Шановні народні депутати! Прошу підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[16:02:50]] Зареєструвалося -426 В залі зареєстровано 426 народних депутатів. Вечірнє зсідання Верховної Ради України оголошується відкритим. Шановні колеги! Як ми домовляємося, зараз оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України про Державний бюджет України на 2003 рік. Бюджетний комітет пропонує такий регламент: доповідь від Кабінету Міністрів - до 10 хвилин, відповіді на запитання - до 10 хвилин, співдоповідь голови Комітету з питань бюджету - до 10 хвилин і відповіді - до 10 хвилин, обговорення, виступи народних депутатів в межах 40 хвилин. Будь ласка, народний депутат Мельничук з процедури. Я прошу доповідачу підготуватися.
Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область. Шановний Володимире Михайловичу! Я не проти розгляду цього питання про внесення змін до Закону про Державний бюджет України на 2003 рік, але тільки сьогодні ми отримали ці документи, це важливий документ, треба опрацювати. Але я би хотів, щоб окремо було обговорено питання пов’язане з сільським господарством., про ті 600 мільйонів, які конче потрібно проголосувати у цьому залі і дати уряду 48 годин для того, щоби це можливо було втілювати в життя. Завтра вже буде пізно, і 26 мільйонів на зрошення Херсонської, Одеської області. 150 мільйонів на дотацію тваринництва і інше. Хотів би цей блок питань і цю суму проголосувати відповідно в залі відокремлено від інших дуже важливих теж питань. І в принципі то дайте можливість нам опрацювати цей дуже важливий документ, який потрібно конче приймати. Дякую.
Дякую. Так, будь ласка. Все? Шановні колеги! Ми домовлялися три тижні тому назад, що 13 числа о 16 годині ми будемо розглядати проект закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет", і сьогодні ми його розглядаємо. Давайте розглянемо, обговоримо. Що стосується конкретної пропозиції - вивести за дужки проекту закону проблему АПК, то для цього потрібний окремий законопроект. Тому давайте перейдемо до розгляду відповідно узгодженого нами Регламенту. Я запрошую до доповіді Державного секретаря Міністерства фінансів України Федора. Одну хвилинку, зачекайте. Петро Сас, будь ласка. Фракція блоку Юлії Тимошенко.
Сергій Сас. Дякую, Володимире Михайловичу. Народний депутат Сас, фракція блоку Юлії Тимошенко. Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Я хочу звернути вашу увагу на вимогу Регламенту. Зокрема стаття 6.5.1, де зазначено, що законопроект підготовлений головною комісією до першого читання, висновки відповідних комісій та інші матеріали до нього надаються депутатам не пізніше як за 6 днів до розгляду. Матеріали до зазначеного питання роздані народним депутатам сьогодні. Народні депутати не мали можливості ознайомитися з цими матеріалами. І ще. Хочу звернути на таке. От у тому законопроекті, який нам наданий, у листі Прем’єр-міністра [[другий абзац]] написано: "У статті 3 зазначеного законопроекту допущена технічна помилка у частині "Зміни розміру рентної плати". У самому законопроекті взагалі немає статті 3. І інше. У законопроекті є сторінка 1 і сторінка 3. Другої сторінки немає взагалі. Я хотів би звернути увагу, щоб Кабінет Міністрів більш якісно відносився до підготовки цього законопроекту. І для того, щоб не було в перспективі проблем, пов’язаних з порушенням процедури при розгляді законопроекту, пропоную далі законопроект сьогодні не розглядати. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, я думаю, що і наш колег також має рацію. Я думаю, що нам потрібно звернути увагу Кабінету Міністрів, щоб більш відповідально він підходив до формулювання своїх позицій. Що стосується розгляду цього питання, то воно вноситься на розгляд у зв’язку з тим, що воно було узгоджено на Погоджувальній раді депутатських фракцій ще три тижні тому назад і вчора було підтверджено. Що стосується того, одну хвилинку! Що стосується того, що запізно отримали депутати, дійсно, у нас тут на три дні пізніше отримали документи. Це пов’язано з тим, що і Кабінет Міністрів вніс із запізненням 10 числа, а також з тим, що депутати працювали в округах і їх не було на місці. Давайте розглянемо, а потім будемо визначатися в процесі обговорення щодо цієї проблеми. Немає заперечень? Будь ласка, Федір Олексійовичу.
Шановний Володимире Михайловичу.
Ну вже я оголосив питання до розгляду. Вибачте, будь ласка. Юрій Кармазін і переходимо до обговорення.
Дякую, Володимире Михайловичу. Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", "Наша Україна". Шановні колеги, я тільки що потратив обід для того, щоб з’ясувати чи є висновок Науково-експертного управління щодо поданого законопроекту. Висновку немає. Тільки вчора цей документ поданий був в Науково-експертне управління, тільки отриманий виконавцем. В установленому порядку такий документ аналізується не менше 5 днів, ви добре розумієте. Крім того, нам розданий річний звіт про виконання Закону України "Про Державний бюджет України на 2002 рік", теж об’ємний документ. Як можна, не розглянувши річний звіт, ставити питання про внесення змін без заключень Науково-експертного управління. Я вам скажу, Володимир Михайлович, що за 9 років депутатства у нас ще такого питання не виникало, такого просто не було. І такого не має бути ніколи. Тому що це суперечить і Регламенту, і здоровому глузду. Дякую.
Будь ласка, Федір Олексійович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, присутні! На ваш розгляд пропонується проект закону України про внесення змін і доповнень до закону України про державний бюджет України на 2003 рік та деяких інших законів з питань оподаткування. Що пропонується в проекті закону, представленого урядом. Законопроект спрямований на ресурсне забезпечення реалізації ряду пріоритетних соціально-економічних завдань. Перше з них - це пошук додаткових фінансових ресурсів для запровадження мінімальної заробітної плати. Як відомо, бюджет поточного року був прийнятий в грудні минулого року без врахування чергового збільшення мінімальної заробітної плати. Розуміючи, що не можна допустити дисбаланс доходної та видаткової частини бюджету, ми реально оцінили можливості пошуку за залучення додаткових джерел фінансування. І першим етапом реалізації положень закону України про встановлення розміру мінімальної заробітної плати на 2003 рік відповідно до закону стало впровадження доплат працівникам бюджетної сфери до встановленого законом рівня мінімальної заробітної плати у 185 грн. Однак в повному обсязі ресурсно забезпечити додаткове навантаження, що виникло у зв’язку із збільшенням параметрів мінімальної заробітної плати, за рахунок резервів бюджету не допустити зривів, перекосів у виконанні інших статей без перегляду законодавства неможливо. Тому для фінансового забезпечення введення мінімальної заробітної плати 180 грн. і поетапного відновлення співвідношень в оплаті праці, виходячи з цього розміру, законопроектом пропонується збільшити витрати загального фонду державного бюджету на 623 млн.грн. Друге. Ви, безумовно, знаєте, і сьогодні піднімалось це питання, наскільки складна ситуація склалась в цьому році в сільському господарстві. Постраждало біля половини посівів озимих. Для їх пересіву потрібні гроші. Це ще одна проблема, відсутність достатньої кількості вологи. І ще одна із безліч проблем - низькі ціни на продукцію тваринництва призводять до зменшення поголів’я великої рогатої худоби, свиней, скорочення обсягів іншої сільськогосподарської продукції. Тому уряд вважає за необхідне в такій ситуації зробити фінансову підтримку сільськогосподарських виробників, що постраждали внаслідок стихійних лих, а також розвиток аграрного ринку, додатково направивши на цю мету 576 млн. гривень. Третє. Пропонується збільшення витрат на ряд невідкладних соціальних програм на 225 млн. гривень. Йде мова про підвищення пенсій військовослужбовцям, студентам підвищення стипендій на 44 млн. і довічні плати вченим на 12,2 млн. гривень та інше. В цілому на ці напрямки пропонується направити додаткових витрат в сумі 1 млрд. 424 млн. гривень. За рахунок чого пропонується це зробити? Перше джерело. Це - вдосконалення діючого податкового законодавства, яке дасть можливість додатково залучити в бюджет 535,6 млн. гривень. Пропонується збільшення деяких ставок акцизного збору на 234 млн. гривень. Збільшення рентної плати за нафту, що видобувається в Україні - 214,3 млн. гривень. Збільшення розміру рентної плати за газ, що видобувається в Україні і введення рентної плати за газовий конденсат, що добувається в Україні, - 87,3 млн. гривень. Друге джерело. Уряд пропонує збільшити річні бюджетні призначення, порядок платежів на 325,8 млн. гривень. Це ввізне і вивізне мито - 192 млн. гривень, митні збори - 90 млн. гривень і інші платежі - 43 млн. гривень. Третє джерело. За рахунок перенаправлення зарахування спеціального в загальний фонд Державного бюджету цільової надбавки для добудови атомних електростанцій в обсязі 225 млн. гривень. Прийняття цього законопроекту дасть реально фінансувати також інвестиційні проекти місцевих бюджетів. Четверте. Скорочення обсягів витрат на 237,7 млн. гривень в основному за рахунок обслуговування державного боргу - це 287,2 мільйони гривень. В цілому це ті реальні джерела, що фінансово забезпечать введення в дію мінімальної заробітної плати 185 гривень, дозволять ресурсно підсилити державну підтримку сільського господарства, інших важливих соціальних питань з одночасним удосконаленням податкового законодавства. Ми не повинні допустити дисбалансу доходної і видаткової частини бюджету, не допустити такої ситуації, коли красива цифра на папері не дасть реальних грошей конкретній людині. Тому виходячи з обмеженості ресурсу бюджету, пропонується в проекті закону передбачити норму щодо призупинення введення мінімальної заробітної плати 237 гривень з 1 липня поточного року. Шановні народні депутати, ще одне питання, на якому я хотів би зупинитися, це процеси банкрутства і ліквідації комерційного банку "Україна", які надзвичайно затягувалися, спонукали нас до розгляду питання щодо здійснення викупу майна, яке є в заставі національного банку "Україна". Це дозволить уникнути його подальшого знецінення та зловживань до нього, створить умови щодо забезпечення подальшого використання вказаного майна в більш ефективних напрямках, зазначених Кабінетом Міністрів України. Джерелом для цих видатків пропонується визначити додаткове перевищення доходів над видатками національного банку "Україна" від здійснення цієї операції. На чому я хотів би ще раз акцентувати увагу? Що в запропонованому урядом законопроекті розширення ресурсу частково забезпечення за рахунок вдосконалення чинного законопроекту. Саме так в комплексі необхідно розглядати пропозиції. Ні в якому разі не можна ці питання зірвати. Шановні народні депутати, парламентарі! На збільшення заробітної плати вже чекають вчителі, лікарі, працівники культури, чекають прийняття рішення Верховної Ради. Разом з цим уряд разом з профільним комітетом у робочому порядку буде працювати над тим, щоб максимально врахувати ваші пропозиції, які не змінять баланс бюджету. Уряд також розраховує на вашу підтримку. Дякую за увагу.
Шановні колеги, прошу записатися на запитання до Державного секретаря. Прошу на табло висвітлити перелік прізвищ. Михайло Косів, будь ласка, фракція "Наша Україна".
Михайло Косів, фракція "Наша Україна", партія "Реформи і порядок". Шановний доповідачу! Ви пам’ятаєте, очевидно, при затвердженні бюджету основний, може не конфлікт - протиріччя, між Кабінетом Міністрів і Бюджетним комітетом полягав у тому, що Бюджетний комітет наполягав на збільшенні дохідної частини бюджету, відповідно до цього і витрати на ці потреби соціальні, про які ви говорите. Кабінет Міністрів нас переконував у тому, що можливостей збільшити доходну частину бюджету немає. Як тепер стоїть справа, тому що твердження з цього приводу є абсолютно протилежними. Зараз начебто Кабінет Міністрів може знайти додаткові кошти на покриття тих потреб у збільшенні зарплати. Але чому тоді ми відразу при затвердженні основного закону річного, тобто Державного бюджету, не врахували ці пропозиції. Дякую.
Я дякую. Звичайно цікава і слушна пропозиція, але ви знаєте ідеологію, філософію, як проходило прийняття бюджету на 2003 рік поточного року. І ви знаєте, що Закон про введення в дію мінімальної заробітної плати був прийнятий уже після прийняття бюджету на поточний рік. Тому уряд, зважаючи на це, попрацював і рахує, що, дійсно, цей закон треба виконувати, але ресурсне забезпечення на повністю введення в дію дві мінімальні заробітні плати 230 гривень сьогодні економіки нашої держави не може на сьогоднішній день забезпечити достатньо надходження цих грошей до бюджету. І якщо інформувати вас, що стан виконання доходів, який йде сьогодні, він також йде надзвичайно напружено і достатньо багато різноманітних чинників упливають для того, щоб Закон про бюджет по доходам і по видаткам виконувався. Тому уряд попрацював якраз і знайшов компромісні варіанти щодо залучення додаткових джерел для того, щоб забезпечити ці соціальні потреби, про які йде мова.
Юрій Луценко, фракція Соціалістичної партії України.
Шановний Федоре Олексійовичу, у мене до вас є два запитання. Перше. До яких пір буде не виконуватися попередньо закон про бюджет щодо капітальних вкладень. Депутати від всіх фракцій подавали свої пропозиції щодо використання капітальних вкладень, пройшло 5 місяців, у державі нічого не будується. Абсолютно не зрозуміло, чому уряд не виконує Закон про бюджет, по якому Мінфін разом з бюджетом комітетом мав розподілити капітальні вкладення по регіонам з врахуванням позицій фракцій та народних депутатів. Перше запитання. Друге запитання. До яких пір ви при змінах до бюджету будете збільшувати фінансування Адміністрації Президента так званої ДУСі, Державного управління справами? Невже їм мало було, що їм добавили до 330 мільйонів на рік? Ну, скільки це буде продовжуватися надування цієї ДУСі?
Дякую за запитання. Ви абсолютно справедливо робити слушні пропозиції стосовно надходження грошей по централізованим капітальним вкладенням. Ви знаєте, що протягом минулих років і цього року надзвичайно складні визначаються джерела і адмініструвати їх надзвичайно також непросто. Але вас переконливо запевняю, що урядом вже вжиті заходи щодо залучення відповідних джерел, вже прийнято відповідні постанови, йде вже пошук якраз грошей, які повинні залучатися. Закінчився 2003 рік, здані вже декларації, обраховані фінансові плани, і урядом будуть вжиті всі заходи для того, щоб ця стаття бюджету була в цьому році виконана. Стосовно другого питання.
Об’єктів на капітальне будівництво за Бюджетним кодексом має затвердити бюджетний комітет. Чому це не зроблено, і коли буде зроблено? Сутність питання, правильно?
Сутність питання. Найближчим часом все це буде зроблено. Друге питання. Питання якраз йде у контексті підвищення виконання якраз Закону про мінімальну оплату праці, відновлення співвідношень, і питання не йде про підвищення видатків на Адміністрацію Президента, а йде питання якраз забезпечення дії Закону про мінімальну працю у закладах, які є у Адміністрації Президента.
Степан Хмара, фракція Блоку Юлії Тимошенко, будь ласка.
Я думаю, що ми всі дуже задоволені відповіддю на друге запитання, а також я прошу передати слово депутата Кирильчуку.
Народний депутат Калінчук, Кирильчук, вибачте, будь ласка.
Кирильчук, фракція Блоку Юлії Тимошенко, "Батьківщина". Скажіть, будь ласка, шановний доповідачу. У порядку денному записано про Державний бюджет на 2003 рік [[узгоджений]]. З ким він узгоджений, коли автори законопроектів, які подавали інші рівні коштів доходної частини, які. щоб виконати Закон про підвищення заробітної плати, ви не врахували? Це - перше. Друге. Скажіть, будь ласка, чи маємо ми право сьогодні розглядати бюджет, коли цим бюджетом не передбачено, то єсть неможливо відміняти закони про акциз або закон про збільшення заробітної плати, яким ви зменшуєте або зразу плануєте невиконання цих законів. І третє. Де взяти кошти для підвищення вчителю і лікарю в селі заробітної плати, коли ви не передбачили коштів на місцеві бюджети? Дякую.
Дякую за запитання. По першому. Над цим законопроектом працювали робочі групи і в процесі опрацювання було зроблено відповідні розрахунки, надані аналітичні матеріали і питання, які виникали, всі узгоджувалися з депутатами від комітетів, які приймали участь в роботі цих робочих груп. По другому питанню. Цей законопроект - зміни до Закону України "Про Державний бюджет України на 2003 рік" і деяких законів з питань оподаткування якраз і вносить пропозицію щодо внесення змін до діючих законів податкових. Це мається на увазі Закон про акцизний збір, Закон про оподаткування і Закон про оподаткування прибутку підприємств. І третє питання - де взяти кошти на селі. Я хочу наголосити і ви знаєте, що при прийнятті бюджету на 2003 рік було спрямовано доходи місцевих бюджетів 1,6 мільярда гривень, які враховані в їх кошторисах. Нами було зроблено надзвичайно багато аналітичної роботи стосовно введення в дію мінімальної оплати праці в розмірі 185 гривень по місцевим бюджетам, вивченню їх можливості по видатках. Перевіряли практично всі регіони, і встановлено, що на сьогоднішній день місцеві бюджети забезпечені відповідними фінансовими ресурсами щодо введення мінімальної заробітної плати в обсязі 185 гривень.
Народний депутат Комар, фракція "Регіони України".
Мені, Володимире Михайловичу, не дуже зрозуміло чому таке ставлення гостре до людини, яка на трибуні, якщо ми всі знаємо, що Федір Олексійович за ці три місяці дуже багато зробив того, чого не робилося в Україні. Слово я прошу передати Коновалюку Валерію Іллічу.
Валерій Коновалюк, будь ласка.
Дякую, Миколо Степановичу. Шановний Федір Олексійовичу, дійсно, підтримуючи уряд, ми будемо сприяти тому, щоб до кінця вирішити проблему зі змінами до бюджету і вирішенням питання з мінімальною заробітною платою. Федір Олексійович, рішення комітету ви знаєте, тому що були присутні при розгляді цього питання. І я вважаю, що голова комітету він це рішення у доповіді своїй скаже, але таке питання. Нам надходить багато звернень від місцевих органів влади і, ви це питання також затронули в доповіді, не всі забезпечені ресурсом для збільшення співвідношення по мінімальній заробітній платі. Це перше питання. І я хочу ще раз спитати, чи розглядалася можливість Міністерством фінансів скасувати окремі податкові пільги, які б дали додаткові доходи бюджету. Але виникає така ситуація, що у нас паливно-енергетичний комплекс, знаєте, як дойная корова, которая в принципе и обеспечивает сегодня определенные ресурсы, когда мы рассматриваем увеличение доходом, не думая о том, что была многие годы та недоимка, которая по сути дела абсолютно не решала абсолютно никаких финансовых вопросов и в бюджете в дальнейшем. Спасибо.
Дякую. По першому питання я вже по місцевим бюджетам відповідав, що ресурс забезпечений. По центральному бюджету якраз ми рахуємо, що бюджету недостатньо. І вноситься пропозиція щодо збільшення на 626 млн. Стосовно "дойної корови" - "Нафтогаз України" питання стоїть зовсім по-іншому. Тому ви знаєте, нафтогазовий бізнес, він надзвичайно прибутковий. І наша позиція врахована тут така, щодо оптимального співвідношення платежів ресурсних, рентних і податку на прибуток. Тому у нас діють на сьогодні дві статті. Це 52 - стосовно вилучення частини прибутку, де нам потрібно вилучити цю частину прибутку і забезпечити відповідне джерело. А стосовно підвищення якраз мінімальної оплати праці, ми в деталях проаналізували фінансові плани і дійсно, на сьогодні є така реальна можливість щодо установлення таких рентних платежів, які б були дійсно надійними джерелами доходної частини бюджету у другій половині цього року. По пільгам. Питання також ми опрацьовували. Але, ви знаєте, що в цьому залі було дуже багато прийнято різноманітних законів стосовно підтримки суднобудування, літакобудування, машинобудування і таке інше. Тому зараз ми працюємо суттєво для того, щоб зменшити ці пільгові всі речі. І в інших законах, які ми будемо опрацьовувати стосовно податку на додану вартість і прибуток, якраз там і будуть запропоновані міри щодо скасування цих податкових пільг.
Федір Олексійович, дякую, час вичерпаний. Сідайте, будь ласка. Я запрошую до співдоповіді голову комітету з питань бюджету Петра Порошенка. Будь ласка, Петро Олексійович.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Свій виступ я хотів би почати з підтримки позиції, яку зайняв перший заступник Голови регламентного комітету і базуючись на тому рішенні, яке приймав регламентний комітет - про недопущення порушення процедури під час розгляду всіх законопроектів, в першу чергу законопроектів з питань бюджету. Це означає, що, принаймні, бюджетний комітет свої висновки відносно процедури зробив. Разом з тим, відповідаючи на запитання: з ким же погоджений був законопроект, який зараз внесений в Верховну Раду? Дійсно, була створена розпорядженням Голови Верховної Ради робоча група, яка, на жаль, в повному складі жодного разу не зібралася, і це відображає той інтерес, який насправді мають урядовці і деякі народні депутати до обгрунтованого, виваженого, прорахованого внесення змін до Державного бюджету. Тому коли ми пред’являємо звинувачення, в першу чергу треба подивитися на себе. Але ми намагалися зробити все можливе, щоб випрацювати ті механізми збільшення доходної частини Державного бюджету, за рахунок яких могли би бути реалізовані норми і положення закону про мінімальну заробітну плату, яким передбачається її відповідне збільшення. Можу констатувати, що 80 відсотків пропозицій, які стосуються доходної частини бюджету, урядом були враховані. І саме звідси витікає той додатковий ресурс, який уряд пропонує нам на затвердження. Чому у нас це получилося? Я підтверджую виступ колеги Косіва, який сказав, що всі напрацювання, які тут містяться, вони нами були напрацьовані ще в жовтні, листопаді, грудні 2002 року, і на сьогоднішній день виконання бюджету, спільні зусилля уряду в цьому напрямку дозволяють нам зробити висновок про об’єктивність і правомірність тих розрахунків, які Верховна Рада тоді презентувала уряду і навколо яких тоді було величезний галас про те, що нібито хтось намагається надути бюджет повітрям. Життя переказало, що наші розрахунки були правильні. Тепер щодо видаткової частини бюджету. Можу підтвердити, що позиція народних депутатів і позиція бюджетного комітету полягала в наступному. Ми не повинні переобтяжувати цей законопроект будь-якими найважливішими питаннями, крім питання підвищення мінімальної заробітної плати, тому що вирішення цього найгострішого, найболючішого соціального питання є набагато більш важливим, ніж вирішення будь-яких інших нібито важливих, але часних питань, які мають, на нашу думку, бути вирішені шляхом подання окремих законопроектів. Щодо процедури, в нас зараз відбулося засідання бюджетного комітету, яке тривало майже три години. Воно було дуже складне, тому що, по-перше, були зауваження, що ми розглядаємо цей законопроект в надзвичайно стислий термін, по-друге, була висловлена величезна кількість зауважень до цього законопроекту, і я в межах Регламенту не хотів би зловживати часом і всіх їх перераховувати. Головне зауваження стосувалося процедури. Шановні колеги, бюджетний комітет категорично заперечує проти винесення в четвер і голосування цього законопроекту в цілому. Ми впевнені в тому, що ми повинні дотримуватися норм Регламенту і мати можливість для врахування пропозицій народних депутатів, для врахування позиції науково-експертного, юридичного управління, обов’язково мати певний час для другого читання, яке вимагає від нас Регламент Верховної Ради. Саме тому ми будемо рекомендувати Верховній Раді прийняти проект постанови, яка щойно була затверджена рішенням регламентного комітету, де ми рекомендуємо. бюджетного комітету, вибачаюсь, де ми рекомендуємо Верховній Раді прийняти проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України та деяких інших законів з питань оподаткування", внесений Кабінетом Міністрів за основу лише в першому читанні. Другим пунктом за наполяганням членів Комітету з питань Регламенту вилучити з проекту абзац другий частини дев’ятої розділу першого в частині призупинення дії норми щодо встановлення розміру мінімальної заробітної плати з 1 липня 237 гривень. Для чого ми це робимо? Це не є суто популістська позиція, це є для того, щоб після того, як у другому читанні нами буде ретельно обрахований ресурс доходної частини, дати можливість Верховній Раді визначитися, коли з якого часу і взагалі чи варто нам призупинити норму дії цього закону. Народним депутатам пункт 3 проекту постанови, який рекомендує прийняти Бюджетний комітет до 18 травня поточного року подати до Комітету Верховної Ради з питань бюджету пропозиції до проекту закону про внесення змін і далі по тексту. Четвертим пунктом. Комітету Верховної Ради з питань бюджету доопрацювати зазначений законопроект з урахуванням пропозицій, зауважень суб’єктів законодавчої ініціативи та внести його на розгляд Верховної Ради у другому читанні. Тобто нам треба чітко дотримуватися регламентної процедури. Які саме позиції нам треба врахувати і які не враховані в урядовому законопроекті. Я вже сказав, частина пропозицій по збільшенню доходної частини урядом з тих чи інших причин урядом не була врахована. І ми хотіли би, щоб ці пропозиції були розглянуті Верховною Радою і об’єктивно прийняти рішення відносно їх долі. Друга позиція. Питання вирішення навіть вирівнювання співвідношень дуже суттєво зачіпає інтереси місцевих бюджетів. В Бюджетному комітеті однозначно і одноголосно була схвалена позиція, щоб з того, щоб заслухати і індивідуально підійти до позиції кожного окремого місцевого бюджету, штучно під тиском приймати Закон "Про внесення змін до бюджету" є надзвичайно ризиковано і неприпустимо. Бюджетний комітет пропонує із 16 травня, коли у Верховній Раді відбудеться нарада за участю голів обласних рад, голів обласних бюджетних комісій, голів суб’єктів місцевого самоврядування, мати можливість винести питання це після прийняття бюджету за основу в першому читанні на обговорення за участю цих представників регіонів. І лише після того, як ми ретельно обговоримо це питання в п’ятницю, з урахуванням їх думки приймати четвертий додаток державного бюджету. Крім того, ми впевнені, що вважати недоцільним додаткове спрямування коштів, на будь-які інші видатки, крім мінімальної заробітної плати та вирішення проблеми сільського господарства. Що мається на увазі? Розвиток правоохоронних, силових структур, інших головних розпорядників коштів, які сьогодні містяться в цьому законопроекті, має бути вирішено лише після того, як ми отримаємо відповідь на вирішення головного питання: підвищення мінімальної заробітної плати та встановлення відповідного міжтарифного співвідношення. І крім того, ми впевнені, що питання, які на сьогоднішній день звучали, наприклад, перенесення, запровадження, фінансування державних капіталовкладень, про що питав колега Луценко сьогодні з 1 лютого до 1 червня є неприпустимим саме тому, що хтось має нести відповідальність за те, що 5 місяців у державі не фінансуються державні капіталовкладення, тому що з одного боку ми не маємо джерел для їх фінансування, тому що не вилучається частина прибутку державних підприємств, а з іншого боку, відповідне міністерство не подає до бюджетного комітету на затвердження узгоджений з депутатами пооб’єктний перелік державних капіталовкладень. То давайте, по-перше, вести мову про відповідальність. Оце має бути ключове слово, а після цього вже дозволяти переносити термін запровадження, термін вирішення тих чи інших проблем, які ставить бюджетний комітет. Саме тому ми просимо шановних колег підтримати подібну пропозицію бюджетного комітету і, враховуючи те, що питання вирішення проблеми мінімальної заробітної плати має бути розблоковано, тому що на нас ляже з вами відповідальність про невирішення цієї проблеми, ми рекомендуємо піти на компроміс і приймати урядовий проект за основу, щоб бюджетний комітет міг би приступити до своєї роботи. Дякую вам за увагу.
Дякую вам, Петре Олексійовичу. Шановні колеги! Запитання є? Є. Будь ласка, запишіться. Прошу на табло висвітити прізвища народних депутатів. Ярослав Сухий, фракція Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]].
Дякую. Петре Олексійовичу, у мене конкретних два запитання, я їх задавав вам 26 грудня. І переді мною лежить стенограма ваших прекрасних глибоко вмотивованих і глибоко оптимістичних відповідей. Ви сумніви мої так і не розвіяли, я так і не розумію. Так кошти на капітальні вкладення на інвестиційні проекти народних депутатів України будуть чи не будуть, по-перше? І потім скажіть. Хто є винуватий? Міністр має прізвище, він має лице, якщо він має лице. Хто винен в тяганині? І друге запитання. Я вас прошу, проверніться, будь ласка, до міста Запоріжжя. Там у стенограмі написана цифра 14 мільйонів гривень мали бути виділені на початок робіт на спорудження мостових переходів, які мають стратегічне значення для України, не тільки для міста Запоріжжя. Будь ласка, ще раз поверніться до інвестиційних проектів народних депутатів і 14 мільйонів на мостові переходи для міста Запоріжжя. Дякую.
Шановний колега Сухий! Оскільки фракція "Наша Україна", яку я представляю, не входить до складу коаліційного уряду, я впевнений, що вам, як учаснику більшості, набагато легше з’ясувати хто з міністрів несе персональну відповідальність разом з вами за перенесення і несвоєчасне внесення проекту до бюджетного комітету. Це перше. Друге. Питання про 14 мільйонів. Після всебічного розгляду обгрунтування виділення коштів на будівництва мостів у Запоріжжі бюджетний комітет на етапі другого читання визначиться і прийме відповідне рішення або підтвердить своє попереднє рішення про виділення коштів на будівництво мостів у Запоріжжі. Дякую вам.
Степан Бульба, фракція Соціалістичної партії України.
Степан бульба. Прошу передати слово Йосипу Вінському.
Йосип Вінський, будь ласка.
Вінський, фракція Соціалістичної партії України. Петро Олексійович, я хотів би, щоб ви прояснили для народних депутатів відповіді на серію запитань. Перше питання. Чому, на вашу думку, Кабінет Міністрів протягом майже півроку не подавав цей законопроект у Верховну Раду? Адже всім було відомо ще в грудні місяці, що бюджет не закриває видатки на підвищення заробітної плати. Друга тема. Якщо в цьому бюджеті, який подав Кабінет Міністрів, приймається рішення, що з 1 липня не піднімається мінімальна заробітна плата, а саме така є пряма запись в цьому документі, то чи це означає, що і пенсії у нас не будуть підніматися, бо пенсії формуються за рахунок відрахувань із заробітної плати. То чи не означає це, на вашу думку, що Кабінет Міністрів прийняв жорстке рішення блокувати будь-які соціальні програми в Україні? І наступне питання тоді. А куди ж ці гроші мають йти? Чи часом не на президентські вибори? Дякую.
Дякую вам, шановний Йосип Вікентійович. Ну напевне було б доречніше ці питання задати уряду, коли він вважав за потрібне подавати цей законопроект. Я маю таке пояснення, що безумовно для того, щоб проаналізувати стан виконання бюджету поточного року і підтвердити ті розрахунки, які ми з вами, Йосип Вікентійович, робили під час бюджетного процесу, уряду потрібен був певний час для того, щоб зрозуміти тенденції. Ну з точки зору економічної науки для цього потрібен, як мінімум, квартал. Підсумки першого кварталу показують, що наші розрахунки були правильними і уряд має певні резерви для вирішення цих проблем. Я ще раз підкреслюю, що наша позиція, що ні на які інші цілі, крім підвищення мінімальної заробітної плати ми видатки спрямовувати не повинні. Щодо підвищення пенсій, то, на жаль [[на жаль!]], пенсії не мають відношення і не регулюється бюджет Пенсійного фонду законом України "Про Державний бюджет". Якби Верховна Рада підтримала пропозиції бюджетного комітету і бюджетну резолюцію на поточний рік, на сьогоднішній день саме ви б, народні депутати на підставі об’єктивних обрахунків, які б ми зробили з вами, мали би можливість внести зміни до Закону про державний бюджет, збільшивши видатки Пенсійного фонду і прийняти рішення про підвищення пенсій. Я просив би, щоб коли ми будемо розробляти Бюджетну резолюцію на 2004 рік, щоб досвід поточного року, який був висловлений в запитанні Йосипа Вікентійовича, нами був би врахований.
Петро Олексійовичу, нам, мабуть, треба вже її розробляти, а не в майбутньому говорити.
Ну по Бюджетному кодексу зараз. уряд, вона знаходиться на полі уряду.
Ну треба ініціативу нам проявити, мабуть. Будь ласка, Борис Беспалий, фракція "Наша Україна". Борис Якович, будь ласка.
Прошу передати слово Валерію Асадчеву.
Валерій Асадчев.
Дякую. Петро Олексійовичу, було би добре, якщо б ви ще проінформували депутатів як відбувалося обговорення в бюджетному комітеті, воно було дуже непросте і не всі депутати погодилися з будь-якими скороченнями соціальних гарантій нашим виборцям. Особливо враховуючи той факт, що Президентом підписаний черговий указ по підвищенню на 90 відсотків заробітної плати силовим структурам. Але питання у мене ще до вас таке, щоб ми теж з’ясували, як нам бути з цим законопроектом, тому що він включає в себе ряд законопроектів податкового характеру. Тобто зокрема законопроект, пов’язаний з акцизами, і законопроект, пов’язаний зі скасуванням мінімальної заробітної плати. Чи не варто нам все-таки діяти так, як ми діємо завжди, спочатку приймаються податкові законопроекти, приймаються соціальні законопроекти, а потім на їх базі вже формується законопроект про бюджет. Дякую.
Дякую, шановний Валерію Михайловичу. Я дійсно можу підтвердити, що у бюджетному комітеті було дуже гостре обговорення і далеко не всі погоджувалися проектом рішення про прийняття урядового проекту за основу і шукати компроміс було надзвичайно важко. І бюджетний комітет фактично доручив мені оголосити про неприпустимість протягом бюджетного року приймати рішення про підвищення грошового забезпечення, підвищення надбавок для окремих категорій, наприклад, військовослужбовців, на 90 відсотків, не маючи відповідного погодження ні з Верховною Радою, ні з бюджетом, ні з урядом, ні з міністерством фінансів. Тому що у будь-якому разі ми просто потім ставимо, опиняємось перед фактом, коли вимушені або не виконуватися укази, які ми передбачуємо на це збільшення, або ці укази виходять без відповідного ресурсного забезпечення. Щодо процедури розгляду. Дійсно, ми впевнені в тому, щоб до прийняття закону про зміни до державного бюджету обов’язково мають бути проголосовані. І це не є компетенцією бюджетного комітету. Я на цьому наполягаю. Це є компетенція Комітету з питань фінансів і банківської діяльності. Відповідно складова частина цього закону - це зміни до закону про акциз, які мають надзвичайно велике ресурсне значення. Ця позиція висловлювалась на комітеті. І ми сподіваємось, що або нам буде відповідне звернення до Кабінету Міністрів, або ми спробуємо це питання врегулювати на етапі другого читання, коли ми спробуємо вилучити цю частину і поставити її на голосування окремо, перед голосуванням по закону про державний бюджет. Дякую.
Григорій Колетнік, група "Європейський вибір", будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановний Петре Олексійовичу, насамперед хочу не погодитись з вами щодо того, що порушення процедури розгляду законопроекту щодо змін до бюджету пов’язані нібито з відсутністю інтересу народних депутатів до розгляду цих змін. Оскільки за два попередні тижні, передбачених для роботи в комітетах, не було жодного засідання бюджетного комітету. Але у мене питання до вас. Пунктом 10-им доповнень до змін у цей законопроект до бюджету передбачено дозволити Кабінету Міністрів здійснити викуп майна банку "Україна" в порядку, встановленому законодавством в сумі не більше 555 млн. гривень за рахунок джерел і так далі. Справа у тому, що це було єдине джерело, передбачене законом, прийнятим Верховною Радою, як можливість ліквідатора, продавши це майно, розрахуватися із громадянами та юридичними особами. Тому я хотів би запитати вас: чи можете ви підтвердити, що зробивши таку і дозволивши таку процедуру, ми можемо гарантувати, що вкрадені громадяни і бюджетні установи, які також свої кошти втратили, які мали піти на медичні, освітні послуги, будуть все-таки повернуті? Дякую.
Дякую. Вельмишановний Григорій Миколайович, у нас відповідно до Регламенту Комітет з питань бюджету має розглядати лише подані і офіційно зареєстровані законопроекти, саме тому ми його не розглядали на нашому засіданні. А відповідно до доручення Голови Верховної Ради і погоджувальної ради голів фракцій розглядом питання по підготовці узгодженого проекту мала займатися робоча група. Я в своєму висловлюванні привернув увагу колег - народних депутатів, що окремі члени цієї робочої групи жодного разу засідання цієї робочої групи не відвідали, і саме тому були проблеми в розробці цього узгодженого законопроекту. Щодо ситуації з банком "Україна". Дійсно, відповідно до прийнятого нами закону було встановлено відповідну черговість погашення зобов’язань перед вкладниками банка "Україна" і реалізація майна, яке знаходиться в заставі у Національного банку, не є єдиним джерелом погашення цієї заборгованості обкрадених вкладників банку. І діяльність ліквідатора, який протягом року не знайшов можливості погасити не те що третю, а навіть другу чергу вкладників, я думаю, що має викликати дуже велику кількість запитань, коли ми, деформуючи єдину систему майнового комплексу банку "Україна" дозволили б її з безцінь певним регіональним керівникам, як ми вже мали, на жаль, ці приклади, реалізувати єдиний майновий комплекс і таким чином вирішити проблеми окремого вкладника. Ми вважаємо, що було б в державних інтересах зберегти єдиний цілісний майновий комплекс в державній власності, про що свідчить рішення Верховної Ради, яке було прийнято шляхом прийняття відповідної постанови, створити на цій базі те, що буде вимагати. те, що буде вважати за потрібне уряд, оскільки це дасть нам можливість в 2004-2005 роках зекономити величезні кошти, які мали б піти на фінансування державних капітальних видатків по будівництву тих чи інших будівель. Тому збереження цього комплексу і вирішення цього питання, на нашу думку, може бути Верховною Радою підтримано, тому що насправді Законом про Державний бюджет приймається рішення лише про механізм передачі майна з застави Національного банку в державну власність. Дякую.
Дякую, Петро Олексійович, сідайте, будь ласка. Що? Ні, ну, запитання тут багато записано, я ж не можу. А, з процедури, будь ласка, і Пеклушенко з процедури також. Будь ласка, народний депутат Вернигора з процедури. Петро Олексійович, вибачте, будь ласка.
Шановний Петро Олексійович, я декілька разів вам подавав подання в комітет і через Кабмін, і напряму вам, і фракція подавала, щоб вилучили з бюджету 65-ту статтю, яка є втручанням в діяльність самоврядного.бюджетного цільового фонду. Ми їм дали право самоврядування, і ми ж їх його позбавляємо. Правильно, самоврядовувати їх вони і самі можуть і законом, але не цим законом про бюджет. Получається втручання, Петро Олексійович. Ви мені обіцяли вилучити цю статтю і передать її на законопроект, доповнити до закону про Фонд соціального страхування. Виходить, що ми керуємо і самоврядними фондами. Я вас прошу не забути ще раз, і розгляньте, будь ласка.
Я вам обіцяю, що ми обов’язково на етапі другого читання ці питання розглянемо, але я вас запевняю, що вирішення цього питання не є таке просте. Справа в тому, що на сьогоднішній день перевиконання бюджету самоврядних фондів вимірюється сотнями мільйонів гривень. І у нас це було доручено керівнику підкомітету Нощенку Миколі Петровичу, я просив би, якби ви могли спільно зустрітися і доопрацювати.
Дякую.
і підготувати узгоджене рішення, я думаю, що.
Пеклушенко, будь ласка.
Петр Алексеевич, вы помните мы запорожские депутаты 11 человек и наша фракция проголосовали за бюджет только после того как вы сказали6 “Вкралась техническая ошибка, строчка в 14 миллионов будет”. Вы скажите пожалуйста, как фамилия того раввина, который из наших 14 миллионов оставил только 2. Это первое. Ответьте пожалуйста получат в Запорожье 14 миллионов? И второй вопрос. Как вы относитесь к предложению, чтобы проблему вкладчиков банка "Славянский" решить по схеме вкладчико банка "Украина".
Дякую. Перше, стосовно равина.
Дуже коротко.
Я думаю, що насправді це є розподіл державних капіталовкладень не є повноваженнями Верховної Ради, є повноваження уряду. І уряд дійсно мав можливість і повинен був прийняти відповідне рішення по затвердженню переліку капітальних вкладень, централізованих, де мало міститися фінансування мостів Запоріжжя. Бюджетний комітет прийняв відповідне рішення про рекомендацію врахувати пропозиції запорізьких депутатів і направив його в уряд. Я думаю, що ми будемо мати всі можливості прийняти відповідне рішення при обговоренні підготовки законопроекту до етапу другого читання. Стосовно банку "Слов’янський" можу вам сказати, що у нас існує, я, на жаль, не дуже задоволений шляхом або процедурою вирішення проблем вкладників банку "Україна" і у нас є розроблені пропозиції, яким чином можемо вирішити питання вкладників банку "Слов’янський". Також можемо врахувати на етапі другого читання. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Переходимо до виступів. Перестаньте. Не перетворюйте. Будь ласка, я прошу вас, є регламент зараз будете виступати. Народний депутат Баранівський, підготуватися Кармазін. Дотримуйтеся регламенту, будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Фракція соціалістів, Олександр Баранівський. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати України. Сьогодні ми розглядаємо запропонований нам законопроект про зміни до Державного бюджету. Ранком при реєстрації роздали документи, а вже о 16 годині розглядаємо. Чи не перебільшуємо ми свої можливості як депутати так миттєво оцінити пропозиції Кабінету Міністрів і скажімо вже в четвер проголосувати при тому в цілому їх закон, від якого залежить доля всього українського народу. Кравець сім разів відміряє, а потім крає, а ми жодного разу, не приміривши, бо не бачили, що приміряти, і вже нас готують різати. Ми недавно тільки пережили так зване фальшування бюджету 2003 року. Регламентний комітет звернув увагу Верховної Ради на недопущення порушень Регламенту засідань Верховної Ради при розгляді будь-яких законів, особливо при розгляді законів, що стосуються бюджету. Тому фракція Соціалістичної партії України пропонує у цей четвер цей закон не голосувати, а дати можливість депутатам глибоко з ним ознайомитися, бюджетному комітету врахувати пропозиції інших законопроектів, зокрема внесених Тимошенко, Морозом. Опрацювати пропозиції всіх депутатів і лише після цього прийняти цей закон на слідуючому тижні у першому читанні. А до кінця тижня, скажімо, в п’ятницю і в другому за законопроект, який ми бачимо зараз, фракція соціалістів голосувати не може по слідуючих мотивах. Перше. Проект не передбачає виконання, а навпаки відміняє закон про мінімальну заробітну плату з 1 липня у 237 гривень. І зрозумійте Президент підписав закон про 237 гривень. Якщо ми його проголосуємо даже у першому читанні, щоб відмінити 237 гривень, Президент може не підписати такий закон потім і звинуватить нас, депутатів Верховної Ради, що ми відмінили 237 гривень, які так хотів надати Президент. Друге. Немає проекту розподілу коштів по капітальних вкладеннях. А депутати голосували за бюджет 2003 року під обіцянку, що їх пропозиції будуть враховані. Третє. Не передбачається виділення коштів педагогам на покриття боргів за судовими рішеннями. По Житомирській області це близько 17 мільйонів. Четверте. Не передбачені кошти на вирівнювання посадових співвідношень ставок працівників культури, освіти, медицини, що фінансуються з місцевих бюджетів. Уряд планує це зробити лише з 1 липня і то з розрахунку 185 гривень і використати на це ті кошти, які виділялися. Уряд таки планує випуск акцизних марок з голограмою. Ще при формуванні бюджету 2003 року Пинзеник давав розрахунки, що це треба додаткові витрати близько мільярда гривень. Запитується: кому вони потрібні і хто буде їз друкувати? Не друкує їх сьогодні, скажемо, Національний банк, а друкують, готується вже приватна структура, і тут закладається 10 мільйонів. Не зрозуміло з майном колишнього баку "Україна". Спочатку вкрали кошти, а зараз, на нашу думку, таке може статися з самим майном. Тому фракція Соціалістичної партії України пропонує майновий комплекс банку "Україна" передати у статутний фонд Банку реконструкції і розвитку і таким чином збережемо майно і вирішимо ці болючі питання. Дякую.
Юрій Кармазін, будь ласка, фракція "Наша Україна", будь ласка, виступайте. Підготуватися Тарасу Чорновілу.
Юрій Кармазін, "Наша Україна", "Солідарність", Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Я розумію, що треба було ставити, дав слово Володимир Михайлович, але ж ви не давали слово, що ви будете порушувати регламент, Бюджетний кодекс, а ми сьогодні все порушуємо. Висновків немає, людям тільки зараз віддали. А що ви хочете проштовхнути? Ну, не ви, а уряд хоче проштовхнути. Давайте розберемося чітко. Суть криється в тому, що пропонується зупинити на 2003 рік дію статті 63-ої, ввести 63-ту, статтю 1-шу Закону України про встановлення розміру мінімальної заробітної плати на 2003 рік в частині встановлення розміру мінімальної заробітної плати з 1 липня 2003 року 237 гривень на місяць. Оце пропонується вилучити. Інше все менш суттєве. Хоча суттєво є і те, що ставити на бюджет півмільярда 555 мільйонів це банк "Україна". Я не вважаю, що це ті гроші і це той механізм, який треба зараз просто виплачувати з Державного бюджету. Що. ціна цих. заробітної плати. Це сьогодні вам скажуть люди. Коли ви скажете, що з 1 липня ви їм грошей не дасте. А уряд це сьогодні говорить. Значить, ви проголосували за програму уряду. Я за цю злочинну програму не голосував, не несу відповідальності за неї. Там було передбачено, що ви всі разом з посланням Президента підтримуєте заробітну плату 237. Сьогодні ви пропонуєте одним махом практично без всяких оцінок знищити це. Це 7 мільярдів гривень. Їх треба знайти. Давайте повчимося може у Лукашенка де він знайшов. А він за один завод бере півтора мільярда доларів. А що ми продали? А ми за 10 років приватизації продали на 6 мільярдів гривень. Всього майна! То може там джерела є? Може хай трошки не жиріють хлопці? Може закриємо вільні економічні зони зараз в зв’язку з цим? Може перестанемо в угоду "дяді Сему" працювати і знайдемо ці гроші? Їх можна знайти ці гроші. Далі. Держава, яка не фінансує державні капітальні вкладення, приречена на те, що в неї не буде майбутнього. Що ж ви робите, пане Янукович, і сьогодні є Микола Янович Азаров. Ви не фінансуєте державні капітальні вкладення. Комітет з питань бюджету узгодив вам по 12-ти областям. Що, важко постанову прийняти? Та цю постанову, якщо треба.державне майно, ви приймаєте за одну ніч і підписуєте за 5 хвилин, а тут, коли треба фінансувати державні вкладення по 12-ти областям уже погодили в сумі 400 мільйонів гривень , нема часу. Тому я вважаю, що бюджет поданий і підготовлений безвідповідально, без. І крім того, я хотів задати питання з процедури. Ми вносимо. пропонують вносити зміни в закон про систему оподаткування, про електроенергетику, про оподаткування прибутку, про ставки акцизного збору. Це що?
Дякую, Юрій Анатолійович.
Ні, я перепрошую. Це що, норми закону про бюджет? Це ж не норми цього закону. Тому й не дали мені слова задати в порядку. А ми не заслухали з вами звіт про бюджет на 2002 рік і все робимо, вибачте мені, через зад.
Дякую. Верховна Рада робить все правильно. Я хотів би тут не ганьбити Верховну Раду. Тарас Чорновіл, підготуватися Степану Гавришу.
Шановні колеги, я мабуть, знову не буду оригінальний, тому що почну з того самого. Процедура, якою нам пропонують працювати з тими змінами до бюджету, вона просто не витримує жодної критики Перше. Не роздали депутатам вчасно. Є виправдання, що була робота в округах. Існує, скажімо, у нас комісія про внесення змін до державного бюджету на 2003 рік, про яку вже згадував Петро Порошенко, не знайшли, не роздали членам комісії. Коли треба знайти на засідання комісії, нас знаходять, проблеми не було. Не було роздачі по комітетах навіть попередніх матеріалів. Вибачте, якщо навіть групі депутатів, яких було виділено для того, щоби попрацювати безпосередньо з цим, підготовчі документи повністю проігнорували, то про яке узгодження можна говорити? Тепер що стосується основного пункту, про який вже наголошувалося, це припинення дії пункту про 237 гривень мінімальної зарплати. Давайте зостановимося і скажемо так: не буде вже цієї зміни. Верховна Рада про це не проголосує. І уряд повинен зараз не шукати способи, як знайти відмовку, що ми цього не можемо зробити, а шукати кошти, як це зробити. Чи є проблема з пошуком коштів? Проблема вже була з пошуком коштів тоді, коли бюджетний комітет настоював, що доходну частину можна нарощувати, від цього відмахувалися, а зараз саме ті кошти саме звідти знаходять. На ті потреби, які випливають автоматично зі зростанням мінімальної зарплати, чомусь саме коштів не хочуть видавати. Появляються кошти і указ Президента про додаткові доплати силовикам, причому не тим сержантам, не тим молодшим офіцерам, які дійсно цього найбільше потребують, а з тією вислугою років усім, тобто старшому офіцерському складу, який, вибачте, на сьогоднішній день і так не бідує. Зате тарифні сітки взагалі не розглядаються серйозно, наскільки я міг оце так, буквально за кілька годин проглянути цей бюджет, який нам був поданий, не розглядається взагалі підняття мінімального рівня зарплати з першого липня. Давайте виходити з того - його треба буде піднімати і шукати тільки на це. Де знаходити ще кошти. Знаєте, стара приповідка - не красти. Просто не красти. Ми маємо предостатньо фактів по тому, як проводиться у нас приватизація і яким чином у нас зрізають тих можливих покупців власності чи інвесторів, які готові дати більшу ціну, відсуваючи їх від конкурсу. Це вже не мільйони, це вже мільярди гривнів і мільярди доларів. Ми маємо прекрасні приклади як у нас не сплачуються податки в Україні і Микола Янович мав би знати ситуацію і по Львівській області, і по інших, яким чином фірми з мільярдними оборотами сплачують кілька тисяч гривень податку. Це є абсолютно реальні речі, які дають наповнення до бюджету. Я ще раз хочу заявити: уряд має можливість наповнити бюджет для того, щоб вийти на 237 гривень. Якщо не вдасться вийти на 237 навіть, то якби ми побачили реальне бажання знайти ті кошти, ми би в певних моментах поступилися як Верховна Рада, в чомусь могли би щось розглядати. Але в даному випадку просто відкрити для безкарності дорогу ми не можемо. Дякую.
Степан Гавриш. Депутатська група "Демократичні ініціативи". Немає? Будь ласка, тоді Юрій Соломатін. Немає? Володимир Черняк. Підготуватися Бастризі. Володимир Черняк, фракція "Наша Україна".
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! В стані важких роздумів я вийшов на цю трибуну. З одного боку, уряд немов би формально правий. Не записали в закон про бюджет збільшення заробітної плати. Але, з іншого боку, Верховна Рада не може піти на згортання активної соціальної політики. Верховна Рада прийняла закон, Президент його підписав, народ зрадів, народ очікує підвищення мінімальної заробітної плати не тільки до 185-ти, але й до 237 гривень, розраховує на зміну співвідношень тарифної ціни в зв’язку з зростанням мінімальної заробітної плати, оголошується зараз курс на зростання заробітної плати, на зростання пенсій і під цей шум інформаційний практично зупиняється зростання заробітної плати. Що пропонує уряд? Стаття 63 :”Зупинити на 2003 рік дію, 42 поправка, статті 1-ї Закону України "Про встановлення розміру мінімальної заробітної плати на 2003 рік" [[в частині встановлення розміру мінімальної заробітної плати з 1 липня 2003 року 237 гривень на місяць]]. Це - по-перше. І по-друге. Уряд намагається знайти кошти на підвищення мінімальної заробітної плати на рівень 185 гривень і то з великим трудом. На мій погляд, уряд йде не тим шляхом. Кошти є, їх треба шукати, і треба перенести акцент саме на це: яким чином вирішити проблему наповнення доходної частини бюджету? Де взяти кошти? Кошти можна взяти, якщо ми підемо шляхом унеможливлення приховування прибутків від доходів. Якщо ми підемо шляхом подолання махінацій з НДСом, це чотири мільярди гривень. Далі, існує величезних недобір на енергоринку податків і надходжень до Регламенту. Далі, податкова недоїмка складає зараз 16-17 мільярдів гривень. Чому уряд не вживає надзвичайних заходів по зменшенню або ліквідації навіть податкової недоїмки? 16-17 мільярдів гривень! Одні платять нестерпні податки, інші уникають сплати податків.
Дякую, Володимир Кирилович, час вичерпаний.
Нехай уряд нам дасть програму боротьби з недоїмкою. І нарешті, приватизація. Значна частина державної власності привласнюється поза приватизаційним процесом, нехай уряд з цим бореться. Дякую.
Іван Бастрига фракція "Регіони України", будь ласка. Підготуватися Григорію Омельченко.
Уважаемые коллеги, уважаемый Николай Янович, уважаемый председатель Совета Верховного! Мы неоднозначно и не один раз говорили о проблеме, которая возникла давно, исторически сложилась с развитием в Запорожье транспортной системы. Неоднократное посещение, как это в прошлом году президента Украины, посещение специальной комиссии по экологии, которая занималась проблемами острова Хортица и конкретно изучения программы возможности транспортного движения через реку Днепр, выездное заседание фракции наших регионов привело к тому, что мы эту проблему обозначили, было вынесено решение на основании указаний Президента в прошлом году, было постановление правительства с тем, чтобы приступить к разрешению проблемы. В чем проблема? Сегодня исторически так сложилось, что плотина, транспортный переезд через плотину на консолях. Консоли не предусматривать выдерживать нагрузки большого транспорта, троллейбусов и так далее. Второй транспортный мост, мост Преображенского, был построен только для движения повозок с лошадьми. И, естественно, 200 тысяч жителей, которые находятся за двумя руслами Днепра. Весь транспорт, который движется с северной Украины с центральной Украины на Юг идет через эти две артерии. Любая остановка даже этого старого запорожца ведет к тому, что парализуется движение на несколько часов. И Николай Янович, уважаемый, нам не понятно и мне как коллеге и многим коллегам депутатам, нам не понятно, когда мы принимали бюджет, было решение фракции "Регионы", было решение Бюджетного комитета, в стенограмме отражено. И перед тем как голосовать за бюджет 2003 года мы с вами пожали друг другу руки в присутствии Премьера и приняли решение, что да, эта проблема начнет находить изначально хотя бы решение. Возникнет, нет конечно миллиарда у вас, отговорка, но дальше будет заниматься этой проблемой город, город будет ставить с тем, чтобы проезд через Запорожье был платным, через этот мост. Идти по пути привлечения иностранного инвестора, но эту проблему нужно разрешать. Здесь также проблема, когда мы озвучивали это решение - это строительство, 13 лет строится водовод на весь Юг области, а конкретно на курортный город Бердянск, 97 процентов готовности, не хватает 3,4 миллиона. Мы говорили, что да, эту проблему будем решать. Здесь проблема Степногорска, которую мы озвучили и в распоряжении, которое давал Президент в 2002 году, это есть. И я абсолютно согласен и наша фракция будет полностью поддерживать то решение, с которым выйдет и которое оставит профильный комитет. Спасибо.
Григорій Омельченко, фракція блоку Юлії Тимошенко, наступним буде виступати Микола Гапочка, "Народний вибір".
Григорій Омельченко, Спілка офіцерів України, Українська республіканська партія, Блок Юлії Тимошенко. Шановний головуючий, шановні колеги. Декілька загальних цифр, які можливо допоможуть Президенту України, Кабінету Міністрів і силовим міністерствам і відомствам подивитися, де знаходяться кошти. На приватних закордонних рахунках громадян України, наголошую, на приватних закордонних рахунках громадян України на сьогодні знаходиться майже 10 мільярдів американських доларів, поза банківським контролем. Тобто розрахунки ведуться готівкою, до бюджету не надходить ні копійки, знаходиться в Україні, якщо можна сказати, на руках, майже 12 мільярдів американських доларів. Щорічно за останні чотири роки з затвердженням самого Президента України Леоніда Кучми за кордон вимивається і не повертається в Україну не менше щорічно 4 мільярди американських доларів. Загальна сума, яка сьогодні акумульована на закордонних рахунках і працює на національну економіку тих країн, знаходиться не менше 30 мільярдів американських доларів. У Генеральній прокуратурі знаходяться конкретні прізвища посадових осіб, які причетні до розкрадання валютних коштів і на валютних рахунках яких знаходяться ці кошти чи їм сімейства, починаючи від Президента України Леоніда Кучми і закінчуючи багатьма народними депутатами України із так званої більшості. Буде тема окремої розмови, назву всі ці 12 народних депутатів. Це торкається Адміністрації Президента і Кабінету Міністрів України. Мова сьогодні не про це. Ось де можна шукати кошти, щоб наповнити бюджет. Я звертаюся до вас шановні колеги, до Кабінету Міністрів від імені чотирьох народних депутатів України Доманського, Кузьмука, Рудьковського і себе, які внесли на розгляд Верховної Ради України законопроект 2644, який передбачає скасування статті 59 Закону України про Державний бюджет, яка скасувала соціальні гарантії, які були передбачені для військовослужбовців і працівників правоохоронних органів, в порушення Конституції, чинного законодавства, рішення Конституційного Суду. І саме болючіше, буквально, 30 секунд, шановний Володимире Михайловичу, бо все-таки виступаю від чотирьох чоловік. Як використана була Верховна Рада України? Верховна Рада України тричі повірила Кабінету Міністрів, який обіцяв, що буде розроблена система компенсації цих соціальних гарантій і прийняли в порушення Конституції державні бюджети на 2000 рік, 2001 і 2003 рік. Коли приймали Державний бюджет на 2002 рік, Верховна Рада України не пішла на порушення Конституції і зберегла ці соціальні гарантії, бо через три місяці були вибори до Верховної Ради України, а коли затверджували бюджет на цей рік, то Верховна Рада поступилася своєю принциповістю і порушила Конституцію України. Я прошу Комітет з питань бюджет включити при голосуванні законопроект 2644, який внесений чотирма народними депутатами, і який передбачає повернення соціальних пільг і гарантій для працівників правоохоронних органів і військовослужбовців. Дякую за увагу.
Микола Гапочка, депутатська група "Народний вибір". Підготуватися Гаврилюку Василю.
Шановні колеги! Збалансованість та реалістичність бюджету є необхідними умовами макроекономічної стабільності та економічного розвитку. Уроки, коли бюджет був збалансованим, темпи реального зростання ВВП були найвищими. У минулому ж році наслідком нереалістичного бюджету стало надмірне скорочення державного попиту та уповільнене економічне зростання більше, як у два рази, дефляція. Новим урядом за підтримки Верховної Ради України були вжиті відповідні заходи з покращанням стану виконання бюджету. Прийнятий бюджет 2003 року став найбільш реалістичним за всі роки. За чотири місяці поточного року план доходів загального фонду державного бюджету України виконано на 103,3 відсотки, у повному обсязі фінансуються програмні видатки. Як наслідок, в 1 кварталі поточного року підвищився внутрішній попит та прискорилися темпи економічного зростання до 7 відсотків, що є єдиним і найкращим показником в СНД. Одночасно реальна заробітна плата зросла на 17,6 відсотки. Але загальні позитивні цифри приховують проблеми. Зростає розрив в оплаті праці між працівниками промисловості та у бюджетній сфері, ресурсами. не забезпеченість підвищення мінімальної зарплати загрожує бюджетн.збаланосованості. Ми маємо скорегувати податково-бюджетну політику таким чином, щоб вона забезпечила збереження стабільності, сприяння достатнього зростанню доходів населення та стимулювала економічний розвиток. Затягування з прийняттям рішення може значно поглибити як у майбутньому буде набагато важче вирішити цю кризу. Тому потрібно не затягувати процедуру прийняття закону про внесення змін до бюджету на 2003 роки, а всіляко сприяти найшвидшому його прийняттю. Давайте не чекати поки загостриться соціальна та економічна проблема, а переходи від політики гасіння пожеж до політики дії на випередження. Дякую за увагу.
Дякую вам, Микола Миколайович. Василь Гаврилюк, будь ласка, депутатська група "Народовладдя". Підготуватися Гуреєву Василю.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Депутатська група "Народовладдя" з розумінням ставиться до мотивів уряду щодо внесення змін до Державного бюджету на 2003 рік, але ряд положень законопроекту потребує уточнення і конкретизації, врахування яких надасть більше сталості бюджетному процесу і більшого конструктивізму самого законопроекту. Найбільш ретельно треба підійти до питання щодо призупинення на 2003 рік дії закону про встановлення мінімальної заробітної плати, адже таке рішення суттєво погіршує соціальну орієнтацію прийнятого бюджету. Крім того, треба визначитися на який час призупиняється дія закону. Давайте поміркуємо і приймемо рішення. Закон починає діяти, наприклад, з 1 жовтня чи 1 грудня з урахуванням позитивних тенденцій у розвитку вітчизняної економіки та прогнозним збільшенням надходження до бюджету. Треба брати конкретну відповідальність перед людьми. В цьому аспекті було б доцільним з боку уряду запропонувати механізм здійснення змін з метою приведення бюджету у відповідність з Законом України про мінімальну заробітну плату. Думаю, у законопроекті треба однозначно передбачити норму, що збільшення бюджетних доходів має бути спрямоване в першу чергу на підвищення рівня мінімальної заробітної плати. Тоді все стане на свої місця. Не забувая про другий пункт Закону про мінімальну заробітну плату, де чітко сказано "внести на узгодження Верховної Ради України додаткові дотації місцевим бюджетам на збільшення мінімальної заробітної плати робітникам бюджетної сфери". Ми вважаємо виправданим і прийнятним збільшення акцизного збору на тютюнові вироби, адже очевидним є зв’язок між вартістю сигарет і кількістю курців в Україні. Крім того, в перспективі розмір оподаткування тютюнових виробів в Україні має бути приведений у відповідність до європейських стандартів. Стосовно запропонованих змін витратної частини. Додатково виділено майже 661 мільйон гривень на потреби АПК держави, безперечно вагома підтримка села, але треба по-хазяйськи нею скористатися. Основну частку, 576 мільйонів гривень, передбачається спрямувати "на здійснення заходів з подолання наслідків стихійного лиха у сільському господарстві та розвиток аграрного ринку". Таке формулювання занадто туманне. Треба конкретно і однозначно розписати ці кошти по областям, по напрямкам призначення, дати коштам адресність і цілеспрямування. Закупівля при цьому має здійснюватися виключно у виробника зерна, якщо пропонувати ці кошти виключно використовувати конкретно. З нашою точки зору, пропозиція щодо скорочення витрат на розвиток матеріально-технічної бази сьогодні не актуальна. З огляду на вищенаведене, депутатська група "Народовладдя" вважає за доцільне доопрацювати законопроект. Хочу від себе додати, що треба обов’язково дотримуватися бюджетного кодексу і Регламенту Верховної Ради, котрий не дасть можливості зловживати і порушувати сьогодні ті положення законів, які є. Дякую за увагу.
Василь Гуреєв, фракція партії промисловців, підприємців і "Трудової України". Наступним буде виступати Василь Надрага.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Дійсно, сьогодні питання дуже практичне. Уряд, якому ми надали довіру майже на рік, сьогодні здійснює конкретні кроки. Вносить зміни до бюджету і це позитив, це поточна робота кожного уряду, який отримує довіру. Тобто, шановні депутати, сьогодні проблема полягає в тому, наскільки ми довіряємо цим крокам, наскільки ми позитивно їх оцінюємо. На мій погляд, перше питання, яке нам потрібно поставити перед урядом: наскільки ми вирішуємо соціальні проблеми, які сьогодні існують в державі. І, на мою думку, слід щонайшвидше прийняти рішення, спрямоване на соціальний захист вчителів, лікарів, працівників культури, науки та інших працівників бюджетної сфери. Тобто те, що сьогодні пропонується. Треба звернути увагу, що після ухвалення нами в грудні минулого року закону України про встановлення розміру мінімальної заробітної плати на 2003 рік суттєво порушилися підходи щодо визначення заробітної плати кваліфікованих спеціалістів та працівників нижчої кваліфікації. А це дуже практичне, життєве питання, яке ми повинні вирішувати. І тільки парламент це може вирішити за пропозицією уряду. Через недостатність асигнувань у державному бюджеті стримувалось прийняття рішення щодо хоча б часткового впорядкування рівня заробітної плати працівників всієї бюджетної сфери. Це є проект закону України про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет на 2003 рік", дозволить відновити співвідношення розмірів тарифних ставок, посадових окладів працівників бюджетної сфери і суттєво підвищити рівень оплати праці. Зокрема, запропоноване збільшення видатків на оплату праці по загальному фонду Державного бюджету дозволить відновити співвідношення в оплаті праці з 1 травня поточного року, виходячи з мінімальної заробітної плати 165 гривень. А з липня 185 гривень, тобто підвищити заробітні плати з 1 травня на 17,9 відсотка, а з липня ще на 12,1 відсотка. Треба сказати, що урядом вже прийнята постанова про значне підвищення посадових окладів і тарифних ставок у бюджетній сфері. Однак передбачено, що вона вводиться в дію після введення в дію закону, цього закону, котрий ми сьогодні розглядаємо. Шановні колеги, це - політичні питання. Воно носить соціальний аспект для наших громадян. Я вважаю, що ці кроки уряду ми повинні підтримати. Хочу зупинитись одну хвилин практично чи декілька секунд на питаннях, які стосуються реального сектору. Мені подобається, що уряд сьогодні звернув увагу на структуру реального сектору економіки, на енергозалежність від інших країн, енергоємність. Це стосується питання підтримки розвитку вітроенергетики і таке інше. Вважаю, що цю пропозицію, цей закон уряду треба підтримати. Дякую за увагу!
Так, Василь Надрага, будь ласка, група "Народний вибір". Наступним буде виступати Сергій Дорогунцов.
Уважаемые коллеги, являясь руководителем подкомитета по вопросам пенсионеров и пенсионного обеспечения, хочу в контексте сегодняшнего разговора обсудить именно эту тему, тем более, она уже звучала. Вызывают искреннее недоумение два мифа, которые иногда звучат в этом зале. Первый миф: в Пенсионном фонде столько денег, что они не знают, куда их девать. Уважаемые коллеги, давайте будем ответственными в подобных заявлениях. Не надо придумывать то, чего нет и уж тем более, так сказать, перекладывать с больной головы на здоровую. Второй миф: сегодня, и эта мысль уже звучала, давайте мы в ходе обсуждения бюджетов, займемся и бюджетом Пенсионного фонда. Первое и самое принципиальное: пенсионный фонд, как и все остальные целевые государственные фонды, регламентируется их деятельность отдельными законами. И в этих законах написано, кто и каким образом утверждает бюджет, рассматривают, каким образом наполняется этот бюджет, и соответственно, каким образом он используется. На сегодняшний день наше желание или желание тех, кто хотел бы в рамках этого покомандовать, получили конкретные результаты. Если в 2001 году и в 2002-ом Государственный бюджет в полном объеме отдал возмещение Пенсионному фонду всех сумм, то в бюджете 2003 года эта сумма недополучена на 800 миллионов гривен. Мы сегодня с вами так много любим рассуждать, и очень часто слышим и соглашаемся, что размеры пенсий сегодня не соответствуют никаким элементарным прожиточным минимумам, и вместе с тем мы сегодня из бюджета не додали туда почти 800 миллионов гривен. А это - база для увеличения сегодняшних пенсий. Я хочу сказать, что, и еще раз повторить, что предыдущих два года в полном объеме, было возвращено. Сегодня, пользуясь казуистикой, определенными нестыковками в законе, полностью Пенсионному фонду не возмещены деньги, а эти суммы - порядка 3-4 процентов увеличения пенсий. И поэтому, когда сегодня говорят, что нужно увеличивать пенсии, то мы должны, в первую очередь, понимать, что увеличивать пенсии - это только за счет собираемости и увеличения ресурса. Поэтому высказанная сегодня мысль нашим уважаемым председателем бюджетного комитета о том, что в рамках подготовки Бюджетной резолюции бюджета 2004 года мы в очередной раз, или кто-то хочет в очередной раз поруководить, поразводить, извините, ситуацию и решить проблему с финансирование пенсионного фонда из Госбюджета так, как мы сделали в 2003 году, то я должен сказать, так нельзя делать, потому что сегодня 14,5 миллионов пенсионеров в той или иной степени зависят в том числе и от наших с вами решений, в том числе и решений по бюджету. И поэтому все наши самые благие пожелания должны быть направлены только на одно: то, что положено, бюджет должен отдать, а там, где нужно, там давайте будем работать.
Сергій Дорогунцов, фракція комуністів, підготуватися Супрун.
Шановні народні депутати, шановний Володимир Михайлович! Я представляю фракцію Компартії України і хочу підкреслити, як ви завжди повторюєте, я маю на увазі вас, Володимир Михайлович, що в четвер визначимося голосуванням. Але хочу зразу сказати, що наша фракція категорично виступатиме проти будь-якого зменшення фінансування соціальних програм. Вони і так обрізані далі вже нікуди, як кажуть в народі. Я хотів би лише фрагментарно зупинитися на деяких питаннях. Скажімо у мене вже 5 років не сходить з порядку деного питання, чому Президент категорично заперечує проти надання Рахунковій палаті право перевіряти доходну частину бюджету. Видаткову - будь ласка, в тих мізерних коштах риються, щось вишукують, там півмільйона, 10 мільйонів, а от до доходної частини і близько не підходь. Всі наші спроби з вами включити подібну статтю в Закон "Про Рахункову палату" розбивалися об непохитну волю Президента. Чому? Тому що ми не повинні знати, які доходи таяться в надрах нашої держави. А вони не малі. Про частину з них тут уже говорили. Я хотів би сказати, що, ну ви історію знаєте, коли відбувався обвал заробітної плати, то, безумовно, одночасно падала і продуктивність праці. Тоді говорили так: як працюємо, так і живемо. Це приблизно те: маємо, що маємо. А я хочу тут стверджувати, що ми працюємо набагато краще, ніж живемо. Я маю на увазі наш народ. Ми, наша продуктивність праці набагато вища того, що ми одержуємо. Порівняйте, з продуктивності праці ми відстаємо від так званих капіталістичних держав в 3, в 3,5, в 4 рази, а по зарплаті в десятки разів. Така модель у нас. А її треба змінити і в тому числі в державному бюджеті. Треба зробити, я категорично проти, треба зробити, щоб мінімальну заробітну плату ми затвердили, тобто ми зберегли ту, яка була закладена у бюджет, яку підписав Президент сам. І крім того, потурбуватися про співвідношення в тарифній сітці, щоб були витримані відстані між мінімальною заробітною платою і останньою ставкою тарифної сітки. Я хочу сказати, що у нас є величезні можливості для збільшення бюджетних асигнувань на виконання соціальних програм.
Дякую вам Сергію Івановичу, будь ласка, Супрун Людмила Павлівна, фракція Народно-демократичної партії України.
Супрун Людмила, фракція Народно-демократичної партії. Шановні колеги, безпосередньо на сьогоднішньому засіданні ми в терміновому режимі слухаємо зміни до Закону про Державний бюджет. Чи може бути цей законопроект прийнятий нами за основу і чи можемо ми як народні депутати, представники різних фракцій, депутатських гру прийняти цей проект у першому читанні. Безумовно, до цього законопроекту ми маємо безліч зауважень. Але хочу відмітити наступне. В першу чергу, Кабінетом Міністрів запропонована та зміна доходної частини Державного бюджету на 2003 рік, яку ми з вами практично підтримали, коли голосували перший раз за друге читання Закону про державний бюджет. Орієнтовно на 80 відсотків наші пропозиції і пропозиції уряду співпадають. А чи співпадають наші пропозиції щодо видатків? Ми б хотіли відмітити, що ці зміни до закону вносяться, в першу чергу, для того, щоб реалізувати наше з вами доручення, яке ми дали через Закон про мінімальний рівень заробітної плати, збільшивши його рівень до 185 з 1 січня і до 237 з 1 липня. Тобто фактично уряд виконує наше доручення. Але, на жаль, він втратив одну суттєву деталь. Адже ми пропонували також передбачити спеціальні трансферти, субвенції для місцевих бюджетів. І тому, як варіант, пропонуючи прийняття цього закону в першому читанні, ми вважаємо за необхідне наголосити, в першу чергу, на спрямування додаткових трансфертних платежів до місцевих бюджетів. Це і буде предметом компромісу. Який обсяг таких трансфертів нам необхідно здійснити? На 16 травня призначене засідання "Круглого столу", де будуть представники регіональних влад, місцевої виконавчої влади, народні депутати, науковці, представники громадськості. Предмет цих слухань "Круглого столу" полягає у наступному. Нам необхідно визначити, який ресурс сьогодні необхідно спрямувати на місцеві бюджети, і ми будемо працювати в комітеті щодо спрямування коштів на рівні державного бюджету, на підвищення мінімального рівня заробітної плати для того, щоб виконати Закон про мінімальний рівень заробітної плати. Уряд - суб’єкт подання цієї ініціативи. І тому, зважаючи на те, що співпадають наші пропозиції по доходній частині, вважаємо за можливе прийняти цей закон в першому читанні, суттєво його доопрацювати і подарувати країні нарешті злагоджене рішення, над яким працює спільно сьогодні і уряд, і Верховна Рада. Це підняття мінімального рівня заробітної плати з обов’язковим дотриманням співвідношень між різними заробітними платами різних категорій громадян. Інакше ми можемо урівняти всіх однією заробітної планкою. Дякую за увагу.
Дякую вам, Людмила Павлівна. Шановні колеги! Розгляд проекту закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2003 рік" завершено. Рішення знову ж таки, Сергій Іванович, будемо приймати в четвер в день голосування. Шановні колеги! Ми сьогодні мали розглядати зараз проект закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України. Як ви знаєте, це питання є вкрай назрілим і наболілим. Було відповідне доручення робочій групі, відповідні доручення комітету. Кабінету Міністрів, а також бюджетному комітету підготувати і внести цей законопроект. Однак, на превеликий жаль, проекту цього документу на сьогоднішній день немає. Тому давайте таким чином. Сьогодні приймемо рішення, що в наступний вівторок щоб комітет його обов’язково подав на розгляд цей законопроект узгоджений з урядом. Обов’язково щоб це був спільний документ. Давайте ще розглянемо один проект закону, шановні колеги. Це про внесення змін до пункту 22. 3 статті 22 Закону України "Про оподаткування прибутку підприємств щодо працівників кримінально-виконавчої системи". Як ми домовлялися, за скороченою процедурою. Я запрошую до доповіді голову Державного департаменту з питань виконання покарань Володимира Анатолійовича Льовочкіна. Володимире Анатолійовичу, прошу протягом 3 хвилин дуже коротко дати пояснення щодо цього законопроекту.
Шановний Володимире Михайловичу! Високоповажні народні депутати, присутні! Розроблений Державним департаментом України з питань виконання покарань проект закону про внесення змін до пункту 22.3 статті 22 закону України про оподаткування прибутку підприємств погоджено з заінтересованими міністерствами. Основною метою цього законопроекту є поширення на осіб рядового і начальницького складу кримінально-виконавчої системи дії пункту закону України про оподаткування прибутку підприємств, яким передбачено фінансування житлового будівництва та придбання житла для військовослужбовців за рахунок коштів, отриманих від зарахування органами Державного казначейства на спеціальні бюджетні рахунки півтора відсотки сплаченого до бюджету податку на прибуток підприємств. Необхідність розширення переліку осіб, на яких поширюється дія цієї норми викликана тим, що у зв’язку з передачею у 1998-1999 роках функцій нагляду та охорони установ кримінально-виконавчої системи та переходу на службу майже 20 тисяч особового складу військовослужбовців від Внутрішніх військ МВС України до органів установ виконання покарань виникла необхідність збереження пільг, які вони мали під час проходження служби у внутрішніх військах. Фактично департамент став правонаступником МВС у частині забезпечення житлом колишніх військовослужбовців Внутрішніх військ, які були переведені для подальшого проходження служби у кримінально-виконавчій системі та втратили статус військовослужбовців. Крім цього, в органах і установах проходять службу понад 360 осіб колишніх воїнів-афганців. Слід зазначити, що служба в органах і установах виконання покарань надзвичайно складна, пов’язана із значними фізичними, психічними перевантаженнями, але дуже важлива для ствердження законності і безпеки держави. І працівники мають право на визнання і справедливу винагороду за свою працю. Чисельні звернення та скарги колишніх військовослужбовців Внутрішніх військ щодо порушення їх прав, які були їм гарантовані при переведенні для подальшої служби до кримінально-виконавчої системи, ініціювали вирішення цього питання шляхом внесення змін до Закону України про оподаткування прибутку підприємств. Законопроект має на меті виконання діючих законів України і інших актів щодо надання допомоги у забезпеченні житлом працівників кримінально-виконавчої системи і їх сімей. Прийняття законопроекту дасть змогу забезпечити житлом працівників органів установ виконання покарань, створити для них належні соціально-побутові умови, знизити соціальну напругу, дозволить зміцнити професійне ядро кадрів висококваліфікованими спеціалістами та сприятиме підвищенню престижності служби в органах і установах виконання покарань. Прийняття закону додаткових витрат з бюджету не потребує. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України визначає в узагальнюючому висновку, що законопроект може бути прийнятий за основу в першому читанні. Такі ж рішення прийняли і комітети з питань будівництва, транспорту і зв’язку та з питань фінансів і банківської діяльності. Прошу підтримати цей законопроект. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, сідайте, Володимир Анатолійович. Від комітету, профільного комітету, - Буряк Сергій Васильович, голова комітету. Будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Законопроект, що стосується внесення змін до пункту 22.3 статті 22 Закону України "Про оподаткування прибутку підприємств" розглянуто на засіданні Комітету з питань фінансів та банківської діяльності. Як вже зазначалось, законопроектом пропонується поширити на осіб рядового і начальницького складу кримінально-виконавчої системи дію пункту 22.3 Закону України "Про оподаткування прибутку підприємств", яким передбачено фінансування житлового будівництва та придбання житла для військовослужбовців за рахунок коштів, отриманих від зарахування органами Державного казначейства на спеціальні бюджетні рахунки, півтора відсотка, сплаченого до бюджету податку на прибуток. Необхідність переліку осіб, на яких поширюється дія пункту цього закону, викликана тим, що у зв’язку з передачею функцій нагляду та охорони установ кримінально-виконавчої системи та відповідного особового складу військовослужбовців від внутрішніх військ МВС України до Державного департаменту України з питань виконання покарань, виникла необхідність збереження до закінчення дії контракту пільг, які ці особи мали під час проходження служби у внутрішніх військах. Крім того, під час обговорення цього законопроекту народними депутатами і членами комітету запропоновано включити до переліку осіб, які визначено абзацом першим пункту 22.3 закону поряд з особами рядового і начальницького складу кримінальної виконавчої системи аналогічну категорію осіб органів внутрішніх справ України та членів їх сімей. Зазначені зауваження зроблено у висновку головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України, яке пропонує прийняти законопроект за основу. Слід зазначити, що набрання чинності закону у разі його прийняття пропонується з 1 січня 2004 року. На сьогодні статтею 63 Закону України, який вже згадували сьогодні, пункт 22.3 Закону України "Про оподаткування прибутку підприємств" зупинено. При цьому видатки Державного бюджету України на 2003 рік на будівництво або придбання житла для військовослужбовців включено до захищених статей видатків загального фонду Державного бюджету. Враховуючи вище викладене, комітет пропонує Верховній Раді України прийняти законопроект цей в першому читанні та в цілому із включенням по тексту до переліку осіб, визначених у абзаці першому пункту 22.3, - поряд з особами рядового і начальницького складу кримінально-виконавчої системи, а також осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ та членів їх сімей. Дякую за увагу.
Так, дякую вам, Сергій Васильович. Шановні колеги, нам треба зараз обговорити - два "за", два "проти". Будь ласка, Юрій Кармазін є? Тоді, будь ласка, Мельничук Михайло. Списуйте з комп’ютера прізвище швиденько там.
Шановні колеги, поскільки немає Кармазіна, два регламенту Мельничуку прошу. Мельничук, фракція Соціалістичної партії України. Чернівецька область. Шановний Володимир Анатолійовичу, я уважно ознайомився з законопроектом, тут його, конечно, півтори сторінки, і готовий підтримати цей законопроект, тому що дійсно якщо мова йде про захист працівників кримінально-виконавчої системи та членів їх сімей. Якщо йде питання про вирішення реально житлової проблеми цієї категорії працівників, і якщо це буде сприяти стабілізації професійного ядра персоналу органів та установ виконання покарань, чітке спрямування коштів буде на виконання тої програми, яку департамент прийняв з питань будівництва житла для цієї категорії громадян, працівників. Необхідність підтримки цього законопроекту очевидна. Фракція Соціалістичної партії України буде визначатися з цього приводу в четвер, як ми будемо голосувати. Особисто моя думка, що це законопроект треба буде підтримати, але, Володимир Анатолійович, я хотів би звернутися до вас, і прошу уваги. Якщо мова йде про захист ваших працівників - це нормальне явище, але коли ваші установи, мова йде про Сокирянський ІТК, забрав на 42 тисячі власних коштів в одного з підприємств продукцію, це власні кошти робочих, і до цього часу не розраховується, 42 тисячі, то мова йде, розберіться, будь ласка, чому керівництво Сокирянської ІТК не звертає уваги на звернення народного депутата, звернення більше 30 працівників, не повертає ці кошти людям. Це їх зароблені кошти. Мова йде про Новоселицьке підприємство "М’ясо Буковини". І ще одне, Володимир Михайлович, оскільки регламент в мене ще є, я звертаюсь до вас, будь ласка, є законопроект про судоустрій Аніщука і Мельничука, будь ласка, поставте або у п’ятницю першим. Весь місяць обов’язково закінчується розгляд законопроектів, до судоустрою не доходить. Конче потрібно прийняти цей законопроект для того, щоб доопрацювати про кваліфікаційні комісії. Сьогодні те, що твориться в судах, більшість суддів, практично, не виконують судочинства з-за того, що не мають можливості, бо не мають відповідного статусу, затвердженого Верховною Радою або іншим шляхом. Я би просив, Володимир Михайлович, звернути увагу на це питання. Дякую.
Я прошу Секретаріат, що там можна зробити, і розглянути цей законопроект. Андрій Шкіль, фракція Блоку Юлії Тимошенко, будь ласка. Володимир Кирилович Черняк, ви потім будете виступати.
Я хотів би в першу чергу сказати два слова про.Звичайно добре, що ми дбаємо про тих хто охороняє в’язнів, але я думаю, що треба сказати декілька слів про тих кого охороняють. Я з радістю почув, що є бажання поліпшити житлові умови, створити можливості і таке інше. Давайте виконаємо резолюцію, пане Льовочкін я хотів би, що ви це послухали дуже уважно. Ви чуєте, я радий з того приводу. Щоб поліпшили умови утримання тих хто є поки що людиною, яка не засуджена, а тільки під слідством. Коли врешті-решт будуть зняти накриття на вікна, які в народі називають баяном. Тобто, що для цього треба зробити, щоб хоча би дати можливість проникати туди сонячному світлу. І всі ці розмови про те, що буде зумовлено якимись вищими умовами, іншими речами, я це не хочу слухати, це від не бажання і перестрахування. А треба без перестрахування, треба ставитися до людей, як до людей, ці люди ще не винні. Вони будуть винні тільки після визначення їхньої вини судом. Тільки суд визначає їх вину, а чому вони утримуються в умовах гірших ніж засуджені. Чому ніхто не думає про те, що вони втратили нормальні житлові умови, їх переселили в нелюдські житлові умови. І звичайна річ, буде тяжко пояснювати, а у нас ув’язнених понад 300 тисяч, а тих хто прийшов просто прийшов через слідчі ізолятори є дуже багато, якщо наш Прем’єр пройшов через ці слідчі ізолятори, ви це знаєте чудово. То тут треба у будь-якому випадку не забувати і про це, а з приводу того чи підтримувати чи ні цей законопроект фракція звичайно буде визначатися в четвер, ми проголосуємо. Але я хотів, щоб це просто, щоб це голосування було стимулом для вас і стимулом для всієї кримінально-виконавчої системи, щоб врешті-решт повернутися обличчям до тих, кого ви охороняєте,.там є люди, і люди, які опинилися там і випадково, і в силу політичних мотивів. Зараз утримується 14 політичних в’язнів і всі чудово розуміють, що зі зміною політичного режиму, ці політичні в’язні будуть на волі, а ті, хто їх туди запроторював, будуть під слідством. Тому я переконаний, що цей стимул має бути для показовим. І на саме закінчення я хотів би тут же знов звернутися до керівництва з тим, що треба поставити законопроект, який регламентує перебування людей у слідчому ізоляторі, хоч, дійсно, в п’ятницю другим, тому що ми, Володимир Михайлович, ніяк не може повернутися до цього законопроекту. Він постійно десь плаває на передостаньому місці, і ми не можемо обговорити і проголосувати, я вірю, вкрай необхідний законопроект. Дякую.
Будь ласка, Володимир Черняк. Так, у нас два "за", якщо "проти", так давайте "проти".
Шановні колеги, ми обговорюємо доволі специфічний законопроект, необхідність в якому, на мій погляд, існує, тут депутат Шкіль говорив про те, що у нас засуджені перебувають у важких умовах, і це дійсно так. Нам ще далеко до тих умов, в яких перебувають засуджені в європейських країнах, де окремі у них камери з ванною, телевізором, кондиціонером. Але, до речі, у нас засуджений отримує, на утримання засудженого витрачається коштів не менше, а навіть більше, ніж пенсіонерів. Це також треба врахувати при наших реаліях в місяць. Але я думаю, що треба ставити питання про покращання роботи кримінальної виконавчої системи в цілому і зокрема про покращання житлових умов працівників кримінальної виконавчої системи. У них також, дійсно, важка служба, важка робота, вони виконують сумлінно, як правило, свій обов’язок. І тому потрібно подбати про них і про те, яким чином забезпечити житлом. Зрозуміло, що держава з бюджету фінансувати це не може, не має коштів, і не може надавати житло безкоштовно, як це було у радянські часи. У зв’язку з цим пропонується вихід із ситуації. У законопроекті йдеться про фінансування житлового будівництва і придбання житла працівниками кримінально-виконавчої системи за рахунок коштів спрямованих до бюджету шляхом відрахування півтора відсотки прибутку підприємств, які спрямовують цей прибуток до бюджету. От таким чином, дещо компромісний шлях. Я не думаю, що він ефективний, але, принаймні, це паліатив, який дає певну можливість, дає надію працівникам кримінально-виконавчої системи хоч би в перспективі отримати житло. Сьогодні було сказано про те, що це не вимагає виплат із бюджету. Я думаю, що так однозначно не можна стверджувати, тому що у кінцевому рахунку скорочуються нарахування до бюджету. Але, я думаю, що це той шлях, яким нам треба йти. Я вважаю, що нам у першому читанні можна цей законопроект підтримати, врахувавши ті пропозиції, які звучали, ті, які подамо ми у процесі підготовки до другого читання. Дякую за увагу.
Тарас Чорновіл, будь ласка.
Я стосовно цього законопроекту відразу хотів би розділити два пункти, в чому я його готовий підтримати, в чому я все-таки маю претензії. Законопроект, дійсно, елементарно простий і у даному контексті за нього, очевидно, треба буде голосувати, але саме надання пільг і будь-яких соціальних гарантій за професійною основою воно саме по собі є все ж таки злочинним і не припустимим. І тому нам треба буде вертатися до базового закону, до якого ми зараз вносимо зміну, і вносити зміни з часом, щоб усунути таке поняття. Ми повинні надавати допомоги, пільги і тому подібне тільки для тих, хто визнані за своїм соціальним станом і статусом як малоймущі. Що конкретно стосується й конкретно цього законопроекту щодо внесення змін. Дійсно, за логікою працівники виконавчої служби, які є колишніми працівниками Міністерства внутрішніх справ, які підпадали повністю під дію цього закону і які при зміні свого юридичного статусу втрачаючи статус військовослужбовця фактично не поміняли ні умови, ні особливості праці, очевидно логічно мали би підпадати під дію того самого закону. Тому я очевидно буду голосувати за цей закон, але я би ще раз просив Верховну Раду до цього вернутися. І два супутніх моменти, які, як на мене, визначальні. Один пункт вже згадав Андрій Шкіль. Якщо ми привертаємося до цього закону, давайте розраховувати, що це є авансом і будемо все ж таки вимагати для того і тут має бути все ж таки ініціатором уряд, тому що він повинен провести всі відповідні розрахунки, у нас немає цієї інформації, для того, щоб провести переобладнання існуючих тюрем, особливо попереднього ув’язнення для того, щоб створити там нормальні людські умови. Давайте враховувати які необхідні там капіталовкладення і які можуть бути механізми створення цього. І що стосується конкретно цього законопроекту, він має одну загрозливу точку. Цей законопроект може бути використаний не стільки рядовим і молодшим офіцерським складом саме служба виконання покарань, а вищим офіцерським складом для розбудови своїх віл і тому подібне. Тому я дуже прошу також, щоб при виконанні і втіленні цього закону був поставлений належний контроль. Дякую.
Шановні народні депутати! Для того, щоб ми повноцінно завершили робочий день 30 секунд - Юрій Анатолійович Кармазін.
Спасибі. Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", "Наша Україна". Шановні народні депутати! Давайте замислимося, що нам пропонується. В принципі нібито хороша річ пропонується - поширити і на тих людей, хто працює в пенітенціарній системі дію цього закону, пункту 22.3 статті 22 Закону "Про оподаткування прибутку підприємств". Але давайте роздивимося, що там відбувається. Військовослужбовців біля 100 тисяч без квартир. Працівників міліції - теж саме. Це що вихід із положення? Ми зараз розбільшуємо цю рукавичку. Я за те, щоби надавати житло. Тільки це не вихід з положення зараз. Оце зараз ми ще ставимо, зіштовхуємо всіх один з одним і збільшуємо чергу там, де воно є. Тому це питання треба вирішувати, але треба вирішувати не за рахунок цих коштів. Я думаю, що це не вихід із ситуації, там люди працюють важко, специфічно, вони працюють зі специфічним контингентом, бо у нас сидить близько 200 тисяч чоловік. І я думаю, що питання уряду треба вирішувати окремо по фінансуванню кримінально-виконавчої системи співробітників і вони мають забезпечуватися на гідному рівні, але не з цієї рукавички, з іншого джерела видатків. Якщо хочете, навіть із закону про державний бюджет, кудли ми зараз вносимо зміни.
Дякую. Шановні колеги, голова комітету Василь Онопенко наполягає, щоб ми коротко дуже, в такому режимі короткому розглянули проект Закону про внесення змін до Закону України "Про попереднє ув’язнення" та до Кримінально-процесуального кодексу України. В зв’язку з цим прошу вашого дозволу і згоди вашої продовжити роботу на 15 хвилин. Будь ласка
Дякую, Володимир Михайлович, дякую, шановні колеги! Це якраз той законопроект чи ті зміни до Закону про попереднє ув’язнення, про що якраз йшла мова тут. І це надзвичайно важливо. Мною, народними депутатами Левцуном, Семиногою внесені відповідні зміни, які зводяться до цього, що всі обмеження при утриманні під вартою витікають тільки з однієї мети - попереднє ув’язнення, обмеження в пересуванні та в спілкуванні. Ми знаємо, що сьогодні громадяни, які затримані і знаходяться в місцях попереднього ув’язнення, або, як часто кажуть, в слідчих ізоляторах, знаходяться в дуже важких умовах. І Володимир Анатолійович Льовочкін знає про це, і ми знаємо. Тому можна провести відповідні зміни не витрачаючи взагалі багато коштів. Зводиться це до того, ми пропонуємо, щоб особи, які звинувачуються або підозрюються у вчиненні економічних злочинів, утримувались окремо від інших, які перебувають під вартою, скажімо, за грабіж, і інші такі злочини проти громадян. Права осіб, взятих під варту, скажімо, повинні мати ці особи право на невідкладне повідомлення про мотиви арешту, затримання, оскаржити їх в суді, знайомитись із своїми правами і таке інше, купувати за безготівковим розрахунком продукти харчування, предмети першої необхідності, письмове приладдя, газети, книги і тому подібне. Користуватися телевізорами, радіоприймачами, холодильником, постільною білизною, повинні мати право на восьмигодинний сон в нічний час при нічниковому освітленні і інші такі права, тобто мова йде про те, що повинні більш ліберальний режим. Особа, яка взята під варту, має право на побачення з близькими родичами - матір’ю, батьком, чоловіком, дружиною, дітьми, рідними братами, сестрами, онуками, дідом, бабою, усиновителями, усиновленими один раз на тиждень тривалістю до 24 годин, на інтимне побачення з дружиною або чоловіком. Адміністрація установи повинна забезпечити відповідні умови. Мова йде також про змінення положень статті: а куди потрібно адресувати відповідні скарги і заяви? Сьогодні заяви ці передаються адміністрації місця попереднього ув’язнення. Ми пропонуємо добавити цю статтю відповідним положенням, що або до суду, або уповноваженому Верховної Ради України з прав людини. Ось ці і інші положення, вони лібералізуються законодавством. Потрібно пам’ятати, що особи. які утримаються в слідчих ізоляторах. не визнані такими, що скоїли злочин. Діє презумпція невинуватості. Тому я прошу підтримати цей важливий законопроект. Ви знаєте, що сьогодні до України вже застосовані відповідні санкції. Є шість позовів, і Європейський суд задовільнив якраз з цих мотивів про неналежне утримання в місцях позбавлення волі, також і в слідчих ізоляторах. Тому наше з вами, я думаю, обов’язок, внести відповідні зміни, які покращать становище цих людей. Визнають винним - отам вже тоді можна буде застосовувати відповідні такі заходи. Дякую за увагу.
Сідайте, будь ласка. Слово надається голові підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Шкілю Андрію Васильовичу. Будь ласка.
Дякую. Ну, я хотів би, власне, продовжити тим, чим закінчив Василь Васильович. Справа в тому, що умови утримання людей, які знаходяться в слідчому ізоляторі і людей засуджених є не рівними, і ця нерівність йде в сторону ущемлення прав людей, які утримуються в слідчому ізоляторі. Абсурд, здавалось би, в слідчому ізоляторі перебувають люди невинні ще, тобто не визнані винними судом, а тільки суд визначає у нас, ну, і тут, дійсно, діє презумпція невинуватості. Люди, які визнані винними, відбувають покарання, вони утримуються в кращих умовах. Чому так, чому в нас є ця нерівноправність і, власне, можливо, це є причиною того, що у нас дуже багатьох людей хочуть карати перебуванням у слідчому ізоляторі. А що мається на увазі? Ну, в першу чергу, найголовніші засади - це те, що людина, яка перебуває у слідчому ізоляторі і не має права. А - на побачення з близькими. Ув’язнені мають. І мені говорять, що ви розумієте не створені умови, умови можна створити було б бажання, все йде послідовно, приймається закон, а пізніше вже під нього створюються умови, ніколи не буває навпаки, ніколи не створюються умови, а потім під це може прийнятися закон. Тут навпаки ми мусимо бути ініціаторами, мусимо бути проштовхуючими людського ставлення до тих людей, які дуже часто виявляються не винними. І дуже часто доводиться державі платити компенсацію за незаконне утримання ув’язненого в тих умовах, яких вони перебували. Друге і напевно також є не найважливішим у даній ситуації, там сидить людина, яка перебуває під слідством. Вона має постійно працювати з документами, з матеріалами, має постійно працювати з своїм адвокатом і захищати себе. Вона просто має бути ізольована від суспільства і не більше, вона не має бути покарана у слідчому ізоляторі. Нинішні умови, я змушений стверджувати призводять до того, що людина відчуває себе покараною і ущімленішою у своїх правах більше ніж та людина, яка є у в’язниці. І повірте, це ніяке там не послаблення, людина, яка є винною, суд її визнає, вона поїде у відповідне місце і буде там відбувати своє покарання. І зараховане буде перебування, звичайно, і в слідчому ізоляторі, але це тільки рішенням суду. А якщо суд виправдовує, хто, куди діває ці роки, які людина там провела, з багатьох: з халатності слідчих органів, з інших, з політичних причин врешті? Тому я думаю, що тут немає інших альтернатив, як підтримати цей законопроект. Він просто знімає цю нерівноправність між тими людьми, які вже є ув’язненні і покарані, і між тими людьми, які ув’язненні, але не покарані, вони просто ізольовані від суспільства. І треба їм створити усі можливі, ще раз кажу, законом передбачені умови. Друге, ще останній нюанс. Можуть мені сказати, що, а дружина буде з ним спілкуватися, і вона в той же час може якось там впливати на хід слідства. Зараз існує положення, яке ми прийняли в стінах цього парламента, що дозволяє дружині бути захисником, дружині, мамі, татові, братові рідному. Будь ласка, от вам і можливість використовувати ці зв’язки, але, з іншого боку, коли. я перепрошую, пару секунд, коли людина має можливість спілкуватися із своєю ріднею: чоловік з дружиною, дружина з чоловіком. Я зараз завершую. Комітет прийняв рішення підтримати цей запропонований законопроект. І я пропоную і закликаю вас всіх підтримати в цьому залі у четвер. Дякую.
Переходимо до обговорення за скороченою процедурою. Слово надається Юрію Кармазіну. Ви за чи проти?
Юрій Кармазін, "Наша Україна", "Солідарність", Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Вельмишановний народе України! Я хотів би, щоб ми на все подивилися тверезо, а не просто огульно вирішували якесь питання. Навіть незважаючи на те, що наш Прем’єр-міністр двічі перебував у місцях позбавлення волі, мав шанс побувати там тричі, навіть незважаючи на це, ми маємо думати, що ми сьогодні пропонуємо. Перше. Пропонується передбачити право осіб, які тримаються під вартою на побачення один раз на тиждень протягом 24 годин, та інтимне побачення із дружиною, чоловіком, 5 годин тривалість. Порахував я, получається, що збільшення площ житлових приміщень місць попереднього ув’язнення має бути на 60 відсотків. По вартості це буде коштувати 971 мільйон гривень. Давайте порахуємо чи ми вже всі питання в державі вирішили. Ми з вами тут прийняли Кримінальний кодекс, яким передбачили, крім позбавлення волі, ще обмеження волі, умовне покарання, виправні роботи, арешт і так далі. Ми все це прийняли. Ми демократизували кодекс втричі, в три рази. Давайте подивимося як кримінальний світ на це відповів. Чи він став благороднішим? Чи менше вчиняється злочинів? Ні. А ми ще далі йдемо. Ми кажемо: давайте хай подихають з голоду, бо мільярд треба використати, але покращим їм умови. Вибачайте, шановні! Я розрізняю де за вчинення злочину, сьогодні в місцях попередніх ув’язнень, як правило, знаходяться тільки люди, які вчинили важкі злочини. тяжкі злочини. Якщо ні, то це недоробки правоохоронних органів. З цими недоробками треба боротися. І по лінії прокуратури, і по лінії судів. Звісно, я ось сьогодні вивчав, що зробили з депутатом позаминулого скликання в Дніпропетровській області - вирок. Засудили незаконно людину, але, правда, не до позбавлення волі. І зараз розбираються, чому там, які причини того, що там стоїть. Далі. Я хотів би проаналізувати далі пропозиції. Запропоновані зміни в частині інтимного побачення суперечить статті 162 Кримінально-процесуального кодексу, бо там не визначено такого побачення і питання про те, хто має його надавати. Далі. Ми не враховуємо також того, що Цивільний кодекс говорить про офіційний або громадянський шлюб, нам же ще ці питання прийдеться вирішувати і це дуже серйозні питання, які постануть. Я вважаю, що питання викидати на вітер 1 мільярд гривень ще не на часі. Але я за те, щоби ми і демократизували систему покарань, і збільшили кількість побачень, але з можливостями які має на сьогодні держава. Дякую.
Іван Вернидубов, будь ласка. Наступний Іванов.
Дійсно, заарештовані, умови їх погані. Хто не знає, сам не бував там, то чув із доповіді Уповноваженого з прав людини - Карпачової. Але "ніжки протягують по одьожкє". Якщо ми не можемо сьогодні дати ту мінімальну зарплату людям, яку вже проголосували, то, звичайно, треба дивитися на ці речі дещо реалістичніше. Запропонований проект не може бути, на жаль, сьогодні бути підтриманим з наступних мотивів. Ви знаєте, що відповідно до Перехідних положень Конституції зараз формується система досудового слідства і введення в дію законів, що регулюють її функціонування. Зокрема, згідно з розпорядженням Верховної Ради створена робоча група з висококваліфікованих спеціалістів та науковців правоохоронних органів, які розробляють нове кримінально-процесуальне законодавство, яке направлено на посилення захисту прав та свобод громадян. Тим більше, недавно Верховна Рада прийняла закон про внесення змін і доповнень до Кримінально-процесуального кодексу, яким окремі, найбільш важливі його норми приведені у відповідність до нового Кримінального кодексу України, що дозволяє проведення досудового слідства згідно з вимогами сьогодення. Законопроектом передбачено немотивовану і нічим не виправдану кардинальну зміну режиму та умов тримання осіб під вартою. Проте, автори законопроекту не врахували, що запропоновані зміни потребують значних додаткових фінансових витрат і не вказують їх джерела надходження, а потрібно майже мільярд гривень. Реалізація цієї норми законопроекту, на жаль, значно перевищує економічні можливості держави, яка фінансово неспроможна забезпечити необхідні для цього умови. Доповідач говорив про те, що потрібні побачення і таке інше, але дійсно не назвав він, що 24 години, яке законодавство європейське чи світове передбачає такі побачення. Що можна робити на побаченні 24 години? Це ж можна тоді законопроект назвати по іншому, перетворення наших пенітенціарних установ на санаторії чи інтимні побачення без врахування багатьох положень. Я думаю, що цей законопроект можна поки що віддати в комісію, яку ми прийняли тимчасову спеціальну комісію про майбутнє, яку очолює Юхновський, це було б дійсно логічно і доцільно. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, двоє виступили проти цього закону. Я так вважаю, Іванов Сергій Анатолійович теж проти цього закону. Хто за? Один. Черняк Володимир Кирилович.
Шановні народні депутати, я звертаюся до вас як до гуманістів і до тих, хто присутній, і до тих, хто буде голосувати в четвер. Цей законопроект спрямований на гуманізацію умов утримання в попередньому ув’язненні. І це є абсолютно логічним і правильним. Дійсно, існує суперечність, невиправдана суперечність, яку треба усунути. Більш тяжкою карою є попереднє ув’язнення, ніж утримання у тюрмі. Це що, нормально? Більше того, там часто люди невинні, і що суд повинен довести їх вину. Які в нас можуть бути підстави утримувати в попередньому ув’язненні людей, стосовно яких не прийнято рішення суду. Я думаю, що в даному випадку Кармазін виступав як прокурор. Пане Юрію, не виключено, що ви опинитеся в попередньому ув’язненні, і тоді що ви скажете? І ви будете дуже шкодувати, що ви не підтримали цей законопроект. Я, наприклад, про це думаю, і піклуюся, і думаю, що вам треба це зробити. Відносно Вернидубова, він говорив, що там побачення 24 години. Якби ви там опинилися, вам було б мало побачення - 24 години. І ви б просили, щоб було ще більше. Я розумію, що це деталі, які можна потім у процесі підготовки до другого читання поправити. Я з вами згоден, що виникає питання про фінансування, і з Кармазіним згоден. Це серйозна річ, як фінансувати покращання цих умов, звідки., яким чином. Але все-таки це закон концептуальний, в ньому не написано про фінансування. Давайте ми хоч би приймемо його, як концептуальний, рамочний закон, декларативний багато в чому для того, щоб засвідчити своє ставлення до цієї проблеми, намагатися законодавчо врегулювати її, перший крок зробити на цьому шляху, а потім вже, дійсно, думати і про конти, і про конкретні речі, які тут не вирішені. Я також не вважаю цей законопроект шедевром, але я вважаю, що це корок у правильному напрямку, і пропоную підтримати його в першому читанні. Дякую.
Дякую. Репліка Кармазіна. Півхвилини.
Я, Юрій Кармазін, "Наша Україна" Партія захисників Вітчизни, "Солідарність". Шановні народні депутати! Я думаю, що колега Черняк не подумав, коли сказав таку річ, що хтось може сидіти із депутатів і так далі. Я хочу сказати всім, що , по-перше, не дочекаються, а по-друге, хочу сказати, що сьогодні ми з вами зробили все можливе для того, щоб демократизувати Кримінальний кодекс. І 212 в заохочувальній по. ухилення від сплати податків, і в 175 по невиплаті зарплати, і в іншому. Сьогодні в місцях позбавлення волі сидять люди в основному, крім політичних, тих, які всі знають, що повни політичні по справі 9 березня, сидять люди в основному за насильницькі злочини. Наша справа, щоб по іншому працювала система. Я хочу зробити зауваження, ні на кому не робити приклади. Я дуже поважаю колегу Черняка, але я не думаю, що він кращий вибрав спосіб. Дякую.
Шановні колеги, розгляд питання завершено. Голосування відбудеться у четвер. На цьому вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Завтра о 10 годині - пленарні засідання. До побачення.