135. Vládní návrh, kterým se předkládá Parlamentu České republiky k vyslovení souhlasu s ratifikací Dodatkový protokol k Úmluvě o lidských právech a biomedicíně související s biomedicínským výzkumem, který byl podepsán dne 11. května 2018 ve Štrasburku /sněmovní tisk 253/ - prvé čtení Je zde pověření k tomu, aby za ministra Vojtěcha uvedla předložený návrh paní ministryně financí Alena Schillerová, která už je připravena a které nyní dávám slovo.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, dovolte mi představit vám vládní návrh, kterým se předkládá Parlamentu ČR k vyslovení souhlasu s ratifikací Dodatkový protokol k Úmluvě o lidských právech a biomedicíně související s biomedicínským výzkumem, který byl 11. května 2018 podepsán ve Štrasburku. Dále bych si dovolila označovat pouze dodatkový protokol. Česká republika se jakožto člen Rady Evropy, mezinárodní organizace fungující na principu diskuse a hledání společných řešení, spolupodílí mimo jiné na řešení ekonomických, vědeckých, právních otázek a také udržování a rozvoji základních lidských práv a svobod. Právě i s tímto cílem Česká republika signovala v roce 1998 Úmluvu o lidských právech a biomedicíně. [[(12.40 hodin)]] S ohledem na vývoj v jednotlivých medicínských oblastech byly vypracovány čtyři dodatkové protokoly rozšiřující stávající zásady a právní ochranu dotčených osob, které upravuje uvedená úmluva. Jedním z těchto dokumentů je i dodatkový protokol související s biomedicínským výzkumem. Ratifikací tohoto protokolu Českou republikou bude zajištěn nejvyšší právní standard ochrany důstojnosti, identity a integrity všech, kteří se stávají účastníky ve výzkumném procesu. Dodatkový protokol poskytuje jasnou záruku jejich základních práv. Dodatkový protokol byl přijat v roce 2005 a vstoupil v platnost v roce 2007. Podepsán byl ve 22 zemích Rady Evropy a v 10 z nich byl i ratifikován, mj. také v Maďarsku, Slovensku, Slovinsku či Norsku. Pravidla a podmínky provádění biomedicínského výzkumu, které dodatkový protokol specifikuje s cílem zajištění co nejvyšší míry ochrany účastníků výzkumu, jsou v České republice dodržována. Z hlediska České republiky je ratifikace tohoto dodatkového protokolu potvrzením vysokého etického standardu zde prováděných výzkumných projektů. Vážený pane místopředsedo, dámy a pánové, prosím vás tímto o vyslovení souhlasu s ratifikací této mezinárodní smlouvy a děkuji vám za pozornost.
Děkuji paní ministryni. Zpravodaje pro prvé čtení je pan poslanec Pavel Plzák. Prosím pana zpravodaje, aby se ujal slova.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Vážené kolegyně, kolegové, vážení členové vlády, děkuji paní ministryni za představení bodu. Pokusil bych se opět o krátký souhrn toho, co zde řekla. Ta základní smlouva, ke které se váže tento protokol, který projednáváme, se jmenuje celým názvem Úmluva na ochranu lidských práv a důstojnosti lidské bytosti v souvislosti s aplikací biologie a medicíny. smlouva vznikla na půdě Rady Evropy a vstoupila v platnost v roce 1999, kdy byla ratifikována pěti státy. Česká republika ji ratifikovala v roce 2001. Smlouva, jak bylo řečeno, upravuje lidská práva v souvislosti s pokrokem v lékařských a biologických vědách a uplatnění výzkumu na lidech. Jak bylo již řečeno, tato smlouva umožňuje uzavírat dodatkové protokoly a zatím byly přijaty čtyři dodatkové protokoly. Ten první se jmenuje dodatkový protokol o zákazu klonování lidských bytostí, ke kterému již Česká republika přistoupila. Druhý se jmenuje dodatkový protokol o transplantaci orgánů a tkání lidského původu. Třetí se jmenuje dodatkový protokol o biomedicínském výzkumu, který v současné době projednáváme, a čtvrtý je dodatkový protokol o genetickém testování pro zdravotní účely, který je v současné době v procesu ratifikace a byl projednán v zahraničním výboru naší sněmovny a čeká na druhé čtení. Nyní tedy máme před sebou v prvním čtení k projednání dodatkový protokol k úmluvě související s biomedicínským výzkumem. Cílem tohoto protokolu je ochrana lidských bytostí v procesu biomedicínského výzkumu, a netýká se výzkumu na neživých embryích a biologickém materiálu lidského původu. Tato problematika je již částečně upravena českou legislativou a nevyžádá si bezprostředně navazující úpravu stávajících zákonů. Ratifikace protokolu nebude mít žádný dopad do státního rozpočtu. Protokol byl podepsán v roce 2005 a vstoupil v platnost v roce 2007. Zatím podle mých údajů jej ratifikovalo deset zemí. Děkuji za pozornost .
Děkuji panu zpravodaji, otevírám rozpravu. Do rozpravy není nikdo přihlášen ani se nikdo nehlásí. Rozpravu tedy končím. Budeme se zabývat návrhem na přikázání výborům. Je zde jeden návrh předsedy Poslanecké sněmovny, abychom přikázali tento návrh k projednání zahraničnímu výboru. Má někdo nějaký jiný návrh? Ne. Budeme hlasovat o přikázání zahraničnímu výboru. Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 236, přihlášeno 175 poslanců, pro 144, proti nikdo. Konstatuji, že jsme tento vládní návrh přikázali k projednání zahraničnímu výboru. Končím prvé čtení tohoto návrhu. Z dnešního jednání se v době od 12.30 do 15.00 z pracovních důvodů omlouvá pan poslanec Dominik Feri a pan ministr Kněžínek se omlouvá od 12.30 do konce dnešního jednacího dne z pracovních důvodů. Nyní přistoupíme k projednání bodu