Spoštovane kolegice in kolegi, drugi gostje, dobro jutro! Nadaljujemo 14. sejo Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Julijana Bizjak Mlakar, Breda Pečan do 15.00, Melita Župevc, Alenka Jeraj do 17.00, Milenko Ziherl, Branko Grims, Milan Gumzar do 17.00 in Anton Urh. Delali bomo po predvidenem dnevnem redu. Pri tem vse prisotne seznanjam, da smo se pri pripravi dnevnega reda in izvedbe dnevnega reda z Vlado dogovorili, da bo Državni zbor danes ob 15.00 pričel z obravnavo Predloga Deklaracije o usmeritvah za delovanje Republike Slovenije v institucijah Evropske unije v obdobju januar 2010 - junij 2011 [[EPA 820-V , U-236, predvidena 23. točka]] in nato nadaljeval z obravnavo prekinjene in morebitnih še ostalih neobravnavanih točk. Je neobičajno, ampak zaradi potrebe po prisotnosti več ministrov in na podlagi dogovora predsednika z Vlado ob 15.00 prekinjamo točko, ki jo bomo takrat obravnavali, in začnemo z obravnavo predloga deklaracije, zaključimo obravnavo deklaracije in nadaljujemo do predvidenega konca danes, upam, da ne dlje kot ob cca 22.00. Prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O EKONOMSKIH CONAH, SKRAJŠANI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavnici Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona mag. Heleni Kamnar, državni sekretarki v Ministrstvu za finance. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovani poslanci in poslanke! Zakon o ekonomskih conah je bil prvič sprejet leta 1998, potem ko smo odpravili prostocarinske cone ob mejah v procesu vstopanja v Evropsko unijo. Potem je bil zakon popravljen leta 2002. V tem popravku zakona smo prilagodili predvsem sistem pomoči, ki jih zakon tem conam zagotavlja, s predpisi Evropske unije glede dovoljenih državnih pomoči. Zakon, ki je bil takrat sprejet, naj bi veljal do konca letošnjega leta. Zaradi tega predlagamo spremembo zakona, ki podaljšuje veljavnost tega zakona do konca leta 2013 in s tem prinaša ugodnosti v teh ekonomskih conah še za naslednje triletno obdobje. Ugodnosti se same po sebi v zakonu ne spreminjajo. Spremembe, ki so vnešene v sam zakon, so zgolj uskladitev z veljavnim sistemom državnih pomoči, ker je medtem prišlo do ponovnih sprememb sistema državnih pomoči na ravni Evropske unije, in nekatere druge prilagoditve v zakonu, ki predstavljajo uskladitev zakona z drugimi zakoni, ki so bili med tem časom sprejeti in popravljeni. Dovolite, da se v svoji predstavitvi dotaknem tudi vloženega amandmaja, ki predlaga, da se davčna stopnja zniža, in sicer davčna stopnja za obdavčitev pravnih oseb. Menimo, da predlog amandmaja, kot je predlagan, ni sprejemljiv iz dveh razlogov. Prvi je ta, da so postopki relativno zapleteni za ugotavljanje takšne oprostitve oziroma znižanje davčne stopnje. Drugi razlog je pa ta, da bi lahko prišlo do kumulacije državnih pomoči, ki bi presegale v raven, ki je dovoljena na ravni Evropske unije. Zato predlagamo, da amandmaja ne podprete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Besedo dajem članici odbora Renati Brunskole za predstavitev poročila odbora.
Hvala lepa. Spoštovana predstavnica ministrstva, spoštovane kolegice in kolegi. Odbor za finance in monetarno politiko je na 14. seji dne 10. februarja kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o ekonomskih conah, ki ga je v obravnavo in sprejetje po skrajšanem postopku predložila Vlada Republike Slovenije. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 50. seji dne 15. januarja 2010 sklenil, da se zadevni predlog obravnava po skrajšanem postopku. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je besedilo proučila z vidika skladnosti z ustavo, pravnim sistemom ter v zakonodajno-tehničnem pogledu in posredovala pripombe k 1., 3., 4., 5. in 8. členu predloga. V poslovniškem roku so amandmaje vložile: Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke k 4., 5. in 7. členu in koalicijske poslanske skupine, upoštevaje mnenje Zakonodajno-pravne službe, k 1., 3.,5 5. in 8. členu zakonskega predloga. V okviru dodatnega delovnega gradiva je bil odbor seznanjen z mnenjem Komisije Državnega sveta Republike Slovenije za gospodarstvo, obrt, turizem in finance, ki predloga ne podpira zaradi podane ocene uporabljenega osnovnega pristopa, to je dajanja pomoči določenim skupinam gospodarskih subjektom, ki se jim na ta način priznava poseben status. V okviru dodatne obrazložitve predloga, ki jo je na seji odbora podal minister, pristojen za finance, so bili izpostavljeni bistveni poudarki predloženega besedila, ki sledeč osnovnemu cilju ob zagotovitvi regionalnega razvoja in spodbujanju zaposlovanja v ekonomskih conah s podaljšanjem režima uveljavljanja davčnih ugodnosti do leta 2013 hkrati formira ugodno poslovno okolje. Poglavitno načelo je v dodeljevanju državnih pomoči vsem zavezancem, ki izpolnjujejo pogoje o pričakovanih pozitivnih učinkih in brez nedopustne konkurence. S tem se obenem spreminjajo pogoji uveljavljanja davčnih ugodnosti poslovanja v ekonomskih conah tako na način kot v obsegu smernic za regionalno pomoč. Na ta način se podaljšuje režim uveljavljanja davčnih ugodnostih v ekonomskih conah do konca leta 2013 ob spremenjenih pogojih in upoštevanju pravil Unije. Poleg naštetega se uzakonja možnost uveljavljanja davčnih ugodnosti in dodelitve državne pomoči za tako imenovani velik naložbeni projekt in hkrati usklajujejo kazenske določbe z veljavnimi določbami slovenske zakonodaje o določanju globe za prekrške oziroma njene višine. V okviru obravnave je odbor sprejel amandmaje poslanskih skupin: SD, Zares, LDS in DeSUS k 1., 3., 5. in 8. členu zakonskega predloga. Amandmajev Poslanske skupine SDS k 4., 5. in 7. členu zakonskega predloga odbor ni sprejel. V nadaljevanju je odbor v skladu 126. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval tudi o posameznih členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni vsi sprejeti amandmaji, dopolnjen predlog zakona pa je sestavni del tega poročila. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima v imenu Poslanske skupine Zares gospod Alojzij Potočnik.
Hvala. Spoštovani predsednik. Kolegi, predstavniki Vlade! Kakor je že povedala predstavnica predlagatelja, je bil Zakon o ekonomskih conah prvič sprejet leta 1998 in je takratnim prostim carinskim conam omogočal uveljavljanje posebnih davčnih ugodnosti, zlasti pri takratnem davku od dobička pravnih oseb. Kasneje, leta 2002 se je spremenjeni zakon dodeljevanje državnih pomoči v ekonomskih conah uskladil z nacionalnim pravnim redom, še kasneje, leta 2007, pa smo se prilagodili smernicam Unije o državni regionalni pomoči za obdobje 2007-2013. Vseskozi sta bila glavni cilj zakona regionalni razvoj in spodbujanje zaposlovanja. Resnici na ljubo uporaba in učinki zakona niso veliki. Ugodnosti so bile v zadnjih treh letih črpane sorazmerno skromno. Predlagani zakon prinaša naslednje tri glavne rešitve: režim uveljavljanja davčnih ugodnosti v ekonomskih conah se podaljšuje do leta 2013. Drugič, dopolnjujejo se pravila, ki določajo, kako se državna pomoč lahko uveljavlja, in tretjič, določa tudi možnost uveljavljanja davčnih ugodnosti in dodelitev državne pomoči za tako imenovan veliki naložbeni projekt. Poslanska skupina Zares bo dopolnjen Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o ekonomskih conah podprla. Ne podpira pa amandmaja k dopolnjenemu predlogu zakona, ki se nanaša na njegov 5. člen. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Janez Ribič.
Dober dan. Lepo pozdravljeni vsi prisotni! Državni zbor je osnovni zakon o ekonomskih conah sprejel v letu 1998, kar smo danes že lahko slišali. Z njim je bilo dotedanjim prostim carinskim conam poleg drugega omogočeno uveljavljanje posebnih davčnih ugodnosti, ki so se štele za državno pomoč. Glavni cilj in namen zakona je bil regionalni razvoj in spodbujanje zaposlovanja. Prvič je bil zakon spremenjen leta 2001 in je dodeljevanje državnih pomoči v ekonomskih conah za uporabnike uskladil z nacionalnim pravnim redom o državnih pomočeh in sprejetimi mednarodnimi obveznostmi. Tako so se preoblikovali pogoji za uveljavljanje davčnih ugodnosti za poslovanje v ekonomskih conah, in sicer so se te ugodnosti zagotovile za začetne investicije, ustvarjanje novih delovnih mest, ki so povezana z začetnimi investicijami, in za ustvarjanje drugih novih delovnih mest, ki niso neposredno povezana z začetnimi investicijami. V veljavnem Zakonu o ekonomskih conah je v drugem odstavku 1. člena določeno, da je opravljanje gospodarske dejavnosti v ekonomskih conah določeno na podlagi zakona zagotovljeno do 1. januarja 2010. Glavna rešitev zakona, ki je pred nami, je podaljšanje režima ugodnosti pri opravljanju gospodarske dejavnosti v ekonomskih conah, in sicer podaljšanje obdobja, v katerem se lahko uveljavljajo davčne olajšave za investiranje in zaposlovanje do konca leta 2013. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke predlagani zakon podpiramo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine DeSUS bo predstavil gospod Franc Jurša.
Tudi z moje strani lep dober dan. S predlogom novele zakona o ekonomskih conah se režim uveljavljanja davčnih ugodnosti v ekonomskih conah, ta status ima v Sloveniji Luka Koper, podaljšuje do leta 2013. Predlog novele popravlja regulacijo državnih pomoči pri tako imenovanih velikih investicijskih projektih v vrednosti nad 30 milijonov evrov. Pri 50 milijonih evrov je ta lahko 30% in se zmanjšuje tako, da pri 100 milijonih evrov ostane 10,2%. Gre za pomoč države podjetjem, ki v Slovenijo investirajo, odpirajo nova delovna mesta. Poglavitno načelo je v dodelovanju državnih pomoči vsem zavezancem, ki izpolnjujejo pogoje o pričakovanih pozitivnih učinkov brez nedopustne konkurence. S tem se obenem spreminjajo pogoji uveljavljanja davčnih ugodnosti poslovanja v ekonomskih conah tako na način kot v obsegu smernic za regionalno pomoč. Poleg navedenega se uzakonja možnost uveljavljanja davčnih ugodnosti in dodelitev državnih pomoči za tako imenovani veliki naložbeni projekt in hkrati usklajujejo kazenske določbe z uveljavljenimi določbami slovenske zakonodaje o določanju globe za prekrške in njihovi višini. Ker po oceni poslanske skupine, ki jo zastopam, predlog, ki je pred nami, ob zagotovitvi regionalnega razvoja in spodbujanju zaposlovanja v ekonomskih conah formira ugodno poslovno okolje, ga bomo tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Bogdan Barovič.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi, predstavnici Vlade. Danes je pravzaprav dan, ko je ali pa bi bil vreden tega, da se Državni zbor veliko pogovarja. Mislim, da so danes na vrsti zelo pomembne in prave teme, ki pomagajo ljudem in ki si jih ljudje zaslužijo. Govorili bomo o zakonu o ekonomskih conah, o trošarinah, o davčnem zakonu, o zakonu o javnem naročanju. To so pomembne vsebine. Vlada je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o ekonomskih conah pripravila iz bistvenega razloga, in sicer da se spremembe in dopolnitve zakona podaljšajo oziroma nanašajo na davčne olajšave, ki bodo podaljšane do konca leta 2013. Cilj je še vedno enak, in sicer pomoč, regionalni razvoj, spodbujanje zaposlovanja. S Predlogom zakona o spremembi in dopolnitvi Zakona o ekonomskih conah smo se prilagodili, upam, da tudi dokončno, tudi nekaterim določilom Evropske unije. Tako je zakon enovit. V Slovenski nacionalni stranki ocenjujemo, da je zakon pravi. Mi ga bomo podprli. Ob tem pa poudarjamo, da bomo podprli tudi amandma, kljub temu, kar je povedala gospa državna sekretarka, menimo, da dejansko je mogoče, da se stopnja davka na dobiček pravnih oseb, določena s tem zakonom, ki ureja obdavčitev, zniža, vendar nižja od 10% ne more biti. S tem se pravzaprav, če bi bil ta amandma sprejet, dejansko uresničuje cilj, ki pomaga vsem tistim, ki se ukvarjajo ali ki bi bili začetni investitorji, ki bi pomagali ustvarjati nova delovna mesta ali druga delovna mesta posredno, kar pa je tudi naša želja, želja države Republike Slovenije do obdobja 2013, do katerega bo ta zakon veljal. Kot rečeno, Slovenska nacionalna stranka zakon o ekonomskih conah podpira.
Hvala lepa. Stališče Poslanskega kluba LDS bo predstavil mag. Borut Sajovic.
Prijazno dobro jutro, dober dan. Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Pozdrav gospe državni sekretarki in sodelavki. Vesel sem, da ima sprememba tega zakona veliko podporo, tudi v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije se bomo temu ukrepu, ki izboljšuje gospodarsko situacijo in prinaša nova delovna mesta, pridružili. Glavna sprememba, ki jo prinaša predlagani zakon sprememb in dopolnitev zakona o ekonomskih conah, se nanaša na podaljšanje režima uveljavljanja davčnih ugodnosti v ekonomskih conah, in sicer gre za podaljševanje do leta 2013. Zakon je bil sicer sprejet leta 1998 in takrat smo prostocarinskim conam omogočili uveljavljanje posebnih davčnih ugodnosti. Kasneje je bilo zaradi vstopa v Evropsko unijo treba zakon prilagoditi pravilom o državnih pomočeh, pri čimer so se preoblikovali pogoji za uveljavljanje posameznih davčnih ugodnosti. Dodatno se je zakon prilagajal še glede na določbe smernic Evropske unije o državnih in regionalnih pomočeh. Je pa tako kot leta 1998 tudi danes cilj in namen zakona še vedno enak, to je spodbujanje regionalnega razvoja in spodbujanje zaposlovanja. Ker sedanja ureditev omogoča koriščenje davčnih ugodnosti le do 1. januarja 2010, je treba zakon smiselno spremeniti in podaljšati to obdobje do, recimo, leta 2013, s čimer se bo zasledovalo in doseglo cilj spodbujanja in razvoja zaposlovanja, to pa sta zagotovo ukrepa, ki jih v času gospodarske recesije vsi skupaj še kako potrebujemo. Tako so poleg glavne spremembe - to je podaljšanja obdobja uveljavljana posebnih davčnih ugodnosti - v zakonu zajete tudi spremembe, ki se nanašajo na pogoje oziroma pravila, ki določajo, kako se tovrstna državna pomoč lahko uveljavlja, uvaja se tudi možnosti za uveljavljanja davčne ugodnosti za tako imenovane velike naložbene projekte, to se nam zdi v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije posebej vredno omeniti in pohvaliti, ter spremembe, ki se nanašajo na uskladitev kazanskih določb z drugo slovensko zakonodajo. Končna, zaključna in sklepna ocena v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije je, da bo podaljšanje obdobja uveljavljanja davčnih ugodnosti koristno za spodbujanje razvoja in za pospešitev vlaganj v zaposlovanje. To je pa še posebej, še enkrat poudarjamo, pomembno v teh kriznih časih, zato bomo predlog zakona v našem poslanskem klubu enotno podprli. In veseli smo, na podlagi napovedi, da bo podpora tudi iz ostalih poslanskih skupin. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil gospod Bogdan Čepič.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Lep pozdrav državni sekretarki s sodelavko! Kolegice in kolegi! Poslanska skupina Socialnih demokratov bo Zakon o ekonomskih conah v načelu podprla. Spremembe Zakona o ekonomskih conah so potrebne, ker je v veljavnem Zakonu o ekonomskih conah v drugem odstavku 1. člena določeno, da je opravljanje gospodarske dejavnosti v ekonomskih conah, določeno na podlagi zakona, zagotovljeno do 1. januarja 2010. Dejansko smo že pozni, zato je podaljšanje režima ugodnosti pri opravljanju gospodarske dejavnosti v ekonomskih conah, in sicer je podaljšanje obdobja do konca leta 2013, v katerem se lahko uveljavljajo davčne olajšave in državne pomoči za investiranje in zaposlovanje, nujno in del ukrepov za blažitev gospodarske in finančne krize. Vsekakor je v kriznem obdobju nujno ohraniti določbe tega zakona, ki spodbujajo regionalni razvoj in investicije ter zaposlovanje v ekonomskih conah. S predlaganimi spremembami in dopolnitvami zakona oziroma s podaljšanjem režima uveljavljanja davčnih ugodnosti v ekonomskih conah do leta 2013 se sledi temu cilju ter se ustvarja ugodno poslovno okolje. Treba je poudariti, da olajšave v Zakonu o ekonomskih conah spodbujajo gospodarsko aktivnost in zaposlovanje. V obdobju 2006-2008 so po podatkih Ministrstva za finance uporabniki ekonomskih con za dejavnost, ki so jo opravljali v teh conah, uveljavljali davčne ugodnosti v obliki znižanja davčne osnove za davek od dohodka pravnih oseb in za vlaganje v osnovna sredstva na območju ekonomskih con v skupnem znesku slabih 40 milijonov evrov. Pomembno se spreminjajo 20., 20.a in 20.b člen obstoječega zakona, ki povečujejo oziroma nekoliko spreminjajo davčne olajšave in državne pomoči za vlaganje in zaposlovanje v podjetjih, ki delujejo v ekonomskih conah in se usklajujejo z evropskim redom. V 8. členu te novele zakona je dodan novi 20.c člen, ki posebej določa pogoje za velike naložbene projekte. V skladu z definicijo takšnega projekta, ki je določen v prvem odstavku tega člena, je to začetna investicija, pri kateri upravičeni stroški presegajo vrednost 50 milijonov evrov. Prav tako je določeno pravilo, kdaj se skupina posameznih projektov šteje za velik naložbeni projekt. Za velike naložbene projekte pravila za dodeljevanje državnih pomoči določajo drugačen način izračunavanja intenzivnosti pomoči, če gre za projekt, pri katerem vrednost upravičenih stroškov presega 50 milijonov evrov. Določena je še nemožnost uveljavljanja državne pomoči po tem členu, če znesek te pomoči vseh virov znaša več kot 22 milijonov 500 tisoč evrov, ker je za višje zneske pomoči potreben poseben postopek. To pa je del prizadevanj te vlade, da bi tudi s takšnimi spodbudami in olajšavami spodbudila investitorje za investicije v poslovnih conah. Prepričani smo, da bo nadaljnja uporaba olajšav zakona o ekonomskih conah še naprej spodbujala tako regionalni razvoj, kar je eden od ciljev ustanavljanja ekonomskih con in poslovnih con, kot investicije in zaposlovanje v ekonomsko-poslovnih conah. Poslanska skupina kot smo dejali, bo podprla Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o ekonomskih conah, saj v tem vidimo omogočanje poslovno inovativnost v teh conah. Poslanska skupina Socialnih demokratov pa ne bo podprla amandmaja Poslanske skupine Socialnih demokratov k 5. členu predlaganega zakona.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil gospod Marjan Bezjak. Izvolite.
Lepo pozdravljeni, hvala. Gospod podpredsednik, državna sekretarka in njena sodelavka, poslanke in poslanci! S prelaganim spremembami in dopolnitvami zakona o ekonomskih conah se po novelah Vlade kot predlagatelja zakona spreminjajo oziroma dopolnjujejo pogoji za uveljavljanje davčnih ugodnosti za poslovanje v ekonomskih conah na način in v obsegu iz smernic EU za regionalno pomoč. Cilj predlaganega zakona naj bi bil zagotavljati nadaljnji regionalni razvoj in spodbujanje zaposlovanja v ekonomskih conah. Bistvena določba novele zakona je tista, po kateri se režim uveljavljanja davčnih ugodnosti v ekonomskih conah podaljšuje do leta 2013, kar v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke pozdravljamo. Vendar pa je treba opozoriti, da se v tem predlogu novele zakona zmanjšuje oziroma celo ukinjajo davčne ugodnosti, kar ni v skladu s ciljem zagotovitve regionalnega razvoja in spodbujanja zaposlovanja v ekonomskih conah. Tako se v noveli zakona za uporabnike ekonomskih con ukinja nižja 10% davčna stopnja na dobiček pravnih oseb. Davčne ugodnosti za zagotavljanje novih delovnih mest, ki niso povezane z začetno investicijo, pa bodo uporabniki ekonomskih con lahko uveljavljali le za težje zaposljive osebe namesto za vse osebe, kot je določeno v veljavnem zakonu. Amandmaji Poslanske skupine Slovenske demokratska stranke, s katerim bi se davčne ugodnosti v ekonomskih conah obdržale vsaj v višini in obsegu, kot jo določa veljavni zakon, so bili na seji matičnega delovnega telesa neutemeljeno zavrnjeni. Ekonomske cone že do sedaj niso zaživele v takem obsegu, ki bi si ga želeli, z zmanjševanjem davčne ugodnosti pa se bo stanje le poslabšalo. Pričakovati je, da bodo ekonomske cone popolnoma izginile, kar bo povzročilo še bolj neenakomerni regionalni razvoj. Zato, če ne bo sprejet amandma Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, ki ohranja nižjo stopnjo davka na dobiček za uporabnike ekonomskih con, v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke novele zakona o ekonomskih conah ne bomo podprli.
Hvala lepa. Zaključili smo predstavitev stališč poslanskih skupin. K 5. členu zakona so Slovenski demokrati vložili amandma, zato prehajamo na razpravo o členu in vloženemu amandmaju na podlagi pregleda z dne 2. marca 2010. Želi kdo k predlaganemu amandmaju in členu besedo? Dajem čas za prijavo. Kdor želi, naj se, prosim, prijavi k razpravi. Gospod Marjan Bezjak, izvolite.
Hvala za besedo. Že tako se v tem času ukvarjamo z raznimi drugimi stvarmi, samo ne s tem, kar je potrebno. Mislim, da je danes ravno pravi čas za razpravljanje o uresničevanju gospodarskega dela v Sloveniji, da dejansko naredimo Slovenijo boljšo. Vidim, da nas je kar nekaj poslancev, ki se danes udeležujemo seje. Vsi ostali pa so s figo v žepu in razmišljajo, da se gospodarstvo mora uničiti in da bodo živeli od slabega zraka, ki ga v Sloveniji imamo. Res je, da zakon iz leta 1998 velja. S tem zakonom, ki je bil sprejet, je bil namen in se je tudi uresničeval enakomerni razvoj celotne Slovenije, nikakor pa ni bilo samo privilegiranja določenih mest v naši državi. Zavedati se moramo, da ob nastanku mnogo manjših občin je tudi v teh občinah nastalo mnogo ekonomskih con. S tem zakonom, ki ga hočete danes sprejeti, bomo dejansko te ekonomske cone pustili prazne in se ne bo uresničevalo dejstvo, da bo enakomerni razvoj celotne Slovenije šel v pravo smer, ampak se bodo spet privilegirala določena mesta, ki že tako ali tako imajo prednosti pred manjšimi občinami, manjšimi regijami, manjšimi ekonomskimi conami. Ne vidim razloga, da dejansko Vlada noče podpreti našega amandmaja. Ne vem, že tako ali tako v Sloveniji imamo slabo gospodarstvo, v tem času, verjemite, do maja bo še kar, po predvidevanjih, 30-40 tisoč dodatno brezposelnih oseb. S tem, ko ukinjamo in ne dajemo možnosti razvoja v ekonomskih conah, bo še kakšno delovno mesto nastalo več, ne pa manj. Tukaj bi vas lepo prosil, da začnemo razmišljati o razvoju, o ljudeh, o dejanskih gospodarskih subjektih, ki so še pripravljeni vlagati v razvoj, v nova delovna mesta. Nikakor se ne morem strinjati, da še tudi ta majhna, srednje velika in mikropodjetja hočemo ali pa hočete uničiti, saj Slovenija tako majhna kot je, mora dejansko dajati vso podporo tem podjetjem. Ravno tem podjetjem. Tukaj je perspektiva. Sami vemo, da je ob razpadu Jugoslavije bil veliki šok za slovensko gospodarstvo, kajti bilo je vezano samo na bivšo Jugoslavijo. Redka podjetja so bila vezana izven ozemlja takratne Jugoslavije. Sedaj je še večji šok, kot je bil takrat. In, če še bomo zakonsko omejevali razvoj teh podjetij, potem ne vidim razloga, kdo še pa sploh ima namen gospodarsko delovati v Sloveniji. Iz dneva v dan povečujemo davčne stopnje, iz dneva v dan postajamo dražja država. Potem se ni čuditi, da podjetja bežijo iz Slovenije tja, kjer so države bolj prijazne za okolje, za gospodarstvo - ne za posameznike, za državo prijazno gospodarstvo. Hvala.
Hvala lepa. Želi o 5. členu in amandmaju še kdo razpravljati? Gospod Barovič, izvolite.
Hvala lepa. Upam, da ni bilo moteče, ko sva se s kolegom, ki sedi pred mano, pogovarjala in pravzaprav odprla pomembno vsebinsko vprašanje, na katerega bi morda lahko gospa državna sekretarka odgovorila. Namreč, v 1. členu se dikcija "davek od dobička" spreminja v dikcijo "davek od dohodka". Torej, davka od dobička po tej logiki ni več. V amandmaju k 5. členu pa je dikcija "stopnja davka na dobiček pravnih oseb". Če človek razmišlja, je davek na dohodek ali pa davek na dobiček lahko vsebinsko različen. In zdaj ne vem, ali je mogoče pripravljavec amandmaja napačno dikcijo ubral, torej, moral bi uporabiti dikcijo "stopnja davka na dohodek pravnih oseb", ali pa je pripravljavec amandmaja namerno uporabil dikcijo "davek na dobiček pravnih oseb" zaradi nekih vsebinskih razlogov. Mislim, da je tu neko vprašanje, ki bi ga morala Vlada razjasniti, mogoče s pomočjo Zakonodajno-pravne službe, ker sicer podiramo 1. člen, ki to dikcijo oblikuje, kot da ni drugega davka v tem zakonu kot davek na dohodek. Tu pa imamo izraz "davek na dobiček", pri čemer je vprašanje, ali ste ga dali namerno ali ste se zmotili. Lahko se zgodi, da je potem tudi ta amandma brezpredmeten. Tako bi bilo dobro razčistiti zdaj, pred odločanjem, in ne potem. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Barovič. Najprej je za besedo prosil gospod Bezjak, potem pa Helena Kamnar. Gospod Bezjak, izvolite.
Hvala za besedo. Absolutno se strinjam s tem, kar je kolega Barovič povedal, da je dejansko razlika, ali država pobira davek na dobiček ali pa davek od dohodka. Vemo, da je davek od dobička lahko za državo mnogo manjši kot pa davek od dohodka. Prav pa je, da dejansko napravimo ali pa, da imamo državo prijazno za davkoplačevalce, ne pa, da imamo državo, ki zna samo pobirati in ne soustvarjati dobre klime, dobre kondicije gospodarskih subjektov v tej državi. Kajti če ni prijazne države, potem tudi ni prijaznih davkoplačevalcev. In verjemite, da v Sloveniji je mnogo podjetij, ki so dejansko nastala iz mikro podjetij - srednje velika podjetja in zelo uspešna podjetja. In tudi tem podjetjem, ki so mikro podjetja, je potrebna pomoč, je treba jim dati dodatno injekcijo, da dejansko jih spodbudiš, jih motiviraš za razvoj, kajti ta podjetja imajo največjo perspektivo ustvarjanja novih delovnih mest. Sami vemo, da velika podjetja v Sloveniji so precej ogrožena, kajti v vseh teh zadnjih desetih, petnajstih letih se niso znala prestrukturirati. Tukaj je država namenjala v teh časih veliko denarja ravno za prestrukturiranje teh velikih podjetij, vendar je uspeh bil zelo majhen. Zato je pomembno, da dejansko so se gradile in se gradijo ekonomske cone po celotni Sloveniji in da v teh ekonomskih conah zaživijo samostojni podjetniki, mikro podjetja in srednje velika podjetja in da omogočimo tem ljudem dejansko razvoj in omogočimo ljudem, davkoplačevalcem, dejansko, da bodo zagotovili dodatna delovna mesta, ki jih v Sloveniji še kako potrebujemo. Verjemite, da je v Sloveniji veliko samostojnih podjetnikov, s.p.-jev, ki jih nekako ne moremo stimulirati, ki so dejansko sami zaposleni in - kako bi imenoval - "one man bend". Res je, da je treba vedeti kaj so lahko s.p.-ji in kaj so lahko mala, srednje velika in mikro podjetja, kajti teh stvari tudi nimamo razčiščenih in ločenih. Zelo spodbudno je, da se tudi vsak posamezni državljan lahko zaposli, lahko deluje, kajti pomembno je, da znamo tudi odvsakega posameznega državljana pobrati davek, ne pa, da dejansko nekatere se pusti, da lahko počnejo, kar hočejo, in ne prispevajo nič v državno blagajno, tiste, ki pa že prispevajo v državno blagajno, pa jih je treba še dodatno obremeniti. Smo najdražja država na svetu, je pa nas samo 2 milijončka. Ne vem, če je perspektiva tega prebivalstva na sončni strani Alp še dolgoročna. Verjemite, da z dodatnimi obremenitvami, z dodatnimi ukinitvami, s katerimi smo privabljali gospodarstvo, podjetja v te cone, jih še dlje, še vedno dlje odganjamo od naše Slovenije na sončni strani Alp.
Hvala lepa. Gospa Kamnar, ali lahko dam prej besedo še gospodu Alojziju Potočniku? Prosim.
Najlepša hvala. Rekel bi, da se mi v zvezi z amandmajem zdi, da glede na to, da je že bil v proceduri praktično dopolnjeni predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o ekonomskih conah, ki je že v 1. členu takrat popravil, da se izrez "davek od dobička pravnih oseb" zamenja z izrazom "davek od dohodkov pravnih oseb", da bi se amandma že moral glasiti na davek od dohodkov pravnih oseb. Ampak to je zadeva, ki se proceduralno oziroma s korekcijo da popraviti. Bi pa predvsem predlagatelja Poslansko skupino Slovenske demokratske stranke rad opozoril tudi na to, da je razlika med zakonsko ali statutarno določeno stopnjo, ki ste jo vi predlagali 10%, in efektivno stopnjo, ki pa potem pri obračunih nastane. Hvala.
Hvala lepa. Gospa mag. Kamnar, izvolite.
Hvala lepa. Delno je bilo pojasnilo že dano. Torej, v letu 2004 smo prešli z davka na dobiček pravnih oseb na davek od dohodkov pravnih oseb. V tem kontekstu je tudi v tem zakonu predlagana sprememba v tistih členih, ki se na dobiček od davka oziroma na davek na dobiček nanašajo. Res je, kot pravi gospod poslanec, v amandmaju bi bilo treba dikcijo spremeniti, zato da bi bila usklajena z veljavno zakonodajo. Torej bi moralo biti govora o davku od dohodka pravnih oseb. Vendar ne glede na to bi želela povedati dodatne razloge, zakaj smo predlagali črtanje tega instrumenta v samem zakonu, ki je veljal deset let. V desetih letih ni nihče izkoristil tega instrumenta, zato smo sodili, da ni potrebe, da še naprej takšen instrument obstaja. Razloga, zakaj ni nihče izkoristil tega instrumenta, sta pravzaprav dva. Prvi razlog je ta, da z drugimi pomočmi, ki jih ta zakon predvideva, kot so davčne ugodnosti oziroma olajšave za poslovanje, olajšave za investiranje in podobno, pripeljejo do tega, da se davčna osnova spravi na tako nizko raven, da pravzaprav plačila davka od dobička ni oziroma je enak ničli. Druga zadeva je pa ta, da je zaradi sistema kumulacije državnih pomoči, ki velja v okviru evropske regulative, treba vse državne pomoči, ki jih prejme posamezni pravni subjekt, seštevati. In ko se ugotovi, do katere meje so te državne pomoči prišle, se izračuna razlika med to mejo in že doseženimi državnimi pomočmi, in samo v tem prostoru je moč potem zmanjšati davčno stopnjo. Kar pomeni, da je treba v vsakem konkretnem primeru izračunati, kakšno znižanje davčne stopnje se lahko uveljavi, da se ne preseže kumulativnega praga državnih pomoči. S tega vidika je sistem takšne vrste pomoči izjemno kompliciran, zahteven, in se ga, kot pravim, do zdaj ni nihče posluževal. Zato menimo, da tudi v prihodnje ta instrument preprosto ni potreben, ker je toliko drugih vrst pomoči, ki jih zakon predvideva, ki dosežejo enak učinek. Bi pa samo še to rekla, na področju davka na dohodek pravnih oseb ne povečujemo obveznosti, ampak jih že četrto leto zapored znižujemo. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Bezjak, izvolite.
Hvala za besedo. Glejte, gospa državna sekretarka, ravno v teh slabih časih je pomembno, da bi ljudje in podjetja koristila te stvari, 10% olajšave, kajti v zadnjih desetih letih je bilo denarja na pretek. Banke so metale denar za gospodarstveniki in za prebivalstvom. Zato je pomembno v teh težkih časih, da dejansko [[...]] [[Opozorilni znak za konec.]]
Hvala lepa. Želi o 5. členu in amandmaju še kdo razpravljati? Gospod Barovič.
Še eno vprašanje bi imel. Izrazil se bom bolj po domače, glede odločitve o tem amandmaju, ki upam, če ga bodo predlagatelji dali, ga bodo spremenili. Ali ti po domače povedano pomeni, da takšen amandma ne bi sprejeli zaradi tega, ker potem sploh nihče davka ne bi več plačeval? Govorili bi lahko, bom po domače rekel, o "švercanju", o tem, da tujci ne bi plačevali nobenih davkov; skratka, da naša država od tega ne bi imeli nič, če bi, sedaj posplošujem, takšen amandma sprejeli. Ali je to to?
Gospa Kamnarjeva, izvolite.
Hvala lepa, še enkrat, za besedo. Ne, pravzaprav ne gre za to, da če bi ta amandma sprejeli, nihče davka ne bi plačeval. Do take situacije pravzaprav že s to ureditvijo, ki jo predlagamo, lahko pride, ker se uveljavljajo olajšave za investicije za zaposlovanje in se tako zelo zniža davčna osnova, da do plačila davka ne pride. Umik tega instrumenta predlagamo iz preprostega razloga, ker ni operativen, ker se ga zaradi sistema, ki sem ga skušala opisati, pravzaprav nihče ne poslužuje in ne prinaša nobene koristi. V bistvu je mrtev instrument. Če ga v 10 letih ni nihče izkoristil, ker že z drugimi instrumenti doseže isti cilj, potem ni predpostavljati, da bi ga sedaj kdo lahko izkoristil, ker vsi skušajo peljati zadeve na tak način, da si znižujejo davčno osnovo in da sploh ne pride do tega, da bi plačevali davek od dobička. To v dobrih in v slabih časih. Hvala.
Hvala lepa. Lahko štejem razpravo k 5. členu in amandmaju za sklenjeno? Ja. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo o amandmaju. O tem zakonu bomo odločali danes, v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni zadnji točki dnevnega reda, predvidoma najkasneje ob 21.50. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 6. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O PREPREČEVANJU PRANJA DENARJA IN FINANCIRANJU TERORIZMA, SKRAJŠANI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo predložila Vlada. Besedo dajem predstavnici Vlade, mag. Heleni Kamnar, državni sekretarki na Ministrstvu za finance. Prosim.
Gospod predsedujoči, najlepša hvala za besedo. Spoštovani poslanci in poslanke. Spremembe zakona, ki so pred vami, ne posegajo bistveno v materijo preprečevanja pranja denarja in financiranje terorizma ter vzpostavljen sistem boja proti pranju denarja. Prav tako zavezancem, ki so dolžni izvajati vse ukrepe po tem zakonu ne prinašajo novih obveznosti, zadolžitev in bremen, ampak, nasprotno, zavezance maksimalno razbremenjuje v tistih delih, kjer je to skladno z mednarodno prakso na tem področju in s smernicami, ki jih določajo evropski predpisi. Glavni razlogi spremembe zakona so uvajanje oziroma dokončna implementacija evropskih direktiv, uvajanje nekaterih olajšav za zavezance, prilagoditev slovenske ureditve v praksi oziroma izvajanju določb evropskih direktiv v drugih državah članicah Evropske unije in še bolj dosledno spoštovanje priporočil projektne skupine za finančno ukrepanje, prilagoditev spremembe, Kazenskemu zakoniku in odprava manjših nejasnosti in nedoslednosti nekaterih določb v dosedanjem zakonu. Če čisto na kratko povzamem novosti in izboljšave, ki jih zakon prinaša. Kot prvo gre za implementacijo oziroma uskladitev slovenskega pravnega reda z direktivo o plačilnih storitvah na notranjem trgu. Ta direktiva je bila že implementirana v zadnji spremembi zakona o plačilnih storitvah, ki ste jo sprejeli v lanskem letu. Del te direktive pa implementiramo tudi v tem predpisu in kot zavezance za izvajanje zakona namesto dosedanjih družb, ki opravljajo plačilne storitve oziroma storitve plačilnega prometa in prenosa denarnih sredstev, uporabljamo po novem zakonu termin plačne institucije. Druga sprememba, ki jo prinaša zakon, se nanaša na vključitev določb, ki zavezancem za obravnavo določenih produktov omogočajo opustitev pregleda strank. Gre zlasti za tiste primere, kjer so posamezni produkti, ki so že v teku in so stranke že iz drugih produktov pregledane v smislu tega zakona, ni potrebno tega pregleda v vsakem naslednjem produktu ponovno izvajati v celoti, ampak se zgolj opravijo tista dejanja, ki so potrebna, da se pridobijo dodatne informacije. Tretja novost se nanaša na poenostavljeno izvajanje pregleda strank, če zavezanec sklepa posle dodatnega poslovnega razmerja z isto stranko. Tudi tu se poenostavljajo postopki. Potem odprav obveznega ponovnega letnega pregleda tujih pravnih oseb in delni prenos teh določb v okviru rednega spremljanja strank, nadalje, vključitev novih določb v predlog zakona za izvajanje mednarodnih priporočil projektne skupine za finančna ukrepanja, ki do sedaj niso bile prenesene v slovenski sistem za preprečevanje in odkrivanje pranja denarja - gre predvsem za ponovni pregled ob vseh pomembnejših spremembah poslovnih procesov oziroma uvajanju novih produktov ali novih tehnologij, ki bi lahko privedle do ravnanja, ki so v nasprotju z zakonom, in ponovna uvedba pridobitve izjave za stranke, ki izvajajo transakcije nad 15.000 evrov, kar je spet skladno z novimi direktivami Evropske unije. Predlagam, da zakon, ki ga imate pred seboj, podprete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Besedo dajem podpredsedniku gospodu Radu Likarju za predstavitev poročila odbora.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Lep pozdrav državni sekretarki! Spoštovane kolegice in kolegi! Odbor je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma obravnaval na 14. seji 10. februarja 2010. Posredovano mu je bilo mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je podala konkretne pripombe k 3., 10., 14., 19. in 21. členu. Odboru je bilo posredovano tudi mnenje Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance, ki je predlog zakona podprla, oblikovala pa je konkretno pripombo k 4. členu za črtanje besede "ustrezno" v predzadnji vrstici tega člena. K predlogu zakona so v poslovniškem roku amandmaje vložile Poslanska skupina Socialnih demokratov, Zares, Demokratične stranke upokojencev Slovenije in Liberalna demokracija Slovenija, in sicer k 3., 10., 14., 19. in 21. členu. V uvodni dopolnilni obrazložitvi členov je minister za finance med drugim poudaril, da predlagana sprememba bistveno ne posega v materijo veljavnega zakona in zavezancem ne nalaga novih obveznosti, temveč nekatere celo olajšuje. Priložena novela pa vendar prinaša številne novosti zaradi implementacije direktive EU, zaradi spremembe Kazenskega zakonika in zaradi odprave nekaterih pomanjkljivosti osnovnega zakona. V dodatni predstavitvi mnenja Zakonodajno-pravne službe je njena predstavnica opozorila, da vloženi amandmaji koalicijskih poslanskih skupin v celoti sledijo pripombam službe. Odbor se je v skladu s 130. členom Poslovnika Državnega zbora opredelil do vloženih amandmajev in pri tem sprejel vse amandmaje koalicijskih poslanskih skupin. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika DZ glasoval o členih predloga zakona in jih sprejel. Sprejeti amandmaji so vključeni v dopolnjen predlog zakona, ki je sestavni del poročila odbora. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Janez Ribič.
Spoštovani prisotni! Leta 2007 smo v slovenski pravni red prenesli Direktivo o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranja terorizma in Direktivo glede opredelitve politično izpostavljene osebe in tehničnih meril za postopke, poenostavljene, dolžnosti, skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke ter izjeme na podlagi finančne dejavnosti, ki poteka zgolj občasno ali v omejenem obsegu, ter tako sprejeli zakon o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma. Glavni namen novele, ki je tokrat pred nami, je ponovna implementacija evropskih direktiv. Na področju finančnih storitev je bila dogovorjena nora ureditev plačilnih storitev, prav tako bodo z nekaterimi novimi določbami novele v slovenski ureditvi še ustrezneje upoštevana v svetu splošno uveljavljena priporočila projekte skupine za finančno ukrepanje za odkrivanje in preprečevanje pranje denarja ter financiranja terorizma. Priporočila te skupine so tudi podlaga za ocenjevanje učinkovitosti in primernosti sprejetih ukrepov, odkrivanja in preprečevanje pranja denarja ter financiranja terorizma v posamezni državi. V Sloveniji je v zadnjih dveh letih prišlo tudi do ustanovitve nekaterih novih institucij, ki bodo s sprejetjem novele prevzele določene pristojnosti in naloge na področju preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma. Hkrati je v letu 2008 pričel veljati tudi nov kazenski zakonik, katerega rešitve so upoštevane tukaj. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke ne vidimo razloga, da tega predloga spremembe zakona ne bi podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine DeSUS bo predstavil gospod Franc Jurša.
Hvala lepa za besedo. Še enkrat vsem lepo pozdrav. V svetu so uveljavljena splošna priporočila mednarodne projektne skupine za finančno ukrepanje za odkrivanje preprečevanja pranja denarja ter financiranje terorizma v okviru OECD. Slovenija še ni članica te skupine, zato je v okviru Sveta Evrope ocenjena glede na vrednost področja. Po oceni sveta Slovenija sodi med najbolj urejene države na področju preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma. Glavni namen predlog zakona, ki je pred nami, je implementacija EU direktiv, prilagoditev slovenske prakse praksam v drugih državah članicah EU. Za direktivo 2007/64 Evropske skupnosti velja načelo popolne harmonizacije, kar pomeni, da države članice ne smejo podpisati dodatnih ali drugačnih zahtev, kot jih predvideva direktiva. V Sloveniji je v zadnjih dveh letih prišlo do ustanovitve nekaterih novih institucij na tam področju, ki bodo prevzele pristojnosti. Hkrati je v letu 2008 pričel veljati novi kazenski zakonik, v katerem je prišlo do številnih sprememb, dopolnitev, novih kaznivih dejanj, kar upošteva predlog zakona. Same spremembe zakona ne posegajo bistveno v materijo pranja denarja in financiranja terorizma, uvajajo pa celo vrsto novosti. Poleg že omenjene implementacije direktiv Evropske unije se uvajajo nekatere olajšave oziroma poenostavitve za zavezance. Tako se zavezancem za obravnavo določenih produktov omogoča opustitev pregleda stranke, poenostavi se izvajanje pregleda stranke, če zavezanec sklepa dodatno poslovno razmerje z isto stranko. Ponovno je overjeno pridobivanje izjave, ali stranka izvaja transakcijo v vrednosti 15.000 evrov ali več v svojem imenu ali za nekoga tretjega. Odpravlja se obveznost ponovno letnega pregledovanja tujih pravnih oseb. Podeljujejo se pristojnosti za nadzor nad izvajanjem določb tega zakona pri revizijskih družbah in samostojnih revizorjih - Agencija za javni nadzor nad revidiranjem. Ker po naši oceni predlog novele ne posega v bistvo obstoječega zakona in prinaša nekatere izboljšave, ga bomo v naši poslanski skupini, kakor tudi amandmaje, podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Bogdan Barovič.
Hvala, kolegice in kolegi. Obravnavamo zakon, katerega naslov nas opozarja, da moramo biti previdni. In sicer, govorimo o pranju denarja in financiranju terorizma. In logična povezava naslova in misli je, da naj bi ta zakon prinesel nove zaostritve, naj bi ta zakon bil še bolj dodelan, še bolj natančen in naj bi bil oster. V resnici pa je, ko smo ga v Slovenski nacionalni stranki pregledali in ocenjevali, smo ugotovili, da v bistvu zakon ne posega bistveno v materijo preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma. Tudi ne nalaga novih obveznosti in zadolžitev ali bremen in jih celo nekoliko olajšuje. In ta logika sedaj pri takšnem zakonu, kjer moramo preprečevati pranje denarja, moramo biti pozorni pri financiranju terorizma, je to malce v neskladju. Sicer bistveni cilj je implementirati direktive Evropske unije s tega področja, kar je seveda po eni strani naša dolžnost, po drugi strani je pa dobro, če so nekatere stvari usklajene, pa vendarle v Slovenski nacionalni stranki menimo, da pa so nekatere stvari, ki so prinesene, vsaj v tem delu, ki smo ga tukaj prebrali, da niso vedno dobre. Če pogledamo recimo natančnejše te spremembe, mislim, da jih je pet. Dobro, prva je implementacija, kjer zakon ohranja krog zavezancev za izvajanje ukrepov odkrivanja in preprečevanja pranja denarja in uvaja plačilno institucijo kot novo kategorijo finančnih institucij. Tukaj je dejstvo takšno, kakršno je, in nimamo pomislekov. Pomisleki Slovenske nacionalne stranke se začnejo pri drugi novosti, in sicer vključevanju določb, ko je zavezancem za obravnavo določenih izdelkov omogočena opustitev pregleda stranke, kar je včasih sicer poenostavljeno in dobro, vendar vsebinsko vprašljivo, ali je tako prav ali ne. Ta predlog zakona v tej drugi spremembi tudi razširja obstoj nabora teh izdelkov in transakcij, ki naj bi predstavljali po izrazju v tem zakonu neznatno tveganje za pranje denarja. Jaz pri pranju denarja in financiranju terorizma ne bi tega izraza uporabljal, ampak nisem pravnik in pravnega jezika ne poznam. Tudi neznatno pranje denarja in financiranje terorizma je, vsaj za Slovensko nacionalno stranko, hudo kaznivo dejanje. Tudi pri tretji novosti smo v dvomih v Slovenski nacionalni stranki. Gre za poenostavljeno izvajanje pregleda strank, če zavezanec sklepa dodatno poslovno razmerje z isto stranko. Tudi to si plastično lahko predstavljamo, da je to sicer dobro, hitrejše poslovanje, da gre za neko zaupanje, po drugi strani pa je ravno to zaupanje lahko izkoriščeno, kar se ne bi zgodilo prvič. Tudi četrta novost, kjer gre za odpravo obveznega ponovnega letnega pregleda in se še izrecno poudarjeno tudi v slovenskem sistemu ukinja obvezni in ponovni letni pregled za tuje pravne osebe po vzoru evropskega, tudi to za Slovensko nacionalno stranko ni dobrohotna ali dobra namera, pač imamo pravico do svoje presoje, ampak se nam zdi, da je pri seštevku, torej druge, tretje in četrte novosti, preveliko popuščanje na račun usklajevanja implementacije z Evropo in imam občutek, da so takšne, sicer verjamem, dobrohotne novosti in tudi mogoče pospeševanje dela, večja produktivnosti dela pri tem poslu, da pa vseeno to vsebinsko ni dobro, da so se odprla vrata za možnost večjega števila manjših pranj denarja ali pa za možnosti manjših financiranj terorizma. Zaradi teh pomislekov in teh dvomom, ki sem jih izrazil v imenu Slovenske nacionalne stranke, bo odločitev o zakonu, ali je ali ni sprejemljiv, odvisna od presoje vsakega posameznika. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Barovič. Stališče poslanskega kluba LDS bo predstavil mag. Borut Sajovic.
Hvala lepa, gospod predsednik za besedo. Še enkrat vsem skupaj prijazen pozdrav! Pri spremembi zakona, ki ureja področje preprečevanja denarja in financiranja terorizma, gre za manj zahtevne, v smislu vsebine in obsežne, a kljub vsemu nujne in pomembne spremembe predvsem zaradi uskladitve s pravom Evropske unije. Načela, ki so temelj in podlaga za spremembo zakona, v ničemer ne odstopajo in spreminjajo načel trenutno veljavnega zakona. Gre za implementacijo mednarodnih standardov v slovenski pravni red, pri katerih si sledi naslednjim glavnim načelom. Gre za načelo zaščite državljank in državljanov Republike Slovenije ter njenih institucij pred posledicami pranja denarja in financiranja terorizma. Gre tudi za načelo transparentnosti in posvetovanja ter sodelovanja s pristojnimi državnimi organi, zavezanci in ostalimi institucijami. Pomembno načelo je tudi zagotavljanje prilagodljivosti ali fleksibilnosti pri uporabi ukrepov za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma z upoštevanjem tveganja. In še zadnja, pozitivna posledica navedenih načel je zagotovitev načela dolgoročnega ohranjanja ravnovesja, na eni strani med stroški, na drugi strani med koristmi, pri izvajanju preventivnih ukrepov za institucije in organizacije, za katere bo veljal predlagani nov zakon. Če se za konec dotaknem vsebine predlaganih sprememb, ki jih vsebuje predlog zakona, lahko najprej izpostavim, da bistveno ne posegajo v področje preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma ter boja proti pranju denarja in boja proti financiranju terorizma. Kar je pa še bolj pomembno, zavezancem, ki so dolžni izvajati ukrepe, se ne nalagajo nove, dodatne obveznosti in bremena. Celo nasprotno, določene obveznosti se nekoliko zmanjšujejo, olajšujejo in poenostavljajo, kar se mi zdi v tem trenutku dobro. Ne glede na to, pa se z zakonom vendar uvajajo nekatere novosti. Med bistvenimi so naslednje: implementirajo se vse direktive Evropske unije, ki urejajo to področje; uvajajo se olajšave in poenostavitve postopkov za zavezance, na primer, večkrat letno ne bo treba preverjati računov; in slovenska ureditev se ustrezno prilagaja praksi, to je izvajanju določb direktiv Evropske unije v drugih državah članicah Evropske unije. Določa se tudi ustreznejše upoštevanje splošno uveljavljenih priporočil projektne skupine za finančno ukrepanje, kar je pomembna referenca na tem področju, ki je določila priporočila mednarodne skupnosti za odkrivanje in preprečevanje pranja denarja ter financiranje terorizma, ki so podlaga za ocenjevanje učinkovitosti in primernosti sprejetih ukrepov za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma v vsaki posamezni državi. Istočasno se določene določbe prilagajajo tudi spremembam Kazenskega zakonika, s preprostim ciljem odpravljanja morebitnih nejasnosti ali dvomov. To so na kratko bistveni poudarki in povzetki iz zakona. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije bomo predlog zakona soglasno podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil gospod Bogdan Čepič.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovana državna sekretarka. Poslanska skupina Socialnih demokratov bo predlog zakona o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma podprla. V poslanski skupini ocenjujemo, da bomo s predlaganimi spremembi zakona v prvi vrsti uskladili slovenski pravni red z direktivo 2007/64 ES. Nadalje si želimo s predlaganimi spremembami za zavezance, ki so dolžni izvajati ukrepe za preprečevanje in odkrivanje pranja denarja in financiranja terorizma, uvesti nekatere olajšave, ki jih predvidevajo že evropska direktive, ki pa do sedaj v naši zakonodaji niso bile uporabljene. Cilj je tudi odprava nekaterih v praksi zaznanih pomanjkljivosti in redakcijskih nedoslednosti posameznih določil zakona, ki so se ugotovile pri uporabi samega zakona. Načela, na katerih temeljijo predlagane spremembe zakona, ne odstopajo od načel sedanjega veljavnega zakona o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma, saj gre za implementacijo mednarodnih standardov v slovenski pravni red. Ob načelu, da se državljani Republike Slovenije in njene inštitucije ščitijo pred posledicami pranja denarja in financiranja terorizma, je predlagatelj sledil tudi načelu transparentnosti in posvetovanja s pristojnimi državnimi organi, zavezanci in drugimi institucijami, ki jih zadeva ta zakon. Nadalje, predlog zakona sledi načelu zagotavljanja določene prilagodljivosti pri uporabi ukrepov za preprečevanje pranja denarja in financiranju terorizma, in sicer z upoštevanjem tveganja. S tem naj bi se posledično zagotavljalo tudi načelo dolgoročnega ohranjanja ravnovesja med stroški in koristmi pri izvajanju preventivnih ukrepov s strani organizacij, za katere bo veljal tudi novi zakon o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma. V te spremembe zakona je vključena tudi določba, ki ureja igre na srečo, ki se prirejajo po internetu in drugih telekomunikacijskih sredstvih oziroma bi določeno olajšavo prinašala strankam prirediteljev in koncesionarjev, ki prirejajo igre na srečo preko internega ali drugih telekomunikacijskih sredstev. Slednji namreč niso obvezno predmet urejanja direktiv Evropske skupnosti, ampak so med zavezance za izvajanje zakona o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma vključeni na podlagi ocene Republike Slovenije. V zvezi z elektronskim denarjem predlog zakona mejo enkratnega vplačila, za katerega zavezanci še lahko opustijo pregled stranke, dvigne iz 150 na 250 evrov. Omenjena prilagoditev praga je posledica predvidenih sprememb Evropske unije in direktiv o elektronskem denarju. Zaradi sprememb 85. člena zakona o preprečevanju pranja denarja in financiranju terorizma in podelitev pristojnosti za nadzor nad izvajanjem določb pri revizorskih družbah in samostojnih revizorjev Agenciji za javni nadzor nad revidiranjem je potrebna tudi sprememba 52. člena omenjenega zakona, tako da se med organi, ki sodelujejo pri sestavi seznama indikatorjev za prepoznavanje strank in transakcij v zvezi s katerimi obstajajo razlogi za sum pranja denarja in financiranje terorizma, vključi tudi nov nadzornik. Prav zaradi vsega navedenega bo Poslanska skupina Socialnih demokratov podprla Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil gospod Iztok Podkrižnik.
Predsedujoči, hvala za besedo. Spoštovani prisotni. Spremembe oziroma novosti, ki jih vsebuje Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma ne posegajo bistveno v materijo preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma. Zavezancem, ki so dolžni izvajati vse ukrepe za preprečevanje pranja denarja in financiranje terorizma, tako ne nalagajo novih obveznosti, zadolžitev ali bremen, ampak nekatere obveznosti celo nekoliko olajšujejo. Vendar pa uvajajo kar nekaj novosti. Med drugim se implementirajo direktive Evropske unije s tega področja, uvajajo se nekatere olajšave za zavezance, poenostavitve, da ni treba večkrat letno ponovno preverjanje ustaljenih računov. Obenem se nekatere določbe prilagajo spremembam Kazenskega zakonika in odpravljajo se nekatere nejasnosti. Vključene so določbe, ki zavezancem za obravnavo določenih produktov omogočijo opustitev pregleda stranke, kar po novem pomeni poenostavitev. Predlog zakona razširja obstoječi nabor produktov in z njimi povezanih transakcij, ki predstavljajo neznatno tveganje za pranje denarja in financiranje terorizma in za katere zavezancem posledično ni treba opravljati pregleda stranke. Poenostavljeno je izvajanje pregleda stranke, če zavezanec sklepa dodatno poslovno razmerje z isto stranko, odprava obveznega ponovnega letnega pregleda tujih pravnih oseb in delni prenosi določb v okviru rednega spremljanja stranke, ponovna uvedba pridobivanja izjave, ali stranka izvaja transakcijo v vrednosti 15 tisoč evrov ali več v svojem imenu ali za nekoga tretjega. Zaradi uskladitve z mednarodnim standardnim priporočilom predlog zakona v slovensko ureditev ponovno uvaja izjavo, s katero se stranka, ki pri zavezancu izvaja transakcijo v vrednosti 15 tisoč evrov ali več, opredeli ali izvaja transakcijo v svojem imenu ali za nekoga tretjega. Tu gre predvsem za direktivo Evropske unije in v poslanski skupini podpiramo predlog zakona. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. O njem bomo odločali v skladu s časovnim potekom seje, danes po prekinjeni zadnji točki dnevnega reda, najkasneje pa ob 21.50 uri. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 7. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O TROŠARINAH, SKRAJŠANI POSTOPEK. Predlog je v obravnavo predložila Vlada. Besedo dajem predstavnici Vlade mag. Heleni Kamnar državni sekretarki na Ministrstvu za finance. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani! Predlog spremembe zakona, ki je pred vami in se nanaša na trošarine, je pravzaprav temeljni razlog za spremembo tega zakona prilagoditev pravnemu redu Evropskemu unije oziroma implementacija evropske direktive o splošnem režimu za trošarine, ki uveljavlja nov način, računalniško podprt sistem za gibanje in nadzor trošarinskih izdelkov. Predlog določa ključne elemente postopka pri gibanju trošarinskih izdelkov, začetek in konec gibanja trošarinskih izdelkov brez plačila trošarine, obveznost izdelave elektronskega trošarinskega dokumenta za gibanje trošarinskih izdelkov pod režimom odloga plačila trošarine med državami članicami Evropske unije. Določa postopke, ki jih je treba uporabiti, kadar ni na voljo računalniško podprtega sistema, ter določa pogoje za skladiščenje ali gibanje trošarinskih izdelkov. Zakon naj bi se začel uveljavljati s 1. aprilom 2010, če bi ne prišlo do uveljavitve tega zakona pravočasno, bi Slovenija tukaj izgubila možnost, da se vključi v enotni informacijski sistem in s tem bi prišlo tudi do precej kasnejše implementacije evropskega predpisa in tudi do nevšečnosti, ki bi rezultirale na koncu tudi v slabše pobranih trošarinah. Poleg tega bistvenega elementa zakona prinašamo s tem zakonom še nekatere druge spremembe. Prva se nanaša na povišanje zneskov trošarine za cigarete. To smo napovedali že ob pripravi proračuna za leto 2010 in za leto 2011 in v izhodni strategiji. Gre za to, da se že s tem zakonom približamo oziroma usklajujemo s pravkar sprejeto tobačno direktivo, ki predvideva povišanje trošarin najkasneje do 1. januarja 2014. Mi bomo s spremembo zakona zagotovili postopno poviševanje trošarin na cigarete do tega obdobja na enak način kot smo to postopoma počeli že v predhodnem obdobju. Druga sprememba se nanaša na trošarinske izdelke, in sicer na energente in alkoholne pijače, in sicer tako, da se z novelo zakona določijo zneski trošarin na višji ravni od trenutno veljavne, kar pa ne pomeni, da bo v tem trenutku prišlo do zvišanja trošarin. Spreminja se manevrski prostor, ki se ga prepušča Vladi, da s svojo tekočo ekonomsko politiko lahko uravnava in vpliva tako na cene posameznih izdelkov na področju energentov in alkoholnih pijač kakor tudi na prihodke iz tega naslova v državnem proračunu. Ne gre za spremembo trenutno veljavnih trošarin, ampak gre za odpiranje prostora, ki ga skladno z zakonom prepuščamo Vladi. Naslednja sprememba se nanaša na trošarine na električno energijo, kjer se izenačuje obdavčitev poslovne in neposlovne uporabe električne energije. Poslovna uporaba je v tem trenutku ugodnejše tretirana. Zdaj bi se obe izenačili. In še naslednja zadeva, ki jo zakon prinaša, to je odprava vrednosti omejitve pri uveljavljanju vračila trošarin za plinsko olje, ki se dokazljivo porabi za pogon motornih vozil za komercialno uporabo. Instrument je bil uveljavljen v lanskem letu kot tipični protikrizni ukrep na področju avtoprevozništva. Določal je omejitev 130 evrov na tisoč litrov porabljenega bencina oziroma dizla in za to spremembo zakona to omejitev 130 evrov umikamo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Odbora za finance, ki je predlog obravnaval kot matično delovno telo, bo predstavil član odbora gospod Bogdan Čepič.
Hvala za besedo. Odbor za finance in monetarno politiko je na 14. seji 10. 2. 2010 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o trošarinah, ki ga je v obravnavo in sprejem po skrajšanem postopku predložila Vlada Republike Slovenije. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 51. seji 22. 1. 2010 sklenil, da se predlog obravnava po skrajšanem postopku. Odboru je bilo posredovanje mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je besedilo predloga proučila z vidika skladnosti z ustavo, pravnim sistemom ter v zakonodajno-tehničnem pogledu in posredovala konkretne pripombe k 1., 4., 7., 11., 12., 17., 44. in k 47. členu zakonskega predloga. V okviru dodatnega delovnega gradiva se je odbor seznanil s pripombami Združenja za promet pri Gospodarski zbornici Slovenije in Trgovinski zbornici Slovenije z dne 10. 2. 2010. V odprtem poslovniškem roku so vložili amandmaje naslednji kvalificirani predlagatelji: Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, dne 2. 2. 2010 je vložila amandma k 37. členu in dne 10. 2. 2010 amandmaje k 4., 17., 26., 30., 34., 39., 44. in 49. členu zakonskega predloga; in dne 5. 2. 2010 koalicijske poslanske skupine SD, Zares, LDS in DeSUS, upoštevanje opozorila Zakonodajno-pravne službe, k 1., 3., 7., 8., 11., 12., 16., 17., 37., 43., 47. in za novi 49.a člen zakonskega predloga. Seji odbora so prisostvovali minister, pristojen za finance, s predstavnicama s finančnega ministrstva in predstavniki Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora. V okviru dodatne obrazložitve Vlade, ki jo je na seji odbora podal minister, pristojen za finance, je bilo med drugim vzpostavljeno, da predlagana novela v okviru veljavnih načel dopolnjuje obstoječe rešitve. Pri tem je osnovni cilj v uskladitvi naše zakonodaje z evropsko na podlagi informacijsko podprtega sistema na področju gibanja trošarinskih izdelkov, ob hkratni zagotoviti višjih proračunskih prihodkov ob upočasnjeni gospodarski rasti. Predlog je v vsebinskem pogledu v pretežni meri namenjen uskladitvi z rešitvami direktive o splošnem režimu za trošarine zaradi uveljavljanja računalniško podprtega sistema tako imenovanega EMCS, s tem se v našem prostoru vzpostavlja podlaga za EMCS, ki bo v državah članicah začel delovati 1. aprila 2010. V dodatni predstavitvi mnenja Zakonodajo-pravne službe je predstavnik navedene službe glede na vložene amandmaje koalicijskih poslanskih skupin navedel, da s predlogom za korekcijo amandmajev odbora k 16. in 37. členu sledijo danim pripombam. V razpravi so bili s strani razpravljavcev poslanske skupine SDS in poslanske skupine SLS s poudarkom na vloženih amandmajih poslanske skupine SDS, zlasti za spremembe 4., 30., 37. in 39. člena zakonskega predloga, podana različna mnenja s posameznimi predlogi, na primer predlog črtanja 1.2 točke 54. člena osnovnega zakona, in postavljena določena vprašanja. Vzporedno so predstavniki Vlade posredovali utemeljitve navedenih rešitev. Ob nadaljnji obravnavi je odbor na podlagi osmega odstavka 131. člena Poslovnika sprejel amandma odbora k 16. in 37. členu. V okviru obravnave je odbor prav tako sprejel amandmaje poslanskih skupin SD, Zares, LDS in DeSUS k 1., 3., 7., 8., 11., 12., 16., 17., 44., 47. in novi 49. a člen predlaganega zakona. Amandmajev poslanske skupine SDS k 4., 17., 26., 30., 34., 37., 39., 44 in 49. členu zakonskega predloga, ki jim predstavniki Vlade v obravnavi niso izražali podpore, odbor ni sprejel. Po glasovanju o amandmajih je odbor v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o posameznih členih predloga zakona in jih tudi sprejel.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče Poslanske skupine DeSUS bo predstavil gospod Franc Jurša.
Še enkrat vsem lep pozdrav! Naša poslanska skupina bo novelo zakona o trošarinah podprla. Načeloma ne potrjujemo z lahkoto predlogov zakonov, ki predstavljajo legitimno sredstvo, da država od državljanov pobira večje davščine, sploh pa ne v času, s katerim se soočamo danes, ko imajo številne brezposelne družine probleme z življenjsko eksistenco. Predstavniki Vlade so že pred časom zagotovili, da dviga davkov v Republiki Sloveniji v obdobju, ko se spopadamo s finančno in gospodarsko krizo, ne bo, da torej država ne bo še dodatno obremenjevala posameznikov. Trošarine pa predstavljajo enega izmed davčnih bremen. Gre za davek na promet in blago. Vlada predlaga dvig trošarine za tobačne izdelke in alkohol, kar sicer na prvi pogled negira obljubo Vlade, vendar smo v Poslanski skupini DeSUS mnenja, da dvig tega dela trošarin ne predstavlja neke splošne davčne obremenitve. Upoštevati moramo namreč dejstvo, da ti produkti ne sodijo v košarico osnovnih življenjskih potrebščin, temveč predstavljajo, lahko rečemo, luksuzno dobrino. Kar se pa tiče predlaganega dviga trošarin posameznih elementov, pa moramo priznati, da ne gre za dejansko zvišanje trošarin, temveč za možnost, nekakšen manevrski prostor Vlade za morebitne poznejše spremembe trošarin. Vlada ima namreč že danes zakonsko možnost, da višino trošarine, določeno z zakonom, spremeni oziroma dvigne. Pri pogonskem gorivu so zneski že blizu zgornje meje, ki se ne sme preseči. Morebitno nesprejetje tega predloga zakona bi torej praktično pomenilo zavezane roke Vladi, da bi lahko s spremembo trošarin vplivala na predlagane cene, na inflacijo, na vodenje gospodarske politike in tudi na zagotavljanje proračunskih prihodkov. Poslanci DeSUS-a ne razumemo tega ukrepa Vlade zgolj kot sredstvo za polnjenje proračunske blagajne, temveč kot možnost uravnavanja elementov ekonomske politike. Ključno pri tem pa je, da sprememba trošarin ne predstavlja povečanja splošnega davčnega bremena, torej ne obremenjuje vseh zavezancev, temveč zgolj potrošnike luksuznih dobrin. In to je poglavitni razlog, da bomo poslanci naše poslanske skupine prispevali svoje glasove k sprejemu tega predlogu zakona. Hvala.
Hvala. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Bogdan Barovič.
Smo pri tretjem, od danes, mislim, da sedmih, kar pomembnih zakonov, in sicer pri Zakonu o spremembah in dopolnitvah zakona o trošarinah. Ker opažam, da nas je največ poslancev, tudi županov, v tej dvorani, je sicer jasno, kako se občinski ali pa državni proračun lahko napolni. Katere vsebine so na prihodkovni strani, tako v lokalni skupnosti kot na državnem nivoju, je ena od teh tudi postavka, ki se ji reče trošarina. Vsaj toliko se nam zdi fer od Vlade, da je bila poštena in da je med cilje in načela zakona pri zakonu o spremembah in dopolnitvah zakona o trošarinah napisala, da gre za zagotovitev višje stabilne proračunske prihodke pri upočasnjeni gospodarski rasti. Res je, da je to eden od inštrumentov. Ne glede na to, pa je vsaj Slovenska nacionalna stranka podrobno pregledala nekatera določila in ima z vso pravico do njih svoje mnenje in svojo presojo. Če se ustavimo najprej pri dejstvu, da ima Vlada na podlagi 66. člena zakona pravico, da trošarino za pogonsko gorivo zmanjša ali poveča, in sicer za 50% z uredbo. Do sedaj je bila cena za plinsko olje za pogon 320 evrov. Ta naj bi se nadomestila po tem zakonu, torej povečala na 460 evrov. Za plinsko olje za ogrevanje naj bi se trošarina povečala iz 41 na 70 evrov, za neosvinčen motorni bencin s 377 evrov na 490 evrov. Če bi bilo samo to dejstvo tisto, o katerem bi odločali in bi rekli, če je država v slabem ali pa bo na ta način pridobila več v proračun, ki bo potem pomagal na drugih področjih ljudem, proračunskim porabnikom, pripomb ne bi imeli. Glede na tisto določilo, da pa si lahko vlada privošči oziroma ima pravico povečati ali zmanjšati trošarino za 50%, je seveda računica, ki smo jo izračunali v Slovenski nacionalni stranki, takšna. Dosedanje višine, ki so veljale, torej 320 evrov za plinsko olje za pogon, pa 41 evrov za ogrevanje, je Vlada z uredbo svojo pravico že izkoristila. Če mi sprejmemo ta zakon in dovolimo Vladi dvig s 320 na 460, z 41 na 70 in 370 na 490, s tem Vladi omogočimo, da ponovno uporabi določilo zakona, ki ji dovoljuje dvig ali znižanje trošarine za 50%, kar bi pomenilo, da bi pravzaprav ta uredba veljala ob tem sprejemanju že kar za 100%. Vlada to možnost ima in bi jo lahko s pridom izkoristila, kar pa se nam zdi v Slovenski nacionalni stranki veliko preveč. Razumemo stisko, vemo da je prav, da se iz trošarine mora tudi polniti državna blagajna, ampak na tak način, s takšnih manevrskim ukrepom dati še enkrat možnost zviševanja, mi smo proti takšnemu načinu in to odločno odločno proti, kljub temu da Vlada sicer trdi, da temu ni tako, ampak mi smo prepričani, da je to neka podlaga, neka zakonska osnova, na kateri se bo trošarina večala, večala in večala. Prav tako je predviden za zagotovitev proračunskih prihodkov znesek trošarine z alkoholnimi pijačami. Osnova naj bi bila evropska direktiva, ki pa predvideva povišanje teh trošarin s 1. januarjem 2014. Ne vem, če je dobro, da je država Republika Slovenija tam, kjer sama sebi škodi, v narekovajih, škodi vedno bolj papeška od papeža. Tudi tukaj nasprotujemo dvigu trošarin predvsem zaradi tega, ker prehitevamo. In še nekaj je zelo nepošteno. Ne se izgovarjati na skrb za zdravje ljudi, če pa jasno piše, da je cilj dviga trošarin pri alkoholu in tobaku povečan prihodek v državni blagajni. Toliko pošteni bi lahko bili. Zaradi naštetih razlogov Slovenska nacionalna stranka zakona ne bo podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanskega kluba LDS bo predstavil gospod mag. Borut Sajovic.
Hvala lepa za besedo. Še enkrat prijazen pozdrav vsem, tudi odhajajoči publiki z balkona. Danes govorimo o trošarinah. Proračun so na eni strani prihodki in odhodki. Kadar govorimo o odhodkih, takrat smo vsi enotnega mnenja in jih z veseljem podpiramo. Kadar pa govorimo o prihodkih, pa je velikokrat politika drugačna, vendar če sta oba konca palice enako dolga, potem to omogoča neko ravnotežje. Kot izhaja iz predloga zakona, sta glavna cilja zakona predvsem uvedba informacijsko podprtega sistema za gibanje in nadzor trošarinskih izdelkov ter tudi zagotovitev možnosti za višje proračunske prihodke ob soočenju s krizo in predvideno nizko gospodarsko rastjo. Sledeč prvemu cilju je večina zakona osredotočena na samo implementacijo direktive EU, druge rešitve pa se nanašajo na višine trošarin ter z njimi povezane postopke za vračila trošarin. Tu je treba dati na eni strani jasna vprašanja in tem vprašanjem tudi jasne odgovore, kaj hočemo doseči. To je treba storiti, kljub temu, da vsak trenutek vsakomur to ni všeč. Tako se bo odpravila vrednostna omejitev, ki bo omogočala izvajati vračilo trošarine, plačane ob nakupu plinskega olja za komercialni namen do ravni minimalne trošarine, določene z evropsko zakonodajo. Pomembna novost je tudi, da se uveljavlja rešitev, ki bo omogočala dodatno znižanje trošarin na plinsko olje, ki se uporablja za pogon motornih vozil za komercialno uporabo tako imenovanih tovornih vozil. Taka rešitev je skladna tem, da se gospodarstva dodatno ne obremenjuje ter da predlog zakona ne zasleduje izključno cilja povečanih prihodkov iz naslova trošarin, ampak v določeni meri seveda tudi razume in razbremenjuje gospodarstvo. Hkrati pa ostaja dejstvo, da predlog zakona vsebuje tudi določila o povišanju trošarin posameznih energentov, kar pa še ne pomeni, da se določajo tudi dejansko višje trošarine. Kot navaja Vlada, si le-ta povečuje manevrski prostor za morebitna zvišanja. Vlada ima namreč skladno s 66. členom zakona možnost, da trošarine za pogonsko gorivo zmanjša ali poveča, in sicer do 50% zneskov, določenih z zakonom. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije se zavedamo dejstva, da so obremenitve s trošarinami že sedaj na visoki ravni, kar se prenaša tudi v končne cene. Zato opozarjamo, da mora biti Vlada pri regulaciji teh trošarin izjemno previdna. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije menimo, da moramo s cenami pogonskih goriv v prvi vrsti ostati konkurenčni glede na druge, predvsem sosednje države, obenem pa se jasno zavedati gospodarskih posledic, ki jih lahko povzročijo morebitna zvišanja trošarin, in prva opozorila na tem področju imamo že na mizi. Po drugi strani v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije ne vidimo velikih težav pri zvišanju trošarin na alkohol in alkoholne pijače ter cigarete. Seveda, prozorno bi se bilo skrivati za floskulo, da skrbimo za povečevanje zdravstvene osveščenosti, vendar vsak, ki pozna medicinsko statistiko s tega področja, lahko enostavno razbere, da škodljive navade javne blagajne na različnih področjih tudi več stanejo. Zato je zagotovo prav, da tisti, ki povzročajo več stroškov, prispevajo tudi več k njihovim rešitvam. Enako kot pri pogonskih gorivih je tudi pri trošarinah za alkoholne pijače in cigarete, saj tudi tu velja ureditev o 50% zviševanju oziroma zniževanju trošarin, tako da tu Vlada pridobiva manevrski prostor v teh kriznih časih. Prepričan sem, da se mora potruditi, da ga bo zmerno, predvsem pa preudarno izkoristila. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije imamo do ureditve tega področja kar nekaj pomislekov in zadržkov, vendar v globalu menimo, da je zakon ustrezen in ga bomo podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil gospod Bogdan Čepič.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice poslanke in poslanci! Pretežni del predloga zakona je namenjen uskladitvi z rešitvami, ki jih določa Direktiva o splošnem režimu za trošarine zaradi uveljavljanja računalniško podprtega sistema za gibanje in nadzor trošarinskih izdelkov tako imenovanega EMCS, ki so predvsem tehnične, tako da daje predlog ponovno podlago za vzpostavitev EMCS, ki bo na notranjem trgu v državah članicah EU začel delovati 1. aprila 2010. Zagotovo pa je tudi namen Vlade, da s spremembo možnosti večjega razpona trošarin za alkoholne pijače, tobak in na pogonska goriva omogoči, če bo to potrebno, dodatne stabilne proračunske prihodke, ob skromni gospodarski rasti. To pa ne pomeni, da se bodo trošarine predvsem na pogonska goriva s sprejetjem tega zakona tudi dejansko spremenile, torej povišale. Zadnje povišanje trošarin na pogonsko gorivo je bilo uveljavljeno 28. julija 2009. Vsa nihanja, ki so v tem času okoli cene pogonskih goriv, pa so dejansko posledica gibanja cen na svetovnem trgu in cen vrednosti dolarja. Trošarine so del ekonomske politike in zato je Vlada Republike Slovenije zaradi spremenjenih gospodarskih razmer s 1. julijem 2009 uvedla tudi razlikovanje pri trošarinah za plinsko olje, glede na uporabo v komercialni in nekomercialne namene. V teh razmerah se je tako ustrezno znižala trošarina za plinsko olje, za pogon motornih vozil v komercialne namene, pri čemer so se upoštevale omejitve, določene po evropski zakonodaji, in hkrati javnofinančne zmožnosti. To je bil eden izmed ukrepov iz svežnja, ki ga je Vlada predlagala za ublažitev posledic finančne in gospodarske krize v Sloveniji. Ukrep je imel neposreden učinek na cestno prevozništvo, tako da je znižal stroške prevoza blaga in potnikov ter posledično krepil konkurenčnost te panoge v evropskem gospodarskem prostoru. Cilj predlaganega zakona in spremembe 54. člena obstoječega zakona je omogočiti dodatno znižanje trošarinske obremenitve plinskega olja, ki se dokazljivo uporablja za pogon motornih vozil za komercialno rabo, to je tovornih vozil, katerih skupna bruto masa znaša 7,5 ton ali več in ki se uporablja za prevoz blaga, ter vozil, ki sodijo v kategorijo M2 ali M3 in se uporabljajo za redni ali občasni prevoz potnikov. Predlagani ukrep bo odpravil vrednostno omejitev vračila trošarine do največ 130 evrov. Glede na obveznosti iz evropske zakonodaje, da mora znižana trošarina še vedno dosegati vsaj minimalno trošarino, določeno z direktivo, ta pa je od 1. 1. 2010 - 330 evrov za tisoč litrov goriva, bo sprememba zakona omogočila dodatno znižanje oziroma večje vračilo od veljavnega le ob zvišanju trošarin nad veljavno raven oziroma ko bo razlika med veljavno in minimalno trošarino, določeno z evropskimi predpisi, večja od 130 evrov. Zato je črtanje omejitve v višini 130 evrov za tisoč litrov goriva izjemno pomembna za vse tiste, ki jim transport pomeni gospodarsko dejavnost. Predlog, da se z zakonom določijo zneski trošarine na višji ravni, ne pomeni tudi predloga za dejansko povišanje trošarine. S predlagano spremembo zakona bi Vlada le pridobila manevrski prostor za morebitno poznejše zvišanje trošarin. Trošarine pa so pri ceni goriva lahko tudi pomemben stabilizator inflacije, če bi do nihanja cen goriva v letu 2010 prišlo zaradi gibanja cen surove nafte na svetovnih borzah. Posamezne korekcije cen energentov v plus ali minus pa je tudi v bodoče pričakovati, kar bo posledica gibanja cen nafte in vrednosti dolarja na svetovnih borzah. Vlada pa že ima po sedanji zakonodaji možnost, da trošarino za goriva spreminja do 50% v plus ali minus od zakonsko določene, in to tudi v bodoče ostaja in na ta način lahko pomembno vpliva na inflatorne učinke, ki so povezani z gibanjem cen goriva. Se bo pa povišala trošarina za alkohol in alkoholne pijače in trošarina za cigarete in o tem je danes že bilo rečeno in to tudi podpiramo. Poslanska skupina Socialnih demokratov predlaganega amandmaja Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke ne bo podprla. Predlagani amandma je namreč zavrnil že Odbor za finance in monetarno politiko. Zaradi vsega navedenega pa bo poslanska skupina podprla Predlog sprememb Zakona o trošarinah.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil gospod Iztok Podkrižnik. Izvolite.
Predsedujoči, hvala za besedo. Spoštovani prisotni. S tem zakonom se odpirajo vrata za dvig trošarin. Predlagatelj po oceni finančnih posledic iz tega naslova v letu 2010 pričakuje več milijonov evrov dodatnega priliva v državni proračun, ob tem da so se trošarine za goriva v lanskem letu povečale, kar postavlja domače slovenske prevoznike v bistveno slabši položaj in v nekonkurenčen položaj z ostalimi prevozniki. Trošarine so se v preteklem letu povečale do te mere, da iz tega naslova tudi ni bilo takšnega priliva, kot bi lahko bil iz tranzita in da smo imeli od teh kamionov, ki so se valili preko Slovenije, predvsem onesnaženje, hrup in nobenega prihodka iz tega naslova. Bili pa so naši prevozniki bistveno bolj obremenjeni, kot bi bilo normalno. Predlogi so bili v preteklem letu, da bi bilo tu treba voditi malo bolj racionalno politiko na tak način, če že imamo tranzit in če ga že ne obdavčimo s takšno ali drugačno takso za onesnaževanje, da vsaj nekaj od tega tudi poberemo. To se ni zgodilo in bistveno obremenitev tega povečanja trošarin bodo tudi v bodoče nosili predvsem domači prevozniki in naši ljudje. To se je zgodilo v lanskem letu in se bo zgodilo tudi v prihodnje. Gre za politiko, ki je slaba in ki ne pripomore k temu dvigu konkurenčnosti domačih ponudnikov teh storitev. Učinke bomo merili konec letošnjega leta. V vsakem primeru bodo takšni, po ocenah nekaterih, ki so naredili določene simulacije na tem področju, da ne bo efekt večji, ampak bo manjši, ob tem, da bo domače prebivalstvo oziroma je že, kot veste, bistveno bolj obremenjeno, razbremenjeni pa bodo tisti, ki Slovenijo prečkajo samo v tranzitu. Skozi določbe ni zaznati nekih okoljskih in ostalih politike, ki bi jim bilo treba slediti. Dodaten problem je tudi dvig trošarin na tisti energent, ki ga še vedno v najvišji meri uporabljajo Slovenci. Čim prej je verjetno treba začeti uveljavljati postopen prehod na obnovljive vire, ampak ne na tak način, kot je to predvideno zdaj. Mislimo, da bi bilo treba peljati vzporedno politiko spodbujanja in politiko obremenitev. Tak predlog kaže samo na povišanje dodatne obremenitve, ne pa tudi na politiko spodbujanja prehoda gospodinjstev na druge vire energije, se pravi postopoma. S tem si Vlada samo širi toleranco navzgor, ki bi omogočala, da že iz izkoriščenega limita dobi večji manevrski prostor za dvig. Zato predlagamo, da se vsaj delno ta zakon popravi s sprejetjem naših amandmajev, ki takšno povečanje ohranja na istem nivoju, kot je zdaj. V poslanski skupini predloga zakona ne podpiramo, če pa bodo sprejeti naši amandmaji, bomo zakon podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Zares bo predstavil gospod Alojzij Potočnik.
Hvala, spoštovani podpredsednik. Predstavnici Vlade, kolegi. Vlada je Državnemu zboru v sprejetje poslala Predlog spremembe Zakona o trošarinah, ki med drugim tudi predvideva dvig trošarin na cigarete in daje Vladi manevrski prostor za spremembo trošarin na energente ter alkohol in alkoholne pijače. Predlog novele predvideva postopen dvig trošarine na cigarete. Predlog predvideva tudi, naj se tako izrazim, gibanje trošarin na pogonska goriva in električno energijo ter alkohol in alkoholne pijače. Te trošarine se še ne bodo zvišale, ampak daje novela s tem Vladi manevrski prostor, da trošarine bodisi zviša ali zniža glede na ekonomske cilje. Vlada lahko glede na zakon trošarino giblje v obe smeri za 50%. Po oceni Vlade se bo s spremembami letos v proračun nateklo 20,8 milijonov evrov, v letu 2011 pa 16,7 milijonov evrov. Novela tudi prinaša evropska določila glede uvedbe računalniško podprtega sistema za nadzor gibanja trošarinskih izdelkov na notranjem trgu. Davčna politika je vsekakor za državo pomemben element, saj državni prihodki omogočajo izvajanje vladne politike, ki jo začrta. Gre za instrument, s katerim lahko Vlada vpliva na obseg potrošnje, spodbuja investicije v gospodarstvu ali kako drugače vpliva na poslovanje podjetij in zagotavlja primeren obseg sredstev za financiranje s proračunom določenih javnofinančnih izdatkov. Pravni red Republike Slovenije na področju trošarin je res usklajen s pravnim redom Evropske unije, ki je na tem področju zagovornica harmonizacije davkov. Države so namreč sistem trošarin harmonizirale, saj Evropska unija za vse najpomembnejše trošarine določa obvezne najnižje stopnje, s katere morajo države obdavčevati določene izdelke, o katerih sem že govoril. Pri davčnih stopnjah ter oprostitvah pa so odstopanja, zato v Poslanski skupini Zares Vlado opozarjamo, da mora pri določanju trošarin, predvsem zvišanju, paziti na davčno konkurenco s sosednjimi državami. Previsoka obdavčitev bo namreč prisilila ljudi, da trošijo v tistih okoljih, ki bodo zanje ugodnejša. Kljub navedenemu bomo predvsem zaradi zagotavljanja vzdržnosti proračuna in čim manjšega javnofinančnega primanjkljaja predlog novele zakona podprli. V Poslanski skupini Zares pa ne bomo podprli amandmajev k dopolnjenemu predlogu zakona, in sicer k 17. in 37. členu. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Janez Ribič.
Spoštovani. Spremembe in dopolnitve zakona o trošarinah. Po besedah predlagatelja je cilj zakona, ki je pred nami, z informatizacijo oziroma uvedbo računalniško podprtega sistema za gibanje in nadzor trošarinskih izdelkov na notranjem trgu v celoti uskladiti nacionalno zakonodajo z evropsko ter zagotoviti višje stabilne proračunske prihodke pri upočasnjeni gospodarski rasti. S prvim ciljem v Slovenski ljudski stranki nimamo težav in ga v celoti podpiramo. Kar pa se tiče cilja zagotoviti višje proračunske prihodke, pa v Slovenski ljudski stranki nismo prepričani, da so rešitve ravno najprimernejše. Eno so predvidene rešitve zvišanja trošarin na zalogo, za alkohol, alkoholne pijače in cigarete, čemur v Slovenski ljudski stranki ne nasprotujemo, saj gre za izdelke, ki so posredno in neposredno v slovenski družbi kot celoti in posameznim državljankam in državljanom prinašajo mnogo škode in gorja. Zato je po naši oceni omejevalni učinek porabe teh izdelkov zaradi dviga trošarin upravičen in pravzaprav zaželen. Z vidika države bi moral biti učinek na zagotavljanje proračunskih prihodkov iz tega naslova pravzaprav sekundarnega pomena, čeprav je vsekakor dobrodošel. Drugo pa je področje spreminjanja zneskov trošarin energentov. Predlagatelj sam ugotavlja, da je glede na zneske, določene z veljavnim zakonom in možnosti iz 66. člena zakona, da se ti zneski spremenijo za 50%, Vlada pri pogonskem gorivu in plinskem olju že zelo blizu zgornji meji, ki se z uredbo ne sme preseči oziroma je le-ta že dosežena. Seveda to, da se z zakonom določijo novi zneski trošarine na višji ravni, samo po sebi ne pomeni dejanskega zvišanja trošarine, daje pa Vladi manevrski prostor za le-to. V Slovenski ljudski stranki se ne moremo strinjati z razmišljanjem, da se lahko skozi naftne derivate v državni proračun preusmeri neomejena količina denarja. Neomejeno dviganje trošarin po dolgem in počez ne more prinesti pravega učinka, saj se v določeni točki zadeva lahko zalomi in prelomi. Ni res, kot trdi Vlada, da se cena derivatov ne bo spreminjala. Cena se spreminja vsaka dva tedna zaradi spreminjanja cen naftnih derivatov na svetovnem trgu. Res je le to, da Vlada ne more več zviševati zneska trošarin, ker so le-te v enem letu dosegle maksimum. In posledično so se ob prejšnji uskladitvi cen naftnih derivatov cene le-teh celo znižale. V Slovenski ljudski stranki nasprotujemo takšni vladni trošarinski politiki, ki meni, da so trošarine na naftne derivate vreča, iz katere se državni proračun neomejeno polni. Omejitve so in te obstajajo pri uporabnikih teh derivatov, državljankah in državljanov Republike Slovenije, ki jim je uporaba teh derivatov nujna za opravljanje njihovih vsakodnevnih družinskih in življenjskih zadolžitev. Da ne omenjam tega, da se njim že dolgo prihodki ne zvišujejo s tempom, kakršnega je ubrala Vlada pri dviganju teh trošarin. Če ne bo sprejet amandma k 37. členu tega zakona, ki ta dvig trošarin poskuša preprečiti, v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke predlaganega zakona ne bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin in prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih. Najprej k 17. členu.
Hvala lepa. V razpravo je dan 17. člen ter amandma Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Želi kdo o tem razpravljati? Ugotavljam, da ne želi nihče razpravljati o tem amandmaju, zato zaključujem razpravo o tem amandmaju. V razpravo dajem 37. člen ter dva amandmaja poslanske skupine SDS, Slovenske demokratske stranke. Želi še kdo razpravljati? Javil se je razpravljavec. Prosim, mag. Andrej Vizjak. Nato gospod Iztok Podkrižnik.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Lep pozdrav vsem, državni sekretarki! Namen tega zakona, osrednji namen je postopen dvig trošarin, kajti Vlada ni bila sposobna drugega storiti v zvezi s trošarinami, kot jih dvigovati in s tem obremenjevati slovenske potrošnike oziroma vse, ki v Sloveniji kupujejo goriva v nedogled. Torej vlada Boruta Pahorja je podedovala od prejšnje trošarine za pogonska goriva na najnižji ravni, kot dovoljujeta to direktiva Evropske unije in seveda slovenska zakonodaja. V času enega leta in še nekaj, v času gospodarske krize, ki se čedalje bolj seli na socialno področje, je Vlada dvignila te trošarine praktično v nebo, do najvišjih dopustnih mej. In sedaj tudi te meje niso več dovolj, in jih želi s to novelo še dvigniti. S tem želi seveda postopno, verjetno prikrito bolj ali manj, zastrto očem javnosti, dvigniti trošarine in s tem dodatno obdavčiti praktično vse državljane Republike Slovenije, ki tako ali drugače uporabljajo za svoje življenje, delovanje in tudi delo pogonska goriva. Danes prevoz z avtomobilom ni več nek nadstandard, nek luksuz, temveč je življenjska nuja slehernega, tudi tistega z minimalno plačo, in tudi tistega na robu socialnega brezna. Zato menim, da bi morala imeti Vlada pri trošarinski politiki, kot pravijo nekateri z ustavo, tresočo roko in gledati, kako obremenjuje ljudi in do katere mere. Jaz ne bom ponavljal, ali pač tudi, razlike, ki jo gledamo v opoziciji vizavi Vlade na področju davčnih prilivov v državni proračun. Jaz sem prepričan, da ni edino možno z dvigovanjem davčnih stopenj zasledovati dvig davčnih prihodkov v proračun. Menim, da je možno to storiti tudi tako, da se razbremeni gospodarstvo davkov in se zaradi več ustvarjenega pobere več. Vlada nikoli z nobenim ukrepom ni sledila tej logiki. Vedno sledi drugi logiki, dvigniti obdavčitev, trošarino ali pa recimo tudi ceno vinjet in misliti, da bo na ta način prišlo v državni proračun več denarja. Tukaj Vlada ne upošteva nevarnosti, ki se ji zna zgoditi že pri prvem testu, to je testu z vinjetami. Veliko vprašanje je, spoštovani, v Vladi, ali boste zaradi praktično dvojnih cen vinjet dejansko pobrali več denarja v Darsovo blagajno. Zna se zgoditi, da bodo številni, ki so doslej zaradi nizkih cen kupili vinjeto, sedaj seveda uporabljali stranske ceste, se ne bodo vozili po avtocestah in posledično bo manj prodanih vinjet in manj prihodkov. To se zna zgoditi. In podobno je tudi pri drugih, kot danes govorimo, pri trošarinahna pogonska goriva. Vprašanje je, ali se s takimi manevri, to se pravi nenehnim dvigovanjem davkov, ne glede na to, ali se analizirajo tudi posledice tega, dejansko doseže tisti fiskalni cilj, to je dvig prihodkov v proračun. Pri tem pa res ne morem mimo tega, da zanemarjate vpliv dviga teh trošarin na življenjski standard ljudi, ki je zaradi krize, zaradi izgube delovnih mest, zaradi dražitev tudi drugih storitev, naj omenim samo komunalne storitve, ki se drastično dražijo v Sloveniji, že tako ogrožen. To ni pravi pristop in negira in postavlja na glavo napovedi predsednika aktualne Vlade in tudi ostale, ki skrbijo za ekonomske politike, da Vlada ne bo dvigovala davkov. Hkrati pa jih nenehno dviguje. Poglejte primer zakona o davku na motorna vozila. Sedaj smo lahko prebrali, da so tudi tisti proizvajalci, ki proizvajajo v glavnem avtomobile v nižjem ali srednjem razredu, dvignili cene. Poglejte, samo z uveljavitvijo zakona o davku na motorna vozila, ki je pričel veljati pred nekaj dnevi, je francoski avtomobilski proizvajalec Renault svoja vozila na slovenskem tržišču povprečno podražil za 2,3%. Pa veste, kaj je pretežni delež prodanih vozil v Republiki Sloveniji tega proizvajalca? Vozila v nižjem ali pa srednjem razredu. Tudi ta so se podražila, čeprav smo tukaj slišali celo paleto napovedi, da se bodo v glavnem ta vozila, namenjena nižjemu in srednjemu razredu, pocenila, da bodo pa tista luksuzna, tisti grdi veliki avtomobili, s katerimi se vozijo slovenski "japiji", se podražila. Nasprotno, podražila so se pravzaprav tudi manjša vozila. Na primer, Renault Clio 1,2 se je podražil za približno 2% iz 10 tisoč evrov na 10 200 evrov. To so podatki iz današnjih časopisov. Če jim ne verjamete, prosim, jih negirajte. Kaj želim povedati? Želim povedati, da ob nenehnem obljubljanju, da se ne bo povečevalo davkov, se le ti povečujejo in tudi današnji Zakon o trošarinah je ta primer. Širi se manevrski prostor Vladi, da bo povečala trošarine na pogonska goriva. Povečevala bo tudi trošarine na megavatno uro porabljene električne energije in podobno. Zakaj, spoštovani, niste kdaj tudi trošarin znižali in naredili analize, kako te dvignjene trošarine v mandatu vaše vlade vplivajo na življenjski standard ljudi? Ugotovili boste, da je vpliv trošarin večji, kot pa vpliv dviga minimalne plače. Toliko, kolikor ste trošarine dvignili, ste finančno bolj obremenili tistega, bi rekel, delavca oziroma tistega, ki se res bori, kako preživeti iz meseca v mesec, bolj kot mu bo pa prinesla to dvignjena minimalna plača. In to so ukrepi v vaši pristojnosti brez kakršnekoli druge večje pogajalske potrebe s socialnimi partnerji. Mislim, da ne bi bil nihče proti temu v Republiki Sloveniji, če bi trošarine znižali, ne pa zviševali. V Slovenski demokratski stranki predlagamo amandma, da se temu naredi konec, da se tega ne dopusti, da se teh trošarin ne dvigne in da se pravzaprav spoštuje to, kar vi obljubljate, da se davčni vijak ne bo zategoval in da bodo davki ostali na ravni oziroma na enaki ravni kot doslej. Spoštovani, prosim vas še enkrat, če so to ukrepi izhodne strategije, potem bog pomagaj Sloveniji.
Hvala lepa. Ker nisem dal prijave samo obveščam, da so se prijavili k razpravi Iztok Podkrižnik, Rado Likar, Srečko Prijatelj, Marijan Bezjak, državna sekretarka Helena Kamnar in mag. Radovan Žerjav. Besedo ima Iztok Podkrižnik.
Predsednik, hvala za besedo. S tem zakonom se dejansko ta vrata za dvig trošarin še bolj odpirajo. In mislim, da to dejansko za izhod iz te situacije, v kateri se nahaja v Slovenija in cela Evropa, ni dobro. Obremenitve podjetij in ostalega prebivalstva, mislim, da je že s temi trošarinami previsoko. Dejansko tu biti konkurenčen in nekako biti odprt za tuje investicije, mislim, da to ni najboljše za Slovenijo. Mislim, da bi se tu dejansko morala Vlada nekako lotiti drugih prijemov, se pravi večje subvencije omogočijo same obnovljive vire. To mislim, da bi bil dober predlog, kajti tu mislim, da na tem področju bistveno premalo naredimo in tu zaostajamo. Smiselno bi bilo nekako vzporedno peljati to politiko, da bi toliko, kolikor bi dali subvencij v te obnovljive vire, bi tudi nekako vzporedno dvigovali trošarine, če že. Mislim, da ni v tem trenutku primeren čas. Predlagal bi, da ta naša amandma podprete, kajti to bo pomagalo našemu gospodarstvu iz krize. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Rado Likar.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Jaz bom ta amandma k 37. členu, ki ga je predlagala Slovenska demokratska stranka, podprl, ker se mi zdi, da ni primerno, da se zvišujejo trošarine v času upočasnjene gospodarske rasti. Ker vemo, da se tako gospodarstvo kot prebivalstvo oziroma državljani Republike Slovenije že sedaj dušijo v davkih v razmerju do njihovih prihodkov. Vlada bo vsekakor imela možnost zvišanja trošarin, čeprav sama zatrjuje, da tega ne bo storila. Poleg tega pa se bo zvišala tudi meja, do katere bo Vlada lahko po uredbi, ki ji daje to možnost, znižala trošarine. Seveda ni rečeno, da bo šlo za takojšnje zvišanje, vendar trend kaže na to in ta možnost obstaja predvsem zato, ker je Vlada že v tem letu, v obdobju, ko je na oblasti Pahorjeva vlada, vso rezervo, ki jo je imela iz naslova trošarin, pokurila. Na primer, meja višine trošarin za pogonska goriva je že izkoriščena. Poleg tega se bo z dvigom trošarin občutno zmanjšala konkurenčnost naših, slovenskih, avtoprevoznikov. In kot je bilo danes že rečeno, ni zagotovila, da se bo z dvigom trošarin povečal tudi priliv v državni proračun, lahko bo enak ali pa celo manjši. Namreč vemo, da bodo avtoprevozniki, ki so v tranzitu, ki vozijo skozi našo državo, natočili gorivo v sosednji Avstriji, šli čez naše ozemlje in natočili gorivo v naslednji državi. Ta trošarinska politika se mi ne zdi primerna, zato bom glasoval za to, da se ta odstavek črta. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Srečko Prijatelj.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Dejstvo je, da Vlada Republike Slovenije ne zna gospodariti z javnimi financami. Če govorimo o tem, kar zdajle sprejemamo, potem je ta amandma ključnega pomena in ga je treba podpreti. Finance, kot osrednji časopis, ki naj bi se spoznal na proračun in javno porabo, govorijo o tem, da bo primanjkljaja kar za 5,5 milijard in da se slovenski državni blagajni po črnem scenariju obetajo težki časi. Razumem, da je treba intenzivno polniti državno blagajno, toda, spoštovane gospe in gospodje, to ni način. Zopet bo najmanjši človek tisti, ki nima za ogrevanje, že danes nima za ogrevanje, moral plačati 40% večjo trošarino. Če pogledamo tuji prevozniki bodo mirne duše naprej onesnaževali našo okolje in država jih ne bo obdavčila z ekološko takso. Govorite o tem, da moramo biti seveda evropsko primerljivi in da imamo pravni red na področju trošarin usklajen z evropskim pravnim redom. To je sicer res, ampak Slovenija še danes nima ekološke takse za tuje kamione, pa vemo, da so konvoji in konvoji vsak dan na meji. Da se seveda ne pobere tukaj denarja, je milo rečeno gospodarska škoda, ki jo zavestno povzročata premier in tudi Vlada in birokrati si zatiskajo oči pred tem, da tega nočejo videti. Tisočkrat smo opozorili na ta dejstva v Državnem zboru in danes imamo za posledico, da se predvideva, da bo, evo, kar že v januarju je bila za 13,3%, v bistvu davčni prihodek je bil manjši od predvidenega in imamo že zdaj za 1,7 milijarde, bom rekel, proračunskega primanjkljaja. Agencije rastejo kot po tekočem traku in državna birokracija se debeli, kot da bi bili v Dubaju. Kot da bi bili v Dubaju, tam, kjer so doma presežki in kjer je doma kapital. Pa dajte se malo strezniti. Gospod Pahor je izgubil kompas, saj nima več nobene prave usmeritve. Račune pa izstavljate malemu človeku. In tudi tokrat boste to naredili. Ogrevanje boste s trošarino povečali za 40% in tudi energente za nas uporabnike avtomobilov za toliko. Zato, da boste zakrpali ta primanjkljaj, seveda, to vam ne bo uspelo, kajti v bistvu grški scenarij in pa seveda hrvaški scenarij se tudi v Sloveniji bo zgodil. Če je Hrvaška pred bankrotom s takim vladanjem, bo tudi Slovenija slej ko prej. In jaz bi želel samo to povedati, da lahko se igrate s potrpljenjem posameznika, vendar vam zagotavljam, da to potrpljenje posameznika je vedno manjše. Vedno manjše. In danes bi moral tukaj biti tudi gospod Pahor in povedati ljudem, zakaj dela to, kar dela, ker to je navadna svinjarija. Ni edino povečanje na posameznika, ta trošarina, povsod smo dvignili, dejansko se to pozna tudi v košarici življenjskih stroškov, pozna se tudi na šolstvu, na zdravstvu, na drugih področjih. Ukinjamo socialne transferje in kar je zanimivo, spoštovane kolegice in kolegi, plačujemo nedelo. Plačujemo čakanja na domu, plačujemo skrajšani delovni čas, namesto da bi vlagali v večjo kupno moč, da bi vlagali v nova delovna mesta, da bi krepili davčno njivo, s katere znamo samo žeti, nič pa vanjo vlagati. Skratka, narobe svet. In če boste to nadaljevali, potem bomo prišli na nižji nivo, kot je danes Albanija, in takrat, ko bodo ljudje na cesti, vam tudi sindikati, ki so usmerjeni v levo, ne bodo več pomagali. Verjemite mi. Ker, potrpljenje, kot že rečeno, je vedno manjše. S tem pa tudi tolerantnost. Seveda, tega zakona ne bomo podprli, če ta amandma ne bo sprejet. Je pa še nekaj, Vlada naj takoj pripravi predlog za uvedbo ekološke takse in naj začne pobirati ta davek, ki je za Slovenke in Slovence zelo velik tudi v kvaliteti bivanja. In če tega ne boste storili, ste tudi odgovorni za to gospodarsko škodo, ki je iz dneva v dan večja. Kajti, denar, ki se vam sam ponuja, ga ne znate pobrati. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Marjan Bezjak, prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Z zakonom o trošarinah spet dodatno obremenjujemo slovensko gospodarstvo in delamo slovensko gospodarstvo nekonkurenčno na evropskem ali svetovnem trgu. V lanskem letu, ko smo že dvignili trošarinsko stopnjo na energente, na goriva, s tem smo v Sloveniji pustili zelo črn madež, kajti v državno blagajno je priteklo mnogo manj denarja, kot bi se lahko sicer. Ravno s tega vidika, kajti, kot so že predhodniki povedali, ves tranzit, ki gre čez Slovenijo, v Sloveniji pušča samo svinjarijo. Dejansko obremeni pa se domače prevoznike, prevoznike slovenskega gospodarstva, s tem postajajo slovenski prevozniki nekonkurenčni, zaradi tega nastaja nelojalna konkurenca na slovenskem trgu. V slovensko tržišče prihajajo prevozna podjetja iz drugih držav - Slovaške, Romunije in Hrvaške. Ne vidim razloga, da bo država s tem napolnila ali povečala prihodke v državno blagajno, kajti s temi stvarmi se dodatno obremenjuje in uničuje slovensko gospodarstvo. Strinjam se, da se dodatno obdavči in poveča trošarine na alkohol, na tiste žgane pijače, špirit in to kar je škodljivo zdravju. Tako kot imajo druge države, na primer Švedska. S tem bomo naredili kvalitetnejše življenje državljank in državljanov. Ne pa z dodatno obremenitvijo trošarin na vse energente, da bodo deležni dodatnih stroškov v Sloveniji vsi prebivalci Slovenije, tudi tisti, ki je izgubil službo včeraj. Ne vidim izhoda, kje bodo lahko ti državljani jemali denar in plačevali položnice, gorivo, energente, elektriko in tako naprej, za te dodatne obremenitve vseh državljanov, kaj šele za to gospodarstvo, v katerem je veliko precej podjetij na nitki. V sedanjem času se predvideva tudi gradbenih podjetij. V gradbenih podjetjih, morate vedeti, da so vsa podjetja prek 70% vezana ne energente. S tem bomo še pospešili, morda ta podjetja ne bodo šla v stečaj ob koncu leta, verjetno bodo pa ta podjetja šla v stečaj že jutri. Zato je pomembno premisliti in sprejeti naš predlagan amandma k 37. členu, ki smo ga v Slovenski demokratski stranki podali in ga sprejeti za dobrobit državljanov Slovenje, dobrobit gospodarstva, ki je v veliki krizi v tem času. Jaz verjamem, da je državna blagajna prazna in da je zadolževanje države iz dneva v dan večje. Ampak verjemite, s temi potezami ni koraka k polnjenju državne blagajne, ampak je korak še k večjemu breznu državne blagajne. V Sloveniji bomo namesto ekološke države, namesto države na sončni strani Alp dobili državo Balkana, državo svinjarije. To že počnejo ljudje, tujci, ki gredo čez našo državo v tranzitu čez Slovenijo. Mislim, da si ne smemo dovoliti tega, in da je mnogo več drugih učinkov lahko za polnjenje državne blagajne kot pa ravno s tem. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Helena Kamnar, državna sekretarka. Prosim.
Hvala lepa za besedo. mislim, da se je treba odzvati na besede, ki so bile izrečene v zvezi z vodenjem trošarinske politike. Poglejte, trošarinsko politiko vodi tako ta vlada kakor jo je vodila prejšnja vlada po modelu cen, ki je enak in se trošarine pravzaprav prilagajajo temu, kakšno je gibanje nafte. Če se nafta podraži, potem se praviloma trošarine znižajo zato, da se cena, drobnoprodajna cena ohrani čim bližje tistemu, kakršna je, in ostaja stabilna. Prihaja sicer do manjših nihanj navzgor innavzdol, tako kot je prihajalo tudi v preteklih letih ali pa v preteklem mandatu, če zdaj moramo vedno te primerjave delati, ampak nedvomno je politika povsem identična. Res pa je, da so se razmere na trgu nafte zelo spremenile. Medtem ko so bile v času svetovne gospodarske rasti cene nafte izjemno visoke, pa seveda prostora za trošarine zelo malo in so bile zato trošarine zelo nizke, cene so bile pa še vedno višje, drobnoprodajne cene, kot so recimo bile v povprečju v lanskem letu. Seveda, če pogledamo posamezna obdobja, so situacije različne, odvisno od večih dejavnikov. Imamo dejavnike, če se omejim na naftne derivate, mislim, da je bilo o tem pravzaprav največ govora. Ta vlada vodi politiko trošarin pri naftnih derivatih tako, da bi drobnoprodajna cena naftnih derivatov bila čim bolj primerljiva s cenami, ki so v sosednjih državah. In da bi s tem preprečila nakupe večjih količin goriv v sosednjih državah in s tem pravzaprav tudi negativne vplive na domači proračun. Kar se tiče vpliva trošarin na gospodarstvo oziroma na avtoprevozništvo, to je bilo večkrat omenjeno. Lansko leto ste sprejeli zakon, s katerim se vračajo trošarine do določene mere avtoprevoznikom prav zato, da se olajša njihov položaj in da se zaradi morebitnega dviga trošarin ne zmanjšuje njihova konkurenčna sposobnost. Z novelo zakona, ki je pred vami, omejitev celo ukinjamo, kar pomeni, da gre lahko ta omejitev tudi preko 130 evrov na tisoč litrov. Delovni stroji in gradbeni stroji imajo 50% znižanje trošarin. Ravno tako velja za stroje v kmetijstvu. To se prvi, dve ključni panogi, ki sta zelo vpeti v porabo energentov, sta pod posebno ugodnim režimom, da ne bi bili prizadeti. Glede dviga, ki ga v zakon postavljamo. Danes imamo situacijo, da je zakonska višina trošarin povečana skladno z vladno uredbo za manj kot 50%, ampak izkoriščamo ta prostor zato, da se gibljemo primerno temu, kar sem prej opisala. Ocenjujemo, da je primerno, da se ta višina dvigne in se še vedno lahko tudi spusti pod to mejo, ker Vlada lahko s svojo uredbo določi 50% na zakonsko višino in 50% pod zakonsko višino. Zato je dejansko cilj v tem trenutku na področju naših derivatov, da se odpre manevrski prostor in pusti možnost vplivanja Vlade preko politik, ki jih vodi tudi na drugih sektorskih področjih. Samo še v zvezi z zniževanjem davkov. Pravzaprav celo lansko in letošnje leto ob vsaki priliki poslušamo, kako bi Vlada morala zniževati davke. Če mi gledamo višino naših posrednih davkov in če odmislimo prispevke za socialno varnost, potem pri tej višini popolnoma nič ne odstopamo od evropskih držav, ampak smo nekje na povprečni ravni. Enako velja z neposrednimi davki. Poglejte, primere, ki ste jih opisali, spoštovani gospod Vizjak, znižali smo davek na avtomobile. In kakšna je bila reakcija? Trgovci so zvišali cene. Kakšna bo reakcija, če znižamo davek kje drugje? Mi ne moremo regulirati trga. Imamo tržno gospodarstvo in normalno je, da se proizvajalci in prodajalci obnašajo na tak način, da izkoristijo prostor, ki ga ponudi kakšen drug ukrep, tudi ukrep znižanja davkov. Na to pač Vlada ne more vplivati. Pri najboljši volji ne, razen če gremo administrativno določati cene, česar nismo počeli niti v samoupravnem socializmu, ko smo imeli administrativno upravljanje gospodarstva. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sedaj bom dal besedo mag. Radovanu Žerjavu, potem mag. Vizjaku in Bogdanu Čepiču. Mag. Radovan Žerjav.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovana gospa sekretarka, kolegice in kolegi. Tudi sam se s tako trošarinsko politiko, predvsem kar se tiče naftnih derivatov, seveda, ne strinjam. Smo ji že bili priča kdaj v zgodovini. Sam sem se intenzivno ukvarjal s to dejavnostjo, pa vem, da smo takrat z neumno trošarinsko politiko ustavili edini rafinerijo v Sloveniji, ker je bilo takrat vprašanje 2 tolarja po litru, da bi posodobili rafinerijo, ali pa ne, 2 tolarja po litru. Preračunajte, 2 tolarja po litru je bilo takrat vprašanje, ali bomo pustili to rafinerijo ali ne, pa bi imeli danes svojo rafinerijo, pa ne. Kot sem dejal, s tem se preprosto ne strinjam. Danes si odpiramo možnost, v kolikor bo seveda zakon sprejet, da bomo lahko trošarine na naftne derivate dvigovali za novih 50%. Do sedaj smo pač prišli do meje, ko pač to več ni možno. Treba je povedati, da smo v preteklosti trošarine, seveda, se strinjam, zaradi visok cen surove nafte držali na minimumu. Je pa tudi res, da ta vlada do sedaj, ne spomnim se, da bi kadarkoli do sedaj kdaj spustila trošarino, ampak jo neprestano dvigujemo. Kljub temu, da sedaj že kar nekaj časa surova nafta na svetovnem trgu raste in bo še rasla, najbrž. Težko je trditi, da bo sedaj nafta kar naenkrat spet začela drastično padati. Padla je in ponovno raste. Kljub temu si odpiramo možnost, da bomo te trošarine naftnih derivatov dvigovali. Kakorkoli obračamo, gre za obremenitev gospodarstva, tudi če imajo nekatere dejavnosti možnost za, kako bi rekel, 50% znižanje, ampak 50% od neke osnove, pa če je ta osnova višja, je tudi 50% več. Tako, da gre za obremenitev gospodarstva, transporta, gradbeništva, energetike in ne vem koga še vse. Gre za obremenitev fizičnih oseb, torej vseh nas. Pred nekaj časa smo se pogovarjali o minimalnih plačah, ni dolgo nazaj, sedaj se pogovarjamo, kako bomo dvignili naftne derivate, da bomo seveda vsi, ki uporabljamo prevozna sredstva, plačevali več. Jaz menim, da to ni dobro in da je treba, kakorkoli, pa nam to paše ali ne, začeti razbremenjevati gospodarstvo. Ta primer, ki ga je državna sekretarka navedla, jaz ne vem, se mi zdi neresen. Dogajajo se nam hude zgodbe. Zgodilo se nam je Gorenje, zgodila se nam je Mura in tako naprej. Zakaj? Delavci imajo nizke plače. Zato, ker preprosto gospodarske družbe niso v stanju plačati višje plače, zato ker so preveč obremenjene. Torej - imamo predrago državo. Varčevanje pa nam nekako ne gre najbolje od rok. V izhodni strategiji smo predvideli 400 milijonov na letnem nivoju. Na 9 milijard je to 4,4%, lepo vas prosim. Če nismo v stanju privarčevati več, ne bo dobro. Odpira se bo taki trošarinskih politiki in trenutnemu stanju, ko so cene naftnih derivatov, ravnokar sem si natisnil, tako v Avstriji kot na Hrvaškem cenejše kor pri nas, torej maloprodajna cena nižja kot v Sloveniji. V Italiji nekoliko višja, na Madžarskem pa res za nianso. Ne spomnim se, kdaj so bile v Avstriji nižje cene maloprodajnih naftnih derivatov, kot so sedaj. Kdaj je bilo to nazadnje? Se ne spomnim, pa sem se s tem ukvarjal 15 let. Redkokdaj. Postavlja se vprašanje tranzita. To je bilo danes že odprto. Menim, da bi morali voditi trošarinsko politiko na način, da bi tudi ves ta tranzit, ki se hočemo ali nočemo, pelje skozi Slovenijo, da bi točili gorivo v Sloveniji, ne v Italiji in ne na Hrvaškem, ne v Avstriji. Takšno politiko bi morali voditi. Glede na to, da bodo tovornjaki tako ali tako prečkali našo državo, bodo povzročali onesnaževanje, bodo povzročali uničevanje avtocest in tako naprej. Torej, doseči je treba to, da bodo gorivo točili v Sloveniji, da bomo od njih pobrali trošarine. Nisem prepričan, da politika višanja trošarin pomeni tudi večji prihodek v državni proračun. Naredimo kdaj pametne izračune na to temo in se prepričajmo, ali je takšna politika prava; ali pa nas to ne zanima, pa je ta politika namenjena zgolj temu, da bomo pač čim bolj napolnili proračun, ozadje nas pa preprosto ne zanima. Kje so naši avtoprevozniki, to me zanima. Spomnim se, tik pred volitvami so mi kot ministru skoraj kožo potegnili s telesa, po domače rečeno. Pa se nismo pogovarjali o drastičnem dvigovanju cestnin, pa se nismo pogovarjali o dvigovanju trošarin in tako naprej. Takrat so nas stiskali vse po vrsti, mene in tudi kolega Vizjaka, za koliko bomo znižali, ne vem, kakšne olajšave, za koliko bomo znižali cestnine, za koliko bomo znižali eno, drugo, tretje, četrto. V zadnjem letu se pogovarjamo samo o tem, kako bomo dvigovali, pa ni nikjer nikogar. Ali je tudi tu politika vmes? V avtoprevozniških zbornicah? Jaz tega ne razumem. Še enkrat poudarjam, smo proti temu, da se vodi takšna trošarinska politika, ker menimo, da je napačna. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Andrej Vizjak.
Hvala lepa. Državna sekretarka je v bran temu zakonu povedala nekaj, kar je zelo neprepričljivo. Rekla je, da se trošarinska politika prilagaja cenam, da ne nihajo preveč na trgu, glede na spremembo cen surove nafte oziroma derivatov. Februarja ali marca leta 2009, se pravi, približno pred enim letom je bila cena surove nafte 40 dolarjev za sod. Danes je približno 80 dolarjev za sod. Cena je šla torej dvakrat gor. Če bi se res trošarinska politika prilagajala temu, potem bi se morala trošarina v tem času znižati, da bi se blažila vpliv dviga cen surove nafte na ceno pogonskih goriv v maloprodaji, pa se to ni zgodilo. Nasprotno, sedaj, ko se cena nafte dviguje, vsaj v zadnjem letu se je, se odpira in veča manevrski prostor Vlade za dvig trošarin, ne pa za spust trošarin. Torej, prvi razlog je totalno mimo. Če bi res bilo temu tako, da Vlada prilagaja trošarine cenam, da le-te ne nihajo, potem tudi cene ne bi nihale, maloprodajne cene, poglejte si, saj, kaj bi gledali, saj vemo, ko točimo gorivo, da cene stalno nihajo gor, dol in da Vlada nikoli ni spustila trošarin, zelo rada jih pa dvigne. Torej, ni res, spoštovani, osnovni elementarni cilj tega zakona je, kako polniti državni proračun na ramenih tistih, ki kupujemo pogonska goriva. To je cilj. Cilj je "flikati" neznansko proračunsko luknjo, ki jo drugače ta vlada ne zna "flikati" skozi dodatna davčna bremena. Največje sprenevedanje, ki sem ga pa danes tu slišal, je pa to, da so bile zaradi Zakona o davku na motorna vozila cene novih avtomobilov, Renaultovih na primer, razbremenjene in da je ta grdi Renault dvignil maloprodajne cene ne zaradi davka, temveč zaradi svoje politike. Poglejte, spoštovani, najmanj kar je, če je to res, v interesu obveščenosti javnosti apeliram na vas, da odgovorite na članke, ki so v slovenskem časopisju na to temo, ker se vsi, ki so dvignili cene izgovarjajo na to, da so jih zaradi davka. Demantirajte jih.
Hvala lepa. Besedo ima Bogdan Čepič. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Zagotovo so trošarine del ekonomske politike, ki jo izvaja ta vlada in jo je izvajala tudi prejšnja vlada. Če se spomnimo prejšnja vlada res ni dvigovala trošarin zaradi tega, ker je bila cena pogonskih goriv izredno visoka, ker če bi dvigovala še trošarine ne bi bila inflacija 6,5, ampak bi bila mnogo višja in zato je to del ekonomske politike, ki se sedaj tudi izvaja in se je izvajala tudi takrat in prav je tako. Treba je imeti neko razmerje, neko možnost zaradi tega, ker so energenti eni od izjemno pomembnih elementov tudi pri določanju cene. Samo poslušajmo statistična poročila, ko govorijo, kdaj in na kakšen način se je karkoli pojavljalo oziroma podražilo. Sedanja politika te vlade ni nič drugačna, kot je politika držav, ki nas obkrožajo v evrskem območju. Kolega poslanec Žerjav je prej govoril, da sta samo Hrvaška in Avstrija nekaj cenejši. Verjetno se pa ne spomni, ker je bil takrat premlad, v začetku 80. let, ko se je že zgodilo, da je tudi Avstrija bila cenejša pri gorivu in smo hodili točit tja, ker smo v takratni Jugoslaviji imeli ukrepe, par-nepar, bone in ne vem kaj še vse, zaradi tega, da smo imeli gorivo, ki je bilo takrat zlato, ne črna nafta. Seveda gre za veliko sprenevedanje, ko govorimo, kako Vlada s temi trošarinami uravnava zadeve. V gradivu za obravnavo tega zakona, ki smo ga sprejemali že na odboru, zelo jasno piše, da je bila julija 2009 nazadnje spremenjena trošarina, torej dobrega pol leta ali 7 mesecev nazaj. Takrat se je sprejelo tudi ukrep, ki je omogočal gospodarstvenikom, ki se ukvarjajo s prevozi, s transportom, plačevanje nekoliko nižje trošarine. Kolega Bezjak, ki je velik prevoznik, ima veliko tovornjakov in je koristnik tega, bi v imenu poštenja do sebe lahko povedal, koliko je prihranil in kako ugodneje je bilo poslovanje zaradi tega, ker je država, ta vlada znižala trošarino in omogočila boljše poslovanje v teh zaostrenih razmerah. Ne, zdaj bo raje zapustil dvorano, zaradi tega, ker tega ni prijetno poslušati, in zaradi tega, ker je natresel kup laži in neresnic, ko je govoril o trošarinskih zadevah. Prav zaradi tega je treba sprejeti ta zakon in imeti možnost odstopanja od tega. Zato je tudi predlog amandmaja, ki črta dvig trošarin, nesprejemljiv, tudi za vse tiste, za katere bi eventualen dvig trošarin, kar je še možno, pomenil lažje in boljše poslovanje, zato da bi imeli večje olajšave kot 130 evrov; tudi to je zapisano v tem zakonu. Kar se pa tiče tega, ali bi naj tovornjaki, ki v svojem tranzitu onesnažujejo Slovenijo - ne govorim o domačih, pač pa tujih prevoznikih - tudi točili gorivo v Sloveniji in na ta način polnili proračun. Ja, verjetno bi ga res polnili, vendar bi sočasno povečevali tudi emisije. Kako se izračunava CO2 emisija v Sloveniji? Na osnovi prodanih goriv, na osnovi tega. In tu je ta problem, ker bi bili pravzaprav lahko dvakrat kaznovani, z nizko trošarino in s taksami za obremenjevanje okolja. Sicer podpiram mnenje, da je treba imeti dodatna sredstva za to, da bomo lahko uvedli okolju prijaznejše načine ogrevanja, goriv in tako naprej, in to financirali. Toda spomnimo se, mislim, da je bilo v mesecu januarju ali februarju, ob korekciji cen naftnih derivatov, sedaj to že bilo vneseno notri, mislim, da je cent in pol ali nekaj takega, ker smo dodali gorivo, tega, kar je Vlada predlagala, pa nihče ni opazil, da bi to kaj dosti vplivalo na ceno goriva. Celo nekatere vrste goriv so se v tem trenutku pocenile. Zato je tako lahkotno govoriti o trošarinah, tako lahkotno govoriti o nekaterih teh stvareh je nekorektno. Trošarine so del ekonomske politike, ki jo izvaja, so mehanizem za uravnavanje, tudi za polnjene proračuna takrat, ko seveda je to možno in so primerljive s sosednjimi državami in zato seveda ni smiselno, da imamo mi nafto ali gorivo po 50 centov, povsod drugje pa ga imajo po evro. Namišljam si številko. Kar pomeni, da bi na ta način vse samo povabili sem, zato da bi tukaj točili. Mogoče bi bil res del gospodarske dejavnosti, ki se s tem ukvarja, nekoliko bolj uspešen, po drugi strani bi pa bilo mnogo več težav, ki bi se pojavljale, vključno s tem, da je to pomemben vir financiranja javnih sredstev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Bogdan Barovič. Samo trenutek, prijavljeni so še Renata Brunskole, mag. Radovan Žerjav in Franci Kek. Prosim, gospod Barovič.
Hvala lepa. Prvič. Zdaj pa res ne razumem. Že od včerajšnjega dne pa tudi danes, zakaj je treba v zvezi s tem, ko izražamo različna mnenja in skušamo najti rešitev, že spet smo pri prepirih dveh političnih opcij. In uporabljajo ena in druga za boj vsa sredstva, samo da negira tisto, kar druga pove. Nehajte, lepo vas prosimo, na koncu boste ravno tako plačniki trošarin vi, kot bo vsak navaden človek. Trošarine so evropsko primerljive, plače pa ne. Dajte si tudi to v glavo. Zares te ujezi taka stvar, ko pa skušamo najti rešitev. Samo rešitev je treba najti. Mogoče delamo Vladi krivico, jaz bi zelo rad vedel, zakaj konkretno je predlagan v 37. členu iz 320 na 460, približno 40%. Zakaj ni, ne vem, 360 iz 320? Zakaj 40% dvig? Zakaj zanikati resnico, da je to osnova, na kateri bo Vlada gradila pravico iz 66. člena in dvigovala ponovno za 50% in bomo prišli nazadnje, če vzamemo 50% od 460 je to 230, smo že na 700 in tako naprej. Zakaj ne smemo tega povedati, da tako pa tudi ne gre, da kar dvigovati pa tudi ne gre na pamet. Jaz imam tudi en predlog.Poglejte, problem zniževanja trošarin zaradi dviga cene naftnih derivatov, pa se dogovorimo za eno obdobje šestih mesecev, postavimo fiksno ceno goriva in naj ta nihanja prinesejo ali več denarja v blagajno ali pa pač eno luknjo, da ne bo zdaj Vlada zmanjševala trošarin zaradi tega, ker se cena dviguje ali pa obratno. Dajmo fiksno ceno za eno obdobje, pa bomo videli, kaj bomo od tega imeli. Kar se tiče tistega, kar je, jaz se strinjam s kolegom Vizjakom v tem, da je treba reči tem proizvajalcem avtomobilov, zdaj pa res, demantirajte svoje trditve, da ste zaradi davka na motorna vozila dvigovali cene in tukaj pa, če je temu res tako, če mi znižamo davke, proizvajalci pa dvigujejo cene, sem pa jaz prvi, ki se strinjam tukaj oziroma ki bi pa želel povedati gospe Kamnar, da gremo dejansko v administrativno urejanje cen, ker to je pa še absurd, to je pa že svetovni absurd, da ob znižanem davku dvigujejo proizvajalci ceno v takšnem času, kot je danes. To se pa nekdo norca dela, ne samo iz nas, ampak tudi iz Vlade. Ure in ure so strokovnjaki, ki tuhtajo, ki iščejo rešitve za vse, za dva milijona Slovencev, ne za 90 poslancev pa ne vem koliko zaposlenih v Vladi. Takšni ljudje se norčujejo in danes imamo pravico povedati, da način dvigovanja trošarin za 40% kar tako, pa vsi vemo, da je to osnova za nadaljnje dvigovanje, pa ne gre, ker bomo prišli na takšne zneske, da bomo cel sistem podrli. Treba je najti eno skupno rešitev. Če pogledamo 35. člen, ga moram omeniti, ker gre enako za dvig trošarin, jaz ne vem, zakaj, če se ravnamo po direktivi Evrope, evropska direktiva pravi, da se te trošarine, konkretno gre tukaj za tobak, dvignejo s 1. januarjem 2014? Zakaj pa ni Evropska direktiva napisala z 2011? Imamo že verjetno neko računico in imajo neko ekonomsko politiko, na osnovi katere gradijo in postavijo rok 2014. In zakaj se ga Slovenija ne bi držala? Verjetno gre za neko uravnoteženje. Slovenija, če bo šla že zdaj z dvigom trošarine in seveda izkoristila 66. člen, ja takrat, ko bo ta trošarina, ta direktiva stopila v Evropi v veljalo, bo mogla Slovenija cene še sedemkrat znižati in še 20 let čakati, da bomo prišli na tisto evropsko raven. To so naše pripombe, s katerimi želimo pomagati Vladi, da bomo ljudem pomagali, ne pa kar govoriti, trošarine so potrebne. Seveda so, saj vemo, da državna blagajna rabi denar in da je to eden od virov. Drugi vir so pa, in končam, so pa tudi davki od dohodkov, predvsem tisti, ki so jih tajkuni v preteklih letih pobasali v svoje žepe, pa glasno in jasno povem, davkov pa še do danes niso plačali.
Hvala lepa. Besedo ima Renata Brunskole.
Najlepša hvala. Spoštovana gospa državna sekretarka, gospa direktorica, gospod predsednik, kolegice in kolegi! Glede na to, da sama prihajam iz območja, kjer je veliko ljudi iz Dolenjske, Bele krajine in Posavja, še kako, in tudi širše iz Republike Slovenije, še kako odvisnih od največjega in edinega avtomobilskega proizvajalca, torej podjetja Revoz Novo mesto. Zatorej mi ni vseeno, kakšna razprava je danes tukaj in kakšna je tudi razprava v javnosti, saj namreč ljudje, ki so odvisni od tega podjetja in ki od tam dobivajo plačo, ob vsaki izjavi za javnost, ki je kakorkoli drugačna, skrbi in jim ni za to vseeno. Zato sem se, tudi meni ni, zato sem se kar neposredno obrnila na predsednika uprave podjetja Revoz. Danes je in zdaj že nekaj dni na avtomobilskem salonu v Ženevi in seveda podjetju Revoz čestitam, da bodo v Novem mestu proizvajali vozilo Wind, novo vozilo, ki so ga tudi na tem salonu v teh dneh predstavili javnosti. Vendar naj preberem kar stališče Renaulta v zvezi z nekaterimi interpretacijami nekaterih kolegov, da je bila vezana na spremembe Zakona o davku na motorna vozila tudi podražitev konkretno, vozila Renault Clio 1,2. Da je torej, vemo o čem je bila prej razprava, vendar jaz bom kar prebrala stališče Renaulta. "Renault je s 1. 3. 2010 cene vozil Renault prilagodil novim razmeram na tržišču in jih dvignil v povprečju za 2,3%, odvisno od modela do modela. Zato smo se odločili, da bi ublažili vpliv davka na motorna vozila na modelih, ki bi se najbolj podražili." Konec citata. Stališča podjetja Renault z dne 3. 3. 2010 ob 11.40 uri. Torej zato, da se ne bi tukaj mi, kdo tukaj v razpravah sprenevedal, spreobračal zadeve in kakorkoli drugače interpretiral, da se je moral Renault Clio 1,2 podražiti zaradi te vlade. Lepo prosim, ne bodimo nekorektni, bodimo realni, povejmo to, kar je res, ne pa ljudi, ki "se sekirajo", ki se bojijo za svoja delovna mesta, da jih bo skrbelo, da je zaradi tega bila ta podražitev. Ne delajmo tega. Je pa gospa državna sekretarka zelo jasno in dovolj razumevajoče povedala, da vsako podjetja - živimo v tržnem gospodarstvu - in tudi podražitve cen vozil so poslovna odločitev podjetij. In zatorej vemo konkretno, naj še enkrat poudarim, konkretno vozilo Clio 1,2 se ni rabilo podražiti. Je pa lahko to poslovna odločitev podjetja, konkretno Renault Nissan Slovenija, da se je to vozilo podražilo. Da pa iz tega stališča Renaulta razumem, da so na ta način ublažili podražitve pri nekaterih vozilih višjega cenovnega razreda. Torej, Renault Clio 1,2 se ni podražil in ga bi bilo treba podražiti zaradi te vlade. Da smo na jasnem. Niti zaradi sklepov in odločitev Državnega zbora. Mislim, da je javnost na ta način korektno seznanjena, kaj je resnica, kaj pa je sprenevedanje in očitanje tej vladi, tej koaliciji, tej opoziciji. Ali vsi skupaj živimo tukaj skupaj. Razumimo se in biti korektni drug do drugega. Hvala.
Hvala lepa. Mag. Radovan Žerjav.
Hvala lepa, gospod predsednik. Če ste želeli Renaultu pomagati, rajši tega ne bi povedali. To je moje osebno mnenje, ampak pustimo to. [[...]] [[Oglašanje iz klopi.]]
Prosim, brez replike iz klopi, ne da jih jaz odobrim.
Jaz ne bi mešal davčne politike ali kakršnekoli bivše Jugoslavije s politiko formiranja cen, ki jo imamo v tej državi. Takrat, žal, naftnih derivatov sploh bilo ni, če se spomnite, jaz se tudi še spomnim, zato so bili par - nepar, ker nafte preprosto ni bilo. Mešati tisto politike in potem še kakšna druga, pa boni, pa ne vem, kaj vse smo imeli s formiranjem cen naftnih derivatov takšno, kot je danes, se mi ne zdi ravno primerljivo. Takšna kot je sedaj, imamo jo že kar nekaj let, morda 15, ne od vsega začetka nastanka te države. To, da je bila julija nazadnje dvignjena trošarina, seveda, ja, saj je ni možno več dvigniti, ker smo na "plafonu". Ravno zaradi tega se danes pogovarjamo o tem, da bi si omogočili še nadaljnje dvigovanje trošarin v prihodnje, ob dejstvu, da smo ugotovili, da cena nafte raste. Cena surove nafte na svetovnem tržišču že nekaj časa raste. In ni nobenih indicev, takšnih ali drugačnih, da bi v prihodnosti padala. Bilo nam je pa pojasnjeno, da je to inštrument cenovne politike na področju naftnih derivatov, da se vzdržuje neka konstantna primerljiva s sosednjimi državami cenovna politika naftnih derivatov. Torej, bodimo natančni. In še nekaj. CO2 taksa je tudi bila omenjena. CO2 taksa pri formiranju cen naftnih derivatov nima ničesar. Kot jaz vem je sestavljena iz cene trgovca, potem pride trošarina, članarina za naftne rezerve in DDV. Drugega tukaj preprosto ni. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Franci Kek.
Hvala za besedo. Zakon je vredne podpore. Res smo soočeni s proračunsko luknjo, ki je nastala v času te vlade, vendar tudi zaradi ukrepov prejšnje vlade. Država je dolžna pripeljati neka sredstva v proračun na način, ki je za ljudi, mnogi živijo težko, na način, ki je vzdržen. Tisti, ki kupujejo goriva v maloprodaji, vedo, da ta goriva za časa te vlade niso bila nikoli dražja kot pa pod prejšnjo vlado. To seveda ni odvisno samo od trošarin, tudi od cene nafte. In ker cena nafte trenutno ni tako visoka, so lahko trošarine večje. Kar pa se tiče Revoza, je prav, da Revoz sam pove, kot je to trdila in nam razjasnila Renata Brunskole, kaj si ona o tem misli.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati o obeh amandmajih k 37. členu? Ugotavljam, da ne. Ker ne želi nihče več razpravljati zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni zadnji točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 8. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na TRETJO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O JAVNEM NAROČANJU NA VODNEM, ENERGETSKEM IN TRANSPORTNEM PODROČJU IN PODROČJU POŠTNIH STORITEV V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Besedo ima mag. Helena Kamnar, državna sekretarka Ministrstva za finance.
Hvala lepa, še enkrat, za besedo. Imamo pred seboj dva zakona s področja javnega naročanja. Prvi splošen zakon in drugi zakon o javnem naročanju na področju vodnega in elektrogospodarstva. Jaz bi vas prosila, če lahko da moj uvod strnem, da se nanaša kar na oba zakona, ker sta vsebinsko tako povezana, da ne bi bilo smiselno, da govorim dvakrat. Zakon je od prvega branja do danes doživel nekaj manjših sprememb, vendar pomembnih vsebinskih sprememb ni v zakonu, ki je danes pred vami predložen za sprejemanje. Bistvene novosti zakona, ki se nanašajo predvsem na povečanje preglednosti delovanja sistema javnega naročanja in na to, da so posamezni postopki, ki so se v dosedanji praksi izvajanja zakonov, obeh zakonov izkazali za premalo definirane, da so v tem zakonu bolj natančno popisani in pravzaprav na ta način želimo prispevati k temu, da jih bo moč bolje in dosledneje izvajati, kar bo pripomoglo tudi k skrajšanju postopkov samega javnega naročanja in manjših pritožbenih odlogov. Vsebine, ki jih zakon prinaša, se nanašajo na ukinitev postopka zbiranje treh ponudb, na povečevanje praga, ki je relevanten za uporabo samega zakona, na ureditev obveznosti neposrednega plačila podizvajalcev, ureditev seznama ponudnikov z negativnimi referencami, razširitev kazenskih določb za naročnike, ponudnike in podizvajalce. Protikorupcijska klavzula, ki je bila predlagana v prvem branju, se je spremenila v vsebini tako, da je pravzaprav skorajda identična tisti, ki je bila v prvotnem besedilu zakona. Natančnejše urejamo objave in uvedbo novega obrazca za objavljanje. Natančnejša je tudi ureditev, ki se nanaša na okvirni sporazum in dinamični nabavni sistem ter določa se omejitev preverjanja sposobnosti le na ponudnike, ki so oddali najugodnejšo ponudbo. Na ta način pravzaprav postopek tudi nekoliko poenostavljamo, uvajamo pa tudi nove mejne vrednosti za postopke objave javnih naročil, ki se uporabljajo od 1. 1. 2010, ki so skladni s predpisi Evropske unije. Uvajamo še eno novost, to je izobraževanje vseh tistih, ki se bodo ukvarjali z javnimi naročili in pridobitev certifikata, ker bi na ta način želeli izboljšati kvaliteto javnega naročanja in seveda s tem prispevali k bolj varčnemu ravnanju z javnimi sredstvi. Zakon, ki je predložen oziroma oba zakona, ki sta predložena, sta v tem trenutku v neskladju, in sicer splošni zakon v 11. in 49. členu, Zakon na področju vodnega, energetskega, transportnega področja in poštnih storitev pa v 10. in 52. členu. Zato bo potrebno po končanem tretjem branju zakon uskladiti z uskladitvenim amandmajem. Predlagam, da zakon podprete v besedilu, kot vam je predložen. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Bogdan Barovič v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Kolegice, kolegi, predstavnici Vlade. Prepričan sem, in moji kolegi v Slovenski nacionalni stranki tudi, da Vlada s tem zakonom, torej z obema zakonoma, bom govoril kar o obeh, ima dobre namene, ima dobro voljo in je hotela storiti nekaj dobrega. In intenca, pa upam, da tudi večina rešitev iz tega zakona tako tudi kaže, zato ga bomo v Slovenski nacionalni stranki podprli. Podprli ga bomo zato, ker razumemo, da gre v tem zakonu za uresničitev naslednjih ciljev: racionalizacije postopkov javnih naročil, zmanjševanje administrativnih stroškov pri javnih naročilih. Gre za, upam, da tudi skrajševanje rokov v postopkih javnih naročil in tudi za povečanje preglednosti pri javnih naročilih. Štiri pomembne vsebine, ki jih je Vlada, to verjamem, želela skozi ta zakon pridobiti. Tudi protikorupcijska klavzula je za nas nova in kvalitetna in dobra pridobitev, če bo le, pravim, pošteno izpeljana, izvedena in da bodo res tisti, ki lažejo z dajanjem podatkov, kaznovani. Da pa ne bi bili kaznovani tisti, ki pač kakšnega od elementov, ki so zahtevani, pač v tem trenutku, in takšnih gradbincev je veliko, ne izpolnjujejo, pa vendarle so s svojimi referencami dokazano kvalitetni in dobri izvajalci. Seveda pa bo tako kot vsak zakon tudi ta zakon povzročil na eni strani odobravanje, na drugi strani pa pač nasprotovanje. Na matičnem delovnem telesu smo se veliko pogovarjali predvsem o kriterijih. Ali se ravnati po evropskih, utečenih kriterijih, kjer naj bi bila osnovni element pri izbiri izvajalca kvaliteta, ali ostati pri utečeni praksi v državi, Republiki Sloveniji, kjer naj bi bila cena tista, ki bi bila osnovni element ali element, ki ima največ teže, ki bi pomagala pri izbiri izvajalcev. V enem ali drugem primeru bodo iskali luknje. Tisti, ki bodo raje imeli ceno, se bodo pritoževali, če bo kvaliteta, tisti, ki imajo radi kvaliteto, se bodo pritožili takoj, ko bo nekdo drug izbran, češ, mi smo bili pa ugodnejši. Lumparije so bile in bodo. Pri cenovnem elementu in pri javnih naročanjih so nekateri dajali nižje cene zato, da so bili izbrani in so potem nemoteno z aneksi prišli na neko ceno, ki jo je nek drug ponudnik tudi dal, pa je mogoče ne bi spreminjal. Upam, da bomo temu naredili konec. Kar se tiče javnih naročil, bi rad rekel še naslednje. Torej, mi podpiramo ta zakon, hkrati pa bi zelo radi, da bi bila javna naročila ekonomska kategorija in ne pravna kategorija. To poudarjam zato, kar sem že povedal, ker so pri nas očitno pravna kategorija, saj se za vsak posel, ki ga nekdo z nekom sklene, zadeva tako ali drugače najde na sodišču; če že ne na državni revizijski komisiji, pa na sodišču. Zato, ker je dosedanji zakon omogočal, da so se pritoževali eni čez druge, delo pa ni steklo. In upam, da bo s temi zakoni tega konec. In potem, če nekdo nekoga izbere, ki je dražji, zato ker ima edini vse tisto, kar želi iskalec, je na sodišču ali na reviziji, češ, "je zbral edinega, ki to ima, je že kaj podkupljen." Tu smo pa zdaj spet na drugem bregu, kjer se dogajajo svetovne neumnosti, češ, ni izbral mene, iz prakse govorim, on pa ponuja, smo pri vprašanju kvalitete, čisto navadno blago, tako kot ga ponujajo vsi, s katerim lahko 20% s ceno niha. Upam, da bo ta zakon te elemente reševal. Zaenkrat, kolikor sem razumel, bo ta evropski element obstal, torej da naj bi bila kvaliteta garancija za izbor. In še eno vprašanje je, za katerega ne vem, kako bi ga rešili: vprašanje izvajalcev in podizvajalcev. V osnovi sem osebno, in kolegi v stranki smo prepričani, da bi bilo prav, da je izvajalec izvajalec in da ta izvajalec vse posle, ki jih sam sklene s podizvajalci, da je po zakonu dolžan temu podizvajalcu, seveda, tudi vse pogodbena določila poravnati in plačati. In tukaj vidimo, da se je moralo Ministrstvo za finance, ki je že tako ali tako najbolj obremenjeno v tem kriznem času ukvarjati s temi vprašanji, in se ukvarja še vedno s temi vprašanji, zato ker pri nas pravna država spi. Oni delajo namesto Ministrstva za pravosodje, ki ne ukrepa takoj, ko izvajalec, ki je bil izbran na osnovi svoje pogodbe s podizvajalci, njim ne poravnava računov, jih "nateguje", po domače rečeno, in igra z njimi igrice miške in mačke. In na osnovi tega, ker je slabo delo na Ministrstvu za pravosodje v tej državi, je krivo Ministrstvo za finance. To je tista rak rana, ki jo mi vidimo; ampak vem, da najbrž ta zakon že spet tega vprašanje ne bo rešil. Ponuja eno možnost, kjer lahko ob soglasju izvajalec in podizvajalec skleneta tudi naročniško razmerje, tako da se ve, kdo bo podizvajalec javnemu izvajalcu, kar pa po drugi strani, seveda, spet ni dobro, zaradi tega ker se vmes karkoli zalomi in ni potem druge možnosti za samega izvajalca. Ampak še enkrat poudarjam, vse to po krivdi slabega dela Ministrstva za pravosodje. In žal mi je, da mora Ministrstvo za finance take stvari urejati. To ni njihovo delo, pa mogoče takšne vsebine niti ne sodijo v zakon o javnih naročilih, govorim o splošnem zakonu, ali pa na tem zakonu. Slovenska nacionalna stranka bo podprla ta zakon. Je pa dan tudi razmislek o tem, da boste sebe razbremenili, pa malo drugim povedali, kaj naj še naredijo, da se ne bomo mi tukaj srečevali več kot pa doma z družino. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije bo predstavil mag. Borut Sajovic.
Hvala lepa, gospod predsednik, za besedo. Še enkrat lep pozdrav vsem, predvsem pa predstavnicam ministrstva! Seveda, javno naročanje je vedno aktualna in živa stvar. Razmere, odnosi na trgu in praksa pokažejo vedno kaj novega in ni ga bilo in ga ne bo zakona, ki bi vse situacije znal predvideti vnaprej. Gotovo pa je eno, da se moramo na tem področju obnašati čim bolj realno, čim bolj življenjsko in da je tako kot povsod tudi na tem področju najboljši tisti zakon, ki se imenuje zakon zdrave pameti. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije smo predlagane spremembe podprli že v drugi obravnavi in jih podpiramo tudi danes. Bi pa želeli povedati, v drugi obravnavi je bilo z naše strani rečeno, da je dejstvo, da je javno naročanje tako kot drugje po svetu vedno bilo in bo področje najrazličnejših mnenj in interesov, na eni strani zaradi kompleksnosti področja, pa tudi predmet najrazličnejših strokovnih interesov in posledično tudi najrazličnejših strokovnih tolmačenj. Javno naročanje pa mora biti že po sami naravi močno regulirano, saj je Slovenija majhna država, majhen trg, poleg tega pa smo na tem področju že izoblikovane mreže in močni lobiji, ki so si na vse načine želeli in si še vedno želijo podrediti določene segmente javnega naročanja. Da je javno naročanje pomembna tema, priča že sam podatek, da se letno odda javnih naročil v vrednosti 1,5 milijarde. Obravnavani Predlog sprememb in dopolnitev Zakona o javnem naročanju prinaša nove rešitve na področju finančne discipline v odnosu do podizvajalcev, kar je dobro. Vse te, marsikje tudi slabo urejene razmere in stiske, katerih žrtve so podizvajalci, nobena stvar ni bolj razdelila kot današnja kriza, ko zmanjkuje sredstev in kratko potegnejo tisti, žal, najmanjši, ki pa so v večini primerov svoje delo opravili korektno, pošteno, je bilo tudi pregledano, nadzorovano, prejeto, od večjih gradbenih sistemov pa težko prigaranih sredstev, na katera čakajo številne delavske družine, ne dobijo. In prav je, da smo posegli v to področje in uvedli s tem zakonom možnost plačil podizvajalcem. Se pa po tem kontekstu odpira specifična gradbena zgodba v Sloveniji, za katero pa moram reči, da nam po določenih rešitvah na tem segmentu zagotovo ni v ponos in ne v čast. Ker poznam nekaj teh gradbenih projektov, kot župan od blizu, moram zagotovo reči, da ni in ne more biti cilj Slovenije, da si dva delavca, običajno iz tujine, zato da bosta ekonomsko maksimalno izkoriščena, delita eno posteljo; da bodo na tem področju poteptane vse človeške vrednote; da smo uvedli v desetletjih sistem podizvajalec od podizvajalec, podizvajalcev, ko seveda tisti, ki je v gradbenem jarku, dela trikrat, tudi štirikrat ceneje - on je običajno tujec - kot pa nekdo, ki je domačin v Italiji, Avstriji, ki pa je domačin domače države, pa za svoje korektno delo dobi trikratno plačilo. Prepričan sem, da med 100 tisoč slovenskimi brezposelnimi za solidno plačilo še vedno najdemo ljudi, ki bi bili v gradbeništvu, ki je zame eno najbolj produktivnih, lepih, konkretnih del, našli ljudi, ki so to pripravljeni opravljati. S tem se bomo nekoliko zaprli v svoje meje, ampak jaz mislim, da je to trenutek in čas, ko moramo tudi Slovenke in Slovenci, ko delamo in gledamo naprej, razmišljati najprej o sebi, ne pa, da si vmes po pet, deset, petnajst odstotkov odrežejo razni šefi, ki mogoče pred leti niso znali niti našega jezika ali pa so pred desetletji prišli v Slovenijo kot najnižji gradbeni delavci, potem pa z ustrezno pametjo in veliko razmisleka in z iskanjem zakonskih lukenj in lobiranjem napredovali do področij, ki jih imajo danes, del tega gradbenega trga pa obvladujejo z mobiteli in pa mercedesi. Pomembno se mi zdi tudi povedati, da posodobimo tako imenovane črne liste in pa da končno rečemo tudi bobu bob, zakaj smo taki, da v preteklosti nismo na to črno listo predlagali določenih imen. Moram reči, da sem v neki zgodbi poskusil tudi sam, pa je to kaj zahtevno in zapleteno delo. In pa seveda to, da smo nekomu dokazali, ki je gradil neko čistilno napravo v soseščini, čez mejo, in se je pri referencah zlagal v kapacitetah za celih 50%, tega nismo mogli ustrezno dokazati. Pri ustreznih državnih organih pa zato ni bilo, da bi nam pomagali, kakšne velike podpore in pa razumevanja. Želimo si seveda, da se tudi redefinira razmerje med ceno in kvaliteto predmeta naročila. Zagotovo se strinjamo s tistimi, ki pravijo, da cena ni in ne sme biti osnovno in edino merilo. Tukaj velja opozoriti na znan mednarodno uveljavljen pregovor, ki pravi, da nismo in ne smemo biti tako bogati, da bi lahko poceni kupovali. Pomembne so nam tudi druge rešitve, ki so jasneje opredeljene v področju prekinitev postopka in zavrnitve vseh ponudb, uvedba pravnega pouka in ponovna uvedba postopka. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije podpiramo rešitve na področju direktnega plačevanja - to sem že omenil - saj je treba preprečiti ravno to, da prvi izvajalec zlorablja svoj privilegiran položaj napram ostalim v verigi. Kar se tiče odnosa cena in pa ostala merila, tukaj Vlada kot predlagatelj navaja, da se je to v praksi pokazalo večkrat problematično, saj zagotovo daje ceni prevelik pomen na računih kakovosti. Primer - gradnja vodovodov, vodovodnih omrežij. Tista, ki jih marsikje koristimo danes, so stara 10, 15, tudi 40 pa do 80 let in so zdržala. Pri gradnji najsodobnejših vodovodov pa lahko dobimo armature, ki imajo garancijo dve in tri leta, pa tudi tiste, ki bodo zdržale naslednjih 50 let. In če je tukaj merilo cena, potem to pomeni, da se bomo na praktičnem primeru, da smo na kratek rok veliko pričakovali, na dolgi rok pa zagotovo samega sebe ustrelili v koleno. In tukaj je treba imeti tudi ustrezno podporo, suport in razumevanje organov, ki v tej državi delajo na področju preprečevanja korupcije, nadzora, Računskega sodišča in še kje. Kajti, kdor pozna zadevo in problematiko od blizu, ima seveda neko drugo širšo, mislim, da bolj realno logiko kot pa nekdo, ki zadeve preverja samo suhoparno, po črki zakona. Želim si, da bi spisali in sprejeli take [[...]] [[Znak za konec razprave.]] [[...]], ki bodo tistim prvim dali možnost, da korektno, pošteno in pa zakonito ravnanje tako tudi predstavijo in pa obrazložijo. Rešitve imajo podporo Poslanskega kluba Liberalne demokracije. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skuine Socialnih demokratov bo predstavil Bogdan Čepič. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Lep pozdrav! Predstavitev stališča Poslanske skupine Socialnih demokratov bom povzel za obe točki dnevnega reda, saj se vsebina sprememb tako Zakona o javnem naročanju na vodnem, energetskem transportnem področju in področju poštnih storitev kot Zakon o javnem naročanju dopolnjujeta. Pri obeh zakonih se spremembe nanašajo tako na sistemska vprašanja kot na postopkovne izboljšave ter na spremembe, s katerimi bi nacionalno zakonodajo prilagodili evropski zakonodaji na področju javnih naročil, in to na vseh področjih. Zato so si spremembe obeh zakonov tudi podobne, čeprav gre za različna področja. Oddaja del ali nabava opreme preko javnih naročil je pomemben generator gospodarske rasti. V Sloveniji pomeni, da se preko javnih naročil oddajajo dela, ki dosegajo cca 13% BDP-ja in je primerljiv z deležem, ki ga predstavlja trg evropskih javnih naročil v bruto družbenem proizvodu Evropske unije, ta je približno 16%. Se pa ta delež spreminja in je povezan z gospodarsko močjo posamezne države in tudi z razvojno naravnanostjo posameznih ekonomij ter preglednostjo financirana iz javnih financ. V Poslanski skupini Socialnih demokratov podpiramo, da se s spremembo zakonodaje odpravijo pomanjkljivosti zakonodaje, ki so se pokazale v praksi javnega naročanja, in da se racionalizirajo postopki oddaje javnih naročil. Sedanje spremembe obeh zakonov o javnem naročanju se nanašajo predvsem na zmanjšanje administrativnih stroškov, skrajševanje rokov v postopkih javnih naročil, povečanje preglednosti v postopku javnega naročanja in dostopnost malih in srednjih podjetij do trga javnih naročil - pomembni cilji, ki jih spremembe obeh zakonov zasledujejo. V Poslanski skupini Socialnih demokratov podpiramo rešitve ključnih sistemskih sprememb ureditve finančne discipline tako v postopkih javnih naročil kot tudi kasneje, ko se javno naročilo izvaja in je treba zaščititi predvsem podizvajalce, ki prevzemajo velik del odgovornosti za kvalitetno izvedbo javnega naročila skupaj s prevzemnikom delo. Z Zakonom o izvrševanju proračuna za leti 2010 in 2011 je določeno, da se bodo tako investicijska dela kot tudi plačila blaga in storitev, ki se plačujejo iz javnih financ, izvrševala v roku 30 dni. Pomembno določilo, ki postavlja popolnoma druge finančne okvirje. Za odpravo finančne nediscipline se nam zdi izjemno pomembno, če neko ključno določilo, ki je zapisano v dopolnitvi zakona o javnem naročanju, da mora izvajalec takrat, ko nastopa s podizvajalci, le-te v ponudbi navesti, kar je sicer bilo že do sedaj, a mnogokrat kršeno - novo je to, da morajo navesti podatke o delu naročila, ki ga bo izvedel podizvajalec, kot obvezna sestavina pogodbe med naročnikom in izvajalcem pa je tudi pooblastilo ponudnika in soglasje podizvajalca, na podlagi katerega lahko naročnik javnega naročila opravljena in prevzeta dela oziroma dobave plača neposredno podizvajalcu. Upajmo, da bo to določilo v zakonu prisililo glavne izvajalce oziroma prevzemnike naročila, da bodo dejansko plačali tiste izvajalce, ki bodo delo izvedli. Poleg navedenega, omenjenega pooblastila in soglasja mora pogodba o izvedbi javnega naročila vsebovati tudi vrednost celotnega javnega naročila in rok veljavnosti pogodbe. Kršitve navedenih zahtev so v predlogu zakona določene kot prekršek. Z namenom ureditve finančne discipline v javnih naročilih, ki se izvajajo s podizvajalci, se predvideva tudi priprava ustrezne podzakonske zakonodaje. To pa bo v veliki meri zaščitilo predvsem manjše podizvajalce, ki so na koncu ostali brez plačila, ker izvajalec ni želel ali ni mogel izplačati, ker se je zakalkuliral na razpisu in tako pustil v negotovosti predvsem podizvajalce. Pomembna novost spremenjenega zakona je tudi določilo, da cena ni vedno in edino zveličavno določilo za izbor izvajalca. Treba je uveljaviti določilo, da je treba izbrati ekonomsko najugodnejšega izvajalca, pod pojmom ekonomsko najugodnejši pa cena ne sme biti prevladujoči element. Za ekonomsko najugodnejšega ponudnika je treba vključiti tudi druge elemente, kot so: kakovost storitve ali materiala, garancija, stroški vzdrževanja in servisiranja in še bi lahko naštevali. Ta merila pa novelacija zakona prepušča naročniku, vključno z odgovornostjo, da izbere najboljšega. Zaradi tega tudi ne bomo podprli amandmaja Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, ki ponovno postavlja ceno kot dominantno merilo pri določanju ekonomsko najugodnejše ponudbe. Zaradi racionalizacije postopka in zmanjšanja stroškov zakon uvaja spremembe v zvezi s preveritvijo ponudbe in s tem povezanim ugotavljanjem sposobnosti ponudnikov za izvedbo naročila. V skladu s tem zakonom naročnik najprej oceni ponudbo in jo razvrsti glede na merila, nato pa preverja le najugodnejšo ponudbo. Če najugodnejši ponudniki ne izpolnjuje pogojev za dodelitev javnega naročila, naročnik njegovo ponudbo izloči in preveri usposobljenost ponudnika, ki je oddal naslednjo najugodnejšo ponudbo, in tako dalje. Na ta način se naročniku in organom, ki vodijo uradne evidence, prihrani nepotrebno delo, saj se preverjanje usposobljenosti le za najugodnejšega ponudnika. V zvezi s preverjanjem sposobnosti ponudnika se naročniku hkrati omogoča, da upošteva dokazila, ki jih je pridobil v prejšnjih postopkih oddaje naročila, če le-ta niso starejša od štirih mesecev in so po vsebini ustrezna. Ta sprememba odločilno vpliva na zmanjšanje administrativnih stroškov in stroškov, ki jih imajo ponudniki, ki nastopajo pri javnih naročilih. Same spremembe obeh zakonov ne odpravljajo vseh pomanjkljivosti, ki jih je zaznati pri izvajanju javnih naročil v praksi. Sedanje spremembe že spreminjajo skoraj v tretjinskem obsegu osnovnega zakona, zato bo treba po mnenju Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora - in temu mnenju se pridružujemo - z vidika nomotehničnih smernic in zakona spremeniti - z novelo ali poseči po oblikovanju novega zakona. Zaradi vsega navedenega Poslanska skupina Socialnih demokratov bo podprla Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o javnem naročanju na vodnem, energetskem, transportnem področju in področju poštnih storitev in Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o javnem naročanju, ki ga bomo obravnavali pri naslednji točki.
hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil Rado Likar. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Lep pozdrav predstavnicam Ministrstva za finance! Pred nami je v tretjem branju Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o javnem naročanju na vodnem, energetskem, transportnem področju in področju poštnih storitev. Kljub temu da so v zakonu nekatere pozitivne rešitve, v Poslanski skupini SDS predloga zakona ne bomo podprli iz razloga, ki ga navajamo v nadaljevanju. Predlog predvideva, da se odpravi določbo, s katero se v postopku javnega naročanja v primeru ekonomsko najugodnejše ponudbe upošteva tudi merilo cena, poleg drugih meril, kot so estetske in druge lastnosti izdelka, kakovost, življenjski cikel, rok dobave in podobno. Do sedaj veljavni zakon je v primeru ekonomsko najugodnejše ponudbe določal, da mora biti delež cene, ne glede na vrsto in vrednost ostalih meril, najmanj 60%. Ta rešitev po našem mnenju ni slaba in ne vidimo nikakršne potrebe po spreminjanju te določbe, saj se je tudi v praksi pokazalo, da je ta rešitev dobra. S tem so se strinjali tudi nekateri poslanci koalicije na matičnem delovnem telesu, ki so bili mnenja, da se takšna rešitev ohrani. In v tem smislu je bil sprejet tudi amandma odbora, vendar je iz nam nerazumljivih razlogov bilo to na seji državnega zbora s strani vladajoče koalicije preglasovano. Taka rešitev pomeni, da bo nekdo za enako storitev lahko nekoga izbral za recimo milijon evrov, drugi pa za podobno ali celo enako storitev, nekoga za 50 milijonov evrov. Še več, naročnik se bo lahko teoretično odločil, da sploh ne bo upošteval cene kot ustreznega merila in bo naročilo dal pravzaprav komerkoli. Rekli boste, da se to pač ne bo dogajalo. Lahko da ne, ampak možnost pa je in pregovor pravi, da priložnost dela tatu. Te možnosti preprosto ne bi smeli dopustiti in če bo to obveljalo, se bodo odprle možnosti za koruptivna in klientelistična dejanja in ne nazadnje možnost za neobjektivna mnenja državnih organov, kot je Računsko sodišče, pri presoji odgovornosti v primeru kršitve obveznosti dobrega poslovanja. S tem se odpira možnost, da naročnik prilagodi razpisne pogoje tako, da so pisana na kožo točno določenemu ponudniku. Žal, v naši državi še nismo prišli do te faze, kjer bi bila kultura poslovanja na takšnem nivoju, da bi bila lahko zakonodaja tako liberalna. V Poslanski skupini SDS smo prepričani, da je lahko črtanje te določbe veljavnega zakona v danih razmerah nevarna in učinki bodo lahko prej negativni kot pozitivni. Zaradi vsega navedenega, kot rečeno, v Poslanski skupini SDS predloga zakona v predlaganem besedilu ne bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Zares bo predstavil Alojzij Potočnik. Prosim.
Hvala. Spoštovani predsednik, kolegi, predstavniki Vlade! Danes Državni zbor poleg novele zakona o javnem naročanju na vodnem, energetskem, transportnem področju in področju poštnih storitev obravnava tudi novelo zakona o javnem naročanju, ki jih je Državnemu zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Rešitve v obeh predlogih novele zakonov so v mnogočem identične. Predloga implementirata evropsko direktivo v slovenski pravni red in urejata nekatera vprašanja javnega naročanja, ki naj bi privedla do večje preglednosti, poenostavljata administrativne postopke, hkrati pa tudi rešujeta vprašanje, ki se nanaša na plačilno nedisciplino. V zakonsko besedilo so se vnesle še nekatere spremembe na področju zahtevanih znanj za izvajanje javnega naročila, na ta način pa se lahko izboljša kakovost javnega naročanja. Sicer, kot že rečeno, novela prevzema določbe evropske direktive in si prizadeva predvsem za učinkovitost ter preglednost javnega naročanja. Ponovno se vrača v postopek oddaje naročila male vrednosti in ta naročila mora naročnik objaviti na portalu javnih naročil. Menimo, da bo s tem malim in srednjim podjetjem omogočen dostop do javnih naročil in zagotovljena večja preglednost. Posebej pa bi izpostavili dejstvo, da se z namenom ureditve plačilne nediscipline v postopkih javnega naročanja uvajajo neposredna plačila podizvajalcem. S tem se sicer naročniku nalaga dodatno delo, zlasti v povezavi s spremljanjem plačil, vendar ta ukrep na drugi strani pomeni zagotavljanje plačil podizvajalcem v razumnih rokih. Tam je bilo v postopku sorazmerno veliko polemik, ker niso bili vsi prepričani, ali bo učinkovit ali pa samo brez učinka zapleta postopke. Kljub vsemu v Poslanski skupini Zares menimo, da pretežen del slovenskega gospodarstva predstavljajo ravno mala in srednja podjetja ter da se bo z uvedbo neposrednih plačil podizvajalcem izboljšal položaj. Mala podjetja in obrtniki običajno niso sposobni sami izvesti javnega naročila, saj se na trg javnih naročil vključujejo posredno preko glavnih izvajalcev. Neplačila opravljenih del ali zamik plačil pa je lahko za takšen gospodarski subjekt v razmerah, v kakršnih smo v času gospodarske krize, usoden. Sicer pa po naši oceni predlagane rešitve v obeh zakonih predstavljajo napredek in pričakujemo, da se bodo v praksi pokazale pozitivne spremembe. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil mag. Radovan Žerjav.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolegice in kolegi. Pripravljene spremembe zakona o javnem naročanju na vodnem, energetskem, transportnem področju in področju poštnih storitev poskuša odpraviti pomanjkljivosti zakonodaje, ki so se pokazale v praksi in racionalizirati postopke oddaje javnih naročil. Spremembe se nanašajo predvsem na zmanjšanje administrativnih stroškov, skrajšanje rokov v postopkih javnih naročil, povečanje transparentnosti v postopkih javnega naročanja in dostopnost malih in srednjih podjetij do trga javnih naročil. Prednost zakona je tudi uskladitev z direktivo Evropske skupnosti glede izboljšanja učinkovitosti revizijskih postopkov oddaje javnih naročil. Čeprav navedena direktiva ureja področje pravnega varstva v postopkih oddaje javnih naročil, je nekatere rešitve smiselno vključiti v materialna zakona na področju javnega naročanja. Sistem javnega naročanja temelji na načelih, ki izhajajo iz pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, to je na načelu prostega pretoka blaga in storitev ter svobode ustanavljanja, na načelu gospodarnosti, na načelu učinkovitosti in uspešnosti, na načelu zagotavljanja konkurence med ponudniki, na načelu enakopravne obravnave ponudnikov, na načelu proporcionalnosti in na načelu transparentnosti. Ta načela pa so na nek način kontradiktorna, kar izhaja tudi iz pomislekov pri kršitvah tega zakona. Kje in kdaj je prava meja pri določenih rešitvah je teoretično težko ugotoviti. Za rešitve, ki so pred nami, lahko rečemo, da je njihov namen vsekakor dober, vendar ali je njihova mera prava, bo seveda pokazala praksa. Pomislekov imamo v Ljudski stranki kar nekaj. Ena od ključnih sistemskih sprememb tega zakona naj bi bila ureditev finančne discipline v postopkih javnih naročil, kjer ponudnik nastopa s podizvajalci. Kot obvezna sestavina pogodbe med naročnikom in izbranim ponudnikom, ki v javnem naročilu nastopa s podizvajalcem, se določata pooblastilo ponudnika in soglasje podizvajalca, na podlagi katerih lahko naročnik opravljena in prevzeta dela oziroma dobave plača neposredno podizvajalcu. Sliši se super in fino, kot se temu reče, a porajajo se mnoga vprašanja. Prvič, menimo, da so za reševanje plačilne nediscipline potrebni predvsem sistemski ukrepi, ki bi reševali problem na splošno in generalno. Kaj pa plačilna disciplina vseh ostalih subjektov v Republiki Sloveniji? Bo pravzaprav ostala nerešena? Ali je prav, da v tem primeru breme reševanja problema plačilne nediscipline prenašamo na naročnika javnega naročila? Kako bo v praksi izgledala takšna pogodba, ki bo morala vsebovati vse zahtevane podatke v zvezi s podizvajalci? Koliko bo to zakompliciralo postopke in vplivalo na njihovo ekonomičnost in učinkovitost? Odgovore bo očitno prinesla praksa, ker tega danes še ne vemo. Glede na to, da je včasih podizvajalcev tudi nekaj deset, dvajset, trideset, štirideset, bo zagotovo zadeva problematična. Z zakonom se namesto izraza "postopek izbiranja ponudb" uvaja izraz "postopek oddaja naročila male vrednosti" in predvideva objavo obvestila o javnem naročilu na portalu javnih naročil. S tem naj bi bila zagotovljena večja transparentnost in konkurenčnost malim in srednjim podjetjem. Pa se s tem omogoča dostop do trga javnih naročil ter zmanjšanje možnosti korupcije in klientalizma na področju javnega naročanja? Doslej veljavni zakon je v primeru ekonomsko najugodnejše ponudbe določal, da mora biti delež cen, ne glede na vrsto in vrednost ostalih meril, najmanj 60%. Po besedah predlagatelja zakon to anomalijo odpravlja. Določitev meril in ponderjev ter s tem povezano odgovornost pa prepušča naročniku samemu. Ta rešitev se vsaj nam zdi zelo sporna. Kdo bo sedaj zagotavljal, da bo v takšnih postopkih cena sploh, če ne vsaj pravično merilo. Kljub vsem tem glavnim [[....]]
Prosim, da se zaprejo vrata v dvorano. Nadaljujte, prosim.
Kljub vsem tem glavnim pomislekom bomo v poslanski skupini predlog zakona podprli, saj kljub dvomom o večji gospodarnosti in učinkovitosti podpiramo njegov namen, to je zagotavljanje večje konkurence med ponudniki ter večje transparentnost javnih naročil. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Demokratične stranke upokojencev bo predstavil Franc Jurša.
V Poslanski skupini DeSUS bomo prispevali svoje glasove k sprejetju obeh predlaganih novel zakona o javnem naročanju na vodnem, energetskem, transportnem področju in področju poštnih storitev ter tudi zakona o javnem naročanju, saj smo predlagane rešitve v obeh aktih ocenili kot sprejemljive in tako vredne naše podpore. Sicer gre v obeh primerih več ali manj za identično materijo, razen določenih specifik, ki so glede na materijo vključene v pravkar obravnavani predlog zakona. Skupna ocena poslancev naše poslanske skupine glede tega predloga zakona je, da predlagane rešitve pomenijo normiranost v tolikšni meri, da omogoča učinkovitejše, racionalnejše in bolj transparentno postopanje v zadevah javnega naročanja, kar bo zagotovo prispevalo h konkurenčnosti ter tudi k odpravi ovir za širše dostopanje malim in srednjim podjetjem. Področje javnega naročanja predstavlja izjemno pomembno področje. To vemo vsi, ki se s tem tudi ukvarjamo in ga ne gre podcenjevati, predvsem z vidika porabe javnofinančnih sredstev. Poslanci naše poslanske skupine menimo, da so v predlog vključeni vsi potrebni mehanizmi za racionalno porabo državnega denarja ter mehanizmi za nadzor nad to porabo. Zelo pomembno je tudi to, da se lahko direktno plačujejo podizvajalci različnih del. Zato bomo podprli predlog zakona v vsebini, kot je predlagana. Ne podpiramo pa amandmaja vloženega k tem predlogu, saj gre za vsebinsko enako rešitev, kot je že bila sprejeta na prejšnji seji Državnega zbora v okviru druge obravnave tega predloga. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo predstavitev stališč poslanskih skupin. Sledi razprava poslank in poslancev o predlogu zakona v celoti. Besedo ima, če želi, mag. Andrej Vizjak. [[Ne želi.]] Žnidaršič? [[Ne.]] Zvonko Černač? Prosim, besedo ima Zvonko Černač.
Hvala lepa. No, o tem zakonu smo že razpravljali in danes razpravljamo izključno zaradi tega, ker takrat, ko bi bilo treba predlagati tretje branje, ni bilo nikogar z Ministrstva za finance v dvorani, da bi to predlagal. Povedali smo že, da ciljev, ki naj bi jih zakon zasledoval, žal, ta zakon ne bo uresničil. Tudi ti dobri nameni glede podizvajalcev se bodo izjalovili. Zakon je napisan približno na tak birokratski način, kot so bile napisane uredbe glede uresničevanja jamstvenih shem, in vemo, kaj se je na koncu zgodilo. Ta dodatna zbirokratiziranost ne bo pripomogla k temu, da bi bilo področje bolj transparentno, bolj javno in da bi onemogočalo tisto, kar se trenutno dogaja. Namesto stotih podizvajalcev bo pač nastopal samo eden, s tem bo zakonskim določbam zadoščeno, vsi ostali v verigi bodo pa še naprej nezaščiteni, kot so do sedaj. Vidimo pa, kaj se v posameznih primerih dogaja. V teh dneh smo priče tragičnim zgodbam, ko se pri gradnji trenutno največjega projekta, ki se gradi v Sloveniji - to je Stadion Stožice, očitno je to največji resolucijski projekt iz izhodne strategije -, dogajajo tudi nesrečne zgodbe zaradi tega, ker teh plačil podizvajalcem ni. Žal, zakon, kot je sedaj koncipiran, tega, kar je bila namera, ne bo preprečil. Drugi del. Na odboru smo v drugem branju tudi s pomočjo in podporo nekaterih koalicijskih poslancev sprejeli amandma, ki je ohranjal to, kar imamo sedaj v zakonu, in to predlagamo tudi zdaj ponovno, torej to, da ne more biti merilo cena v okviru vrednotenja ekonomsko najugodnejše ponudbe, kar je bilo spregledano, kot je to sedaj v tem zakonu. In s tem amandmajem, ki ga, kot slišimo, ne boste podprli, s čimer boste na široko odprli pot korupciji in klientelizmu, predlagamo, da vrnemo nazaj to, kar imamo sedaj in kar v praksi ni bilo spoznano kot slabo, temveč kot dobro, da je v primeru vrednotenja ponudbe kot ekonomsko najugodnejše ponudbe merilo cena najmanj 40% oziroma najmanj 60%. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo še predstavnica predlagateljev oziroma Vlade? Državna sekretarka mag. Helena Kamnar, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Glede razmerja, ki je predmet amandmaja k 21. členu zakona, bi želela še enkrat povedati, zakaj je Vlada predlagala zakon v takšnem besedilu, kot ga je, in zakaj je predlagala, da se predpisano razmerje med ceno in drugimi merili umakne iz zakonskega besedila. Evropske direktive, ki urejajo področje javnega naročanja, postavljajo že nekaj let v prvi plan vprašanje kakovosti javnega naročanja. Če s tem povežemo še tiste usmeritve, ki so prisotne na področju javnega naročanja in se nanašajo na zelena javna naročila, potem je jasno, da cena ne more več predstavljati osrednjega merila pri odločitvi za neko javno naročilo oziroma pri izboru izvajalca nekega javnega naročila. Če želimo kakovostno postaviti merila za izbor najboljšega ponudnika, ki bo zagotavljal najboljšo dobavo nekega blaga ali izvedbo neke storitve, potem je treba merila postaviti tako, da so v nekem normalnem razmerju - tako merila, ki govorijo o kakovosti, kot tista merila, ki govorijo o ceni. Nikakor Vlada ne izključuje cene pri svojem predlogu kot pomembnega dejavnika. Vendar je treba gledati na javno naročilo tudi z vidika njegove celotne življenjske dobe. Zelo pogosto se pokaže, da je izhodišča cena ob nabavi nekega blaga pravzaprav nizka, so pa potem stroški vzdrževanje te nabave oziroma nekega osnovnega sredstva, recimo, izjemno visoki, kar pomeni, da potem s stroški vzdrževanja pripeljemo v nekem obdobju življenjskega cikla tistega osnovnega sredstva ceno celo na višjo raven kot pri nekom drugem, kjer bo izhodiščna cena visoka, pa bodo stroški vzdrževanja že v to ceno vključeni. Zaradi tega je tudi priporočilo in tudi vse evropske države pravzaprav ne predpisujejo razmerja med ceno in drugimi merili, ampak to prepuščajo konkretni odločitvi v konkretnem javnem naročilu. In to je tudi intenca tega zakona. Moram pa povedati, da, recimo, v tem trenutku kar 77% vseh javnih naročil predpostavlja kot edini izbor oziroma kot edino merilo ceno, kar seveda ni nujno, da je najboljše. Hvala lepa.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo. Prehajamo na razpravo o členu in vloženem amandmaju, ki jo bomo opravili na podlagi pregleda vloženega amandmaja z dne 2. 3. 2010. V razpravo dajem 18. člen in amandma Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Želi kdo razpravljati? Prosim Zvonko Černač.
Moram reči, da te nepodpore temu amandmaju resnično ne razumem. Me pa prepričuje ta upornost in ta trdna odločenost, da se to določbo, ki je sedaj v zakonu in ki govori o tem, da je treba pri vrednotenju ekonomsko najugodnejše ponudbe merilo cene upoštevati najmanj v višini 40% oziroma 60%, ta upornost, da se to črta, me prepričuje o tem, da so v ozadju neki drugačni nameni. Vemo, da se bo to merilo - že zdaj imamo v zakonu možnost izbire na podlagi najnižje cene ali pa na podlagi ekonomsko najugodnejše ponudbe. Naročnik se sam odloča, katero merilo bo izbral, in takrat, ko vidi, da je zanj bolj ugodno, da se odloča na podlagi ekonomsko najugodnejše ponudbe in da vrednosti vse ostalo, o čemer je govorila državna sekretarka, se bo pač odločil, da bo izbiro opravil upoštevaje to merilo. Pri čemer nas zakon zavezuje, da je cena vsaj 40% vrednotenja oziroma 60%; 40%, ko gre za intelektualne in ostale stvari, 63% za vsa ostala naročila. Zdaj, s tem, ko tega amandmaja Slovenske demokratske stranke tudi v tretjem branju ne boste podprli, in ko boste to določbo v tem zakonu črtali, boste omogočili, da se na primer lahko - tukaj imam gradivo glede famoznega vladnega falcona - falcon odda za nič evrov. Za nič evrov in nihče v tej državi vam ne bo mogel očitati ničesar. Kajti, dejali boste, da hvala bogu, da ga nekdo sploh vzame, ker so itak stroški, ki jih imamo z njim, tako veliki, da ni variante, da bi kdo zanj sploh kaj plačal. Spomnimo se, še leto dni nazaj je ta falcon v Ameriki letel za 125 tisoč ameriških dolarjev mesečne najemnine. Slovenska vlada, Pahorjeva vlada je samo v enem leta iz naslova izpadle najemnine in iz naslova stroškov, ki so s tem nastali, vrgla skozi okno več kot 2 milijona evrov davkoplačevalskega denarja. In ta določba, ki je zdaj v zakonu, bo omogočala, da se bo lahko izbral produkt, izdelek, storitev
Gospod Černač, vi sploh govorite o amandmaju?!
Seveda govorim o amandmaju, gospod predsednik.
K 18. členu?!
Tako je. Ta amandma, če bi bil sprejet, bi omogočil, da ostane v zakonu določba, ki govori, da se ekonomsko najugodnejša ponudba, to je predzadnji odstavek, vrednoti z merilom 40% oziroma 60%. Tako predlagam, da le razmislite o tem in da ne sledite neki upornosti, za katero pa morajo biti, po mojem mnenju, le neki vsebinski razlogi v ozadju. Ker drugače moram reči, da tega ne razumem. Tudi ta evropska praksa, ki je bila že ob drugi obravnavi omenjena, jaz te navedbe spoštujem, ampak nam direktive popolnoma nič ne preprečujejo, da ne bi imeli v zakonu teh določb zapisanih tako, kot jih imamo zdaj. In moram reči, da pri naročnikih ni bilo problemov pri izvrševanju določbe tega zakona. Mislim, da so naročniki to določbo izvrševali tako, kot je bila zapisana. Je pa na nek način onemogočala takšne ali drugačne špekulacije. Glejte, kje se ta določba lahko največkrat uporabi - uporabi se lahko pri teh tako imenovanih svetovalnih storitvah, kjer je zelo težko na nek oprijemljiv način določiti pravo ceno. Imeli boste neko odvetniško svetovalno storitev za milijon evrov, lahko pa bi jo dobili tudi za 100 tisoč evrov. In če tega merila ne bo, bo lahko izbrana ta storitev za milijon evrov. Mislim, da to ni v duhu zakona in bi bilo prav, da se ta amandma podpre. Hvala.
Hvala lepa. Preden dam besedo gospe Kamnarjevi, moram povedati, da amandma k 18. členu sploh ne govori o tem. Je pa res, da so lahko samo ta člen amandmirali, ker je bil ta amandma sprejet na seji Državnega zbora v drugi obravnavi. Tako vas moram opozoriti kot tudi ostale, da ste tu zlorabili poslovniško možnost razprave o amandmaju, ker ste govorili o stvareh, ki jih amandma ne obravnava. To je namreč določba, ki naj bi zavezovala naročnika, da enako obravnava ponudnike za vse sklope ali ponudnike za en sklop, in tako naprej. Gospod Černač, imate proceduralni predlog? Izvolite.
Glejte, spoštovani predsednik, rekli ste, da sem zlorabil poslovnik. S čim sem zlorabil poslovnik? Pojasnite mi, s čim sem zlorabil, ker sem govoril o isti zadevi, o kateri je prej govorila državna sekretarka. Potem sva oba zlorabljala poslovnik. Nič nisem zlorabil poslovnika! Govoril sem o amandmaju, ki govori o tem, kar je bilo že predmet razprave ob drugi obravnavi zakona in smo ob koncu druge obravnave ravno zaradi tega razloga, ker ta amandma v drugi obravnavi ni bil sprejet, čeprav pa je bil prej sprejet na Odboru za finance, na Ropovem odboru, tudi s pomočjo nekaterih koalicijskih poslancev, napovedali, da bomo ta amandma vložili tudi v tretjem branju. In sem pač o tem, kar imamo sedaj na mizi, tudi govoril. Ne vem, s čim naj bi po vašem mnenju ravnal v nasprotju s poslovnikom.
Seveda vam bom z veseljem razložil. Ne vi in ne gospa mag. Kamnarjeva v razpravi poslank in poslancev o predlogu zakona v celoti nista kršila poslovnika - v prejšnji razpravi, v razpravi o predlogu zakona v celoti. Ko pa smo prešli na razpravo o členu in vloženem amandmaju, pa je do te kršitve poslovnika prišlo. To je opozorilo, ni nič posebno hudega, samo opozoril sem vas, da niste govorili o temi, ki jo ta amandma načenja. Toliko, da se ve. O amandmaju k 18. členu želi razpravljati gospa državna sekretarka, ne o vsebini, ki se veže na zakon v celoti ali na druge člene. Gre za amandma k 18. členu.
Hvala lepa za besedo. Torej, amandma k 18. členu, tako kot je oblikovan, preprosto ni potreben, ker je ta vsebina že zajeta v šestem odstavku 49. člena novele. Gre seveda za to, da naj bi vključili v besedilo tudi ponovno razmerje med ceno - torej, ta amandma k 18. členu je posledično povezan z vključitvijo v besedilo tudi razmerja med ceno in drugimi merili. Vseeno bi želela povedati, da to, kar je gospod Černač v zvezi z amandmajem k 18. členu povedal, pravzaprav ne drži. Razpolaganje s falconom ni predmet zakona o javnem naročanju, ampak je predmet zakona o razpolaganju s stvarnim premoženjem države, tako da je bil primer popolnoma neprimerno vključen v razpravo. In druga stvar. Teorija zarote, ki jo Vladi očitate pri vztrajanju pri prvotnem besedilu zakona, vsekakor ni na mestu, ker tu ne gre za nobeno teorijo zarote in zadnje misli, ki vam jih ne razkrijemo v parlamentu, ampak gre preprosto za odziv na trenutne razmere in na trenutne težave pri izvajanju javnega naročanja. Vsaj na dveh segmentih smo bili opozorjeni, da sedanja rešitev v zakonu otežuje izvajanje javnih naročil, in sicer na področju intelektualne lastnine oziroma intelektualnih storitev in na področju opreme IT. Tam bi veljalo spremeniti in z našo vsebino zakona se odzivamo na te težave. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Černač, želite?
Obžalujem, da je predsednik zdaj zapustil vodenje Državnega zbora, ampak prav bi bilo, upam, da ste zdaj razčistili, da nisem ničesar zlorabil. Jaz sem govoril [[..]]
Nimate več besede, gospod Černač [[....]]
[[...]]o tej zadevi.
Gospod Černač, nimate več besede!!
Proceduralno, če mi dovolite, bi rad zaključil [[...]]
Ja, potem pa povejte, prosim vas lepo, kaj želite!!
Gospa Kamnar [[...]]
Jaz sem vas vprašal na začetku, in dovolite mi, da povem stavek do konca!!! Kaj želite?
Gospa Kamnar je govorila o isti zadevi, kot sem govoril jaz, pa ni bila nič obtožena, da je kaj [[...]]
Gospod [[...]]
[[...]]zlorabljala poslovnik.
[[...]]Černač [[...]]
[[...]]želim, da v Državnem [[...]]
[[...]]vas prosim [[...]]
[[...]]zboru veljajo enaka merila za vse! Hvala lepa.
Zaključujem razpravo. Končali smo razpravo o amandmaju, o katerem bomo v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora odločali danes, v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni zadnji točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 9. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na TRETJO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O JAVNEM NAROČANJU, V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Gospa državna sekretarka, želite besedo? Ne. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod mag. Borut Sajovic v imenu Poslanske skupine LDS. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči za besedo. Seveda veliko smo o tem zakonu povedali že pri predhodni točki, vendar kljub vsemu, javno naročanje je tako potrebna in pomembna tema, da je določene zadeve treba večkrat poudariti. Zakon o javnem naročaju je del treh zakonov, ki urejajo področje javnih naročil: Zakon o javnem naročanju na vodnem, energetskem, transportnem področju in na področju poštnih storite smo predhodno obravnavali, sicer pa oba vsebujeta enake oziroma analogne rešitve. Pri obeh zakonih gre za sistemsko podobna zakona, zato so tudi predlagane s strani Vlade podobne, po mnenju Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije, ustrezne rešitve, ki pa se jih da vedno še nadgraditi, izboljšati, zato je vse to dogajanje na področju javnega naročanja treba budno sproti in ves čas spremljati, analizirati in pripravljati ukrepe za izboljšanje stanja. Še enkrat poudarjamo, da se zavzemamo za predlagane rešitve, ki so povezane predvsem z zagotovitvijo finančne discipline v odnosu do podizvajalcev, da posodobimo evidence ponudnikov s tako imenovanimi negativnimi referencami in zaostrimo odgovornost, da racionaliziramo postopka in zmanjšamo stroške v zvezi s preveritvijo ponudbe in s tem povezanim ugotavljanjem sposobnosti ponudnikov ter da še jasneje opredelimo prekinitev postopka in zavrnitev vseh ponudb. Naša generalna ocena je, da zakon prinaša dobre, napredne rešitve, zato bomo v Poslanskem klubu Liberalne demokracije zakonu pritrdili.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Rado Likar v imenu Poslanske skupine SDS.
Hvala lepa še enkrat za besedo. Predlog zakona o javnem naročanju je tako rekoč identičen zakonu, ki smo ga obravnavali v prejšnji točki in v Poslanski skupini SDS tudi tega predloga zakona ne bomo podprli iz razloga, ki sem ga navedel že v stališču pri prejšnji točki - se pravi, ker novela zakona črta določbo, s katero se v postopku javnega naročanja v primeru ekonomsko najugodnejše ponudbe, poleg drugi meril, upošteva tudi merilo cena. In še en razlog je, zakaj zakona v Poslanski skupini SDS ne bomo podprli. Namreč, predlagatelj, to je Vlada, predlaga uvedbo instituta odstopa od pogodbe javnega naročila v primeru, da zanj naročnik nima zagotovljenih sredstev ali pa da naročnik preprosto ugotovi, da predmeta javnega naročila ne potrebuje več. To je kratko malo čudno in nerazumljivo, da lahko naročnik v postopku že po sprejetju odločitve o oddaji naročila pride do ugotovitve, da nima sredstev, kajti če nima zagotovljenih sredstev, tudi postopka javnega naročanja ne more začeti. Takšna dikcija je po našem mnenju tudi pravno sporna, saj mora naročnik pred oddajo javnega naročila, kot rečeno, predmet naročila prej opredeliti v svojih načrtih razvojnih programov in proračunu. V zvezi s tem smo v Poslanski skupini SDS pripravili tudi amandma, kjer predlagamo črtanje te določbe oziroma novega petega odstavka. Zaradi navedenega, kot rečeno, v Poslanski skupini SDS predloga zakona v takšnem besedilu ne bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Alojzij Potočnik v imenu Poslanske skupine Zares, prijavljen - ga ni. Gospod mag. Radovan Žerjav v imenu Poslanske skupine SLS. - ga ni. Gospod Franc Jurša, v imenu Poslanske skupine DeSUS - ga ni. Končali smo predstavitev stališč poslanskih skupin. Sledi razprava poslank in poslancev o predlogu zakona v celoti. Besedo ima gospod Srečko Prijatelj. Se odpoveduje. Gospod mag. Andrej Vizjak - ga ni. Gospod mag. Borut Sajovic. Se odpovedujete. Gospod mag. Franc Žnidaršič - ga ni. Gospod Zvonko Černač. Izvolite.
Hvala lepa. Gre za podobno vsebino, kot smo jo imeli že pri prejšnjem zakonu. Ni res, da ta zakon nima neposredne povezave s falconom. Ima jo. Zaradi tega, ker falcon je bil v mandatu bivše LDS-ove vlade nabavljen upoštevaje določbe zakona o javnem naročanju; tudi upoštevaje določb, ki govorijo o merilu ekonomsko najugodnejše ponudbe, in to tistih določb, ki se sedaj črtajo; o tem, da mora biti cena vrednotena z najmanj 40 oziroma 60%. In nič ni bilo spornega pri tem in izbiro je bilo mogoče opraviti, res pa je, da je bila odločitev o tem, kaj nabaviti, v temelju napačna. Tako kot je, recimo, v temelju napačna aktivnost, da se najema, ob tem da se gradi za potrebe policije posebna stavba, še nek dodaten objekt za milijon 600 tisoč evrov. Ampak če govorimo o tem zakonu, lahko ugotovimo podobno kot pri prejšnjem: da dobrih namenov, ki so napisani v obrazložitvi, ta zakon žal ne bo dosegel. In tudi tistega namena, ki ga zasleduje v tem, da bi zagotovil večjo finančno disciplino in da bi omogočil, da v tej verigi javnega naročanja, da se omogoči enak položaj, kot ga ima prvi izvajalec, tudi za vse ostale podizvajalce, tudi tega namena ne bo ta zakon izpolnil, ker tisti, ki se bo sedaj prijavil glede na zbirokratiziranost postopka, ki je v tem zakonu opredeljena, pač ne bo nastopal s stotimi podizvajalci in dobavitelji, kot jih ima sedaj, pač pa bo nastopal z enim, ta pa bo potem vzpostavil celotno verigo naprej in določbam zakona bo zadoščeno. Kakšen je torej učinek na tem področju, kakšen bo učinek na tem področju? Nikakršen! Nikakršen, tako kot ni bil ustrezen učinek takrat, ko ste sprejemali zakon glede jamstvene sheme in ko ste s formaliziranjem uredb zadevo zakomplicirali do te mere, da učinkov v letu 2009 praktično ni bilo in Slovenija je zaradi tega v letu 2009 padla najbolj med državami Evropske unije in pada še vedno. V letošnjem januarju imate v proračunu minus 220 milijonov evrov, lani pa ste imeli plus 6,6 milijona evrov. Katastrofalni podatki, ki bi zahtevali takojšen rebalans proračuna za leto 2010. Namen te določbe pa je, da se merilo cena izniči, da se lahko nabavlja za kakršnokoli ceno, da teh omejitev več ni, in to v obdobju, ko govorimo, da je treba na vseh segmentih, predvsem v javni sferi, varčevati. Ta določba je ravno v nasprotnem duhu, kot bi morale biti določbe ne samo tega zakona, ampak vseh zakonov, ki jih ta država sprejema. Zaradi tega mislim, da je minimalno, kar je treba narediti, sprejeti amandma, ki ga predlaga Slovenska demokratska stranka. In še enkrat povem, ne razumem tega silnega upora temu amandmaju, ki ne povzroča nič drugega, kot samo v tem delu uzakonja stanje, ki trenutno že velja in ki z vidika javnega naročanja ni problematično in sporno.
Gospod Vili Trofenik - ga ni. Želi gospa državna sekretarka besedo? Ne, hvala. Zaključujem razpravo. Prehajamo na razpravo o členih in o vloženih amandmajih, ki jo bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 2. 3. 2010. V razpravo dajem 21. člen in amandma Poslanske skupine SDS. Želi kdo besedo? Ne, zato zaključujem razpravo in v razpravo dajem 36. člen in amandma Poslanske skupine SDS. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. Končali smo z razpravo o amandmajih, o katerih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni zadnji točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 15. TOČKO DNEVNEGA REDA - PRVO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBI IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DAVČNEM POSTOPKU, redni postopek. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila skupina 26 poslank in poslancev s prvopodpisanim Jožetom Tankom. V zvezi s tem predlogom zakona je skupina 27 poslank in poslancev s prvopodpisanim Jožetom Tankom zahtevala, da Državni zbor opravi splošno razpravo. Besedo dajem predstavniku predlagatelja zakona gospodu mag. Andreju Vizjaku za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Izvolite.
Torej, spoštovani podpredsednik, kolegice in kolegi, državna sekretarka, hvala lepa za besedo in možnost, da predstavim ta, po moji oceni pomemben zakon. Uvodoma naj izrazim razočaranje, da sem ob prebiranju dnevnega reda te, sicer februarske seje, ki poteka v začetku marca, z razočaranjem ugotovil, da Vlada ni predlagala in da na tej seji ne bomo obravnavali nobenega zakona, nobenega ukrepa tako imenovane izhodne strategije, strategije, ki bi popeljala Slovenijo hitreje iz brezna in nezavidljive situacije tako glede javnih financ kot seveda gospodarske situacije. Kljub temu da se je Vlada hvalila s tem, da je predlagala hitro, ena med prvimi, izhodno strategijo, pa v tej implementaciji tistega akademskega besedila zopet zataji. In videti je tudi, da bo zatajila v prihodnje, saj tudi na napovedani marčevski seji ni nobenega izmed ukrepov izhodne strategije. Namreč, za naslednji teden imamo sklican [[...]]Odbora za gospodarstvo in finance in - razen, če slučajno ne misli Vlada, da je zakon o pogrebni in pokopališki dejavnosti del izhodne strategije - ni nobenega drugega ukrepa. Zato to počnemo v opoziciji. Tudi ta zakon, katerega imamo danes na mizi, je zakon, ki bi razbremenil slovensko gospodarstvo - ne v finančnem ali davčnem smislu, temveč v administrativnem smislu. Tudi to je denar za podjetja. Vsak čas, vsak nepotrebni birokratski posel ali opravilo podjetjem pomeni stroške in denar in jim zmanjšuje konkurenčnost. Mi smo že nekajkrat poskusili s temi predlogi prepričati Vlado, da velja prisluhniti takim predlogom, da velja analizirati in če ne sprejeti, pa vsaj predlagati nekaj boljšega, drugačnega v smislu administrativne razbremenitve gospodarstva. Vendar, žal, Vlada ne dela kaj veliko na tem področju. Torej, s tem predlogom zakona želimo bistveno zmanjšati administrativno obremenitev slovenskih podjetij in posledično tudi nadgraditi njihovo konkurenčnost. Cilj spremembe in dopolnitve Zakona o davčnem postopku je pravica do možnosti enotnega nakazila vseh davčnih obveznosti na skupni račun in njihova kasnejša delitev po ustreznem ključu. Namesto da podjetja delijo in preko različnih nakazil servisirajo državne blagajne, tako proračunske kot ostale, naj bi to poslej storili uradniki. Podjetja naj bi nakazala sredstva na enotni račun, torej isto višino kot doslej, vendar samo z enim nakazilom. Analiza namreč kaže, da se prispevki za samostojne podjetnike plačujejo na različne račune, kar tri; za zaposlene pri njih pa na štiri oziroma pet. Tako se kaj kmalu zgodi, da je takšnih nakazil tudi do 10. Čemu torej ne razbremeniti podjetij, če se seveda da - in mora se dati -, saj je usmeritev Evropske unije že iz leta 2007 ta, da je treba znižati administrativna bremena za 25%. Tej zavezi je pritrdila tudi slovenska vlada, vendar z nobenim dejanjem doslej resno ni posegla in implementirala te zaveze. Iz poročila in mnenja Vlade sledi, da je Vlada ustanovila neko delovno skupino, ki dela na teh poenostavitvah in na predlogih in žal ugotavljam, da konkretnih ukrepov v zvezi s temi posodobitvami ni - ali pač? Zato sprašujem državno sekretarko kaj v zvezi s tem tudi namerava Vlada narediti, če že ima odklonilno stališče do tega predloga?
Hvala lepa. Besedo dajem predstavniku Vlade za uvodno obrazložitev mnenja. Gospa mag. Helena Kamnar, državna sekretarka, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovani! V zvezi s pobudo za poenostavitev postopka plačevanja davčnih obveznosti smo v Državnem zboru lansko leto dvakrat že razpravljali. Mnenje Vlade je bilo pojasnjeno že ob tisti priliki, ampak dovolite, da vas še enkrat spomnim, kje je temeljna ovira, zakaj v tem trenutku te poenostavitve še nismo realizirali na vladni strani, jo pa nameravamo takoj, ko bodo za to izpolnjeni pogoji. Poenostavljanja plačevanja davčnih bremen se je očitno zavedala že pretekla vlada, saj je bila ta delovna skupina, ki jo je omenil tudi poslanec Vizjak, imenovana že v maju leta 2008. No, ta delovna skupina je intenzivno delala na konceptu, kako poenostaviti postopke, ves ta čas in že v lanskem letu je predlagala, da se postopek nadaljuje tako, da se predvsem zmanjša število podračunov za vplačevanje obveznosti dajatev in da se loči denarni in informacijski tok, kar bi omogočilo, da se z enim nakazilom lahko opravi več namenov in da se natančno ve, za kateri namen je koliko denarja nakazanega. Seveda je za izvedbo tega principa, za katerega se vsi močno zavzemamo in ga ima Vlada v svojih dokumentih zapisanega, in sicer v okviru programa 25% administrativno razbremenitev države do leta 2012. To se pravi, tam je v programu ta zadeva, ampak pogoj, da to lahko izvedemo, je informacijski sistem Davčne uprave. Sedanji informacijski sistem Davčne uprave in sedanji knjigovodski sistem ne omogočata izvedbe te poenostavitve. Gre namreč za to, da nimamo enotnega informacijskega sistema, ampak imamo tako rekoč vsak davek podprt z enim informacijskim sistemom in ti informacijski sistemi med seboj niso kompatibilni, zato se jih ne more na ustrezen način povezovati. Zato tudi ni moč najti enega davčnega zavezanca po vseh naslovih v okviru enotnega informacijskega sistema. Nov informacijski sistem na davčnem področju, veste, da se k njemu pristopa, kolikor vem, že od leta 2002 dalje in da uspešno padajo vsa javna naročila na tem področju. Toda zdaj smo prišli tako daleč, da je javno naročilo uspelo. Revizijska komisija je pred nekaj dnevi odločila, da lahko nadaljujemo postopek, kar pomeni, da bo v nekaj dneh podpisana pogodba in se bo resno pristopilo k izvajanju tega novega informacijskega sistema. Po naših načrtih bi v letu 2011 lahko zaživela poenostavitev postopka praktično, vsaj zdaj tako kaže, brez zakonskih sprememb, ker je moč to doseči v okviru implementacije obstoječe zakonodaje in urediti vse zadeve na ravni podzakonskih predpisov. Seveda, če se bo izkazalo, da bo potrebna zakonska sprememba, jo bo Vlada predlagala še do konca letošnjega leta, vendar zaenkrat kaže, da to ne bo potrebno in da bomo cilje lahko dosegli. Ne pa povsem, zato ker se tematika plačevanja različnih dajatev ureja v različnih zakonih, zlasti kar se tiče plačevanja prispevkov za socialno varnost, kar bo urejeno v prenovi tega sistema, tako pokojninskega kot zdravstvenega. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospa Renata Brunskole v imenu Poslanske skupine SD.
Najlepša hvala. Še enkrat lepo pozdravljeni vsi prisotni! Skupina poslancev s prvopodpisanim Jožetom Tankom predlaga v Zakonu o davčnem postopku, kar je že predlagala maja 2009 v Zakonu o javnih financah. Namen predlaganega zakona je, da se uveljavi pravica do možnosti enotnega nakazila vseh davčnih obveznosti na skupni račun in njihovo delitev po ustreznem ključu, s čimer bi se bistveno zmanjšala administrativna obremenitev slovenskih podjetij. V koaliciji pozdravljamo pobudo zmanjšanja administrativnih ovir za slovenska podjetja, žal pa prejšnja vlada v letu 2008 tega ukrepa ni izvedla v realizaciji program ukrepov za odpravo administrativnih ovir, čeprav je bil predviden. Kljub temu pa se koalicija in Vlada zavedata pomembnosti pomena poenostavitve sistema plačevanja davkov in drugih obveznosti. Zaradi tega je ta ukrep določen kot eden od ukrepov zmanjšanja administrativnih ovir iz leta 2009. Zaradi tega je Vlada 26. maja 2009 imenovala posebno delovno skupino za poenostavitev sistema obračunavanja in vplačevanja davkov, prispevkov, drugih obveznih dajatev ter javnofinančnih prihodkov. Delovna skupina je bila imenovana iz razloga, ker gre pri navedeni tematiki za kompleksno in zapleteno področje, ki posega na več različnih področij in zato zahteva vsebinsko proučitev številnih medsebojno povezanih sistemov. Vlada delovna skupina je že pripravila osnutek modela poenostavitve sistema vplačevanja davkov, ki pa ga je treba proučiti še z drugih vidikov, predvsem z vidika plačilnega prometa, ločitve denarnega in informacijskega toka ter evidentiranja novega modela o davčnem knjigovodstvu. Prav tako je v programu Vlade Republike Slovenije za odpravo administrativnih ovir in zmanjšanja administrativnih bremen za 25% vključen ukrep poenostavitve sistema plačevanja davkov in drugih obveznih dajatev. V programu je določeno, da se prouči možnosti poenostavitve sistema, tako da se zmanjša frekvenca vplačevanja zneskov, ki so nižji od na primer določene višine, z letnim oziroma polletnim nakazilom v enkratnem znesku in znižajo bančne provizije. Rok za pripravo strokovnih podlag je leto 2009, rok za uvedbo sistema pa 2011. Vendar pa koalicija ne more podpreti predlaganega zakona, ker so načini plačevanja obveznih dajatev urejeni v različnih zakonih, zato je pri pripravi predloga zakona z naveden vsebino potrebno proučiti možnost enotnega vplačevanja v kontekstu teh zakonov in sicer: Zakon o obdavčenju, Zakona o davčnem postopku, Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, Zakona o zdravstvenem zavarovanju in zdravstvenem varstvu, Zakona o prispevkih za socialno varnost. Seveda je pri tem treba predlagatelja opomniti, da že veljavna zakona sedaj omogočata zavezancu za davek plačilo več dajatev, ki jih nadzira en nadzornik in ki zapade v plačilo isti dan z enim nalogom. V tem primeru si nadzorniki in zavezanec za davek izmenjata specifikacijo, to je obračun zneska plačila. Oznaka tega obračuna mora biti pravilno vpisana v sklicu na plačilnem nalogu. Taka plačila zavezanci za davek plačujejo na prehodni proračun nadzornika s katerega nato nadzornik razporedi dajatev na ustrezne vplačilne podračune. V tem primerih se plača provizija le za en nalog. Na podlagi odločitve Državne revizijske komisije se bo začela nujna prenova informacijskega sistema Davčne uprave Republike Slovenije. Razpis za informacijski sistem se je vlekel skozi cel prejšnji mandat in še del mandata te vlade. Na podlagi končanega postopka o izbiri ponudnika informacijskega sistema Durs bo mogoče proučiti predlagane rešitve v okviru poenostavitev davčnih postopkov. Torej lahko rečemo, da so se končno tudi na tem področju naredili potrebni in nujni koraki. Zaradi navedenih dejstev, da je treba predlagano rešitev urediti sistemsko v več zakonih, bo Poslanska skupina Socialnih demokratov glasovala proti predlogu, da je zakon primeren za nadaljnjo obravnavo, saj v Poslanski skupini Socialnih demokratov na podlagi vsega prej navedenega ocenjujemo, da tovrstni predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Rado Likar v imenu Poslanske skupine SDS.
Hvala za besedo. Še enkrat lep pozdrav vsem prisotnim! Poslanska skupina SDS je v parlamentarno proceduro vložila predlog novele zakona o davčnem postopku, s katero naj bi se omogočilo enotno nakazilo vseh davčnih obveznosti na skupni račun in njihovo delitev po ustreznem ključu. V poslanski skupini smo mnenja, da je to pomemben zakon in pomeni še enega v vrsti poskusov, da bi vendarle nadaljevali z aktivnostmi na področju odpravljanja administrativnih ovir, ki so se tako v državah Evropske unije kot tudi v Sloveniji sistematično pričele že v letu 2007, sedaj pa so nekako zamrle. S tem bi se občutno zmanjšala administrativna obremenitev gospodarstva, predvsem malih in mikro podjetij, katerih stroški bančnih provizij so nesorazmerno visoki v primerjavi z višino davčne obveznosti. Zavezanci za plačilo davčnih obveznosti namreč po sedaj veljavni zakonodaji plačujejo davke in prispevke ter druge obvezne dajatve na več različnih podračunov, odprtih pri Banki Slovenije. Za vsako takšno posamično dajatev je treba izpolniti plačilni nalog ter od tega plačati banki provizijo. Kot rečeno, to pomeni za zavezance poleg znatnih stroškov plačilnega prometa tudi nepotrebno administriranje. Tako mora danes podjetnik v primeru, da ima samo enega zaposlenega, izpolniti 14 plačilnih nalogov, se pravi, poleg nakazila plače, prevoza na delo in prehrane ter drugih materialnih stroškov še davek od osebnih prejemkov, prispevek iz plač za pokojninsko in invalidsko zavarovanje, pa prispevek iz plač za zaposlovanje, prispevek iz plač za starševsko varstvo, pa prispevek na plače za zdravstveno varstvo, pa prispevek na plače za ZPIZ, pa za zdravstveno varstvo, prav tako na plače in za zaposlovanje, prispevek na plače za nesrečo pri delu in poklicne bolezni ter prispevek na plače za starševsko varstvo. Mogoče še zanimivost. V primeru, da je plača zaposlenega minimalna, je znesek na kar petih plačilnih nalogih manjši od 2 evrov. Bančna provizija za plačilo plače za enega zaposlenega pa mesečno znaša preko 9 evrov, kar na prvi pogled ni veliko, vendar pa to na letni ravni znese preko 110 evrov na podjetje oziroma če predpostavljamo, da imamo v Sloveniji približno 60.000 podjetij, trenutno ne vem, če jih je še toliko, potem to pomeni 6 milijonov 650 evrov bančnih provizij, če ima podjetje samo enega zaposlenega. V Poslanski skupini SDS ocenjujemo, da je novela zakona primerna za nadaljnjo obravnavo in jo bomo v prvem branju podprli. Ker vemo, da Vlada nasprotuje predlogu, pričakujemo od nje, da bo v kar najkrajšem času proučila možnosti in našla primerno rešitev za zmanjšanje administrativnih ovir, ki bi bila dobrodošla predvsem za mala in mikro podjetja. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Alojzij Potočnik v imenu Poslanske skupine Zares.
Hvala. Spoštovani podpredsednik, predstavnica Vlade, kolegi. Gre za "remake" predloga, ki ga je 10. junija 2009 skupina poslancev že vložila temu zboru. In zbor je pred meseci že glasoval proti nadaljnji obravnavi predloga, ki je bil po vsebini enak. Vendar je namen in cilj predloga povsem razumljiv in upravičen. Gre na kratko za uveljavitev pravice do možnosti enotnega nakazila vseh davčnih obveznosti na skupni račun. Tako naj bi se zmanjšala administrativna obremenitev davčnih zavezancev. To je imel pred očmi tudi minister za finance, ki je v maju 2008 imenoval posebno delovno skupino za prenovo sistema obračunavanja in plačevanja davkov, prispevkov in drugih javnofinančnih prihodkov. Gre torej za delovno skupino, ki se ukvarja z izrazito kompleksnim in zapletenim področjem. Poenostavitev sistema plačevanja davkov je namreč odvisna tudi od rešitev z vidika plačilnega prometa, ločitve denarne in informacijskega toka in ne nazadnje od vzpostavitve novega informacijskega sistema Davčni upravi Republike Slovenije, kar je predlagateljica že tudi prej pojasnila. S tem v zvezi je Vlada sicer pojasnila, da je osnutek novega modela nared. Glede predloga, ki ga obravnavamo pa meni, da je pomanjkljiv prav glede spregleda celovitih rešitev, ki so sicer urejena ali neurejena v različnih zakonih z davčnega področja in s tem se velja strinjati. Neprepričljivost predloga je tokrat nad koristmi, ki jih prinaša. Poslanska skupina Zares ga zaradi tega ne bo podprla. Vendar še nekaj, kar je s tem posredno povezano, nekaj o tem je govoril tudi moj predhodnik, o izjemno pogostem spreminjanju davčne zakonodaje - ni priporočljiva, če ni nujna. Je slaba, tako pravita teorija kot praksa, in obstaja sorazmerno solidno in zanesljivo merjenje posledic, ki jih povzroča zakonodajalec, to smo mi. Odražajo se v stroških, ki so povezani s pobiranjem davkov. Stroški se delijo na direktne in indirektne. Direktne predstavljajo tisti stroški davčne administracije, ki so povezani s pobiranjem davkov in v Sloveniji predstavljajo nekaj manj kot 1%, mislim, da 0,9% pobranih davkov in prispevkov. Indirektni stroški, ki obremenjujejo davčne zavezance, v mislih imam predvsem vzdrževanje informacijskih sistemov, davčnih svetovalcev, odvetnikov, hranjenje dokumentacije, storitve računovodskih storitev, izobraževanja in tako dalje, pa so po mednarodni oceni dva - do trikrat večji kot direktni, dva - do trikrat večji kot stroški davčne administracije. Podatek, ki da misliti. Nam mora dati misliti. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Janez Ribič v imenu Poslanske skupine SLS.
Spoštovani prisotni! Pred nami je že drugič zakon, ki bi po naši oceni z relativno enostavno, nebolečo in neškodljivo spremembo ogromno doprinesel k odpravi administrativnih ovir ter zmanjšanju stroškov na strani zavezancev za plačilo različnih davkov. Po trditvah predlagatelja zakona naj bi zavezanci davke bili dolžni plačevati na več kot 10 različnih podračunov. Za vsakega od podračunov je treba izpolniti samostojen plačni nalog ter za vsakega banki plačati provizijo. Po eni strani gre torej za rešitev, ki zavezance razbremenjuje administrativnih obremenitev, po drugi strani pa tudi ne nezanemerljivo znižuje stroške poslovanja podjetij in ostalih zavezancev. Vlada, seveda, predlogu zakona ponovno nasprotuje s popolnoma istimi argumenti kot dobre pol leta nazaj. Argumenti: tako zelo kompleksne problematike ni mogoče ustrezno oziroma vsebinsko popolno in pravilno določiti, kot je predlagano. Vendar se Vlada še vedno zaveda pomena poenostavitve sistema plačevanja davkov in drugih obveznosti, zato je 26. maja 2008 imenovala posebno delovno skupino za poenostavitev sistema obračunavanja plačevanja davkov, prispevkov, drugih obveznih dajatev ter javnofinančnih prihodkov. Po skoraj dveh letih delovanja je delovna skupina že pripravila osnutek modela poenostavitve sistema plačevanja davkov, ki pa ga je po besedah Vlade treba proučiti še z drugih vidikov, predvsem z vidika plačilnega prometa, ločitve denarnega in informacijskega toka ter evidentiranja novega modela v davčnem knjigovodstvu. Vlada nadalje pojasnjuje, da je v programu Vlade Republike Slovenije za odpravo administrativnih ovir in zmanjšanje administrativnih bremen vključen ukrep poenostavitve sistema plačevanja davkov in drugih obveznih dajatev. Rok za pripravo strokovnih podlag je 2009, rok za uvedbo sistema pa 2011. Ne vem, ali bi se človek smejal ali jokal. Glede na tempo življenja, ki ga živimo v tem času, je žal produktivnost in ekspeditivnost naše vlade na nivoju življenjskega tempa 18. stoletja. Posledice teh "super sposobnosti", žal, nosimo vsi državljani in državljanke Republike Slovenije. Predlagane spremembe so potrebne in koristne in Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke bo predlagani zakon podprla. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Franc Jurša v imenu Poslanske skupine DeSUS.
Hvala. Še enkrat lep pozdrav vsem, ki sedite v dvorani! Poglavitni rešitvi v predlagani noveli zakona o davčnem postopku sta možnost enotnega nakazila vseh davčnih obveznosti, ki pripadajo državi, občinam, Zavodu za zdravstveno zavarovanje Slovenije, Zavodu za pokojninsko in invalidsko zavarovanje Slovenije ter drugim prejemnikom na skupni račun in njihova delitev po ustreznem ključu, podrobnejši način bi naj v 90-dneh določil minister za finance, ter, da davčni zavezanec lahko samo odloča o prioriteti poplačil davčnih obveznosti. Vsem poslancem Državnega zbora je verjetno znano, da identične vsebine predloga novele, ki je sedaj na dnevnem redu, ne obravnavamo prvič. Predlagatelj je že večkrat identične rešitve predlagal tako v okviru predlogov sprememb Zakona o davčnem postopku kot tudi v okviru novele Zakona o javnih financah. Predlagatelj se pri vlaganju aktov v Državni zbor poslužuje sistema kopiraj prilepi in tovrstno kontinuirano vlaganje enih in istih predlogov zakona z neizvedljivimi rešitvami v Poslanski skupini DeSUS ne bomo podprli, saj je takšen primer po eni strani zgolj zapravljanje davkoplačevalskega denarja, po drugi strani pa pomeni zgolj njihovo, torej predlagateljevo, promocijo. To ni bilo samo enkrat, večkrat je bilo predlagatelju jasno in podrobno obrazloženo, zakaj tovrstni predlogi niso sprejemljivi, vendar predlagatelj vztraja in vztraja in vlaga to isto vsebino, o kateri potem odločamo v Državnem zboru. Zahtevo po enotnem nalogu so že predlaganim podali delodajalske organizacije. Tudi vlada v prejšnjem mandatu je imela možnost ta sistem enotnega naloga celovito urediti, saj je bila slednja ideja tudi predmet vladnega programa odprave administrativnih ovir, vendar se slednje ni realiziralo. Poslanci DeSUS-a sicer ocenjujemo, da bi bilo primerno poenostaviti plačevanje obveznih dajatev in drugih javnofinančnih prihodkov, vendar poslanci DeSUS-a predloga ne bomo podprli iz naslednjih razlogov. Poglavitno: predlog v osnovi ni pripravljen na način, ki bi omogočal njegovo izvedbo; nedorečenost delitve dajatve po določenem ključu; za vse obvezne dajatve določi isti dan zapadlosti v mesecu; določiti način izterjave oziroma vračila premalo oziroma preveč plačanih dajatev in druge predpostavke ne morajo biti vsebovane zgolj v podzakonskem predpisu ministra, pristojnega za finance, temveč bi moral način plačevanja obveznih dajatev in drugih javnofinančnih prihodkov predvideti tudi z zakonskimi akti. Za predlagano reorganizacijo teh postopkov vplačevanja in zmanjševanja ovir in tudi stroškov je po naši oceni zagotovo treba zagotoviti tudi proračunska sredstva. Med tem ko predlagatelj trdi, da slednja niso potrebna. Zaradi navedenega poslanci naše poslanske skupine novele zakona o davčnem postopku ne bomo podprli.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bogdan Barovič v imenu Poslanske skupine SNS.
Dober dan. Danes smo nekako hitro šli skozi zelo pomembne zakone, ampak vseeno mislim, da se drugič lahko ustavimo tudi pri Predlogu zakona o spremembi in dopolnitvah Zakona o davčnem postopku. Pozorno sem poslušal poslanskega kolega, ki sedi pred menoj, ki je tudi jasno povedal, da ni dobro za nobeno državo in da to prakso tudi pokaže, spreminjanje davčnih zakonodaj in da svet pozna različne načine, med drugim tudi fleksibilne davčne zakone oziroma davčno politiko, ko se davki sami prilagajo gospodarskemu stanju - ampak, dobro. To je verjetno res vse za prihodnost. V Slovenski nacionalni stranki podpiramo že eno leto in še nekaj časa intenco te vlade, da bi enotno uredila ne samo davčno politiko, ampak marsikaj tistega, ker je danes razdrobljeno in kar se spreminja. Po drugi strani pa ves čas, in tudi opozarjam na matičnih delovnih telesih, v glavnem, če smo malo pozorni, sprejemamo zakona o spremembah zakonov. Tudi ko smo opozorjeni, da je predlog zakona o spremembi nekega zakona, da spreminja več kot dve tretjini členov, da bi naj bi zaradi tega vložen nov zakon. Za nekatere je bilo konkretno rečeno, da bi moral biti vložen nov zakon. Mi največ, kar delamo, je, da spreminjamo zakone in sprejemamo zakone o spremembi zakonov. Na ta način ne naredimo nič. Naredimo kratko vsebinsko spremembo, ki je najbrž narejena z dobro intenco, z dobro namero, vprašanje pa je, kakšni so njeni rezultati, in hkrati delamo ravno to, kar je kolega opozoril, da ne bi smeli. Delamo takšno raznolikost in toliko sprememb, da dejansko več stroškov z vsemi odvetniki, strokovnjaki, ki proučujejo vse nastale spremembe in jih razlagajo tistim, ki morajo te zakone implementirati ali spoštovati, jih uresničevati. Tako so dejansko to ogromni stroški in nekateri se celo tako hitro spreminjajo, da jih ljudje komaj dohajajo. Pa vendar po drugi strani moramo realno pogledati. Nekdo je pač pokazal dobro voljo, in moramo reči, da je s predlogom zakona o spremembi zakona želel narediti nekaj dobrega. Vsekakor zasluži takšna namera pregled takšnega zakona in potem oceno, ali je zakon primeren ali ni vsebinsko, po drugi strani verjetno tudi tehnična izvedba ali pa obljuba te vlade, da bo nekatere vsebine, ki so predlagane v različnih zakonih, združila v en zakon. No, teh vsebin do danes še ni bilo. Upam, da jih bomo nekoč doživeli. Ampak, veste, ukrepati je treba ta trenutek! Zato se je takrat Slovenska nacionalna stranka, tako kot se bo tudi danes, odločila, da bo podprla Predlog zakona o spremembi in dopolnitvah Zakona o davčnem postopku. Prvič bo s tem pokazala namero, da želi, da se nekaj spremeni, drugič bomo s tem izrazili svoje mnenje, da je vsebina tega zakona dobra in da je njen namen koristen in bi prinesel nekaj dobrega. Ker gre le za enotno nakazovanje davčnih obveznosti, gre posledično za možnost zamujanja predpisanih rokov za plačilo do 15 dni, s čimer se lahko izboljšuje likvidnostno stanje slovenskih podjetij, gre za 90 dni od sprejetja zakona, ko v tem času lahko minister določi podrobnejši način plačila. Skratka, vsebina se nam zdi primerna. Zato bomo predlog tega zakona o davčnem postopku vnovič podprli. Seveda pa bomo z velikim veseljem podprli tudi novi paket, upam, da paket davčne zakonodaje, ki naj bi jo Vlada pripravljala. In tudi upam, glede na to, da jih je član njihove vlade in eden od poslancev tudi opomnil, da stroka govori o tem, da je dobro imeti čim bolj enotno, trdno in dalj časa trajajočo davčno politiko, da se bo to mnenje, ta presoja, to znanje, to vedenje pri pripravi novega enotnega sistema davčnega področja tudi upoštevalo. Takrat bo Slovenska nacionalna stranka, seveda če bo ta paket zakonov trden in močan, z veseljem podprla, ampak do takrat pa prav tako z veseljem podpiramo Predlog zakona o spremembi in dopolnitvah Zakona o davčnem postopku v upanju, želji in skorajda prepričanju, da bi prinesel nekaj dobrega. Predvsem pa bi, če drugega ne, banke prisilil, da bi začele nekoliko bolj racionalno gledati in misliti. Kolikor so banke zaslužile od vseh teh položnic, bi lahko živele brez kakršnihkoli depozitov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod mag. Borut Sajovic v imenu Poslanske skupine LDS.
Hvala lepa, gospod predsedujoči, za besedo. Še enkrat prijazen pozdrav redkim prisotnim in pa sekretarki. Pred nami je Predlog zakona o spremembi in dopolnitvah Zakona o davčnem postopku, je pa na žalost povsem identičen tistemu iz junija lanskega leta, ki je bil na podlagi dejstev in argumentov zavrnjen. Edina sprememba, ki jo lahko razberemo iz predloga zakona, je njegova obrazložitev oziroma ocena stanja in posamezni razlogi za sprejetje zakona. Gre torej še za enega izmed - seveda govorim v navednicah - tako imenovanih "konstruktivnih predlogov opozicije", kako odpraviti administrativne ovire in s tem omiliti krizo. Čeprav je bilo že ob prvi vložitvi zakona obrazloženo, da na področju Vlade dela posebna skupina, ki pripravlja konkretne rešitve na tem področju, tudi na področju možnih poenostavitev plačevanja davkov, prispevkov in drugih obveznih dajatev. Še bolj pomembno pa je, da sama vlada navaja, da je delovna skupina že pripravila osnutek modela poenostavitev sistema plačevanja davkov, ki pa ga trenutno proučujejo še z drugih vidikov, predvsem z vidika dejavnosti v praksi, z vidika plačilnega prometa, ločitve denarnega in informacijskega toka ter evidentiranje novega modela o davčnem knjigovodstvu. Zagotovo pa lahko v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije pritrdimo splošni oceni, da je obravnavana tematika zelo zahtevna, široka in da zahteva podrobno obravnavo, ki se jo rešuje paketno in celovito, ki pa jo v predlagani rešitvi zakona zgolj s petimi členi seveda ne vidimo in zato tudi teh rešitev ne podpiramo. Zagotovo pa v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije lahko pritrdimo mnenju, da bi bilo predloge rešitev treba pripraviti hitreje, saj bi tako lahko hitreje tudi zmanjšali obremenitve in zapletene postopke, a vendarle so krizni časi in ve se še, kaj je prioriteta ministrstev, na drugi strani pa tisti, ki želijo koaliciji konstruktivno pomagati, tudi dnevno poskrbijo, da so na dnevnem redu dogodki, ki pomenijo, da se ukvarjamo s takimi problemi, kot smo se včeraj, ne pa z iskanjem konkretnih konstruktivnih rešitev, ki pa potrebujejo čas, mirnost, zbranost in pa vsako od rešitev ničkolikokrat preveriti, ali bo delovala, potem pa zapisati v zakon in pa sprejeti. Ne nazadnje velja omeniti tudi, da predlagani zakon v določenih pogledih ne daje kvalitetnih rešitev, povezanih z zakonsko določenimi roki plačila dajatev; rešitev, povezanih z enotnim nakazilom, različnimi načini izterjave, vračil in tako naprej. Namreč, kot že prej omenjeno, je treba problematiko plačevanja davščin, prispevkov in dajatev reševati celostno, saj to področje v praksi ureja cel niz, cela kopica zakonov. To poudarja tudi Vlada, ki pravi, da je npr. 2. člen predloga zakona v neskladju s sistemom plačevanja davčnih obveznosti, saj bodo s predlaganim podaljšanjem vsi z zakoni določeni roki izgubili svoj pomen, in posledično zagotovo povzročili neke vrste kaos. Takrat bomo pa deležni kopice kritik, zakaj in kako sistem ne deluje, zato je zadeve treba pretehtati, premisliti in preudarno vpeljati v prakso. Sicer pa že obstoječi trenutni zakon omogoča, da se zavezanec vsak sam odloči, katero obveznost in kako poravnava. Na podlagi teh dejstev lahko ugotovimo, da gre pri tem zakonu za ponovljeni, zopet nedodelan poskus opozicije, da se Državni zbor obremenjuje z istimi zakoni, ki strokovno niti drugače, kot rečemo po domače, "ne pijejo vode". To so seveda tudi razlogi, zakaj v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije temu zakonu ne pritrjujemo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo predstavitev stališč poslanskih skupin. Sledi splošna razprava poslank in poslancev. Besedo ima gospod Gvido Kres. [[Ga ni.]] Gospod Matjaž Zanoškar. [[Tudi ne.]] Gospod Srečko Prijatelj. Prosim.
Hvala lepa za besedo, spoštovani podpredsednik. Sprememba zakona o davčnem postopku je po mnenju Slovenske nacionalne stranke nekako nujna, ampak nujna v tej smeri, da se poenostavijo plačila in da se vzpostavi neka drugačna, stabilna, dolgoročna davčna politika, ki bo na nek način tudi za mala in srednje velika podjetja v bistvu razbremenitev, kajti stalno spreminjajoče se zakonodaje na tem področju je tudi velik strošek za ta podjetja. Izobraževanja, odvetniške storitve, nova računalniška oprema terjajo poleg časa tudi finančna sredstva, ki jih morajo podjetja odvajati za ta namen. Če pogledamo, recimo, da tudi na drugih področjih zelo radi kompliciramo v tem birokratskem smislu, seveda lahko rečemo, da ta država na nek način želi imeti drage postopke in tudi nekonsistentno politiko na področju davčne politike. Jaz bi razumel, če bi imeli željo in hotenje, da pripeljemo Slovenijo v finančno disciplino in da zaščitimo tudi tistega, ki proizvaja na ta način, da tisto, kar naredi, tudi dobi plačano. In da država ne razmišlja samo o tem, kako bo pobrala davke. Še vedno je v veljavi načelo, da tisti, ki izstavi račun, ne glede, če je ta račun dobil plačan, mora plačati davek. Državo od tod naprej nič ne zanima, ali je ta račun bil plačan temu, ki je storitev zaračunal. Glavno je, da država dobi tisto, kar je njeno. To ni dobro. Kajti na ta način tudi to davčno njivo siromašimo in mislim, da bi morala biti prvo zaščitena ta interesna skupina poštenih proizvajalcev, jaz jih tako imenujem, preprečeno pa bi moralo biti tako imenovano črno pranje denarja. Če bo država v enotnem paketu davčne politike ponudila tudi to zaščito na tak način, kot jo poznajo druge države, tudi s prevzemom podjetij, ki bi morala biti pod patronatom države postavljena v bolj ugodno poslovanje z nekim prokuristom, ki ga skozi čas lahko najdemo na trgu. S tem tudi ne bi prizadeli proizvodnje, ne bi prizadeli delavcev, ki se sedaj, če podjetje gre v stečaj, enostavno zapre, pod prvo; pod drugo pa izplača stečajnike in delavci po navadi izvisijo praznih žepov. Skratka, sprememba na tem davčnem postopku je nujna, vendar v Slovenski nacionalni stranki opozarjamo, da je nujno najti takšno rešitev pri davčni zakonodaji, ki bo trajna, ki bo konstantna in ki bo podjetjem nudila v bistvu tudi neko stabilnost v poslovanju in bo zavarovala njihove opravljene storitve do dolžnikov. Če tega ne bomo storili, bo tudi v državnem proračunu vedno manj denarja, kot se nam dogaja sedaj. Davki pa mislim, da so tisti, ki polnijo državno blagajno. Razmislek tudi v to smer, kako bomo zaščitili tiste, ki ta proračun polnijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Franc Bogovič. [[Ga ni.]] Gospod dr. Luka Juri. [[Tudi ne.]] Gospod mag. Andrej Vizjak. [[Ga ni.]] Gospod Vili Trofenik. Gospod Ivan Grill. Izvolite.
Najlepša hvala. Čeprav je ta zakon kratek, pa vseeno menim, da bi zaslužil več pozornosti, predvsem pa, da se ga jemlje bolj resno. Kajti, sama ideja in tudi rešitve, ki bi se jih dalo dopolniti, bi zagotovo veliko prispevalo k poenostavitvam poslovanja, predvsem naših podjetnikov, ki se tako ali tako soočajo s številnimi birokratskimi težavami. Ne nazadnje smo danes slišali tudi številke, koliko se mora po nepotrebnem plačevati za plačilo bančnih storitev in kdo od tega zasluži - banke pa nič drugega. Danes je bilo tukaj ponovno, kot ničkolikokrat, spet poudarjeno, da Vlada išče sistemske rešitve, s katerimi bo poskušala urediti tudi to področje. Spoštovana Vlada, ki je sicer danes tukaj zdaj ni. To so samo besede, ki jih poslušamo od konca leta 2009 oziroma 2008, celo leto 2009, pa tudi zdaj, vendar nekih konkretnih sistemskih rešitev ni ne za to področje, ne za nobeno drugo. Očitno ni volje ali ni dovolj znanja, sredstev pa mislim, da je dovolj, glede na to, da se marsikje porabljajo po nepotrebnem in bi veljalo razmišljati, da bi se tukaj namenilo več sredstev, znanja, kajti informacijske rešitve bi ta problem, da z enim virmanom lahko podjetnik vse prispevke, ki jih rabi za svoje zaposlene, plača, se zagotovo da urediti. Če se spomnimo, koliko je bilo v prejšnjem mandatu govora, da ne moremo dobiti prej izpolnjene dohodninske napovedi, koliko je takšnih ali drugačnih zadržkov - pa ko je bila volja, predvsem s strani vlade in ustreznih ministrov zaukazano, da je treba poiskati rešitev, se je zelo hitro to poiskalo. Treba je bilo zamenjati direktorja davčne uprave in še kaj drugega, pa se je to dalo urediti. Kot sem rekel, nasprotovanje takšnim rešitvam, nezainteresiranost, verjamem, da tako malodušna Vlada ali tudi resorni minister ni. Neznanja, verjetno da tudi ni, da je dovolj strokovnjakov, ki bi se tega področja lotili, bojim pa se, da je tukaj problem v ozadju. Da se nalašč ne želi pospešeno iskati rešitve, zato ker od tega služijo banke. Banke na milijone evrov služijo. Očitno je ta denar potreben za reprogramiranje vseh kreditov, ki so bili "na lepe oči" in v ozadju podeljeni in tudi reprogramirani. Ampak to ni dobro. Ta denar bi bilo bolj koristno, predvsem v korist gospodarstva, da bi se uporabil oziroma da bi ostal našim podjetnikom, ki jim vsak evro veliko pomeni v takšni situaciji, kot smo danes. Imamo nekaj manj kot 100 tisoč nezaposlenih, te podatke smo danes lahko slišali. Nezaposlenost v primerjavi z lanskim letom, pa smo lani bili priča ali mnenja, da je kriza nekje bila na vrhu, da se zdaj stvari že izboljšujejo - očitno se ne. In ravno zaradi takšnih majhnih rešitev; glejte to je majhna rešitev, pa če bi bila dobra volja, bi se jo lahko realiziralo - ne rečem, da jutri, ampak v roku nekaj mesecev pa gotovo. In če bi bil ta zakon sprejet, tudi z dopolnitvami bi se lahko marsikaj vsebinsko dopolnilno, bi bila to neka prisila ali dejansko tudi obveznost vlade ali vseh ostalih institucij, da se tega resno lotijo. Zdaj pa bomo čakali sistemske rešitve in nič ne bo od tega. Da je Vlada do vseh teh poenostavitev, ki bi bile zelo zelo v korist našim podjetnikom, da je do takšnih poenostavitev nezainteresirana, kaže tudi dejstvo, da smo ravno zdaj začeli uvajati novo zdravstveno kartico z dodatnimi stroški, ko bi lahko vse skupaj že s projektom osebne izkaznice poenostavili/poenotili. In tudi tukaj je očitno razlog, da se nekje v ozadju daje zaslužek nekaterim, ki na ta način tudi služijo. Tako spet poslušati očitke ali zavračanje s strani koalicije ali Vlade, da ponavljajmo zakone, da jih "copy-paste" - glejte, to je zakon, ki ga bomo morali verjetno še vložiti. Resnično. Upam, da vas bo kdaj doletelo to spoznanje, da se boste zavedali pomembnosti tega in da se tega projekta Vlada in vsi drugi lotili bolj resno. Saj to ni stvar, ki bi jo v Slovenski demokratski stranki sami želeli forsirati. To so predlogi obrtne zbornice. Oni so tisti, ki želijo, da se stvari poenostavijo. Koliko stroškov bi prihranili pri pisanju teh položnic, virmanov, da ne govorim o tistih provizijah, ki jih je treba plačevati. Dajte tako stvar vzeti dobronamerno in ne z lahkoto reči, da to ni rešitev, da je to nek populizem. Ni res! Zato pa je situacija v Sloveniji takšna, kot je. Vse dobronamerne predloge se jemlje kot populizem, mi pa čakamo, od Vlade pa ni nič konkretnega. Izhodna strategija, ki je bila tako opevana, pa smo bili že takrat do nje kritični: brez nekih konkretnih rešitev, brez nekih akcijskih načrtov. Pričakovali bi, da bomo na tej seji imeli neko konkretno rešitev kakšnega od tistih ukrepov, nek zakon. Nič od tega! Še tisto, kar smo dejansko mi prispevali s tem zakonom, ki bi bil kamenček v tem mozaiku, zavračate, ampak očitno so za to koalicijo, za to vlado pomembni izbrisani, istospolne skupnosti za posvojitev otrok in razne zadeve, ki sploh niso prioriteta za Slovenijo. V koaliciji razmislite in se streznite, ne zaradi nas, zaradi našega gospodarstva, pa da se iz te situacije v katero očitno čedalje hitreje tonemo, to je več kot prosti pad. Iz tega dvomim, da se bomo na enostaven način izkopali ven. Jaz sam bom podprl ta zakon z veseljem, pa tudi če bo treba, ga bomo vlagali še in še, in upam, da bo enkrat naletel na razumevanje. Hvala lepa.
Besedo ima gospa Alenka Jeraj.
Hvala za besedo. Pred nekaj dnevi smo bili priča smrtnemu primeru oziroma samomoru enega od podjetnikov, ki se ob svojem delu, zaposlenih in ob vsem nerazumevanju, tudi države, očitno odločil za ta hud korak. Leta in leta je vlagal v podjetje, plačeval davke, zaposloval toliko in toliko ljudi, sedaj pa zaradi neplačevanja in zaradi mnogih drugih stvari očitno nad tem obupal. Najbrž se nam lahko taki tragični primeri dogajajo tudi v prihodnje, če bo ta država imela tak odnos do podjetnikov. Ob tem ko smo predlagali drugi sklop, tretji sklop ukrepov, smo poskušali stopiti korak proti podjetnikom, proti tistim, ki dejansko ustvarjajo v tej državi in vplačujejo v blagajno, iz katere potem veselo na raznorazne načine in na razno razne konce ta sredstva plasiramo. Ti podjetniki opozarjajo ves čas na neprijazen odnos države do njih, ne omogočamo in ne olajšujemo jim dela. Kvečjemu jim še kakšno stvar zagrenimo s kakšnim dodatnim predpisom in s kakšno dodatno zahtevo. Mi smo zato predlagali mnogo stvari, ki bi olajšale delo podjetnikom. Tudi ta, ki jo predlagamo, ni prvič predlagana in pri vsej državni birokraciji, za katero pogosto nimamo dobrih besed, ne mi, pa tudi včasih ne državljanke in državljani, ker je nerazumljivo, da se ene stvari ne dajo urediti znotraj državne uprave, ampak s tem bremenimo podjetnika, s toliko in toliko virmani, s toliko in toliko položnicami, za katere vemo, da je včasih celo plačilo in provizija večja, kot pa je znesek na položnici. Mi mislimo in poskušamo uveljaviti vse tiste stvari, ki jih tako obrtna zbornica kot gospodarska zbornica predlagata, da bi v teh časih, ko vemo, da podjetjem, gospodarstvo, ni lahko, kriza je velika, da bi vsaj v tem primeru država priskočila na pomoč in jim olajšala to delo. Tega posluha ponavadi s strani naših prijateljev ni, kljub temu da ves čas govorite o tem, da bi morali sodelovati in da boste dobre predloge, ki jih predlagamo v naši poslanski skupini, tudi podprli. Tega nismo dočakali in se bojim, da tudi sedaj ne bomo. Mi pa bomo kljub temu vztrajali, zato ker se na nas obračajo podjetniki, obračajo podjetja, ki imajo težave, ki še vedno ohranjajo delo mnogim delavcem, vendar pa ob takem odnosu države verjetno prav dolgo več ne bodo vztrajali, ker gre vsak mesec toliko in toliko stvari tudi pri njih v minus. In samo odločiti se je potem treba, ali boš ta minus iz meseca v mesec povečeval ali boš pa s tem enkrat prekinil. In to se nam dogaja. Zato ne razumemo, da ne želi tako ministrstvo kot koalicija prisluhniti nekaterim olajšavam, ki bi jih taki zakoni prinesli, pa državo prav veliko ne stanejo ali je pa sploh ne stanejo nič, pač pa zahtevajo nekaj dela državnih uradnikov, ki pa so za to tako ali tako plačani.
Besedo ima gospod Jože Tanko? Gospod Rado Likar. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Res je, da smo identični predlog zakona že vložili v lanskem letu, ki pa je bil s strani večine poslancev zavrnjen, in prav zato, ker se v tem času in na tem področju ni veliko zgodilo v tej smeri, vsaj po našem vedenju ne, smo to pač ponovno storili. Ker sem tudi sam včasih njega dni služboval v instituciji, ki je opravljala plačilni promet, vem iz prve roke, kakšen odnos imajo do tega plačevanja, do teh virmanov predvsem manjši podjetniki. Vse, kar ni neposredno povezano z njihovo, podjetnikovo dejavnostjo, pomeni to za njih nepotrebno administrativno oviro, še predvsem zato, ker je to žal povezano tudi s stroški. In reform in reorganizacij, v tem primeru načina plačila obveznih dajatev, je bilo že ničkolikokrat. Spremembe, dopolnitve so pač potrebne, zakonodaja, kot je ta, je živa materija in vedno je podvržena spremembam in dopolnitvam. Se pa strinjam, da problematika ni tako enostavna, kot zgleda na prvi pogled, bi pa vseeno pričakoval od Vlade, da bi predlog podprla vsaj na načelni ravni, pomanjkljivosti pa bi reševali potem v samem postopku. Zdi se mi, da je pomembno, ali si to želimo ali ne oziroma kaj si želimo. Če si to dovolj močno želimo, tudi potem dosežemo in pridemo do rešitve. Menim, da je naloga države, da prihaja, da pride nasproti državljanom, njihovim željam in njihovim potrebam in to predvsem tistih, od katerih dohodkov država pravzaprav tudi pobira davke in polni državni proračun. In še enkrat na koncu: verjamem, da tega ne gre spreminjati od danes do jutri, kot rečeno, je to le bolj kompleksna zadeva. Ker pa je sistem plačevanja, kot rečeno, zapleten, je nekje treba narediti prvi korak, brez prvega koraka tudi končne rešitve ni. Hvala.
Predstavnika Vlade ni, prav tako ne predstavnika predlagateljev, zato zaključujem razpravo. Vsi prijavljeni razpravljavci, ki ste to želeli ste dobili besedo. Ker čas, določen za razpravo, še ni potekel, sprašujem, ali želi na podlagi prvega odstavka 71. člena Poslovnika Državnega zbora še kdo razpravljati. Ugotavljam, da ne. Zato zaključujem razpravo. O predlogu sklepa, da je predlog zakona primeren za nadaljnjo obravnavo, bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni zadnji točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda in prekinjam tudi sejo zbora. Sejo zbora bomo nadaljevali, kot ste bili že obveščeni, s 23. točko dnevnega red s Predlogom Deklaracije o usmeritvah za delovanje Republike Slovenije v institucijah Evropske unije v obdobju januar 2010-junij 2011, in sicer ob 15. uri.
Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Nadaljujemo prekinjeno sejo Državnega zbora. Prehajamo na 23. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA DEKLARACIJE O USMERITVAH ZA DELOVANJE REPUBLIKE SLOVENIJE V INSTITUCIJAH EVROPSKE UNIJE V OBDOBJU JANUAR 2010-JUNIJ 2011. Predlog deklaracije je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Besedo dajem predsedniku Vlade, gospodu Borutu Pahorju, za dopolnilno obrazložitev.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! V skladu z zakonom je Vlada dolžna predložiti, Državni zbor pa obravnavati, strategijo ravnanja naše države v naslednjem letu in pol v institucijah Evropske unije. Z vašim razumevanjem bi poskušal povzeti nekaj osnovnih poudarkov te deklaracije, za katero razumem, da je v pristojnih parlamentarnih telesih naletela na ugoden odziv in odmev, ob nekaterih zahtevah za pojasnila oziroma predlogih za dodatne poudarke. Najprej, kaj se je v tem času pomembnega zgodilo, od zadnje razprave do danes. Uveljavljena je Lizbonska pogodba. Po večletnih naporih, sprva neuspešnih, ko sta dve državi na referendumih zavrnili ustavno pogodbo, se je srečno izteklo obdobje ratifikacije Lizbonske pogodbe, kot neke korekcije ustavne pogodbe, za katero smo se Evropejci odločili, potem ko smo ugotovili, da institut Evropske unije ne dela tako, kot bi moral, če želimo izpolniti pričakovanja skoraj pol milijarde ljudi, se pravi, bolj učinkovito, bolj transparentno, pa tudi bolj demokratično. Lizbonska pogodba sedaj velja in kot predsednik Vlade in član Evropskega sveta že lahko opažam neposredno prve, ne samo simbolne, ampak tudi stvarne premike v delu evropskih institucij po njeni uveljavitvi; mislim na nekatere načine in tudi vsebinske spremembe v delu Evropskega sveta. Dobili smo novega predsednika Evropskega sveta, in kot veste, je za državo, v kateri je začel svojo turnejo kot predsednik Evropskega sveta, izbral prav Slovenijo. Mislim, da Lizbonska pogodba - po mojem mnenju, bil sem tudi član Ustavne komisije Evropskega parlamenta - predstavlja sprejemljiv kompromis, dovolj dober za izzive, pred katerimi Evropa stoji, in da imamo Evropejci dovolj močna orodja za to, da se spoprimemo s temeljnimi vprašanji našega časa. Seveda pa moramo razumeti, da je tukaj zdaj 27 držav, da Lizbonska pogodba, in k temu bom prešel takoj za tem, omogoča tudi širitev in da utegne biti kmalu držav še več, vsaj dve zelo hitro, da gre za države, ki kljub vsemu, kljub skupnemu kulturnemu, vrednostnemu, civilizacijskemu prostoru, vendarle s seboj prinašajo bogastvo razlik, tudi razvojnih in imajo do neke mere različne poglede na to, kako naprej. Slovenija polega tega, da je članica Evropske unije sodi tudi v evrocono in v schengensko območje. Mislim, da je to tisti poudarek, na katerem moramo videti našo vlogo, ne samo znotraj Evropske unije, ampak tudi znotraj mednarodnega prostora, smo atraktivna destinacija, politična, gospodarska in z malo, bom rekel, politične zrelosti lahko tudi, bom rekel, ena dinamična družba, ki lahko predstavlja en zgled, en navdih za države, ki se želijo približati Evropski uniji. In smo lahko v pomoč tem državam pri njihovem približevanju Evropski uniji, tukaj mislim zlasti na države Zahodnega Balkana. Tudi o tem bom govoril kasneje. Hotel bi torej poudariti, da je treba videti tudi globalno priložnost, ki jo Slovenija ima in mislim, da nam gre vsaj v tem smislu ta politika, če želi Državni zbor priznati, to dobro od rok, da si utrjujemo svoje mesto v mednarodni skupnosti in da izkoriščamo priložnosti, ki jih Slovenija ima v tem času, da izkoristi svoje primerjalne prednosti pred drugimi državami, zlasti v tej regiji. Lizbonska pogodba kot rečeno, to je točko 2., poleg tega, da dobiva z njo Evropska unija, Vlade, nacionalni parlamenti, tudi evropski več pristojnosti, več moči za odločanje, prinaša tudi pravno podlago za nadaljnjo širitev. Dve državi bosta prav gotovo zelo kmalu, mislim, da uspešno končali pogajanja, to sta Islandija in Hrvaška. Mislim, da je za Slovenijo, upam, da imamo glede tega približno enak pogled, zelo pomembno, da se širitev zaradi posvečanja Evropske unije drugim vprašanjem, zlasti reševanje gospodarske, socialne krize, da se proces širitve ne ustavi. Sem in tja, to si upam povedati tudi javno in jasno, imam kot predsednik Vlade v neformalnih pogovorih s svojimi kolegicami in kolegi občutek, da obstaja neki tihi konsenz, še Islandijo in Hrvaško vključimo v Evropsko unijo, potem pa zaradi izčrpanosti s širitvijo najprej konsolidiramo naše notranje vrste. Ta pogled ima svoj rezon, ker seveda tako vi z vašimi pristojnostmi kot jaz s svojimi in moji kolegice in kolegi ministri s svojimi lahko opažamo, da Evropa prav gotovo potrebuje nek nov zagon zato, da bi kot družba 27 držav in skoraj pol milijarde ljudi razvila uspešen učinkovit transparenten, demokratičen model odločanja. Kaj mi pogrešamo? Pogrešamo, tako kot dostikrat opozicija v naši državi, tako tudi mi v evropski, da bi se Evropa na izzive časa odzvala hitreje in učinkoviteje. Načini in modeli tega učinkovitega odzivanja niso enostavni, če želimo ohraniti seveda tudi mi neke vrste svojo suverenost ob tem, da smo jo v veliki meri prenesli na organe Evropske unije. Pri širitvi se mi zdi pomembno, da je Slovenija njen zagovornik, ne samo v formalnem smislu, v tem smislu, da ugotovimo, da je dobro stati na strani tistih, ki vidijo v širitvi korist za Evropsko unijo in za države, ki bodo deležne te širitve, ampak da si za to tudi iskreno prizadevamo, ker pomeni zlasti vstop držav, ki so v naši soseščini, v Evropsko unijo v bistvu vzgib varnosti, stabilnosti, blaginje teh držav in narodov in s tem tudi rešitev nekaterih zelo zapletenih problemov, ki to jugovzhodno regijo, regijo Zahodnega Balkana obremenjujejo. Jaz sem se vrnil včeraj zvečer z obiska v Sarajevu in lahko povem, da imam občutek, da je to lahko del Evrope poln priložnost, lahko pa tudi del Evrope poln nevarnosti za prihodnost samega regiona in celotne Evropske unije in mednarodne skupnosti. Odločitev o tem, ali se bo nagnila stvar v priložnost ali problem je v veliki meri odvisna od teh držav in narodov, ampak v veliki meri tudi od pameti mednarodne skupnosti, zlasti Evropske unije. Želel bi vprašati ta visoki dom, ali obstaja med nami soglasje, da vi z vašimi pristojnostmi kot poslanke in poslanci in mi z našimi kot člani izvršne oblasti naredimo vse za to, da pomagamo državam Zahodnega Balkana, da čim prej izpolnijo pogoje - brez izpolnitve pogoja, seveda, nobena od držav ne sme biti privilegirana - in vstopijo čim prej v Evropsko unijo. Za nas je zelo pomembno, da bo to uspelo, upam, da čim prej Hrvaški. Naj takoj zavrnem kakšne pomisleke, bodisi tukaj med vami ali v javnosti, da Slovenija zaradi interesa, da, tako kot druge države njena soseda vstopi v Evropsko unijo, kakorkoli popušča v pogajanjih pri posameznih poglavjih. To ni res. Res pa je, to je moja iskrena misel, ali mi verjamete ali ne, da zaradi izboljšanja odnosov med Ljubljano in Zagrebom uspevamo kakšne do sedaj nerešene probleme reševati hitreje in v korist obeh držav in s tem tudi Evropske unije. To je moj vtis pri doseganju kompromisov pri rešitvi vprašanj v določenih poglavjih, do katerih do sedaj nismo mogli priti. Slovenija ima vse pravice, da brani svoje interes, vendar to dela na tak način, da ne škodi interesom sosednje države. Mislim, da smo tu dovolj spretni, pa tudi dovolj odločni, da to znamo narediti tako, da hkrati krepimo naš ugled v Evropski uniji. Tretja stvar, ki bi jo želel povedati, je novelirana Lizbonska strategija, ki ima zdaj naslov Evropa 20/20. Tisti, ki smo podrobneje spremljali nastanek Lizbonske strategije, vemo, da je ta nastajala na prehodu tisočletja, ko je Evropa še ambiciozno razmišljala o tem, da bo letos najbolj dinamično in konkurenčno gospodarstvo na svetu. Danes vemo, da Evropa ni najbolj konkurenčno in dinamično gospodarstvo na svetu. Nasprotno, da se zaradi ene svoje posebnosti med drugimi zelo težko bori za to, in to je socialna dimenzija Evrope. Odločitev Evropske unije, ki jo podpira tudi Slovenija, je, da mora Evropa v naslednjem desetletju uspeti v globalni ekonomiji kljub temu in zato, da bo ostala družba z visoko stopnjo socialne vključenosti. Se pravi, tisto, kar obremenjuje konkurenčnost evropske, pa tudi slovenske ekonomije, je socialna dimenzija našega razvoja. Socialna povezanost mora ostati, drugače Evropa tudi izgubi tisto, kar je njena posebnost in identiteta. In to je, da se ljudje v Evropi počutijo varne tudi takrat, ko so socialno ali drugače ogroženi. Ta dimenzija solidarnosti, ki je Kitajska ne pozna, ki je Indija v tem smislu ne pozna, ki jo v manjši meri pozna ZDA, ogroža naš interes, da smo čim bolj konkurenčni. Ampak tako kot mi doma, v slovenskih razmerah, mora tudi Evropa v evropskih pretehtati, ali se bo odrekla socialni dimenziji. Mislim, da bi bilo tako v našem domačem primeru kot v evropskem to napačna odločitev. In predsednik Evropske komisije Barroso je, kot veste, Evropskemu parlamentu predstavil načrt 20/20, kar je modernizirana verzija ali pa, recimo temu, s stvarnostjo spravljivejša verzija Lizbonske strategije, ki upošteva dejstva, da ob teh parametrih, zlasti ob socialni dimenziji, Evropa preprosto ta hip ne moremo biti v igri za najbolj konkurenčno gospodarstvo na svetu in da je to cena, ki smo jo pripravljeni plačati. Dejstvo pa ostaja, da je tu seveda Kitajska ob stopnji rasti okrog 7%, Indija ob stopnji gospodarske rasti okrog 6% in Evropa ob stopnji ničelne rasti za to leto. Če bomo imeli srečo - Slovenija je med državami, kjer pričakujemo, da bo stopnja rasti blizu ali morda ob nekih ugodnih okoliščinah celo nad povprečjem - če se v evropski coni tudi zaradi težav nekaterih držav ne bo spremenilo kaj bistvenega, potem se mi zdi, da je treba v tem dokumentu 20/20, za nas pogledati tisto, kar je atraktivno, implementirati, ne se pa preveč zanašati, da je to rešitev naših domačih težav. Je samo pomoč in mi se bomo na to pomoč oslonili toliko, kolikor je to za nas potrebno in pomembno in seveda kolikor smo to dolžni storiti zavoljo solidarnosti med vsemi državami v Evropski uniji, ker to solidarnost od njih tudi nazaj pričakujemo pri drugih stvareh, ki so v našem nacionalnem interesu. Ampak tisto spoznanje, ki ga moramo imeti kot država, je, da načrt 20/20 oziroma prenovljena Lizbonska pogodba ni rešitev naših domačih nalog, ampak je samo morda dodaten inventar ali pa opozorilo, kaj je ključno, če želimo biti nad vodilnimi evropskimi državami in jih doma izpolniti. Rad bi povedal, da, ne glede na to, da smo zaradi tega deležni kritik, in to tudi upravičeno, Slovenija hiti me prvimi državami z izhodno strategijo. Gre za predlog kratkoročnih in dolgoročnih ukrepov, za stabilizacijo javnih financ ob koncu kratkoročnega ukrepanja, ki je bilo potrebno zaradi finančne in gospodarske krize. V Sloveniji se govori o tem, da smo bili lansko leto res priča tako rekoč srhljivemu padcu bruto domačega proizvoda. To drži, ampak prosim, v isti sapi spoznajmo, da smo se v drugi polovici istega leta že začeli tudi enako, bom rekel, se mi zdi, na sijajen način tudi vračati, in da gremo iz situacije, ko smo ob koncu leta 2008 beležili 3 in nekaj stopnje gospodarske rasti, da se sedaj bližamo možnosti, da konec leta dosežemo tisto, kar smo si zadali ali pa da smo vsaj blizu, vsekakor v pozitivni gospodarski rasti, se pravi minus 8 na 0. Da je to en velik premik spet navzgor, in da potem v času po recesiji ob nizki stopnji gospodarske rasti v evro območju in v Evropski uniji vzdržimo ta trend konsolidacije javnih financ in nikakor ne povečamo primanjkljaja. To je tista ključna stvar, pri kateri želi Slovenija sodelovati v okviru Evropske unije, eurocone. Stabilizacija javnih financ, ukrepi z najbolj dinamičnimi gospodarstvi, zlasti z nemškim, francoskim, italijanskim, avstrijskim, britanskim. To so države, s katerimi želim biti zraven, seveda so tukaj Luksemburg in druge manjše primerljive države, kot sta Nizozemska in Belgija. Tukaj želimo biti zraven teh držav, ki se bodo odločale za strategije za to, da se bodo tudi avtonomno kot države naredile za bolj konkurenčne, kot so. To ni samo naša težava, je pa naša težava, da nismo konkurenčni. Jaz prihajam danes iz Gorenja. Gorenje kot veste, je najbolj internacionalizirano slovenske podjetje, ima 60 družb v 70. državah. Ugotavljajo, da so problemi s tem, da je težko plačati vodilne ljudi, ki delajo v razvoju, ker imamo sistem, ki temu ni naklonjen - o tem bo treba razpravljati v tem visokem domu. Gre za kapico na prispevkih, ki delodajalce tega tipa, kot je Gorenje; in Gorenje je družba, ki proizvaja končne proizvode, kar je za nas zelo pomembno, mi nismo država, ki ima veliko končnih proizvodov, zlasti, ki bi imele tako vrsto blaga, kot ga ima Gorenje; se pravi, če želimo to doseči, moramo biti bolj konkurenčni. Gre za strošek dela in mislim, da smo danes na skupini, ki jo vodi minister Gaspari, govorili prav o spremembah delovnopravne zakonodaje, ponavljam, v luči Lizbonske strategije 20/20, ki jo vodi Evropa, želimo tudi mi voditi politiko, da bomo na eni strani fleksibilizirali trg dela, ampak to ne pomeni samo hitrejšega odpuščanja delavcev, to pomeni tudi hitro zaposlovanje delavcev, ko bo to potrebno in oportuno na delu, to bi rad povedal. In seveda cela vrsta drugih instrumentov aktivne politike zaposlovanja, kot jo vidi Evropa in kot jo vidimo mi. In drugič, seveda tudi znova premislek o tem, koliko gospodarstvo da državi in ali spodbujamo tisti najbolj gonilni del slovenskega gospodarstva. Gre za vprašanje, zakaj nismo investicijsko zanimivo okolje. Smo premalo investicijsko okolje. Koliko so tukaj prispevki, davki, recimo, davek na dobiček, ovira za to, da tuji kapital z večjo "bremzo" gleda na Slovenijo kot naložbeno destinacijo? Ali je tukaj morda kakšna priložnost v inovacijah in tako naprej, ob tem, da se moramo, kot rečno, geopolitično pozicionirati, in mislim, da smo se dobro. Jaz sem glede tega zadovoljen, Slovenija je rešila eno veliko vprašanje oziroma ga bo dokončno po tem, ko bo ratifikacija sporazuma o meji rešena, se lahko zdaj, ko ima praktično dobre odnose z vsemi voditelji tega dela Evrope, pozicionira tudi znotraj Evropske unije, kot nekdo, ki ima nek pomemben politični projekt, kot pomemben del svoje soodgovornosti za prihodnost Evrope. Je Evropa, je del Evrope, ki prihaja iz sveta, ki ostaja izven Evropske unije, ampak je hkrati v euroconi in euroobmočju. Ne gre samo za to, da imamo tukaj Zahodni Balkan pred sabo, tukaj gre za to, da vidimo države arabskega sveta, da vidimo države, ki so zdaj hitre, dinamične ekonomije. 70% našega izvoza na trg EU je v bistvu razlog, da smo bili tako odvisni od razmer ob krizi in smo utrpeli takšno škodo. Mislim, da je treba narediti tudi eno prestrukturiranje naših investicij v tujini in tujih investicij pri nas. Pri čemer se mi zdi, da smo še vedno zelo občutljivi na tuje investicije pri nas, da jih vidimo kot ogrožanje naših nacionalnih interesov. Slovenska Vlada se bo odločila Državnemu zboru predlagati neko novo politiko glede lastniških deležev države, upravljanja premoženja, kjer bomo šli po poti - ne da bi zdaj pri tej točki najavljal nekatere temeljite strukturne spremembe, ne v prodajo srebrnine, kot se rado reče v javnosti, ampak v tehten premislek, kaj je zares v interesu države, da ostane v večinski državni lasti od tega, kar imamo v lasti, in kaj je v našem nacionalnem interesu, da ni v naši lasti, ampak da se na primeren, transparenten in učinkovit, za državo uspešen način proda tistim, ki bodo uspešneje gospodarili s to lastnino, kot to uspeva Sloveniji. Gremo naprej s točkami, ki so predmet deklaracije. Kot veste se po Ljubljani imenujejo tako imenovani ljubljanski raziskovalni prostor, gre za razvoj enotnega raziskovalnega prostora, torej na področju držav Evropske unije. Jaz sem zadnjič to že omenil, pa bi rad še enkrat, ker, vsaj mene osebno fascinira ta podatek, samo Google investira letno za nove raziskave in razvoj več kot sedmi okvirni program Evropske unije skupaj. Pazite. Eno podjetje mladih fantov investira skupaj v raziskave in razvoj več kot 27 tradicionalnih starih držav starega kontinenta za raziskave in razvoj, pri čemer je tukaj tudi Slovenija dolžnik. Mi smo poskušali v rebalansih in v novem proračunu 2010/2011 te stvari nekako popraviti. Slovenija popravlja delež bruto domačega proizvoda za raziskave in razvoj, ampak mi bomo lahko merili svoje rezultate z rezultati ne z denarjem, ki ga bomo za to namenili. Naj povem, da smo se odločili za en nov instrument, gre za tako imenovane nacionalne konference, ena bo o inovacijah in druga o investicijah. Gre za to, da pokličemo skupaj vso slovensko stroko, tudi evropsko, v kolikor je potrebna, in da naredimo korak naprej pri tem, da smo inovacijsko bolj atraktivno okolje kot smo, ker bomo v tem smislu dohitevali Evropo, ki si je to zadala kot načrt v svojem programu. Naprej. Podnebne spremembe. Jaz sem bil v Kopenhagnu, sem usodi hvaležen, da sem lahko bil osebno priča nekemu dogodku, ki je samo kot kazalec simboliziral pomembne politične in strukturne premike v mednarodni skupnosti. Centri moči ne samo politične, ampak zlasti gospodarske in druge se iz tradicionalnih prestolnic selijo v nove in mi moramo to znati razumeti. Gneča ni bila okrog predsednikov vlad tradicionalnih držav, ampak okrog kitajskega in indijskega premierja. V obe državi letos slovenska delegacija skupaj z gospodarstveniki tudi gre. Zakaj govorim to pri podnebnih spremembah? Zato, ker je to tipičen primer tega, kako Evropa vidi trajnostni razvoj in okoljsko dimenzijo. Prej sem govoril o socialni, medtem ko se seveda Kitajski ali pa Indiji, ki takega vrednostnega pogleda na prihodnost nimata, preprosto za ceno razvoja ne zdi potrebno imeti enakih ciljev in enakih odrekanj, kot smo jih pripravljeni imeti Evropejci, zato da bomo jutri pustili novemu rodu, vsaj približno enako svež zrak, enako lepo naravo in možnost za to, da živijo boljše in kvalitetnejše življenje. In to je problem. Jaz sem imel, kot rečeno, usoda mi je dala to možnost, videti od blizu, kako izgleda ena globalna sprememba politične in gospodarske moči v svetu. In to na eni točki, ki se je samo zdela, bom rekel, manj pomembna je pa ključnega pomena. To so podnebne spremembe. Tam se je sijajno odrazilo vse, kar se kaže tudi ne nazadnje pri nas doma, ali znamo mi sami doma oceniti, reflektirati sposobnost podnebnih sprememb, kako se na to odzivamo. Ne gre samo za to, da smo mi ustanovili Urad za podnebne spremembe, imamo novega direktorja, gre za to, koliko zdaj Slovenija lahko prispeva k temu. Mi smo se odločili, da gremo z razvitejšim delom Evrope naprej, da smo se pripravljeni odrekati zato, da ohranimo lepo Slovenijo in tudi lepo Evropo. Vprašanje pa je, koliko bo Evropa zdržala okoljsko dimenzijo trajnostnega razvoja. Težko vzdrži socialno, koliko bo zdržala okoljsko dimenzijo, če želi ostati država oziroma skupnost, ki je zavezana tem ciljem, hkrati pa tekmuje z državami, ki vrednostno očitno ne sodijo, vsaj danes ne, v ta kontekst. Naprej. Gre za energetsko politiko. Podobno vprašanje, samo na drugačen način. Kar se slovenske politike tiče, delimo strategijo Evrope, želimo diferencirati vire in zmanjšati odvisnost od enega, zlasti se seveda počasi, bom rekel, oddaljujemo od fosilnih goriv kot glavnih energentov. Ta diskusija o TEŠ6 in njegovih dobrih in slabih lastnostih za slovensko prihodnost bo verjetno še tekla. Do takrat se morajo stvari odvijati v skladu z odločitvami, ki so bile že sprejete. O tem ni nobenega dvoma. Diskutirali bomo jedrsko energijo, drugi blok, diskutirali bomo plinovod in nekatere druge odločitve, naše investicije v druge obnovljive vire. Tisto, kar je problem, je, da vse to veliko stane in da bomo morali z eno inteligenco dogovoriti tukaj v tem visokem zboru, kako bomo, ker smo energetski, se bom dotaknil še prometne politike, kako bomo v naslednjih letih, prvič, če bo odločitev sprejeta in jaz bi se za to zavzel, modernizirali slovenski železniški promet, tovorni in prometni, približno 9 milijard stane ta projekt, čez prst, če ga gledamo z današnje perspektive, vemo, da se je avtocestni podražil dvakrat v času teh del. Sami ga ne bomo servisirali finančno. Potrebovali bomo strateškega partnerja. Ali bomo tukaj dosegli glede tega konsenz, kako bomo šli v financiranje tega projekta? Drugič, energetski paket. T6 sem že omenil. Gre za vprašanje drugega bloka jedrske elektrarne. Gremo v to ali ne? Sami nismo sposobni finančno servisirati te odločitve, potrebujemo strateškega partnerja, kako bomo šli v to prihodnost skupaj naprej. Vse to so tudi težave naših kolegov in kolegic v drugih državah, ampak mi s temi odločitvami ne moremo zamujati in zato bodo predmet, nekatere, odločitev že to leto. Želim si, da bi naslednjič ob mojem obisku na Slovenskih železnicah povlekel črto pod probleme sanacije tega velika mastodonta z izgubami in da bi v Slovenskih železnicah začeli videti en gibek člen slovenskega transportnega ožilja, ki bo prinašal, če ne dobiček, vsaj ničelni finančni izplen. 22 držav ima težave, mimogrede, z železnicami v sedemindvajseterici. Gremo naprej, ker nimam veliko časa. Stockholmski program. Mi želimo biti zraven pri prednostih, ki jih prinaša evropsko območje svobode, varnosti in pravice: zaščita podatkov, krepitev področja civilnega in kazenskega prava. Vse to bo tudi predmet nekaterih sprememb, ki jih bo Slovenija dala v svoj notranji ustroj in potem v evropskega. Kmetijska politika. Trajnostno kmetijstvo, zagotovo. Naš cilj je ohraniti podeželje tako kot je, struktura prebivalstva je 50:50, 50 v mestih, 50 na podeželju. Slovenija želi ohraniti ta model. Če želimo, da naši ljudje, zlasti mlada generacija, ostanejo na podeželju, bo treba kvaliteto življenja obdržati na istem nivoju kot za tiste, ki bodo želeli živeti v urbanem naselju. Se pravi, bo treba Slovenijo razvijati absolutno kot teritorialno skladno razvito državo. In kmetijstvo ima tukaj, ne zaradi vrednosti BD, ampak kot element cele vrste problemov, seveda, pomembno vlogo in slovenska vlada se tega zaveda. Ribištvo, čeprav ribištvo pomeni še manjši obseg, volumen v BDP. Za nas je pomembno, mi smo pomorska država, moramo ohraniti to dejavnost. In Slovenija bo poskušala ob skupni ribiški politiki, ki jo bo vodila Evropska unija, ohraniti slovenske pomorske tradicije in jih modernizirati, da bodo prinašale za lokalno in širše območje tudi nek gospodarski dejavnik. Tukaj so še nekateri drugi projekti, ki jih bo Slovenija vodila znotraj Evropske unije kot aktiven dejavnik. Ker mi zmanjkuje časa, bi rad na koncu rekel samo to. Ko govorimo o evropski politiki, govorimo o naši politiki - to ni zunanja politika, to je naša politika -, in je toliko bolj naša, kolikor bolj bomo dejavni v vseh institucijah Evropske unije. Mislim, da se je Slovenija, kot rečeno, dobro pozicionirala, kot predsedujoča država Evropske unije je opravila dobro delo. Mislim, da smo potem v nadaljevanju rešili zaplet, ki je ogrožal naše interese, ne samo zato, ker gre za vprašanje meje, ampak tudi zato, ker smo v delu javnosti ostali nerazumljeni v svoji trmi in želji, da rešimo problem v skladu s svojimi interesi. Tako smo ga tudi rešili, ne da bi ogrozili interese držav, ki jim želimo, da so čim prej v Evropski uniji tako zaradi naših kot njihovih interesov. Smo med državami, ki zdaj relativno hitro rešujejo probleme finančne in gospodarske krize. Imamo možnost, da smo v skupini držav, ki se bodo konec leta obdržale nad ničelno stopnjo gospodarske rasti. Imamo pa cel kup dilem, ki jih ima Evropska unija in tudi mi, prometne, energetske, podnebne in tako naprej, ki pa verjetno še niso predmet čistega konsenza, daleč od tega, v Sloveniji, in nas to še čaka. No, naj bo evropska deklaracija uvod v te diskusije. Hvala.
Hvala predsedniku Vlade. Predlog deklaracije sta kot pristojni delovni telesi obravnavala Odbor za zadeve Evropske unije in Odbor za zunanjo politiko. Besedo dajem predsednici Odbora za zadeve Evropske unije Darji Lavtižar Bebler za predstavitev poročila odbora.
Hvala, gospod podpredsednik. Spoštovani ministrski zbor, spoštovane kolegice in kolegi! Odbor za zadeve Evropske unije je na 47. seji 19. februarja letos kot pristojno delovno telo obravnaval Predlog Deklaracije o usmeritvah za delovanje Republike Slovenije v institucijah Evropske unije v obdobju januar 2010-junij 2011, ki jo je dne 28. decembra 2009 v obravnavo in sprejem predložila Vlada Republike Slovenije. V poslovniško določenem roku so amandmaje k predlogu deklaracije vložili naslednji predlagatelji: Komisija za narodni skupnosti k poglavju Posebna vprašanja Slovenije, prispevek k raznolikosti Evropske unije, k poglavju Izobraževanje, kultura, šport in k poglavju Pravosodje in notranje zadeve, Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano k poglavju Kmetijstvo, gozdarstvo, ribištvo in prehrana in sama sem vložila kot poslanka Poslanske skupine Socialnih demokratov k poglavju Horizontalne zadeve en amandma. Vlada je dne 18. februarja 2010 Državnemu zboru posredovala svoje mnenje o amandmajih Komisije za narodni skupnosti in Odbora za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano Državnega zbora k predlogu deklaracije in predlog amandmaja Vlade k navedenemu dokumentu. Vlada amandmajev delovnih teles Državnega zbora ne podpira, do amandmaja poslanke Lavtižar Bebler pa se do konca 47. seje Odbora za zadeve Evropske unije ni uradno opredelila. Uvodno predstavitev predloga deklaracija je podala mag. Andreja Jerina, državna sekretarka Službe Vlade za Evropske zadeve in razvoj ter predstavila temeljne poudarke predloga. Pojasnila je, da je cilj predloga deklaracije, besedila, ki je relativno splošno, pregledno predstaviti usmeritve Republike Slovenije za delov Evropski uniji z vidika nacionalnih prioritet in tudi z vidika prioritet Evropske unije. Predlog deklaracije je bil pripravljen v skladu z delovnim programom Evropske komisije za leto 2010 ter 18 mesečnim programom naslednjih predsedujočih držav unije. Dokument je sestavljen iz dveh delov, in sicer se prvi osredotoča na ključne politične usmeritve Republike Slovenije za delovanje v institucijah Evropske unije v danem obdobju, drugi del pa po področjih predstavi sektorske prednostne naloge za delo v svetu. Ob začetku razprave je gospa Julijana Bizjak Mlakar, članica Odbora za zdravstvo, kot poročevalka predstavila stališče tega odbora do predloga deklaracije. Stališče do predloga deklaracije je v imenu Komisije za mednarodne odnose in Evropske zadeve v Državnem svetu predstavil tudi gospod Vincenc Otoničar. Predlagatelji amandmajev so predstavili in obrazložili svoje predloge amandmajev, Vlada pa je o njih podala svoje mnenje. Ker Vlada amandmaja k poglavju Kmetijstvo, gozdarstvo, ribištvo in prehrana, ki ga je predlagal Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, ne podpira v celoti, je Državnemu zboru zaradi proceduralnih zahtev predlagala lastno besedilo amandmaja. To besedilo v petem odstavku podpoglavja Varna in kakovostna hrana v celoti povzema del besedila amandmajev Odbora za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. V četrtem odstavku, ki se nanaša na gensko spremenjene organizme, pa Vlada predlaga besedilo, ki delno povzema amandma Odbora za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. Odbor za zadeve EU je tako glasoval o amandmaju z besedilom, predlaganim s strani Vlade. Torej v poglavju Posebna vprašanja Slovenije, prispevek k raznolikosti Evropske unije, se za zadnjim odstavkom tega poglavja dodata nova odstavka z naslednjim besedilom: "Slovenija si bo prizadevala za dosledno upoštevanje Lizbonske pogodbe in Listine o temeljnih pravicah, ki določata, da Evropska unija temelji tudi na spoštovanju človekovih pravic, vključujoč pravice pripadnikov tradicionalnih narodnostnih, etničnih in jezikovnih manjšin. Kot članica Evropske unije se bo zavzemala, da bo Evropska unija spoštovala, ohranjala in razvijala jezikovno in kulturno raznolikost ter večjezičnost." Drugič v poglavju Horizontalne zadeve v podpoglavju Institucionalne zadeve se za prvim odstavkom doda nov odstavek z naslednjim besedilom: "V luči novih določb Lizbonske pogodbe, ki je prvič formalno vključila nacionalne parlamente v sprejemanje odločitev na ravni Evropske unije, bo Republika Slovenija namenila pozornost poglobljeni vlogi Državnega zbora. Tako bo ta pri svojem delu učinkovito nadzoroval delo Vlade in zagotavljal njeno odgovornost pri obravnavi zadev Evropske unije, hkrati pa bo prispeval k dobremu delovanju Evropske unije predvsem z zagotavljanjem spoštovanja načela subsidiarnosti v skladu s postopki iz Protokola o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti." Jaz se opravičujem, očitno smo ni na Odboru za zadeve Evropske unije sprejeli celo vrsto amandmajev, ki ste jih tudi prejeli v pisni obliki. Zato naj na koncu samo povem, da je Odbor za zadeve Evropske unije na 47. seji 19. februarja letos sprejel Dopolnjeni predlog deklaracije o usmeritvah za delovanje Republike Slovenije v institucijah Evropske unije v obdobju januar 2010-junij 2011. Hvala lepa.
Hvala. Besedo dajem predsednici Odbora za zunanjo politiko gospe Janji Klasinc za predstavitev poročila.
Hvala, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Spoštovani ministrski zbor. Odbor za zunanjo politiko je na svoji 28. redni seji 19. februarja letos na podlagi prvega odstavka 154.g člena Poslovnika Državnega zbora kot pristojno delovno telo obravnaval predlog deklaracije, ki ga je na podlagi Zakona o sodelovanju med Državnim zborom in Vlado o zadevah Evropske unije ter na podlagi Poslovnika Državnemu zboru predložila v obravnavo in sprejem Vlada Republike Slovenije. Odbor je tako v skladu s svojimi pristojnostmi opravil obravnavo predloga deklaracije na področju zunanje in varnostne politike. Uvodoma je državna sekretarka Službe Vlade za razvoj in evropske zadeve mag. Andreja Jerina predstavila odboru strukturo deklaracije, državna sekretarka Ministrstva za zunanje zadeve Dragoljuba Benčina pa je predstavila predlog deklaracije s poudarkom na zadevah skupne zunanje in varnostne politike. Seznanila nas je s posameznimi podpoglavji s tega področja. Prvič, Zahodni Balkan in širitev. Letos se bodo nadaljevala pristopna pogajanja s Hrvaško in s Turčijo. Evropska komisija je predlagala razpravo o določitvi datuma za začetek pristopnih pogajanj z Republiko Makedonijo, možen pa je tudi začetek pristopnih pogajanj z Republiko Črno Goro, ki je svojo prošnjo vložila aprila lani in z Islandijo, ki je prošnjo za članstvo vložila julija lani. Drugič. Evropska sosedska politika. Slovenija se bo zavzemala za celovito krepitev odnosov med Evropsko unijo in državami evropske sosedske politike. Tretjič. Spoštovanje človekovih pravic in civilno krizno upravljanje. Slovenija bo spodbujala promocijo pravic otrok enakost spolov, odpravo vseh oblik diskriminacije, rasizma in ksenofobije ter izobraževanje za človekove pravice. Četrtič. Kultura v zunanjih odnosih EU. Slovenija si bo prizadevala za uveljavljanje kulture v zunanjih odnosih Evropske unije kot dejavnika spodbujanja medkulturnega dialoga s tretjimi državami, za preprečevanje sporov in za procese sprave. Petič. Mednarodno razvojno sodelovanje. Slovenija se bo vključevala v oblikovanje in izvajanje razvojnih politik na ravni EU. Prednostno regijo za razvojno sodelovanje Slovenije predstavlja Zahodni Balkan. In šestič. Varnost in obramba. Slovenija si bo še naprej prizadevala za nadaljnji razvoj skupne varnostne in obrambne politike v vseh treh stebrih, operacijah, v institucijah in zmogljivostih. Pri tem bo namenila posebno pozornost uveljavljanju elementov, ki jih prinaša Lizbonska pogodba in nadaljnjemu izvajanju evropske varnostne strategije. Predstavnik Državnega sveta gospod Vincenc Otoničar je odboru predstavil mnenje Komisije za mednarodne odnose in Evropske zadeve Državnega sveta, ki je obravnavala predlog deklaracije in k njemu ni imela pripomb. V razpravi so člani odbora menili, da je predlog deklaracije korektno pripravljen, a je morda v nekaterih poglavjih preveč splošen. Izpostavili so potrebo po večji angažiranosti Slovenije glede približevanja Makedonije Evropski uniji, predvsem glede določitve datuma za začetek pristopnih pogajanj. Predlagali so, naj si Slovenja prizadeva za uvrstitev samostojne razprave o Kosovu, o institucijah EU, saj ni dovolj, da je to vprašanje obravnavano le v okviru razprav o Zahodnem Balkanu. Izpostavljeno je bilo tudi vprašanje sodelovanja Evropske unije z Latinsko Ameriko in stanje odnosov s Kubo. Zastavljenih je bilo tudi nekaj vprašanj s področja varnosti in obrambe, predvsem v zvezi s sodelovanjem Slovenije v vseh treh stebrih skupne varnostne in obrambne politike, operacije, institucije in zmogljivosti. Posebej je bila izpostavljena operacija Evropske unije Atalanta v vodah Somalije, kateri je morda v predlogu deklaracije posvečeno premalo pozornosti. V nadaljevanju sta državna sekretarka gospa Dragoljuba Benčina in politični direktor ministrstva gospod Matej Marn odgovorila na zastavljena vprašanja. Ob koncu razprave je odbor s konsenzom sprejel predlog člana odbora Antona Anderliča, da Vlada posreduje Državnemu zboru delovni načrt za večjo vlogo žensk v mednarodnih operacijah in misijah, ki je omenjen v predlogu deklaracije. Odbor je sprejel tudi amandma k poglavju Zunanje zadeve in obramba, podpoglavje Zahodni Balkan in širitev, ki je vključen v dopolnjen predlog deklaracije. Po končani razpravi in glasovanje je odbor predlog deklaracije tudi podprl. Hvala.
Hvala. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Dr. Peter Verlič bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Spoštovani gospod podpredsednik, predstavniki Vlade, spoštovane kolegice in kolegi poslanci. 50% vprašanih Slovencev je na zadnji raziskavi Evrobarometra na vprašanje, ali menijo, da je članstvo Slovenije v Evropski uniji dobra stvar, odgovorilo pritrdilno. In zgolj 13% Slovencev je odgovorilo negativno. Kar 64% vprašanih Slovencev meni, da članstvo v Evropski uniji Sloveniji koristi. Nadalje je kar dve tretjini vprašanih odgovorilo, da so zelo optimistični glede prihodnosti Evropske unije. Slovenci se torej v Evropski uniji dobro počutimo in smo do nje pozitivno opredeljeni. V Slovenski demokratski stranki upamo, da bo ta optimizem in pozitivno naravnanost Slovencev do Slovenije kot polnopravne članice Evropske unije Vlada sposobna implementirati skozi pričujočo deklaracijo o usmeritvah za delovanje Republike Slovenije v inštitucijah Evropske unije v obdobju januar 2010 do junij 2011. Kot je navedeno v predlogu deklaracije slovenska vlada s predlogom te deklaracije, pa tudi Državni zbor, kot glavne izzive v novem obdobju vidi predvsem v učinkovitem izvajanju Lizbonske pogodbe, v hitrem izhodu iz gospodarske in finančne krize, v ustreznem soočenju s podnebnimi spremembami, celoviti in temeljiti reformi proračuna Evropske unije, krepitvi območja varnosti, pravice in svobode, podpori širitve Evropske unije Zahodnemu Balkanu in krepitvi vloge Evropske unije v svetu. Pri tem je pomembno, da si bo Slovenija na ravni Evropske unije prizadevala za gospodarsko in okoljsko sprejemljive rešitve, prilagojene posebnostim slovenskega fizičnega in socialnega prostora. Tako torej razmišlja Vlada. Kaj pa skrbi državljane Slovenije? Če se vrnemo nazaj na raziskavo Eurobarometra, nas je v Sloveniji najbolj strah brezposelnosti in na drugem mestu gospodarske situacije. Tako je menila več kot polovica vprašanih. Da se bo stanje v državi v naslednjih 12 mesecih še poslabšalo, pa je odgovorilo kar 40% vprašanih slovenskih državljanov. Na osebni ravni pa nas, tako anketa, na prvem mestu skrbi naraščanje cen, sledijo gospodarska situacija, brezposelnost, zdravstveni sistem, pokojnine, davki. Spoštovane kolegice in kolegi, v Slovenski demokratski stranki pričakujemo, da bo Vlada uresničevala deklaracijo na način, da bo odpravljala težave, s katerimi se srečujemo navadni državljani. Evropska unija ne sme biti množica uradnikov na slovenskih in bruseljskih hodnikih, ki bi posamezna poglavja uresničevala s premikanjem dokumentov od pisarne A do pisarne B, ampak morajo služiti državljanom, ki jih skrbijo brezposelnost, cene, gospodarska kriza, davki, pokojnine. Je tej vladi ta izziv udejanjiti skozi evropsko perspektivo? Sodeč po zadnji javnomnenjski raziskavi, ki jo je opravila Fakulteta za uporabne družbene študije, ima ta vlada zgolj 35% podporo slovenskih volivk in volivcev, kar pomeni, da je zaupanje v sposobnost in operativnost te vlade pri reševanju realnih problemov, v očeh navadnih državljanov močno padlo. Zato težko verjamemo, da bo pri soočenju z izzivi in nalogami iz te deklaracije Vlada uspešnejša. Naj ob koncu opozorimo še na poglavje iz deklaracije za področje prometa, ki se ga je dotaknil tudi predsednik Vlade. Unija tu namerava prenoviti odločbo o prednostnih prometnih koridorjih. Opozarjamo, da slovenska vlada ne sme popustiti, da bi 6. prednostni projekt, ki poteka v čezmejnem delu med Trstom in Divačo ter Koprom in Divačo ter naprej mimo Ljubljane do Hodoša in Budimpešte, obšel Slovenijo mimo Italije in Avstrije. Opozarjamo tudi, da je bil že v času prejšnje vlade sprejet na delovni ravni skupine visokih predstavnikov Evropske unije prednostni projekt Salzburg - Jesenice - Ljubljana - Dobova. Zelo pa me tudi veseli, da so obiski predsednika Vlade na Slovenskih železnicah že obrodili sadove, kajti zdaj je tudi sam ugotovil to, kar smo mi v prejšnji vladi tudi že izračunali, da bo projekt obnove stal 9 milijard evrov - njegov prometni minister temu še ne verjame. Torej predsedniku Vlade res pomagajo obiski na Slovenskih železnicah. Železnice so torej že prepričale. V Poslanski skupini SDS sicer deklaraciji ne bomo nasprotovali, saj se je ne nazadnje do prihodnosti Evropske unije, sodeč po evrobarometru, optimistično [[?]] opredelilo kar dve tretjini vprašanih Slovenk in Slovencev. Hvala.
Hvala. Gospod Franci Kek bo predstavil stališče Poslanske skupine Zares. Prosim.
Hvala za besedo. Spoštovani. Pred nami je Predlog deklaracije o usmeritvah za delovanje Republike Slovenije v institucijah EU v obdobju januar 2010 junij 2011. V Poslanski skupini Zares podpiramo predlog deklaracije, ki je dokaj obsežna, vendar o njej ne bom govoril na splošno, pač pa se bom dotaknil nekaterih poglavij, za katere menimo v poslanski skupini Zares, da so pomembna. O področju kmetijstvo, gospodarstvo in ribištvo in prehrana menimo, da bi morali v poglavju ribištvo dodati letošnjo deklaracijo Državnega zbora o severnem Jadranu. Za Poslansko skupino Zares je prav gotovo pomembno področje varna in kakovostna hrana. Naša kolegica Cveta Zalokar Oražem je na Odboru za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano predlagala amandma, ki zavezuje Republiko Slovenijo, da bo v razpravah zagovarjala stališče previdnostnega načela, glasovala proti uvajanju in predelavi novih gensko spremenjenih organizmov ter zastopala stališče, da države članice pridobijo pravico, da samostojno odločajo o gojenju in predelavi gensko spremenjenih organizmov na svojem območju. Prav tako je na predlog gospe Zalokar Oražem v tem poglavju zapisano, da bo Republika Slovenija pri tem zastopala stališče, ki bo poudarjalo interese varstva potrošnikov ter varovanja zdravja ljudi vključno z dobrimi poslovnimi običaji v mednarodnem prometu živil. Pri poglavju energija pogrešamo ACER usmeritve. Prav tako menimo, da bi se morala Republika Slovenija zavzemati za čimprejšnji začetek dela agencije in njeno aktivno vlogo pri zunanji energetski politiki. V poglavju zunanje zadeve in obramba pri podpoglavju Unija za Sredozemlje menimo, da bi morali dodati Evro-sredozemski univerzi usmeritve glede razvoja univerze, glede predavateljskih kadrov in glede promocije oziroma študentske populacije. O podpoglavju Varnost in obramba menimo, da je v slovenskem interesu pritegniti čim več resursov iz EU za zagotavljanje varnosti na področju Balkana. Republika Slovenija bi lahko v deklaraciji opredelila vire za nastanke mednarodnih groženj, miru, varnosti in ekonomskemu razvoju regije. Ti viri so revščina, neenakomeren razvoj kulturnih in verskih trenj, ki vodijo v odkrite konflikte med kulturnimi identitetami. Menimo, da je v poglavju Okoljska politika v interesu Republike Slovenije, da se spodbujajo politike za trajnostno naravnan turizem. Projekcije gibanja tokov v svetovnem turizmu so iz Azije v Evropo z letalskim prometom. Za Republiko Slovenijo to pomeni v okviru EU nasprotovanje telesnim skenerjem in vsem določilom, ki fizično ali emocionalno ovirajo gibanje ljudi. Na področju Zaposlovanja in socialne zadeve bi morala Republika Slovenija izkoristiti vse možnosti za ohranjanje kvalitete življenja starajočega prebivalstva s pomočjo vključevanja hitro starajočega se prebivalstva v nove oblike dela. Slabo so definirane prioritete glede zagotavljanja čim višje zaposlenosti in ustvarjenje delovnih mest z višjo dodano vrednostjo. V prejšnji deklaraciji smo na primer v tem poglavju zagovarjali varno prožnost, za katero sta v Sloveniji kriza in strukturna neprilagojenost izpostavili nestabilnost zaposlitve in neaktivno politiko zaposlovanja. Ne glede na vse navedeno menimo, da je predlog deklaracije dobra osnova za delo Republike Slovenije v institucijah EU, zato jo bomo v Poslanski skupini Zares podprli.
Hvala. Gospod Matjaž Zanoškar bo predstavil stališče, oziroma oprostite, gospod Presečnik, Jakob Presečnik bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. No, saj če bi bil kakšen drug vrstni red ne bi bilo nič hudega. Spoštovana gospa ministrica, gospodje ministri, spoštovane državne sekretarke in državni sekretarji, kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke ocenjujemo, da usmeritve za delovanje Republike Slovenije v inštitucijah Evropske unije v obdobju januar 2010-junij 2011 sledijo glavnim usmeritvam naše države že iz prejšnjih obdobjih, zato jo je mogoče tudi podpreti. V prvem delu so opredeljene ključne politične usmeritve naše države za delovanje v inštitucijah Evropske unije, v drugem delu pa so prednostne naloge za delo v Svetu Evropske unije v navedenem obdobju, ki so pripravljene na podlagi 18-mesečnega programa predsedovanja držav Španije, Belgije in Madžarske, ter na podlagi zakonodajnega in delovnega programa evropske komisije za letošnje leto. Ključni izzivi za Slovenijo v tem obdobju bodo vsekakor učinkovito izvajanje Lizbonske pogodbe, soočenje s podnebnimi spremembi ter krepitev območja varnosti, pravice in svobode v skladu s stockholmskim programom, sprejetim decembra lanskega leta. Za prihodnost Evrope je pomembna tudi krepitev njene vloge v svetu. Slovenija se mora po našem mnenju bolj dejavno in učinkovito vključiti v kreiranje politik v Evropski uniji, ne smemo samo sprejemati in biti statisti na odru oziroma političnem parketu EU. Na področju sociale glede Direktive o delovnem času menimo, da se mora Slovenija še naprej zavzemati za izjeme. V prometni politiki je prav, da Slovenija podpira načelo somodalnosti, noben način prevoza ne sme biti privilegiran. Pri tem pa moramo paziti, da ne bomo z neaktivnostjo, z nepravočasno pripravljenimi projekti izgubili prednost, ki jo imamo z Luko Koper, s križanjem V. in X. koridorja ter s pomembno geostrateško lego Slovenije, da bo po tem konceptu obdržala primerjalne prednosti pred drugimi državami v regiji. Podpiramo načrtovana prizadevanja države na področju uresničevanja ukrepov spodbujanja aktivnega državljanstva in medkulturnega učenja, socialne vključenosti in solidarnosti ter prostovoljnih dejavnosti, ki bodo v ospredju predvsem v letu prostovoljstva 2011. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke smo proti prehitremu odpiranju in zapiranju poglavij v predpristopnih pogajanjih Republike Hrvaške. Ponovno poudarjamo, da Slovenija ne bi smela popustiti pri zahtevah glede meje s Hrvaško. Tu smo po nepotrebnem, mislim, da že kar žrtvovali nekaj slovenskega ozemlja. Pri širitvi Evropske unije moramo dosledno zagovarjati pogoj izpolnjevanja pogojev za vključitev novih držav, tako kot je morala izpolniti vse pogoje tudi Slovenija. Poleg tega smo mnenja, da bi morala naša država bolj odločno nastopiti in ukrepati glede ravnanja Italije v zvezi s plinskimi terminali, ki lahko posežejo in škodljivo vplivajo na vse sosednje države, na okolje, zrak in vodo. Pri tem vprašanju moramo odločno nastopiti, saj gre za grob poseg v prostor, ne samo za onesnaževanje okolja. Podpiramo dopolnila, ki so bila sprejeta na Odboru za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano in tudi ustrezno dopolnjena na Odboru za zadeve Evropske unije. Menimo tudi, da bi morala Slovenija bolj odločno uveljaviti in zaščititi pravice malih ribičev v priobalnem lovu, uveljaviti specifičnost kmetovanja na malih kmetijah in pospešiti izboljšanje stanja na področju zdravstva, saj niso dovolj zgolj deklarativno zapisane usmeritve o izenačevanju oziroma zmanjševanju razlik na področju zdravstva. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Matjaž Zanoškar bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Hvala, spoštovani predsedujoči. Spoštovani ministrski zbor s sodelavci, kolegice in kolegi! Dovolite, da na kratko predstavim stališče Poslanske skupine DeSUS o Predlogu deklaracije o usmeritvah za delovanje Republike Slovenije v institucijah Evropske unije v obdobju januar 2010-junij 2011. Predlog deklaracije je pripravljen na podlagi letnega zakonodajnega in delovnega programa Evropske komisije za leto 2010 in 18-mesečnega programa predsedovanja Španije, Belgije in Madžarske Svetu Evropske unije. Njen osnovni namen pa je prispevati k ciljnemu delovanju Republike Slovenije v institucijah Evropske unije. Predlog deklaracije je razdeljen na dva dala, in sicer so v prvem delu predstavljene ključne politične usmeritve Republike Slovenije za delovanje v institucijah Evropske unije za obdobje januar 2010 do junij 2011. V drugem delu pa so predstavljene prednostne naloge za delovanje v Svetu Evropske unije v istem obdobju, pri čemer so postavljene sektorske prednostne naloge po posameznih področjih. Poslanci Demokratične stranke upokojencev smo deklaracijo pregledali. Posebej podrobno pa smo pregledali poglavje Zaposlovanja, socialne zadeve in enake možnosti, saj se naša aktivnost osredotoča na socialno pravično državo, v kateri bo slehernemu posamezniku omogočeno človeka dostojno življenje. Iz tega dela izhaja, da se bo Slovenija zavzemala za krepitev socialne varnosti in vključenosti ob zagotovljeni vzdržnosti sistemov socialne varnosti. Nova strategija razvoja Evrope mora postaviti okvir, ki bo hkrati zagotavljal izhod iz sedanje finančne in gospodarske krize, ob zmanjševanju socialnih razlik in doslednemu upoštevanju enakosti spolov. Evropsko leto 2010 bo zaznamoval boj proti revščini in socialni izključenosti. Slovenija bo na različne načine prispevala k uresničevanju zastavljenih ciljev. Prav tako pa bo tudi Slovenija dejavna udeleženka priprav pravne podlage za evropsko leto aktivnosti staranja 2012. Podpiramo stališče, da bo Slovenija aktivno sodelovala in spodbujala krepitev načel enakosti sporov, zlasti s poudarkom na odprave razlik v plačilu moškim in ženskam, prav tako pa se bo zavzemala za vzpostavitev enotne ravni zaščite pred diskriminacijo zaradi vere ali prepričanja, zaradi invalidnosti, staranja, starosti ali spolne usmerjenosti. Predlog deklaracije je šel skozi številna delovna telesa v Državnem zboru, ki so se pozitivno opredelila do njega, tako tudi ni razloga, da se do te deklaracije ne bi pozitivno opredelila Poslanska skupina DeSUS. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Bogdan Barovič bo prestavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Kolegice, kolegi, predstavniki Vlade! Deklaracija, ki jo imamo pred nami, je pomembna zgolj in samo za Slovenijo in slovenske državljane. V kolikor je njena pomembnost za njih velika, potm je deklaracije seveda pomembna in sprejemljiva. Evropa je pač dobila nov pravni red, novo pravno podlago, ki Slovenijo zavezuje enako, kot zavezuje Evropo do Slovenije. V Slovenski nacionalni stranki smo vedno in tudi vedno bomo zavzeli stališče, da sta si ti dve državi, čeprav je ena članica druge večje, enakopravni, pravzaprav še več, Slovenija je bolj enakopravna kot Evropa. Nihče do sedaj, vsaj nisem slišal, ni omenil pomembne novosti ali pomembne vsebine nove pravne podlage in kot deklaracije. Ta je bila vnešena v obliki amandmaja, ampak najpomembnejša je, in sicer vloga Državnega zbora, ki mu deklaracija daje večjo vlogo, večjo moč in večji nadzor nad odločanjem in soodločanjem Vlade. Nova pravna podlaga prinaša možnost uspešnega razvoja tudi Sloveniji. Slovenija je članica Evropske unije, je članica evroobmočja, je v schengenskem krogu in še posebej pomembno je, Slovenija ima svojega komisarja. In to je za Slovenijo veliko. Zato vemo in si predstavljamo, da je Evropa tista, ki si Slovenijo želi in ki ji bo pomagala takrat, ko bo tudi Slovenija v težavah in ne preveč obratno. Širitev. V deklaraciji je zapisano, da Slovenija podpira širitev Evropske unije. S tem se tudi mi strinjamo. Ta širitev in podpora tej širitvi pa naj bo enakopravna za vse. Vsem nam je tule jasno, mogoče ne upa nihče povedati, da sta Bolgarija in Romunija prehiteli, da nista bili dozoreli, pa sta že članici. Vsi vemo, da sta dve državi, ki se približujeta Evropi, to sta Hrvaška in Islandija, tako blizu ne zaradi svojega truda in dela, ampak zaradi posameznih interesnih politik držav članic Evropske unije. Islandija je lani vložila prošnjo in bo skorajda že v Evropi. Ni prav do tistih držav, poudarjam besede predsednika Vlade, da je Bosna lahko dežela priložnosti ali pa dežela nevarnosti. Poudarjamo, da bi bila potrebna širitev držav zahodnega Balkana, da jim vsem skupaj to želimo, nihče pa ne pove, da je to predvsem pomembno in da je tu treba pohiteti zaradi varnosti na tem območju. Če se to ne bo zgodilo hitro, bo to območje ponovno postalo nevarno. Slovenija je specifična na ribiškem, kmetijskem in turističnem področju, zato Slovenija mora uveljaviti skupno ribiško politiko in mora zahtevati spodbude za svoje kmetijstvo, saj je in specifično kmetijsko, na težko dostopnih krajih, pa vendarle pomembno. Upam, da bo v tem obdobju predsedovanja Svetu Evropske unije Španije, Belgije in Madžarske. Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev zaživela v Republiki Sloveniji. Ne vem, kaj se bo zgodilo s tistim, o čemer smo ničkolikokrat govorili. Slovenija je obljubila, da se bo zavzemala za ničelno stopnjo davka na dodano vrednost na knjige v državah, kjer so majhne jezikovne skupnosti. Ta zaveza je zapisana, videli pa bomo, ali bo tudi uresničena. Slovenija se zavzema za energetsko varnost in podpira prepletenost in soodvisnost za energetsko oskrbo v Evropi, ampak za Slovensko nacionalno stranko bo to sprejemljivo šele takrat, ko bo Slovenija imela svojo energetsko neodvisnost. Slovenija je sredozemska in podonavska država. In ob svoji neodvisnosti na makroregionalnih povezavah lahko podpira strategijo EU za podonavsko regijo. Nič ni zapisanega o trgovanju z ljudmi, kaj bo Slovenija storila, kajti Slovenija je postala iz tranzitne države izvirna in ciljna država trgovanja z ljudmi. In za konec. Osnovna naloga v tej deklaraciji je zapisana, to pa je, da Slovenija mora predvsem in zgolj zagovarjati slovenske interese v Evropski uniji in upam, da bo tako.
Hvala. Gospod Anton Anderlič bo predstavil stališče Poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije. Prosim.
Lepo pozdravljeni! Očitno je, da je Slovenija država paradoksov. Na eni strani včeraj razprava od leta 1945 do leta 1990, ure in ure, danes, ko gledamo v prihodnost, ko razpravljamo o tem, kaj moramo storiti za to, da bodo državljani in državljanke Republike Slovenije živeli bolje, svobodneje, mirneje v teh težkih turbulentnih časih, imamo vsega skupaj na voljo slabo uro. Na pogorišču ustavne pogodbe smo dobili Lizbonsko pogodbo, ki zahteva od vseh parlamentov, držav, da se obrnejo tudi k državljanom in državljankam posamezne države in da poskušajo v nacionalnih parlamentih skupaj tudi z drugimi nacionalnimi parlamenti oblikovati nekatere prioritete, nekatere politike, ki bi lahko bile skupne tudi vsem ostalim. Verjamemo, da je deklaracija priložnost kjer se okvirno določijo smernice, prioritete, kaj naj bi država, posamezne institucije države počele v institucijah Evropske unije. Pa vendarle, ali ni to tudi priložnost, da se obrnemo k sebi, obrnemo k državljanom in poskušamo ugotoviti, ali je ta pot, ki je prehojena v Evropski uniji, v vseh teh institucijah, dala že tudi kakšno izkušnjo. Ali ni treba narediti še kaj več? Samo po sebi se nam zdi umevno, smo v Evropski uniji, smo člani tako imenovane velike družine ali pa je res življenje državljanov in državljank na kateremkoli področju, ki jih obravnava tudi deklaracija, takšna da lahko z optimizmom zremo tudi v prihodnje in v to leto, na katero se ta deklaracija nanaša. Jaz verjamem, da bodo nekatere diskusije v tem letu prispevale k temu, da bomo umestili tisto, kar mora, kot najvišji zakonodajni organ - parlament v sodelovanju z ostalimi parlamenti narediti za to, da bi se nekatere politike, nekatere odločitve približale državljanom, na drugi strani pa izboljšati komunikacijo z Vlado v tistih odločitvah, ki se pripravljajo v drugih institucijah Evropske unije. Mi smo lahko relativno zadovoljni, da smo učinkoviti na nekaterih področjih, ki jih spremljajo tudi delovna telesa Državnega zbora in sam Državni zbor, pa vendarle mnogokrat se postavljajo vprašanja tudi pred državljani in državljankami, ali je ta okvir, v katerem zdaj delujemo, pravi, učinkovit in ali so rezultati tudi najboljši. Ko je govora o vlogi Slovenije, in tukaj je bilo že nekaj razprav v zvezi z Zahodnim Balkanom, našimi priložnostmi, z našimi obveznostmi, dolžnostmi, ki jih imamo tudi do soseščine, nas je skrbelo in upam, da bo odslej drugače, in tudi v razpravah na odborih je bilo poudarjeno, da je treba postaviti vprašanje: Kako to, da Kosovo po dveh letih od priznanja tako rekoč ni funkcionirajoča država, še vedno je na pol pod protektoriatom in nekatere druge institucije, ki se tam ukvarjajo, s tako rekoč z vsakodnevnim življenjem, usposabljajo institucije in tako naprej. Evropa očitno nikoli ne bo sposobna, da bi vse države priznale državo Kosovo, kajti razlogi so več ali manj znani, ampak tudi ni upravičena, da sedaj, ko govorimo tako o liberalizaciji vizumskih sporazumov kot o vprašanju priključevanja Evropski uniji, Kosova ni na nobenem seznamu, samo v paketu z Zahodnim Balkanom pa glede odnosov Srbija-Kosovo se včasih pojavlja. Naš predlog je, da se v tem paketu posebej izpostavi tudi v Evropski uniji vprašanje nadaljnje usode in perspektive Kosova kot samostojne države, kajti kakršnakoli že bo odločitev Mednarodnega sodišča v zvezi z odcepitvijo ali samostojnostjo Kosova, bo še vedno ostalo Kosovo z vsemi svojimi problemi.
Hvala. Gospod Laszlo Göncz bo predstavil stališče madžarske in italijanske narodne skupnosti.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani gospodje ministri, spoštovani predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Poslanca narodnih skupnosti bova podprla dopolnjeni Predlog deklaracije o usmeritvah za delovanje Republike Slovenije v institucijah Evropske unije v obdobju januar 2010 - junij 2011, ker v predlagani obliki v širokem obsegu predstavlja njeno besedilo načrt usmeritev dejavnosti Republike Slovenije v Evropski uniji. Upamo, da bodo te usmeritve tudi v večini uresničene. V posamezne vsebine se ne bom poglobljeno spuščal, veliko je bilo že povedanega in v veliki meri se s tem strinjamo. Izražamo zadovoljstvo, da je pristojni odbor, torej Odbor za zadeve Evropske unije, upošteval in podprl naša prizadevanja oziroma predlagane amandmaje Komisije za narodne skupnosti za izboljšanje besedila deklaracije z vidika visoke ravni pravne zaščite narodnostnih pravic v Republiki Sloveniji. Po temeljiti proučitvi, in sicer po posameznih področjih kvalitetnega besedila predloga deklaracije in poglavja prednostnih nalog za obdobje januar 2010 - junij 2011, smo ocenili, da je zaradi še kvalitetnejše in verodostojnejše ravni besedila deklaracije treba le-to dopolniti oziroma nadgraditi na podlagi dobre in utečene prakse varovanja pravic narodnih skupnosti v Republiki Sloveniji. V luči določil Lizbonske pogodbe in Listine o temeljnih pravicah so bile dopolnitve, ki se sistemsko vključujejo v prvotno predlagano besedilo, še dodatno zaželene. Predlagani amandmaji, ki so sedaj že sestavni del predlagane deklaracije, so bili na seji Komisije za narodne skupnosti soglasno sprejeti. Še enkrat naj poudarim, da bova deklaracijo podprla. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Matevž Frangež bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Spoštovane in spoštovani! Naj najprej v imenu naše poslanske skupine pozdravimo današnji nastop predsednika Vlade Boruta Pahorja, ki je v svojem nastopu ne le strnil ključne poudarke deklaracije o usmeritvah Republike Slovenije v institucijah Evropske unije, ampak hkrati opredelil tudi ključne točke, po našem trdnem prepričanju pogumne politične vizije in strategije v naslednjih letih. Zato Socialni demokrati ocenjujemo, da so usmeritve za delovanje Slovenije v Evropski uniji in pri oblikovanju evropskih politik dobre. Tudi s to deklaracijo krepimo novo dimenzijo o svoji pripadnosti evropski družini, da na politike Evropske unije ne smemo gledati le z vidika domače politike, ampak moramo zgraditi samozavest, da smo tudi mi Evropska unija, tudi Slovenija je Evropska unija. Pri oblikovanju evropskih politik nas zato ne sme zanimati samo vprašanje, kaj neka evropska politika pomeni za nas v Sloveniji, ampak kaj neka evropska politika pomeni za celotni prostor Evropske unije in njeno vlogo v svetu. To je še posebej pomembno v času, ko se svet dinamično spreminja in ko postaja povsem drugačen od tistega, na katerem je temeljila naša predstava o Evropi druge polovice 20. stoletja. V tem pogledu je Evropska unija z vsemi svojimi slabostmi in prednostmi vred najnaprednejša mednarodna povezava nacionalnih držav v svetu, ki je zmogla na demokratičen in miroljuben način oblikovati zgled za sodelovanje držav pri zadovoljevanju njihovih skupnih potreb in uresničevanju skupnih priložnosti. V času, ko se izjemno hitro spreminjajo razmerja moči v svetu in se težišče te moči vse bolj seli iz zahoda na vzhod, v času, ko podnebne spremembe radikalno spreminjajo naše okoljske, ekonomske in socialne okoliščine, v času, ko je gospodarska in finančna kriza resno zamajala mite na katerih je zgrajeno svetovno gospodarstvo, in v času, ko nas prihodnost, tako se zdi, ponovno vse bolj straši in ne opogumlja, je vloga in pomen Evropske unije, predvsem pa delo na krepitvi njene vloge in demokratičnega zgleda v svetu, pomembnejša kot kadarkoli. Zato je slovenski prispevek k evropskim politikam v tem času toliko pomembnejši in zahteva toliko bolj poglobljeno razpravo, ki smo jo opravili na delovnih telesih v Državnem zboru. Tudi zato, da bomo tako v Sloveniji kot skupaj, kot Evropa, znali razumeti priložnosti, ki jih imamo v tem spremenjenem svetu 21. stoletja. Jasno oblikovane usmeritve Republike Slovenije prispevajo k transparentnemu in predvidljivemu urejanju evropskih zadev o vseh tistih vprašanjih, ki jih Evropska unija sprejema na medvladni ravni, v Evropskem parlamentu in tudi v tej novi razsežnosti, ki jo prinaša Lizbonska pogodba, torej z okrepljeno vlogo nacionalnih parlamentov in med 27 nacionalnimi parlamenti, tudi Državnega zbora. Socialni demokrati smo zavezani, da bomo to okrepljeno vlogo Državnega zbora izkoriščali z namenom, da evropske politike približamo našim državljankam in državljanom, evropskim državljankam in državljanom. Pri tem na nekatere strateške dileme, ki jih je v svojem nastopu izpostavil naš premier, pritrjujemo, da je in mora biti Zahodni Balkan ključna zunanjepolitična prioriteta Slovenije. In v isti glas hkrati pozdravljamo namero, da s krepitvijo diplomatskih odnosov z državami, ki nam doslej niso bile tako blizu, slovenskemu gospodarstvu in slovenskemu znanju odpiramo nove priložnosti po svetu, predvsem na novih trgih, kjer vidimo potencial za krepitev naše gospodarske prisotnosti. Hkrati pa temu prostoru zahodnega Balkana široko odpreti vrata za demokratično evropsko perspektivo, ki bo koristila tudi našim gospodarskim interesom in ne pozabimo še vedno močnih kulturnih vezi, ki vežejo Slovenijo na priložnosti tega prostora. Tudi zato smo Socialni demokrati na čelu prizadevanj, da tudi delo Odbora za zadeve Evropske unije odpremo za javnost in s tem prispevamo k transparentnemu in javnosti dostopnemu spremljanju slovenskih naporov za oblikovanje pametnih evropskih politik. Deklaracijo bomo Socialni demokrati podprli.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. K dopolnjenemu predlogu deklaracije ni bilo vloženih amandmajev. Odločanje o predlogu deklaracije bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, ki bo čez pol ure, to je ob 16.50. Prekinjam to točko dnevnega reda. Prekinjam tudi 14 sejo zbora, ki jo bomo z glasovanji nadaljevali ob 16.50.
Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Prehajamo na glasovanja Državnega zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverijo delovanje svojih glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 5. točko dnevnega reda - obravnava Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o ekonomskih conah, skrajšani postopek. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženem amandmaju. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SDS k 5. členu. Glasujemo. Glasovalo je 59 poslank in poslancev, za 23, proti 35. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmaju in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru skrajšanega postopka. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi predlagani amandma ni bil sprejet, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Glasovalo je 65 poslank in poslancev, za 46, proti 19. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 19.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. V zvezi s to točko dnevnega reda Vlada predlaga Državnemu zboru, da na podlagi 153. člena Poslovnika Državnega zbora sprejme naslednji sklep: Zakonodajno-pravna služba pripravi uradno prečiščeno besedilo Zakona o ekonomskih conah. Glasujemo. Glasovalo je 64 poslank in poslancev, za 62, proti 2. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 6. točko dnevnega reda - z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma, skrajšani postopek. Ker k drugi obravnavi o amandmajih k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za 64, proti nihče. [[Za je glasovalo 64.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 7. točko dnevnega reda - z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o trošarinah, skrajšani postopek. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženih amandmajih. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SDS k 17. členu. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za 29, proti 35. [[Za je glasovalo 65.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o prvemu amandmaju poslanske skupine SDS k 37. členu. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za 27, proti 37. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o drugem amandmaju Poslanske skupine SDS k 37. členu. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za 28, proti 34. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru skrajšanega postopka. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi predlagani amandmaji niso bili sprejeti, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 38, proti 26. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. V zvezi s to točko dnevnega reda Vlada predlaga Državnemu zboru, da na podlagi 153. člena Poslovnika Državnega zbora sprejme naslednji sklep: Zakonodajno-pravna služba pripravi uradno prečiščeno besedilo Zakona o trošarinah. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 16. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 16.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 8. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o javnem naročanju na vodnem, energetskem, transportnem področju in področju poštnih storitev. Prehajamo na odločanje o vloženem amandmaju Poslanske skupine SDS k 18. členu. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 35. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmaju. Ker je državna sekretarka na Ministrstvu za finance v okviru dopoldanske razprave o predlogu zakona opozorila, da je predlog zakona zaradi sprejetih amandmajev k 10. in 52. členu v drugi obravnavi in na seji matičnega delovnega telesa neusklajen, je Vlada pripravila uskladitveni amandma, ki ste ga prejeli na klop. O uskladitvenem amandmaju dajem besedo predstavniku Vlade, gospodu ministru Križaniču. Izvolite.
Spoštovani, hvala lepa. S sprejemom amandmajev v zvezi s povišanjem spodnjih mejnih vrednosti za naročila male vrednosti je prišlo do neusklajenosti med določbami, ki urejajo postopke javnega naročanja, objavljanje naročil, vključitev naročil z najnižjimi vrednostmi in sporočanje statističnih podatkov. Gre v bistvu za povsem redakcijske popravke in v skladu z navedenim Vlada Republike Slovenije predlaga, da Državni zbor Republike Slovenije sprejme uskladitvene amandmaje k 11. in 49. členu Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o javnem naročanju ter k 10. in 52. členu Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o javnem naročanju na vodnem, energetskem, transportnem področju in področju poštnih storitev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi kdo besedo, spoštovane poslanke in poslanci? [[Ne.]] Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju. Glasujemo. Glasovalo je 66 poslank in poslancev, za 48, proti 17. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 17.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet. Rad bi vas opozoril še na to, da je Vlada Državnemu zboru poslala dva uskladitvena amandmaja k tej točki, vendar smo s tem glasovanjem pravzaprav oba uskladitvena amandmaja sprejeli. Tako je po poslovniku. Enako bomo ravnali tudi pri 9. točki dnevnega reda. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Glasovalo je 64 poslank in poslancev, za 46, proti 18. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 18.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 9. točko dnevnega reda - tretja obravnava Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o javnem naročanju. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SDS k 21. členu. Glasujemo. Glasovalo je 66 poslank in poslancev, za 28, proti 37. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SDS k 36. členu. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 37. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih. Ker je državna sekretarka na Ministrstvu za finance v okviru dopoldanske razprave o predlogu zakona opozorila, da je predlog zakona, zaradi sprejetih amandmajev k 11. in 49. členu v drugi obravnavi na seji matičnega delovnega telesa neusklajen je Vlada pripravila uskladitveni amandma, ki ste ga prejeli na klop. O uskladitvenem amandmaju želi besedo predstavnik Vlade? Gospod minister, izvolite.
Spoštovani. V bistvu sem že predstavil amandma. Gre za korekcijo redakcijske narave, vezane na postopke javnega naročanja, objavljanja naročil, izključitev naročil z najnižjimi vrednostmi in sporočanje statističnih podatkov, popravljata se pa člena 11. in 49. Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o javnem naročanju. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi kdo od poslank in poslancev besedo ob tem amandmaju? [[Ne.]] Ker ne želi več nihče razpravljati, zaključujem razpravo in opozarjam, da bomo glasovali prav tako kot prej. Po poslovniku velja en uskladitveni amandma, čeprav sta bila poslana dva uskladitvena amandmaja, vendar usklajujeta gradivo. Prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 18. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 18.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 19. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 19.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 15. točko dnevnega reda - prva obravnava Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davčnem postopku. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davčnem postopku je primeren za nadaljnjo obravnavo. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 37. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Ugotavljam, da zbor predlaganega sklepa ni sprejel, zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 23. točko dnevnega reda - obravnava Predloga deklaracije o usmeritvah za delovanje Republike Slovenije v inštitucijah Evropske unije v obdobju januar 2010 - junij 2011. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu deklaracije niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu deklaracije. Glasujemo. Prekinjam glasovanje. V imenu poslanske skupine? Izvolite, gospod Battelli.
Hvala lepa. Jaz bom glasoval za to resolucijo, ampak z željo, da na področju položaja in problematik narodnih manjšin oziroma v Sloveniji narodnih skupnosti, zdaj smo že postali narodnostna manjšina, od ustavne dikcije narodna skupnost smo degradirani v narodnostno manjšino. Želel bi si, da vso to prizadevanje Slovenije znotraj Evropske unije bo tudi navznoter z isto intenziteto obrnjeno glede te problematike. Hvala lepa.
Hvala lepa. Bi želel še kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? [[Ne.]] V lastnem imenu? [[Ne.]] Prehajamo na glasovanje. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za 66, proti nihče. [[Za je glasovalo 66.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je deklaracija sprejeta. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prekinjam 14. sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 9. uri. Na svidenje!