Nadaljujemo prekinjeno 70. izredno sejo Državnega zbora. Nadaljujemo s prekinjeno 5. točko dnevnega reda – to je z obravnavo Poročila o delu Komisije za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb za leto 2013. Prehajamo na razpravo o ugotovitvah in stališčih komisije ter o predlogu sklepa, ki ga je zboru predložila Komisija za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb. Besedo bi lahko imel dr. Jožef Kunič – trenutno ni v dvorani. Potem gospod Mihael Prevc – ga tudi ni trenutno v dvorani, potem gospod Jožef Horvat – ga ni v dvorani, gospod Jožef Jerovšek – ga tudi ni, gospod Dragutin Mate – ga tudi ni, gospod Franc Bogovič – ga ni v dvorani, dr. Ljubica Jelušič se odpoveduje, gospa Marjana Kotnik Poropat – je ni v dvorani, gospod Aljoša Jerič – ga trenutno ni v dvorani, mag. Ivan Vogrin – ga ni v dvorani, gospa Jasmina Opec – je ni v dvorani, gospa Alenka Pavlič – je ni v dvorani, gospod Dragan Bosnić – ga ni v dvorani. Gospod Srečko Meh. Izvolite, imate besedo.
Spoštovani gospod predsednik. poslanke in poslanci, gospod državni sekretar! Danes na tej seji pravzaprav ob zaključku tega sklica Državnega zbora razpravljamo tudi o eni izjemno pomembnih tem, to je o delu komisije za nadzor varnostno-obveščevalnih služb, in na začetku naj povem, da Socialni demokrati podpiramo sklepe in da seveda tudi izjavljamo, da je material dobro pripravljen in da je komisija opravila svojo vlogo in tudi naloge, ki jih je imela, in da vse službe, ki smo jih nadzirali in tudi z njimi sodelovali, dobro opravljajo svoje delo. Posebej se mi zdi potrebno poudariti dejstvo, da smo obravnavali različne primere, ki so se dogajali na tak ali drug način in so posegali v delo komisije za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb, in naj posebej povem, da smo poskušali, da smo nadzirali in tudi kontrolirali izvajanje služb in spoštovanje zakonov in ustave. To je pravzaprav izjemno pomembno vprašanje in tukaj smo ugotovili, da so službe v okviru svojih pristojnosti opravljale, vsaj na tistih področjih, ki smo jih kontrolirali, vse tiste naloge, skladno z zakonodajo – kot prvo sporočilo. Kot drugo sporočilo smo že kar nekajkrat tudi povedali, da v Sloveniji obstaja ogroženosti z ekstremizmi, z raznimi ekstremizmi, da pa je ta ogroženost nizka. To se pravi, da službe bedijo nad tem, kar se dogaja, da ogroženost ni visoka in da smo seveda podvrženi tudi vsemu tistemu, kar se okoli nas dogaja. To se mi zdi seveda pomembno sporočilo. In še tretje sporočilo, da je treba na področju zakonodaje pazljivo spreminjati – ali pa tudi ne – zakonodajo, s katero bi posegli eventualno v pravice človekove svobode, torej vsakega posameznika, pa seveda tudi absolutno pravico, da vsak človek ve o tem, če se z njim kaj dogaja. Zaradi vsega tega je komisija za nadzor varnostno-obveščevalnih služb tista komisija, ki dela brez prisotnosti javnosti, kadar pa smo soočeni s posameznim problemom, potem ta problem zelo pazljivo obravnavamo in poskušamo zagotavljati vse potrebno, kar je za delo služb in komisije tudi potrebno. Še enkrat Socialni demokrati predlagane zaključke sprejemamo. Hvala lepa.
Hvala. Naslednja ima lahko besedo mag. Jana Jenko, ki je trenutno ni v dvorani. Potem gospod Alojzij Potočnik – ga ni v dvorani. Gospa Maša Kociper – je ni v dvorani, gospod Ivan Hršak – ga ni v dvorani, gospod Rihard Braniselj je odjavljen, gospod Jani Möderndorfer – ga ni v dvorani, gospod Franc Jurša – ga ni v dvorani. Gospod Jerko Čehovin – ga ni v dvorani. Sprašujem predstavnika Vlade, ali želi besedo? Ne želi. Želi besedo predlagatelj? [[Ga ni v dvorani.]] Ugotavljam, da so vsi prijavljeni razpravljavci dobili besedo – tisti, ki so bili prisotni v dvorani. Ker pa čas, določen za razpravo, še ni potekel, sprašujem, ali želi na podlagi prvega odstavka 71. člena Poslovnika Državnega zbora še kdo razpravljati. Samo kot opozorilo, če želita v tej fazi razpravljati tudi predlagatelj gospod Dragutin Mate in predstavnik Vlade, predlagam, da se ta hip prijavita k besedi, ker pozneje ne bo mogoče sprejemati prijav k razpravi. Ugotavljam, da je prijavljen samo gospod Jožef Jerovšek. Izvolite, gospod Jerovšek, imate besedo.
Hvala lepa. V zvezi s temi sklepi in ugotovitvami imam samo kratko intervencijo v zvezi s tem, kar je prej gospod državni sekretar rekel, da izjemno temeljito preiščejo vsako odtekanje tajnih podatkov ali informacij. V zvezi s to problematiko želim samo to reči, da to ne drži povsem in je treba biti naklonjen resnici. Namreč, po nekem našem obisku, po neki naši seji komisije, ki je bila zaprta za javnost, se je v časovnem terminu 14 dni ali nekaj takega pojavil v časopisu članek, ki je govoril o naši seji, izpod peresa novinarja Karbe. Šlo je za popolne insinuacije in dezinformacije, o čem naj bi se pogovarjali, kako naj bi se poročalo, se zanimalo o nadzoru nad profesorjem Andrejem Kurnikom, enem izmed vstajniških voditeljev – pa ni bil omenjen, absolutno ne, ta doktor! Seveda sem potem postavil poslansko vprašanje Vladi, zakaj je prišlo do te zlorabe in če je Vlada preiskala to politično zlorabo, ker je šlo za politično zlorabo, pa ne bom obnavljal celotne vsebine. Gospa generalna sekretarka, ki je preko premierke nek predstojnik Sove, Slovenske obveščevalno-varnostne agencije, ni želela odgovoriti; malo je odgovoril gospod Virant, sicer pa nič informacij. In mi smo se potem na naslednjem obisku na Sovi prepričali, da Vlada sploh ni vprašala Sove, kaj so ukrenili, ali so raziskali te informacije. Sploh ni poskušala odgovoriti poslancu in se ni zanimala! To je pa nezaslišan škandal, seveda, ki se je zgodil. In na podlagi tega je poslancu z nekim političnim filingom jasno, da so bile te dezinformacije v časopis plasirane zavestno in da je bilo za Vlado potem boleče, da bi morala poročati, na kakšen način se je to zgodilo in kaj je ugotovila. Seveda je moj nastop z namenom, da se takšno nezaslišano ravnanje s strani služb ne bi ponovilo, da se obiski komisije uporabijo za politične diskvalifikacije in politično obračunavanje. To se je takrat zgodilo. Upam, da je moje poslansko vprašanje in tudi ta današnji nastop jasno opozorilo, da se to ne sme dogajati. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. S tem zaključujem razpravo. Ugotavljam, da k predlogu sklepa amandmaji niso bili vloženi, tako bo Državni zbor glasovanje o predlogu sklepa, ki ga je zboru predložila Komisija za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb, opravil danes, čez pol ure v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prekinjam tudi 70. izredno sejo Državnega zbora, ki jo bomo z glasovanji nadaljevali ob 12.25.
Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Nadaljujemo prekinjeno sejo zbora. Prehajamo na glasovanja zbora o predlogih odločitev, zato vas prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Je vse v redu z glasovalnimi napravami? Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda, to je s prvo obravnavo Predloga zakona o fiskalnem pravilu. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o fiskalnem pravilu je primeren za nadaljnjo obravnavo. Ob tem vas obveščam, da bo na podlagi tretjega odstavka 148. člena Ustave Republike Slovenije sklep sprejet, če bosta zanj glasovali vsaj dve tretjini vseh poslancev. To je 60 ali več. Lahko odločimo? Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke ima mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa. Spoštovani predsednik, spoštovani kolegi in kolegice! V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smo predlagali zakon o fiskalnem pravilu zato, da uredimo javne finance na način, da prihodnji rodovi ne bodo plačevali obresti, ki jih je naredila ta generacija. Zato je nujno potrebno uskladiti prihodke in odhodke državnih proračunov, proračunov celotne države ter začeti zmanjševati zadolževanje države. To je osnovni namen tega zakona. Poleg tega je namen tudi, da se prekine z neustavnostjo stanja, v kateri je država. Dejstvo namreč je, da je maja leta 2013 bila sprejeta sprememba Ustave Republike Slovenije, v tej določbi je tudi določba, da je treba neustavno stanje dejansko urediti v naslednjih šestih mesecih. Vlada tega ni storila. Zaradi tega je bila ustanovljena posebna delovna skupina, ki je pripravila zakon. Vlada tudi na podlagi tega osnutka zakona ni uskladila zakona med političnimi strankami. Zato smo se v Slovenski demokratski stranki odločili, da predlagamo zakon o fiskalnem pravilu v splošno razpravo. Splošna razprava je pokazala, da obstajajo določene razlike med političnimi strankami, vendar te razlike niso nepremostljive. Tega zakona se ne dela za katerokoli vlado, dela se pač za naslednjo vlado, katerakoli že to bo. In v Slovenski demokratski stranki predlagamo, da se zakon podpre, da se 3 ali 4 vprašanja uredijo v nadaljnjem postopku, da se politične stranke sporazumejo o rešitvah, ki niso odločilne le za Slovensko demokratsko stranko, ampak za celotno državo; ne le za sedanjo generacijo, ampak tudi za prihodnjo generacijo in prihodnje generacije. Zato bomo v Slovenski demokratski stranki podprli zakon o fiskalnem pravilu in pozivamo tudi vse ostale politične stranke, da zakon podprejo in naredijo nekaj dobrega za prihodnje rodove.
Hvala. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije ima gospod Jožef Horvat.
Hvala, gospod predsednik. Bom čisto kratek, ker smo pravzaprav v razpravi povedali vse. Poslanska skupina Nove Slovenije-krščanski demokrati ocenjujemo, da je treba ta predlog zakona o fiskalnem pravilu v prvem branju podpreti. Je dobra osnova za dober končni izdelek, ki bi ga oblikovali v drugi obravnavi. Glejte, minili sta dve leti, pa še trije meseci zraven, odkar je bila podpisana mednarodna pogodba, t. i. fiskalni pakt, in minili so meseci, ki so v zakonu bili določeni, v katerih bi morala vlada pripraviti zakon o fiskalnem pravilu. Mi obžalujemo, obžalujemo, da do tega ni prišlo, kljub temu da smo vse poslanske skupine tukaj pokazale veliko dobre volje, veliko strokovnosti in veliko zagnanosti, da bi dejansko zakon o fiskalnem pravilu bil tudi sprejet. Na žalost to usklajevanje med poslanskimi skupinami ni bilo vodeno kot projekt, ni bilo časovnice, po kateri bi usklajevanje potekalo. Če bi to bilo tako, če bi bilo to usklajevanje o vladnem zakonu o fiskalnem pravilu vodeno kot projekt, bi danes mi ta zakon, to z gotovostjo lahko trdim, imeli pod streho. Imamo pa še, kolegice in kolegi, dovolj časa, in prepričan sem, da tudi dovolj volje, da naredimo dober zakon o fiskalnem pravilu in da ga sprejmemo. Za to je seveda danes potrebnih 60 glasov. Nova Slovenija bo k temu po svojih močeh prispevala.
Hvala. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Državljanske liste gospod Starman.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Tudi Državljanska lista bo absolutno podprla ta zakon. Za nas to pomeni, da se dejansko najde eno soglasje v naši državi, da na dolgi rok res ne moremo več si dovoliti večjega trošenja, kakor lahko ustvarimo. Zato se mi zdi, da je nujno potrebno, da ne čakamo s tem, da pričnemo postopek. Dejansko je mogoče še kaj popraviti v zakonu, vendar pa zame to pomeni eno veliko moralno obveznost vseh, ki tukaj sedimo in ki smo dolžni narediti korak, da se enkrat ustavi to noro zadolževanje in da se posveti temu, da bomo več ustvarjali in seveda na tak način zagotovili blaginjo, socialno državo in vse skupaj. Vemo, da na dolgi rok, brez da povečamo novo vrednost, brez da več ustvarimo, to ne bo šlo. Zadolževanje za programe, ki jih imamo, je pač absurdno, zato je nujno in bomo v Državljanski listi 100 % podprli ta predlog zakona. Hvala.
Hvala. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke ima gospod Franc Bogovič.
Tudi v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke se zavedamo, da so urejene finance osnova za dobro delo, da je delo povsod, tako v družinskem proračunu, malem podjetju, velikem podjetju, zagotovo tudi v državi. Kaj pomenijo neurejene finance v podjetjih, smo se prepričali v zadnjih petih letih, ko je cela vrsta podjetij zaradi napačnih odločitev na tem področju prišla tako daleč, da je celo končalo v stečaju. Finančna politika, ki se vodi v Sloveniji vse od konca leta 2008, se pravi od leta 2009 naprej do danes, mogoče s kakšno izjemo vmes, je politika, ki je državo pripeljala tako daleč, da smo prišli z 8 milijard zadolžitve na 28. Skrajni čas je, da slovenska politika na tem področju najde konsenz, da sprejme fiskalno pravilo. Izvedbeni zakon o fiskalnem pravilu je tisti, ki bo določil, s kakšno dinamiko se bo ta primanjkljaj najprej anuliral, se pravi, da bomo leto končali najprej pozitivno, se pravi brez novih kreditov za tekoče poslovanje, in v kakšnem roku bomo potem tudi začeli kredite, ki jih imamo, resnici na ljubo, zelo veliko, tudi odplačevati. Vsi se zavedamo, da tega ne moremo narediti v enem letu, zato tudi izvedbeni zakon to omogoča. V Slovenski ljudski stranki smo sodelovali pri pripravi tega zakona od vsega začetka, podpirali tudi sprejem in zapis tega pravila v slovensko ustavo in se hkrati tudi zavezali, da bomo konstruktivni tudi pri pripravi izvedbenega zakona, ki bo naredil ta pravila. Žal se v tem letu in pol, skoraj, v dobrem letu, ki je bil na razpolago za to, ni storilo to, kar smo si zapisali v ustavo, da bomo storili v pol leta. Ne bi iskal razlogov, zakaj se tega ni naredilo, ključno pa je, da se slovenska politika zresni in tudi na tem področju začne odgovorno ravnati. Del tega koraka je tudi to, da se v prvem branju sprejme zakon, na osnovi česar je treba dati glave skupaj in finalizirati delo, ki je bilo pričeto. Zato potrjujem to, kar smo povedali tudi v stališču poslanske skupine, da bomo v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke enotno podprli ta predlog zakona v prvem branju, se pravi, izvedbenega zakona o fiskalnem pravilu.
Hvala. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov ima gospod Matevž Frangež.
Socialni demokrati predlaganega zakona ne bomo podprli, ker pravzaprav postavlja strožja merila od tistih zavez, ki jih je Slovenija prevzela ob podpisu fiskalnega pakta. S sprejetjem takšnega zakona bi si Slovenija dodatno omejila možnosti, zavezala roke za to, da na pameten način reši svoje javnofinančne probleme. In kaj je pameten način za rešitev javnofinančnih izzivov, ki so pred nami – gospodarska rast in povečevanje zaposlenosti. Samo v tem tednu imamo iz evropskega okolja nekaj resnih novih opozoril. Predstavniki Mednarodnega denarnega sklada trdijo, da bi nadaljnje zaostrovanje vprašanja dolga držav in strogih pravil Evropske unije pri razreševanju deficita pomenilo nadaljnje zaostrovanje recesije in ošibljeno gospodarsko rast. Evropski socialisti so v tem tednu v pogojevanju podpore Jean-Claude Junckerju kot morebitnemu šefu Evropske komisije postavili jasen pogoj, da pričakujejo, da bo Evropska komisija nekoliko sprostila visoka pričakovanja do držav, ki jih muči visok deficit. In še več, tudi vicekancler in minister za ekonomijo Sigmar Gabriel v nemški vladi je v tem tednu sporočil, da je dolg, nastajanje dolga in povečevanje dolga treba preprečiti, vendar ne na račun zmanjšane gospodarske rasti, ki lahko edina pripelje do novih delovnih mest. V času, ko smo vajeni o Sloveniji povedati vse najslabše, v času, ko v medijskem prostoru vidimo, da je pravzaprav edina pametna alternativa pobeg iz države, je treba opozoriti tudi na dobre novice. In dobre novice tega časa so, da Slovenija beleži gospodarsko rast. Slovenija zmanjšuje brezposelnost. V zadnjega pol leta smo z rekordne številke 130 tisoč brezposelnih prišli na številko 117 tisoč 800 brezposelnih. Med nami je torej 12 tisoč brezposelnih manj. Od tega je v nekaj mesecih zaradi ciljanih ukrepov za zaposlovanje mladih svojo priložnost na trgu dela dobilo 7 tisoč mladih. To, spoštovane in spoštovani, so dobre novice. In tisto, kar danes Slovenija potrebuje, je nadaljevanje in pospeševanje gospodarske rasti, ne pa, da si bo s pravili, ki prekomerno zaostrujejo njene možnosti, pravzaprav omejila sposobnost za to, da na pameten način spodbuja gospodarsko rast – tega ne potrebujemo. Da, potreben je konsenz o izvedbenem zakonu za fiskalno pravilo, vendar na pameten način, ki bo te možnosti povečeval in ne poslabševal.
Hvala. Lahko odločimo? Želi še kdo obrazložiti glas v lastnem imenu? Več vas je, zato predlagam, da izvedemo prijavo za obrazložitve glasu, da ne bo napak. Besedo ima mag. Ivan Vogrin.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Mi smo bili dolžni sprejeti zakon o fiskalnem pravilu do konca novembra 2013. To zavezo smo sprejeli v maju 2013. Danes, 8 mesecev po izteku roka, se sprašujemo, ali bi sprejeli to fiskalno pravilo ali ne. Imate občutek, smo mi resen zbor? 117 tisoč ljudi – morali bi se drugače vprašati. 117 tisoč ljudi v tej državi nima dela, 200 tisoč upokojencev po navedbi poslanke DeSUS živi pod pragom revščine. To je posledica tega, da smo preveč trošili in premalo ustvarili. In fiskalno pravilo ni nič drugega kot varovalka, kot to, da se pač jasno zavežemo tudi z zakonom, da ni mogoče več nadaljevati divjega plesa, trošenje javnega sektorja, če gospodarstvo ne ustvarja. In da je treba iz usmeritve v delitev preiti v usmeritev v ustvarjanje. Samo to govori fiskalno pravilo razprave. Ne z besedami, ljudje, z dejanji ljudem dokazujemo, koliko smo resni. Tu je zdaj priložnost, da glasujemo in z dejanji pokažemo, da nam je za Slovenijo, da nam je za upokojence, za študente, za dijake in tako dalje, kajti uravnoteženje javnih financ je pogoj za to, da lahko tudi vse te obveznosti izpolnjujemo. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Franc Breznik. Se odpoveduje. Besedo ima gospod Jakob Presečnik.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Torej kot smo že rekli in v mnenju poslanske skupine k tej točki in pri tem, kako bomo glasovali v zvezi s to točko, me zanima, da omenim, ker se večkrat omenjajo kakšna imena evropskih državnikov in tako naprej, zagotovo je potrebno v prvi vrsti omeniti socialista, člana SDP oziroma takratnega nemškega kanclerja Schröderja. Ta je s programom oživitve nemškega gospodarstva, še posebno pa z ukrepi konsolidacije javnih financ, popeljal oziroma pripravil Nemčijo, da krize praktično ni občutila, če sicer malo karikativno, malo mogoče zavito rečem. Ampak zagotovo nemško gospodarstvo krize ni čutilo niti slučajno v takšni meri, kot jo čutijo nekatere druge države. Zaradi tega je seveda to dober primer, kako se je treba obnašati tudi v časih, ko javne finance niso v najboljši kondiciji. V SLS smo včeraj ponudili vsem strankam, ki se borijo za to, da postanejo parlamentarne stranke, in tisti, ki smo že, zavezo o državniški drži in poimenovali smo jo Deklaracija 5, v kateri je v petih točkah tudi ena od zadev ureditev javnih financ in uveljavitev fiskalnega pravila. Pomeni zaveza vsem, ki bodo ali bomo soustvarjali slovensko politiko nadalje, da se zavežemo, v katerih točkah bomo seveda omogočili, da ta država gre razvojno naprej. Zato bom tudi jaz podprl to v prvi obravnavi. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Besedo ima gospod Marko Pavlišič.
Hvala za besedo. Levici ne smemo zaupati v upravljanje javnih financ in desnici ne osebne svobode, zato je prav, da smo oboje zapisali v ustavo in z vpisom v ustavo smo se zavezali tudi, da bomo sprejeli izvedbeni zakon v roku šestih mesecev. Vlada je delala na tem, svojega dela žal ni dokončala, sedaj imamo pa pred seboj poslanski zakon, ki bazira tako na Šušteršičevem kot tudi na Čuferjevem predlogu in bistveno ne odstopa od obeh. Ne leva ne desna politika upravljanja javnih financ ni prava. Prava politika je razuma politika javnih financ, osnova na vpisanem pravilu v ustavo, ki smo ga sprejeli z dvotretjinsko večino in prav je, da bi tudi ta izvedbeni zakon sprejeli z dvotretjinsko večino. Ta izvedbeni zakon je toliko bolj potreben v tem trenutku, ker imamo na računih države in na računih državnih bank veliko denarja, ki poraja velike apetite. Apetite, zamaskirane v socialistične lepe besede. Zato bom ta izvedbeni zakon podprl.
Hvala. Glasujemo o zakonu. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 41, proti 24. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 24.]] Ugotavljam, da zbor predlaganega sklepa ni sprejel, zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembi Zakona o pogojih koncesije za izkoriščanje energetskega potenciala spodnje Save po skrajšanem postopku. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlog zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Lahko odločimo? Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke ima mag. Andrej Vizjak.
Spoštovani! Najprej hvala lepa vsem tistim, ki ste najavili podporo temu zakonu, kajti v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo zakon podprli. Zakon se je znašel na poslanskih klopeh zaradi tega, da ne pride do zastoja pri gradnji hidroelektrarne Brežice, to je predzadnje hidroelektrarne v spodnjesavski verigi hidroelektrarn na spodnji Savi. Vsi, ki nekoliko več poznajo ta projekt in razmere na tem projektu, vedo, da bi se projekt ustavil, če tega zakona ne bi bilo, saj obstoječi zakon, ki ga ta predlog nadgrajuje, predvideva, da se infrastrukturne ureditve oziroma akumulacijski bazen financirajo iz podnebnega sklada. Denar podnebnega sklada, približno 10 milijonov evrov, se je Ministrstvo za kmetijstvo in okolje odločilo nameniti za druge namene, kljub temu da je to edini vir za financiranje infrastrukture na spodnji Savi. Teh 10 milijonov evrov se je Vlada oziroma konkretno ministrstvo odločilo, da ga bo namenilo Eko skladu za financiranje energetske obnove stavb, kakor tudi za nabavo avtobusov v Ljubljani in Mariboru, pa še za nekatere druge namene. Skratka, denarja za spodnjo Savo ni bilo. In ker se gradi energetski del in ker bi se ustavila gradnja na infrastrukturnem delu, če se ne zagotovijo sredstva iz vodnega sklada še v prehodnem obdobju dveh let, bi s tem nastala gospodarska škoda. Torej, meni je žal, da moramo poslanci reševati tako zadevo, da Vlada ni prišla s tem zakonom. Torej, ta zakon je bil poslanski zakon kot izhod v sili in verjamem, da bomo s to rešitvijo tudi poslanci naredili dobro delo. Razočaran sem tudi nekoliko nad tem, da včeraj, ko smo imeli vsebinsko razpravo o tem zakonu, predstavnikov Vlade tu ni bilo. Vlada nima stališča okoli tega zakona. Na matičnem delovnem telesu smo slišali, da Ministrstvo za kmetijstvo in okolje nasprotuje zakonu, ministrstvo, pristojno za energetiko, ta zakon podpira, Vlada sama pa pravzaprav ne ve. Mislim, da je to relativno slabo glede na to, da se ta projekt odvija, da se elektrarna že gradi, ne da se samo načrtuje, ta elektrarna se že gradi. Nekaj milijonov evrov je podjetje že vložilo v gradbeno jamo in v priprave na gradnjo. Torej, če se akumulacijski bazen ne bo gradil sočasno, lahko nastane velika gospodarska škoda. Pomembno je, da je akumulacijski bazen treba graditi tudi sočasno z remontom Nuklearne elektrarne Krško. Če se tega ne naredi, potem je zopet neka 18-mesečna zamuda. Spoštovani, prosim za podporo temu. Sicer pa verjamem, da boste tudi pritisnili takšen gumb, kot ste včeraj v stališčih poslanskih skupin napovedali.
Hvala. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke gospod Franc Bogovič.
Projekt izgradnje hidroelektrarn na spodnji Savi poteka vse od konca 90. let, operativno v tem stoletju, in za nami so že uspešno zgrajene tri hidroelektrarne, četrta je v gradnji in en del investicije predstavlja tudi ta infrastrukturni del, ki je posvečen predvsem protipoplavni zaščiti Posavja. Doslej se temu projektu lahko zahvalimo, da je Sevnica protipoplavno zaščitena, v veliki meri že tudi Krško, s projektom hidroelektrarne Brežice pa se največ poplavne varnosti zagotovi ob sotočju reke Krke in reke Save, kjer ste lahko v preteklih letih iz leta v leto, ko so bile te velike vode, gledali grozljive prizore z območja Krške vasi in podobno. Vir, vodni sklad je vir, v katerem se na leto zbere približno 40 milijonov evrov, in dobrih 30, 32 milijonov evrov prispeva energetika. Tudi koncesije, ki se plačujejo iz teh objektov, ki se sedaj gradijo, na eni strani najprej seveda energetska podjetja proizvedejo zeleno električno energijo, vsaka hidroelektrarna pomeni 1 % slovenske oskrbe z obnovljivimi viri z zeleno energijo. Na drugi strani pa tudi s koncesijskimi dajatvami in z vodnim skladom povrnejo te dajatve, ki se sedaj vlagajo v protipoplavno zaščito v obdobju 40 do 50 let. Ta investicija je zelo pomembna tudi zato, ker se v celoti izvaja s slovenskim znanjem. Izvaja ga slovenska projektiva, slovenska strojegradnja, slovenska gradbena operativa. Edini del, ki se uvozi, je generator v tej elektrarni, kar predstavlja približno 15 % cele investicije. Gre za enega od najboljših mogočih teh javnih objektov, s katerim tudi ustvarjamo zagon gospodarstva. Za nami so trije projekti, odlično izpeljani v rokih, tudi v finančnih okvirih, zato mislim, da je ta manko sredstev, ki je sedaj nastal zaradi nižjih prilivov v podnebni sklad in tudi druge rabe tega podnebnega sklada – enostavno, za ti dve leti je treba zagotoviti, v tem času pa najti tudi ustrezen dolgoročen vir, da se ta investicija izpelje do konca, se pravi še hidroelektrarna Mokrice. Ni nepomembno povedati, da smo že v tistem času, ko sem sam bil minister za kmetijstvo in okolje, pričeli aktivnosti za pridobitev 70 milijonov evrov kredita Evropske investicije banke. V lanskem letu je bil kredit odobren in tudi to, da sedaj omogočimo to investicijo, sprošča ta kredit, ki ga imamo po manj kot 2 % obresti meri in na dobo 20 let s pet- ali šestletnim moratorijem. Gre za pomemben projekt; projekt, s katerim nadaljujemo ta projekt hidroelektrarn na spodnji Savi in upam, da čim prej pridemo tudi na srednjo Savo in tudi na Muro, in da ta cikel [[…]] [[znak za konec razprave]] [[…]]v Sloveniji zaključimo tak način. Zato tudi sam v imenu Slovenske ljudske stranke najavljam podporo temu zakonu in prosim tudi za podporo vse ostale kolegice in kolegi.
Hvala. Želi še kdo v imenu poslanske skupine? V imenu Poslanske skupine Zavezništvo Alenke Bratušek, gospa Maša Kociper.
Hvala lepa. Res je, tudi v Poslanski skupini Zavezništvo Alenke Bratušek bomo podprli ta zakon. Mnogo je bilo že povedano, zakaj. Jaz bi dodala samo še to, da je zakon nastajal pred leti, in sicer so ga vložili trije poslanci LDS, gospod Avšič, gospod Janc in gospod Anderlič, pri pisanju tega zakona pa so sodelovali nekateri najvidnejši člani naše stranke in še vedno menimo, da je ta projekt treba dokončati. Zakon je prvotno predvidel dokončanje v dvanajstih letih. Vmes so tako eni kot drugi malo nagajali pri umeščanju v prostor, pri zagotavljanju financiranja za infrastrukturni del in tako se je vse skupaj zamaknilo za štiri leta, ampak še bolj se bo, če ne bomo omogočili tega podaljšanja financiranja za nadaljnji dve leti. Ne za tiste, ki to veste, ampak za tiste, ki nas morda gledajo, bi spomnila, da je vodni sklad bil ustanovljen istočasno s tem zakonom in da se ne polni iz proračuna, kot morda narobe kdo od poslušalcev ali gledalcev misli, ampak se polni iz že zgrajenih in delujočih hidroelektrarn na vseh slovenskih rekah. Se pravi, ne samo v Posavju, ampak tudi sicer. Je pa res, da največ sredstev iz tega sklada dobi prav Posavje, ampak iz razlogov, ki so bili prej že navedeni, to ni nič slabega. Na ta način se je Posavje uspešno spopadlo s poplavno problematiko. Dogaja se tam izgradnja potrebne infrastrukture, nivo podtalnice je pod kontrolo in ne nazadnje tudi ta projekt, ko bo dokončan, bo predstavljal drugi največji vir za polnjenje vodnega sklada v bodoče. Tako glede na vse povedano in glede na to, da je naša predsednica Vlade gospa Alenka Bratušek pred slabima dvema mesecema otvorila infrastrukturo v hidroelektrarni Brežice, bomo v Poslanski skupini Zavezništvo ta zakon podprli. Hvala.
Hvala. V imenu poslanskih skupin smo zaključili obrazložitve glasu. V osebnem imenu ima besedo gospod Matevž Frangež.
Izgradnja verige hidroelektrarn na Savi je izjemno pomembna in absolutno spoštujem ambicijo predlagateljev, da s sprejetjem tega zakona pospeši in omogoči financiranje projekta v Brežicah. Toda, mariborski poslanci že vrsto let – in iz korektnosti velja poudariti, da je bil od vseh nas pri tem vprašanju najbolj aktiven gospod Janez Ribič – opozarjamo na krivično delitev sredstev iz vodnega sklada. Največji financer vodnega sklada so Dravske elektrarne. Porečje Drave pa je v primerjavi s privilegiranostjo porečja Save pravzaprav izrazito deprivilegirano pri uporabi sredstev vodnega sklada. Boste rekli, ja morda, ampak na Dravi nimate potreb. Ni res! Leto in pol nazaj so kraje ob Dravi prizadele katastrofalne poplave, tisto je bil zadnji rdeči alarm, povzročena gospodarska in človeška škoda, ki je pokazala, da je treba reagirati in poplavno varnost ob reki Dravi popraviti. In ko govorimo o teh sredstvih, bi želel glasovati za, ampak zaradi tega, ker se s tem zakonom nadaljuje neuravnoteženo financiranje iz vodnega sklada, pri čemer se ponovno zapostavlja Drava, kot se pri vprašanju siceršnjega položaja Dravskih elektrarn v slovenski energetiki, pač v tem primeru tega ne morem podpreti. Poudarjam, tudi minister Bogovič in sedanji minister Židan sta zaključila zgodbo o uporabi kohezije za poplavno varnost ob reki Dravi. Desetine milijonov gre zdaj uspešno v krepitev poplavne varnosti, ampak to pač ni dovolj. Poplavno varnost ob reki Dravi je treba za potrebe ljudi, za varovanje njihovega premoženja pa tudi njihovih življenj urgentno popraviti. Zato mislim, da je takšna rešitev, kot jo predlagate krivična.
Hvala. Besedo ima gospod Matjaž Han.
Hvala lepa. Vidi se da je predvolilna mrzlica, da vsak nastopa, kako je treba storiti za svoj okraj in tako naprej, od Andreja, Francija, zdaj že Matevž in tako naprej, zdaj se bo še kdo drug javil. Eno stvar bom rekel, jaz bom podprl, absolutno, ta zakon, pa ne zato, ker ga je Andrej Vizjak sam vložil, pa bi ga lahko dal v sopodpis Franciju in tako naprej, če smo pred enimi tremi leti skupaj en zakon pisali, ampak ker gre za predvolilno mrzlico, to razumem in želim vsem kolegom, da bodo vendarle izvoljeni. Ampak, v Sloveniji se moramo nekaj dogovoriti, ko se spravimo k velikim investicijam, kot je TEŠ, kot so hidroelektrarne, kot bo, upam drugi tir, kot upam, da bo ne vem kaj, še tretja razvojna os. Za božjo voljo, dajmo, preden bomo podpisali prvo pogodbo, poiskati vire financiranja, ki bodo spremljali investicijo od prvega do zadnjega dne, in nadzirati investicije, da se ne bodo vmes nekateri napajali, tako ali drugače, da ne bodo prišli očitki, da se preveč v Sevnici in Krškem gradi. Vse vabim, da naj pridejo pogledati, kaj in kako se gradi iz tega denarja. Tako bom ta zakon podprl, ker vem, da se bo to nadaljevalo, ker so v Posavju že sklicali izredno sejo, ker se bo delala promocija pri tem, hvala bogu, če bo zaradi tega kakšen poslanec več izvoljen, ampak pomembno je, da dokončamo investicijo, ki predvsem daje energetsko samooskrbo tej državi in drugo, protipoplavno varnost za en del Slovenije. In upam, da bomo kdaj rešili tudi Dravo. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Srečko Meh.
Jaz vodji poslanske skupine Matjažu Hanu povem, da ne kandidiram in da ne govorim zaradi tega, ker bi delal EPP, kot mnogi od tistih, ki ste danes tukaj govorili. Vsi, ki boste pa ta zakon podprli, pa se spomnite, ko bo spet nastala povodenj na Dravi – kdo bo takrat odgovoren? Zakaj ko bodo vode in ujme na drugih vodotokih, takrat se spomnite tega, kako ste glasovali in kako smo razdelili vodni sklad. Gospe in gospodje, za lokalno infrastrukturo hidroelektrarne Brežice bomo dali iz vodnega sklada, oprostite, 131 milijonov, iz podnebnega sklada bomo dali pa 25 milijonov. Ko govorimo o investicijah, potem lahko povemo, da so se investicije enormno povečale, kadar govorimo o tem. Recimo, Boštanj je bil zgrajen za 91 milijonov, kot je bil planiran. Blanca – planiranih 80 milijonov, zgrajena 132, Krško 86 milijonov – 173 milijonov, Brežice 84 milijonov, zgrajena za 276 milijonov. Infrastrukturni objekti so dvakrat, trikrat, štirikrat višji, kot so sami energetski objekti. Vsi energetski objekti na spodnji Savi pravzaprav so obvladljivi. Lokalna infrastruktura pa se draži enormno. Mi tam, gospe in gospodje, delamo 2 tisoč 500 metrov cest, delamo bazene, delamo tribune, delamo seveda vse ostalo, kar je. Zato pravim, ni prav – jaz podpiram, da se gradijo elektrarne na spodnji Savi, podpiram, da se tudi investicijski programi naredijo, ampak ne na ta način, gospe in gospodje, da celotni Sloveniji jemljemo ves razpoložljivi denar za urejanje vodotokov. Ko boste glasovali za, se spomnite, kdo je odgovoren za to, da so povodnji na Dravi, če hočete, pa še na drugih vodotokih, da jih ne naštevam. Glasoval bom proti.
Hvala. Besedo ima gospa Renata Brunskole.
Najlepša hvala. Sama kot poslanka Državnega zbora celotno obdobje delujem v smeri podpore projektom, ki delujejo v dobrobit razvoja Republike Slovenije. Ne glede na to, da območje spodnje Save ni v Beli krajini, ampak je v Posavju, zagotovo podpiram projekt, katerega je nujno treba dokončati. Mislim, da ljudje v Posavju pričakujejo takšno odločitev Državnega zbora, ki bo v dobrobit prebivalcev. Danes v Posavju, jutri v Savinjsko-šaleški dolini, pojutrišnjem v Beli krajini, kdaj na Koroškem, Primorskem in tako dalje pa vse do Pomurja. Torej, to spremembo zakona bom podprla in želim si za prihodnje, katerakoli vlada bo, da bo določena vprašanja, ki so bila tudi z naših razprav nekaterih podana, torej tudi vezano na transparentnost, vezano na vire, mogoče kdaj v prihodnosti še bolj dorečena, da ne bo potem dilem, zakaj je kdaj katera vlada ali kateri sklic državnega zbora sprejel takšno in takšno odločitev. Ljudje ob spodnji Savi si zaslužijo, da se ta projekt dokonča in da se dokonča celotna infrastruktura. Predlog bom podprla.
Hvala. Besedo ima mag. Andrej Vizjak.
Spoštovani, za razliko od nekaterih drugih energetskih projektov je imel ta energetski projekt v celoti v začetku zaprto finančno konstrukcijo. Sklad za vode, kot je gospa Kociper povedala, je bil ustanovljen samo zato, da se financira infrastrukturo na spodnji Savi. Sklep vlade Antona Ropa iz leta 2002 govori, da se bodo sredstva Sklada za vode prioritetno namenila za financiranje infrastrukture na spodnji Savi. kdor tega ne ve, pač ne ve in ni res, spoštovani, da ni bil v začetku tega projekta zagotovljen tudi finančni vir za financiranje infrastrukture. Še več. Sfinancirana infrastruktura preko elektrarn daje ponovno vir za gradnjo infrastrukture, kajti koncesijske dajatve od hidroelektrarn, kajti tudi vodna povračila od hidroelektrarn so namenski vir za financiranje vodne infrastrukture, v nasprotju z blokom 6, spoštovani, ki ni imel zaprte finančne konstrukcije nikoli in še danes ne. Torej to je ena stvar. Druga stvar je. Investicija se vrši v okviru planiranega, res pa je, da je del povečan zaradi zahtev zlasti Ministrstva za okolje zaradi nadomestnih habitatov in nesrečnih številnih drugih ureditev, ki so posledica zahtev ministrstva, ne pa nikakršne lokalne ali druge [[…]]In večina sredstev se namenja za vodno infrastrukturo, za vodno infrastrukturo, za urejanje vodotokov. Pa še nekaj, projekt ne pomeni, seveda v energetskem smislu, veliko. To je državni projekt, to ni Vizjakov lokalni projekt, gre za nacionalni projekt, ki ga vse vlade tiščite v svoje programe. To je pomemben protipoplavni projekt, ki bo zaščitil Posavje pred poplavami. To je pomemben projekt za ohranjanje podtalnice na Krško-brežiškem polju, to je pomemben projekt za razvoj kmetijstva, saj omogoča namakanje v tem delu. Skratka in ne nazadnje gre za zagon slovenskega gospodarstva, ki ob tem lahko dela, še posebej lokalnega. Torej, spoštovani, ta zakon bom podprl iz vseh teh naštetih razlogov.
Hvala. Besedo ima mag. Ivan Vogrin.
Hvala lepa, gospod predsednik. Tudi mene ne grabi predvolilna mrzlica, ker ne kandidiram, zato ni moja razprava predvolilna, menim pa, da tisti, ki imajo pomisleke pri podprtju tega zakona, lahko pripravijo na hitro po vzoru tega zakona zakon o pogojih za izkoriščanje energetskega potenciala Drave in že čez teden ali 14 dni na izredni seji sprejmemo takšen zakon. Namreč, zakaj? Govorimo o številkah 100, 200 milijonov, mi smo se zadolžili v enem letu za 10 milijard. Če pri naslednji zadolžitvi za 10 milijard izločimo 200 milijonov za izkoriščanje energetskega potenciala Drave, bomo seveda naredili največ. Zato gospoda Frangeža pozivam, hitro naj pripravi zakon, ga vloži v proceduro, preidimo od besed k dejanjem, od besed se ne da živeti. Bom podprl zakon in tudi, če bi prišel o Dravi, bi ga seveda podprl. In upam, da bo prišel. Hvala lepa.
Havla. Torej smo pri obrazložitvi glasu in naslednji je gospod Tomaž Lisec. Izvolite.
Hvala. Zakaj sploh razglabljamo o tem zakonu? Zato, ker očitno Vlada oziroma pristojno ministrstvo, ni naredilo svojega dela. Še več, pristojno ministrstvo ima odklonilno stališče do zakona, Vlada pa mnenja sploh nima. Najprej glede financ. Letos bo v vodnem skladu ostalo 20 milijonov evrov. Torej pozivam vse tiste, ali na ministrstvih ali poslanci iz določenega okolja, da pripravijo projekte, ne želje, pripravijo projekte in verjamem, da takrat bomo oziroma bodo posavski poslanci podprli tudi tiste projekte. Dejstvo pa je, prej bo dokončana izgradnja verige hidroelektrarn na spodnji Savi, prej bo več denarja tudi za ostale zadeve. Morda premalo omenjamo, da gre za infrastrukturni projekt v času, ko se infrastrukturni projekti ustavljajo, ko gradbeništvo nima dela. Gre za obnovljiv vir energije, majhen delež, ampak tisti, ki spremljate malo evropska poročila glede ekoloških tem, veste, da je tudi majhen napredek velik napredek. Torej antipot projektom a la TEŠ 6. Tretjič, gre za protipoplavno zaščito, ki smo jo tudi v Posavju zelo potrebni. Prihajam iz Sevnice in vem, kaj je doživel kolega Franci Bogovič v Krškem, in vem, kaj je doživel kolega Andrej Vizjak v Brežicah, ko smo bili Sevničani zaradi dveh hidroelektrarn že rešeni. Četrtič, gre za urejanje vodotokov, tudi Sava ima vodotoke, ne samo Drava in ostale reke, tudi tam je treba urejati vodotoke. Peto, možnost namakanja v kmetijstvu, razvoj turizma; tudi v Posavju smo od kmetijstva zelo odvisni in želimo razvoj turizma. Skratka, več kot več razlogov, da zakon podpremo. Še enkrat pozivam vse tiste, ki govorite o projektih glede vode pri svojih področjih: naredite projekte, podprli jih bomo. Hvala.
Havla tudi vam. Gospod Franc Bogovič bo še obrazložil glas.
Protipoplavna zaščita je zagotovo ena od prvih prioritet, ki jo moramo v Sloveniji izvesti. Eno leto sem bil minister in v tistem času smo določili 61 poplavnih območij, ovrednotili, več kot 600 do 800 milijonov je okvirno ocena, ker je zelo težko naprej točno oceniti vrednost teh projektov. Evropska investicijska banka to podpira. V tem letu smo – sedaj se nadaljuje, kot je dejal gospod Frangež – začeli in se nadaljujejo protipoplavne zaščite na Savinji od Luč preko Celja, Vojnika, Laškega, kakor tudi to, na kar je gospod Ribič opozarjal – vidimo, da uspešno, dva mandata –, tudi območje Dupleka in tega konca, kjer so bile hude poplave. Zavedajmo se, da je bilo v enem škodnem primeru, ko je Drava poplavila, 180 milijonov evrov škode. Tu pa govorimo o teh desetinah milijonov, ki jih vlagamo v protipoplavno zaščito, da se to več ne zgodi. Ko je bilo toliko besed o treh hidroelektrarnah. Približno 130 milijonov je bila zaščita od Vrhovega pa do Krškega. Sedaj je večji projekt, ker gre za akumulacijo, kjer je treba dvigniti tudi vodo 10 metrov visoko, ker gre tudi za namakanje Krškega polja in podobne zadeve, zato je tudi ta zadnji akumulacijski jez, ki mora imeti volumna za celodnevno obratovanje, toliko večji. Ko govorimo o teh desetinah ali stotinah milijonov, 130 milijonov je manj kot 10 % Termoelektrarne Šoštanj. S tega mesta še enkrat trdim, da je tudi velenjski premog treba izkopati. Tako bi pri takih temah pričakoval malce širši pogled kot vsak na svojo dolino. Znamo tudi drugi tako narediti. Konec koncev se bo mogoče tudi TEŠ zaključil, če bo prišel denar iz posavskega energetskega bazena in bo pomoč na razpolago. Bodimo kolegi in mislimo o Sloveniji in ne vsek o svojem ribniku.
Hvala. Prehajamo na odločanje o zakonu. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 57, proti 6. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 4. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dostopu do informacij javnega značaja v okviru rednega postopka. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Lahko odločimo? Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Državljanske liste ima gospod Rihard Braniselj.
Hvala lepa. O čem danes odločamo? Če bi vprašali vse bančnike tega sveta, ali to zadevo podpirajo ali ne bodo rekli: ne. Vsi bančniki tega sveta bi bili do nezavesti proti, ker zadeva posega v temelje bančništva, to pa je bančna tajnost. In iz tega naslova tudi razumljiva zadržanost Banke Slovenije, Evropske centralne banke, Zveza bančnikov in tako dalje. Vendar bančna tajnost v svetu ni več absolutna in tudi ne sme več biti absolutna. Vse države financirajo propadle banke in pravico imajo davkoplačevalci, da vedo, kaj in komu odplačujejo kredite. Zato predlagam, da to novelo podpremo. Hvala lepa.
Hvala. Lahko odločimo o zakonu? Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine? Ne. V lastnem imenu? Obrazložitev glasu v lastnem imenu ima Darko Jazbec.
Hvala lepa za besedo. Moram reči, da sem zelo natančno poslušal razpravo tukaj. Moje ugotovitve potem so naslednje. Če je Banka Slovenije proti, ECB ni naklonjena, Združenje bank Slovenije ni naklonjeno: če gre za odstop od sistemske ureditve po zakonu o bančnosti in če je kršeno načelo zaupanja in s tem zmanjšana konkurenčnost, potem dejansko, če bi glasoval za, bi glasoval proti stroki. Delati proti stroki pomeni delati nestrokovno in verjetno to ni v redu za državo. Vpraševal sem se, čemu bi sploh bilo namenjeno, da bi delal nestrokovno. Torej, če bi šlo za element všečnosti ali pa če bi na osnovi kakšne slabe vesti iz preteklosti v smislu napad je najboljša obramba. Tudi mene ni prepričal najpogosteje slišan argument na razpravi, da davkoplačevalci imajo pravico, da vedo, kaj so plačali. Saj tudi zdravstveni prispevek je nek obvezen davek, pa to ne pomeni, da sedaj imamo vsi pravico vedeti vse diagnoze vseh pacientov. Zato bom glasoval proti. Hvala.
Hvala tudi vam. Obrazložitev glasu ima še gospod Jakob Presečnik.
Hvala lepa. Saj lahko v imenu poslanske skupine ali v svojem imenu. Obrazložil bom v svojem imenu, bo pa tako zagotovo glasovala celotna poslanska skupina. Mislim, da spoštujemo bančno tajnost. Ta je izredno pomembna, kot je pomembno tudi to, kar je pred mano rekel kolega – tajnost osebnih podatkov na področju zdravja. Vendar se moramo zavedati, da gre tu za tako imenovane slabe kredite, ki niso bili preneseni na slabo banko, in v tem je problem. Saj ne gre za kredite, ki so normalni, ki se jih normalno odplačuje, s katerimi ni nobenih problemov, temveč gre za tiste zadeve, ki so slabe – že sama beseda pove, kam spadajo. O tem smo mnogo govorili že pri sprejemanju prejšnje novele zakona pred nekaj meseci. Predlog z amandmajem, ki je bil tudi z našim podpisom, je govoril o podobni rešitvi ali enaki rešitvi, ampak očitno takrat kot opozicijski poslanci nismo dobili te priložnosti, da bi Državni zbor sprevidel, da je treba tudi to vnesti v to spremembo zakona. Zato ne glede na to, kdo zdaj predlaga, kdo ne, bomo ta predlog z veseljem podprli in tudi jaz osebno. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima mag. Ivan Vogrin.
Hvala lepa, gospod predsednik. Pojem bančna tajnost bi v tem primeru morali zamenjati s pojmom bančna kraja. Namreč, krediti, ki so bili najeti z zavarovanji in so bili najeti s poštenimi nameni za proizvodne in druge dejavnosti, so neproblematični in jih lahko vsi vidijo. Sam sem najel kredit za podjetje oziroma moje podjetje ga je najelo, ta kredit je slab kredit in ga lahko vsi gledajo, ni treba ničesar skrivati, pod nobeno bančno tajnostjo, ker je bil kredit porabljen za namen, za katerega je bil najet. Če pa je nekdo najel 100-milijonski kredit in denarja ni vložil v proizvodnjo, v stroje, v halo, ampak odnesel v davčno ugodno okolje, v tujino na tajni račun, zdaj pa ta kredit ni šel na slabo banko, ampak je ostal na banki, potem pa se ta človek in ti ljudje morajo bati. Vidite, danes ne govorimo o ničemer drugem kot o tem, da morajo biti vsi ljudje in vsa podjetja v enakem položaju. In ta zakon, ta novela zakona to omogoča oziroma s sprejetjem te novele zakona bodo vsa podjetja in vsi ljudje v enakem položaju. Zato bom za to glasoval in srčno upam, da bo novela zakona tudi sprejeta, v duhu tega, kar govorimo, da smo za pravično in pošteno Slovenijo. Ta zakon omogoča pravično in pošteno Slovenijo. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospod predsednik. To novelo Zakona o dostopu do informacij javnega značaja bom podprl; kot tudi obe poslanski kolegici. V bistvu smo prvo vajo že opravili, vendar neuspešno, v tretjem branju, ko smo obravnavali novelo zakona. Takrat smo, Nova Slovenija, Slovenska demokratska stranka in Slovenska ljudska stranka, vložili amandma v tretjem branju, pa ni bil sprejet. To vajo zdaj ponavljamo in izgleda, da bomo to vajo opravili uspešno. Seveda, bančna tajnost je osnovni postulat bančništva, toda vrtalci bančne luknje niso bančniki. To novelo zakona bom potrdil, bom glasoval za, tudi in predvsem zato, ker od mene to zahtevajo davkoplačevalci, državljanke in državljani te države. Tudi davčna tajnost je osnovni postulat davčnega sistema neke države. Ampak v Državnem zboru smo sprejeli zakon, da davčne dolžnike pod posebnimi kriteriji objavimo na spletni strani. Ali se je podrl svet? Ne, ni se. Kaj se je zgodilo? Več davka država pobere. To so učinki in pričakujem, da bodo tudi tu za državo dobri učinki, če se bo ta novela zakona uveljavila v polni meri. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Besedo ima gospod Bojan Starman.
Hvala lepa za besedo. Tudi jaz bom absolutno ta zakon podprl. Na žalost je to eden od edinih načinov, da se na nek način s kontrolo, ki je ne zna opraviti niti Banka Slovenije niti organi, ki nadzirajo in revidirajo poslovanje v bankah, da to omogočimo ljudem, medijem in tako naprej, da bomo sami nadzirali in videli, kaj se v teh bankah dogaja. Edini inštrument, edini način je transparentnost in javnost nekaterih podatkov, in to tistih podatkov, za katere bomo mi plačevali; državljanom bo izstavljen račun. Ne govorim o vseh, ampak o tistih, ki niso vrnjeni. To nas je do zdaj stalo okrog 10 milijard evrov, ko se je enostavno špekuliralo in povečevalo to bančno luknjo brez kakršnegakoli nadzora in še vedno bi se želeli nekateri skrivati v teh javnih podatkih in delati in mrcvariti po tem našem denarju, tako kot se je do zdaj. Še enkrat: podprl bom.
Hvala. Glasujemo o zakonu. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 41, proti 30. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 30.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 5. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Poročila o delu Komisije za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb za leto 2013 K predlogu sklepa ni bilo vloženih amandmajev, zato prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Prvič, Državni zbor Republike Slovenije se je seznanil s Poročilom o delu Komisije za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb za leto 2013. In drugič, Državni zbor podpira prizadevanja Komisije za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb, ki jih navaja v ugotovitvah in stališčih ter poziva Vlado, da jih skupaj s pristojnimi službami čim prej realizira. Lahko odločimo o sklepu? Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 54, proti 17. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 17.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 6. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dohodnini v okviru rednega postopka Prehajamo na odločanje o vloženem amandmaju, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženega amandmaja z dne 19. junija 2014. Prehajamo k 1. členu in odločamo o amandmaju Poslanske skupine Zavezništvo Alenke Bratušek k 1.členu. Lahko odločimo? Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! V razpravi smo pravzaprav že povedali, da smo predlagatelji, torej Poslanska skupina Nove Slovenije in Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, ugotovili, da amandma, ki ga je spisalo Ministrstvo za finance in vložila Poslanska skupina Zavezništvo Alenke Bratušek pravzaprav ne prinaša neke nove dodane vrednosti. Nekako smo se potem v razpravi, kolikor sem pač sledil, vsi s tem strinjali in zato v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije napovedujem, da bomo ta amandma zavrnili in prosim tudi ostale kolegice in kolege, da ne podprete tega amandmaja. Hvala lepa.
Hvala. V imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke gospod Franc Bogovič. Izvolite.
Kot je kolega Jože dejal, gre za to, da če se ta amandma sprejme, imamo v sami proceduri sprejemanja zaplete in treba na novi seji še enkrat o tem odločati. Rok trajanja se nam počasi izteka, zato se bojimo, da bi zaradi tega lahko ta zakon ostal na stranskem tiru, vsi pa smo se strinjali, da je zakon, v katerem se poenostavi poslovanje malim podjetnikom, se pravi espejem, mikro podjetnikom, s pavšalno odločitvijo nekaj, kar je konec koncev veliko pričakovanje podjetništva, na drugi strani pa tudi, kolikor sem doslej razumel, v veliki meri tudi skupna zaveza nas, ki smo tukaj v Državnem zboru, da takšno proceduro izpeljemo. V nadaljevanju bo treba popraviti še Zakon o dohodnini, v tistem zakonu tudi uskladiti ti dve številki s 50 na 100 tisoč in če je potreben takšen popravek, kot je sedaj z amandmajem naveden, predlagam, da se odločimo in da se v novem sestavu takrat vzporedno opravi tudi ta popravek, če je potreben. Kot pa je bilo ugotovljeno, je verjetno ta nejasnost, kaj pomeni zaposlen pri espeju, dokaj jasno prikazan že sedaj v osnovni verziji zakona, zato ni treba sprejeti tega amandmaja. Ne zato, ker bi bili proti amandmaju, ki ga je predlagala Vlada, ampak ker bi v procesnem postopku to lahko onemogočilo sprejetje prepotrebnega zakona v tem mandatu. V Slovenski ljudski stranki tudi ne bomo podprli tega amandmaja izključno z razlogom, da bi ga v tem mandatu parlamenta, se pravi, zakon v celoti še sprejeli v tretjem branju.
Hvala. Glasujemo o amandmaju. Navzočih 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 38. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. S tem smo zaključili z odločanjem o amandmaju in s tem tudi zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakonaKer v drugi obravnavi amandma k dopolnjenemu predlogu zakona ni bil sprejet, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Lahko odločimo o zakonu? Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije gospod Jožef Horvat. Izvolite.
Hvala še enkrat, gospod predsednik. Bom čisto kratek, Poslanska skupina Nove Slovenije kot sopredlagateljica tega zakona bo novelo Zakona o dohodnini podprla. Gre za poslanski zakon, kolegice in kolegi in mislim, da v tem času, ko naš mandat izzveneva, da je prav, da nekaj dobrega naredimo za malo gospodarstvo, ki v Sloveniji predstavlja skoraj 99 % celotnega gospodarstva. Predlagam, da podpremo ta zakon in ne bo nam žal. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. V imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke, gospod Franc Bogovič. Izvolite.
Dovolite, da tudi kot sopredlagatelji ponovimo ta apel, da za malo gospodarstvo, se pravi za mikro in mala podjetja ter espeje, naredimo ta korak v pravo smer in omogočimo pavšalno odločitev; se pravi, manj birokracije, manj ukvarjanja s papirji, ampak več dela za slovensko obrt in podjetništvo. Prosim za podporo pri tem zakonu.
Hvala. Glasujemo o zakonu. Navzočih 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 11. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 7. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku od dohodkov pravnih oseb v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 19. 6. 2014. Prehajamo k 1. členu in odločamo o amandmaju Poslanske skupine Zavezništvo Alenke Bratušek k 1. členu. Lahko odločimo? Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospod predsednik. Tukaj je pravzaprav zgodba podobna kot pri prejšnjem zakonu o dohodnini. Seveda vse spoštovanje za skrb, za izboljšanje teksta Zavezništvu Alenke Bratušek, amandmaje je spisalo Ministrstvo za finance, kot so sami povedali, vendar predlagatelji, torej Nova Slovenija in Slovenska ljudska stranka, ugotavljamo, da ni neke bistvene dodane vrednosti, zato imamo odklonilno stališče do tega amandmaja. Predlagam, gospod predsednik, če smem v imenu racionalnosti povabiti tudi kolegice in kolege, da zavrnemo amandma k 1. členu in prav tako tudi amandma k 3. členu, takrat se ne bom več oglašal. Hvala lepa.
Hvala. Pozivanje sicer ni dovoljenje. Želi še kdo obrazložiti glas? Ugotavljam, da ne. Glasujemo o amandmaju k 1. členu. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 36. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo k 3. členu in odločamo o amandmaju Poslanske skupine Zavezništvo Alenke Bratušek k 3. členu. Lahko odločimo? Glasujemo o amandmaju k 3. členu. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 36. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. S tem smo zaključili z odločanjem o amandmajih in s tem tudi zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili sprejeti, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Lahko odločimo? Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije gospod Jožef Horvat.
Hvala, gospod predsednik. Gre torej za dvojček, zakonodajni dvojček, za pavšaliste, za malo gospodarstvo. Mi bomo ta zakon seveda kot sopredlagatelji skupaj s Slovensko ljudsko stranko podprli. Gre za poslanski zakon, predlagatelji sami ga ne moremo podpreti, zato pričakujemo podporo širšega avditorija in recimo temu, da smo poslanci naredili nekaj dobrega za slovensko gospodarstvo. Hvala.
Hvala. Glasujemo o zakonu. Prosim? Obrazložitev glasu, v lastnem imenu. Gospod Darko Jazbec, izvolite.
Hvala za besedo. Gre za dvojček predloga zakona, osebno imam res tu velike dileme, ker s tem, če pritisnemo za, povzročamo neko neenakost pred zakonom. V praksi bom razložil s primerom. Če je v javnem zavodu nek vrtnar zaposlen, pa zasluži 50 tisoč evrov bruto, pa drugi v drugem javnem zavodu kot outsourcing, pa isto 50 tisoč evrov bruto, se v njunem žepu pozna razlika skoraj 10 tisoč evrov. Torej neenakost pred zakonom je tudi protiustavna. Drugo, kar je, država dobi manj. Saj je res, da je v času Alenke Bratušek ta država v precej boljši kondiciji, vsi kazalci kažejo na okrevanje, ampak tako zelo dobro pa še vseeno ni, da bi mogoče že kar zdaj nižali davke. Tretje, kar bi želel povedati, ne gre za pravi pavšal. Pravi pavšal imajo, recimo, v Avstriji, kjer to ni vezano na višino dohodka. Tu gre dejansko za nižanje davkov. Torej, v dilemi sem za to, če glasujem za, potem imam več v svojem žepu in pridobim mogoče kakšen glas potencialnega volivca, če pa glasujem proti, pa je to dobro za državo in enakost pred zakonom. Zdaj pač se moramo vprašati, kaj smo politiki. Hvala.
Hvala. Lahko glasujemo? Prehajamo na odločanje o zakonu. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 11. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 10. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izenačevanju možnosti invalidov, skrajšani postopek. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Lahko odločimo? Glasujemo o zakonu. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 75, proti nihče. [[Za je glasovalo 75.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 12. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga deklaracije o ustavnih vidikih izvršitve odločbe Ustavnega sodišča U-I-114/11 z dne 9. 6. 2011, Uradni list Republike Slovenije št. 47/2011, o občini Ankaran. K dopolnjenemu predlogu deklaracije ni bilo vloženih amandmajev, zato prehajamo na odločanje o predlogu deklaracije. Lahko odločimo? Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Pozitivna Slovenija gospod Jožef Kavtičnik.
Hvala lepa. Spoštovani! Z odločbo Ustavnega sodišča o ustanovitvi občine Ankaran je bila večkrat kršena Ustava Republike Slovenije. In to dejanje bo zagotovo šlo v ustavnopravno zgodovino kot primer, ki se nikoli ne bi smel in nikoli ne sme zgoditi. S sprejetjem deklaracije lahko poslanke in poslanci dokažemo, da nam gre za načelo delitve oblasti, pravne države in demokratične ljudske oblasti. Predvsem pa, da nam gre za ustavo, ki Državnemu zboru Republike Slovenije daje edinemu v državi pravico in dolžnost, da sprejme in sprejema zakone in ustanavlja občine. Zato pričakujem, da bomo deklaracijo podprli.
Hvala. V imenu Poslanske skupine narodnih skupnosti gospod Roberto Battelli.
Hvala lepa. Italijanska narodna skupnost je nasprotovala drobitvi Kopra že od vsega začetka, od 1994. leta, torej 20 let vseskozi. Pri tem nismo imeli v mislih samo naših legitimnih interesov, ampak interese širše skupnosti, posebej pa še zaledja, katerega razvojne možnosti so seveda dosti boljše, če se razvije v močni in celoviti koprski občini. Kot povsod v mediteranskem prostoru je zaledje tesno povezano z obalnimi mesti, že odkar je čas nastal. Stoletja in stoletja je temu tako in to označuje kulturo kraja. Seveda, ta element in ta vidik je sestavni del izgradnje harmonične in uspešne lokalne samouprave, kar je predvideno v vseh konvencijah in kar je prisotno tudi v naši zakonodaji in v našem pristopu k tem problemu. Včeraj smo lahko slišali nekaj v zvezi s tem, kako je vse to nastalo in se razvijalo v nasprotju s takrat veljavno zakonodajo in v nasprotju tudi s sedaj veljavno zakonodajo. Ni kriterijev, ki bi bili, nobeden od kriterijev, ki so obstajali in ki obstajajo, niso izpolnjeni za občino Ankaran. Nobeden! Ustavno sodišče pravi, da obljube pobudnikov o skrbi za položaj Italijanov na območju Ankarana zadoščajo. Sploh ne gre za to. Tam to ni mogoče. Na območju Ankarana ni mogoče izvajati pravic in ni mogoče skrbeti za položaj narodne skupnosti. V tem je problem. Torej, za kaj gre? Gre za to, da se ustvari neko etnično čisto enklavo sredi narodnostno mešanega območja. Za nič drugega! [[…]] [[znak za konec razprave]] [[…]]Skratka, to je izjemno nevaren precedens, izjemno nevaren precedens, ki lahko pomeni drobitev Obale na prafaktorje iz špekulativnih interesov: špekulacije z zemljišči, denar iz Luke [[…]]Saj drugih razlogov ni. Deluje nam kot neko grozeče svarilo pred [[…]]Kot v stalinizmu. [[izklop mikrofona]] [[…]]
Hvala. Glasujemo. Ne! Se opravičujem. V lastnem imenu mag. Ivan Vogrin, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Pred časom sem vložil zakon, ki bi naj uredil to področje. Ker pa je bila ocena tistih, ki so prizadeti, da bo z deklaracijo seveda to lažje in učinkoviteje rešiti zadevo, sem zakon umaknil. Deklaracijo v celoti podpiram in trditve, da Državni zbor s tem posega v pristojnost Ustavnega sodišča, ne držijo. Namreč, zakaj ne po mojem mnenju? Ustavno sodišče je Državni zbor že leta 2007 pozval, da uredi to področje, Ustavno sodišče je pozvalo Državni zbor, da uredi to področje z zakonom. Ker pa sta potekla dva sklica državnega zbora in se nič ni zgodilo, je poseglo Ustavno sodišče, samo zato, ker Državni zbor ni ničesar v tej zvezi ukrenil. To je bil razlog za poseg Ustavnega sodišča. Torej z današnjim sprejetjem deklaracije bo Državni zbor napravil svojo ustavno dolžnost in pravico, da v zvezi z ustanovitvijo občin in ukinitvijo občin sprejme ustrezne sklepe. Samo Državni zbor je za to pristojen in Ustavno sodišče je tudi to Državnemu zboru že pred časom naložilo. Hvala lepa.
Hvala. Obrazložitev glasu gospod Jakob Presečnik.
Hvala lepa, gospod predsednik. Ta točka ali pa ta materija je pa res nekaka farsa v mnogih letih in dejstvo je, da je Ustavno sodišče presekalo neke vrste gordijski vozel – to kar sem jaz že včeraj rekel. Dejstvo je tudi to, da ta deklaracija ali pa katerakoli deklaracija po našem poslovniku ni zavezujoč dokument, mislim, da za nobenega, in zato si sploh ne predstavljam, zakaj sploh sprejemamo to deklaracijo, čemu bo služila. Mislim, da to, kar sem že včeraj rekel, da imate kot predsednik Državnega zbora v skladu s svojimi pristojnostmi in dolžnostmi dolžnost – mislim, da še vi, ne glede na to, da bodo volitve, ne vem, kdaj je treba razpisati, nimam zdaj v glavi teh rokov, ampak vi ali vaš naslednik – jaz mislim, da vi –, da razpišete lokalne volitve. Mislim, da vam to nalaga zakonodaja ne glede na to, ali bi bila ta deklaracija sprejeta ali ne bi bila sprejeta. Ker kot rečeno, v zvezi s tem so se dogajale čudne zadeve, čudna glasovanja. Ustavno sodišče je to, kot rečeno, presekalo na način, kot je presekalo. Ne vem, kaj prinaša deklaracija, po moje deklaracija ne prinaša enostavno ničesar. Zaradi tega bom glasoval proti tej deklaraciji. Hvala lepa.
Hvala. Obrazložitev glasu v svojem imenu gospod Roberto Battelli.
Hvala lepa. Torej, če k tistemu, kar sem prej povedal, prištejemo še eklatantno in vztrajno neupoštevanje dvojezičnosti, kakor tudi vztrajno zanemarjanje, uničevanje in prisvajanje kulturne dediščine kraja, potem dobimo podobo evropske Slovenije, kjer postulati pravne države ne veljajo – ne samo v tem primeru, danes bo šel v zapor šef opozicije, brez materialnih dokazov, na primer, brez enega materialnega dokaza, na primer [[…]] [[oglašanje iz dvorane]] [[…]]Ampak to je samo eden od primerov, od ropa v bankah in tako naprej in tako naprej. Smejte se, ja! Torej, dobimo to podobo. Za nas zagotovo pravna država ne velja, glede na to, kako gredo stvari. Razen, da obstaja nek poslanec v Državnem zboru ali poslanka ali kdorkoli že, ki ga izvolijo pripadniki narodne skupnosti in ki na koncu pomeni samo izgovor za nečednosti, ki jih doživljamo. Hvala lepa.
Hvala. Lahko odločimo o dopolnjenem predlogu deklaracije? Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 17. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 17.]] Ugotavljam, da je dopolnjen predlog deklaracije sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo prekinjeno 1. točko dnevnega reda, to je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o stvarnem premoženju države in samoupravnih lokalnih skupnosti po skrajšanem postopku. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da se Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov ima dr. Andreja Črnak Meglič [[..]]
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolegice in kolegi, lepo pozdravljeni! Prosim vas za podporo temu zakonu, ki je nastal kot poslanski zakon. Predstavlja drugi korak v naslednjem nizu mnogih korakov, ki bodo morali biti storjeni, zato da se oblikuje podporno okolje za razvoj socialnega podjetništva. Namreč, gre za posebno obliko podjetništva, za podjetništvo v javnem interesu, ki se izkazuje s tem, da se izvaja dejavnost, ki jo družba nujno potrebuje, ne z namenom ustvarjanja profita, in s tem omogoča možnost zaposlovanja. Zato vas prosim, da podobno, kot ste to storili s podporo Zakonu o socialnem podjetništvu, to soglasno storite tudi sedaj in daste dobro popotnico temu zakonu. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Glasujemo o zakonu. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 56, proti 1. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno A 1. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o sistemu plač v javnem sektorju po nujnem postopku. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženem amandmaju, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženega amandmaja z dne 20. 6. 2014. Prehajamo k 6. členu in odločamo o amandmaju Poslanske skupine Zavezništvo Alenke Bratušek k 6. členu. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo glasovanje o amandmaju in drugo obravnavo predloga zakona v okviru nujnega postopka. Ugotavljam, da je Državni zbor v drugi obravnavi sprejel amandma k 6. členu dopolnjenega predloga zakona, in sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k temu členu vložiti amandma. Ugotavljam, da ni priglašenih k razpravi oziroma besedi. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Obveščam vas tudi, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista obvestili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih v drugi obravnavi, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Prehajamo na zaključitev zakonodajnega postopka za predlog zakona, ki ni bil osnova za pripravo dopolnjenega predloga zakona. Odbor za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo predlaga Državnemu zboru, da sprejme naslednji sklep: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o sistemu plač v javnem sektorju, druga obravnava, EPA 1997-VI , ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložil poslanec mag. Ivan Vogrin, ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Lahko odločimo o tem sklepu? Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 11. TOČKO DNEVNEGA REDA to je na MANDATNO-VOLILNE ZADEVE. Pod točko a prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o spremembah Sklepa o imenovanju predsednikov in podpredsednikov delovnih teles Državnega zbora . V skladu s peto alineo šestega odstavka 21. člena Poslovnika Državnega zbora je Kolegij predsednika Državnega zbora na 103. seji 17. 6. 2014 sprejel sklep o spremembah sklepa o določitvi števila mest poslanskih skupin v delovnih telesih Državnega zbora in o določitvi poslanskih skupin, ki jim pripadajo mesta predsednikov in podpredsednikov delovnih teles Državnega zbora. V skladu s sprejetim sklepom je Poslanska skupina Zavezništvo Alenke Bratušek sporočila kandirate za predsednika oziroma podpredsednike delovnih teles Državnega zbora, v katerih je prišlo do sprememb. Predlog sklepa ste prejeli. Sprašujem, če želi o tem sklepu spregovoriti predstavnik katere poslanske skupine? Ugotavljam, da ne. S tem smo končali predstavitev stališč poslanskih skupin. Sprašujem, če želi besedo kdo od poslank in poslancev? Ugotavljam, da ne. Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o razrešitvi in imenovanju predsednice in podpredsednika Ustavne komisije, predsednice Odbora za gospodarstvo, podpredsednika Odbora za finance in monetarno politiko, podpredsednika Odbora za zunanjo politiko, podpredsednika Odbora za pravosodje in predsednika Odbora za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 64, proti nihče. [[Za je glasovalo 64.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Pod točko b prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o spremembi Sklepa o izvolitvi predsednika, podpredsednika in članov Komisije za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb. V skladu s sklepom, ki ga je sprejel Kolegij predsednika Državnega zbora na 103. seji 17. junija 2014, je Poslanska skupina Zavezništvo Alenke Bratušek sporočila predlog za člana Komisije za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb. Predlog sklepa ste prejeli. Sprašujem, če želi kdo besedo v imenu poslanskih skupin? Ne želi. Zaključujem predstavitev stališč poslanskih skupin. Sprašujem, če želi kdo v lastnem imenu besedo? Ugotavljam, da ne. Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o razrešitvi in izvolitvi člana Komisije za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb. Ob tem vas obveščam, da bo na podlagi drugega odstavka 10. člena Zakona o parlamentarnem nadzoru obveščevalnih in varnostnih služb sklep sprejet, če bo zanj glasovala večina vseh poslancev, to je 46 ali več. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 64, proti nihče. [[Za je glasovalo 64.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Pod točko c prehajamo na obravnavo Poročila k potrditvi izvolitve poslank in poslancev iz Republike Slovenije v Evropski parlament. Zbor bo pod to točko obravnaval dva predloga sklepov, ki jo je zboru predložila Mandatno-volilna komisija in sta objavljena na e-klopi. Sprašujem, če želi predstavnik Mandatno-volilne komisije besedo. Ne želi. Želi besedo poročevalka Mandatno-volilne komisije? Ne želi. Želite besedo predstavniki poslanskih skupin? Ne želite. S tem zaključujem predstavitev stališč poslanskih skupin. Želi besedo kdo od poslank in poslancev? Ne želi. Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Prvič, Mandatno-volilna komisija predlaga Državnemu zboru, da na podlagi prvega odstavka 23. člena Zakona o volitvah poslancev iz Republike Slovenije v Evropski parlament in 112. člena Polovnika Državnega zbora sprejme naslednji sklep: Potrdi se izvolitev naslednjih poslank in poslancev iz Republike Slovenije v Evropski parlament: Franc Bogovič, rojen 2. februarja 1963, stanujoč Koprivnica 39a Krško – lista kandidatov: Nova Slovenija in Slovenska ljudska stranka; Tanja Fajon, rojena 9. maja 1971 stanujoča Novo Polje C VII/31 Ljubljana Polje – lista kandidatov: Socialni demokrati in stranka Evropskih socialistov; Alojz Peterle, rojen 5. 7. 1948, stanujoč Vodovodna 3a, Ljubljana – lista kandidatov: Nova Slovenija in Slovenska ljudska stranka; dr. Igor Šoltes, rojen 22. 8. 1964, stanujoč Viška cesta 23, Ljubljana – lista kandidatov Verjamem! Lista dr. Igorja Šoltesa; Patricija Šulin, rojena 25. 11. 1965, stanujoča Cankarjeva ulica 48, Nova Gorica – lista kandidatov: Slovenske demokratska stranka – SDS; Romana Tomc, rojena 2. 11. 1965, stanujoča Ob dolenjski železnici 144, Ljubljana – lista kandidatov: Slovenska demokratska stranka – SDS; Ivo Vajgl, rojen 3. 3. 1943, stanujoč Cesta Dolomitskega odreda 43, Log-Dragomer – lista kandidatov DeSUS – Demokratska stranka upokojencev Slovenije; Dr. Milan Zver, rojen 25. 5. 1962, stanujoč Janežovski Vrh 37, Janežovski Vrh, lista kandidatov: Slovenska demokratska stranka – SDS. Glasujemo. Navzočih 67 poslank in poslancev, za je glasovalo 67, proti nihče. [[Za je glasovalo 67.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. S sklepom bom seznanil predsednika Evropskega parlamenta. Ker v skladu z drugim členom Zakona o volitvah poslancev iz Republike Slovenije v Evropski parlament poslanec v Evropskem parlamentu ne more biti poslanec v Državnem zboru, Mandatno-volilna komisija predlaga Državnemu zboru, da se na podlagi 9. člena Zakona o poslancih v zvezi z 2. členom Zakona o volitvah poslancev iz Republike Slovenije v Evropski parlament in 112. člena Poslovnika Državnega zbora seznani z naslednjim sklepom: Ugotovi se, da funkcija poslanca v Evropskem parlamentu ni združljiva s funkcijo poslanca Državnega zbora, zato poslancu Francu Bogoviču in poslanki Romani Tomc z dnem potrditve mandata poslanca oziroma poslanke v Evropskem parlamentu preneha mandat poslanca oziroma poslanke Državnega zbora. Državno volilno komisijo bom zaprosil, da na podlagi 17. člena Zakona o volitvah v Državni zbor obvesti Državni zbor, katera kandidata z list kandidatov postaneta poslanca za preostanek mandata namesto poslancev, ki jima preneha mandat. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in 70. izredno sejo Državnega zbora. Hvala in nasvidenje.