Spoštovane kolegice in kolegi! Nadaljujemo s prekinjeno 4. sejo Državnega zbora in s prekinjeno 15. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Poročila o delu Komisije za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb za leto 2011 s predlogom sklepov. Prehajamo na razpravo o predlogu sklepov, ki jih je zboru predložila Komisija za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb. Kot prva ima besedo mag. Melita Župevc.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. V imenu predlagateljev bi prosila, da se mi čas odšteva. Hvala. Na kratko. Lep pozdrav vsem! Jaz upam, da ni vnema za obravnavo tega poročila o delu Komisije za nadzor nad varnostnimi in obveščevalnimi službami zdaj, ko smo na odprti seji, popustila, prepričana sem, da bodo kolegi poslanci prišli nazaj, nenazadnje obravnavamo poročilo o delu komisije za leto 2011. Torej, obravnavamo poročilo o delu prejšnjega mandata, prejšnje komisije, ki jo je vodil drug predsednik. V imenu komisije, ki jo vodim v tem mandatu, pa bi samo povedala, da komisija Državnemu zboru daje v predlog in v sprejemanje tri predloge sklepov, ki gredo predvsem v smeri usmerjenosti v prihodnost, torej kako si predstavljamo delo v tem mandatu. Da na kratko strnem te tri predloge sklepov, ne bom brala celih sklepov, ki so objavljeni v omrežju Lotus Notes, to je, da Državni zbor poziva Vlado, da neposredno ter preko pristojnih ministrstev ter služb zagotovi učinkovito in transparentno delo nadzorovanih institucij. Na ta način bo Komisiji za nadzor na delom varnostnih in obveščevalnih služb omogočen vpogled v dopustnost in nujnost restriktivnih ukrepov. Potem, da Državni zbor podpira prizadevanja te komisije pri učinkovitem izvajanju njenih nalog. In pa, pod tretjo točko, da Državni zbor podpira to komisijo v smislu, da bi bilo tudi v prihodnje več samoiniciativnosti oziroma obveščanja s strani Vlade in obveščevalno-varnostnih institucij s področja njihovih dejavnosti oziroma posameznih strateških nalog, ki so pomembne za nacionalni interes in včasih celo tvegane. Pa samo še ena stvar, do zdaj se je v preteklosti izkazalo, da so informacije, ki so prihajale posredno ali pa neposredno do te komisije na podlagi nekih anonimnih prijav, povzročale več škode kot pa koristi. Zato je dobro, da je ta komisija dobro obveščan, da deluje po črki poslovnika in pa zakona, ki ji tudi predpisuje naloge. Jaz izražam pričakovanje, da bodo prvič po nekaj letih v Državnemu zboru tudi predlagani ti trije sklepi, ki jih v odločanje daje Komisija za nadzor nad delom varnostnih in obveščevalnih služb. Toliko za začetek.
Hvala lepa. Vas želim še vprašati, zdaj ste govorili v imenu predlagatelja, ste kot prvonavedeni tukaj tudi v razpravi? Ne boste razpravljali. Gospa Janeza Ribiča ne vidim v dvorani. Naslednji je na vrsti mag. Matej Tonin in za njim gospod Gašpar Gašpar Mišič.
Delo obveščevalnih služb, predvsem pa dobro delo obveščevalnih služb je v interesu vseh nas, tako koalicije kot tudi opozicije. Za tiste, ki mogoče ne poznajo razmerja, recimo, med slovensko obveščevalno službo in pa parlamentom, bi rekel naslednje, da je slovenska obveščevalna služba, na kratko SOVA, neposredno podrejena predsedniku Vlade, Komisija za nadzor varnostnih služb je pa parlamentarna komisija, v kateri ima večino opozicija, in ta komisija nadzira delo te službe. Pred nami je poročilo, s čim se je vse ukvarjala ta komisija v preteklem letu. Mi smo pred tem v zaprtem delu te seje podrobno analizirali to poročilo in zdi se mi pomembno sporočilo za vse nas člane te komisije za v prihodnje, da napake, ki jih je delala pretekla komisija oziroma stvari, ki so bile v preteklosti zastavljene narobe, v tem novem mandatu enostavno popravimo. Mislim, da je to tudi vse, kar lahko v tem javnem delu povem, ker se je težko zdaj ukvarjati z vsebino, ker mislim, da bom kršil zakonodajo, zato je boljše, da v tem trenutku neham in seveda povem, da bo Poslanska skupina Nove Slovenije te predlagane sklepe podprla.
Hvala lepa. Gospod Gašpar Gašpar Mišič. Se opravičujem, samo da napovem naslednje razpravljavce. Se opravičujem, če bom koga izpustila, ogromno se jih je odpovedalo razpravi, in me prosim opozorite, če bomo koga preskočili. Naslednji bo na vrsti gospod Roman Žveglič, ki ga pa tudi ni tukaj, ampak bomo potem urejali. Kar izvolite.
Spoštovana podpredsednica, kolegice in kolegi! Danes obravnavamo poročilo Komisije za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb in zelo zanimivo je, da smo v dvorani v glavnem poslanke in poslanci iz Pozitivne Slovenije, nekaj iz stranke SD, iz Nove Slovenije dva in komajda trije iz stranke SDS. Nobenega ne vidim iz Državljanske liste, razen enega zdaj. Zelo zanimivo je, kaj se dogaja. A nobenega nič od tega poročila ne zanima? Me zanima, če bodo prišli takrat, ko bomo potrjevali predloge sklepov. Do zdaj se je izkazalo, da so informacije, ki so prihajale posredno ali neposredno do Komisije za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb na podlagi anonimnih prijav, povzročile več škode kot koristi. Zaradi strogega načela need-to-know, ki velja znotraj delovanja institucij, so takšne informacije lahko tudi izkrivljene. Skrajni čas je, da ta komisija začne delovati po zakonu in poslovniku, ne pa, da so njen kompas afere, ki vzniknejo v javnosti in poniknejo, kot so prišle. Prav pretekli mandat je jasno pokazal, da aferaški pristop k delu te komisije ni imel nobenega učinka, celo nasprotno, povzročil je več škode kot koristi. Komisija se je želela vtikati v konkretne primere, ki jih je preiskovala policija, pa ne bi rad zapenjal, zato ne bom omenjal v katere. Spoštovani, spoštovane, prav je, da med seboj tekmujemo, vendar naj bo ta tekma usmerjena k skupnemu cilju za boljše življenje vseh državljank in državljanov in za večjo varnost vseh nas znotraj tega sistema, ki ga kreiramo sami. In če bo ta sistem dober, če bo temeljil na poštenem odnosu, bo tudi za vse boljše. Če smo izbrali, da smo vsak na svojem bregu, se moramo zavedati, da nam je skupna dolina, reke in vse kar nas povezuje, brez katerih ni življenja, zato mora biti naš cilj, da v tej državi živimo dobro, varno in da komisija naloge, ki jih ima, opravlja sproti. Da je sodelovanje vseh inštitucij, ki bi morale poročati in sproti obveščati našo komisijo, naj jo tudi seznanijo, ker jaz si želim, kot poslanec Republike Slovenije, da smo seznanjeni prav z vsem, kar se dogaja v tej državi, saj vendarle moramo nositi odgovornost in jo nosimo eni tako ali drugače, eni bolj eni manj. Jaz se zavedam svoje odgovornosti, spoštovane, in želim, da v tej državi naredimo veliko več, kot smo naredili v preteklosti, in da se ozremo v prihodnost in da iz preteklosti odnesemo samo bogate izkušnje, ki naj se ne ponavljajo v naši prihodnosti. Vsi se moramo boriti proti skrajnemu ekstremizmu, pa naj bo ta iz kjerkoli in kakorkoli, naj ga ne bi bilo v našem prostoru. Če bomo pravilno nadzirali in če ne bomo izkrivljali dejanske slike in dejanskega stanja v javnosti, ne bomo ustvarjali izrednega stanja po nepotrebnem, potem bo za vse boljše in lepše. Toliko, hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Roman Žveglič, naslednji bo na vrsti gospod Jerko Čehovin. Se odpovedujete, potem pa kar gospod Čehovin. Naslednji pa mag. Ivan Vogrin. Izvolite.
Hvala lepa. Na tem odprtem delu seje bomo pravzaprav razpravljali o teh treh sklepih, ki so ponujeni v sprejem. Mislim, da gre za zelo – če lahko uporabim tak izraz – sterilne sklepe, vendar pa njihova intenca je, da so bolj usmerjeni v prihodnost kot v preteklost. Jaz imam sicer kritičen odnos do dela te komisije v preteklosti in sem ga tudi na zaprti seji izrazil, vendar pa se mi v tem trenutku zdi bolj pomembno, da se usmerimo v letošnje leto in pa v leta, ki so pred nami. Situacija v širšem smislu, tako bom rekel, ne samo gospodarsko-politična ampak tudi na širšem območju Sredozemlja je namreč taka, da od teh služb zahteva precejšno delovanje tako zunaj kot doma, glede na znane situacije, predvsem kar se tiče kriminalistične policije, pa tudi. Zato se mi zdi prav, da te sklepe podpremo in pozivam vse, ki lahko pripomorejo k boljšemu delu komisije, zlasti pa tiste, ki so nam dolžni dati potrebne informacije in vzvode za naše delo, da nas pri našem delovanju podprejo. Sklepe bom pa seveda podprl.
Hvala. Mag. Vogrin.
Hvala lepa. Jaz sem svoje stališče že povedal na zaprti seji, zato se odpovedujem. Zakaj bi se ponavljal?
Hvala lepa. Gospod Jožef Jerovšek in naslednji gospod Jakob Presečnik.
Hvala lepa še enkrat. Tudi jaz sem se oglasil na zaprtem delu, vendar moram reči, da je vsakokratna obravnava tega poročila izredno pomembna in tudi zaključki, ki so tukaj pred nami, so pomembni. V drugem sklepu obravnava tista področja, kjer ima nadzorovana služba pravico zavrniti poročanje komisiji, če se ji zdi, da je zadeva še toliko aktualna ali pa iz drugih razlogov. In tudi komisija za prejšnje leto pravi, da je nekaj pomembnih zadeva ostalo pred komisijo prikritih oziroma nepojasnjenih. To se vedno zgodi. Včasih kakšna stvar opravičeno, včasih neopravičeno. Bi me pa zanimalo, katere so tiste stvari, ki so nepojasnjene. Tukaj sem prej opazil izrazito nervozo Poslanske skupine Pozitivne Slovenije pred delom komisije in pred delom komisije v prejšnjem mandatu. Mogoče je to obramba oziroma napad, preventivni, da se obveščevalne službe ne bi preveč spuščale v področje pregona korupcije. Ampak ravno obveščevalne službe morajo največ podatkov pridobiti, kaj se dogaja po davčnih oazah, kjer so znani ljudje iz Slovenije odpirali podjetja, plasirali tja denar, to je seveda izrazito in zaradi tega imamo danes, recimo, tudi banke v takšnem stanju, kot jih imamo. Mislim, da je bil preventivno zaradi tega napaden direktor obveščevalne službe gospod Črnčec, ki je izreden profesionalec in daleč od tega, da ga lahko kdo obsoja, da je blizu ali pa pripadnik neke stranke ali pa vladajoče stranke, ker v tem slučaju pa prav gotovo ne bi cel mandat zdržal ob ministrici Jelušičevi kot odličen profesionalec. Zaradi teh profesionalnih izkušenj se je povzpel tudi na mesto direktorja Sove in bil takoj na začetku obtožen, da želi ukiniti vojaško obveščevalno službo, ta vlada in on osebno. Zdaj pa o teh nepojasnjenih stvareh. Predpostavljam, da so lahko nepojasnjene tudi zadeve o tem, ker so se posamezniki, ne bom rekel predsednik Vlade, prejšnjega absolutno izključujem iz tega, ampak iz njegove bližine, posluževali zelo specifičnih metod in oseb. Razvpiti primer Urške Čepin in vodje službe za propagando gospoda Darjana Koširja, ki jo je angažiral. Seveda je vprašanje o tem, kar se je še pozneje razkrilo in se skriva, ali je bila tukaj država tangirana, ali je šlo za protizakonite zadeve. Kajti ob tem mi pride asociacija, ko si je v času nacizma Hitlerjev predsednik obveščevalne službe gospod Heydrich izmislil tako imenovani modri oddelek, da je knjiga tudi, ki smo jo brali, modri oddelek, ko so zelo izobražene mladenke angažirali za zbiranje obveščevalnih podatkov za rajh s pomočjo erotičnih pristopov. In vemo, kaj vse je zblebetal tam – v tej knjigi je zapisano – takratni italijanski zunanji minister, Mussolinijev minister grof Ciano, in drugi primeri. In glede na to, da poročajo, da je bilo kar nekaj žensk angažiranih v tem primeru za neke masaže, je vprašanje, ali ni bil tudi skriti namen, da tja zvabijo ljudi, od katerih želijo dobiti obveščevalne podatke. In to zadevo je gotovo treba raziskati, ker to bi bila huda deformacija. Bili so ljudje iz kabineta, ki so bili v povezavah in so določeno osebo angažirali za propagando v korist prejšnje vladne koalicije, ki se je zdaj pač razkrojila, tudi po tej največji vladni stranki. Druga stvar, ki jo poročilo obravnava in je danes bilo o tem veliko govora, o skrajnih skupinah, ki delujejo tudi preko ozemlja ali pa na ozemlju Slovenije. Dejansko se navajajo skrajne skupine, tudi fundamentalistične, ki morajo vedno biti predmet pozornosti obveščevalnih služb, ker to ni samo slovenska zadeva, to je mednarodna zadeva. Moram opozoriti na to, na kar sem opozoril že včeraj, z zakonom o verski svobodi se hoče doseči, da bi lahko že 10 oseb registriralo versko skupnost – omogočanje sektam, da bi delovale pod zaščito verskih skupin na ozemlja Slovenije. In tu je velika povezava. Te ekstremistične skupine, ki so opisane, bi se jutri registrirale kot verske skupine in bi imele zaščito, absolutno zaščito kot verske skupine, ker je vsak vpogled v njih kršenje človekovih pravic, mednarodnih zadev in tako naprej. In od tu vas opozarjam, kako perfidne in nevarne zadeve skušate skozi vsebino ideološkega zakona o verski svobodi plasirati in onemogočiti državi, da bi bila učinkovita. To so nepojasnjene zadeve, na katere pa je treba opozoriti. Še ena stvar je. Omenja se tudi, da so tuje obveščevalne službe pokazale veliko aktivnosti in interese v zvezi s procesi zoper vojne zločince. Seveda, tu pa gre v pozitivno smer, in sicer zaradi tega, ker na tem področju Slovenija ne naredi ustreznih korakov. Vemo, da je predsednik Vlade, leve vlade, paralele stranke Socialnih demokratov, v Mariboru jasno povedal, da je šlo za vojne zločine in da so tisti voditelji bili vojni zločinci. In informacije, da namerava neka druga država ukrepati na tem področju, so zelo relevantne, kajti imajo menda tudi arhivske dokumente zoper nekatere še živeče revolucionarje, ki so bili praktično tabu tema in zaščiteni v Sloveniji. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Jerovšek. Naslednji je na vrsti gospod Srečko Meh. Pripravi naj se gospa Tina Komel, ki se je javila namesto gospe Maše Kociper.
Za gospodom Jerovškom je resnično težko govoriti in povedati bistvo tematike, ki jo danes obravnavamo. In sicer je bistvo, da bi bilo prav, da danes sporočimo državljankam in državljanom, da Komisija za nadzor varnostno-obveščevalnih služb dela, da je oblikovana, da danes sprejemamo poročilo za leto 2011, na katerega nismo imeli vpliva, in da danes sprejemamo tudi sklepe, ki nam bodo omogočili, da bomo lahko v letu 2012 in naprej delali tako, kot bi si pravzaprav želeli, ko govorimo o nadzoru nad varnostno-obveščevalnimi službami. Naše sporočilo je potrebno zato, da sporočimo, da je treba spoštovati zakone, da je treba spoštovati institucije in da se v delo varnostno-obveščevalnih služb politika niti vlada ne smeta vtikati, nihče se ne sme vtikati v nobenem sistemu in v nobenem primeru, in da smo mi, torej komisija, tisti, ki bomo poskušali kontrolirati, nadzirati in seveda po potrebi tudi ukrepati in sporočati javnosti, če se je kaj zgodilo. Zagotovo lahko rečemo, da v teh šestih mesecih, odkar smo nekako začeli delovati, smo vzpostavili osnovne temelje delovanja te naše komisije, in če bi kdorkoli, tudi izmed državljank in državljanov, razumel oziroma mislil, da je kaj narobe pri delovanju naših nadzornih institucij, varnostno-obveščevalnih služb ali karkoli drugega, potem je komisija pravi naslov. Mi pa bi morali danes tukaj sporočiti tudi en del tistega, o čemer smo govorili na zaprti seji, in sicer to, da je treba zagotoviti varnostno-obveščevalnim službam potrebna finančna in druga sredstva, torej zagotoviti pogoje, da bodo lahko delali, posebej zato, ker je gospodarska situacija težka, ker so mnogi ljudje v izjemno težki situaciji in so v tako težkih pogojih najboljši pogoji za oblikovanje oziroma za začetke ekstremističnih delovanj, kar ne bi bilo treba. Predvsem pa je bistveno to, da spoštujemo zakone, človekovo svobodo, ustavo in seveda pravice, ki jih človek mora imeti. To je pravzaprav bistvo in na tem komisija tudi dela. Hvala lepa.
Hvala. Gospa Tina Komel, prosim.
Hvala za besedo. Spoštovani! Že iz časopisnih člankov je mogoče razbrati, kaj je ta komisija počela v preteklih letih. Vse skupaj je zelo, po mojem mnenju, zelo zaskrbljujoče. Državni zbor je zavrnil poročilo Černačeve komisije obveščevalnih in varnostnih služb. Komisija je ocenila, da si je oblast v prejšnjem mandatu podredila Policijo in Slovensko obveščevalno-varnostno agencijo SOVA, parlamentarni nadzor pa je zanjo moteč in nepotreben. Prav tako lahko preberemo, da je Zvonko Černač 5. julija lani kot vodja te komisije izpostavil, da sta policija in pravosodje podrejena eni politični strani, nad delovanjem policije pa ni neodvisnega nadzora. Kakšno stanje pa imamo danes? Še 100-krat, ne 100-krat, 100 plus 10-krat slabše. Ta ista stranka SDS je prenesla tožilstvo na policijo, kjer ne samo, da ima ena stranka nadzor nad obema organoma, pač pa samo ena oseba, in sicer minister Gorenak. Ali se vam zdi to normalno?! Meni ne. Za to obstaja poznan, dober rek: Kadija tuži, kadija sudi. Preberemo lahko tudi, da naj bi Državni zbor izrazil pričakovanje, "da bodo nadzorovane institucije parlamentarni nadzor nad delom obveščevalnih in varnostnih služb dojele, kot prispevek k zagotavljanju neodvisnosti in strokovnosti teh služb in kot prispevek k preprečevanju njihove politizacije". Komisija naj bi med drugim predlagala sprejetje takšnih sprememb zakonodaje, ki bi "onemogočale zlorabo policije v političen namen". Kot so v zahtevi za sklic nujne seje komisije zapisali predlagatelji, lahko na podlagi analize primerov, ki so bili v zadnjih letih medijsko izpostavljeni, ugotovimo, da so se posamezni preiskovalni ukrepi uporabljali tudi za diskriminacijo vidnih posameznikov, katerih dejanja z gospodarsko kriminaliteto nimajo nobene veze. Skrbi me, da kljub obljubam SDS, da želijo preprečiti zlorabo policije in tožilstva v politične namene, njihova dejanja s selitvijo tožilstva pod policijo kažejo, da bodo močno udarili po Pozitivni Sloveniji, saj smo največja stranka, ki državljanom vliva in daje upanje za bolje. Hvala.
Hvala. Gospod Franca Pukšiča ne vidim v dvorani. Naslednji je na vrsti gospod Roman Jakič. Za njim, ker se jih je veliko odpovedalo, gospod Matjaž Zanoškar.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Naj na začetku izrazim zaskrbljenost, da kot podpredsednica niste v določenih diskusijah danes tukaj ustavili govorcev, ki so šli čez rob in so govorili tudi o zaprti seji. Ker če bi temu bilo tako, potem ne vem, zakaj imamo zaprte seje in bi pustili vse razpravljavce na zaprti seji, da se jih javno sliši. To ni korektno in zato bi vas prosil, da tudi vključno z menoj to naredite, če bom šel čez to mejo. Je pa res, da je bil to vaš strankarski kolega, pa najbrž niste imeli poguma, ga ustaviti. Danes govorimo o treh sklepih, na zaprti seji smo govorili detajlno o poročilu za 2011, danes pa na odprti seji govorimo o treh sklepih, ki naj bi omogočili boljše delovanje Komisije za nadzor varnostnih in obveščevalnih služb v Republiki Sloveniji. Zakaj je to nujno potrebno? Iz preprostega razloga, ker komisija nadzoruje tiste, ki posegajo v temeljne človekove pravice, ki posegajo v ustavno pravico državljank in državljanov Republike Slovenije, pa tudi v ustavne pravice ali pa človekove pravice tistih, ki niso državljani Republike Slovenije. In edino vodilo, ki bi moralo biti prisotno pri diskusiji okoli tega, je seveda zakonitost dela varnostno obveščevalnih služb, ki je najpomembnejši element tudi za to razpravo. Jaz moram reči, da sem v preteklosti pogrešal, tudi skozi branje magnetogramov na odprti seji, ki je obravnavala poročila za prejšnja leta, sem pogrešal nek vsebinski pomislek, kaj naj bi Komisija za nadzor varnostno-obveščevalnih služb v resnici delala. Nadzirala te službe, da pri uporabi posebnih preiskovalnih metod ne kršijo zakonitost. Pogrešal sem in iz dokumentov je razvidno, ne govorimo o tem, ampak iz javnih razprav, da se je mnogo prevečkrat uporabljal ta aferaški pristop k delu te komisije, ki pa ni imel nobenega učinka, nasprotno, povzročil je več škode kot pa koristi. Na koncu, moram reči, je bilo tudi problematično to, da je ta komisija sprejemala politične sodbe o delu organov pregona, kar je bilo slabo in je dobila prizvok politično motiviranega, zrežiranega in neprofesionalnega delovanja. Jaz sem trdno prepričan, da temu v bodoče ne bo tako. Delo Komisije za nadzor varnostno-obveščevalne službe v Državnemu zboru ne sledi tej slabi tradiciji, ki jo je podedovala od prejšnje večine v tej komisiji za nadzor varnostno-obveščevalnih služb. Moram reči, da ti trije sklepi, ki so na mizi, govorijo o tem, da bi ta komisija zopet dobila nek pomen, ki ji v družbi gre, da bi se začela ukvarjati z varnostno-obveščevalnimi ocenami, ki so pomoč za to, ali in na kakšen način naj pošiljamo svoje predstavnike, vojake na udeležbah na misijah v Afganistanu, Siriji. Naloga je seveda, da se pristojni v Republiki Sloveniji obvestijo o varnostno-obveščevalnih podatkih glede sosednjih držav in tako naprej in tako nazaj. Najslabše je seveda, če se ta komisija in ta parlament ukvarjata z dnevnopolitičnimi zgodbami in seveda involvira tovrstne. In iz magnetogramov je razvidno, da so se ukvarjali s parcialnimi interesi. Jaz samo osebno in Pozitivna Slovenija nima nobenega problema z ničemer in je zelo transparentna, je pa res problematična – in to je ta zaprti del seje kljub vsemu izpostavil –, problematika okoli tega, da nimamo neke ocene o porastu ekstremizmov na ozemlju Republike Slovenije v povezavi s tujino. In seveda vsi ti trije sklepi gredo v prid temu, da bo komisija lahko delala, da bo lahko komisija delala normalno. Kot veste, komisija od Vlade že nekaj časa čaka in je bila že sklicana, da bi dobila poročilo o desnem ekstremizmu v Republiki Sloveniji, pa ji ta vlada, žal, tega poročila noče dati ali ne želi dati, ali pa ima kakšen problem, da bi to poročilo dala komisiji, ki je pristojna za nadzor varnostno-obveščevalnih služb. Če bi bil zelo političen in politikantski, bi mogoče rekel, da je mogoče to tudi posledica tega, kar smo lahko prebrali v časopisju, in narobe je, da beremo samo v časopisu in da ne dobimo uradnega stališča Vlade in pristojnih služb, da je mogoče zadrega te vlade tudi ta, da se ena od teh ekstremističnih, desnih ekstremističnih skupin povezuje z vladajočo, največjo vladajočo stranko, se pravi SDS. Ampak nočem špekulirati in bi želel, da se to špekulacijo ovrže takrat, ko bomo dobili to poročilo in ga obravnavali. Zato je prav, da so vsi trije predlagani sklepi, ki gredo točno v to smer, da bo vlada neposredno in preko pristojnih ministrstev zagotovila učinkovito in transparentno delo nadzornih inštitucij in da bo nadzor vseh procesov pridobivanja in uporabe podatkov in posebnih oblik pridobivanja podatkov in informacij tak, kot mora biti – zakonit. Zato moram še enkrat izraziti žalost ob nastopu vsaj enega kolega v Državnem zboru, ki je zopet zmanjšal ugled Državnega zbora in govoril, kot da bi danes dopoldne jedel kakšne nore gobe. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Jakič, jaz se bom subjektivnih ocen, kakršne vi okoli trosite, na tem mestu pač vzdržala. Seveda sem odgovorna za vodenje te seje in nobene potrebe ni, da me poučujete, kako naj to počnem. Na tem mestu se opravičujem gospe Maji Dimitrovski, zaradi številnih zamenjav, sem spregledala, da ste se prijavili namesto mag. Boruta Ambrožiča. Izvolite.
Hvala za besedo. Sama sklepe podpiram. Na prvi pogled se zdijo morda samoumevni, vendar iz lastnih izkušenj lahko povem, kot članica Komisije za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb, da sklepi govorijo o problemih in delu same komisije in so zato še kako pomembni. Na zaprtem delu seje sem navedla kar nekaj konkretnih primerov o problematiki, s katero se srečuje naša komisija, ki pa jih tukaj zaradi vsebine ne bom navajala. Vlado pa pozivam, da komisiji zagotovi neposredno in preko pristojnih ministrstev ter služb učinkovito in transparentno delo nadzorovanih inštitucij. Vlado pozivam, da Komisiji za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb iz 5. in 6. člena Zakona o parlamentarnem nadzoru obveščevalnih in varnostnih služb zagotovi izvajanje temeljne funkcije, torej nadzor vseh procesov pridobivanja in uporabe podatkov in posebnih oblik pridobivanja podatkov in informacij, da pred komisijo pomembne zadeve ne ostajajo prikrite in nepojasnjene. Hvala.
Zdaj ste res na vrsti vi, gospod Zanoškar.
Hala lepa, gospa predsedujoča. Kolegice in kolegi! Vsi skupaj smo prepričani, da je varnost državljank in državljanov zelo zelo pomembna in da so varnostno obveščevalno službe eden od pomembnih segmentov, ki zagotavljajo varnost našim državljankam in državljanom. Res pa je, danes se tudi v poročilu in v nadaljevanju večkrat omenjajo tudi sumi na to, ali varnostno-obveščevalne službe lahko delajo strokovno. Lahko. Za svoje delo odgovarjajo, morajo odgovarjati Državnemu zboru, seveda komisiji za nadzor obveščevalnih služb. Je pa možno tudi to, da se v njihovo delo nekako prikrade kakšen segment, ki ima bolj politični predznak. To ni dobro. In prepričan sem, da je tudi poročilo Komisije za nadzor obveščevalno-varnostnih služb v preteklem obdobju bilo takšno, kakršno je. Ni najbolje. Je pač takšno zato, ker je bilo tudi takšno sodelovanje med komisijo za nadzor in varnostno-obveščevalnimi službami. Danes so bili prebrani sklepi za delo Komisije za nadzor varnostno-obveščevalnih služb. Ti sklepi so dobri, misel je dobra, ideje so dobre, program komisije je dober, vendar ta pogoj, da bodo varnostno-obveščevalne službe sodelovale tako, kot je potrebno z našo komisijo, je pa vprašljivo. Vprašljivo tudi zaradi tega, ker nekatera dejanja, ki so sledila takoj po postavitvi nove vlade, kot je zamenjava nekih kadrov bodisi v arhivu bodisi tudi v naših varnostno-obveščevalnih službah, nekako nakazujejo na to, da se nekdo zelo trudi, da bodo te varnostno-obveščevalne službe delale zelo zelo pod neko taktirko in vprašanje je, koliko bo Komisija za nadzor varnostnih in obveščevalnih služb dobivala te realne podatke od teh služb. Moramo se zavedati, da je Državni zbor tista najvišja institucija in da so tudi telesa Državnega zbora tista, ki posredno Državnemu zboru sporočajo o delu takšnih zelo zelo subtilnih in občutljivih služb, kot so varnostno-obveščevalne službe. Zato bi v nadaljevanju v naslednjem mandatnem obdobju, ko ta komisija za nadzor varnostnih in obveščevalnih služb pripada vodenju opozicije, pričakovali, da bomo dobivali dobre podatke, iskrene, tiste, ki so potrebni za našo informiranje in informiranje Državnega zbora. Na koncu koncev lahko rečemo, da varnost državljank in državljanov ni domena izključno koalicije, ni domena vlade in ni domena niti samo varnostno-obveščevalnih služb, pač pa je domena vseh nas, ki zastopamo parlament, torej tudi v veliki meri opozicije. Jaz želim uspešno delo Komisiji za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb in pa seveda veliko bolj konstruktivno sodelovanje, kot je bilo to v prekletem mandatu. Hvala.
Hvala lepa. Naslednji je na vrsti gospod Dragutin Mate.
Hvala lepa. Najprej bi želel izpostaviti kakšno stvar v zvezi z delom komisije, predvsem bi rad povedal nekaj glede na nekatere stavke, ki so bili zdaj izrečeni, in sicer to, da je komisija v dosedanjem delu, v letošnjem letu, ko smo dejansko začeli s svojim delom, lahko rečem, da sem bil kot član komisije izredno zadovoljen, da smo v vseh nadzorih imeli popolno kooperativno sodelovanje vseh služb, ki smo jih obiskovali, na razpolago so nam bili vsi podatki in vse informacije, ki jih po zakonu lahko dobimo. In pri tem nismo naleteli na nobene ovire. To je dobra popotnica, da bo komisija lahko v nadaljevanju dobro in korektno opravljala svoje delo, ki ga ima, da v imenu parlamenta nadzira delo vseh obveščevalno-varnostnih služb in da pri tem predvsem zagotavlja njihovo delo na takšen način, da bo to delo zakonito. Ključno za dobro delo komisije in za dober nadzor komisije je seveda to, da bo sama komisija spoštovala zakon, spoštovala predpise in se osredotočala na tista področja nadzora, za katere je zadolžena. In glavno področje našega nadzora je zagotavljanje oziroma preverjanje zakonitosti delovanja služb. Sam, kot član komisije bom, pri tem močno vztrajal in vse napore vložil v to, da dobimo pregled nad tem, da te službe delajo zakonito in da preverimo, če delajo zakonito. To je izredno pomembno, izredno pomembno sporočilo za naše državljane, da si parlament ne glede na politične stranke želi in da si bo prizadeval z vsemi svojimi silami in močmi za to, da bomo vzpostavili takšen nadzor nad delom obveščevalno-varnostnih služb, kot je potreben ter da bomo z našim delom zagotavljali izvajanje njihovih nalog, ki v delu svojih nalog posegajo tudi v pravice državljanov do zasebnosti in na nekatera druga področja, da bodo ta dejanja prikritih preiskovalnih ukrepov izvajana izključno in samo v skladu z zakonom in da jim pri tem ne bodo kršene nobene pravice. Še nekaj je pri tem pomembno. Vmes je bilo govora, da imamo mogoče v državi tudi neke institucije, ki na nek drug način poskušajo nadzirati itd. Jaz mislim, da moramo biti s takšnimi ocenami skrajno pazljivi, da moramo pri tem zaupati službam, ki jih ta država ima, ki morajo biti poklicne, profesionalne in ne politično obarvane. Upam, da so takšne, zato ker drugače bo naša varnost prej ali slej precej ogrožena. Te službe morajo odkriti, če se takšni pojavi pojavljajo v družbi. Na žalost moram tudi odločno nasprotovati nekaterim tezam, ki sem jih danes lahko slišal, tudi v odprtem delu seje, ko se nekatere politične oziroma ekstremne skupine povezujejo z eno stranko. To je neprimerno, za to ni nobenih dokazov in to je politikantstvo, ki se mu je prav tisti, ki je o tem govoril, želel izogniti. Če govorimo o tem, kaj pišejo mediji, bi lahko ravno tako rekli, da so tudi kakšni drugi pripadniki strank bili na kakšnih srečanjih in bili v družbi s kakšnimi ljudmi, ki so mogoče tudi pripadniki kakšnih ekstremnih skupin. Za mene je glede ekstremnih skupin v Sloveniji pomembno samo nekaj, ne glede na to, ali so leve ali so desne, so povezane z raso, spolom, je to popolnoma nepomembno, mene pri tem skrbi samo eno – če imamo takšne skupine, če te skupine delujejo proti varnosti državljanov ali proti vladnim institucijam države, da organi pregona ukrenejo vse, da to preprečijo, in pri tem je popolnoma nepomembno, kakšne barve so ekstrezmizmi. In seveda pri delu komisije je treba slediti tem smerem. Še enkrat, za zaključek. Z naše strani se mi zdi najbolj pomembno današnje sporočilo našim državljanom to, da bo parlament z vsemi svojimi silami, z vso podporo sklepom omogočil instituciji, ki jo ima za to, in to je Komisija za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb, da bo lahko svoje delo izvajala tako, da bo zagotavljala, da bodo vse tri službe, ki imajo možnost v Sloveniji izvajati prikrite preiskovalne ukrepe, le-te izvajale izključno in samo v skladu z zakonom. Hvala.
Hvala lepa. Še v imenu predlagatelja, mag. Melita Župevc.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Mene veseli, če bodo dejansko ti trije sklepi, ki jih je predlagala Komisija za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb, danes tudi dejansko sprejeti. Mislim, da je to prava popotnica in neka zaveza službam, ki jih naziramo in nenazadnje predvsem vladi, da je dolžna tej komisiji omogočiti normalno, zakonito in poslovniško delo. Bi pa za konec samo še tri stvari poudarila. Prej na zaprti seji sem jih že, pa govori o nekih splošnih stvareh, ki se mi zdijo pomembne. To je, da bi poročilo o delu te komisije obravnavali ob koncu vsakega mandata, torej da se ne bi zgodilo tako, kot se je zgodilo danes, da mi obravnavamo poročilo, ki ga je vodila neka druga opozicija, ki je nastalo in je plod dela neke druge politične stranke, predvsem pa nekega drugega mandata. Zato se mi zdi prav, da komisija v aktualnem mandatu Državnega zbora opravi svoje delo, ne pa, da je potem novi parlament, da so novi poslanci soočeni s tem, da se morajo na nek način opredeljevati do dela, do stališč, do sodb prejšnje komisije pod prejšnjo sestavo. Druga stvar, ki se mi zdi pomembna in bi bila v tem parlamentu dobrodošla, je, da bi to komisijo začeli obravnavati kot nekega partnerja, ne pa kot neko oazo, ki se ukvarja z nekimi eksotičnimi stvarmi. Bom dala konkreten primer. Že prej sem rekla, jaz bi bila zelo vesela, če bi ta komisija bolj sodelovala z Odborom za obrambo in Odborom za zunanjo politiko. Dala bom primer. Pred kratkim smo v Državnem zboru obravnavali varnostne razmere v Siriji, kamor smo poslali tudi slovenskega opazovalca. Vi veste, da naše službe na tem področju opravljajo kakovostno delo in so tudi poročale navedenim odboroma. Jaz si želim, da bi tudi ta dva odbora razumela, da je Komisija za nadzor nad obveščevalnimi in varnostnimi službami pomemben element in je prav, da se jo v delo in poročanje teh služb na ustrezen način tudi vključi. In še tretja stvar. Moram reči, da jaz kot predsednica te komisije nimam nobenih težav s tem, da bi se k obravnavi tega poročila v Državnem zboru povabilo tudi direktorje pristojnih nadzorovalnih služb. Mislim, da je prav, da imajo možnost tudi kakšnega pojasnila. Rečeno mi je bilo, da je to v preteklosti že bila praksa, in kot rečeno, jaz tej praksi ne nasprotujem. Pa samo še ena stvar. Jaz izražam zdaj neko osebno zavezo, da se bom trudila, da ta komisija ne bo delala na podlagi novinarskih člankov, kar je bilo že rečeno. Je pa res, da če komisija na prošnje in zahteve na bo dobivala gradiv, ji kaj drugega verjetno tudi ne preostane. Jaz se bom trudila, da bomo delali korektno, v skladu s poslovnikom in tudi zakonom. Hvala.
Hvala lepa. Izčrpali smo seznam tistih, ki so želeli razpravljati, vendar ne tudi časa za razpravo. Zato sprašujem, ali želi še kdo razpravljati na podlagi 71. člena Poslovnika? Če bom videla prijave, bom potem odprla tudi razpravo. Želi kdo? Kot vidim, ne želi nihče razpravljati. Smo soglasni, da ne želi nihče razpravljati? Torej razprave ne bomo odprli. K predlogu sklepov amandmaji niso bili vloženi. Državni zbor bo glasovanje o predlogu sklepov, ki jih je zboru predložila Komisija za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb, opravil danes pol ure po prekinjeni 6. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na naslednjo točko, to je 6. TOČKA DNEVNEGA REDA – OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH ZAKONA O VARSTVU OKOLJA, SKRAJŠANI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina 12 poslank in poslancev s prvopodpisanim Rihardom Branisljem. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predlagatelju. Izvolite, za obrazložitev, gospod Braniselj.
Spoštovana podpredsednica, kolegice, kolegi! Predlog novele Zakona o varstvu okolja, ki je pred vami, je del širše zastavljenih varčevalnih ukrepov na strani Državnega zbora, obenem pa pomeni ukinitev ene od inštitucij, za katero ugotavljamo, da ni več nujno potrebna. Predlog zakona upošteva predvsem načelo varčevanje, gospodarnosti in transparentnosti. Načelo varčevanja se odraža v tem, da se proračunska sredstva ne uporabljajo za financiranje doseganja določenih ciljev, ki jih lahko dosežemo tudi brez uporabe proračunskih sredstev. Načelo gospodarnosti zahteva doseganje želenega učinka z minimalnim obsegom sredstev. Načelo transparentnosti zahteva pravno, vsebinsko in finančno nedvoumna razmerja med Državnim zborom kot zakonodajno vejo oblasti in drugimi organi in organizacijami. Svet za varstvo okolja je namreč edina neodvisna in samostojna organizacija, ki jo je ustanovil Državni zbor, hkrati pa izključno iz svojega proračuna zagotavlja sredstva za delovanje. Četrti odstavek 150. člena Zakona o varstvu okolja določa, da delovanje članov Sveta za varstvo okolja ni poklicno. Člani so za delovanje na sejah Sveta za varstvo okolja upravičeni do sejnine in do povračila potnih stroškov skladno s predpisi, ki veljajo za javni sektor, ter doplačila za izdelavo strokovnih gradiv skladno s poslovnikom Sveta za varstvo okolja. Prav tako je Svet za varstvo okolja upravičen tudi do poslovnih prostorov in samostojnega strokovno-administrativnega in finančnega poslovanja. Predlagana ukinitev Sveta za varstvo okolja ni posledica njegovega slabega dela in ne pomeni nezaupanje v delo njegovih članov, ki so sicer eminentni strokovnjaki na različnih področjih, ampak v trenutnih javnofinančnih razmerah predstavlja enega od nujnih parcialnih varčevalnih ukrepov na strani Državnega zbora, kar pomeni prihranek v višini proračunske postavke 120 tisoč evrov letno. Po mnenju predlagateljev ne bo imel negativnih posledic na področju varstva okolja in trajnostnega razvoja. Področje varstva okolja bo tako po ukinitvi sveta v celoti ostalo pod pristojnostjo resornega ministrstva. Trajnostni razvoj in varstvo okolja sta eni ključnih usmeritev naše države in s tega stališča je pomembno, da ima Državni zbor svoj posvetovalni organ na tem področju. Vendar, ali si potemtakem ne bi tudi druga področja, enako ali še bolj pomembna, zaslužila, da se ustanovijo različni sveti kot posvetovalna telesa tudi na vseh teh področjih. Žal si Republika Slovenija v trenutni javnofinančni krizi tega nadstandarda ne more privoščiti. Predlagatelji smo mnenja, da po 17 letih obstoja Državni zbor lahko pogreša ta posvetovalni organ tudi iz naslednjih razlogov. Vse politične stranke imajo v svojih programih močan poudarek na področju varstva okolja in trajnostnega razvoja. Razvoj tega področja in civilne družbe je v zadnjih 17 letih tako zelo napredoval, tudi po zaslugi Sveta za varstvo okolja, da je osveščenost na zelo visokem nivoju. Ta država tako ali drugače financira preko 250 nevladnih organizacij, ki delujejo na področju varstva okolja, s tem da jih preko 20 deluje v javnem interesu. V vladnih službah na področju varstva okolja pa je zaposlenih približno 706 javnih uradnikov. Naša država je prenormirana na področju varstva okolja, na primer Agencija Republike Slovenije za okolje, kjer so permanentne težave zaradi umeščanja infrastrukturnih, energetskih objektov v prostor, različnega umeščanje deponije odpadkov v prostor, sesuva se nam težka in okoljsko sporna industrija [[...]] [[znak za konec razprave]] [[...]]gospodarske krize, država se nam je v zadnjih 100 letih zarasla za tretjino. Končno ima Državni zbor kot naročnik in uporabnik storitev, posvetovalna institucija legitimno pravico, da te usluge odpove, če smatra, da jih ne potrebuje več.
Gospod Braniselj, počasi zaključite, prosim.
Predlagatelj predlaga Državnemu zboru, da predlog novele Zakona o varstvu okolja sprejme. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo, prehrano in okolje kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku mag. Dejanu Židanu.
Spoštovana predsedujoča, drage poslanke in poslanci, spoštovana državna sekretarka s sodelavcem in ostali prisotni, lep pozdrav! Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo, prehrano in okolje je Predlog zakona o spremembah Zakona o varstvu okolja kot matično delovno telo obravnaval na 6. seji 30. 5. 2012. Na seji odbora so sodelovali predstavniki predlagateljev zakona poslanec Rihard Braniselj, predstavniki Ministrstva za kmetijstvo in okolje, Zakonodajno-pravne službe in predsednik Sveta za varstvo okolja dr. Franc Lobnik. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki k besedilu predloga zakona ni imela pripomb. Predstavnik predlagateljev zakona je predstavil cilje in načela zakona, nato pa je predsednik sveta dr. Franc Lobnik podal obširno predstavitev dosedanjega delovanja sveta. V razpravi je še posebej poudaril, da funkcije sveta nikakor ni mogoče enačiti s funkcijami nevladnih organizacij, saj gre v primeru sveta za posvetovalni organ Državnega zbora, ki je ustanovljen z zakonom, kar nevladne organizacije niso. Opozoril je tudi, da bosta zaradi ukinitve sveta strokovna in civilna javnost težje uveljavljali svoje predloge in rešitve pri pripravi zakonskih predlogov. Predlog zakona je obravnavala tudi Komisija Državnega sveta za lokalno samoupravo in regionalni razvoj. Poročilo komisije je na seji odbora predstavil njen predsednik, ki je obrazložil, da se komisija do predloga zakona sicer ni opredelila, v razpravi pa so člani komisije opozorili, da bi morale odločitve o ukinjanju inštitucij, ki so financirane iz državnega proračuna, temeljiti na izsledkih analiz, ki pa v temu primeru niso bile narejene. Komisija je tudi opozorila, da predlagatelji zakona niso predvideli prenosa nalog sveta na kakšno drugo inštitucijo. V razpravi na seji odbora je mnenje Vlade predstavila državna sekretarka, ki je danes tukaj prisotna, in je obrazložila, da je v pripravi obsežnejša sprememba Zakona o varstvu okolja, ki naj bi bila vložena v Državni zbor jeseni 2012. V okviru novele zakona bo ministrstvo presodilo tudi o razlogih za ukinitev sveta, ki jih vsebuje predloženi predlog zakona, in predlagalo ustrezne rešitve. Glede na takšno obrazložitev državne sekretarke je član odbora predlagal, da odbor skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora razpravlja in odloča o predlogu sklepa, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Opozicijski poslanci smo se strinjali s predlogom sklepa in v razpravi o njem še poudarili, da ni nobenega razloga, da bi se hitelo s sprejetjem tega zakona, temveč bi bilo edino smiselno obravnavati oba predloga zakona hkrati, torej vladnega, ki bo predložen, in tega, ki je v zakonodajnem postopku danes. Opozorili smo tudi na sam postopek obravnave predloga zakona, menimo namreč, da obrazložitev predlagatelja, da gre le za manj zahtevne spremembe predloga zakona, zato je predlog v obravnavo in sprejemanje po skrajšanem postopku, ne drži. Ukinitev organa, ki je z zakonom dobil poseben položaj, ki mu omogoča neodvisnost in samostojnost pri obravnavi okoljskih in drugih vprašanj, po našem mnenju pomeni velik vsebinski poseg v zakonske določbe. Opozorili smo tudi, da če se že odloča o spremembi nekega zakona, ki je vložen v zakonodajni postopek na podlagi dogovora v Državnemu zboru, potem bi bilo primerno, da se ga vloži šele po doseženem pogovoru z vsemi poslanskimi skupinami. Tega enotnega dogovora v tem primeru ni bilo. Nasprotno pa so člani odbora iz vrst koalicije izrazili prepričanje, da je ukinitev sveta smiselna, saj je država na področju varstva okolja prenormirana in da bodo lahko nevladne organizacije prevzele dosedanje poslanstvo in naloge sveta. Opozorili so tudi, da svet pravzaprav nima posebne teže, saj lahko zgolj pripravlja mnenja in vprašanje je tudi, v kakšni meri so vse dosedanje vlade sploh upoštevale priporočila sveta pri oblikovanju svojih odločitev. Po končani predstavitvi stališč glede predloga sklepa, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo, je odbor o njem glasoval in ga ni sprejel. V nadaljevanju je odbor odločal še o dveh predlaganih sklepih opozicijskih poslancev in jih ni sprejel. Odbor je po končani razpravi glasoval o vseh členih predloga zakona, te pa je sprejel. Ker k predlogu zakona na matičnem delovnem telesu niso bili sprejeti amandmaji, Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo, prehrano in okolje Državnemu zboru predlaga, da Predlog zakona o spremembah Zakona o varstvu okolja sprejme v predloženem besedilu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Za uvodno obrazložitev mnenja dajem besedo tudi predstavnici Vlade, državni sekretarki gospe Marjeti Peterlin.
Spoštovana predsedujoča, spoštovani poslanke in poslanci! Vlada Republike Slovenije pojasnjuje, da je v pripravi obsežnejša sprememba Zakona o varstvu okolja, ki bo predvidoma vložena v Državni zbor Republike Slovenije jeseni 2012 z namenom, da bi bil zakon sprejet do konca leta 2012. Ministrstvo za kmetijstvo in okolje že pripravlja besedilo tega predloga, vseboval pa bo zlasti rešitve, povezane z dokončanjem prenosa zahtev nekaterih direktiv in nekatere druge prilagoditve veljavnim direktivam zaradi postopkov, ki jih vodi Evropska komisija proti Republiki Sloveniji. Ministrstvo bo v postopku priprave zakonskega besedila zaradi možnih izboljšav proučilo tudi druge dele zakona. V temu delu je mogoče presoditi tudi o razlogih za ukinitev Sveta za varstvo okolja Republike Slovenije, ki jih vsebuje Predlog zakona o spremembah Zakona o varstvu okolja, in predlagati ustrezne rešitve. Vsebinsko enako mnenje, kot je povedal že predsednik odbora, je bilo podano tudi na odboru in tudi na komisiji Državnega sveta za lokalno samoupravo in regionalni razvoj. Medtem je Ministrstvo za kmetijstvo in okolje že pripravilo besedilo zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu okolja, ki pa vsebuje le nekatere nujne ukrepe za spodbujanje gospodarstva in odpravo administrativnih bremen ter ovir, ki ga bo Vlada Republike Slovenije skupaj s še nekaterimi drugimi zakoni poslala v Državni zbor Republike Slovenije. Ta zakon zaenkrat ne vsebuje nobenih določb, ki bi urejale tovrstna telesa. Če bo Državni zbor Republike Slovenije sprejel predlagani zakon, s katerim bo Svet za varstvo okolja Republike Slovenije ukinjen, bo ministrstvo proučilo možnost ustanovitve sveta kot posvetovalnega telesa ministra, pristojnega za okolje, v katerega bi lahko bili vključeni tudi zunanji strokovnjaki, institucije in nevladne organizacije. Tako kot doslej. Vlada Republike Slovenije torej sprejemu obravnavanega zakona ne nasprotuje, če Državni zbor Republike Slovenije meni, da so razlogi za ukinitev Sveta za varstvo okolja Republike Slovenije takšni, da zahtevajo spremembo zakona po skrajšanem postopku. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev, mag. Jana Jenko.
Gospa podpredsednica, državna sekretarka, poslanke in poslanci, prav lepo pozdravljeni! Poslanska skupina DeSUS bo predlagano spremembo Zakona o varstvu okolja, katerega sopodpisniki smo, podprla. Poudariti moram, da predlog zakona, s katerim se ukinja 17-letno delovanje Sveta za varstvo okolja, ni plod hitre, nepremišljene odločitve. Ravno nasprotno. Pretehtali smo tako razloge za in razloge proti ukinitvi sveta. Svet je bil ustanovljen leta 1993, do leta 2001 je denar zanj zagotavljal Državni zbor, nato okoljsko ministrstvo, od lanskega proračunskega leta pa ga spet financira Državni zbor. Razlogi za njegovo ukinitev so izključno trenutne javnofinančne razmere v državi, ukinitev pa je le eden izmed številnih nujnih varčevalnih ukrepov za stabilizacijo javnih financ, k čemur stremi tudi Državni zbor. Razlog tako nikakor ne predstavlja ocena delovanja sveta, niti zaupanje v njegovo delovanje. Dosedanje delo strokovnjakov, članov sveta je vsekakor treba oceniti pozitivno. Vendar moramo ob tem vzeti v obzir tudi dejstvo, da je funkcija delovanja sveta zgolj posvetovalna, zato smo pri oceni, ali svet pri našem delu potrebujemo ali ne, odločali tudi na podlagi tega dejstva. Končno naj še poudarim, da njegova ukinitev ne bo imela negativnih posledic na področju varstva okolja in trajnostnega razvoja, ki sta vsekakor ključni usmeritvi naše države, saj je danes družba zelo okoljsko ozaveščena. Slednje in pa seveda, kot že zgoraj omenjeno, prevetritev potrebnosti in nujnosti finančnih izdatkov je razlog, da je Poslanska skupina DeSUS podpisnica tega predloga, iz istih razlogov pa bomo tudi prispevali svoje glasove k sprejetju tega zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Poslanska skupina Nove Slovenije, gospod Janez Vasle.
Gospa predsednica, kolegice, kolegi, predstavniki Vlade, dober dan! S Predlogom zakona o spremembah Zakona o varstvu okolja se predlaga ukinitev tega sveta za varstvo okolja, ki deluje pod okriljem Državnega zbora. V Poslanski skupini Nove Slovenije predlog razumemo kot enega izmed številnih ukrepov v prizadevanjih za uravnoteženje javnih financ. Seveda nekateri trdijo, da okoli 100 tisoč evrov letno, kolikor znaša proračun sveta, ni veliko denarja. In da je nesmisel varčevati pri takšnih zneskih, ampak pravijo pa tudi, če denarja nimaš, je to veliko denarja. Še posebej za organ, od katerega bi pričakovali jasna, trdna stališča in usmeritve in dobre rezultate pri njihovi implementaciji, v resnici pa je bila slika drugačna. V zadnjem letu je Svet za varstvo okolja pripravil kar nekaj posvetov in pripravil nekaj stališč in ena od glavnih tem je bilo stališče do predlagane gradnje TEŠ 6. Svet je predlagal, da naj Vlada naroči izdelavo čistejšega energetskega scenarija z intenzivno usmeritvijo, učinkovito in varčno rabo ter obnovljive vire energije, ki bi pokazal, ali je srednjeročno možno doseči primerno energetsko oskrbo tudi brez TEŠ 6 in NEK 2. Eno glavnih priporočil sveta pa je bilo tudi, da naj Vlada opravi široko javno razpravo o tej problematiki. Na žalost smo ugotovili, da nič od tega ni bilo dejansko uveljavljeno. Ob tem naj le dodam, da bi od tega sveta pričakovali vsaj jasno stališče za ali proti projektu, podkrepljeno z argumenti stroke. Te smo zaman čakali. V Poslanski skupini Nove Slovenije menimo, da je absolutno prav, da se nevladne okoljske organizacije združujejo. Za to obstaja več možnosti in ni edina možnost, da se to izvaja ravno v Državnem zboru. Recimo, Ministrstvo za okolje nakazuje možnost, da se v okviru za letošnjo jesen načrtovanih večjih sprememb Zakona o varstvu okolja razmisli tudi o možnostih prenosa platforme s Sveta za varstvo okolja pod okrilje Ministrstva za kmetijstvo in okolje, kamor nedvomno najbolj sodi. V Novi Sloveniji bomo z vizijo, da svet pridobi na učinkovitosti, podprli predlagano novelo Zakona o varstvu okolja.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Pozitivna Slovenija gospod Gašpar Gašpar Mišič.
Hvala lepa, podpredsednica. Skrb za okolje je naša osnovna naloga in dolg zaradi napačnih odločitev bomo prej ali slej plačali vsi, vsa živa bitja. Poslanci vladajoče koalicije predlagajo ukinitev Sveta za varstvo okolja zaradi varčevalnih ukrepov Državnega zbora, ki za njegovo delovanje zagotavlja sredstva. S tem bi privarčevali okoli 120 tisoč evrov oziroma toliko je bilo zanj predvidenih v veljavnem državnem proračunu oziroma finančnem načrtu Državnega zbora za leto 2012 pred sprejetjem rebalansa. Pobuda je nastala na Kolegiju predsednika Državnega zbora oziroma gre za pobudo predsednika Državnega zbora. Naj opozorim, da je Državni zbor oziroma Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo, prehrano in okolje Državnega zbora letos aprila že obravnaval poročilo o delu Sveta za varstvo okolja Republike Slovenije od novembra 2010 do konca lanskega leta. To je bila, kot kaže, zadnja obravnava poročila tega nevladnega organa, katerega ključna naloga je spremljati kakovost in varstvo okolja pri nas, saj ga namerava vladajoča koalicija po 17 letih ukiniti. V Pozitivni Sloveniji smo glede na to, da ob obravnavi poročila Sveta ni bilo zaslediti nikakršnih kritik na njegovo delo, presenečeni, kako so poslanci koalicije v roku več kot mesec dni popolnoma spremenili svoje mnenje. Ali zgolj poslušno sledijo navodilom ali pa menijo, da strokovna javnost ni potrebna oziroma da imamo lahko prazne glave. Če se ne motim je nekdo od njih v razpravi na delovnem telesu celo zatrdil, da tovrstnih strokovnih institucij ne potrebujemo, ker imamo internet. Če odmislimo umnost omenjene trditve, je več kot očitno tudi, da ga nekateri poslanci vladajoče koalicije ne uporabljajo in da se še niso seznanili s spletno stranjo Sveta za varstvo okolja. V Pozitivni Sloveniji ne nasprotujemo varčevanju oziroma racionalizaciji, predloga zakona pa ne moremo podpreti, saj menimo, da vodstvo Državnega zbora oziroma predsednik Državnega zbora pri pripravi finančnega načrta Državnega zbora ni storil vsega, da bi kljub zavezi Državnega zbora k varčevanju prihranil dovolj sredstev za obstoj sveta. Opozoriti želimo, da bi se Državni zbor, kot najvišje zakonodajno telo moral zavedati pomena okoljske politike, ki v luči trajnostnega razvoja postaja važen del gospodarske in razvojne politike. Poleg tega želimo vladajočo koalicijo opozoriti, kako namerava zagotoviti po tem, ko je ukinila Urad za podnebne spremembe, ko ni več Sveta za trajnostni razvoj, povezovanje med politiko, strokovno in zainteresirano javnostjo in nevladnimi organizacijami glede omenjene tematike. Kot kaže, ta koalicija in vlada ne potrebujeta nasvetov, pa čeprav bi jima prav prišli. Da ne omenjamo, da je bilo konec maja na mah ukinjenih več kot 100 posvetovalnih in delovnih teles Vlade, ne da bi bili njihovi člani o tem sploh obveščeni. O ukinitvi nekaterih komisij in svetov, denimo Sveta za trajnostni razvoj, ki ga je vodila Nobelova nagrajenka dr. Lučka Kajfež Bogataj, so bili njihovi člani vsaj obveščeni. Ukinjanje svetov in komisij, v katere je bila povabljena civilna družba, postavlja pod vprašaj tudi odnos te koalicije do civilne družbe. Naj pri tem opozorimo tudi na simboliko oziroma sporočilo, ki ga s takim ravnanjem vladajoče koalicije dajemo širšemu mednarodnemu svetu, Svet za trajnostni razvoj je že ukinjen, Svet za varstvo okolja pa bomo ukinili tik pred prihajajoči konferenco Združenih narodov o trajnostnem razvoju v Riu de Janeiru. Namen konference, ki bo potekala od 20 do 22. junija, je pregled dosedanjih prizadevanj mednarodne skupnosti na področju trajnostnega razvoja in obnovitev politične zaveze za trajnostni razvoj. In ravno na temo zelenega gospodarstva, ki postaja temeljni koncept za trajnostni razvoj, je letos maja Svet organiziral posvet. V Pozitivni Sloveniji želimo opozoriti, da tudi, če bo zakon kljub našemu nasprotovanju sprejet, slednje ne obvezuje vlade in vladne koalicije, da nam povedo, na kakšen način nameravajo zagotoviti obravnavo aktualnih okoljskih in gospodarskih problemov izven pristojnih vladnih resorjev. Vlada se namreč po našem mnenju ni zadovoljivo opredelila do tega vprašanja, saj je navedla zgolj to, da Ministrstvo za kmetijstvo in okolje tako že pripravlja besedilo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu okolja, in da bo v tem delu ministrstvo presodilo tudi o razlogih za ukinitev sveta. [[znak za konec razprave]] Sem končal ali lahko še?
Deset sekund.
Svet za varstvo okolja združuje in povezuje in predstavlja sinergijo 220 nevladnih organizacij, ki skrbijo za naše okolje. Zato ne ukinimo Sveta za varstvo okolja. Vsi ste se prej izgovarjali, iz vseh poslanskih skupin – izgovori niso dovolj. To kar delate, ni dobro za naše okolje, enkrat bomo morali plačati ceno za vse napake, ki jih delamo našemu okolju. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Gospod Zvonko Lah.
Spoštovana podpredsednica, spoštovana gospa državna sekretarka! Za Slovensko demokratsko stranko je skrb za okolje eno od temeljnih vrednot. Zavedamo se, da brez drugačnega odnosa do okolja, drugačnih potrošniških navad in brez družbeno odgovornega ravnanja podjetij preko obveznosti, ki jim jih nalaga zakonodaja, vseh problemov ne moremo rešiti. Vloga države se izraža v postavitvi takšnih pogojev, da postane varovanje okolja in narave za posameznika razvojna priložnost in ne breme, ki zavira. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke ocenjujemo, da Svet za varstvo okolja predstavlja institucionalni nadstandard na področju varstva okolja v naši državi ter da se je njegovo dosedanje delovanje premalo odražalo v zakonodajnem urejanju varstva okolja in predvsem trajnostnega razvoja in pri izvajanje posameznih okoljskih politik države in občin. Mogoče je temu botrovala sestava članov sveta, od katerih je tri četrtine strokovnjakov s področja varstva okolja iz akademskega nivoja in ena četrtina predstavnikov nevladnih organizacij. Če bi bili v sestavi tudi predstavniki nosilcev in izvajalcev okoljskih politik, bi bilo na področju varstva okolja več rezultatov in nas nadzorniki iz Evropske unije ne bi preganjali. Na izvajanju javnih gospodarskih služb s področja ravnanja z odpadki, odvajanju in čiščenju odpadnih voda ter vodooskrbe je bilo v preteklosti premalo narejenega. Tudi v tujini imajo podobne svetovalne organe na področju trajnostnega razvoja, ki imajo v svoji sestavi poleg strokovnjakov iz akademskega nivoja in nevladnih organizacij tudi predstavnike gospodarstva, občin, sindikatov, delodajalcev in celo kmetov. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke upamo, da bo Vlada pri pripravi novega zakona o varstvu okolja predvidela podoben svetovalni organ za trajnostni razvoj, ki bo imel večji vpliv tudi na sprejemanje ustrezne zakonodaje in izvajanje politik s področja varstva okolja. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo ta zakon o spremembi zakona o varstvu okolja podprli.
Besedo ima Poslanska skupina Socialnih demokratov, gospod Janko Veber.
Hvala za besedo in lep pozdrav tudi v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov. Naj že takoj v uvodu povem, da Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu okolja v poslanski skupini ne bomo podprli, saj gre za ukinitev Sveta za varstvo okolja Republike Slovenije, ki ga je ustanovil Državni zbor z namenom, da spremlja stanje na področju varstva okolja v naši državi, in kar je zelo pomembno, svet je pri svojem delu neodvisen in samostojen. Torej bi s sprejemom tega zakona izgubili pomembno institucijo, ki nas opozarja s strokovnimi mnenji, stališči, analizami, o tem, kar se dogaja na področju okolja. To dokazuje tudi sestava sveta, saj je v svetu predlaganih cela vrsta najeminentnejših strokovnjakov, ki delujejo tako na področju naravoslovnih, tehničnih, biotehničnih, družboslovnih, humanističnih in medicinskih ved. Seveda so tudi predstavniki nevladnih organizacij vključeni v Svet za varstvo okolja, tako da je resnično omogočen zelo širok spekter vseh tistih, ki želijo opozarjati na stanje na področju okolja v Republiki Sloveniji. Če pogledamo prakso, kaj se dogaja v Sloveniji, lahko ugotovimo, da je s spremembo Zakona o vladi ukinjenih cela vrsta tudi organov znotraj sestave Vlade, ki so delovali na temu področju, temu pa očitno tudi sledi Državni zbor, ki ukinja tudi svojo neodvisno institucijo in ravno ta neodvisnost je tista najpomembnejša dobrina, če lahko tako rečem, ki jo Državni zbor nikakor ne bi smel izpustiti iz svojih rok. Namreč, Državni zbor ima nalogo, da nadzira delo Vlade in ta nadzor je mogoč samo, če imaš za to tudi ustrezno strokovno pomoč. Svet za varstvo okolja je zagotovo izjemno pomembna strokovna pomoč za delo poslank in poslancev, ko obravnavamo področje okolja. Seveda je okolje zelo širok pojem, tako da se pri tem srečujemo tako s kmetijskimi zemljišči in ohranitvijo kmetijskih zemljišč, predvsem najboljših, torej za nadaljnjo obdelavo v Sloveniji. Tako se ta svet ukvarja tudi s prehransko varnostjo in eden od ukrepov, ki jih ta hip zaznavamo v proceduri Državnega zbora, je povezan ravno s tem, da se drastično ponovno lahko poseže tudi na področje najboljših kmetijskih zemljišč. Svet za varstvo okolja je seveda tisti, ki bi lahko tudi z argumenti predstavil Državnemu zboru, zakaj je to slabo, ali pa tudi, če bi se našel kakršen koli element, zakaj je to dobro. Poleg tega pa mislim, da je nesporno dejstvo, da v Državnemu zboru sprejemamo skoraj v vsakem mandatu, skoraj v vsakemu letu interventne ukrepe, ki jih je treba sprejemati zaradi tega, ker so posledice naravnih ujm iz leta v leto hujše in škode vse večje. Tako tudi to kaže na dejstvo, da se v Sloveniji odražajo spremembe v okolju na način, da so te posledice nevarne tako za ljudi kot tudi za premoženje, vse to pa ima posledico zelo velike finančne posledice. Ko primerjamo znesek 90 tisoč evrov, ki naj bi jih Državni zbor prihranil z ukinitvijo Sveta za varstvo okolja, škodo, ki jo povzročamo tudi zaradi neustrezno sprejetih zakonov, s katerimi dovoljujemo posege in gradnjo na območjih, kjer tega, če bi spoštovali stroko, ne bi počeli, je ta znesek resnično zanemarljiv. Zato predlagamo v tej fazi Državnemu zboru tudi amandma, s katerim predlagamo, da začne ta zakon veljati šele 1. januarja 2013, če je že tako visoko prepričanje v Državnemu zboru, da je treba ukiniti ta svet, kajti do takrat, smo prepričani, bo tudi Vlada Republike Slovenije pripravila obsežnejši zakon oziroma spremembo zakona o varstvu okolja, v katerem želimo, da opredeli tudi status Sveta za varstvo okolja. S sprejetjem našega amandmaja lahko tudi potem aktivno spremljamo dogajanje na vladni strani in rešitev za svet. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Državljanske liste, mag. Katarina Hočevar.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! V Državljanski listi smo pobudniki sprememb Zakona o varstvu okolja, s katerim ukinjamo Svet za varstvo okolja, ki je bil ustanovljen leta 1993. Radi bi poudarili, da ne trdimo, da je ta institucija svoje naloge opravljala neustrezno, vendar so vse formalne pristojnosti, ki so bile svetu dane, zgolj posvetovalne narave in kot smo priča, je v 18 letih delovanja tega sveta sama civilna družba tako napredovala, da v Sloveniji ne potrebujemo več tovrstnega posvetovalnega organa znotraj Državnega zbora, ki je, mimogrede, svojevrsten. Namreč Svet za varstvo okolja je edina neodvisna in samostojna organizacija, ki jo je ustanovil Državni zbor in ji hkrati iz svojega proračuna zagotavlja sredstva za delovanje. Pri tem se lahko vprašamo, zakaj nimamo sveta za mladino, sveta za podjetništvo in še veliko je področij, kjer bi po tej logiki lahko bili potrebni z vidika naše družbe. Dejstvo pa je, da leta 1993 še nismo imeli skoraj 250 nevladnih organizacij, ki delujejo na področju okolja, društev, ustanov, zavodov. Poleg tega so bili v letu 2009 prvič podeljeni statusi nevladnim organizacijam, ki na področju varstva okolja delujejo v javnem interesu. 155. člen Zakona o varstvu okolja jim daje možnost, da že na podlagi zakona sodeluje v določenih postopkih, na primer pri izdaji okoljevarstvenih dovoljenj. Takšen status ima kar 14 organizacij. Nadalje ima na podlagi Zakona o ohranjanju narave 26 društev status društva, ki deluje v javnem interesu na področju ohranjanja narave. Takšna društva imajo pravico zastopati interese ohranjanja narave v vseh upravnih in sodnih postopkih. Zato je strah tistih, ki trdijo, da bo skrb za okolje po ukinitvi sveta v Sloveniji potisnjena na stranski tir, popolnoma odveč. Naslednji vidik, ki ga želimo poudariti, je dejstvo, da z ukinitvijo sveta nič ne izgubljamo, saj svet sestavlja 15 članov, od tega je 12 strokovnjakinj in strokovnjakov s področja varstva okolja, ki so jih predlagali Slovenska akademija znanosti in umetnosti ter univerze, in trije predstavniki nevladnih organizacij s področja varstva okolja. Torej, glede na sestavo sveta se bodo njegovi člani še naprej ukvarjali s področjem varstva okolja in s svojimi kompetencami pomembno prispevali k dodani vrednosti tega področja, saj se s tem ukvarjajo poklicno in so v večini tudi financirani iz javnih sredstev. V Državljanski listi smo mnenja, da mora država najprej varčevati pri sebi in manj pri državljanih. Današnja sprememba Zakona o varstvu okolja je korak v tej smeri. Ukinjamo posvetovalno telo sebi, da bo ostalo več za nevladne organizacije na področju varstva okolja in zato bomo poslanci Državljanske liste spremembe Zakona o varstvu okolja podprli. Hvala lepa.
Besedo ima Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, gospod Roman Žveglič.
Lep dober dan vsem prisotnim! Upam, da bo, ko bo konec našega zasedanja, tudi vreme malo lepše. Predlagana novela Zakona o varstvu okolja je nedvomno eden izmed zakonov, ki sodijo v kategorijo naredimo iz muhe slona, pa naj stane, kar hoče. Vendar za to niso krivi predlagatelji zakona, pač pa je to krivda, če smem uporabiti ta izraz, predvsem nekaterih gospodov na moji levi in nekaterih ostalih gospodov, ki ne izbirajo sredstev za udrihanje po koaliciji, ki naj bi našo državo, njeno okolje ter njene naravne vire po hitrem postopku pripeljala na poslednje počivališče, državljankam in državljanom pa privoščila zgolj jok in škripanje z zobmi, če se izrazim svetopisemsko. Opravičujem se, če sem morda bil nekoliko grob in mračnjaški, vendar moje predstave izhajajo iz besed nekaterih razpravljavcev na matičnem delovnem telesu, iz katerih je mogoče razbrati prav to. Namreč, če ukinemo Svet za varstvo okolja, kar je bistvena vsebina sprememb v predlagani noveli, bo varstvo okolja in narave ostalo le še nek abstrakten pojem, o katerem se bodo učili naši potomci, če jih bomo seveda imeli, pri predmetu zgodovine. Seveda temu še zdaleč ni tako. Sam ugotavljam, da so se v potoku, ki teče čez mojo kmetijo, nazaj naselili raki, ribe, ki jih sicer čaplje z veseljem lovijo, ki jih prej ni bilo – čapelj, mislim, bile so samo ribe. Tako je stanje na področju okolja veliko boljše, kot je bilo pred 30 leti, sploh pri vodah v mojem kraju. Svet za varstvo okolja je bil ustanovljen leta 1993 na podlagi starega zakona o varstvu okolja. Njegova bistvena naloga je spremljanje stanja na področju varstva okolja, predstavljal pa naj bi tudi vezni člen med zakonodajo in izvršilno vejo oblasti na eni strani ter strokovnimi institucijami in nevladnimi organizacijami na drugi strani. Financiranje sveta je od njegovega nastanka do leta 2001 bilo na plečih Državnega zbora, nato se je za 9 let preneslo na Vlado Republike Slovenije, po sprejetju novele zakona o varstvu okolja iz leta 2009 pa je s proračunskim letom 2011 financer sveta ponovno postal Državni zbor, z argumentom, da je to bolj higienično. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke soglašamo s predlagatelji novele zakona o varstvu okolja, da predlog za ukinitev sveta ni posledica njegovega neustreznega delovanja ali nezaupanja v strokovnost, niti ne gre za kakršno koli politično maščevanje nad člani sveta. Gre preprosto za enega izmed ukrepov koalicije, ki težijo k racionalizaciji in zniževanju proračunskih odhodkov in ne bo imel negativnih posledic na področju varstva okolja. V Sloveniji imamo namreč okoli 250 nevladnih organizacij, ki zadevajo področje varstva okolja in so tako ali drugače financirane iz državnega proračuna. Poleg tega je v ministrstvih in organih v sestavi, ki delujejo na področju okolja, zaposlenih več kot 700 ljudi. Poslanci Slovenske ljudske stranke menimo, da z ukinitvijo Sveta za varstvo okolja ne bo prišlo do takšnih posledic, kot sem jih izpostavil na začetku. Prepričani smo, da lahko novi svet, ko ne bo več opredeljen v zakonu o varstvu okolja, postane ena izmed najpomembnejših nevladnih organizacij, ki lahko s svojo akademsko avtoriteto in strokovnostjo poveže vse ključne dejavnike na področju varstva okolja. Organizira se lahko po zgledu nekaterih drugih nevladnih organizacij, ki kljub temu da niso ustanovljene z zakonom, uspešno varujejo interese slovenskih državljank in državljanov. Poleg tega bi se lahko po zgledu ostalih strokovnih svetov vzpostavilo tudi posebno strokovno in posvetovalno telo Vlade, ki bi pokrivalo področje varstva okolja. Imamo, na primer, Svet Vlade Republike Slovenije za invalide, Svet Vlade Republike Slovenije za mladino, Svet Vlade Republike Slovenije za študentska vprašanja, Svet Vlade Republike Slovenije za kmetijstvo in razvoj podeželja, katerega član sem bil tudi sam. Tako menim, da bi lahko Vlada s povečano komunikacijo z zainteresirano javnostjo naredila več na tem, da bi se takoj na začetku sprejemanja zakonodaje pomagalo pripravljati zakonodajo in ne šele potem, ko pride v Državni zbor. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo predlagano novelo zakona o varstvu okolja podprli.
Končali smo prestavitev stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členu in o vloženem amandmaju, ki jo bomo opravili na podlagi pregleda z dne 13. junija 2012. V razpravo dajem 6. člen ter amandma Poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim za prijavo. Čas za prijavo poteka. Ugotavljam, da so štirje prijavljeni razpravljavci. Prva ima besedo mag. Katarina Hočevar.
Hvala za besedo. Socialni demokrati z amandmajem predlagajo, da se spremembe zakona začnejo uporabljati s 1. januarjem 2013. Poslanci Državljanske liste tega amandmaja ne bomo podprli zato, ker v tem ne vidimo nobene konkretne rešitve, ki bi bila dobra za Državni zbor ali pa za naše državljane. Ugotavljamo namreč, da ima minister sam pristojnosti, če bi to presodil kot dobro rešitev, da sam oblikuje podobno posvetovalno telo, kot je, recimo, Svet za varstvo okolja, in ima takšno pravno podlago v 41. členu Uredbe o notranji organizaciji in sistemizaciji delovnih mest. Ta rešitev je veliko bolj enostavna, hitrejša in pa tudi racionalna. Zato menimo, da ni prav nobene podlage za to, da takšen svet sploh oblikujemo kot sistemsko rešitev v zakonih in zato v bistvu niti ne vidimo nobene potrebe po tem, da sedaj to podaljšujemo. Kljub vsemu pa bi se ob tem dotaknila še enega vidika delovanja tega sveta, in sicer kot članica odbora za okolje in kmetijstvo sem gospodu predsedniku tega sveta dvakrat postavila vprašanje, če mi kljub vsemu, čeprav niso tako enormni stroški za delovanje tega sveta, lahko pojasni strukturo teh stroškov. To se pravi, za kaj je bil denar porabljen: ali so bili to honorarji, plače, tiskanje brošur, ker to namreč iz letnega poročila tega sveta ni razvidno. Citiram njegov odgovor: "Kar se tiče pa varčevanja, štirinajst dni, preden so se začele akcije, sem pisal predsedniku Državnega zbora pismo, v katerem sem rekel, zavedamo se, da je potrebno varčevanje, in prosim za sestanek. Sestanek je bil en dan po tistem, ko je bil sestanek vodij poslanskih skupin. Imeli ste priložnost dobiti informacije pred tem sestankom in na tem sestanku sem podal tudi predlog spremenjenega finančnega načrta za 40 tisoč evrov." To je del odgovora. Konec navedka. To je bil odgovor predsednika tega sveta, ko sem kot članica odbora dala pobudo, da odboru predstavi strukturo stroškov, za kaj je bil denar, 100 tisoč evrov, porabljen. Tako mene osebno in tudi poslance Državljanske liste žal niso prepričali, da bi glasovali proti ukinitvi tega sveta. Hvala lepa.
Besedo ima gospod Srečko Meh, pripravi naj se gospod Gašpar Gašpar Mišič. Bi pa vljudno prosila vse poslanke in poslance, da se osredotočimo pri razpravi na 6. člen predloga zakona in amandma k 6. členu.
Prijazen pozdrav! Še enkrat, gospe in gospodje, predlagam, da amandma k 6. členu sprejmete. Najprej se mi zdi na nek način čudno oziroma nepošteno, da ukinjamo nek svet, ki smo ga mi ustanovili, naši predhodniki, na vrat in nos, takoj. To se mi zdi, da ni prav in ni v redu. Če rečem najprej to, da delamo iz muhe slona, in če je ta primerjava dobra – naredili bomo iz slona muho. To se bo naredilo s tem, ko ukinjamo Svet za varstvo okolja in ga postavljamo nekam, kar bi že lahko mirno naredili, in ga postavljamo ob obok 250 organizacijam, ki se s tem ukvarjajo. Preveč odgovorna je ta tematika, da bi mi v Državnemu zboru danes govorili o tem, naj to naredi Vlada. Gospe in gospodje, to je bil organ oziroma ustanovljen svet tega Državnega zbora, ki je za nas, ki je za Državni zbor obravnaval izjemno pomembno tematiko ne na področju politike, ampak na področju stroke, sestavljene stroke, ki je bila sestavljena tako, kot so tisti, ki se s tem ukvarjajo, mislili. Tukaj smo lahko v Državnemu zboru dobili tista stališča, ki smo jih z naše delo potrebovali. In če rečemo, da so v potoku zdaj ribe, potem se moramo zdaj maševati tudi nad tem Svetom za varstvo okolja, ker je eden od tistih, da so v Državnemu zboru imeli zadaj suport, na podlagi katerega so lahko sprejemali prave odločitve za varovanje okolja. Ne morem verjeti, da lahko odgovorni ljudje danes govorimo o tem, da smo ta svet ki smo ga mi ustanovili, postavljali ob bok 250 organizacijam, ki so civilna združenja, z vsem spoštovanjem do tega civilnega združenja. Zato se mi zdi, da je zelo lahkotno govoriti, da bo to naredila Vlada, ki tako ali tako to pravico ima in lahko to naredi – zakaj tega že ni naredila? Danes se mi odpovedujemo orodju, s katerim lahko ravnamo svoje korake na področju varovanja okolja oziroma tistih postopkov, ki jih moramo sprejemati. Gospe in gospodje, sprejmite ta amandma zato, ker bomo z njim imeli čas, da lahko do novega leta še enkrat premislimo, in pozivam tokrat slovensko vlado in tudi vas, spoštovani koalicijski partnerji, premislite, da ukinjate nekaj, za kar nimate adekvatnega nadomestila. Morda je katera od okoljevarstvenih dvestopetdesetih organizacijah adekvatno opozorilo. Zdi se mi pa do spoštovanih profesorjev, strokovnjakov na področju varstva okolja, ki sestavljajo člane sveta zelo zelo lahkotno, da jim preprosto rečemo: hvala lepa – in to takoj. Odgovor, ki ga je dal predsednik na vprašanje o financah. Če bi mene na neki seji, v neki drugi funkciji čisto operativno vprašali, kako so razdeljene finance, bi potem prosil tistega, ki se s temi financami tudi operativno ukvarja. Ni nujno potrebno, da mora predsednik vedeti čisto vse, kar zadeva financ, je pa seveda prav, da je vljuden, da je ustrezno vljuden. Ampak gospe in gospodje, če mi ne bomo vljudni, če mi ne bomo spoštljivi do vseh tistih, ki z nami sodelujejo, potem ne pričakujmo spoštovanja. Hvala lepa.
Besedo ima gospod Gašpar Gašpar Mišič.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Seveda bom osebno podprl predlagani amandma, ker mislim, da bom s tem omogočili Vladi Republike Slovenije, da se bolje pripravi in ustvari nov koncept, ki bo nič slabši, kot je bil v preteklosti. Ne morem pa mimo tega, kar je prej predstaviteljica mnenja Demokratične liste v svojem izvajanju povedala, da je Svet za varstvo okolja zgolj posvetovalno telo; in ravno to potrebujemo; več posvetovanja, več znanja, kajti od znanja še nihče ni umrl in niti zbolel ne, je pa kvečjemu z več znanja bil bolj zdrav in tudi je znal skrbeti za svojo družino in za svoje okolje. Zakaj nimamo sveta za mladino, sveta za podjetništvo je povedala [[...]]Lepo vas prosim! Zato, ker je skrb za okolje nad vsem, nad vsemi nami. Če bomo uničili okolje, bomo uničili vse nas, vso našo mladino in podjetništvo, kar je prej izpostavila predstaviteljica mnenja Demokratične liste! Ravno Svetu za varstvo okolja, skupaj z nevladnimi organizacijami, se moramo zahvaliti za visoko stopnjo osveščenosti Slovenk in Slovencev do našega okolja. In naj vam za zaključek preberem sporočilo Sveta za varstvo okolja Republike Slovenije z majskega posveta: čeprav smo v središču medsebojno povezanih mednarodnih kriz: finančna, gospodarska, energetska, prehranska. Netrajnostni vzorci potrošnje in proizvodnje ter netrajnostna raba virov so lahko priložnost za vzpostavljanje drugačnih trajnostnih vzorcev razvoja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ugotavljam, da smo zaključili z razpravo oziroma sprašujem, ali morebiti želi še kdo razpravljati? Imamo še na voljo časa. Še vidim željo po razpravi. Odpiram prijavo. Prijavljen gospod Samo Bevk, prosim pa za razpravo o 6. členu in amandmaju. Hvala.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Seveda bom podprl amandma, ki ga je predlagala naša poslanska skupina, da bi si pridobili čas, da razmislimo o tem radikalnem ukrepu. Dejstvo je namreč, da je Državni zbor Republike Slovenije ustanovil Svet za varstvo okolja 30. novembra 1993. leta. Pravna podlaga je bil 39. člen Zakona o varstvu okolja in ta svet, ki je začel zelo aktivno delati maja 1994, je opravil pomembno vlogo na tem področju v Republiki Sloveniji. Po 18-letnem delu ga sedaj ukinjamo. Mislim, da to ni dobra poteza. Predlagam celo, da zavrnemo ta zakon, niti ne, da si najdemo čas do konca leta in najdemo neko drugo obliko, ampak da v bistvu ta zakon zavrnemo in da ohranimo delovanje Sveta za varstvo okolja tudi v bodoče. Tudi struktura in člani tega sveta so zelo ugledni strokovnjaki in mislim, da bi lahko Svet za varstvo okolja naredil še veliko koristnega za našo državo in za varstvo okolja nasploh. Hvala lepa.
Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. Odločanje o amandmaju bomo v skladu s časovnim poteku seje zbora opravili čez 30 minut v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda, prekinjam tudi 4. sejo zbora, ki jo bomo z glasovanji nadaljevali ob 15.05.
Spoštovane kolegice in kolegi! Nadaljujemo prekinjeno sejo zbora. Glasovali bomo, tako da vam priporočam, da se posedete. Prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 15. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Poročila o delu Komisije za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb za leto 2011 s predlogom sklepov. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepov. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 78, proti 1. [[Za je glasovalo 78.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da so sklepi sprejeti. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 6. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah Zakona o varstvu okolja po skrajšanem postopku. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženem amandmaju, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda z dne 13. junija 2012. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Socialnih demokratov k 6. členu. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 46. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. S tem smo končali obravnavo predloga zakona v okviru skrajšanega postopka, drugo obravnavo. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi predlagani amandma ni bil sprejet, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Pozitivna Slovenija gospod Gašpar Gašpar Mišič. Prosim.
Hvala lepa, predsednik. Ne morem mimo dejstva, da s spremembo Zakona o varstvu okolja ukinjamo Svet za varstvo okolja. Smo pa na petem mestu na svetu po okoljski in ekološki kakovosti in prvi po indeksu globalne varnosti. Imamo privilegij, da imamo v Bruslju svojega komisarja za okolje gospoda Janeza Potočnika. Sedaj, ko imamo odlične pogoje, da postanemo vodilna in vzorčna država pri doseganju trajnostnega razvoja, mi ukinjamo Svet za varstvo okolja, ki je še kako zaslužen, da smo dosegli tako visoke okoljske rezultate v svetovnem merilu. Zato predloga zakona ne bom podprl in v Pozitivni Sloveniji bomo glasovali proti predlogu zakona.
Hvala. Prehajamo na glasovanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 33. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o cestah po nujnem postopku Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona, to je na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba in Vlada nista obvestili o tem, da bi bil predlog zakona neusklajen in lahko glasujemo. Obrazložitev glasu? Gospa Renata Brunskole, prosim.
Hvala lepa. Uskladitev v tem predlogu zakona z evropsko direktivo podpiram. Takšen predlog zakona o cestah, ki bi po domače urejal prostor, pa še to skoraj brez sodelovanja stroke, da bi kar z uvedbo minimalnega standarda prostorske dokumentacije, torej z uvedbo samo DIIP, dokumenta identifikacije investicijskega projekta, namesto da bi pospešili sprejetje zakonov tako o graditvi objektov, o varstvu okolja in prostorskem načrtovanju – to je za nas oziroma tudi za mene nesprejemljivo, zatorej se bom pri glasovanju o takšnem predlogu zakona vzdržala. Naj pa še poudarim, da je Zakonodajno-pravna služba opozorila, da odstop od sistemske ureditve zmanjšuje preglednost in notranjo konsistentnost veljavne pravne ureditve. Gre za načelo pravne varnosti po 2. členu Ustave, gre za preohlapne predpise, in kar je zanimivo, v času varčevalnih ukrepov je sprememba zakona problematična tudi v zvezi s porabo javnih financ. Namreč, pri delih na cestah in ob cestah obseg del ni opredeljen, celo črtajo se posamezne navedbe, kar pomeni, da imamo dvom in imam dvom o nadzoru in transparentnosti porabe javnih sredstev. Zatorej takšnega predloga zakona resnično ne morem podpreti, posebej ne v delu, kar se tiče javnih financ in posega v prostor.
Hvala lepa. Gospod Gašpar Gašpar Mišič, obrazložitev glasu.
V svojem imenu in v imenu poslanske skupine. V Pozitivni Sloveniji zagovarjamo napredno in pravično državo, zato napredne rešitve podpiramo, nepravičnosti pa ne. V Pozitivni Sloveniji podpiramo prenos omenjene direktive Evropske unije, vzdržali pa se bomo glede nekaterih navedenih, za nas premalo domišljenih in podnormiranih, rešitev oziroma poenostavitev nekaterih institutov zakona. Zato bomo pustili, da si zakon izglasujete sami.
Hvala. Prehajamo na glasovanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 1. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 9. točko dnevnega reda, to je s prvo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o verski svobodi Imate proceduralni predlog? Prosim, mag. Majda Potrata, postopkovni predlog.
Spoštovani gospod predsednik! V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov v skladu z drugim odstavkom 73. člena Poslovnika predlagam, da nam odredite pol ure odmora za posvetovanje v poslanski skupini. Hvala.
Hvala To bom tudi storil. V skladu s prakso bomo najprej preverili, če želi kdo obrazložiti svoj glas, in potem dobite to prekinitev. Najprej vam bom prebral sklep, o katerem bomo glasovali. Sklep se glasi: Predlog zakona o sprememba in dopolnitvah Zakona o verski svobodi je primeren za nadaljnjo obravnavo. Želi kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? Odpiram prijave. V imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo glas obrazložil Mihael Prevc.
Hvala lepa za besedo. Poslanci Slovenske ljudske stranke ne bomo glasovali za ta sklep, in sicer iz preprostega razloga, ker menimo, da Zakon o verski svobodi, tak kot je predlagan, ni potreben in ne ustreza niti navedenim ciljem in načelom, ki jih v svoji obrazložitvi navajate predlagatelji. Drugič. Tega zakona ne podpiramo zato, ker pri pripravi novele zakona niso sodelovali tisti, ki jim je pravzaprav zakon namenjen. To so predstavniki največjih cerkva v Sloveniji, to so verske skupnosti, to je Svet krščanskih cerkva v Sloveniji, to je Islamska skupnost v Republiki Sloveniji, pri čemer vsi izražajo zaskrbljenost zaradi predloga tega zakona in se strinjajo ter podpirajo že obstoječi zakon. Tretjič. Tega zakona ne podpiramo zaradi tega, ker ta predlagani zakon občutno znižuje dosežene standarde varovanja človekovih pravic. Četrtič. Tega zakona ne podpiramo tudi zaradi tega, ker se nam zdi, da ni pravi čas za odpiranje ideoloških razprav, ki bi se zgodile, če bi zakon šel v nadaljnjo obravnavo. Petič. Tega predloga novele zakona ne podpiramo tudi zato, ker ga tudi Vlada ne podpira, saj pripravlja novelo zakona, ki bo zakon uskladila z ustavno sodno odločbo. Hvala lepa.
V imenu Poslanske skupine Pozitivne Slovenije gospa Tamara Vonta.
Hvala lepa za besedo. Seveda bomo v Pozitivni Sloveniji novelo Zakona o verski svobodi podprli: zato ker je prav novela tega zakona v bistvu korak naprej v verski svobodi; zato ker je novela zakona tista, ki omogoča, da so pravice enake za vse, ne glede na to, za kako veliko versko skupnost gre; zato – kar razumem tudi kot delo Državnega zbora in tudi kot delo poslank in poslancev – da zapolnjujemo pravne praznine, ki so nastale potem, ko je Ustavno sodišče izdalo odločbo, v kateri je opozorilo na ustavna neskladja v obstoječem zakonu in je zato novela zakona nujna. Verska svoboda je človekova pravica vsakega posameznika in novela je prav v ničemer ne krši. Financiranje, oblike financiranja, načini financiranja verskih skupnosti pa ne sodijo v nikakršen okvir človekovih pravic; o tem je ustava jasna, o tem so jasni ustavni sodniki, o tem je jasna ustavna določba in o tem je pravzaprav v zvezi s to novelo neumno govoriti. Hvala.
Hvala. V imenu Poslanske skupine Nove Slovenije gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Poslanska skupina Nove Slovenije bo glasovala proti predlogu sklepa oziroma bo zavrnila predlog zakona. Razlogov je več, so zelo tehtni, naštel jih bom samo nekaj. Prvič. Iz Ustave Republike Slovenije in iz mednarodnih dokumentov, ki so evropski standardi, izhaja, da mora država voditi s cerkvami in verskimi skupnostmi odprt, pregleden in reden dialog, kar pomeni, da bi moral biti predlog zakona, ki ga obravnavamo, usklajen s slovenskimi cerkvami in verskimi skupnostmi, kar pa, žal, ni razvidno iz obrazložitve predloga zakona. Zato predlog zakona zasluži zavrnitev. Drugič. Koncept predloga zakona je zastavljen na napačnem razumevanju verske svobode iz 41. člena Ustave Republike Slovenije v zvezi z drugim odstavkom 16. člena Ustave Republike Slovenije. Tretjič. Predlog zakona posega v načelo svobodnega delovanja verskih skupnosti iz drugega odstavka 7. člena Ustave Republike Slovenije, tako da svobodo delovanja verskih skupnosti omejuje, in to drastično. In četrtič. Vlada Republike Slovenije pripravlja ustavno korekten in po evropskih standardih koncipiran nov predlog zakona o verski svobodi. In še zgolj zgovorna zanimivost: tega nesrečnega predloga zakona naš spoštovani kolega Borut Pahor ni popisal. Moj zaključek; seveda, tako ravnajo pametni predsedniški kandidati, ki želijo povezovati. Hvala lepa.
V imenu poslanske skupine mag. Majda Potrata, čeprav je nekoliko nelogično, če ste zahtevali prekinitev za to, da oblikujete stališče. Ga potem že imate? Izvolite.
Hvala lepa. Predloga zakona nista podpisali dve poslanski skupini, ampak je podpisalo predlog zakona 14 poslank in poslancev in bi potem lahko pregledovali, kdo od članic in članov poslanskih skupin pod predlog ni podpisan. To ne more biti argument za to, da bi že vnaprej sklepali, kako bo kdo glasoval. Naša poslanska skupina je napovedala podporo temu zakonu. Drugič. Govora je o evropski primerljivosti zakona. Ja. Zakon sledi Splošni konvenciji o človekovih pravicah, Evropski konvenciji o človekovih pravicah, Lizbonski listini, vpeljuje tisto, kar je že v dveh direktivah sprejeto in preneseno v slovensko zakonodajo, tako da ni mogoče govoriti o neevropskosti tega zakona. Tretjič. Zakon je zaradi razveljavitve posameznih členov nemogoče izvajati, tega obstoječega, ker so s črtanjem prvega odstavka 13. člena kriteriji za registracijo verskih skupnosti izčrtani in novih verskih skupnosti ni mogoče registrirati. Uveljavljena je polna svoboda izražanja vesti in svobode besede, uveljavljeno je to, da nihče ne arbitrira o tem, kaj sme biti in kaj ne sme biti v vsebini in aktih o notranji organiziranosti posamezne verske ali svetovnonazorske skupine, ampak je to ob doslednem spoštovanju ločitve države in cerkve iz 7. člena prepuščeno vsakemu subjektu, da se sam odloči, kako bo ta razmerja urejal. V državi Sloveniji ni nobene državne cerkve ali državne verske skupnosti, zato je v skladu z ustavo dolžnost zagotavljati enako obravnavo vseh cerkva, verskih skupnosti in svetovnonazorskih združenj, ne glede na to, ali je kdo pripadnik tiste skupine ali ne. Načelo enakosti pa tudi načelo sorazmernosti sta dve načeli, ki ju odločba Ustavnega sodišča nenehno poudarja. Mislim, da je to samo nekaj razlogov in naj povem še zadnjega. Javna razprava o predlogu zakona je pri Uradu za verske skupnosti v prejšnjem mandatu bila organizirana, če pa nekatere največje cerkve niso hotele v javni razpravi sodelovati, zato ker so imele takšno stališče, kot so ga zdaj izrekle, da je veljavni zakon z razveljavljenimi členi čisto dober, potem ne morete nikogar k dialogu prisiliti. Hvala.
Hvala. Obrazložitev glasu v svojem imenu, prosim, kdor želi. Odpiram prijavo. Gospa Renata Brunskole.
Hvala lepa. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o verski svobodi bom v prvi obravnavi podprla, kar pomeni, da bo mogoče predlog zakona še dopolniti, se še posvetovati in vključiti tudi ostalo zainteresirano javnost. Gre za odpravo ustavnih neskladij, pravne praznine in registracijo verskih skupnosti v Sloveniji. Veliko škodo v Sloveniji, največ v Mariboru, sta naredila finančna holdinga mariborske škofije Zvon 1 in Zvon 2; tudi v Beli krajini kot lastnika podjetja Beti Metlika, ki je bilo včasih pojem tekstilne industrije. Podjetje so izčrpali. Od več kot 2 tisoč zaposlenih jih je sedaj samo še nekaj več kot 100. In naj povem, da med temi ljudmi, med številnimi brezposelnimi sedaj v Beli krajini, so zagotovo tudi verni ljudje. Predlog zakona bom podprla v dobrobit državljank in državljanov Republike Slovenije.
Gospod Roman Jakič.
Hvala za besedo, predsednik. Novelo zakona bom podprl, ker seveda ne gre za omejevanje verske svobode. Gre v resnici za odpravo neustavnosti na področju financiranja in ustanavljanja verskih skupnosti. Gre pa tudi, in to večkrat desna stran političnega spektra poudarja, za pravičnost. Včeraj sem vam z naštevanjem privilegiranega položaja v družbi, ki ga v Sloveniji v resnici ima predvsem Rimskokatoliška cerkev, poskušal pokazati, da slovenska cerkev razpolaga z izredno velikim premoženjem in da na eni strani Državni zbor brez kančka sramu in neke velike zadrege posega med državljanke in državljane s kratenjem njihovih pravic. Zaposlenim v javni upravi, ki imajo družine, majhne, velike ali so pač samski, zmanjšujemo plače. Na drugi strani pa se predvsem Rimskokatoliška cerkev kopa v denarju, ustanavlja podjetja in s svojimi napačnimi poslovnimi potezami v obup spravlja več kot 66 tisoč delničarjev in je tej državi naredila škodo v višini 700 milijonov evrov, zato ker ta denar bomo poplačali mi, davkoplačevalci, ker bomo morali sanirati ta dolg, ki ga imajo do Nove Ljubljanske banke in Nove Kreditne banke Maribor. Če jemljemo nekomu – danes ne govorimo o ničemer drugem kot o tem, da v tej državi tretiramo vse enakopravno in ne razumem in ne vidim razloga, zakaj Cerkev ne bi delila usode državljank in državljanov Republike Slovenije.
Gospa Tamara Vonta.
Hvala. Res gre za pravičnost. Gre za to, da je ta država enaka do verujočih, do neverujočih, do tistih, ki verujejo; ki imajo neko svoje versko prepričanje, do tistih drugih, ki imajo neko drugo versko prepričanje, in ta novela k temu zagotovo pripomore. Morda je res, kar je rekel gospod Horvat, da ta zakon ni moderen in evropski, ker če bi bil, potem bi Cerkev plačevala davke, tako kot jih plačuje v Italiji in tako kot jih plačuje še kje drugje v Evropi. Morda je zato ta zakon res premalo evropski in res premalo moderen, ampak je pa vsaj en korak k temu, da odpravimo ustavna neskladja. In še enkrat poudarjam: to je naše delo. Po drugi strani je prav – enkrat pa vendar moram odgovoriti na številne očitke, ki sem jih slišala v zadnjih dveh dneh preko različnih medijev, pa tudi v živo. Prav je,da bi tudi Cerkev delila usodo vseh, da bi tudi Cerkev delila usodo znamenitega ZUJF. In to se mi zdi edino pravilno, ker naj bi bila ta država, o čemer velikokrat vsi govorimo, za vse enaka. Pa ni. Daleč od tega. Hvala lepa.
Gospa Marjana Kotnik Poropat.
Hvala za besedo. Najprej bi rekla to, da gre za uskladitev členov, ki niso v skladu z ustavo; torej, za uskladitev nečesa, kar ni v skladu z našo ustavo. Zato ne bi smel biti problem, kdo je predlagal ta zakon. Četudi je to pozicija, menim, da bi se morali zadeve resno lotiti in da lahko, o tem smo se že pogovarjali tudi v naši poslanski skupini, da bi lahko to v postopku na odboru, in sicer v razpravi, v obravnavi pred državnim zborom dopolnili ta zakon in ga oblikovali tako, kot pač se bomo poslanci odločili. Mislim, da je naša odgovornost poslancev v Državnem zboru, da po dveh letih pa res uskladimo to, kar nam je Ustavno sodišče naložilo. Vsem poslankam in poslancem bi priporočila, da preberejo to odločbo Ustavnega sodišča, kjer so stvari zelo dobro obrazložene, tudi glede financiranja cerkva. Na koncu bi, ker mi že čas ne dopušča več, povedala, da bom podprla ta predlog zakona tudi jaz v imenu dobrobiti državljank in državljanov Republike Slovenije. Hvala.
Hvala. Želi še kdo obrazložiti glas? Če ne, potem bom sedaj sejo prekinil. Vprašal bi vas samo, mag. Potrata, ker ste zahtevali to prekinitev v imenu poslanske skupine, koliko potrebujete za posvetovanje? [[...]] [[oglašanje iz dvorane]] Dobro. Torej prekinjam sejo za pol ure in nadaljujemo ob 17.35.
Spoštovane kolegice in kolegi, nadaljujemo prekinjeno sejo. Najprej bi vprašal vodjo Poslanske skupine Socialnih demokratov, če želi morda po opravljenem posvetu predstaviti stališče poslanske skupine? Prosim, gospod Veber.
Hvala za besedo, predsednik. Po uspešno opravljenem posvetu v poslanski skupini lahko povem, da bomo podprli zakon in seveda tudi upamo na podporo pri vseh ostalih poslanskih skupinah. Hvala.
Hvala lepa. Torej glasujemo o predlogu sklepa, da je Predlog zakona o spremembi in dopolnitvi Zakona o verski svobodi primeren za nadaljnjo obravnavo. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 40, proti 47. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da sklep ni bil sprejet in da je s tem zakonodajni postopek o predlogu zakona zaključen. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 13. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga resolucije o Nacionalnem programu varstva potrošnikov 2012–2017. Prehajamo na odločanje o vloženem amandmaju, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda z dnem 13. julija 2012. Amandma poslanskih skupin SDS, Državljanske liste, SLS, DeSUS in Nove Slovenije k 5. poglavju. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 57, proti 27. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti 27.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. S tem smo zaključili glasovanje o amandmaju in prehajamo na odločanje o predlogu resolucije v celoti. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba ali Vlada nista obvestili o tem, da bi bil predlog neusklajen zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 63, proti 1. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je resolucija sprejeta. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 14. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga sklepa o spremembi Sklepa o višini sredstev, ki pripadajo posamezni politični stranki iz sredstev državnega proračuna v letu 2012. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 84, proti nihče. [[Za je glasovalo 84.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 17. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA MANDATNO-VOLILNE ZADEVE. 17.a točka – Predlog sklepa o razrešitvi člana in izvolitvi članice Komisije za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Poslanska skupina Pozitivna Slovenija. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se v Komisiji za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb razreši član gospod Roman Jakič, za članico pa se izvoli mag. Barbara Žgajner Tavš. Ob tem vas želim opozoriti, da bo v skladu z 2. odstavkom 10. člena Zakona o parlamentarnem nadzoru obveščevalnih in varnostnih služb sklep sprejet in članica izvoljena, če bo zanjo glasovala večina vseh poslancev Državnega zbora. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 4. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da Državni zbor predlaganega sklepa ni sprejel. Prehajamo na 17.b točko dnevnega reda, to je Kandidatna lista za člane Sodnega sveta. Predsednik republike dr. Danilo Türk je na podlagi 131. člena Ustave republike Slovenije ter četrtega odstavka 20. člena in prvega odstavka 21. člena Zakona o sodiščih z dopisom dne 23. maja 2012 Državnemu zboru posredoval kandidatno listo za člane Sodnega sveta s predlogom, da Državni zbor izvoli tri člane izmed predlaganih petih kandidatov za članice oziroma člane Sodnega sveta. Predlagana kandidatka in kandidati so: prof. dr. Polonca Končar, prof. dr. Matjaž Tratnik, prof. dr. Marko Novak, gospod Bojan Podgoršek in gospod Marjan Feguš. Vabili smo tudi Urad predsednika republike, predstavniki urada niso navzoči. Kandidatno listo je obravnavala [[...]] [[oglašanje iz dvorane]] [[...]] Se opravičujem, želite morda besedo? Dobro. Kandidatno listo je obravnavala Mandatno-volilna komisija – sem pogledal na prostor za Vlado [[...]]Kandidatno listo je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo in je Državnemu zboru pisno poročala. Prijav k razpravi ni. Prehajamo na izvedbo glasovanja o Kandidatni listi za člane Sodnega sveta. Prvi odstavek 21. člena Zakona o sodiščih določa, da mora biti na kandidatni listi predlagano število večje od števila kandidatov, ki se izvolijo, vendar največ dvakrat tolikšno, kot je število članov, ki se jih voli. V skladu z drugim odstavkov 21. člena Zakona o sodiščih Državni zbor o kandidatih odloča s tajnim glasovanjem. V skladu s prvim odstavkom 92. člena Poslovnika Državnega zbora tajno glasovanje vodi komisija, ki jo sestavljajo predsedujoči in štiri poslanke in poslanci, ki jih izvoli Državni zbor. Poslanske skupine so mi poslale predloge za člane te komisije. To so gospa Janja Klasinc – Pozitivna Slovenija, gospod Zvonko Lah – Slovenska demokratska stranka, gospod Matevž Frangež – Socialni demokrati, gospod Janez Vasle – Nova Slovenija. Član te komisije sem tudi jaz kot predsedujoči. Pri delu komisije pa bo sodeloval tudi namestnik generalne sekretarke gospod Matjaž Plevelj. Morda kdo nasprotje predlagani sestavi komisije? Če ne, prehajamo na odločanje o sestavi komisije. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 84, proti nihče. [[Za je glasovalo 84.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je komisija izvoljena. V skladu s tretjim odstavkom 92. člena Poslovnika bo vsaki poslanki in poslancu izročena glasovnica, tako da pride vsak poslanec k mizi predsedujočega in pove svoje ime in priimek. Glasuje se tako, da se na glasovnici obkroži številka pred imenom kandidatke oziroma kandidata, za katerega poslanec oziroma poslanka glasuje. Glasuje se za tri kandidate, zato bo glasovnica, na kateri bodo obkroženi več kot trije kandidati oziroma številke pred več kot tremi kandidati, neveljavna. Neveljavna je tudi neizpolnjena glasovnica in glasovnica, iz katere ni jasno razvidna volja volivca oziroma poslanke, poslanca. Če so na glasovnici obkrožene tri številke ali manj, vendar volja ni jasno razvidna pri vseh obkroženih številkah, se glasovnica šteje za veljavno, vendar samo v tistem delu, kjer je volja razvidna. V skladu z drugim odstavkom 196. člena Poslovnika Državnega zbora bodo izvoljeni tisti trije kandidati oziroma kandidatke, za katere bo glasovala večina poslancev, ki bodo dali veljavne glasovnice in ki bodo dobili največje število glasov. Če pri prvem glasovanju trije kandidati ne bodo dobili potrebne večine, se opravi drugo glasovanje, pri katerem se glasuje o tolikšnem številu kandidatov, kolikor jih je še treba izvoliti. Glasuje se seveda o tistih kandidatih, ki bodo na prvem glasovanju dobili največje število glasov. Glasovali bomo kot običajno v dvorani v glasovalnih kabinah. Poslanke in poslanci bomo izpolnjene glasovnice dali v glasovalno skrinjico, ki bo na mizi ob kabinah za glasovanje. Prehajamo na izvedbo tajnega glasovanja. Prosim, poslanke in poslance, ki mi boste pomagali pri glasovanju, da se zberemo v sobi 217 in prevzamemo volilni material. Glasovanje se bo začelo ob 17.50 in bo trajalo do 18.05. Po končanem glasovanju prosim poslanke in poslance, ki mi boste pomagali pri izvedbi glasovanja, da se spet dobimo v sobi 217 za štetje glasov. Prekinjam to točko dnevnega reda in sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 18.25.
Nadaljujemo s sejo. Prehajamo na obravnavno prekinjene točke, to je na izvolitev članic, članov Sodnega sveta. Prebral vam bom zapisnik o izidu glasovanja za tri člane oziroma članice Sodnega sveta: Glasovanje je bilo v prostorih Državnega zbora dne 14. junija 2012, razdeljenih je bilo 86 glasovnic, oddanih je bilo vseh 86 glasovnic, neveljavna je bila 1 glasovnica, veljavnih je bilo 85 glasovnic, kar pomeni, da je moral kandidat, da je bil izvoljen, dobiti najmanj 43 glasov in seveda izmed teh so izvoljeni tisti trije, ki so prejeli največ glasov. Kandidati so prejeli naslednje število glasov: Prof. dr. Matjaž Tratnik 33, prof. dr. Marko Novak 52, prof. dr. Polonca Končar 14, Bojan Podgoršek 78, Marjan Feguš 76 glasov. Na podlagi izida glasovanja so bili z večino glasov poslancev, ki so oddali veljavne glasovnice, za člane Sodnega sveta izvoljeni Bojan Podgoršek, Marjan Feguš in prof. dr. Marko Novak. Izvoljenim članom čestitam in jim želim veliko uspeha pri upravljanju njihovega dela, hkrati pa se zahvaljujem članicam in članom Sodnega sveta, ki jim s koncem tega meseca poteče mandat. Smo pri točki c, to je Predlog za izvolitev kandidata in kandidatk v sodniško funkcijo na sodniška mesta okrajih sodnikov na Okrajnem sodišču v Ljubljani. Sodni svet je Državnemu zboru predložil predlog o izvolitvi kandidata in kandidatk v sodniško funkcijo na sodniška mesta okrajnih sodnikov na Okrajnem sodišču v Ljubljani. Predloge je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo, ki je Državnemu zboru predložila pisno poročilo ter predložila predloge sklepov. Prijavljenih k razpravi ni, zato prehajamo na odločanje o predlogih sklepov. Na glasovanje dajem najprej Predlog sklepa o izvolitvi gospoda Andreja Breznika na sodniško mesto okrajnega sodnika na Okrajnem sodišču v Ljubljani. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 80, proti nihče. [[Za je glasovalo 80.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sodnik izvoljen. Na glasovanje dajem Predlog sklepa o izvolitvi gospe Ane Koprivc Osolnik na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Ljubljani. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 66, proti nihče. [[Za je glasovalo 66.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet in da je sodnica izvoljena. Na glasovanje dajem še Predlog sklepa o izvolitvi gospe Vesne Drvarič na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Ljubljani. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 72, proti 4. [[Za je glasovalo 72.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je tudi ta sklep sprejet in da je gospa Vesna Drvarič izvoljena. Na glasovanje dajem Predlog sklepa o izvolitvi gospe Staše Dolenc Lazar na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Ljubljani. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 79, proti nihče. [[Za je glasovalo 79.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je ta sklep sprejet in da je gospa Staša Dolenc Lazar izvoljena za sodnico. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o imenovanju člana Državne volilne komisije. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni, prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se za člana Državne volilne komisije imenuje dr. Bojan Škof. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 13, proti 42. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o razrešitvi člana in imenovanju članice Sveta za sistem plač v javnem sektorju. Predlog sklepa je v obravnavo predložila Mandatno-volilna komisija. Predstavitev stališč poslanskih skupin. V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov gospod Janko Veber.
Hvala za besedo. Predloga sklepa o razrešitvi člana in navajanju članice Sveta za sistem plač v javnem sektorju v Poslanski skupini Socialnih demokratov ne bomo podprli. Gre namreč za sistem plač v javnemu sektorju in verjetno je koristneje in bolje, da pri tem sodelujejo tako predstavniki opozicije kot tudi pozicije in se zaradi tega lahko po našem mnenju oblikujejo kvalitetnejše rešitve za sistem plač v javnemu sektorju. Poleg tega gre za primer predčasne razrešitve kolega Bojana Kontiča, ki je tudi zelo izkušen na tem področju, saj je dolga leta bil tudi poslanec Državnega zbora, podžupan in v zadnjemu obdobju tudi župan in zelo dobro pozna to področje. Argumente, ki bi jih mogoče tudi želeli slišati s strani tistih, ki predlagajo razrešitev, ali gre za kandidata, ki je do sedaj opravljal to funkcijo, ki ni imel dovolj izkušenj na temu področju, ali gre za kakšne druge pomanjkljivosti, bi radi slišali, vendar v temu postopku, ki je bil prisoten in ga je peljala Mandatno-volilna komisija, nismo nikoli pravzaprav slišali kakšnih očitkov o tem, da bi kolega Bojan Kontič ne opravljal kvalitetno svojega dela. Očitno torej gre za povsem politično motivacijo pri tej zamenjavi in predčasnem imenovanju potem tudi druge članice, ki pa seveda prihaja iz vrst vladajoče stranke SDS. Seveda je to tudi eden od tistih konkretnih primerov, pri katerem vendar tudi predsednik Vlade ne more trditi, da gre za zamenjavo zato, ker nekdo ni dobro opravljal svojega dela ali pa ker ni bil strokoven, ampak gre zagotovo za čisto politično kadrovanje. Na temu primeru tudi lahko dokažemo, da trditve, ki jih je predsednik Vlade imel pri poslanskemu vprašanju, seveda ne držijo, da vedno kadrujejo samo kvalitetne, preizkušene strokovne kadre. Na tem primeru lahko dokažemo, da temu res ni tako. Naj tudi povem, da v prejšnjem mandatu, ko je prišlo do takih primerov, smo vendar spoštovali dejstvo, da se je najprej nekomu iztekel mandat in ga potem na podlagi postopka nadomestili z drugim. V tem primeru gre pa za predčasno razrešitev, kar res kaže na to,da tudi sistem plač v javnem sektorju ni nekaj, kar naj bi, recimo, dogovorili tudi z opozicijo oziroma strokovnjaki, ki poznajo to področje, pa ne prihajajo iz enega političnega pola. Tako še enkrat ponavljam, da Poslanska skupina Socialnih demokratov ne bo podprla sklepa o razrešitvi in s tem tudi ne o imenovanju nove članice.
Hvala. V imenu Poslanske skupine Pozitivne Slovenije gospod Jani Möderndorfer. Ne? Dobro. Sledi razprava poslank in poslancev. Mag. Majda Potrata. Ne želite? Gospod Janko Veber? Verjetno ne. Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se kot predstavnik Državnega zbora v Svetu za sistem plač v javnem sektorju razreši gospod Bojan Kontič. Kot članico v Svetu za sistem plač v javnem sektorju se imenuje gospa Sonja Ramšak. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 34. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o razrešitvi predsednice Državne revizijske komisije. Predlog sklepa je v obravnavo predložila Mandatno-volilna komisija. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Nihče ni prijavljen. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Tudi poslanke in poslanci niso prijavljeni za razpravo. Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se gospo Miriam Ravnikar Šurk z 31. 7. 2012 razreši dolžnosti predsednice Državne revizijske komisije. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 3. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 10. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA PREDLOG ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED REPUBLIKO SLOVENIJO IN OTOKOM MAN O IZMENJAVI INFORMACIJ V ZVEZI Z DAVČNIMI ZADEVAMI S PROTOKOLOM. Predlog zakona je v obravnavo predložila Vlada. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo. Državnemu zboru je pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev tudi na seji zbora ni mogoče vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 77, proti 2. [[Za je glasovalo 77.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet in zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 11. TOČKO DNEVNEGA REDA – PREDLOG ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED REPUBLIKO SLOVENIJO IN OTOKOM MAN O IZOGIBANJU DVOJNEGA OBDAVČENJA POSAMEZNIKOV. Predlog je predložila Vlada. Obravnaval ga je Odbor za zunanjo politiko in Državnemu zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Matično telo tudi ni sprejelo nobenega amandmaja, zato tudi na seji zbora ni mogoče vlagati amandmajev in prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 79, proti 1.) [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 12. TOČKO DNEVNEGA REDA – PREDLOG ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED REPUBLIKO SLOVENIJO IN GUERNSEYEM O IZMENJAVI INFORMACIJ V ZVEZI Z DAVČNIMI ZADEVAMI, S PROTOKOLOM. Predlagatelj je Vlada, matično delovno telo Odbor za zunanjo politiko. Prijavljenih k razpravi ni. Matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja in lahko preidemo k odločanju. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 79, proti 1. [[Za je glasovalo 79.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 16. TOČKO DNEVNEGA REDA – POTRDITEV URADNEGA PREČIŠČENEGA BESEDILA KAZENSKEGA ZAKONIKA. Uradno prečiščeno besedilo je pripravila Zakonodajno-pravna služba in ga Državni zbor potrdi brez razprave. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Potrdi se uradno prečiščeno besedilo Kazenskega zakonika. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 80, proti nihče. [[Za je glasovalo 80.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor uradno prečiščeno besedilo potrdil. Zaključujem to točko dnevnega reda. Zaključujem tudi 4. sejo Državnega zbora. Hvala in se vidimo jutri na izredni seji.