Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam nadaljevanje 32. izredne seje Državnega zbora Republike Slovenije. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: gospod Roberto Battelli, Geza Džuban, Ljubo Germič, Aurelio Juri, gospa Darja Lavtižar Bebler, gospod Rudolf Moge, dr. Marko Pavliha od 16.00 ure dalje, gospa Breda Pečan tudi od 16.00 ure dalje, Milan Petek in Bojan Starman. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DOHODNINI. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Gospod Šircelj, izvolite, imate besedo.
Hvala lepa. Spoštovani predsednik, spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Pred vami je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o dohodnini, katerega sprejem Vlada predlaga po nujnem postopku. Ta zakon predstavlja enega izmed ukrepov, s katerimi se bodo ublažili učinki povišane rasti cen življenjskih potrebščin v preteklem letu, ki so najbolj prizadele ljudi z najnižjimi dohodki. Da se zagotovi, da se njihovi dohodki približno realno ohranijo na enaki ravni, Vlada predlaga povišanje splošne olajšave za 2.000 evrov za zavezance s skupnimi dohodki do višine 6.800 evrov letno, kar je približno dohodek minimalne letne plače, kar pomeni, da s to davčno olajšavo prehajamo med države, ki določajo splošno olajšavo na ravni minimalne plače. Za zavezance z dohodki med 6.801 in 9.000 evrov se povečuje splošna olajšava za 1.000 evrov. Tako bodo znašale za te zavezance splošne olajšave nekaj manj kot 5.000 evrov za tiste, ki imajo dohodke do 6.800 evrov, in nekaj manj kot 4.000 evrov za zavezance z dohodki do 9.000 evrov. Za ostale davčne zavezance bo ostala splošna davčna olajšava enaka, v višini 2.959,60 evra, kar z drugimi besedami pomeni, da je Vlada tu sprejela selektiven pristop, selektiven pristop predvsem zaradi tega, da se osredotoči na tiste davčne zavezance, ki jih je povišanje cen življenjskih potrebščin najbolj prizadelo, ter da na drugi strani takšen predlog zakona pomeni fiskalno vzdržen predlog, navsezadnje bo za te zneske Vlada zmanjšala svoje odhodke. Finančni učinek tega davka znaša 38 milijonov evrov in za to bo Vlada zmanjšala odhodke. Z zakonom o dohodnini in davčnimi zakoni pa ne moremo dejansko rešiti vseh problemov, predvsem tistih davčnih zavezancev, ki imajo otroke in že koristijo davčne olajšave za otroke, zato je ta zakon samo del ukrepov in je povezan seveda z zakonom, ki povečuje otroške dodatke in ga bo Državni zbor tudi obravnaval na tej seji. S tem zakonom se dejansko osebam, ki prejemajo 6 800 evrov plače, poveča neto plača za 320 evrov, kar znaša približno 82% trenutno veljavne minimalne plače. Za davčne zavezance, ki prejemajo 9.000 evrov, pa se ta letni znesek dohodkov oziroma neto plače povečuje za 160 evrov na letni ravni. Koliko davčnih zavezancev bomo zajeli s tem zakonom? Okoli 205 tisoč davčnih zavezancev, od tega približno 175 tisoč davčnih zavezancev, ki prejemajo plačo, ostali davčni zavezanci pa prejemajo, tako pokojnino, če imajo še dodatne dohodke, poleg pokojnine, kot seveda tudi druge dohodke, katastrski dohodek in ne nazadnje je tukaj okoli 11 tisoč davčnih zavezancev, ki ustvarjajo dohodke kot samostojni podjetniki. Z zakonom o dohodnini Vlada predlaga še dve bistveni spremembi, in sicer spremembo na področju olajšave, in sicer razširitve oprostitve plačila dohodnine od prejemkov za opravljanje občasne ali začasne nege ali pomoči invalidov, tudi Za primere, ko reprezentativne in druge invalidske organizacije, ki te prejemke izplačujejo, delujejo na lokalni ravni. Predlaga se tudi sprememba na področju obdavčitve kapitalskih dobičkov, predvsem zato, da kapitalski dobički, ki dejansko niso izplačani, ne bodo tudi obdavčeni, ter predlaga se rešitev, ki jo je predlagala evropska komisija, ko je ugotavljala sprejemljivost Zakona o dohodnini. Spoštovani predsednik, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Predlagam, da Državni zbor sprejme dopolnjen predlog zakona, kot ga je sprejel Odbor Državnega zbora za finance in monetarno politiko. Hvala lepa.
Hvala državnemu sekretarju, gospodu Širclju. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Besedo dajem podpredsedniku gospodu Viliju Trofeniku za predstavitev poročila odbora. Prosim.
Lep pozdrav vsem prisotnim v dvorani! Odbor Državnega zbora za finance in monetarno politiko je na svoji 36. seji dne 17. januarja 2008 kot matično delovno telo obravnaval predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o dohodnini, ki ga je Državnemu zboru Republike Slovenije v obravnavo predložila Vlada s predlogom, da se predloženi zakon obravnava in sprejme po nujnem postopku. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predloženi zakon proučila z vidika skladnosti z ustavo in pravnim sistemom ter zakonodajno-tehničnega vidika. Zakonodajno-pravna služba je podala pripombe k določbam 2., 4., 5. in 8. člena, pripombI Zakonodajno-pravne službe k 2. in 4. členu sta upoštevani v amandmajih, ki jih je sprejel odbor. K predloženemu zakonu so vložile amandmaje poslanske skupine: Slovenska demokratska stranka, Nova Slovenija, Slovenska ljudska stranka, Demokratična stranka upokojencev in Poslanska skupina Socialnih demokratov. Pri uvodni dopolnilni obrazložitvi zakona je predstavnik predlagatelja zakona podrobno predstavil namen in cilje predloženega zakona ter predlagane rešitve. Pri tem je poudaril, da gre v prvi vrsti za ukrep Vlade za preprečitev oziroma zmanjšanje negativnih učinkov povečanja rasti cen življenjskih potrebščin na življenjsko raven najšibkejših davčnih zavezancev. Poleg tega predloženi zakon odpravlja tudi nezdružljivost določb veljavnega zakona s pravom Evropske skupnosti in sporazumu o evropskem gospodarskem prostoru ter odpravlja neustrezno davčno obravnavo nekaterih dohodkov. Predstavnik predlagatelja je nadalje poudaril, da je predlagani zakon samo eden izmed paketa ukrepov, ki jih predlaga Vlada in s katerimi se uvajata dodatni davčni olajšavi za nekatere davčne zavezance, in sicer: dodatna davčna olajšava v višini 2.000 evrov za zavezance z letnimi dohodki do 6800 evrov bruto in tisoč evrov za zavezance z letnimi bruto dohodki med 6801 in 9.000 evri. Predstavnik predlagatelja je tudi poudaril, da se Vlada zaveda, da predlagani ukrep v celoti in zadovoljivo ne rešuje vseh negativnih učinkov, zlasti ne pri tistih zavezancih, pri katerih skupne davčne olajšave presegajo mejo, do katere učinkujejo davčne olajšave. Na koncu je predstavnik predlagatelja utemeljil potrebnost nujnega postopka z željo, da bi zakon začel učinkovati že pri prvem izplačilu plač. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je v uvodni predstavitvi mnenja opozorila na pripombo k 8. členu glede sklicevanja na novelirane člene veljavnega zakona in ne na člene obravnavane novele. Takšno sklicevanje po mnenju Zakonodajno-pravne službe predstavlja sistemski odstop od sicer ustaljenih zakonskih rešitev. Nadalje je Zakonodajno-pravna služba opozorila na potrebno jasnejšo opredelitev časovnega mejnika za spremenjeni način obračuna ter odsotnost obrazložitve razlogov pogojev v zvezi z rezidentom države, ki ni Slovenija, v 5. členu zakona. V razpravi o posameznih členih zakona je bilo izraženo večinsko mnenje, da je predlagani ukrep sicer dobrodošel za blaženje negativnih učinkov podražitev za zavezance z najnižjimi dohodki, istočasno pa so bili izraženi tudi dvomi ali je predlagani ukrep tudi najučinkovitejši način reševanja nastale problematike. V razpravi so bili podani tudi nekateri alternativni predlogi, kot so: znižanje dohodninskih stopenj, zvečanje splošne davčne olajšave ali celo razmislek o prilagoditvi celotnega sistema socialnih transferjev. V razpravi je bilo izraženo tudi stališče o sorazmerno poznem vladnem ukrepu, saj bi bilo normalno, da bi se davčna zakonodaja spreminjala vzporedno s sprejemom proračuna. Zagovornih predlaganih ukrepov pa so v razpravi predvsem poudarjali blažitev položaja najbolj ogroženega sloja prebivalstva. Odbor je ob upoštevanju pripomb Zakonodajno-pravne službe v skladu s 131. členom Poslovnika sprejel amandmaje k 2. in 4. členu zakona ter v skladu s 130. členom Poslovnika sprejel amandma poslanskih skupin Slovenske demokratske stranke, Nove Slovenije, Slovenske ljudske stranke in DeSUS-a k 8. členu zakona, ni pa sprejel amandmaja Poslanske skupine Socialnih demokratov k istemu členu. Odbor je razpravljal tudi o predlogu amandmaja odbora, s katerim bi popravili sklicevanje o določbah posameznih odstavkov 8. člena v skladu s pripombami Zakonodajno-pravne službe. Predlagatelji zakona so taki rešitvi nasprotovali, kljub vztrajanju Zakonodajno-pravne službe. Zaradi nasprotujočih stališč odbor ni oblikoval svojega amandmaja k 8. členu, ocenjuje pa, da je do razprave na plenarnem zasedanju Državnega zbora potrebno to problematiko razčistiti in če bo potrebno, z ustreznim amandmajem tudi popraviti. Hvala lepa.
Hvala. Sledi predstavitev stališč Poslanskih skupin. Dr. Matej Lahovnik bo predstavil stališča Poslanske skupine Zares. Prosim.
Hvala lepa. Spoštovane poslanke, poslanci, gospod predsednik. V Poslanski skupini Zares smo mnenja, da je nekaj na področju dohodnine treba storiti. Dejstvo je, da so inflacijski pritiski veliki in da so udarili najbolj tiste v najnižjih dohodninskih razredih, ki največji delež svojih dohodkov namenjajo za nujne življenjske dobrine, za hrano in energijo, ki se v zadnjem obdobju tudi najbolj dražijo. Seveda, predlagane rešitve bomo kot nek prispevek k blažitvi problema inflacije podprli. Žal nam pa je, da se Vlada tega ni lotila na bistveno boljši način, kot je predlagani način. Namreč, predlagane olajšave, ki jih Vlada uvaja, so precej neučinkovite vsaj z dveh vidikov. Prvič, treba je upoštevati, da če preračunamo, koliko bodo te olajšave pomenile za posameznega zavezanca, ugotovimo, da se jim bo v povprečju mesečni neto dohodek povečal za 20 evrov. 20 evrov je ob vseh teh zadnjih podražitvah, ki smo jim bili priča, in tistih, ki jih še pričakujemo v marcu, sledijo namreč podražitve mesa, ki so že najavljene, je bolj kaplja v morje kot pa neka resna blažitev socialne krize, ki smo ji priča. In drugič. Treba je poudariti, da tisti sedaj, ki so najbolj ogroženi, to pa so družine v najnižjih dohodninskih razredih z več otroki, imajo že sedaj na razpolago več olajšav, kot pa imajo sploh dohodkov in jim tako dodatne olajšave v ničemer ne bodo koristile. Za njih očitno Vlada predvideva samo ta ukrep, ki je v obliki 8% povečanja otroškega dodatka, kar pa je spet, če preračunate v evre, povsem zanemarljiv znesek v primerjavi s temi podražitvami, ki se nam dogajajo. Druga stvar, na katero je vendarle treba zelo resno opozoriti, je, da nam je žal, da niste upoštevali predloga Poslanske skupine Zares, ki smo prvi tudi javno predstavili, to pa je, da bi bilo bistveno bolje, če bi se znižale mejne davčne stopnje v najnižjem dohodninskem razredu in bi se dodatno uvedel tudi draginski dodatek za najbolj ogrožene. Namreč, po tem predlogu, ki ga sedaj Vlada predlaga, je dejstvo, da tisti, ki imajo 670 evrov neto dohodka, ne bodo deležni nikakršnih olajšav. In zdaj si predstavljajte primere osebe, ki ima 670 evrov ali 700 evrov dohodka in ima še nezaposlenega zakonskega partnerja in ni deležen nikakršnih dodatnih olajšav. Za te Vlada očitno ne predvideva nikakršnih ukrepov. In jaz vas res sprašujem tukaj, predstavniki Vlade, ali vi res mislite, da lahko nekdo, ki ima 670 evrov mesečnega neto dohodka in še zraven denimo nezaposlenega vzdrževanega družinskega člana oziroma zakonskega partnerja, preživi mesec s tem zneskom? Zakaj ste pozabili na ta sloj ljudi, zakaj ste v celoti zanemarili te, ki so vendarle tudi precej socialno ogroženi? Namreč, slovenski davčni sistem ne pozna koncepta družinske dohodnine. In če imate zdaj posameznika, ki, kot sem dejal, zasluži nekaj nad 670 evrov in ima še lahko, recimo, nezaposlenega družinskega člana, ga v ničemer ne rešujete njihovega problema. Pa tudi če nima vzdrževanega družinskega člana, je vendarle že v današnjem svetu podražitev, ki smo jim priča iz dneva v dan, iz meseca v mesec, povsem nerazumljivo, kako je Vlada lahko tako grobo odrezala to mejo in dejala, da tisti, ki imate 670 evrov ali dodaten evro več, tisti si ne zaslužite nikakršne davčne olajšave, pač znajdite se, kakor veste in znate, kar pa ob teh podražitvah, ki smo jim priča in ki jim še bomo priča, enostavno ni lahko. Dejstvo je, da zato v Poslanski skupini Zares menimo, da bi bil drugačen način reševanja boljši in da bi vendarle morali ob tej krizni situaciji razmisliti o draginjskem dodatku, ki smo ga predlagali, in pa razmisliti bi bilo treba, kako vendarle pomagati tem tudi v srednjem sloju, če je to, da nekdo zasluži 670 evrov, sploh srednji sloj, ali lahko s tem dejansko pride skozi ob vseh teh podražitvah. Na te ljudi smo ob vseh teh predlogih pozabili, na to je treba opozoriti in zato tudi danes v imenu Poslanske skupine Zares izražam naše pričakovanje, da bo Vlada z naslednjimi ukrepi rešili tudi problematiko teh ljudi, ki jih je zelo veliko in ki jih je danes povsem izpustila. Hvala.
Hvala. Gospod Vili Rezman bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. No, tudi v naši poslanski skupini bomo brez kakšnih pomislekov in enotno podprli predlagane spremembe oziroma dodatne davčne olajšave, si pa pri tem ne domišljamo, da gre za kaj več kot obliž na, recimo, temu krvaveči rani. Tudi mi se strinjamo, da bo potrebno razmisliti na dolgi rok o drugačnih in kvalitetnejših ukrepih za preprečitev ponovnega nastajanja tovrstnih problemov, s katerimi se zdaj ukvarjamo. Ti problemi so problemi neke specifične situacije. Danes smo v situaciji, ko na eni strani z veseljem povemo, da imamo nekatere dobre makroekonomske rezultate, na drugi strani pa pritajeno ne priznavamo, kako zelo se bojimo inflacijskih pritiskov, ki kar nočejo prenehati. Ko na eni strani govorimo o tem, kako hitro se dvigajo cene življenjskih potrebščin, ki najbolj prizadenejo najnižje sloje, ko smo sredi tako rekoč vsesplošnih napovedi stavk in ko se vse več ljudi približuje pragu revščine. Najbrž kaj k temu prispevajo tudi politični imperativi, namreč tisti, ki govorijo o tem, kako je treba v letošnjem letu, ko so volitve, zaostriti antitajkunsko vojno, kako je treba upoštevati morebiti tudi ta prestopna plimovanja, ki smo jim danes priče, in kako je treba upoštevati, da gre pravzaprav tudi za predvolilno ogrevanje. Nekateri izmed predlaganih ukrepov so razumljivi šele znotraj tega konteksta. Tako ni naključje, da danes nadaljujemo izredno sejo. In ni naključje, da je na tej izredni seji pet točk dnevnega reda, ki so vse nujne. Torej, ukvarjamo se s samimi nujnimi postopki na izrednih sejah, in to najbrž govori o tem, kako je treba začrtati tudi neko usmeritev za bolj dolgoročne ukrepe in za bolj umirjeno obravnavanje tovrstnih problemov. Vlada se loteva tega ob pomoči tudi nekaterih drugih na dva načina: tako da najprej daje v postopek tiste zakone, s katerimi se sedaj ukvarjamo, ki so bili omenjeni in ki bodo prispevali nekaj k temu, da bodo z dodatno dohodninsko olajšavo pridobili pač tisti, ki so najnižje na dnu prejemkov, da bodo nekaj pridobili starostniki s popravkom varstvenega dodatka in da bodo nekaj pridobili tudi tisti, ki bodo deležni višjih otroških dodatkov. Napovedana sta še vsaj dva poskusa: eden je naš poskus, da se tudi nekateri drugi socialni transferji popravijo oziroma da se drugače usklajujejo, in poskus, ki je bolj ali manj predvolilni, ker bo učinkoval šele v naslednjem mandatu, v zvezi z dijaško prehrano oziroma njenim regresiranjem. Vse te ukrepe, ki blažijo, v Poslanski skupini DeSUS seveda podpiramo. Vendar je treba opozoriti, da so ti ukrepi za različne socialne skupine zelo različni. Če seštejemo ukrepe kumulativno, tiste, ki zadevajo izboljšanje otroških dodatkov, in pa to, kar bodo prinesle dodatne dohodninske olajšave, se to zvrsti v višini približno 80 milijonov evrov. Ko pa ugotovimo, koliko je tistega, kar je namenjeno starostnikom, smo pri 15-krat nižjem znesku, pri 5 ali 6 milijonih pri varstvenem dodatku in pri vdovskih pokojninah. Tudi to se nam ne zdi ravno najbolj uravnoteženo. Kar zadeva Zakon o dohodninskih olajšavah bo tako rekoč zaobšel, kot smo že slišali, srednje sloje, zaobšel bo starostnike, zaobšel bo upokojence in samo deloma, v nizkih zneskih in nizkih odstotkih bo pomagal tistim, ki so najnižje, na dnu prejemkov. In še to, kar bodo dodatno dobili, bo pravzaprav manj, kot so že izgubili in kot se bo izgubljajo tudi ob nadaljevanju inflacije. Kljub vsemu bomo v Poslanski skupini DeSUS to podprli, ker vendarle so to blažitveni ukrepi. Menimo pa, da če bi bili naši predlogi iz leta 2006, ko smo sprejemali dohodninsko zakonodajo, sprejeti - sicer ne bi preprečili tega, kar imamo sedaj na tapeti, negativni učinki pa bi bili verjetno manjši. Tako predlagamo, da se ponovno razmisli o različnih stopnjah dohodninske obremenitve, kar smo predlagali tudi že pred dvema letoma.
Hvala. Gospod Bogdan Barovič bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Spoštovani predsednik. Kolegice in kolegi, predstavniki Vlade. To, kar danes sprejemamo, je blažev žegen. Bodimo odkriti. Vsaka stvar je dobra in slaba. Blažev žegen zaradi tega, ker verjamem, da bo ta predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o dohodnini dobil večinsko podporo, če ne absolutno podpor. In tukaj ne bodimo hipokritični in povejmo po resnici, da ljudem privoščimo. Blažev žegen pa je ta zakon zato, ker je malce pozen. Kot sem rekel - vsaka stvar je za kaj dobra in slaba. Če se vrnemo v leto 2006, ko smo ljudem odvzeli 2% olajšav, ki naj bi vsem povprečnim državljankam in državljanom prinesle kakšen evro več ali manj, in so bile ukinjene z omenjeno spremembo Zakona o dohodnini. Toliko moramo biti pošteni in ljudem povedati v oči. Drugo dejstvo, ki velja, pa lahko moje besede v imenu Slovenske nacionalne stranke podpirate ali pa rušite, je, da se vsi zavedamo, da je leto 2008 volilno leto. In zaradi tega je seveda tudi ta predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o dohodnini prišel ven. Ampak, ne glede na to. Hvala bogu, da je volilno leto, ker s tem zakonom bomo skušali pomagati ljudem. In da ne bomo ponavljali vseh tistih besed in izračunov, ki so zapisani v poročevalcih, v predlogu zakona in tako naprej, če smo zelo pošteni povejmo konkretno: s predlagano novelo bodo davčno razbremenjeni dohodki fizičnih oseb, ki na letni ravni ne presegajo 9 tisoč evrov, davčni zavezanci z letno plačo v višini 6800 bodo zaradi višje oziroma dodatne olajšave imeli 6,5% višjo neto plačo oziroma se bo njegov neto dohodek zvišal za 320 evrov na letni ravni, kar je dobrih 82% enomesečne trenutno veljavne minimalne plače. Saj je res, to vse drži! Ampak izračun, če ga naredite, pomeni, da se bo za imenovano kategorijo povečal za 26 evrov na mesec. Da ne bom kritičen do Vlade, ministrom in pa nam, zdaj ne vem razmerja, pa za 60 evrov. 26:60. Gospe in gospodje, kolegice in kolegi, tako to je. Vendar, dopolnitev 3. točke 31. člena in dopolnitev četrtega odstavka 152. člena Zakona o dohodnini, ki govorita eden o invalidskih organizacijah in drugi o dejanski nabavni vrednosti vrednostnih papirjev in tako naprej, so pač posledica, kar s ponosom povem, naše skupne v preteklosti, Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Mi smo dali poslansko pobudo ministru za finance. Pobuda je bila in je sprejeta v noveli Zakona o dohodnini, kar je minister tudi odgovoril v noveli skupaj s poslanskim vprašanjem v prilogi. Zato je to po naši presoji dober razlog za to, da bomo ta zakon, jaz odkrito povem, o spremembah in dopolnitvah zakona o dohodnini tudi podprli in s tem pomagali ljudem. Ampak še enkrat pravim: tisto, kar smo leta 2006 naredili, vzeli 2% splošnih olajšav ljudem, ni dobro. Danes gasimo požar, govorimo o blaženem žegnju, če želite v razumljivem jeziku - enim bolj, drugim manj. V Slovenski nacionalni stranki bomo vztrajali pri tem, da to ne bo samo predvolilna obljuba vseh nas, vas in nas, predvsem Vlade, ampak da bo to tudi cilj v nadaljevanju, ne glede, kdo bo na vladi, in ne glede, kdo bo sedel v tem Državnem zboru. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Sašo Peče bo predstavil stališče Poslanske skupine nepovezanih poslancev. Prosim.
Spoštovani prisotni! Kam smo pripeljali to našo državo ali pa bolje, kam ste pripeljali to našo državo? Vsak dan se srečujemo z novimi višjimi cenami. Vsak dan se srečujemo z novimi željami po višjih plačah, zaradi tega, ker enostavno ljudje ne morejo slediti podražitvam. Vsak dan izvemo za nove inflatorne pritiske. Vsak dan je v tej državi nekaj slabšega. Jaz mislim, da je v osnovi potrebno odgovoriti, kam peljemo to državo. V Poslanski skupini nepovezanih poslancev, samoimenovani Lipa, smo več kot prepričanje, da je sicer všečno ušesom, da se v okviru Državnega zbora srečujemo s "per partes" zakoni, ki naj bi na nekem področju reševali zadeve. Ampak, gospe in gospodje, če pogledamo stanje v okviru naše države in vsebino omenjenega zakona pred nami, nam Vlada Republike Slovenije skozi zadnja vrata določa, kateri so prejemki, ki bodo označevali srednji razred v naši državi. Ampak okvire, ki jih postavlja za določitev tako imenovanega srednjega razreda na podlagi kapitalske moči, je Vlada Republike Slovenije potisnila tako nizko, da bi ta srednji razred v vsaki primerljivi evropski državi spadal globoko v socialno ogroženo kategorijo. Dejstvo je, da Vlada gradi, žal, po moji oceni napačno - v srednji razred spadajo tiste družine, kjer mora en zaposleni ob nezaposlenem partnerju preživeti s 700 evri na mesec. Tudi to je dimenzija tega zakona, ki nam ga Vlada Republike Slovenije v tem trenutku ponuja v sprejem. Predstavnik Vlade - in žal mi je, da danes ni z nami predsednika Vlade, kajti dejstvo je, da za obstoj teženj po inflaciji, za obstoj teženj po dvigu cen celotna slovenska politika ve že dve leti, da za ta obstoj vedo vsi makroekonomisti, se je Vlada Republike Slovenije odzvala prvič januarja leta 2008, medtem ko imamo podražitve - in roko na srce, saj ne prizadenejo nas, ki imamo visoke osebne dohodke oziroma višje - že od polovice prejšnjega leta masovne. Odzivnost je bila ravno obratna. Vse do preteklega leta, zaključka preteklega leta nam je Vlada govorila, da imamo čudovito gospodarsko rast - nič se nam ne more zgoditi. Na koncu leta je Vlada celo rekla, da imamo proračunski presežek -nič se nam ne more zgoditi. Predstavniki makroekonomskih institucij so govorili, da bo marca vse v najlepšem redu, vsi bodo pozabili. Dejstva so pa drugje. Šli smo, žal, v obdobje inflacijske spirale, kjer se težnje, ki spodbujajo inflacijo, pojavljajo iz dneva v dan in v vedno konkretnejših pogojih, pa najsibo to v obliki zahtev po zvišanju plač, preživetju proizvajalcev ali prodajalcev. Ampak ne, Vlada Republike Slovenije pride s "per partes" zakonom, katerega vsebina, poudarjam, je seveda sprejemljiva, zaradi tega, ker verjamem, da vsi težimo k izenačitvi oziroma vezavi minimalne plače z davčno olajšavo. Vendar to ne sme biti eden in edini predlog Vlade Republike Slovenije. Po drugi strani, glede na to, da Vlada Republike Slovenije ni priznavala te nevarnosti v preteklem obdobju, bi bilo smiselno, da dobimo celoten paket; da vemo, kateri so instrumenti, s katerimi se bomo skupaj bojevali zoper to nevarnost, ki jo je naša država v okviru nekdanje SFRJ že preživela in se vsi - verjamem, da predvsem starejši - spomnijo, kaj pomeni inflacijska spirala, kakšen je vpliv ne samo na človeka na socialnem dnu, gledano skozi materialne dobrine, ampak tako neresen pristop izključno za tisti segment, ki je samo in pa le na socialnem dnu. Gospodje in gospe, to ne bo pripeljalo do kvalitetne rešitve. Zakon je v osnovni za podpreti, nikakor pa ne smemo danes ustaviti, predvsem pa Vlada Republike Slovenije, svojega boja, mora ga razširiti, ne pa, da Vlada ustvarja negativne razmere z nosilci gospodarskega razvoja, z nosilci socialne družbe, socialnimi partnerji. Zato predlagam, da se predstavniki Vlade Republike Slovenije nemudoma sestanejo s predstavniki poslanskih skupin [[...]]
Čas je potekel!
Hvala.
Hvala. Gospod Zvonko Černač bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke podpiramo vse ukrepe, ki pripomorejo k temu, da se blažijo posledice draginje, ki smo ji priča v Sloveniji v zadnjih mesecih, in tako podpiramo tudi novelo zakona o dohodnini. Gre za prvega od zakonov oziroma ukrepov, ki jih obravnavamo na današnji seji in ki naj bi v povezavi z ostalimi - torej spremembo Zakona o varstvenem dodatku in Zakona o starševskem varstvu in družinskih prejemkih - ublažili položaj tistih z najnižjimi dohodki. Gre za ukrepe, ki naj bi dejansko v prvi vrsti ublažili posledice neupravičenih podražitev hrane, ki so v Sloveniji, kot smo videli iz statističnih podatkov, poskočile bistveno bolj kot v ostalih državah Evropske unije. Pa ne zaradi proizvajalcev, da ne bo nesporazuma, pač pa zaradi trgovcev in njihovih povezav. Konec koncev na dokaj čudne in specifične razmere v Sloveniji na tem področju kaže tudi izjava bivšega direktorja Mercatorja, ki je izjavil, da če bi bil on še vedno direktor te verige, inflacija ne bi bila tako visoka, kot je. Mislim, da ta izjava sama po sebi pove vse, in Vlada in Državni zbor sta pač tista, ki se morata odzvati na take pojave. Tistim, z najnižjimi prejemki, torej tistim, ki prejemajo do 6800 evrov letno, se bo olajšava povečala za 2000 evrov, tistim v razredu od 6801 evro do 9000 pa za 1000 evrov. Seveda je treba te spremembe gledati v povezavi z vsemi ostalimi ukrepi in ne parcialno in samostojno, tako kot je bilo že večkrat povedano, ker samo davčna politika ne more generirati ukrepov tudi na tem področju socialne politike. Zaradi tega so pomembne spremembe, ki jih obravnava v nadaljevanju, kot tudi vse ostale, ki jim bomo priča v prihodnje. Na odboru smo obravnavali dva amandmaja. Eden izmed amandmajev se je nanašal na spremembo uveljavitve glede tako imenovanih kapitalskih dobičkov, ki naj bi veljala tudi za tisto, kar se je zgodilo v letu 2007, se pravi tudi za prodaje, ki so se zgodile v letu 2007 in ki jih morajo zavezanci napovedati v napovedi v letošnjem letu in ta predlog spremembe je bil sprejet. Zdaj, za kaj gre? Mislim, da je pomembno na tem mestu na plastičen in enostaven način povedati, da smo s to spremembo omogočili, da ljudje ne bi plačevali davka na izgubo. Zaradi neke določbe Zakona o dohodnini, ki smo jo novelirali v preteklosti, bi se jim namreč v določenih primerih ne upoštevala nakupna in prodajna vrednost delnic, pač pa knjigovodska na dan 1.1.2006, in zaradi te specifike bi nekdo, ki je, recimo, leta 2001 kupil delnice za 100, jih leta 2007 prodal za 90, njihova knjigovodska vrednost pa znaša 80, bi dejansko plačal davek od te razlike, ne pa od dejansko nakupno-prodajne razlike zaradi te specifične določbe zakona, ki sem jo že omenil. Ta novela pa to neustrezno rešitev odpravlja, se pravi, preprečuje, da bi ljudje plačevali davek na izgubo. Glede drugega amandmaja, ki ga je predlagala Poslanska skupina Socialnih demokratov in ki ga imamo tudi danes na klopi in ki pravi, da naj bi te spremembe za te z najnižjimi dohodki veljale že pri obračunu dohodnine za leto 2007, pa je treba povedati, da ko smo na odboru glasovali o tem predlogu, ni bilo na odboru prisotnega nobenega iz opozicije, niti enega. To kaže na resnost te obravnave, kaže na to, da gre za neko čudno potezo, lahko bi rekli populistično. Tudi danes, žal, moram oceniti, da ta predlog, ki ga dobivamo na klop, ni eden od tistih predlogov, ki naj bi nadgradil rešitve v tem zakonu, ker ni nevtralen, je eden od ukrepov, ki bo z 38 milijoni evrov dodatno spodbudil inflacijska pričakovanja. Mislim, da iz tega razloga ni ustrezen, tako kot ne tisti, ki je bil predlagan v tem delu, da se najnižja davčna osnova zmanjša - bil bi dober, v kolikor bi A sledil B in v kolikor bi tisti, ki so to predlagali, predlagali tudi povišanje davčne osnove za tiste z najvišjimi dohodki. Vendar tega ni bilo in samo ta ukrep mislim, da bi potem povzročil neko nenormalno situacijo, ko bi profitirali tudi tisti, ki takšnih olajšav ne potrebujejo, zaradi tega ga, v kolikor bi bil predlagan, tudi ne bi podprli. Skratka, v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke podpiramo novelo Zakona o dohodnini, ne moremo pa podpreti amandmaja, tako kot je pripravljen, tudi zaradi tega, ker mislimo, da ni bil na podlagi neke resne ambicije, ampak iz drugih razlogov. Hvala lepa.
Hvala. Mag. Milan M. Cvikl bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Državljani in državljanke, poslanke in poslanci, gospod predsedujoči! Socialni demokrati smo večkrat opozarjali v zadnjih treh letih Vlado Republike Slovenije in koalicijo, da se bo uresničevanje njihove koalicijske pogodbe slabo končalo. Napovedali smo, da bodo bogati bogatejši in revni revnejši. Še v preteklem letu smo predlagali vrsto ukrepov, ko je bilo jasno, da inflacija postaja temeljno ekonomskopolitično vprašaje, pa tudi temeljno vprašanje vsakega, ko se znajde pri blagajni trgovine. Vse predloge, vse amandmaje ste zavračali. Ukrepe, ki jih pričenjamo obravnavati na tej izredni seji, razumemo kot priznanje Vlade, da je v preteklosti delala napake - bolje pozno kot nikoli. Predlog zakona bomo podprli. Menimo, da je to prvi korak, da se popravijo nekatere neumnosti v davčni reformi, ko najbogatejši za kapitalske dobičke plačujejo zgolj 4-odstotne točke več davka kot najrevnejši. Žal predlog zakona ni zadostna rešitev. Amandma, ki ga predlagamo in ki po napovedi koalicije ne bo doživel podpore, bi vsem, ki imajo do 566 evrov mesečne plače, dal za leto 2007 dodatnih 320 evrov. Zakaj temu nasprotujete? Samo zato, ker imamo proračunski presežek in bi se pokazalo, da ga ni, tega proračunskega presežka, ker je ta ustvarjen na račun nižjih socialnih transferjev, na račun tega, da 24 mesecev nismo dvignili varstvenega dodatka in tako dalje? Na ta račun varčevati v slovenski državi ni dopustno, če želimo ohranjati pravično družbo. Zato predlagamo amandma, ker če je sprejemljivo, da ne bomo obdavčili ljudi, ki špekulirajo, za leto 2007, ne vidim razloga, da ob proračunskem presežku za leto 2007 ne damo dodatne davčne olajšave tem, ki to najbolj potrebujejo. Vaše glasovanje ob tem amandmaju danes bo dokazovalo, ali Janez Janša resno misli z ukrepi za olajšanje položaja tistih, ki po Virantovo, kot pravi, "naj kar veslajo". In za to temeljno dilemo gre - nismo vsi v istem čolnu. Na eni strani so tisti, ki so na jahtah sredi tega ali kakšnega drugega zaliva, ki ste jim v tem mandatu za leto 2006, 2007 in 2008 dali do tisoč evrov mesečno višje neto plače. Danes predlagate, da bi nekateri dobili 26 evrov več na mesec. In to samo tisti, ki v letošnjem letu ne smejo iti s svojo plačo čez 566 evrov, ker v primeru, da bi šli čez 566 evrov, se njihova neto plača oziroma dodatna davčna olajšava takoj prepolovi. Zelo perfiden ukrep, ki naj zmanjša pritisk po stavkah! Gre za to, kdo bo pokril breme zmanjševanja inflacije. In menimo, da je pri 13% inflaciji, pri 11% rasti proračunskih odhodkov nedopustno, da minimalne plače rastejo za 2 do 3% in da so se pokojnine povečale za 2-odstotni točki. Zato podpiramo ta zakon in predlagamo amandma, s katerim ljudem, ki jim gre najtežje, damo dodatnih 320 evrov. Če boste to podprli, bomo videli pri glasovanju. Seveda pa pričakujemo, da bo Vlada - tako kot to počno v svetu vse resne vlade - prenehala s politiko "naj bogati bodo še bogatejši in revni revnejši" in pripravila resen program za uravnavanje [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]vseh v Sloveniji. A bo to res blaginja za vse?! Hvala lepa.
Hvala. Dr. Mitja Slavinec bo predstavil stališče Poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim. Tudi v Poslanskem klubu LDS bomo podprli predlagane spremembe in dopolnitve Zakona o dohodnini, ki so usmerjene - tako razumemo - predvsem v izboljšanje položaja tistih davčnih zavezancev, ki imajo najnižje dohodke in najnižje prejemke. To razumemo kot odgovor Vlade na visoko inflacijo, na posledice visoke inflacije in slišali smo že, da bodo tisti s prejemkom, na primer 6800 evrov potem deležni 320 evrov višje neto plače na letni ravni. Zaradi tega v LDS podpiramo to spremembo. Ocenjujemo, da to bo nekoliko izboljšalo položaj tistim, ki jih je inflacija najbolj prizadela. Pri tem pa ugotavljamo vsaj dvoje: prvo je, da tako predlagana sprememba zakona ne bo izboljšala položaja vsem tistim, ki bi to najbolj potrebovali. Predlagana sprememba ne bo izboljšala položaja tistim, ki imajo že sedaj tako nizke prihodke, da ne presežejo obstoječe olajšave, in zvišana olajšava na njih ne bo imela popolnoma nobenega vpliva. In kar je najhujše, to so prav tisti z najnižjimi prihodki, z najbolj težkim socialnim statusom, torej prav tem ne izboljšujemo socialnega položaja in jim ne odpravljamo negativnih posledic inflacije. Druga stvar, ki jo ugotavljamo, pa je, da je to ukrep, ki ni naravnan k odpravljanju razlogov in vzrokov za inflacijo; torej, ki dolgoročno ne rešuje nastale situacije, ki dolgoročno ne odpravlja posledic inflacije. Ne! Ravno nasprotno! Ta ukrep, ob že napovedanih dodatnih podražitvah ne bo dovolj. Treba bo s podobnimi, verjetno, še nadaljevati, kar bo, namesto da bi zmanjševalo inflacijo, nasprotno pripomoglo, prispevalo k še višji inflaciji. To je drugi razlog, ki nam vzbuja pomisleke. Še toliko bolj, saj smo Vlado že junija lanskega leta, s poslanskim vprašanje kolega Sajovica opozorili na pretečo visoko inflacijo, na to, da bo inflacija do konca leta postala tako visoka, da bo problem in da bo prizadela prav tiste z najnižjimi prihodki, prav tiste, pri katerih je delež za energetiko, prehrano, v proračunu največji. Takrat Vlada na to ni odreagirala. Vlada je bila prvič opozorjena v bistvu že pred enim letom, ko je Banka Slovenija izdala oziroma ko je prišlo mimo Banke Slovenije v javnost nekaj scenarijev in tisti najbolj črni seveda je predvideval točno takšno inflacijo, ki se je sedaj zgodila. Takrat je Vlada kot noj glavo porinila v zemljo, obtožila Banko Slovenije nedržavotvornega ravnanja, ampak žal, namesto da bi opozorila proučila, jih vzela resno, jih je ignorirala in sedaj smo točno tam, kar smo pred enim letom lahko slišali, da se bo zgodilo. Hkrati ugotavljamo, da če že gasimo požar, dajmo to početi učinkovito in ga pogasimo čim bolj. Zaradi tega ugotavljamo, da bi bilo učinkoviteje, če bi Vlada olajšavo uvedla že z 1.1.2007, kar bi imelo neposredne in takojšnje učinke na zvišanje in na olajšanje položaja tistim, ki to najbolj potrebujejo. V predlogu zakona podpiramo tudi oprostitev plačila dohodnine za prejemke za opravljanje občasne in začasne nege in pa tudi podpiramo, da se odpravlja nesmiselna določba, ki se je Vladi zapisala v obstoječi Zakon o dohodnini, glede kapitalskih dobičkov, kajti po sedaj veljavni zakonodaji nekatere morajo plačati kapitalske dobičke tudi, če imajo kapitalsko izgubo. V poslanskem klubu LDS predlog zakona podpiramo, hkrati pa pozivamo Vlado, naj napravi vse, kar je v njeni moči, da odpravi, da zmanjša inflatorne trende in zajezi inflacijo, kajti samo na ta način bomo lahko poskrbeli za stabilno gospodarstvo in tudi socialno varnost. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Ciril Testen bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Predstavniki Vlade, poslanke in poslanci! V Poslanski skupini Nove Slovenije bomo podprli predlog spremembe Zakona o dohodnini, saj bo ta v kombinaciji z višjimi otroški dodatki, s spremembo zakona o varstvenem dodatku in tudi spremembo zakona o starševskem varstvu in družinskih prejemkih bistveno izboljšal materialni položaj tistih, ki imajo najnižje prejemke. Podpiramo tudi idejo, da bi bili delavci z najnižjimi plačami in upokojenci z najmanjšimi pokojninami oproščeni plačila TV prispevka. V Novi Sloveniji bomo podprli tudi spremembo proračuna, ki naj bi zmanjšal javno porabo, zlasti pri izdatkih za vojsko. Smo pa prepričani, da v Sloveniji javna poraba ni generator inflacije, saj se iz leta v leto glede na dosežen bruto domači proizvod zmanjšuje, prav tako se zmanjšuje proračunski primanjkljaj. Še več, v letu 2007 bomo imeli prvič že proračunski presežek. V Poslanski skupini Nove Slovenije smo prepričani, da je potrebno iskati vzroke za inflacijo predvsem v visoki ceni nafte in drugih energentov, ki direktno ali posredno vplivajo na dvig cen blaga in storitev, na katere Vlada in koalicija nimata vpliva. Glavni generator visoke inflacije je po našem mnenju cena hrane na svetovnem trgu in še posebej pri nas doma. V trikotniku pridelava, predelava in trgovina, si glede na organiziranost in moč daleč največji kos privoščijo trgovci, kar je ne nazadnje vidno iz velikih dobičkov, ki jih imajo. Ko smo na eni od številnih komisij obravnavali lastninsko preoblikovanje Mercatorja, je bivši direktor tega podjetja povedal, da bi k umiritvi inflacije trgovci lahko prispevali bistveno več. Tretja, po našem mnenju, pa ni ključna zadeva, je uvedba evra, ki je zaradi zaokroževanja cen pri nizkocenovnih artiklih vsekakor vplivala na dvig cen. Četrti in ne najmanj pomemben razlog za relativno visoko inflacijo v Sloveniji je po mnenju Poslanske skupine Nove Slovenije z uvedbo evra bistveno povečan dostop kapitala preko poslovnih bank in privatnih gospodarskih subjektov, kar je vsekakor vplivalo na visoko gospodarsko rast in tudi na rast cen. Menimo, da je predlog, ki ga je pripravila Vlada, dober, saj zajema najobčutljivejše sloje prebivalstva in bo omogočil že v letu 2008 približno 200 tisoč upravičencem dodaten prihodek med 160 in 320 evri na letnem nivoju. Nikakor pa za nas ni sprejemljiv predlog Poslanske skupine Socialnih demokratov, ki ga je na novinarski konferenci predstavil gospod Pahor. Predlagal je znižanje najnižje davčne stopnje za 1 do 2 odstotni točki, s 16 na 14%. Ta predlog bi prinesel vsem, tudi tistim z visokimi plačami, najbolj ogroženim pa samo 20 do 80 evrov na letnem nivoju. V Poslanski skupini Nove Slovenije podpiramo tudi vse druge izboljšave, ki jih predlog zakona prinaša, še zlasti olajšavo pri tistih prejemkih, ki jih je zaradi pomoči invalidom izplačujejo invalidske organizacije. Za konec bi bilo po našem mnenju potrebno povedati, da je Vlada naredili veliko za razbremenitev plač: ukinja davek na izplačane plače, bistveno je znižala dohodninske in davčne stopnje, uvedla je bistveno višjo splošno olajšavo, znižala je tudi davek od dohodka pravnih oseb. Vsi ti davčni ukrepi so imeli za posledico višjo gospodarsko rast in tudi bistveno večji izvoz kot v preteklih letih. Potrebno je še povedati, da je ravno ta Vlada kljub velikim domačim in tujim pritiskom uvedla in zadržala usklajevanje pokojnin z rastjo plač, kar je bilo za današnjo opozicijo še pred nedavnim popolnoma nesprejemljivo. V poslanski skupini bomo predlog zakona podprli.
Hvala. Gospod Marjan Drofenik bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Spoštovani predsednik, spoštovani državni sekretar, poslanke, poslanci! V Slovenski ljudski stranki podpiramo predlagani zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o dohodnini, ker je namen predlaganih sprememb izboljšati materialni položaj tistih, ki jih je dvig cen v zadnjem času najbolj prizadel. Povišujejo se cene najosnovnejših živil, cene nekaterih osnovnih storitev, zato menimo, da je potrebno čim prej zmanjšati negativne učinke povečanja rasti cen življenjskih potrebščin. V dani situaciji in v skladu s hitrim ukrepanjem je treba zmanjšati davčno obremenitev ljudi z nizkimi dohodki in tako zagotoviti, da se njihov dohodek realno ne bo zmanjšal in da ne bo ogroženo njihovo preživetje. V Slovenski ljudski stranki na področju obdavčitve dela ostaja naše osnovno izhodišče razbremenitev najšibkejšega sloja prebivalstva. Država mora iz obdavčitve izvzeti tisti del plače oziroma dohodkov, ki pomeni minimum preživetja. Danes obravnavani ukrepi gredo vsekakor v to smer, seveda se pa obenem zavedamo, da so spremembe Zakona o dohodnini predvsem interventno dejanje zaradi resnosti situacije in da je ob tem treba sprejeti še druge dolgoročne ukrepe za ponovno zajezitev inflacije - Vlada je s temi, slednjimi že pričela. Ob predlogu zakona gre skupno za 205.000 zavezancev, ki jim bo letno priznana olajšava v skupni višini 4960 evrov oziroma tistim z dohodki od 6800 do 9000 olajšava v skupni višini 3960 evra. Dodatna olajšava je torej predvidena v dveh višinah in jo bo mogoče upoštevati že pri akontaciji dohodnine, obračunani od dohodka iz delovnega razmerja in pokojnine, ki bo izplačana februarja tega leta. Zavedamo se, da 6,5% višja neto plača oziroma zvišanje dohodka za največ 320 evrov na letni ravni ne prinaša ravno rešitve za ljudi, ki s svojimi dohodki že tako in tako stežka prebijajo iz meseca v mesec, treba pa je vedeti, da je to le eden izmed ukrepov Vlade, s katerimi naj bi omilili učinke inflacije. Obenem pa ne smemo spregledati dejstva, da je še tako minimalna pomoč ljudem, ki jim primanjkuje sredstev za osnovne življenjske potrebščine, še kako dobrodošla. Ko ti zmanjkuje za hrano, je vsak evro dobrodošel, zato ne bi bilo prav, če bi ukrepe, ki imajo na prvi pogled majhne učinke, obravnavali kot nepomembne oziroma kot manj pomembne. Predlog zakona bomo podprli tudi zato, ker predvideva spremembe na področju prejemkov za opravljanje občasne ali začasne nege ali pomoči invalidom. Po predlogu zakona bi bili oproščeni plačila dohodnine tudi tisti prejemki, ki jih fizičnim osebam izplačujejo lokalne invalidske organizacije. V Slovenski ljudski stranki podpiramo tudi predlog, da se že pri odmeri dohodnine od dobička iz kapitala za leto 2007 upošteva dejanska vrednost vrednostnih papirjev ali deležev, ki so bili pridobljeni pred 1. januarjem leta 2003, če bo le-ta višji od tržne ali knjigovodske vrednosti na dan 1. januarja 2006. Vsekakor podpiramo tudi določbe predloga zakona, ki pomenijo odpravo nezdružljivosti z zakonodajo Evropske skupnosti in Sporazumom o evropskem gospodarskem prostoru. Strinjamo se s tem, da se bodo kot davčne olajšave priznavale tudi donacije za znesek izplačil v denarju ali naravi za humanitarne, dobrodelne, kulturne, znanstvene, vzgojno-izobraževalne, športne, ekološke in religiozne namene rezidentom Slovenije, rezidentom drugih držav članic EU in rezidentom držav, ki so poleg držav članic EU podpisnice Sporazuma o evropskem gospodarskem prostoru. Naj na koncu še enkrat opozorimo, da z davčno zakonodajo ni možno v celoti odpraviti negativnih učinkov inflacije in da bo zato treba sprejeti še druge ukrepe, predvsem sistemske, makroekonomske ukrepe za zniževanje inflacije. [[Opozorilni znak za konec]] . Predlog zakona o dohodnini bomo torej podprli, v prepričanju, da bo vsaj nekoliko pripomogel k olajšanju materialnega položaja ljudi z najnižjimi dohodki. Hvala lepa.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členu in vloženem amandmaju k temu členu. Gre za 8. člen in amandma Poslanske skupine Socialnih demokratov. Odpiram prijave za razpravo. Gospod Peče, izvolite, imate besedo.
Hvala lepa za besedo. Poskušal se bom držati vsebine amandmaja, predvsem pa vsebine 8. člena. Vendar ker mislim, da je v okviru davčne zakonodaje povezanost vplivov davka na gibanje cen, po eni strani, in po drugi strani na situacijo, ki je v državi, tako široka, vas bom prosil, da v kolikor boste ocenili, mi pustite malo elastičnosti. Rad bi izpostavil amandma, ki ga imamo danes na mizi in za katerega so se nekatere poslanske skupine že odločile, da ga ne bodo podprle, v osnovi napovedujem, da ga v Poslanski skupini, samoimenovani Lipa, bomo podprli. Moj namen tega govora ali pa razprave pa je v predvsem v tem, ker bi rad prepričal ostale poslanke in poslance, ki imajo glasovalno pravico, da pristopijo k podpori. Če je predstavnik Vlade v osnovi v okviru predlaganega zakona dejal, da gre za prvi korak v boju zoper inflacijo oziroma za dvig splošne ravni življenjskega standarda, potem moramo izhajati iz tega, naj bo vsaj prvi korak narejen dokončno. Naj bo prvi korak narejen s točke A na točko B in amandma, ki je danes pred nami, ne glede na besede, ki so jih imeli nekateri predstavniki praviloma vladajoče politike, je potrebno izpostaviti, da v tej meri zadostuje, tako kot je bil predlagan, vsaj tistemu delu državljank in državljanov, ki se nahajajo na skrajnem robu eksistenčnega preživetja. V obrazložitvi v nadaljevanju piše in jaz bi rad, da je to tudi osnova odločanja v okviru Državnega zbora v večernih urah. Vlada je v svojem mandatu najbolj bogatim Slovenija namenila olajšave v višini tisoč in več evrov na mesec, socialnim ogroženim, pa je namenila tudi do 40-krat manj. Jaz verjamem v tisti del, ki smo ga predstavniki posameznih političnih skupin, zastopanih v tem Državnem zboru, izpostavili. Torej, da se nikakor ne sme fiksirati meja na zelo nizki ravni, ki bo določala minimum eksistence, in to mejo še potiskati navzdol. Kajti dejstvo je, da če bo Državni zbor pristal na to teorijo, potem ne samo, da bo odmik - pa tisti me naj ne imenujejo, ki v to ne verjamejo, da sem idealist, ampak, če smo v Evropski uniji, je poleg evropskih cen potrebno izhajati ali pa težiti predvsem k evropskim prihodkom. In v kolikor omenjeni amandma ne bo sprejet, bo odmik oziroma razkorak med ciljem, ki pa mislim, da ga je potrebno zasledovati v okviru Državnega zbora kot zakonodajne veje oblasti, se še povečal. Torej, v kolikor amandma ne bo sprejet. S tega naslova seveda apeliram na vse poslanke in poslance, predvsem pa na Vlado Republike Slovenije, da če se je odločila danes in zdaj, žal mnogo prepozno, da v kolikor stopimo na prste inflacijskim težnjam ali pa začetne inflacijske spirale v obliko vsakodnevnega dviga cen, da je vsaj prvi korak narejeno ali pa korak za določen segment naše družbe, zato govorim, da je "per partes" korak, naj bo narejen kot odločen korak, ne polovičarskih rešitev sprejemati že v okviru samo enega segmenta naše države. Hvala.
Hvala. Ponovno odpiram prijavo. Gospa Zupan, izvolite, imate besedo.
Hvala lepa. Spoštovani gospod predsednik, spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani predstavniki Vlade. Rada bi se navezala na amandma, vendar mislim, da je problematika širša in da je prav, da rečemo še kakšno besedo več. Makroekonomski kazalci v Sloveniji so dobri in s tem smo lahko zadovoljni. Razen inflacije. Zavedamo se, da je inflacija splošna družbena bolezen, pri kateri bi morali vlogo zdravilca opraviti po svojih močeh vsi, posebno pa tisti, ki so najbolj za to poklicani. Dejstvo je, da je inflacija v Sloveniji višja kot v državah evroobmočja. Glavni razlog je v zvišanju cen surovin in nafte, pri čemer pa to zvišanje cen Sloveniji ni bilo tako visoko, pri čemer pa je pomembno, da smo izhajali iz začetne višje inflacije, zato so tudi razlike v inflaciji višje. Drugi izmed razlogov je v tem, da je v Sloveniji slaba konkurenčnost. Priznati pa je treba, da so trgovci v času, preden smo prišli v evroobmočje, cene zadrževali in jim lahko na nek način priznavamo državotvorno ravnanje. Lansko leto, meseca junija, pa so začeli cene svojih izdelkov povečevati, pri čemer poskušajo poračunati tisto, kar so izgubili. Vlada se je odzvala na inflacijo. Tudi s spremembo in dopolnitvijo Zakona o dohodnini je reagirala na to, da bi poskušala ljudem, prebivalcem z najnižjimi dohodki na nek način zmanjšati težave, ki jih imajo prav zaradi inflacije. S predlaganim zvišanjem splošne olajšave za določene dohodke se bo, predvidevamo, izboljšal položaj 200 tisočim zaposlenim. Ta olajšava naj bi se že upoštevala, priznavala pri obračunu akontacije v letošnjem letu in naj bi na nek način skozi celo leto tudi prinesla zaposlenim z najnižjimi dohodki nekaj manjši znesek, kot je najnižja plača, to je tistih 320 evrov. To je malo. Vendar, v omejenih finančnih zmožnostih pomeni tudi to prizadevanje, da bi prebivalstvu z najnižjimi dohodki poskušali pomagati, da se njihovi dohodki ne bi realno zmanjševali. Menim, da predlagani amandma preveč posega v finančni položaj države, ker inflacija dejansko se ni dogajala skozi vse leto 2007, zato podpiram novelo Zakona o dohodnini in mislim, da bo to ena izmed rešitev, ki bo prispevala k izboljšanju situacije najbolj ogroženih. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Veršnik.
Hvala za besedo. Jaz bi predlagani amandma sicer podprl, če ne bi slišal predlagatelja in pa tudi vedel iz vsakdanjih javnih obvestil in vsakdanjih razprav, da mi obravnavamo danes enega od ukrepov, in to je Zakon o dohodnini. In sicer, to je dejansko samo eden od ukrepov, ki jih je pravzaprav ta Vlada sedaj dala v razpravo. Mi se moramo zavedati, da je v tem ukrepu zajeto 205 tisoč ljudi in da je v tem ukrepu angažiranih 38 milijonov evrov denarja. To konec koncev niso majhni zneski. Istočasno želim povedati to, da drugi od teh ukrepov, ki prinašajo najnižjim slojem višji standard, je tudi otroški dodatek, ki ga bomo obravnavali v naslednji točki, kjer se ta povečuje za 8,4%. Ampak ne samo za teh 8,4% - povečuje se samo osnova, na to osnovo sledi tudi 3,2% povečanje na račun letnega usklajevanja. Da ne govorim o zadevah, ki smo jim bili priča tudi v tem visokem zboru, ko smo urejali pokojnine. Ko smo urejali pokojnine, vemo, kakšen - bom rekel po domače - "rompompom" je bil, ko smo predlagali, da se pokojnine usklajujejo po sistemu, kakršen je sedaj veljaven. In ne samo to, tudi upokojencev, ki so pokojnino zaslužili v drugih državah Republike Jugoslavije. Takrat se je govorilo o tem, da bomo povzročili zlom finančnega sistema, zlom proračuna, zlom države. To je bilo slišano tukaj v tem prostoru. Danes, po treh letih država še vedno obstoja, nobenega zloma ni, še celo suficit je v proračunu. Tukaj bomo v naslednjih točkah govorili tudi o varstvenem dodatku. Tudi ta bo prinesel en del olajšanja tem najbolj potrebnim slojem našega prebivalstva. Predvidevam, da se bo tudi nekaj zgodilo na minimalnih plačah. Koalicija je vložila zakon o dijaški prehrani - tudi tukaj bomo pomagali vsem dijakom, da bodo lažje preživeli mesec. In vse to so ukrepi te države sedaj, ko imamo dobro gospodarsko rast, ko imamo dobro osnovo za to, da se te stvari delijo. Zavedati se moramo, da še tako socialna država, če ne ustvari dovolj, tudi nima pogojev za delitev. In taki demagogiji, mislim, da je treba dokončno reči ne. Mi smo se lotili tega dohodninskega zakona v taki obliki, kot smo se, z dvema stopnicama. Res pa je, da je vsaka stopnica problematična, vsaka stopnica povzroči neke travme neki določeni skupini. Tako je vedno bilo in tako tudi vedno bo. Najbolj so prizadeti tisti, ki so tik pod tistim mejnim zneskom. To je logično. Ampak kakorkoli, si ne predstavljam, kako je mehko pa trdo pristajanje z lestvice v lestvico. Vsako pristajanje z lestvice v lestvico je trdo, ni mehko. Sam podpiram ta zakon in mislim, da je usmerjen v pravo smer. Tistim, ki so danes prizadeti zaradi inflacije, ki je na žalost naša realnost, bodo pravzaprav ti ukrepi olajšali življenje. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Cvikl.
Hvala lepa, gospod predsednik. Danes je bilo kar nekaj komentarjev, zakaj si poslanci opozicije sploh upamo predlagati ta amandma. Najprej moram povedati, da je razlog, da smo ga lahko predlagali, zelo enostaven: ta člen je odprt. In ta člen ste odprli, ker želite za leto 2007 omogočiti, da bodo tisti, ki imajo največ, plačali manj kapitalskega dobička. In to je vaša suverena odločitev. Mi temu niti ne nasprotujemo. Vendar reči, da potem ko je prav, da tisti, ki imajo največ, že za leto 2007 plačajo manj kapitalskega dobička, ali potem, ko ste leta 2006 sprejeli davčno reformo in ste vsem nam, ki sedimo v tem Državnem zboru, za leto 2006 vrnili po nekaj sto evrov in tistim najbogatejšim dali do 1.000 evrov na mesec več neto plače, ko ste to naredili, pa reči, da v državnem proračunu ni 35, 38 milijonov evrov denarja za tiste, ki jim gre najtežje, to pa je demagogija! Janez Janša, Andrej Bajuk in ostali se hvalite z visoko gospodarsko rastjo. Ta gospodarska rast je seveda poleg drugega vplivala tudi na inflacijo. In obstaja razlika med tistimi, ki imajo veliko, ki imajo kapitalske dobičke, ki so še do včeraj povečevali njihovo potencialno porabo, in tistimi, ki nimajo nič, imajo minimalno plačo, ki ste jo v tem Državnem zboru praktično zamrznili na tako imenovano Bajukovo inflacijo 2%, ali imajo socialne dodatke, ki ste jih v tem Državnem zboru z zakonom iz leta 2005 in 2006 zamrznili za 25 mesecev. In tem želimo pomagati. Ne pomagati od februarja, marca naprej, v predvolilnem obdobju, ampak če ste radodarni, če je gospodarska rast, če so presežki, pomagajmo za leto 2007! Naj vas ne skrbi, da zaradi tega ne bo proračunskega presežka. Proračunskega presežka po evropskih metodologijah tako ali tako ni v letu 2007, ker so se prevzeli nekateri dolgovi Slovenskih železnic. Proračunski presežek v letu 2007 po Janševo tudi ni prvi presežek, ki smo ga kdaj imeli v Sloveniji. Do leta 1996 smo vsako leto imeli proračunski presežek. Potem si pa poglejte podatke v biltenu Banke Slovenije, nekdaj še Narodne banke Slovenije, in Ministrstva za finance! Potem pa povejte gospodu Bajuku, vašemu strankarskemu šefu, da naj neha zavajati slovensko javnost, ko objavlja presežek državnega proračuna do leta 1996. Torej, naš amandma je zelo enostaven, ker obstaja finančni vir, ki so ga ustvarili tisti, ki "veslajo", ker je ta finančni vir iz visokih dobičkov, visokih kapitalskih dobičkov, visokih davkov, visoke obdavčitve podjetij, tudi - če hočete - na račun nekih razdelitev med državo in občinami, ti viri so; torej, dajmo ljudem res pomagati. Zelo enostavno se to naredi: gospod Simič naredi dva popravka v računalniškem programu, ki izračuna dohodnino, in 31. marca bodo ti ljudje oziroma bi ti ljudje lahko dobili dodatnih 320 evrov. Bojite se, da bo to vplivalo na inflacijo. Lepo vas prosim, kje se pa bili takrat, ko ste posameznikom dali po 1000 evrov, kot je rekel, citiram gospoda Damjana: "Nekateri so dobili za BMW," citiram zdaj njega, "drugi pa za pivo in klobaso". Zato je amandma Socialnih demokratov skladen s tem, kar ves čas trdimo. V lanskem letu smo predlagali nekatere spremembe, gospod, ki zdaj govori "o matildah" je zavrnil ta amandma oziroma te predloge z gnusom, predsednik Vlade ni hotel slišati o tem, da bi pomagali z nekaterimi dodatki. Danes pišejo nekateri v časopisu, zakaj se ni pomagalo predvsem tistim, ki imajo najnižje pokojnine, bolj kot tistim, ki imajo najvišje pokojnine, kar je bil naš predlog leta 2005 in ni bil predlog nasprotovanja dvigu pokojnin, ampak vprašanje, kako jih dvigniti! Tako da, gospodje poslanci vladajoče koalicije, na vas je, mi tega amandmaja sami ne moremo izglasovati, če niti ne glasujemo, do njegovega izglasovanja ne more priti. Koalicija Slovenija je rekla, da tega ne bo podprla - tako sem slišal eksplicitno od SLS-a, nisem čisto povsem natančno slišal, za DeSUS pa razumem, da tako kot predlagajo, da razpravljamo o spremembi Zakona o usklajevanju socialnih transferov, je to eden od, po mojem, sprejemljivih ukrepov. In tukaj je zadeva zelo enostavna: ali zna biti koalicija Slovenija odprta za predloge, ki pomagajo tistim, ki pomoč najbolj potrebujejo, potem ko ste sprejeli spremembo 8. člena, s katerim pomagate tistim, ki pomoči ne potrebujejo, vendar ste očitno vi od njih odvisni, to so pa tisti, ki imajo največ. In verjamem, da je treba ljudem, ki so včeraj na borzah izgubili nekaj 10, 100 milijonov evrov nekega bogastva, verjamem, da jim vi želite pomagati, vendar nam ne onemogočajte, da bi pomagali tistim, ki pomoč res potrebujejo in včeraj za borzni zlom niti slišali niso, vidijo pa zlom svojih denarnic, ko gredo po nakupe v svoje trgovine. Zato je edina možna pomoč sprejem amandmaja. Bomo videli še, s kakšnimi ukrepi bo Vlada prišla, zaenkrat jih ni ravno veliko, in če se boste zapenjali za to, ali bi to negativno vplivalo na - kako že - proračunske presežke, potem vem, kakšni bodo ti ukrepi: samo navidezni, brez realnih učinkov za ljudi. Tako kot delate že ves ta mandat. In zato zaključujem: ta mandat in v tem mandatu so bogati res postali bogatejši, revni pa se več ne morejo preživljati, zato stavke. Lahko te pritiske zmanjšamo, če je volja v tem Državnem zboru. Podprite amandma!
Hvala. Gospod Sok.
Hvala za besedo. Spoštovani predsedujoči, predsednik, kolegice poslanke in poslanci, predstavniki Vlade! Dovolite mi, da najprej pozdravim moje nove sosede. Odkar nisem bil na tej seji, so se tukaj mi pridružili. Upam, da se bom od njih še marsikaj naučil in tudi zelo lepo slovensko ime so prevzeli. Imenujejo se Lipa. Rad pa bi ob tem rekel, da tudi to, veste, to drobljenje poslanskih skupin na neke manjše skupine na nek način veča javno porabo, povečujejo nam stroške dela v Državnem zboru in tudi to v nekem delu prispeva k inflaciji. Ampak na to Vlada ne more vplivati, to so pač zgodi mimo Vlade. To je en prispevek naših kolegov [[...]]
Gospod Sok, to pa res ni v zakonu [[...]]
Ni v zakonu, ampak je bilo veliko govora s te strani. Bom to izpustil. Bi pa rekel glede tega amandmaja, ki je res zelo enostaven amandma, kot je povedal kolega Cvikl. Mene čudi, tukaj sem slišal, da ni bilo na odboru nobenega od poslancev opozicije. Če to drži, potem lahko rečem, da je to spet neka igra, prirejena za javnost, se pravi, tukaj predvsem populistično, demagoško govoriti o raznih stvareh, tam na odboru, kjer pa bi se naj te zadeve razpravljale bolj temeljito, pa ni bilo nobenega predstavnika opozicije. Smatram, da tako tudi gospoda Cvikla, na primer, ni bilo in da je koalicija sprejela paket teh zakonov, ki jih danes imamo pred seboj, očitno sama. In so vsi skupaj zelo pomembni, treba jih je gledati kot celoto, ker vsi skupaj prinašajo: ta zakon o dohodnini prinaša olajšavo, med tem ko razbremenitev, drugi zakoni o otroškem dodatku, drugi socialni transferji pa prinašajo neke dodatke. Od tega zakona bo imelo več kot 200 tisoč državljank in pa državljanov, ki zaslužijo tisti minimum, določene koristi. In zakaj je do tega prišlo - torej govorimo, da zaradi inflacije. In ko nas naše državljanke in državljani poslušajo, so na nek način ob tem, kar slišijo, lahko začudeni, da govorimo z različnimi argumenti. Dejstvo je, da je dobršen del inflacije v Sloveniji skozi uvoz energentov, skozi uvoz hrane, uvožen. Res pa je, da se je en del inflacije v Sloveniji še nadgradil. To pa je lahko za vse tiste, ki so to naredili, na nek način tudi zelo nevarno. Kajti, to ima lahko posledico - in več ko o tem govorimo, več kot se o tem piše, slabša je lahko situacija - za posledico lahko ima, da se enostavno zmanjšuje poraba slovenskih artiklov. Jaz sem v medijih že zasledil, da se je to začelo na takšen način tudi pojavljati. Se pravi, da so ti podatki dejansko bili objavljeni. In če se bo to nadaljevalo, potem se v nekem segmentu lahko slovenski predelovalni industriji ta namera, in tudi trgovski mreži, konča v negativni smeri. Sprašujem, ali bo tudi takrat za takšno stanje kriva slovenska vlada, ki jo gospod Cvikl praktično obtožuje za čisto vse. Najverjetneje je kriva tudi za to, da letos v Sloveniji ni prave zime. Spomnim se njegovih razprav, ko smo tukaj sprejemali popravek pokojninske zakonodaje. Kako energično je govoril, da se bo pokojninski sistem zrušil, tako da bodo Slovenci ostali brez pokojninskega sistema in tako naprej. Nič od tega se ni zgodilo! Danes poslušamo drugo zgodbo. Govori, da Vlada ni pravi čas reagirala, da ni nič storila - vendar, če bi temu bilo tako, potem v tem trenutku ne bi imeli v proračunu suficita. In ravno zaradi tega proračunskega suficita lahko Vlada mirno predlaga Državnemu zboru nekatere ukrepe za omilitev stanja, ki je nastalo. Tudi državni dolg, o katerem njegov predsednik govori, da se povečuje, se v bistvu znižuje. In to, kar lahko beremo v medijih, danes Delo, gospodarsko-finančni tednik demantira izjave gospoda Pahorja z analitskim pristopom, da to, kar se govori, ne drži in da v procentu bruto družbenega produkta se dolg države dejansko zmanjšuje. Ta amandma je napisan res enostavno, ampak v tem trenutku ga ni za podpreti, ker dejansko rešujemo neko situacijo v paketu, vzporedno z drugimi zakoni, v tem trenutku in za naprej. Ne more pa se kar tako z nekim šolskim primerom zelo enostavno napisanega amandmaja popravljati nekaj za neko obdobje, ko ta inflacija ni bila tako evidentna. In sam razumem ta amandma socialdemokratov samo kot nek način, da lahko danes tukaj v parlamentu dobijo priložnost in da govorijo o vsem mogočem. O vsem, kar je res in kar ni res. To je cilj, to je neka damagogija. Naj vas opozorim tudi na današnji članek gospoda Miča Mrkaića v Financah, ki tudi razkriva to pretirano govorjenje na tako, bi rekel, populističen, demagoški način, kot smo ga deležni s strani nekaterih kolegov poslancev, predvsem s strani poslancev Socialnih demokratov, katerih predsednik stranke se je praktično že razglasil za predsednika nove slovenske vlade. Vendar bo moral še kar nekaj mesecev počakati, da bomo imeli najprej volitve, šele takrat bo lahko kaj podobnega napovedoval. Hvala lepa.
Hvala. Replika, gospod Cvikl, izvolite.
Najprej je treba kolegom povedati takole: opozicija je bila na zasedanju Odbora za finance od 12.00 do 14.00, potem pa se je ob 14.00 začela nujna seja Komisije za nadzor javnih financ, kjer smo ugotavljali, kam je šlo 200 milijonov evrov denarja iz privatizacije SIJ-a. Seveda pa smo ocenjevali, tako kot danes vidimo, da ste predložili amandma k 8. členu, torej smo vedeli, da bo vaš amandma sprejet in naš zavrnjen. In danes imamo v Državnem zboru razpravo ob odprtem členu. Mogoče je to bilo celo taktično dobro, ker če bi že tam odpeljali vso razpravo, ki smo jo pa imeli, gospod Šircelj se bo spomnil te razprave, ste seveda vedeli, da že tam predlagamo in potrjujemo ta amandma. Glede glasovanja - glasovanje je vedno v parlamentarni demokraciji odgovornost koalicije. Vi morate to sprejeti, mi nimamo te moči, da ta amandma sprejmemo, zato je to odvisno od vas. Ne morete pa iti mimo tega, kar ste naredili. S tem zakonom v celoti priznavate, da ste tri leta vodili politiko, kjer so revni postali revnejši in bogati bogatejši. In četudi bi si predsednik Vlade še tako želel, opozicija se ne more samoukiniti. Pokojnine - naj še enkrat ponovim, mi smo predlagali, celotna opozicija takrat, amandma, s katerim bi se najnižje pokojnine hitreje povečevale. In vi ste takrat predlagali usklajevanje pokojnin s plačami, potem pa usklajevanje vseh socialnih transferjev zamrznili za 25 mesecev. Še danes so zamrznjeni! Temu smo nasprotovali. Še kar nekaj netočnosti je bilo, ampak samo še ena, glede dolga. Gospod Alojz Sok, leta 2004 je bila Slovenija zadolžena na prebivalca 7.000 evrov, danes 16.500 - Slovenija v celoti! In izjava ni bila nikoli o pravni osebi. Tudi Jugoslavija, ko je razpadla, država Jugoslavija ni bila zadolžena, vendar so bili zadolženi pravni subjekti. In o tem govorimo in to je problem! In reči, da je gospodarska rast visoka, ker so ljudje povečali svojo zadolžitev za 5-krat bolj, kot je njihova ustvarjena dodana vrednost, je pač napačna ekonomska politika. In v nadaljevanju vam lahko razložim še nekatere detajle probleme, če bi seveda to želeli. Torej, zavračam vse insinuacije, da opozicija pri tem ni sodelovala, opozicija je sodelovala tako, da smo debato spravili v Državni zbor, kjer bo odločanje o tem amandmaju povedalo, ali je koalicija Slovenija širokogrudna ali ozkosrčna in so ji mar samo kapitalski dobički najbogatejših.
Hvala. Gospod Janc, izvolite.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Amandma, ki ga imamo na mizi predlagateljev zelo gotovo všečen amandma, pa mojem mnenju v tem trenutku nesprejemljiv iz več razlogov, tako tehničnih, organizacijskih pa tudi časovnih, verjetno bi se to težko izpeljalo tako, kot si je predlagatelj zamislil, zelo enostaven amandma, ki pa, po mojem, ne bo doživel pozitivnega sklepa v tem Državnem zboru. Za vso to inflacijo, o kateri govorimo v zadnjih mesecih resnično vsak dan veliko, jaz sem prepričan, da ni kriva samo slovenska vlada, ampak zagotovo so tudi zunanji vplivi, ali priznamo ali ne - nafta, živila na trgu, ki so tako ali drugače povezana s to rastjo tudi v Sloveniji. Je res, da je inflacija ena slovenska bolezen v Evropski uniji, ki jo zadnjih nekaj mesecev doživljamo, in zato je potrebno, da se skupaj vsi akterji, ki lahko na to vplivajo zagotovo pa v prvi vrsti slovenska vlada, lotimo tega problema. Mislim, da je ta prvi del tega paketa zakonov eden tistih, ki lahko na tem nekaj naredi; drugi del, upam, da sledijo še kasneje drugi akterji te zgodbe, kot so slovensko gospodarstvo pa tudi trgovci, če hočete - in vendarle upam, če bi skupaj stopili vsi z dobrimi nameni, sem prepričan, da bi v nekaj mesecih tudi to slovensko bolezen uspešno pozdravili v Evropski uniji in prišli na tisto mesto, kamor sodi slovensko gospodarstvo glede na vse druge pozitivne učinke, ki jih imamo. Res pa je, mimo tega pa ne moremo, da nizki dohodki, nizke plače, nizke pokojnine pa zagotovo so dosegle velik del slovenskega prebivalstva. Še posebno v tistih delih Slovenije, ki so manj razviti, manj gospodarsko razviti, ki imajo takšno industrijo, kot je tekstilna, delovno intenzivne panoge, lesno predelovalne, kovinske, ki so bile vedno na repu slovenskih plač, vedno! In danes še bolj. In tisti delavci in tiste regije doživljajo ta današnji čas izjemno težko, ker so plače med 350 in 400 evri, to pa je danes že malo - ne plača, ampak neka nagrada, da ne govorim o nekaterih invalidskih pokojninah. Prav včeraj je bil nek občan pri meni in je malo pojamral, njegova invalidska pokojnina je 190 evrov. 190 evrov! Ali je to primerno za življenje v tem času, si lahko odgovori vsak zase v tem parlamentu. In mislim, da tukaj je ta ukrep, ki ga je Vlada dala predvsem tem 200.000 državljankam in državljanom, nuditi tisto, kar v tem trenutku lahko ponudi v tem paketu. Zato pozdravljam tak zakon, pozdravljam ta ukrep, nikoli ni prepozno, tudi zdaj ni prepozno, da se je Vlada to odločila in da bo te stvari poskušala vsaj delno ublažiti, vendar pa vsega tega slabega ne more samo Vlada, nekaj bi mogli tudi delodajalci narediti v svojih, sploh tistih podjetjih, ki imajo relativno dobre poslovne uspehe, velike dobičke in kjer imajo menedžerji zelo dobre plače, tudi tisti v državnih podjetjih, ne samo tisti v zasebnih podjetjih. To je že druga zgodba, na katero imata verjetno ta parlament in ta Vlada dosti manj vpliva, čeprav v tistih podjetjih, kjer ima še vedno večinski paket država, bi lahko morda kaj več ukrepala, kakor je doslej, v smislu teh visokih plač in raznih dodatkov, ki jih dobivajo ekipe, ki vodijo ta podjetja. Upam pa, da bo tem korakom, današnjim, za katere upam, da jih bomo z veliko večino podprli v tem parlamentu, in tudi naslednjim, še sledili tisti ukrepi, ki zagotovo dajejo korak v prvi vrsti najbolj šibkemu sloju prebivalstva malo več sonca, da tako rečem, v tej Sloveniji. In drugič, tudi pokojnine, ki so resnično zelo skromne in s temi ukrepi se bo zagotovo temu nekoliko pripomoglo. Kar se pa tiče - kolegu Cviklu - borze, teh 200 tisoč ljudi nima nobenih težav z borzo, ker tam nimajo nobenega vložka. S tem imajo drugi težave. Teh 200 tisoč ljudi pa zagotovo tam nimajo svojih prihrankov in jih verjetno nikoli ne bodo imeli. Na koncu pa bi rekel samo še to, ker je tukaj tudi državni sekretar. Številni socialni transferi, ki jih država nudi upravičencem - in to je prav, da jih nudi - moram pa še zmeraj trditi, da še vedno nimamo na enem skupnem imenovalcu vseh teh transferjev, ki jih dobijo družine, posamezniki v naši državi. Od teh je včasih tudi kakšen, ki ni transparenten pa ni upravičen - tisti, ki morda ni zaslužil, pa tisti, ki bi ga pa moral dobiti, pa ga žal na račun onega ne dobi. Tukaj nas čaka še nekaj dela, da bi to združili v en paket, da bi vedeli točno, koliko kdo, posameznik na leto dobi od občine, od države dodatka socialne pomoči itn. Tukaj mislim, da bi bilo, o tem smo že govorili pred letom, dvema nazaj - še danes tega nimamo, in ta sistem še ni vzpostavljen med Dursom, med izplačevalci, takšnimi in drugačnimi, zato je morda tukaj tudi kdo prikrajšan za kakšen socialni transfer, ki ga pobere tisti, ki pa do njega ni upravičen. Zakon bom z veseljem podprl, amandmaja pa ne. Hvala lepa.
Hvala. Je še interes, zato odpiram prijavo. Gospod Černač, izvolite.
Hvala lepa. Še enkrat vsem lep pozdrav! Na odboru, ko smo odločali o tem amandmaju, sem prej povedal, da ni bilo nobenega od opozicije in to preverljivo drži. Nobenega. Ne gre za to, ali je prej nekdo v nedogled utemeljeval stvari v napačno smer, tako kot jo poslušamo danes. Gre za načelno vprašanje, držo. Gre za to, ali se v tem Državnem zboru o stvareh pogovarjamo resno ali ne. In ena od temeljnih resnosti je, da opozicija, ki meni, da določeni ukrepi niso dobri in ki jih predlaga v izboljšavo, sedi takrat zraven, ko se o tem odloča. S tem, ko ne sedi zraven, kaže, da ji je vseeno do tega, kar sama predlaga. Tako to je. In nobeno opravičilo, da so bile takrat druge seje, ne pridejo v tem primeru v poštev. Sedaj, svet iz te dvorane pa iz letala, je gotovo drugačen kot tam, na ulici, v tovarnah, v pogovoru z ljudmi. Zaradi tega tisti, ki govorite o nekih kapitalskih dobičkih, ki smo jim s tem amandmajem omogočili, da ne bodo plačali nekega davka, govorite v prazno in ne veste, za kaj gre, zato utihnite rajši, ker zavajate in zganjate demagogijo najslabše vrste. Če ne verjamete nam, če ne verjamete SDS-u, če ne verjamete koaliciji, verjemite vsaj vašim bivšim kolegom, ki sedijo v LDS. Gospod Slavinec je točno povedal, za kaj gre. Verjetno so se ti ljudje, gre za ljudi, ki niso nobeni kapitalisti, nobeni veliki delničarji. Gre za ljudi, ki so leta 1998 kupili delnice nekega podjetja po 9,30 evrov, prodali so jih lani, zaradi tega, ker je prišlo do prevzema in so jih morali prodaji po 7,50 evrov in ker je vrednost po zakonu na 1.1. znašala 3,75 evra, bi morali kljub temu da so realizirali izgubo - in to ne majhno - plačati na to davek. Pač neka nedoslednost v zakonu, ki smo ga sprejemali lani oziroma predlani in kjer te situacije nismo mogli predvideti. Nobena velika zgodba. Hvala bogu, da se zadeva lahko popravi in zdaj se popravlja in to je vse. To je vse! In popravlja se v parlamentu. Kje pa je drugje mesto kot v parlamentu, da se te zadeve uredijo? Zato je bil vložen ta amandma. Toliko glede tega. Druga zadeva, amandma, ki je vložen s strani Socialnih demokratov in ki naj bi podobno situacijo, kot velja v tem primeru, kjer je prišlo do krivične odločitve, do krivične norme, ki jo je potrebno po nekem naravnem pravu odpraviti, je pa situacija, kjer predlagajo, da naj bi se s tem - ko bi te olajšave, ki jih uvajamo z novelo dohodnine, pri tistih z najnižjimi dohodki, veljale tudi za leto 2007 - zgodili dve stvari, ki nekako nista dobri. Zgodi se nam to, da nevtralnost tega ukrepa v višini 38 milijonov evrov ni z eno besedo nikjer utemeljena ne nakazana. To je prva zadeva. In druga, teh 38 milijonov evrov, v kolikor bi to spremembo sprejeli, gre v neposredno porabo. Gre v to, da dodatno prilije ogenj inflaciji. In ukrepi, ki naj sledijo in ki jih tudi mi pričakujemo - in upam, da jih bomo tudi deležni, mislim, da naj gredo v smer - da tiste z najnižjimi dohodki razbremenijo določenih stroškov, ki so jih dolžni plačevati. Prej je bilo govora o fiksnem strošku za RTV naročnino, ki je eden take vrste, ki ne more generirati porabe, če se odpravi za te z najnižjimi dohodki. Govorimo o vrtcih, govorimo o šolski prehrani. Tukaj je tisti denar, ki ga je potrebno nameniti tem slojem in ne z dodatnimi količinami denarja, ki se bo na tak ali drugačen način pojavil nekje v porabi. Če bi bili ti nameni, ki so bili na neki tiskovni konferenci izraženi okoli slabosti teh ukrepov, ki jih danes sprejemamo, realni, potem bi bili tudi deležni nekih predlogov v tej smeri, ampak očitno ste sami ocenili, da tisto, kar je vaš predsednik predlagal, govorim za predsednika Socialnih demokratov, ni ravno najboljši ukrep, kar pomeni trikrat, štirikrat manj, kot to, kar danes sprejemajo. Govorimo o znižanju najnižje stopnje za tiste z najnižjimi dohodki. In na drugi strani sami s seboj ste v nasprotju, kajti s tem bi tudi tistim, ki imajo najvišje dohodke, dali neko boniteto, ki je ne potrebujejo. In kolikor se jaz spomnim, gospe in gospodje, pri vsem velikem govorjenju, ko smo obravnavali davčno zakonodajo, z vaše strani, s strani nobene od opozicijskih strank ni prišel amandma, ki bi govoril o tem, da je potrebno tiste z višjimi dohodki višje obdavčiti. Zanimivo. Mnogo govorjenja o tem, pa nobenega konkretnega predloga. Torej, to so razlogi, zakaj ta amandma ni ustrezen. Ni ustrezen in zaradi tega ni mogoče podpreti. Ne zaradi tega, ker ga predlaga opozicija. Mislim, da je prava pot v tej smeri, ki se že nakazuje in o kateri je bilo že dosti govora - prava pot je v razbremenitvi določnih stroškov. Zdaj v tej povezavi pa mogoče še nekaj besed. Nekateri ste že omenjali komentatorja v Financah. Mislim, da je tam ena stvar, ki je dejansko zelo zanimiva, to je ta psihološki vidik, o katerem govorimo, ki je zelo nevaren za vse, tako za pozicijo kot opozicijo, predvsem pa za ljudi. Pišejo časopisi, "Cene letijo v nebo" in ta komentator se sprašuje: "Ali ste že kje videli, da bi kdo napisal, če se plače povečajo za 5,6%, kolikor znaša inflacija trenutno v Sloveniji, da plače letijo v nebo?" To so pa ti psihološki prijemi, lahko so tudi demagoški, ki dejansko niso zdravi, daleč od tega, da se ne bi zavedali resnosti tega problema in z zakonodajo, ki jo sprejemamo danes, in z vsemi ostalimi ukrepi, ki so napovedani s strani Vlade, je popolnoma jasno, da se tega problema tako Vlada kot vsi ostali zavedajo in da je potrebno nekaj narediti na razbremenitvi tistih, ki jih te stvari dejansko najbolj prizadenejo. Ni pa dobro te stvari pripeljati v meje absurda, ker se bojim, da bomo drugače postajali ujetniki nekih čudnih razmer, iz katerih pa resnično ne bomo našli izhoda - kar je slabo za vse, predvsem pa za Slovenijo. Hvala lepa.
Hvala. Gospa Potrata.
Hvala za besedo, gospod predsednik Državnega zbora. Naj uvodoma povem, da bom amandma Socialnih demokratov k 8. členu podprla. Ta člen obsega eno samo poved, zgrajeno iz enega samega stavka, zato amandmaja ni mogoče napisati kot roman. Toliko v odgovor tistim, ki se jim zdi ta amandma preenostaven. Je pa vsebina zelo pomembna. Če govorimo o namerah te Vlade, ki naj bi s svojimi ukrepi pomagala k socialni vključenosti najbolj ranljivih skupin prebivalstva, potem je seveda treba opozoriti na to, da se ukrepi za aktivno socialno vključenost merijo po tem, ali so socialni transferi, ki k njej pripomorejo, zadostni, ali je država tista, ki omogoča kakovostne zaposlitve, in ali so vzpostavljeni kakovostni javni servisi. Mi smo zdaj pri tistem, kar bi lahko šteli v kategorijo zadostnih socialnih transferov oziroma tistih ukrepov, ki pomagajo najbolj ranljivim skupinam ljudi. In če je bilo mogoče v prejšnjem letu, v različnih razpravah, ko sem kot poslanka na Odboru za delo, družino in socialne zadeve ali na Odboru za evropske zadeve opozarjala na problem revščine v Sloveniji in bila obdolžena socialne demagogije in še česa hujšega, če je Vlada veliko časa porabila za to, da je sploh ugotovila, da je inflacija resen problem, potem bi bilo zdaj prav, da bi pri odmeri dohodnine, če se je že odločila posegati v ta segment, vendarle poskrbela za to, preden so odločbe napisane, za ukrep, ki bi segel tudi v leto 2007. Zato se mi zdi ta amandma dober. Hkrati pa bi, gospod državni sekretar, znova opozorila na to, da so odločbe, ki jih dobivamo o odmeri dohodnine, napisane proti zakonitostim slovenskega jezika. Ko meni odločba reče, da mi s to odločbo, "zavezancu Majda Potrata" odmerjajo tako dohodnino, je to kršitev zoper tisto, kar minister Gregor Virant razlaga, državljankam in državljanom prijazna uprava, ker ne upoštevate mojega spola, drugič pa ne upoštevate mojega občutka za jezik, ki vendarle govori o tem, da v slovenščini znamo sklanjati. To so enostavne stvari pri denarju, ki smo ga vrgli stran za vso računalniško opremo, pa še kaj drugega, če tega ne znamo s preprostimi ukazi uresničiti, da damo tudi take stvari, ki so potem korektno izpeljane. Meni se zdi, da je biti opozicijska poslanka poseben privilegij, zaradi tega, ker sem jaz avtomatično za vse kriva, kar se dogaja v tem Državnem zboru. Prejšnji teden sem poslušala poslanskega kolega, ki je očital opoziciji na odboru, da preveč govorimo, danes poslušamo, da nismo govorili kot opozicijski poslanci - dajte se končno v koaliciji odločiti, kaj želite. Parlament je prostor razpravljanja in je čisto vseeno, ali je odbor ali je pa plenarno zasedanje. Razmislite še enkrat, koalicijski poslanci, ali ni vredno podpreti amandmaja in se tako približati tistemu, da je ta država vendarle mati, ne mačeha. Hvala.
Hvala. Gospod Peče.
Hvala lepa. Nisem se hotel sproti odzivati na očitke, ki sem jih poslušal na račun samoimenovane poslanske skupine Lipa. Rad pa bi s tega mesta opozoril na dejansko vsebino besede, ki jo je uporabil eden izmed poslancev pred menoj - meja absurda. V okviru dosedanje razprave smo žal zasledili še zmeraj tisto teorijo, da ima Slovenija izjemno visoko gospodarsko rast in da je proračunski presežek, zato nas nastala situacija, dvig cen, vsakodnevne podražitve, sploh ne sme prizadeti. Mislim, da je bila to ena izmed uvodnih razprav poslank in poslancev. Ampak na to, gospe in gospodje, ne smemo pristati oziroma prevzeti kot dejstvo, kajti dejstvo je popolnoma drugje. Dejstvo so podražitve, stavkovne zahteve in ne nazadnje tudi napovedane stavke. Izhajamo iz tega, da je v naši državi nekaj narobe in da je potrebno to spremeniti. V okviru skupine poslancev, samoimenovane Lipa smo verjeli, žal, se je izkazalo drugače, da se bo v okviru poslank in poslancev Državnega zbora, vsaj tokrat, ko so dejstva na mizi, lahko pa rečem tudi drugače, ko so dejstva, napisana na ceni izdelkov, pa ne bom uporabil besede v trgovini, ampak kjerkoli, drugačna, da bo tudi razprava postala vsebinska. Žal pa smo prišli do tistega momenta, ko posamezniki govorijo, da so vsi makroekonomski kazalci uspešni za našo državo. Če bi temu bilo tako, potem seveda omenjene spremembe zakona ne bi bile potrebne, potem ne bi bilo potrebe po stavkovnih zahtevah in podobne stvari. Zdaj pa osnovno vprašanje - zakaj je amandma opozicije nesprejemljiv za vladajočo večino in s tem tudi za tisto količino glasov, ki bo omogočila, da amandma ne bo sprejet, če imamo v okviru proračuna Republike Slovenije tako imenovani presežek? Zakaj ne bi skozi ta presežek, s katerim nas je besedno obdaril, ne dejansko, predsednik Vlade konec prejšnjega leta, sprejeli amandma in omogočili izvedbo tega amandmaja v realnosti? Zakaj tistim, ki so vam pomembni samo za eno leto in jih sestavlja skupina 250 tisoč posameznikom, ne bi omogočili tega eno konstantno daljše obdobje? Zakaj parcialen odnos? Rad bi še izpostavil tisto, kar mislim, da je pomembno, pa nočem odgovora s strani ostalih poslancev vladajoče večine, ker nočem sprožati debate, je prvič to, da moram povedati - pa ne jemljite kot opravičilo, ker ni namenjeno opravičilo nobenemu danes prisotnemu tukaj - je dejstvo, da če bo komu polagala poslanka skupina Lipa svoje račune, so to izključno državljani in državljanke. Nikoli vam gospodje, ki nam očitate marsikaj in vem, da teh očitkov bo še veliko. Žal nam ne pripada članstvo v vseh delovnih telesih, zato poslanci poslanske skupine, samoimenovane, Lipa, pač nismo mogli biti na omenjenem odboru. Ker veste, se tudi tam glasuje, in tukaj potrjujem oziroma poudarjam: ja, ampak vse pomembne odločitve se sprejemajo na plenarnem zasedanju. In rad bi izpostavil še zadnjo zadevo, potem se okoli tega več ne bom oglašal, ker mislim, da ne doprinaša k razvoju splošne debate o nevarnosti nastale makroekonomske situacije. To je to, da smo trije poslanci Lipe pripomogli k inflaciji, kar je kolega Sok - pa upam, da v šali - povedal, ampak to je približno tako, kot je gospod Janez Janša napovedal, da je osnovno orodje Vlade Republike Slovenije za boj proti inflaciji znižanje RTV naročnine. Hvala.
Hvala. Gospod Sajovic.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi! Pogovarjamo se o eni najpomembnejših tem, ki ta trenutek tare državo, in mi je žal, da nas je v dvorani samo toliko. Bi pa rekel kaj k amandmaju. Vsi v Državnem zboru smo se strinjali in bomo to zakonodajo in pa spremembo dohodninske zakonodaje, ki je sicer po moji oceni predroben korak, v pravi smeri podprli in težko razumem aroganco vladajoče koalicije, da tudi tega amandmaja ne podpre, ki je sicer pravi korak v to smer. Ni bistvo inflacije pa vsega tega, kar je zdaj, kako bomo tisto skromno, kar imamo, drugače porazdelili. Če boste pogledali odgovor ministra za finance, ki mi ga je podal kakšnih šest, sedem mesecev nazaj, takrat, ko smo tisti prvi opozarjali na ta primer, nas v bistvu enostavno niste jemali resno. Danes je to eden večjih ali največji slovenski problem. Jaz bi mu pri vseh teh popravkih pri dohodninski zakonodaji, pri boju sindikatov za višje plače, ki so na delu zgodbe legitimne in upravičene, opozoril še na en drug problem: enostavno pogovoriti se moramo, kako bomo za te višje plače tudi več ustvarili. Če bomo več ustvarili, potem bomo v tej državi lahko tudi več delili. Danes govorimo o popravkih dohodninske zakonodaje - jih bom podprl, ker je za številne ljudi bolje malo kot pa nič, vendar bo na tem področju treba še veliko več postoriti. Meni je tudi žal, da, recimo, zanemarjamo tudi takšne drobne malenkosti, bi pa določen segment ljudi tudi potešili, da ni bilo prostora za spremembo dohodninske zakonodaje na področju čebelarstva, to je bilo jasno, eksplicitno obljubljeno. Gre za to, ali smo do določenih, četudi drobnih, marginalnih skupin, pozorni, verodostojni in če držimo besedo; ne če nas v politiki zanimajo samo velike teme. Današnjo zakonodajo podpiram tudi zato, ker je brez dvoma boljše droben vrabček v roki kot pa golob na strehi. Golob, ki so ga obljubljali zdaj zadnje tri leta, je odletel, ga tudi do septembra, oktobra letos brez dvoma ne bomo ujeli. Bistvo Slovenije ta trenutek je, da imamo evropske izdatke in pa slovenske plače. Prebral sem nek analitičen članek, kjer se po revščini uvrščamo ob bok Avstriji. Tisti, ki se zdaj samo zapeljemo kilometer, dva ali pa deset čez mejo, vidimo, da so razmere na eni in na drugi strani zelo, zelo drugačne, pa naj nas statistika prepričuje v marsikaj. Tudi prej je bilo rečeno, da inflacija, borza in pa ta zadeva, da tistih z najnižjimi sloji ne prizadeva, pa še kako jih prizadeva! Sem župan občine, kjer številni ljudje varčujejo v banki celo leto za to, da jeseni kupijo šolske potrebščine, pa kurjavo in še kaj. In tem ljudem, ki varčujejo v bankah z obrestno mero tam nekje med 3,5 in 4,5 - kar je manj ali več so takšne zgodbe nerealne - tem ljudem z inflacijo, ki je za lansko leto 5,6 do 5,7, Finance v prejšnjem tednu pa napovedujejo, da bo zdaj na medletni ravni 7%, tem država dobesedno jemlje iz žepa, da ne uporabim kakšnega drugega izraza, vsaj te 2,3%. In te zadeve je treba tudi popraviti. Potem je eden od mojih kolegov govoril tudi o suficitu v državnem proračunu, kako nam je dobro. Slaba država, ki jemlje občinam. O primeru občine Tržič ste že brali in boste že, pa ne samo v slovenskih, tudi mednarodnih časopisih. Da nam je ta država, ki ima rekordno gospodarsko rast, kjer se cedita med in mleko, za napako davkarije iz leta 1999 zdaj vzela 264 tisoč evrov, in da je glavnica s 100 tisoč evrov, preračunano - danes znašajo samo obresti 164 tisoč evrov, mi pa se borimo s tem, kako bomo zagotovili sredstva za vrtce, šole in socialne transferje. In da v mesecu in pol, ko smo na to evidentno napako za nadomestilo stavbnega zemljišča, za katero smo državi plačali še provizijo, da je to storila za nas, takrat je bila zadeva 3%, da bomo zdaj še plačevali obresti. Govorili smo o oderuških obrestih in sprejeli ustrezen zakon, kjer obresti ne smejo za toliko in toliko preseči glavnice. Ampak, za državo, ki ima presežek, pa to ne velja. Če država še ne ve, kam z denarje - treba je izplačati tudi kmetijske subvencije, izdati odločbe za to, da se bomo lahko pripravili na spomladansko setev, ki je pred vrati. In potem, ker je očitno težava, kje ta presežek na strani prihodkov države porabiti, potem vas samo pošljem v hribovite predele Slovenije, tam pa pojdite zopet na vodotoke. Danes zjutraj ob 7. uri, ko je bil še mrak, smo si že ogledovali. Samo občina, iz katere prihajam, ima skoraj za 4 milijone evrov škode v zadnjem neurju - samo na vodah. Nazaj v vode smo vložili nekje okrog 200 tisoč evrov, država pa ne ve, kam dati denar! Tudi zakonodaja, ki jo mi sprejemamo, gre v to, da država ima presežek, občine pa vse bolj tonejo. Ene smo take, kjer si zadevo upamo povedati in pokazati, druge pa zadolževanje prenašajo na različna podjetja, na javna, zasebna partnerstva in še kaj. Tudi zakonodaja, ki jo sprejemamo in o kateri zdaj govorimo, kako bomo znižali cene v vrtcih. Poslušajte, tisto, kar bi morala dati država in prevzeti zgodbo financiranja vrtcev v celoti, bomo zdaj prevalili na občine in nič drugega. Teh zgodbice iz vsakdanjega življenja je še nešteto. Dejstvo je, da 470 evrov, kar je meja za prag revščine, je to enostavno vsota, s katero se ne da preživeti. Prihodke, ki pa morajo izvirati na zdravih podlagah in imajo za temelj delo, je treba povečati. Nič drugega nas ne reši. Enostavno, treba bo narediti več in več ustvariti in temu se moramo posvetiti. In tisto, o čemur je moj poslanski kolega gospod Janc govoril: brez dvoma, socialni transferji - iz dneva v dan jih spoznavam bolj in za nekatere tudi zato zmanjkuje, ker se v socialne transferje ne upamo poglobiti. Nekateri stradajo zato, ker plačujemo tistim, ki ta sistem izigravajo in imajo preveč. Pred časom sem se pogovarjal z mladenko, ki dobi iz osnovnih treh socialnih transferjev skoraj 600 evrov: 350 evrov socialne pomoči, 181 evrov doklad za otroka, brezplačen vrtec s strani občine, oseba pa nima niti enega samega meseca delovne dobe in tudi službe aktivno ne išče. Ko sem ji ponudil brezplačno volontersko delo za začetek, da jo preizkusim, mi je rekla: "Poslušajte župan, mene pa delo ne zanima, zanimajo me prejemki in pa druge stvari." In za tega nekoga, ki ima več prejemkov, krivijo hrbte v takih tovarnah, kot je Peko, Kableks, Mura in pa še kje. Delavec, ki ne zasluži 600 evrov, plačuje socialne transferje za tiste, ki nam pri podatkih za vrtec, za stanarine, za subvencije starin ne dajejo pravih podatkov. Mi pa nimamo političnega poguma, da bi se jim zamerili. Enostavno treba je reči bobu bob in pa tistim, ki ta sistem izkoriščajo, ki imajo brezplačne vrtce, v vrtec pa vozijo otroke z luksuznimi avtomobili, povedati, kaj in kako. In še in še bi o temu lahko govorili, pa bo mogoče še prilika. Hvala lepa. Zakonodajo podpiram, je sicer po moji oceni pravi korak v pravo smer, vendar na žalost predroben.
Čeprav, gospod Sajovic, ne vem o katerem zakonu ste govorili. Gospod Prijatelj, izvolite, imate besedo.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Kolegice in kolegi! Ta amandma je dober in ima takojšnji učinek. In če v bistvu Vlada resno misli nekaj narediti, potem naj ti dve besedici zamenja oziroma postavi veljavnost tega zakona za leto nazaj in ta miloščina, niti ne dodatek, bo šla v prave roke. Jaz temu ne morem drugače reči kot miloščina. Kdo komu laže danes in kdo koga zavaja, kdo zganja svetohlinstvo, o tem ne bi govoril, ampak zdi se mi pa res malo neokusno, da nekateri, ki jim do danes ni bilo mar za socialo v tej državi, imajo tako sladke besede. Pa ne bom imenoval nikogar, ker to poraja samo še nove replike. Poglejte, jaz sem že novembra meseca na predsednika Državnega zbora, ki danes sedi tukaj, pa decembra, pa tudi januarja na predsednika države naslovil pobudo za sklic izredne seje, pa niti odgovora nisem dobil, zaradi revščine. Vsi ti zakoni, ki jih imamo danes pred seboj, so le miritev situacije pred katastrofo. Katastrofa, ki bi bila neizbežna; pred tako katastrofo, da bi v bistvu bilo vsakega ministra in tudi nas poslance sram. Zgodil bi se zakon ulice. In to se bo tudi zgodilo, ker ne boste mogli pokrpati s temi "flajštrčki" toliko ran, ki ste jih povzročili v treh letih. Tri leta niste nič dajali tistim najbolj šibkim. Danes imamo 248 tisoč tistih, ki nimajo s čim živeti od dvemilijonske populacije. To je ena četrtina, če gledamo na zaposlenost ljudi v Sloveniji. To je velika žalost, veste. In niti malo nismo socialna država, kot piše v 2. členu Ustave, da je Slovenija pravna in socialna država. To ni res. Sicer pa tej Vladi in tej državi, pa tudi v Državnem zboru ustava ne predstavlja resne kategorije in vrednote. Sprejeli ste v vladni koaliciji vrsto neustavnih zakonov, tudi takšnih, ki so šli na škodo socialnega statusa posameznikov. Če govorimo o tem, kaj bi lahko naredili za te ljudi, ki danes nimajo sredstev za preživljanje, potem je samoumevno, da jim moramo dovoliti, da imajo usklajene plače z rastjo inflacije, za katero niso krivi. Tudi to je pomislek, ki je bil izražen s strani premiera in ogrožena bi bila celo Nato povezava oziroma naše članstvo v Natu, kajti sedaj bomo morali vzeti nekaj denarja s teh postavk. Komu služi ta bataljon vojske na Kosovu danes? Ali smo res tako bogata država, da lahko kupujemo toliko oklepnikov? Vse to, kar imamo, lahko damo v topilnico za staro železo in vojske ne potrebujemo, ker nas pa res nima kdo ogrožati. 2 milijona nas je. Raje plačamo, tisto, kar že plačamo in preplačamo in kot že ugotavljajo tudi vojaški strokovnjaki, profesionalne vojske ne rabimo, če smo se v bistvu prostovoljnemu služenju oziroma obveznemu služenju odpovedali. Tukaj je denar in nismo tako bogati, da bi lahko živeli s tako veliko nogo, kot živimo. To kaže tudi zadolževanje. Mi smo zadolžili nekaj rodov za nami. Zadolženi smo bolj, kot smo bili zadolženi prej v Jugoslaviji, trikrat bolj. Kaj bomo naredili, da bomo preprečili dražitev hrane, da bomo v bistvu izpolnili tisto obljubo, ki smo jo dali državljankam in državljanom ob uvedbi evra? Tukaj, v tem Državnem zboru smo poslušali velike besede, da se hrana ne bo dražila - kljub uvedbi evra. To je vlada obljubljala. In danes imamo enormne dražitve, ki so tistim, ki prejemajo 300, 400 evrov, nerazumljive. Jaz sem ta Državni zbor pozval tudi ob izreku veselih velikonočnih in blaženih, ne vem kakšnih praznikov, k temu, da razmislijo, kako lahko preživijo nekateri s 300 evri, ki jih imajo tukaj. Govorim na administrativni kader, pa čistilke, ki imajo take plače, pa niso edini v Sloveniji. Dosti teh ljudi je, ki prejema tudi 100 evrov pokojnine, o vdovskih in kmečkih pokojninah govorim. O teh danes ni nihče govoril. Lahko bi še govorili ob naslednjem zakonu, ki bo za tem na vrsti - je spet posledično stanje že zavrnjenega zakona, ki ga je DeSUS predlagal. In vse, kar bomo od zdaj naprej sprejemali, je to, da bo velik napredek za Vlado, če bo dosegla to, da se pomirijo sindikati. Ampak močno dvomim, da se bo to lahko ustavilo. Jaz sem napovedoval, tudi premiera sem opozarjal, da ko bo delavec tako nezadovoljen, da mu bo ostala samo še ulica, tega vala ne bo moč ustaviti. Sam sem bil na prvem stavkovnem valu, tudi na drugem bom in tudi na tretjem, če bo potrebno. In ko govorite o tem, da boste povečali plače v tretjem zakonu, si malo izračunajte, za koliko se bodo te plače povečale, nekaterim samo za 5 evrov. Zopet gremo po tistem procentualnem izračunu - velikim veliko, malim skoraj nič. Na koncu koncev, košarica življenjskih stroškov je za vse enaka, veste. In ko gremo nakupovat, cene niso različne zame in niso različne oziroma nižje za tistega, ki ne dobi niti za položnice. Vsi moramo na koncu plačati za košarico življenjskih stroškov enak račun na blagajni. Tega se vi ne zavedate, mnogi od vas. Sicer je pa že tako, da lačni vidi sitega, siti pa redkokdaj lačnega. In dokler ne bomo v Sloveniji dovolili, kot sem že večkrat dejal, da bodo lačni postali siti, ne bomo socialna država. In žalostno je, da Vlada, ki so jo podpirali sindikati - sindikati so podprli to Vlado -, danes ne zagovarja socialnosti. Hvala.
Hvala. Gospa Uhanova.
Hvala lepa za besedo. Lepo pozdravljeni vsi prisotni in tisti, ki spremljate to sejo! Po tem zakonu o dohodnini oziroma po teh predlaganih spremembah država tistim, ki imajo okrog 6.800 evrov prihodkov na leto, ne bo pobrala približno 320 evrov dohodnine, in tistim, ki imajo do 9.000, 160 evrov dohodnine, in to se jim bo poznalo pri plači oziroma bodo njihovi prihodki za toliko večji. Gre za 38 milijonov evrov na letni ravni ali dobrih 9 milijard nekdanjih tolarjev, ki jih bodo deležni tisti ljudje, ki imajo tako nizke prihodke in ki plačujejo davke oziroma dohodnino. S tem se bodo nekoliko ublažili učinki draginje, podražitve, ki jo prav ti najbolj občutijo. Nekateri govorite, zlasti iz opozicije, da je to predvolilna obljuba v volilnem letu. Tudi leto 2004 je bilo volilno leto, pa ste takrat vsi tisti, ki danes to govorite in ki ste bili v parlamentu, podprli tako imenovani Mramorjev zakon o dohodnini, ki je izredno obdavčil delavce, podjetja, kmete in ki je bil v tem mandatu že deležen spremembe na boljše. Danes je ponovno še ena sprememba, verjetno bo potrebna še kakšna tudi na področju kmetijstva. In če že govorite o volilnem letu, mislim, da je tudi del inflacije del volilnega leta. Kako bi si sicer razlagali tako visoke podražitve v naših trgovinah, ko pa vemo, da je tudi draginja zašla tudi v Evropsko unijo, vendar ne v tako velikem obsegu - glede na podražitve surovin. Očitno nimamo več trgovcev, kot je bil nekdanji mož nekdanje velike družbe, ki je dejal, da mu je takratni predsednik lahko hvaležen, ker so trgovci umetno tiščali cene navzdol. Očitno nimamo več takih trgovcev, ki bi bili naklonjeni Vladi, pa ne Vladi, kupcem, potrošnikom in očitno dvigujejo cene v nebo, v nedogled, ker mislijo, ker so prepričani, da je še vedno tako velika kupna moč pri nas. In če že govorite, da je to volilni zakon, ki je tudi amandma, ki ga predlagate v SD-ju, volilni. Sama bom zakon podprla oziroma spremembe zakona, amandmaje pa ne. Kot rečeno, zakon gre v pravo smer.
Hvala. Gospod Rezman.
Hvala lepa, gospod predsednik. No, pa je bilo nekaj besedi o tem, kdo in kako je argumentiral in glasoval v zvezi s tem amandmajem na matičnem delovnem telesu. In na Odboru za finance je bilo res tako, da ni glasoval zanj nihče, iz vrst opozicije, ker tudi nikogar iz vrst opozicije tam ni bilo. Jaz pa nisem, ugotavljal sem pa prav jaz na matičnem delovnem telesu, kako osamljeni so tisti, ki so še razmišljali, ali bi bilo vredno podpreti ta amandma. O tem govorim zato, ker sem sam resnično takrat razmišljal, ali podpreti amandma ali ne, in ta popolna odsotnost predlagateljev je olajšala odločitev v zvezi s tem amandmajem. Morebiti je tudi zavoljo tega lažje razumeti tistega izmed opaznejših opozicijskih poslancev, ki je v zvezi z amandmajem dal izjavo - tako smo lahko približno prebrali v časopisu - da amandma sicer res ni dober, da je demagoški, ampak da se bo na demagoškem trgu dobro prodajal, in da ga zato kaže podpreti. Jaz imam sam nekaj resnih vprašanje v zvezi s tem. Prvič me zanima, kako je mogoče sprejemati takšne amandmaje z učinkovanjem za nazaj. Ali ne bi bilo to morebiti neko poračunavanje tega, za kar nekateri sodijo, da je bilo izgubljeno. Če bi bilo tako, če bi se poračunalo, potem bi se moralo poračunati še marsikaj drugega, ne samo en tak transfer, ker teh transferov, ki so zamrznjeni, kakor radi ugotavljajo nekateri, je skoraj 50. In ne vidim pravega razloga, zakaj bi tako, ciljano samo na enega, dva ali tri "punkte" pogledali, vse ostalo bi pa nekako zanemarili. In če bi šli še malce dlje v zgodovino nazaj, bi lahko obljube za tovrstno poračunavanje celo sedaj rekognisirali, se jih ponovno spomnili, ampak to verjetno nima pravega smisla. Mi dvomimo o tem, ali je ustrezno domišljen ta amandma, predvsem zavoljo tega, ker ne zadeva vseh tistih transferov, ki so bili zamrznjeni in ki bi jih bilo potrebno, pod narekovaji, rečeno, "poračunati" in ker mislimo, da za nazaj vseh napak in slabosti ni mogoče odpraviti, in ker je najbrž prav, da takrat, ko bomo govorili o našem predlogu zakona, o tem, da se ne upošteva več Zakon o zamrznitvi transferov, razmislimo, kako ravnati naprej, da ne bomo ponavljati tovrstnih krivic.
Hvala. Gospod Horvat.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, predstavnika Vlade! Lahko rečemo uvodoma, da z velikim zadovoljstvom ugotavljam, da velja ena podpora temu zakonu in da bo ta zakon danes oziroma jutri pri glasovanju sprejet pravzaprav soglasno. Res je, da to ni sistemski zakon, ki bi na sistemski način prenavljal dohodninsko zakonodajo, gre pa za, po moji oceni, hiter in učinkovit ukrep Vlade oziroma koalicije, da poskuša na dohodninski strani sanirati negativne učinke inflacije. Danes se veliko govori o inflaciji in predvsem s strani opozicije se govori in kaže na Vlado Republike Slovenije kot na edinega krivca za inflacijo. Res je, da smo v Sloveniji v zadnjih mesecih priča enormni povečani rasti cen življenjskih potrebščin oziroma, kot rečemo, inflaciji. K višji inflaciji so po naših ugotovitvah prispevale predvsem višje cene hrane in goriva, tako tudi stroka. Povišanje cen osnovnih življenjskih potrebščin je najbolj negativno vplivalo na dohodkovni položaj ljudi z nižjimi dohodki in prav je, da smo do teh še posebej pozorni. Niso ljudje krivi, če so zaposleni v podjetjih, ki jih je udarila globalizacija in se podjetja v zadnjih letih niso uspela prestrukturirati, niso ljudje krivi, če so delali v preteklosti na slabo plačanih delovnih mestih in danes imajo nizke penzije, in ukrepi, ki jih na tej izredni seji obravnavamo v okviru novel predlaganih zakonov, so ukrepi, ki gredo naproti najbolj ogroženim slojem prebivalstva. Amandma, ki ga predlagajo kolegi iz socialne demokracije, po mojem prepričanju ni ustrezen, ni sprejemljiv. Če berem obrazložitev, bi lahko zaključil, da se predlagateljem toži po enotni davčni stopnji. Kot pa je tudi s strani predlagateljev bilo povedano, pa gre predvsem za to, da je 8. člen odprt in da se lahko vrši razprava o marsičem. Predvsem pa zelo malo koristnih razprav bomo danes in tudi jutri slišali, kako bi dejansko zajezili inflacijo, da ne bi zašli v strahotno nevarno inflacijsko spiralo. Če že naj velja ta novela zakona tudi za leto 2007, potem je le treba biti korekten in ugotoviti, da se inflacija ni začela 1.1.2007 in da je v prvem kvartalu 2007 ni bilo. Če pa govorimo o dohodninski zakonodaji, potem je le treba nekaj povedati, zakaj je ta koalicija šla drastično spreminjati tako imenovano Mramorjevo oziroma slabo dohodninsko zakonodajo. Z namenom doseganja ciljev, ki si jih je zadala koalicija, je bilo na področju obdavčitve dohodkov fizičnih oseb z dohodnino z letom 2007 uveljavljeno zmanjšanje obremenitev aktivnih dohodkov v povprečju za 8,8%, in sicer, preko povečanega neobdavčenega dela dohodkov in preko zmanjševanja progresivnosti obdavčitve aktivnih dohodkov. Naj spomnim, da se je znatno povečala splošna olajšava z 2522 evrov na 2800 evrov. Te olajšave ravno s to novelo za najnižje razrede še povečujemo. In najvišja stopnja dohodnine se je znižala iz 50% na 41%. Po ocenah Davčne uprave Republike Slovenije - vemo, da bomo kmalu dobili informativni izračun dohodnine za leto 2007 - bo zavezancev za dohodnino za leto 2007 okrog 150 tisoč manj kot v letu 2006. Jaz mislim, da državljankam in državljanom ta podatek nekaj pove in da ne gre verjeti vsega, kar razlaga gospod Cvikl, ki je preroško napovedal dvig DDV-ja za leto 2008, pa se to ni zgodilo, ki mu kalkulator, žal, dobro ne dela, ko tukaj za to govornico in v Večeru, 12. oktobra, v članku med drugim piše, citiram samo en segment: "Vsakdo ustvari primanjkljaj v višini 5 tisoč ali skupaj 1,1 milijarde evrov." Če 1,1 milijardo evrov delim z 2 milijona, kolikor nas menda je Slovencev, je to 500 in ne 5 tisoč. In ta podatek se pojavlja v tiskanih medijih, se pojavlja za to govornico, pred kamerami in kjerkoli. Se pravi, nekdo si lahko privošči, da državljanom in državljankam laže za faktor 10. To je nedopustno in enkrat je temu potrebno narediti konec. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Grill.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani gospod predsednik, predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Tega amandmaja, ki so ga vložili Socialni demokrati, tudi sam ne bom podprl, kajti sprejem takšnega amandmaja ne sledi tistemu osnovnemu cilju, ki ga bo ta sprememba zakona tudi prinesla, to je, pomagati predvsem tistim ljudem, ki to pomoč oziroma takšne rešitve tudi najbolj potrebujejo. To so ljudje z najnižjimi prihodki. V medijih, v javnosti, po številnih razpravah, tudi v parlamentu, se velikokrat postavlja vprašanje, kako naj preživijo naši upokojenci, tisti, ki imajo nekaj 100 evrov pokojnine, tisti zaposleni, ki imajo 300 ali 400 evrov plače. Tudi sam sem mnenja, da težko ali celo nemogoče, in pri vseh teh je potrebno veliko iznajdljivosti in tudi truda, da lahko preživijo mesec oziroma pridejo od 1. do zadnjega v mesecu. Ampak zanimivo je pa, da pa ob tem nobeden ne postavi vprašanje in napove, da so vsi ti upokojenci, vsi ti zaposleni praktično se že upokojili z zelo nizkimi pokojninami. In tukaj je potrebno dejansko tudi iskati, kje pa so razlogi, da so vsi ti ljudje za svoje pošteno delo v preteklosti lahko potem imeli tako nizke pokojnine. Tukaj so številne sistemske napake, tudi verjetno nepravilnosti, tudi lumparije v preteklih letih, desetletjih in posledica tega je, da so ti ljudje sedaj s tako nizkimi pokojninami in številni tudi s plačami. Ravno tako nobeden v opoziciji, pa tudi v razpravah ne pove, da bi vsi ti ljudje še bistveno težje živeli oziroma imeli te pokojnine, plače še nižje, če ne bi ta Vlada ravno temu področju namenila veliko pozornosti in s številnimi spremembami zakona že v tem mandatu prispevala, da so se pokojnine in tudi plače bolj povečevale, kot bi se sicer. Že takoj ob nastopu te Vlade vemo, da smo takrat sprejeli zakon, ki je našim upokojencem, ki jim je prejšnja Vlada s spremembo zakona vzela vsaj eno oziroma dve pokojnine - da smo sprejeli zakon, ki je usklajeval pokojnine z rastjo plač. Enostavno in zavajajoče je govoriti povprek, da je potrebno povečati pokojnine, da je treba tistim, ki imajo najnižje plače, povečati plače. Vsaka gospodinja ve, da je potrebno, če želiš nekaj deliti, najprej ustvariti oziroma če želiš dati nekaj v lonec, je treba tudi imeti kaj dati za v lonec. Ravno tako se je tudi Vlada ob nastopu tega mandata zavedala, da je treba gospodarsko kondicijo oziroma prihodke, ki jih ustvarja gospodarstvo, povečevati in je temu namenila posebno pozornost s spremembami številnih zakonov. Mi smo spreminjali zakon, kjer smo zmanjševali davek na plače, namen oziroma cilj je, da se ga povsem odpravi. Že v preteklih spremembah dohodninske zakonodaje smo tudi že nižali dohodnino oziroma dali take olajšave, da so ali pa da smo plačevali manj. Potem imamo tukaj tudi številne ukrepe, ki so prispevali k boljši kondiciji gospodarstva, več zaposlenosti in seveda tudi manj davka. In posledica vseh teh ukrepov je, da imamo danes v Sloveniji resnično visoko gospodarsko rast, podjetja v dobri kondiciji, nizko stopnjo brezposelnosti, ki je še nismo imeli, in danes imamo dejansko možnosti, da lahko tudi začnemo deliti oziroma namenjati več sredstev tistim, ki so te pomoči seveda tudi najbolj potrebni. Ob prevzemu evra so praktično vsi napovedovali, številni strokovnjaki, da obstaja velika velika nevarnost, da bomo imeli povečano inflacijo. Pred tem si ni nobeden zatiskal oči. Dejstvo je, da se je to tudi zgodilo zaradi zunanjih razlogov, vplivov. Veliko pa je k temu pripomogla ravno trgovina oziroma neupravičeno povečanje cen v trgovinah. In posledica tega je, da imamo višjo inflacijo, kot smo jo napovedovali, tudi nekoliko višjo kot je v Evropi. Vemo pa, da tudi Evropa, tudi najrazvitejše države, recimo Nemčija, se sooča z inflacijo, ki jo ne pomnijo in tudi tam so razlogi, kot so pri nas - zunanji vplivi, s tem, da pa trgovine tam ne delajo tega, kar so delale pri nas. In jaz sem prepričan, da bo tudi v Sloveniji nastopil čas, ko bodo naši potrošniki, in to relativno v kratkem času, dejansko dali vedeti našim trgovcem, da bo potrebno postopati drugače in ne zavajati oziroma cene dvigovati neupravičeno, kar se je to velikokrat dogajalo. Danes imamo sicer inflacijo, ki je lahko zaskrbljujoča za nadaljnjo rast gospodarstva in vsega tega, vendar je še vedno trikrat ali štirikrat manjša, kot smo jo imeli pred leti. Pa se takrat ni toliko o teh stvareh polemiziralo kot danes. S strani opozicije se velikokrat očita, predvsem Vladi, da ni naredila nič, da bi lahko inflacijo tudi obvladovali. Ampak istočasno ob tem pa se ne pove niti enega razloga oziroma enega dejstva, česa pa Vlada ni naredila. In v razpravah številni makroekonomisti oziroma največji strokovnjaki, tudi s strani politične opcije Socialnih demokratov oziroma opozicije, dejansko priznavajo, da na področju inflacije s strani Vlade ni bilo možno narediti kaj več, kot dejansko je tudi Vlada naredila. Da je tukaj splet okoliščin različnih dejavnikov, ki so prispevali k temu, da je inflacija večja, kot bi bilo tudi upravičeno. Vlada se tega zaveda in ne želi, da se inflacija poveča oziroma da postanejo ti inflacijski pritiski večji, kot so že danes, in da pomaga predvsem tistim ljudem, ki so dejansko sedaj v položaju, ko jim je treba z različnimi ukrepi tudi pomagati. Tukaj ni možno samo z enim ukrepom zadevo v splošnem reševati, kar naj bi, recimo, tudi ta amandma skušal. Ampak ta amandma tega dejansko ne prinaša. Tukaj je potrebno iskati na številnih področjih in v parlamentarni proceduri že imamo številne zakone, ki bodo ravno tem ljudem skušali sedaj ta vpliv inflacije in te podražitve tudi omiliti oziroma maksimalno tudi izničiti. Imamo v proceduri zakon o subvencioniranju dijaške prehrane, kar pomeni, da bo tudi tukaj možno, da bodo ti ljudje manj dajali denarja za svoje otroke. Potem bomo imeli, kot vemo, zakon, ki bo z udeležbo pri dobičku zopet omogočal ljudem, da bodo tudi oni deležni teh dobrih gospodarskih rezultatov, potem o brezplačnih vrtcih in tudi ta zakon, ki ga imamo danes v obravnavi, bo na področju dohodnine ravno tem ljudem prispeval k temu, da se bo ta inflacija oziroma te podražitve tudi izničile. Sam sem mnenja, da so to prave poti, pravi načini in da če bomo vse te zakone tudi uspešno sprejeli, bodo ravno ti ljudje deležni številnih dodatnih prejemkov, ki jim bo to tudi pomagalo prebroditi težave, ki jih imamo danes. Bi pa čisto na koncu sedaj komentiral samo še dejstvo, da je prav zanimivo in zavajajoče, da poslanski kolega, ki je v preteklih mandatih bil aktivne kreator politike, ki je pripeljala do številnih takšnih težav, s katerimi se soočajo danes tudi ti ljudje, da je dejansko takrat bil kreator napačnih davčnih politik, danes pa igra vnetega zagovornika sociale, ob tem da božične praznike preživlja v tujini, v Sarajevu, v zelo dragih hotelih in s tem dejansko resnično kaže solidarnost do tistih, ki so najšibkejši. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Kumer.
Hvala za besedo. Spoštovani predsednik, spoštovani predstavniki Vlade, kolegice in kolegi. No, ta zadnja razprava in ta zadnji vložek, ki je bil, je simptomatičen za koalicijo, predvsem za največjo stranko, ko ji zmanjka zdravih argumentov in ko ne ve in ne zna več povedati, potem se seveda spravi na pritlehne in primitivne argumente. Ampak to za kdaj drugič, ko bo mogoče kakšna druga razprava. Jaz a priori zavračam argument, ki so ga danes mnogi eksperti, ki ugotavljajo vzroke inflacije pri nas, ponavljali, kot da imajo v glavi vgrajen čip, in sicer, da je splet različnih okoliščin, v tujini in pri nas, pripeljal do te inflacije oziroma do te mini spirale. Moram vam povedati, da ljudem, ki so na eksistenčnem minimumu ali ki imajo eksistenčne težave, ta argument popolnoma nič ne pomaga. Zato se seveda strinjam z enim od razpravljavcev na začetku, ki je rekel, da država ni zlomljena. Res ne, dokler bo država govorila o suficitu in ostalih zadevah, ni zlomljena. Je pa zlomljenih veliko ljudi, veliko skupin ljudi pa je zlomljenih. Še tri ali štiri mesece nazaj sem prebral, slišal in poslušal iz vladnih krogov, iz ministrskih ust, da živimo pri nas v neki zlati dobi. In zdaj poglejmo, kaj ta zlata doba je v konkretnem vsakodnevnem življenju. To pomeni, da človek, državljan Slovenije, ki dela 8 ali več ur na dan, dobi za to dnino 20 in manj evrov, kar je na mesec 400 ali pa še manj evrov. Ali je to za vas zlata doba? Ali je to za vas reševanje ljudi, ki se znajdejo v eksistenčnih težavah? Ali je to posledica dobrih makroekonomskih rezultatov, ki jih žanjejo tudi ti ljudje? Ne govorim o tistih ljudeh, pri katerih nekateri uporabljate argumente, da so v preteklosti imeli slabe plače in imajo danes slabe pokojnine. Tu pri transferjih in ostalem okrog zamrznitve samo nekaj: 24-mesečna zamrznitev usklajevanja pomeni, da je ta ista država, ki ni zlomljena, tem ljudem to ukradla. Ukradla jim je za 24 mesecev, da so se danes znašli v takšni situaciji, v kateri so. Zato bom ponovil tisto, kar sem že večkrat, predvsem v diskusiji, ko smo v tem Državnem zboru govorili o najnižji plači, ko smo govorili o socialnih transferjih - nisem pristaš in nikoli ne bom pristajal na neke vrste draginjske dodatke, ki jih država s takšnimi ali drugačnimi ukrepi deli ljudem, ko gre za neke vrste milostno politiko, najprej vzameš, zato seveda nisi zlomljen, zato imaš suficit, da potem deliš ljudem po kapljicah nazaj. Ja, kdo pa je ta država? Kdo pa so ti, ki upravljajo to državo? Ali so to mesije? Ali so ta isti denar ali ta isti kapital zaslužili ti isti ljudje, o katerih govorim, da delajo vsak dan 8 ali več ur pošteno, in mislim, da si za to zaslužijo tudi pošteno plačo. In čisto na koncu, če bi zares hoteli pomagati ljudem, ki imajo nizke prihodke, potem bi diskutirali o dvigu najnižje plače, potem bi diskutirali o zajamčeni plači. Še enkrat, o najnižji plači in zajamčeni plači, in potem ne bi bilo treba metati peska v oči in govoriti o dohodninskih olajšavah. Sicer številk ne poznam, ampak predstavljam si, 6.000, 7, 8, 9.000 evrov, kot imajo tisti prihodkov, poslušajte, ti imajo to že vključeno v dosedanje dohodninske olajšave in jim to popolnoma nič ne koristi. Ta dohodninska olajšava ne koristi tudi ne mojim otrokom, ki si zdaj rešujejo stanovanjski problem, in tako naprej. Vse tisto, kar ste prikrajšali te ljudi, ko ste sprejemali in v tem Državnem zboru sprejeli novo davčno zakonodajo, na katero se tako zaklinjate, da je ljudem toliko prinesla. Fige! Ni jim prinesla! In danes imamo priložnost in možnost videti - jaz o številkah ne bom, ker večkrat kolega Prijatelj o tem ponavlja - veliko ljudi je, ki so se zares znašli na nekem socialnem, eksistenčnem robu. In za mene ni rešitev v odpustkih, za mene je rešitev v tem, da se jim za pošteno delo da tudi pošteno plačilo.
Hvala. Gospod Barovič.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolegice in kolegi! Mislim, da ni narobe, če je takšna razprava, pa vendarle potrjuje naše uvodno strankarsko predstavitev, ko smo ugotovili, da bomo vsi v letu 2008, ko je volilno leto, za ta Predlog zakona o spremembi zakona in dopolnitvah zakona o dohodnini. Še enkrat poudarjam, danes smo slišali celo ekonomsko ekspertizo, katere se vsaj 40% ni tikalo tega zakona. Jaz se bom držal tega zakona. Kolikor vem, govorimo o amandmaju k temu zakonu. O zakonu je bilo vse povedano. Leta 2006, gospe in gospodje - še enkrat pravim, tudi z vso napačno politiko od vsega začetka, ki jo ena ali druga oblast - danes ni čas za očitke, danes je čas za rešitve - ena in druga jo je naredila; napake so bile in napake bodo. Danes je "božji žegenj". To je predlog zakona, ki je v letu 2008, zato ker je volilno leto. In to je to. In to sem povedal, da bomo vsi, ki smo danes polni besed, smo vsi enotni in ga bomo vsi podprli. In zdaj si očitamo in delamo študije - inflacija s tem zakonom nima nič drugega kakor to, v kolikor se davčna stopnja zviša ali zmanjša, je inflacija odvisna potem od drugih ekonomskih vplivov, ampak saj to znate najbrž že, gospe in gospodje, če ste prebrali ta zakon. Danes govorimo o amandmaju oziroma o zakonu in o amandmaju. Ta amandma dokazuje dobro voljo. Poglejte, predvidenih 38 milijonov evrov, v kolikor bo ta zakon sprejet za leto 2008: "javnofinančni prihodki proračuna iz dohodnine za leto 2008 bodo nižji za okoli 38 milijonov evrov." In potem piše, kako jih bomo izničili - z zmanjšanjem proračuna; 38 milijonov evrov v primerjavi s 16 milijardami evrov - izračunajte, koliko je to! Zdaj, če imamo tu amandma, ki predlaga in ki kaže na dobro voljo, da res ljudem pomagamo v tej socialni krizi, pa če bo enak znesek, pomeni to skupaj 76 milijonov evrov v primerjavi z, kolikor imam jaz podatkov, 16 milijardami evrov proračuna. Če imamo vsi skupaj voljo in če potrjujemo ta zakon, potrdimo še ta amandma in pomagajmo ljudem. Nihče ne govori, da ste kolegice in kolegi, poslanke in poslanci in da je ta Vlada absolutno kriva za takšno stanje in da je kriva za vso inflacijo in da je kriva za ne vem kaj! Pustimo! Veste, v svojem življenju imam ogromno ljudi, ki prihajajo s problemi. Ne prihajati s problemi, pridimo z rešitvami, pomagajmo ljudem! Ta trenutek vidimo, da je stanje takšno in če gremo mi, jaz podpiram ta amandma in tudi Slovenska nacionalna stranka bo podprla ta amandma - mi rešimo problem za dve leti nazaj, izničimo tisto, kar je bilo napačno storjeno, tukaj pa moramo biti vsi enotni, leta 2006. Dve stvari smo leta 2006 naredili narobe: prvič, 2%, o katerih sem že govoril, ki smo jih izbrisali, torej 2% olajšav, in druga stvar, ko smo zbrisali olajšave pri pridobivanju stanovanj. To so napake, priznajmo jih! Kdor dela, greši, kdor nič ne dela, ne more delati napak. To je v dobro tej Vladi, ampak priznajte napake, to je bilo napačno! In zdaj moramo to popraviti. Ne moramo tega popraviti zaradi leta 2008 in volilnega leta in zdaj reči, da bomo zdaj pa spremenili malo zakon, znižali malo davčno stopnjo in bo vse dobro. Ni res, ne gre! Ta predlog tega amandmaja dokazuje dobro voljo in dokazuje resnico, resnico za popravek napake, ki je nastala 2006. Lahko da je ta napaka, nastala leta 2006, posledica napake prejšnje vlade, ki je bila čisto druga politična opcija. Jaz tukaj ne gledam politično, jaz tukaj gledam ljudi, ki ne morejo več preživeti in ne bodimo zdaj tukaj socialni minister. Zakaj ta Vlada ne stisne trgovce? Trgovci se lepo smejejo in ne bodo spustili tudi 1% marže. In ker je to gospodarstvo, tudi tukaj vse priznanje Vladi, tako dobro, gospodarska rast tako velika, je kupna moč večja in je povpraševanje večje od ponudbe, če se gremo zdaj od leta 1990 tržni zakon. Ker je povpraševanje večje od ponudbe, se cene dvigujejo in to je inflacija, pa ne se zgovarjati na evro, pa ne vem kaj, to je inflacija. In kdo je stopil na prste trgovcem? Nihče. Mi jim hočemo še vse tisto, kar je državno, prodati pa da bodo še dobro služili. Tukaj je napaka in ne se zdaj zgovarjati na čuda božja. In edino davčna politika je tista - fiskalna, davčna, jaz uporabljam slovenski izraz -, ki lahko reši današnji problem. To je krasen predlog, pokažimo dobro voljo, dajmo za dve leti priznati tisto, kar ta zakon predvideva za leto 2008, seveda bo s tem nekje v državnem proračunu, če bo enak znesek 76 milijonov za dve leti evrov manj, ampak kaj je to, še enkrat pravim, proti 16 milijardam. Kolegice in kolegi, če smo vsi odkriti in bomo vsi podprli ta Predlog zakona o spremembi zakona o dohodnini, če smo vsi tako socialni, bodimo socialni tudi do tega amandmaja in dajmo priznati napake in jih upoštevati v [[..]] [[Konec razprave.]] [[...]]
Hvala. Gospod Šircelj, izvolite.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Hvala za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci. Glede na razprave bi želel podati nekaj pojasnil glede zakona in tudi nekoliko širše glede ukrepov, ki so povezani z inflacijo. In eden izmed ukrepov za preprečitev slabih učinkov inflacije je tudi ta zakon. Govorim samo o enem izmed zakonov, ki jih pripravlja Vlada, oziroma o enem izmed ukrepov, ki jih je Vlada dejansko že sprejela, jih sprejema in jih bo tudi sprejemala. Tukaj bi rad povedal, da v drugem polletju leta 2007, ko se je začela inflacija oziroma ko so se začele cene povečevati bolj kot v prejšnjih mesecih, je Vlada takoj pristopila k temu, da se to ne bi nadaljevalo in kot eden izmed prvih ukrepov je bilo znižanje trošarin za naftne derivate, in sicer na minimum, ki jih dovoli Evropska komisija. Prav tako je Vlada že v letu 2007 in nadaljuje tudi v letu 2008 s politiko izredno restriktivnih cen, tistih cen, za katere ima Vlada pooblastila, da jih lahko urejuje. Tukaj lahko govorimo o komunali oziroma o cenah komunalnih storitev. Naslednji ukrep, za katerega moramo reči, da poteka, da morda poteka vedno bolj, je to, da se pregledujejo pogodbe med različnimi subjekti na trgu, kjer se ugotavlja, ali gre za dogovor, ali gre za dogovor med posameznimi ponudniki in ali gre za kršitev pravil, ki jih narekuje konkurenca. Ta ukrep je eden izmed ukrepov, ki je povezan z ukrepi na socialnem področju. Številni zakoni, o katerih boste razpravljali in odločali tudi danes in jutri, so na dnevnem redu, in že na začetku sem povedal - z davčnimi zakoni je že zaradi same narave zakonov posegati na socialno področje omejeno. So omejitve, zaradi tega so ukrepi, s katerimi Vlada želi omiliti posledice prekomernega dviga cen nujnih življenjskih dobrin, s socialnega področja. Se pravi, tukaj je tisto področje, ki temelji na transferjih, eno izmed najpomembnejših področij. Vlada Republike Slovenije predlaga, da ta zakon začne veljati z letom 2008, in sicer zato, da predstavlja fiskalno in seveda nevtralno politiko nasploh, kar pomeni, da takšen ukrep ne bo imel vpliva na povečanje cen, ker se bodo zmanjšali odhodki. Kakršnikoli ukrepi, ki bi to delali za nazaj, bi imeli vpliv na povečanje cen in bi to pomenilo dodaten impulz povečevanju cen in inflaciji, zaradi tega Vlada ne podpira predloženega amandmaja, da to velja tudi za nazaj. Skratka, ta zakon bo na makroekonomsko stanje v državi deloval nevtralno in zaradi tega ne bo prišlo do dodatnih inflacijskih gibanj. Tukaj še enkrat poudarjam: to ni prvi ukrep, kot je bilo dejansko rečeno, to je eden izmed ukrepov in jaz mislim, da če bo potrebno, če se inflacija ne bo umirila - mislim pa, da se bo - da bo Vlada sprejemala tudi še druge ukrepe, tudi tiste, ki so bili tukaj omenjeni glede dviga minimalne plače, glede različnih subvencij, ki jih prejemajo ljudje, in tako naprej. Drugo, kar bi rad poudaril glede davčne zakonodaje v celoti, ki je bila sprejeta leta 2006 in ki se na nek način tudi nadaljuje. Vlada se je odločila, da zmanjšuje davke tako na podjetniškem sektorju kot na področju obdavčitve fizičnih oseb. Dejansko je eden izmed razlogov za gospodarsko stanje, kjer je gospodarska rast visoka, tudi znižanje davkov in v povezavi s tem Vlada tukaj misli nadaljevati s to politiko, kar seveda pomeni, da naj bi gospodarstvu čim več ostalo, ker je možnost, da ta denar nameni tudi za plače, in na drugi strani, da bo tudi prebivalstvu z zniževanjem čim več ostalo. Tukaj seveda gledamo predvsem na najšibkejšo skupino ljudi, če gledamo na njihov materialni položaj. Hvala lepa.
Hvala. Ker je še interes po razpravi, odpiram ponovno prijavo. Govorimo o 8. členu in amandmaju k temu členu. Gospod Mikolič, izvolite, imate besedo.
Hvala za besedo in lepo pozdravljeni. Moram povedati, da nisem imel namena najprej razpravljati glede zakona, ker ga podpiram. Glede amandmaja pa moram čisto odkrito povedati, da o tem amandmaju ni enostavno razpravljati, predvsem z negativnega vidika, ker - tako kot je že bilo prej rečeno - amandma je res enostaven, predvsem pa všečen. In poglejte, če Vlada s tem ukrepom namenja za tiste, ki so nujno potrebni določene finančne podpore, 38 milijonov evrov, potem pa predlagatelji Socialni demokrati vložijo amandma, ne 38 milijonov evrov, ampak dvakrat več - veste, potem je kar dosti težka razprava tukaj v Državnem zboru glede tega amandmaja. Ampak jaz sem trdno prepričan, da je Vlada v okviru finančnih zmožnosti pripravila ta predlog, tako kot je državni sekretar povedal, pa glede možnosti tudi drugih posledic, kar je tudi pred menoj državni sekretar omenil. In potem prav gotovo amandma, ki je vložen s strani Socialnih demokratov, ki govori o tem, da bi enako bilo tudi za leto 2007, se pa lahko tudi vprašam, ali to sploh za nazaj velja ali pa v primeru, če ste že nekaj predlagali, zakaj potem niste predlagali, da bi tisto, kar je Vlada predlagala - se pravi: meja 6.800 evrov pa 9.000 evrov, dodatna olajšava 2.000 evrov, tam pri zgornji meji pa 1.000 evrov -, da se to dvakrat poveča. Popolnoma enako oziroma ne vem, če je čisto linearno, ampak ni se pa nobeden potrudil glede tega, da bi se v to dohodninsko matematiko poglobil, ker sem pa trdno prepričan, da tudi za nazaj določene zadeve sprejemati ni dobro. Tudi moramo vedeti, da vsi ti, katere to tangira, dohodnino za 2007 ne bodo nič vračali v državni proračun, če lahko tako rečem, glede na to, da je akontacija dohodnine tekom leta, predvsem za te, nekako v tisti višini, kot je tudi letna odmera. In za mene je to zelo pomembno, se pravi, da ti bodo s tem ukrepom, ki ga je Vlada pripravila, tekom leta pridobili nekaj nad 300 evrov. Istočasno pa imamo pripravljene tudi druge ukrepe, druge zakone, ki jih bomo danes tudi sprejeli, in zraven teh 38 milijonov evrov namenjamo še 30 milijonov evrov za povečanje otroškega dodatka, zraven tega pa še dodatna finančna sredstva za povečanje varstvenega dodatka in ostalih ukrepov. Tako moramo biti pošteni in tudi to povedati, da je to ukrep, ki pomeni določena finančna sredstva iz državnega proračuna za leto 2008, in prav je, da pomagamo vsem tistim, ki so zaradi inflacije zabredli v težave, ki imajo težave, in tem tudi ta finančna sredstva namenjamo.
Hvala. Gospod Kovačič.
Hvala lepa, gospod predsednik. Ne vem, ali je danes polna luna, nisem preveril, ampak tudi danes, kot že nekajkrat v tem Državnem zboru, poslušamo nekatere razprave, ki zelo ponavljajo številne zgodbe, ki se pojavljajo že kar nekaj časa v slovenskem medijskem prostoru in ki govorijo o inflaciji, pri čemer pa se z vsem tem govorjenjem močno pretirava in se napihujejo inflacijski učinki. Danes sem bral zanimiv članek znanega ekonomista, univerzitetnega profesorja, ki je v svojem komentarju na zelo konkretnih primerih pokazal, da je dejansko stanje povsem drugačno, kot pa se prikazuje v omenjenih komentarjih, v številnih zgodbah, ki se pojavljajo in se ponavljajo tudi v današnjih razpravah opozicijskih poslancev. Med drugim je ta znani ekonomist zapisal tudi naslednje: "Inflacija se bo umirila hitreje, če ne bodo demagogi in imbecili s svojimi bedastimi zgodbami napihovali inflacijskih pričakovanj." Danes se te bedaste zgodbe, ki jih papagajsko ponavljajo nekateri poslanci, intenzivno nadaljujejo. Ob tem me pa samo zanima, v katero kategorijo se ti razpravljavci uvrščajo - ali v kategorijo imbecilov ali v kategorijo demagogov. Sam bi zelo težko odgovoril na to vprašanje oziroma razsodil o tem, kam sodijo, naj si vsak ustvari svoje mnenje o tem. Dodal bi samo to, da tudi zaradi tega, pa ne samo zaradi tega, tudi zaradi vsega tistega, kar je bilo s strani predstavnikov Vlade in koalicijskih poslancev povedano, predlaganega amandmaja ne morem podpreti in ga zavračam. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Rudi Veršnik. Prosim.
Hvala za besedo. Z vsakim govornikom, ki se je pojavil tu na sceni, sem bolj prepričan, da je dejansko bil ta amandma vložen samo z namenom populizma. Namreč, jasno je, da predlog amandmaja ni sistemski, to smo slišali tudi od merodajnih. To se pravi, če ni sistemski, bi pričakoval, da bi predlagatelji vložili amandma v takem smislu, kot je bilo tudi tu že govora, da vsakemu iz te skupine ogroženih pripada enak delež. Konec koncem smo tudi danes že slišali, da imamo vsi enake želodce. In po tem sistemu bi pričakoval, da se pojavi predlog, po katerem bi vsem, ki imajo dohodke do 9.000 evrov, enostavno dali nadomestilo v nekem znesku, in to vsem enako. Tako pa s tem predlogom dajemo plačano dohodnino iz preteklega leta v leto 2008, sprašujem pa predlagatelje, kaj bomo pa naredili leta 2009, ko te skupine skoraj ne bodo plačevale nobene dohodnine. Kaj bomo pa takrat? In jasno in glasno moram še enkrat povedati, da sem razočaran nad tem, da se predlagajo take rešitve, za katere je vnaprej znano, da niso sistemske in da tukaj enostavno povzročajo brezplodne razprave. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Boštjan Zagorac. Prosim.
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči! Jaz ne vem, vse svoje predhodnike, ki sem jih poslušal - moram reči, da ne vem, če se zavedajo, o kom danes govorimo in za koga sprejemamo te stvari. Gre za ljudi, ki nimajo več kaj jesti. Slišal sem, da je zgodba prenapihnjena. Povejte mi, ali sistem omogoča ljudem, ki imajo 300 evrov mesečnih prihodkov, preživetje! Ker če nima, če ta sistem ne vzdrži, je treba sistem zamenjati. In ne se sprenevedati! Na Štajerskem ali severovzhodni Sloveniji imamo zelo lep pregovor, ki pravi: "S polno ritjo je lahko iti na WC." In mi to danes tukaj delamo, spoštovane dame in gospodje. Da ne bo kdo rekel, da se gremo v opoziciji demagogijo. Tukaj imam izračun, kaj dohodnina pomeni za ljudi, največ ljudi v tej državi in največji procent ljudi v tej državi, ki spadajo v segment dohodkov 6800 evrov in imajo dva otroka. Veste kaj jim to pomeni? Nič! Nula. Saj jim nič ne dajete. In nekdo je rekel: "Kako sem vesel, da bo ta zakon danes sprejet soglasno." Ja seveda, saj je požar v tej državi že takšen, da vsaka kapljica pomeni delno olajšanje. Pa ne se izgovarjati na trgovce, proizvajalce in ne vem na koga še vse! Ta Vlada je kriva, da je sistem takšen, kot je! Ta Vlada je kriva, da je potrebno sistem zamenjati in da ljudje nimajo več od česa živeti in od česa iti tudi "na sekret"! Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Milenko Ziherl.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Predstavniki Vlade, kolegice in kolegi. Sam mislim, da je predlog zakona treba podpreti, amandmaja pa ne bom podprl. Tudi sam sem danes prebral zanimiv članek dr. Mrkaića, ki je nekatere stvari postavil na pravo mesto oziroma nalil nekoliko čiste vode ali čistega vina. Namreč, vedno pozabljamo na vplive globalizacije, ki je prizadela tudi naše sosednje države, ki se otepajo z enakimi ali podobnimi problemi. Opozoril bi na izredno visoke skoke cen nafte, ki se potem odražajo v vseh ostalih segmentih. Hitro rastoča gospodarstva imajo vedno večje potrebe po hrani, surovinah in energentih. Opozoril bom morda še, da se je v zadnjem letu koruza podražila za 120%, pšenica pa za 80%. In v takšnih razmerah je težko pričakovati cenejše meso, cenejša jajca, celo cenejšo polento iz te drage koruze. Vsekakor je potrebno ukrepati na tistih področjih, kjer se da. Namreč, k tem globalizacijskim učinkom so pri nas nenormalno visoko pristavili svoje lončke tudi, bom dejal, kartelno dogovorjeni veliki trgovci, vendar je to samo del problema. Seveda, ko se problem pojavi, ga je treba pričeti reševati. Vlada je pripravila vrsto ukrepov, vendar je pri teh ukrepih lahko vprašljivo, kje je tista meja. Nekdo bo dobili, nekdo, ki pa zasluži 1 evro na mesec več, bo pa moral to zaslužiti. Torej, že spet stvar razprave. Ampak Vlada je s tem ukrepom na področju dohodnine, in še z nekaterimi drugimi, ki jih bomo nekaj tudi danes obravnavali, je pač pristopila k reševanju teh problemov in pokazala posluh za dogajanja v našem prostoru. Na tem področju ukrepanja so vsekakor tudi delodajalci, ki v dialogu s socialnimi partnerji lahko pričnejo z razvojem našega gospodarstva, z optimizacijo proizvodnje, z manjšo potrato energije, z bolj učinkovitimi delovnimi procesi lahko tudi prispevajo k temu, da bo večja dodana vrednost in po tem segmentu delitve bo več kapnilo tudi v žep zaposlenih. Sprašujem se, kakšen je delodajalec, ki drži svoje zaposlene na tem socialnem minimumu oziroma kakšen ima odnos, katero panogo obvladuje oziroma kaj namerava storiti, da bo iz tega dna izvlekel sebe, svoje podjetje, svoje zaposlene. Zdaj pa o amandmaju. Ali ni amandma nekako v kontradiktornosti s predsednikom Socialnih demokratov, ki je slab mesec nazaj v televizijskem intervjuju izjavljal, da je potrebno zategovati pas? Ravno z amandmajem imamo opraviti ravno z nasprotnim pojavom. Zategovanje pasu vsekakor ne pride v poštev. In nekdo, ki govori o zategovanju pasu, je pač prinesel retoriko iz neke zelo davne preteklosti, o kateri upam, da se ne bo več ponovila oziroma da smo jo pozabili. Torej, poleg predlaganega zakona imamo v rezervi oziroma ima slovenska družba v rezervi, da se v industriji v končni fazi v skladu z napotili lizbonske strategije, v skladu z željami po enakomernem razvoju, da slovenska podjetja dodajo še nekaj k svoji konkurenčnosti, k večji dodani vrednosti, k dražjim izdelkom, to je v bistvu cilj vseh 27-ih držav Evropske unije in to se tiče tudi Slovenije. In če bomo dodali več dodane vrednosti, lažje bo šla ta dodana vrednost v vse segmente družbe. Svojo razpravo bi pa zaključil s kitajskim pregovorom, ki pravi: "Ne daj človeku ribe, ampak človeka nauči, kako se ribo ujame." Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod dr. Mitja Slavinec. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Že prej sem omenil, da ta zakon v celotnem svežnju zakonov, nekako gasi požar, ki je nastal, ne preprečuje pa razloga, zakaj je prišlo do tega. Želel bi si, da bi Vlada začela z ukrepi, ki bodo bolezen preprečili, ne pa, da jo sedaj zdravimo. Torej z ukrepi, ki bi dolgoročno zajezili inflacijo, ne pa, da rešujemo posledice inflacije. Če se pa sedaj dotaknemo tega amandmaja, o katerem se govori, pa prav tako navezujem svojo razpravo na prejšnje razmišljanje, ko smo, pa tudi drugi kolegi in kolegice, ugotovili, da verjetno inflacije tako hitro še ne bomo zajezili, saj so nekatere podražitve že napovedane - podražitve mesa. In spet ravno tiste, ki bodo najbolj prizadele segment, ki bodo najbolj prizadele tiste z najnižjimi prihodki. Takrat sem razmišljal, da bo verjetno podobnih gasilskih akcij treba še več, da bo treba še dodatne ukrepe, ki bodo ublažili posledice povečane inflacije. In ta amandma je eden izmed takih, zato da ne bi kar tako, na vrat na nos zavračal, ampak se izplača o njem premisliti in predvideti, ali morda s sprejetjem tega amandmaja ne preprečimo potrebe, že vnaprej ne rešimo tega problema, da bomo kasneje morali še dodatne ukrepe, še dodatne takšne gasilske poteze potegniti, s katerimi bi preprečevali posledice povečane inflacije. Zaradi tega sam tudi zakon podpiram in bom podprl tudi ta amandma v prepričanju, da bomo na ta način vsaj nekoliko odmaknili potrebo po dodatnih še kasnejših ukrepih, kako ublažiti posledice inflacije, katere žal, predvidevam, še ne bomo tako hitro zajezili. Tudi zaradi tega ne, kajti pričakovanih ukrepov Vlade, ki bi bili usmerjeni v dolgoročno stabilizacijo gospodarstva, zaenkrat še ni videti. Podpiram ta sveženj v zakonu, tudi tega, vključno s tem amandmajem, kajti na ta način bomo požar res pogasili oziroma ga gasimo, želim si pa, da bi to gašenje bilo čim bolj uspešno, po eni strani, in s čim manj škode, s čim manj novih pritiskov in vzvodov na še večjo inflacijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ja, še odpiram prijavo za ponovni krog. Besedo ima gospod Jožef Jerovšek. Prosim.
Hvala lepa. Lep pozdrav gospod podpredsednik, spoštovane kolegice in koleg, predstavniki Vlade! Inflacija, o kateri danes začenjamo razpravo, je prav gotovo zaskrbljujoč pojav za državo in pa najhujše breme za tiste, ki so v socialno težkem položaju. In nasproti tem je prišla Vlada z ukrepi, ki imajo socialno noto in ki množico tistih, ki jih je inflacija, to se pravi enormna rast predvsem živil in drugih cen, najbolj prizadela. Seveda je treba pozdraviti takšno ukrepanje Vlade, ki se je - mislim, da kar - odzvala razvoju teh inflacijskih procesov. Toda pri tem pa moti nekaj drugega. Moti to, da je inflacija očitno političen projekt levice. Opažam, da iz današnjih razprav ne veje predvsem skrb za to, kako obvladati v tej državi inflacijo, kako pomagati socialno najšibkejšim, temveč kako te pojave politično izkoristiti. Seveda se tu potem zavija v lepo obleko, zavija se v celofan, pravzaprav pa gre za zelo pritlehno in prozorno populistično govorjenje od strani opozicijskih strank. Pri tem moram reči, da tudi mene preseneča, da ko se je govorilo o tej problematiki na odboru, ni bilo opozicije - opozicije, ki je takrat bila pozicija, ko se je sprejemal poslovnik in je govorila, da je odbor ključno mesto vsebinskih razprav. Torej opozicija danes meni, da to ni vsebinska zadeva, da ni pomembna zadeva, torej vam je malo mar za tegobe tistih, ki imajo probleme zaradi inflacije. Danes seveda pristavljate svoj lonček, ko to prodajate potom televizijskega signala. Pravzaprav me ne čudi, da se tako obnašate, kajti kje pa je največja inflacija - če gledamo samo generalno rabo tega izraza v tej državi. Največja inflacija je na področju nastajanja opozicijskih strank. Pred pol leta smo imeli tri opozicijske stranke, danes imamo pet opozicijskih strank plus samostojnega poslanca, se pravi, iz treh kosov je nastalo šest kosov in res, opozicija je kosovno izredno močna. Izračunajte si odstotke te inflacije strank. In seveda se v volilnem letu na podlagi tega producira tudi inflacijsko govoričenje. Strinjam se z enim od predhodnikov, da je to tudi velik strošek za državo, takšno ravnanje opozicije, kajti stroški se povečujejo in se tudi na ta način pritiska na tiste socialno šibkejše. Mislim, da bi bil čas, da urejate zadeve tudi pred lastnim pragom. Hkrati pa me ob tem amandmaju, ki je ravno takšne narave, populistične, čudi, da ga je pisal, očitno, poslanec, ki je na podlagi inflacijskega razpadanja strank in množenja teh strank prestopil v drugo stranko, čeprav je podpisan vodja poslanske skupine. Vendar je to poslanec, ki se je do nedavnega predstavljal kot strokovnjak za finančne zadeve. Sedaj je pa predsednik te stranke potrdil, da gospod Cvikl in gospod Rop nimata več veljave, da niste več kredibilna na tem področju, kajti priključil je gospoda Gasparija. Kajti ti več nimajo kredibilnosti na tem področju. In zdaj spet tu bo treba dogovoriti oziroma vi ste boste morali dogovoriti, kdo kaj predstavlja znotraj vaših sil, ampak sama zunanja simbolika tega, da politika na finančnem področju, davčnem področju, ki jo lahko organizirate znotraj poslanske skupine, več ne odgovarja - Pahorju več ne odgovarja. Jaz sem sicer vesel, da je tudi stranka dala nezaupnico tema dvema poslancema, ampak to nezaupnico morate na nek način spoštovati in ne prinašati tu takšnih papirjev. Ampak, seveda pa gledam tudi iz tega tako, da takšne amandmaje daje stranka, ki ima tehnologijo za trimestno inflacijo v svoji zgodovini, preko 1000%. In dajte vi na podlagi te tehnologije, tega znanja - ozrite se vase, razmislite! In potem dajajte predloge, ki bodo dejansko boljši od vladnih, jaz danes nisem nobenega slišal boljšega od vladnega in zaradi tega tega ne bom podprl, bom pa zakon podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mislim, da smo še vedno pri amandmaju k 8. členu. Besedo ima gospa mag. Potrata.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. No, po tej strankarski ekspertizi predsednika Odbora za zunanjo politiko mislim razpravljati o amandmaju k 8. členu, v zvezi s katerim sta se pogosto oglašali vsaj dve besedi: všečnost in sistemskost. No, kar všečnost zadeva, ni videti, da bi bil ta amandma všečen tistim, ki bi ga lahko s svojo podporo spravili v življenje. Zdaj, tisto, kar pa zadeva sistemskost, je pa stvar malo bolj zapletene narave. Vlada je v letu 2007 problem inflacije kot resen problem dolgo časa zanikala, potem ga je ignorirala, potem je pri reševanju spopadanja s tem problemom dvignila roke in rekla, da ne more nič storiti. Ko je guverner Banke Slovenije rekel, da pa Vlada vendarle ima možnosti kaj tudi storiti, se je Vlada nekako le začela spopadati s temi rečmi in potem pozvala vse socialne partnerje k temu, da bi pomagali reševati nastalo situacijo. No, potem so se stvari začele odvijati. In zdaj imamo pred sabo, tako kot pravite, paket zakonov. Paket jaz povezujem z nečem dobrim in tudi vsi smo v dosedanjih razpravah povedali, da vendarle vidimo dobronamernost ali dobre učinke teh zakonov za tiste, ki so v tej družbi najbolj ogroženi zaradi inflacije. Ampak tu zdaj nastopi problem sistemskosti rešitev. Zakonski predlog, ki ga imamo pred seboj, ni sistemski, enako kot ni sistemski v zvezi z linearnim zvišanjem otroških dodatkov, kot ni sistemski zakon v zvezi z varstvenim dodatkom. In to bi tisti, ki bi natančno brali utemeljitve Vlade k posameznim zakonom, že morali vedeti, kajti cilji, ki si jih je Vlada tudi pri nekaterih drugih zakonih postavila - Vlada govori o primerljivosti transferjev, o približno enaki stimulaciji skozi različne transferje in tako dalje. Te stvari so zdaj s temi ukrepi porušene, hočete to priznati ali nočete tega priznati, je čisto vseeno. Ampak to vam bodo tisti, ki o teh stvareh analitično razmišljajo, znali povedati. Tisto, kar je zdaj pred nami, je samo vprašanje 8. člena, ki govori, da začnejo ti ukrepi veljati pri odmeri dohodnine za leto 2008. Akontacija se sproti zmanjšuje. Ampak, če bi vpeljali in sprejeli tudi naš amandma, potem bi se za tiste, ki jim bo letos izdana odločba za dohodnino v letu 2007, pokazalo to kot ugoden učinek, ker bi jim bil denar vrnjen. In bi se za tiste, o katerih govorimo, da so najbolj ogroženi, pokazala resnična pripravljenost, pomagati jim, pa jim mogoče vsaj z enim palcem pomagali stopiti v čoln, v katerem plujemo vsi, kot je rekel predsednik države, da ne govorim še o kakšnih drugih meteoroloških pojavih v tej državi na sončni strani Alp. Gre preprosto za to, da če vidimo, da je nekaj treba narediti, zato ker se je v območju revščine znašla prevelika skupina ljudi - prag revščine pa je premakljiv zaradi tega, ker se revščina računa po odstopu od povprečne plače. Torej, če vidimo, da se je v tem območju znašlo preveč ljudi, bo vsaka država, ki sama sebe šteje za socialno državo, skušala sprejeti ukrepe, da bi se tistim najbolj ogroženim življenjske razmere vendarle izboljšale. In navsezadnje Vlada je o nečem takem govorila, ko je prisegala, da bo skrbela za blaginjo vseh. Zato, spoštovani koalicijske poslanke in poslanci, mi vam ne očitamo, da predlagate rešitve za izboljšanje. Opominjamo samo, da smo na te stvari opozarjali, da smo opozarjali takrat, ko smo sprejemali sistemske rešitve, pa nas niste slišali in to vsaj jaz obžalujem, pa bi bilo dobro, da bi še kdo drugi. Hvala.
Hvala lepa. Ugotavljam, da ne želi nihče več razpravljati, zato zaključujem razpravo. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 5. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O VARSTVENEM DODATKU, NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku Vlade za dodatno obrazložitev predloga zakona. Gospod Boštjan Zagorac, proceduralno.
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči. V imenu skupine nepovezanih poslancev, samoimenovane Lipa, bi položil na dušo poslankam in poslancem tega Državnega zbora, glede na to, da je pred nami zelo občutljiva problematika, ki zadeva določen, res specifično določen krog ljudi v tej državi, ki dosega številko tudi do 500 tisoč ljudi, in nekdo, ki tem ljudem zagrozi, da je edini strah, ki jih lahko doleti v tej državi - in gre za visokega predstavnika Vlade, ki jo zastopa tudi v tej hiši, kot vidimo - in jim zagrozi z matildo, za katero vemo, da v prenesenem pomenu pomeni smrt, da je to edini strah, ki ga ti ljudje imajo, ne more adekvatno zastopati njihovih interesov oziroma predstavljati stališč Vlade do skupine 500 tisoč državljanov v tej državi. Takšne izjave so po našem prepričanju ponižujoče in zato predlagamo, da Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve zagotovi nekoga, ki ni žaljiv do dela ljudi, ki se jih zakon dotika. Hvala.
Hvala lepa. Že pred tem proceduralnim predlogom sem dal besedo predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona, ki je kot tak še vedno delegiran gospod Marko Štrovs, državni sekretar v Ministrstvu za delo. Imate besedo. [[Oglašanje v dvorani.]] Nimate besede, gospod Sok. Gospod Štrovs, imate besedo.
Spoštovani predsedujoči, poslanke in poslanci! Pred vami je kratek, a pomemben Predlog zakona o varstvenem dodatku. Če ga boste [[...]]
Prosim, gospod Štrovs, samo moment. Prosim za mir v dvorani, drugače bom prekinil sejo. Izvolite, gospod Štrovs.
Spoštovani predsedujoči, poslanke in poslanci! Pred vami je kratek, a pomemben Predlog zakona o varstvenem dodatku. Če ga boste sprejeli, se bodo tudi prejemki upokojencev z najnižjimi pokojninami usklajevali z rastjo plač. Za ostale upokojence skoraj od začetka mandata te Vlade velja enostaven in pregleden sistem usklajevanja s tekočo rastjo plač: novembra se pokojnine povečajo za takrat znani porast plač, skupaj s poračunom od začetka leta, februarja dobijo upokojenci še razliko do celotne rasti plač v prejšnjem koledarskem letu, maja pa še letni dodatek. Če se v letu 2005 ne bi spremenil prejšnji način usklajevanja pokojnin, bi se gmotni položaj upokojencev še naprej slabšal iz leta v leto, kot se je v prejšnjih letih. Vendar se še spomnite, gospe in gospodje poslanci, kako je opozicija takrat leta 2005 kritizirala Vlado zaradi te spremembe, da je to protireforma, da bomo uničili javne finance, da bo prišel pokojninski zavod v izgubo. Nič od tega se ni zgodilo. Pokojninski sistem je zdrav, odslikava ugodno gospodarsko stanje v državi. Zaposlenost raste, število zavarovancev se je od decembra 2004, ko je ta Vlada prevzela ta mandat, povečalo za skoraj 72.000, od 818.000 na 890.000. Tudi gmotni položaj upokojencev se popravlja. Negativni trend iz mandata prejšnje vlade se je ustavil. Povprečna starostna pokojnina je pred tremi leti znašala 494 evrov, zdaj znaša povprečna starostna pokojnina 696 evrov, povečana je za 35%. Inflacija se je v tem času povečala za 11,4%. Ugodno sliko je v zadnjih mesecih pokvarila nadpovprečna rast cen hrane. To bolj vpliva na porabo gospodinjstva z nižjimi dohodki, kjer je delež stroškov za hrano višji. Vlada se je hitro odzvala in pripravila široko fronto ukrepov za ohranjanje življenjskega standarda ljudi z nizkimi dohodki, od povečanja davčnih olajšav, otroških dodatkov do povečanja pokojninskih prejemkov s tem predlogom zakona. Po tem predlogu se bodo varstveni dodatki h pokojninam ob koncu januarja tega meseca povečale za 3,6%, v februarju pa se bodo na novo odmerili od odmerjenega zneska v višini 81,6% najnižje pokojninske osnove. Potem bo najnižja možna pokojnina skupaj z varstvenim dodatkom za upokojenca s 35 leti pokojninske dobe znašala 403 evre mesečno neto, za upokojenca samo s 15 leti zavarovalne dobe pa bo znašala 300 evrov na mesec neto. V naslednjih letih se bo zajamčeni znesek najnižjih pokojninskih prejemkov povečeval za celotno rast plač, torej brez upoštevanja določbe 151. člena pokojninskega zakona, po kateri se druge pokojnine vsako leto zmanjšajo za 0,6% nižjo rast. Ta varovalka bo za upokojence vsako naslednje leto tembolj pomembna, kolikor bolj bodo v naslednjih letih ti učinki 151. člena rasli. Tudi na dolgi rok se bo torej to sidro najnižjih pokojninskih prejemkov držalo in upokojenci bodo ves čas imeli takšno razmerje do povprečne plače, kot ga imajo. Upokojencem bomo prihranili kampanjsko preverjene premoženjskih pogojev za priznanje pravice do varstvenega dodatka. Seveda pa bodo morale še naprej prijaviti, če se bodo njihove premoženjske razmere spremenile. Tako kot se povečuje mejni znesek za odmero varstvenega dodatka, se zdaj povečuje tudi mejni znesek za odmero dodatkov pokojninam, ki jih naši državljani prejemajo iz drugih republik nekdanje SFRJ, in tudi preživnine za kmete se zdaj povečujejo. Spoštovane poslanke in poslanci. V imenu Vlade predlagam, da ta zakon sprejmete. Zakon je dobro zamišljen, je izdelan in bo zelo dobro vplival na izboljšanje standarda upokojencev z nizkimi pokojninami. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide kot matično delovno telo. Prosim predsednika tega odbora, gospoda Stanislava Brenčiča, da predstavi poročilo odbora.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Na matični odbor, to je Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide je na svoji 19. nujni seji dne 18.1. predmeteni predlog zakona obravnaval. Članicam in članom odbora je uvodoma, tudi v ustnem povzetju, povzel predlog zakona državni sekretar, gospod Štrovs, podobno kot to danes, čeravno je tudi takrat govoril veliko o nekem drugem zakonu, ne o tem, ki je predlog obravnave, ampak tega ne bom ponavljal. Zakonodajno-pravna služba je v skladu s prvim odstavkom 27. člena Poslovnika Državnega zbora preučila navedeni predlog zakona z vidika skladnosti z Ustavo in pravnim sistemom ter z zakonodajno-tehničnega vidika podala pripombe k 1., 2., 4., 5., 6., 9., 10., 11., 12., 20., 26. in 27. členu. V dolgi in polemični razpravi so članice in člani odbora predstavnike Vlade opozorili na bistveno materialno poslabšanje položaja upokojencev, ki so zaradi neprimernega usklajevanja posameznih transferjev, med katere pa je bil vključen tudi varstveni dodatek k pokojnini in še vrsto drugih transferjev kot dodatne pravice iz zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju v pokojninskem prejemku nazadovali. Večina članov je v razpravi menila, da bi se morali posamezni transferji, kot jih obravnava Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, usklajevati enako, kot so se pred uveljavitvijo Zakona o usklajevanju transferjev posameznikom in gospodinjstvom v Republiki Sloveniji v letu 2006. Vsi so se strinjali, da je potrebno alarmantno stanje čim prej urediti ter zato izrazili podporo predlaganemu zakonu. Odbor je po končani razpravi o amandmajih in posameznih členih sprejel vrsto amandmajev štirih poslanskih skupin kaolicije, s čimer se je besedilo predloženega zakona uskladilo z zakonodajnopravnim mnenjem. Odbor ni sprejel amandmaja Poslanske skupine Socialnih demokratov k 25. členu, amandmaji Poslanske skupine Socialnih demokratov k 4. členu. Amandmaji štirih poslanskih skupin koalicije k 4., 5. in 20. členu so postali brezpredmetni. Odbor pa je oblikoval in sprejel tudi svoje amandmaje oziroma amandma k amandmaju štirih poslanskih skupin koalicije k 4. členu, amandma k amandmaju Poslanske skupine Socialnih demokratov k 20. členu in amandma k 25. členu. Vse, kar je bilo na matičnem delovnem telesu sprejeto, je sestavni del dopolnjenega predloga zakona, ki je tukaj pred nami. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod mag. Žnidaršič v imenu Poslanske skupine DeSUS. Prosim.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani predstavnik Vlade, kolegice in kolegi! Poslanska skupina DeSUS bo predlagani zakon podprla. Vlada Republike Slovenije s tem zakonom priznava, da je bil veljavni zakon o usklajevanju socialnih transferjev napaka, ki je škodovala najrevnejšim slojem v naši državi. Svojevrstno razumevanje napredka aktualne oblasti znotraj opevane visoke gospodarske rasti in govorjenja o blaginji je rezultiralo v zamrznitev nad 40 različnih socialnih transferjev z izgovorom po enotnemu usklajevanju, sicer redkih zlorabah in nuje po zmanjševanju javne porabe. Naša poslanska skupina zakona, ki je med drugim zamrznil tudi varstveni dodatek, takrat ni podprla. Je pa naša poslanska skupina predlagala zakon, s katerim bi prenehala tako brutalno ureditev, predvsem socialnih pravic, tudi varstvenega dodatka, vendar ga koalicijski partnerji niso hoteli sopodpisati, še več, odložili so njegovo obravnavo z decembrske seje v nepredvidljivo usodo obravnave v naslednjem obdobju. Podpiramo pa ta Zakon o varstvenem dodatku zato, da bi zmanjšali posledice veljavnega zakona. Popraviti jih za nazaj tako ni mogoče, saj so zamrznitvi te pravice sledili še visoka inflacija in podražitev hrane, ne da bi oblast doslej storila karkoli za zmanjšanje stiske državljanov, ki so se v njej znašli. V zameno za odmrznitev vseh zamrznjenih pravic ponuja Vlada oziroma resorno ministrstvo le dve ali tri odmrznitve z vloženimi zakoni o varstvenem dodatku in družinskih prejemkih, dodatno še z zakonom o dohodnini. Seveda, v bistvu Vlada podpira posamezne rešitve iz našega predloga zakona, pri čemer je pohvalno, da popravlja otroški dodatek in družinske prejemke, ki so bili pravzaprav edina šibka točka našega predloga, kajti če bi bil naš zakon že sprejet, bi se usklajevanje družinskih prejemkov poslabšalo, ker bi dobili samo polovico rasti zajamčene plače, ne pa toliko, kot bodo dobili sedaj. V nadaljevanju obravnave Zakona o prenehanju veljavnosti zakona o usklajevanju socialnih transferjev tega argumenta ne bo več. Ni pa res, da Vlada z zakonom o varstvenem dodatku izboljšuje položaj upravičencev. Samo vrača tisto, kar jim je bilo neupravičeno s spremembo zakona odvzeto, brez soglasja socialnih partnerjev, ki so temu nasprotovali. Znotraj predloga tega zakona podpiramo sicer minimalno povišanje cenzusa za pridobitev te pravice. Zakon bomo v celoti podprli, čeprav smo prepričani, da je potrebno v nadaljevanju z enim zamahom, s podporo našemu zakonu, urediti še vprašanje vseh drugih zamrznjenih pravic, kot so pravice iz Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, kjer ostaja 5 nerešenih - boleznine, invalidnine, nadomestila za brezposelnost in tako dalje - vse skupaj za ceno manj kot 20 milijonov evrov in manj, kot bo tehtal na primer Zakon o dohodnini. Upamo, da bo naš zakon doživel ustrezno podporo, saj ga je z amandmajem ob napovedanem rebalansu proračuna mogoče uveljaviti takoj po sprejetju in bo s tem rešeno vprašanje vseh zamrznjenih socialnih transferov, ne samo nekaterih. Je pa lepše slišati v volilne letu, če bi za vsak transfer poseben zakon vložili in se potem pred volitvami, recimo, pohvalili, da smo z desetimi zakoni poskušali reševati revščino, v resnici pa dajemo nazaj samo tisto in se delamo dobre, kar ne smo, ampak so naši koalicijski partnerji pobrali ljudem v letu 2006, ko je bil Zakon o usklajevanju socialnih transferjev krivično sprejet. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Srečko Prijatelj v imenu Poslanske skupine SNS.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Predlog zakona o varstvenem dodatku prav gotovo sodi med tiste blažilne ukrepe in če govorimo o tem, ga je potrebno podpreti, kajti nekako odpravlja krivico, ki jo je povzročil tudi umaknjeni zakon oziroma nehal je veljati, ki je posameznikom dajal pravico do usklajevanja transferjev v gospodinjstvu. Če bi ta zakon še veljal, bi bilo tudi teh socialnih problemov manj. Če se sprehodimo po sistemu oziroma lestvici pokojnin, lahko vidimo, da so najbolj prizadeti - torej, če lahko rečem, kmetje in vdovske pokojnine so najmanjše, 4,4% jih je, kar predstavlja v skupnem seštevku nekje 14.750 upravičencev, in ti prejemajo od 100 do 200 evrov na mesec. Zdaj pa, če se osredotočimo na to številko; s 100 evri oziroma 200 evri na mesec - kaj si lahko človek danes privošči oziroma če sploh lahko kaj, če lahko plača položnice, recimo elektriko, vodo in tiste osnovne položnice, ki jih imamo vsi. Vprašanje! Jaz trdim, da ne in če vzamemo to v ozir, je to nuja. Sicer pa za vse te zakone, ki jih sprejemamo, smatram, da gre po mojem za blažitev in umiritev situacije, ki je v bistvu tik pred katastrofo in prav gotovo je, da je vprašljivo, če bodo vsi ti ukrepi, ki jih danes sprejemamo po hitrem postopku, dejansko zadostovali za to, da pomirimo nejevoljne in tiste, ki so na robu preživetja. Če lahko povem še enkrat podatek, ki ga je Vlada zagovarjala tu, je priznala 10% revščino oziroma za revščino se smatra struktura ljudi, ki nima sredstev za preživljanje oziroma živi pod robom revščine in če to prenesemo v številke, je 248.000 ljudi takšnih, ki teh sredstev nimajo. Med te prav gotovo sodijo tudi upokojenci in ravno zaradi tega govorim, v bistvu s tega mesta, da je to, kar danes delamo, prepozno, zelo prepozno, ker to bo pokazal čas. Jaz verjamem, da upokojenci za inflacijo niso nič krivi. Tudi če govorimo o drugih blažilnih ukrepih, lahko vidimo, da delavci tam, kjer ustvarjajo profit, niso upravičeni do delitve dobičkov, pa čeprav so te dobičke ustvarjali. Niso upravičeni niti do tega, da bi se plača usklajevala z rastjo inflacije, čeprav za inflacijo niso nič krivi. Torej, če bomo resnično hoteli popraviti krivice za nazaj, na nek način bi bilo smiselno to narediti takoj in pri prejšnjem zakonu smo videli, da sicer neke kozmetične popravke Vlada bo naredila na socialnem področju, za nazaj ni pripravljena narediti nič, in ta zakon naj bi temeljil na načelu vzajemnosti, ki jo pa že tri leta ni. Te vzajemnosti Vlada Republike Slovenije že tri leta ni izkazala in v bistvu samo draži življenjske stroške posameznikom in seveda draži tudi hrano, čeprav je tudi obljubila, da je ne bo. Nerazumljiva dejstva, ob tem da v bistvu dobimo potem na veliko rano zgolj nek hansaplast. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Barbara Žgajner Tavš v imenu nepovezanih poslancev.
Hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice, cenjeni kolegi! Jaz moram na začetku izraziti nezadovoljstvo ali pa razočaranje nad tem, da danes v tej dvorani sedi oseba, ki je z matildo ali pa s tisto izjavo, ki se je nič kolikokrat odvrtela tudi v medijih, sramotno zminirala dostojanstvo upokojencev. Govorimo o ljudeh, spoštovane kolegice in kolegi! Jaz ocenjujem, da takšen človek, ki si dovoli kot predstavnik ministrstva, Vlade ali države na takšen način ogovarjati kogarkoli v naši državi, ne bom rekla zgolj ali samo 500 tisoč upokojencev, taka oseba si ne zasluži mesta, kot je državni sekretar na Ministrstvu za delo, družino in socialne zadeve.
Gospa Barbara Žgajner Tavš, imate besedo oziroma predstavitev stališč poslanske skupine k zakonu in ničesar drugega. Izvolite, prosim.
Dovolite, tudi ta zakon je bil razlog, da je gospod državni sekretar Štrovs rekel, kar je pač rekel. Jaz v imenu Poslanske skupine nepovezanih poslancev s tega mesta še enkrat poudarjam ali pa izražam obžalovanje in obenem distanciranje od tovrstnih izjav uradne slovenske politike. Danes je pred nami zakon, za katerega bom rekla, da popravlja tisto, kar je zagrešila Vlada Republike Slovenije. Če se spomnite, leta 2006 smo v tem parlamentu na dolgo in na široko razpravljali o zakonu o transferjih gospodinjstvom in posameznikom. To je bil tisti ključni zakon, ki je v naši državi povzročil krivice. Krivice, ne samo upokojencem; več kot 44 je različnih transferjev, ki se izplačujejo najsibo iz državnega proračuna ali občinskih proračunov. Zato govoriti, ali je politika Janeza Janše prvega oziroma januarja leta 2008 res tako zelo socialna. To je pesek v oči. To je nekdo iz koalicije danes rekel - psihološki učinek, demagogija in čisto nič drugega. Ko je državni sekretar danes uvodoma dejal, da se je gmotni položaj upokojencev izboljšal, ne bom demagoška, ampak vam bom zastavila konkretno vprašanje na to izjavo državnega sekretarja, konkretne številke. Sprašujem, ali se je res izboljšal gmotni položaj upokojencev. 800 pokojnin v naši državi je nižjih od 100 evrov, 18073 pokojnin v naši državi je nižjih od 200 evrov, spoštovane kolegice in kolegi! 26864 oziroma 46 pokojnin je nižjih od 300 evrov in 115 tisoč pokojnin je nižjih od 400 evrov. Ali se je gmotni položaj upokojencev v naši državi res izboljšal, vas sprašujem? Dovolite, če je to standard, o katerem je govoril tudi državni sekretar, potem vas sprašujem, kaj lahko v opravičilu za takšen standard rečete osebi, pa ni samo ena oseba, ki se je obrnila po pomoč ali razumevanje v parlament. Kaj lahko v opravičilo rečete osebi, ki pravi: "Imam 300 evrov invalidske pokojnine. Ko plačam položnice, mi ostane 56 evrov." Ali je to standard, spoštovane kolegice in kolegi? Ali lahko s pokončno glavo stojimo za temi številkami? To je napačna politika! In danes, par mesecev pred volitvami govoriti, kako zelo socialna je naša država. To je sramota! Res sramota! Pred časom sem prebrala podatek, da naj bi se 40% gospodinjstvom v naši državi poslabšal socialni položaj. 12% ljudi v naši državi že živi pod pragom revščine in Vlada Republike Slovenije je ob podpori vladne koalicije - velike večine vladne koalicije, se opravičujem, DeSUS je nasprotoval temu zakonu - v letu 2007 zamrznila socialni korektiv, ki se mu reče socialni transferi. V Poslanski skupini nepovezanih poslancev Lipa bomo podprli zakon, ker je, kot smo že nič kolikokrat slišali, zgolj ali pa pomemben obliž na rano v situaciji, v kakršni smo.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bojan Homan v imenu Poslanske skupine SDS.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik Državnega zbora. Spoštovani predstavnik Vlade, kolegice poslanke, kolegi poslanci ter vsi ostali, prav lepo pozdravljeni. Vlada je zaznala socialno problematiko že pred prazniki, zato je poslala v parlament predlog zakona o socialnih transferih in cel kup predlogov, ki jih danes obravnavamo, kako zajeziti ta problem inflacije. Smatramo, da moramo danes ta predlogu po nujnem postopku sprejeti, saj bodo ljudje lahko že v mesecu februarju dobili novo uskladitev pokojnin po tem zboljšanem predlogu, zboljšanemu zakonu. Vlada se zaveda inflacije in sprejema pomembne ukrepe. Pred nami je še cel kup zakonodaje, s katero bomo zmanjšali oziroma zajezili to inflacijo. Da je Vlada na dobri poti oziroma da se zaveda socialnih problemov, problemov teh socialno najbolj ogroženih, nam daje upanje oziroma rezultat tudi v včerajšnji oddaji Vroči stol, kjer je Vlada dobila oziroma njen predsednik visoko podporo volivcev - 83%. Lahko rečemo, da tudi tisi, ki od vsega začetka verjamemo, da Vlada dela dobro, tako visoke podpore nismo pričakovali. To je še en uspeh oziroma spodbuda, da je Vlada na dobri poti, da se zaveda problemov in da jih rešuje. Vendar s te govornice pozivam tudi trgovce, ki so glavni tvorec velike inflacije, da se odrečejo tem enormnim dobičkom, ki jih ustvarjajo, po katerih hlastajo leto za letom, da se odrečejo tem visoko precenjenim trgovskim centrom, tem marmornatim zgradbam, za katere ni potrebno, da so tako moderno, super opremljene. Da naredijo res znotraj sebe, da začnejo čistiti pri sebi, zmanjševati zaposlene, kajti imajo še veliko veliko notranjih rezerv. "Najboljši sosed" je pred leti uvedel tako imenovani evropski fenomen, v evropskem prostoru imenovan super rabat. Ti super rabati so nek fenomen v evropskem prostoru, ki je nastal samo pri nas. In trgovci dobaviteljem dostikrat v veliko primerih poberejo do 70% zaslužka. Marže so že prikazane minimalne, vendar so potem v raznih pogodbah še raznorazni rabati, super rabati, ekstra rabati, procenti za razvijanje blagovnih znamk dobaviteljev. To se pravi, lahko je nekemu trgovcu po televiziji kazati dobro reklamo, kako prodajati njihove izdelke, če mu dobavitelj plačuje skozi vse obdobje to reklamo. Ves kalo, kar ga je, vse je v breme dobaviteljev. In tu Vlada ne more kaj dosti narediti, ker spodbuja prosto trgovino. Je pa res, da so se pri nas trgovci kartelno povezovali, da te velike združbe ustvarjajo inflacijo. Vlada dela po svojih močeh in je na pravi poti. Kot sem že povedal, 83% v včerajšnji oddaji Vroči stol je lep pokazatelj, da Vlada dela dobro, da je predsednik Vlade Janez Janša na pravi poti. Skratka, pozivamo pa trgovce ter ostale tvorce velike inflacije, naj stopijo pred ogledalo in si pogledajo v oči. V Slovenski demokratski stranki bomo Predlog zakona o varstvenem dodatku z veseljem podprli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospa mag. Potrata v imenu Poslanske skupine SD. Prosim.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. No, ne morem skriti svojega navdušenja nad ugotovitvami gospoda Homana. Jaz upam, da se Slovencem bližajo zlati časi še bolj, ne vem, kaj bomo s tem stopnjevanjem naredili. Sicer pa dovolite, da izrečem podporo Predlogu zakona o varstvenem dodatku, ki ga obravnavamo. V utemeljitvi nujnega postopka je zapisano, da se bo s tem preprečila škoda, ki bi v primeru ohranitve obstoječega načina valorizacije varstvenega dodatka nastala zaradi ponovnega prikrajšanja 50 tisoč najbolj socialno ogroženih prejemnikov pokojnin. No, to, kar je tu zapisano, je seveda v skladu s tistim, na kar je stranka Socialnih demokratov opozarjala že oktobra leta 2006, ko smo sprejemali Zakon o usklajevanju transferjev posameznikom in gospodinjstvom. In priznanje Vlade, da so bili oškodovani prejemniki varstvenega dodatka in da način usklajevanja ni ustrezen, je ta hip tako kot krpa na raztrgani suknji socialne varnosti državljank in državljanov Slovenije, če malo parafraziram Cankarja. V utemeljitvi je tudi zapisano, da so se varstveni dodatki zaradi uskladitve pokojnin v letu 2007 zmanjševali. Ob vsakokratnem povišanju pokojnin so se namreč ti dodatki znižali, nekateri so pa pravico do varstvenega dodatka celo izgubili. In naj vas spomnim, kot rečeno, na oktober 2006, ko smo v Zakonu o usklajevanju transferjev razpravljali o usklajevanju 38-ih različnih transferjev in ko je Miran Potrč v imenu poslanske skupine rekel, da ima zakon mnoge pomembne pomanjkljivosti, zaradi katerih sploh ne bi smel biti obravnavan, in da mu najodločneje nasprotujemo. Označil je ta zakon tudi kot tisti zakon, ki pomeni v prvi vrsti znižanje socialnih transferjev, ne pa njihovo usklajevanje. To je predlagateljica tudi priznala, ko je rekla, da je učinek tega zakona prihranek v javnofinančnih sredstvih za transferje, in mi smo se trudili po svojih močeh na matičnem odboru in potem na plenarnem zasedanju z amandmajem k 3. členu, ki je rekel, da se socialni transferji usklajujejo na način in v rokih, kot je določeno za usklajevanje pokojnin po zakonu o pokojninskem in invalidskem zavarovanju. Torej, ne z rastjo cen življenjskih potrebščin, ampak z rastjo plač - bilo je zavrnjeno. Bilo je zavrnjeno tudi tisto, kar pomeni mehanizem za usklajevanje transferjev, da se usklajuje december-december, ne pa tako, kot se zdaj usklajuje december 2007 - januar 2007. Moralo bi se december 2007 - december 2006. In še bi se dalo povedati, katere slabosti tega zakona so in na kaj vse smo opozarjali. Vendarle kot obliž učinkuje sprejetje dopolnila k 4. členu na matičnem delovnem telesu, kjer smo med upravičence na naš predlog amandmaja, potem je bil pa to predlog amandmaja odbora - med te upravičence uvrstili tudi tiste, ki so upravičenci po zakonu o pravicah iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja bivših vojaških zavarovancev s stalnim prebivališčem v Republiki Sloveniji, zaradi tega, ker vsega tistega, kar menimo, da bi se pa še dalo izboljšati v tem zakonu, pa le nismo uspeli z amandmaji spraviti v dopolnjeni predlog zakona. [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]Gre predvsem za upravičenke do vdovske pokojnine vojaških zavarovancev. Škoda, ker je to pa v resnici izrazito nesistemska rešitev - izpustitev tega dela. Ob koncu naj poudarim Socialni demokrati podpiramo sprejem zakona, ker pomeni vendarle izboljšanje situacije za najbolj ranljivo skupino ljudi. Posebej pa poudarjamo, da ne gre za sistemsko rešitev in škoda, da smo oktobra 2006 zamudili dobro priložnost. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Aleš Gulič v imenu Poslanske skupine LDS. Prosim.
Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi, predsedujoči, državni sekretar. Ne bom dolg, zaradi tega, ker smo danes ob siceršnji inflaciji imeli tukaj tudi inflacijo besed. Tudi inflacijo obtožb, inflacijo samohvale in še česa. Vlada je ob teh novih in najnovejših podražitvah napovedala nekatere ukrepe za zmanjševanje učinkov podražitev. In tudi Zakon o varstvenem dodatkov je pač eden od teh aspirinov, čajev, ki bo ne toliko izboljšal stanje in zdravje, ampak bolj ublažil posledice in simptome. Sistemsko se prav gotovo zadeva ne bo spremenila, to pa pomeni, da v tem trenutku rešujemo tisti del prebivalstva, ki je že porinjen čez prag revščine. Tistega, ki se zaradi ignorance Vlade do inflacijskih problemov približuje temu pragu, pa zaenkrat še ne. In seveda pričakujemo, da bodo protiinflacijski ukrepi, kasnejši, napovedani vendarle prinesli tudi te trajnejše in sistemske rešitve. V Liberalni demokraciji Slovenije predlog zakona podpiramo, ker konec koncev smo takšne rešitve podpirali že prej. Žal pa nam je, da so bili potrebni takšni socialni pritiski na ljudi, da so potem vendarle na ministrstvu ugotovili, da je socialni položaj posameznikov zaradi sprejetja Zakona o usklajevanju transferov slabši, kot je bil. Če se spomnite, takrat je bilo stališče Ministrstva za delo, družino in socialne zadeve takšno, da je pripovedovalo, se hvalilo in govorilo samo o tem, koliko bo privarčeval državni proračun. Se pravi: ministrstvo, ki ni skrbelo za socialo, ampak je skrbelo za to, da je državni proračun bil, recimo, bolj imenitno lahko predstavljen javnosti. Vlada je tista, ki mora sistemsko ukrepati zato, da ne prihaja do nadaljnjega socialnega razslojevanja, in mora sistemsko ukrepati, da je inflacija čim manjša. Zdaj ne govorim o vzrokih. Vzroki so, seveda, in zunanji, ki jih je doživljala vsaka vlada - nafta se draži že dolga leta in energija tudi, tudi hrana se je dražila že v letu 2002 in 2003 zaradi suše v Avstraliji. To smo že pozabili. Ampak, nekaj drugega pa je krivda. Če pa nekaj ne počneš takrat, ko je čas, če ne ukrepaš na opozorila, pa je to vprašljivo. Ali ne znaš, ne zmoreš ali pa nočeš. In glede na to, kar se danes dogaja, se mi zdi, da je to malo piromansko - gasilsko: "Bomo zanetili požar, da bomo potem junaki in ga gasili." Kajti, čas je bil že prej, da ne bi prišlo do tega premika, da ne bi ljudje, teh 200 tisoč, o katerih govorimo danes, ali od 12% šlo čez prag, čez rob revščine. Sprejemanje Zakona o varstvenem dodatku je v tem trenutku samo del reševanja te problematike, ki se vrti okrog socialnih transferjev in potrebno bi bilo v kratkem temeljito razmisliti o vseh pravicah, se pravi, tistih, ki so resnično čisto socialni, in tudi tistih, ki so vezani na zavarovanje. Tako lahko tudi od tukaj, mislim, da pozovemo v Liberalni demokraciji, da Vlada razmisli o podrobni analizi in nadaljnji strategiji socialnega varstva, predvsem takrat, ko bo šlo za najbolj ranljive skupine prebivalstva in teh bo še več kot jih je danes, zaradi tega, ker inflacija, tudi če se jutri začne z ne vem kakšnimi ukrepi, ne bo ustavila. Predlog te spremembe zakona, torej v Liberalni demokraciji Slovenije podpiramo in pozivamo vse, tudi tiste, ki so siti, da lačnim verjamemo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Martin Mikolič v imenu Poslanske skupine NSi. Prosim.
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči. Lepo pozdravljeni državni sekretar, kolegice in kolegi! Predlagani paket zakonov, ki jih obravnavamo na današnjem nadaljevanju seje, je še eden izmed ukrepov za zmanjšanje negativnih posledic inflacije in izboljšanja položaja ljudi z najnižjimi dohodki. Še posebej ogrožena skupina ljudi so upokojenci, ki prejemajo pokojnine, ki so nižje od osnove za odmero dodatnih pravic. V Sloveniji je takšnih upokojencev kar okrog 50.000 in ti so upravičeni do varstvenega dodatka. Varstveni dodatek je sicer vezan na pravico do pokojnine, vendar pa je v svojem bistvu socialni korektiv. Zaradi uskladitve pokojnin se je višina varstvenega dodatka zmanjševala, nekateri pa so pravico celo izgubili, kar jih je nedvomno pripeljalo v nezavidljivi položaj glede na rast cen življenjskih potrebščin. S spremembo zakona, ki ga predlaga Vlada, se položaj prejemnikov bistveno izboljšuje. Višina varstvenega dodatka se bo usklajevala skladno s pokojninami in v takšni višini kot pokojnine. Med amandmaji, ki so bili sprejeti na odboru, se nam v Poslanski skupini Nove Slovenije zdi še posebno pomemben amandma k 4. členu, ki uvaja varstveni dodatek tudi za tiste upokojence, ki dobivajo pokojnino iz republik nekdanje Jugoslavije, če seveda izpolnjujejo ustrezne pogoje. Spomnimo se, da so to državljanke in državljani Republike Slovenije, predvsem imam v mislih tiste, ki so delali v sosednji Hrvaški, ki so bili leta in leta prikrajšani in marsikdo izmed njih je resnično živel na pragu revščine. V mandatu te Vlade smo tem ljudem zagotovili dodatek za invalidnino in postrežnino in letni dodatek oziroma regres, ki so ga v lanskem letu tudi prvič prejeli. V poslanski skupini Nove Slovenije smo zadovoljni, da Vlada s tem ukrepov želi finančno pomagati vsem upokojencem, ki so upravičeni do varstvenega dodatka zaradi njihove višine pokojnin. In jih ne delimo tako kot v preteklih letih na tiste, ki so delali doma, in tiste, ki so delali v nekdanjih republikah bivše Jugoslavije. Zaradi vseh teh dejstev bomo v Poslanski skupini Nove Slovenije predlagani zakon o varstvenem dodatku podprli.
Hvala. Besedo ima gospod Stanislav Brenčič v imenu poslanske skupine SLS. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Naj uvodoma povem, da bo Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke soglasno podprla Predlog zakona o varstvenem dodatku, čeravno sem mnenja, da bi bilo bolj smiselno in sistemsko veliko korektneje le spremeniti Zakon o usklajevanju socialnih transferjev v delu, ki na nedopusten način posega v dodatne pravice, ki gredo posameznikom, prejemnikom pokojnin znotraj pokojninskega sistema, ki ga okvirja Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, kot pa sprejemati nov zakon. Vsekakor pa izrekamo ministrici gospe Cotmanovi v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke tudi vse priznanje, da je zmogla, čeprav veliko prepozno, pogum in s tem predlogom zakona presekala nevzdržno stanje prejemnikov najnižjih pokojnin, na katerega je Slovenska ljudska stranka, osebno pa jaz neposredno in stalno opozarjal na stanje, ki pa ga je povzročila Vlada in, žal, posledično tudi vladna koalicije z Zakonom o usklajevanju socialnih transferjev. In tukaj je vsako sprenevedanje po tem vprašanju popolnoma odveč. S tem zakonom se je z novim načinom usklajevanja vseh transferjev iz javnih sredstev poseglo tudi v tiste primarne transferje znotraj pokojninskega in invalidskega zavarovanja, ki predstavljajo tudi do več kot 1/3 skupnega prejemka pokojnine, kakršno prejema krepko preko 40 tisoč upokojencev in se v največjem obsegu odraža v varstvenem dodatku, v invalidnini, v dodatku k pokojninam slovenskih državljanov, ki so upravičeni do pokojnin iz republike nekdanjega SFRJ, in preživnini ostarelim kmetom na podlagi 3. člena Zakona o preživninskem varstvu kmetov, če že ne omenjamo dodatka za pomoč in postrežbo. Vse te dodatne pravice k pokojninam se ne glede na visoko inflacijo niso uskladile preko coletnega minulega leta in kar je še bolj nesprejemljivo kot to, je, da se prav tako ni uskladilo tudi osnovo po Zakonu o pokojninskem in invalidskem zavarovanju za odmero dodatnih pravic tako kot so se sicer uskladile kar solidno vse ostale pokojnine. Zato je pokojninski prejemek teh ljudi ostal enak kot praktično povsem na začetku leta. Te pravice bi se sicer kot enkrat letno za leto vnaprej uskladile sedaj, enako kot vsi ostali transferji, a bistveno nižjim procentom kot pokojnine. Slovenska ljudska stranka je takemu pristopu, kot ga je zastavila Vlada s takratnim predlogom Zakona o usklajevanju socialnih transferjem in je bil z enoletnim zamikom žal tudi sprejet, krepko nasprotovala in opozarjala koalicijo na posledice, ki jih bo tak pristop imel za prejemnike najnižjih pokojnin, a smo žal po enem letu tudi mi popustili. Uspeli pa smo v sistemu pokojninskega usklajevanja ohraniti vsaj državno pokojnino. Minister za finance me je takrat označil kot nekoga, ki stvari ne pozna, ki stvari ne razume. A glej ga, no, vraga, kaj hitro se je pokazalo, da sem še kako dobro poznal ta vprašanja. Korektno in pošteno je, storjene napake priznati in se potruditi za njihovo odpravo ter izboljšanje stanja. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke je prav zaradi tega v koalicijskem usklajevanju Predloga zakona o varstvenem dodatku uspela s precej trme vanj vgraditi tudi dodatek k pokojnini, ki gre slovenskim državljanom, ki prejemajo pokojnine iz republik nekdanje SFRJ, in s soglasno podporo celotnega matičnega delovnega telesa tudi preživnino v skladu s 3. členom Zakona o preživninskem varstvu kmetov, ki je že po sami naravi njihova pokojnina. Nikakršnega upravičenja ni, da bi se usklajevalo drugače, kot se usklajujejo pokojnine. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke smo veseli, da se s tem zakonom odpravlja slabo odločitev Vlade in se tako vsaj do neke povsem upravičene mere izboljšuje gmotno stanje prejemnikov najnižjih pokojnin ob enormnih podražitvah. Pričakujemo in gospe ministrici Cotmanovi tudi predlagamo, da z enakim pogojem čim prej pripravi tudi spremembo Zakona o usklajevanju minimalne plače, ki je po našem mnenju in po mnenju številnih poslancev enako slaba odločitev Vlade. Mnenja pa smo, da bo treba ob visoki gospodarski rasti in istočasno visoki nepojenjajoči inflaciji poiskati drugačen pristop za vzpostavitev proračunskega suficita, kot je bil v primeru Zakona o usklajevanju socialnih transferjev, ki je obžalovanja vreden. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima še gospa Majda Širca v imenu Poslanske skupine Zares. Prosim.
Prej sem razmišljala, ali bi si to besedo sploh vzela, glede na to, da je bilo etiketirano v današnji razpravi vsako govorjenje opozicije kot zgolj papagajsko ponavljanje enih in istih zgodb, celo več - bebavih in imbecilnih zgodb, smo slišali. Ampak spoštujem prostor in možnost, da povem stališče moje poslanske skupine oziroma da se začudim nad tem, kar smo danes slišali s strani gospoda Štrovsa, državnega sekretarja, ki je v uvodu dejal, da upokojenci tako rekoč gredo v raj. Poznate tisti film Delavski razred gre v raj iz časov obujenega razrednega gibanja. Upokojenci gredo v raj, ker se jim tako dobro godi, ker je ta Vlada, z gospodom na čelu, toliko naredila za njih, ker je pokojnine tako dobre zagotovila, da pravzaprav se jim res ni treba česa bati. Ta zakon, kot eden izmed tistih v trojčku, v paketu, ki naj bi gasil požar, naj bi to stanje še dodatno izboljšal. V redu, v poslanski skupini ga bomo podprli, gašenje požara na tak način, pač, sprejmemo, vemo, da ni dovolj, da ni v redu gasiti z vedrom ogenj, da je potrebna dobra gasilska ekipa, še več, potrebno je narediti vse, da do požara ne pride. Tukaj ni bilo narejeno in zaradi tega se sedaj gasi na amaterski, na ljubiteljski način, ampak tudi to je bolj kot nič, bo pač požar deloma pogašen s tem vedrom, malo bo omiljen, problemi pa ne bodo sanirani. Mogoče bodo jutri še večji. Hočem pa poudariti, da pri tem zakonu ne gre samo za gašenje požara, ampak da gre tudi za kesanje, kar ste ugotovili tudi drugi sogovorniki. Vlada priznava napako za nazaj, ve, da je prisiljena delati popravni izpit, in to ne samo zaradi inflacije, temveč tudi zaradi socialnega nemira in tudi dejstva, da ji teče četrto leto vladanja. In da ne bo utvar: ne gre za kakšen poseben, nov socialni čut - če bi bil ta na delu, bi ga doživeli prej - ampak gre za politično občutljivo leto, s katerim pač se Vlada spopada tako kot lahko: nekaj orodja ima, nekaj jih daje na mizo. Če bi bil ta socialni čut prisoten, bi prišli tudi do popravka za nazaj, ne pa z rešitvijo, kot je dana tukaj, ko se bo popravljanje in popravni izpit dogajal januarja, februarja, ne pa za prejšnja leta oziroma prejšnje leto. Pri tem pa ne velja pozabiti, da se ob napovedanem rebalansu proračuna lahko zgodi, da se priškrtne določen denar, ki naj bi šel za gašenje teh požarov tudi znotraj tega trojčka, da se lahko znotraj tega rebalansa odvzame prav transferom. Kdo ve, zakaj ne. Iz enega žepa daš v drugi, drugi pa vzameš. Skratka, gre za zakon, ki vrača ukradene pravice. Temu zakonu, kot rečeno, ne bomo nasprotovali, četudi na hitro krpa najhujše luknje socialne stvarnosti. In poudariti je potrebno, da gre za dvoličnost. Vlada je namreč najprej nekaj vzela, sedaj pa, kot da odrešuje stanje, nekaj vrača. Tistim, ki se jih je spravilo v stisko, se sedaj vrača, ampak nek minimalen drobiž. Skratka, Vlada vrača ukradene pravice, ki jih je v številnih nivojih, ko je zamrznila transfere, vzela. In kljub tako visoki gospodarski rasti, lahko samo še to povem, da upokojenci naj se ne bojijo, ne matilde ne česa drugega, zaradi tega, ker se jim bo varstveni dodatek že januarja oziroma februarja povečal. Strah naj jih ne bo.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih oziroma vloženih amandmajih. K predlogu tega zakona sta bila vložena dva amandmaja, in sicer amandma k 20. členu - poslanskih skupin: SDS, NSi, SLS in DeSUS ter amandma k 25. členu - Poslanske skupine Socialnih demokratov. Odpiram razpravo k 20. členu. Želi kdo besedo? Gospod Potrč, izvolite. K 20. členu.
Hvala lepa. Kaj je narobe? Imam besedo?
Izvolite, ampak sem samo opozoril - k 20. členu.
K 20. Ja. Ja, hvala lepa. Najprej bi bilo prav, spoštovane kolegice in kolegi, pojasniti, kaj vsebina 20. člena pomeni. Pomeni predlog štirih poslanskih skupin za črtanje predloga Socialnih demokratov, ki ga je matično delovno telo na seji odbora sprejelo. Namreč, na naš predlog je v sistem usklajevanja pokojnin po tem zakonu bila vključena tudi invalidnina. Sedaj štiri poslanske skupine predlagajo, da se invalidnina izloči. Mi še vedno menimo, da bi bilo prav, da gre pri prejemnikih invalidnine tudi za kategorijo uživalcev na nek način pokojninskega in invalidskega varstva, ki prav gotovo niso privilegirana skupina. Morda kakšen posameznik med njimi - da, kolektivno prav gotovo ne, in bojimo se, da se bo zelo kmalu dogodilo isto, kar se dogaja zdaj s tem zakonom - da bo najprej Vlada vehementno trdila, da je zakon, ki ga danes spreminjamo, sijajno pripravljen, da ne bo imel nobenih posledic za državljanke in državljane, za prejemnike pokojnin, prejemnike socialnih dajatev. Celo za neumne in nismo znali računati - tisti, ki smo rekli, da bodo imeli posledice med letom celo, če inflacija ne bo visoka. Gospod Štrovs je bil fantastičen matematik, predvsem pa velik demagog, in govoril je neresnico, ko je to trdil. Danes, hvala bogu, priznavamo. Ampak, opozarjam in bojim se, da se nam kaj podobnega lahko zgodi tudi z invalidninami. In če je vaša ugotovitev točna, spoštovane kolegice in kolegi iz štirih koalicijskih strank, da je to tehnično težko izvesti, da pa vsebinsko s tem soglašate, kar sicer niste rekli, jaz pa kljub temu predpostavljam, potem mislim, da lahko glasujemo za amandma in se v tretji obravnavi potem poišče ustrezna tehnična rešitev. Vsebinsko pa še enkrat trdim: večina invalidnin, ki je procentualno odvisna od stopnje telesne okvare in kjer so praviloma procenti relativno nizki pa tudi osnove relativno nizke, zasluži, da se usklajuje na način, ki je predviden v tem zakonu. Hvala.
Hvala lepa. Odpiram prijavo, in sicer razprava teče okrog amandmaja k 20. členu. Besedo ima gospod mag. Drobnič. Prosim.
Hvala lepa za besedo. S tem amandmajem, konec koncev pa tudi s celotnim zakonom, če uporabim tisto govorico, ki so jo nekateri poslanci pred menoj, popravljamo zakon, ki je bil sprejet pred več kot desetimi leti. Popravljamo napake nekih prejšnjih vlad. To je ta govorica. Lahko jo tudi tako razumemo. Ampak menim, da je ta amandma pravilen, da je dober in bo prinesel ugodne učinke za tiste naše upokojence, ki so pridobili večinsko delovno dobo oziroma zavarovanje v nekdanjih republikah Jugoslavije, in da se jim zagotovijo tudi ostale pravice, kot tukaj navajamo: torej, da se približajo tistemu pogoju oziroma tistim standardom, ki ga uživajo upokojenci, ki so dosegli zavarovalno dobo na slovenskem ozemlju. Seveda lahko ob tem omenimo tudi še druge upokojence iz drugih držav, ne nekdanjih jugoslovanskih, ki pa pridobivajo pravice do pokojnin na osnovi socialnih sporazumov. Ampak želel sem ob tem spregovoriti, ob tem amandmaju še o tem, kako slikovita je govorica poslancev, pa potem, recimo, mine eno leto in se izkaže, da so govorili nekaj drugega. Še to bi v zvezi z varstvenim dodatkom. Varstveni dodatek skupaj s pokojnino, to najnižjo, po sedanjem sistemu, ki je bil uveljavljen na osnovi usklajevanja socialnih transferov, je pravzaprav tako visok, kot bi bil ta skupen prejemek po zakonu o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, ki je bil sprejet v okviru prejšnje vlade. To je to, približno enako. To pomeni, da so bile spremembe pokojninskega zakona mnogo mnogo ugodnejše in takrat je bilo mnogo razprave, ali bo proračun zdržal. Recimo, od Socialnih demokratov je bila trditev, samo citiram: "Trdnost koalicije je najpomembnejša, pa četudi je treba dati milijarde javnih sredstev za štiri glasove v parlamentu." In na koncu, in nazadnje: "Vlada s tem predlogom zapravlja," za državljane seveda, "ne da bi hkrati ponudila eno samo rešitev, kako bo vse ustvarila. Polno odgovornost za posledice zakona za javne finance v prihodnjih letih zato v celoti nosi Vlada in vladna koalicija." Torej je bila ta vladna koalicija zelo benovoletna do državljanov in upokojencev. Ja, pa potem še gospa Žgajner Tavš, ki je trenutno - no, tukaj je: "Z vidika izvajanja oziroma zagotavljanja socialnih pravic je predlog danes, pred nami nedvomno pohvale vredna in na nek način tudi pogumna poteza predlagatelja. Zakaj? Gre namreč za predlog, ki s svojimi posledicami nedvomno nepopravljivo vpliva na sistem javnih financ Republike Slovenije. Pogled učinkov tega zakona na pokojninsko blagajno" - torej, da bo preveč porabe za pokojninsko blagajno. Torej, "Hitrejšemu usklajevanju pokojnin z rastjo plač sicer ne bomo nasprotovali, upamo pa, da se Vlada zaveda težavnosti področja in predvsem, ali se zaveda vseh posledic, ki bi ob napačnih izračunih lahko doletele javne finance naše države." Opozarjanje na to, kako bo imelo hude posledice za proračun preveliko zapravljanje proračunskega denarja za naše upokojence. Podobno tudi gospod Gantar, tudi iz te razprave, zelo znana zadeva, omenja tudi finančne strokovnjake, ki so opozarjali na to, da bomo naredili finančno luknjo: "Jaz bi vendarle opozoril na članek, ki je bil objavljen v Delu", podpisali so ga trije ekonomisti, 17. aprila, in oni resno opozarjajo na to, da takšnega doslednega usklajevanja pokojnin z rastjo plač ni mogoče tolmačiti kot pravičnega. Pomeni, da si bodo upokojenci prilaščali vedno večji delež bruto domačega proizvoda." To so bila tolmačenja ekonomistov. Pa poglejmo, pa naj jim da Vlada sedaj odgovor, ali se je ta delež proračunskih izdatkov, oziroma delež bruto produkta kaj povečeval, ki se ga namenja za upokojence. Zaustavili smo padanje! In potem, "to so izvorne obljube", namreč, sprememba Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, "to so izvorne obljube NSi in SDS in celo ne še posebne izvorne obljube v tej obliki, torej tega zakona, ne DeSus-a, to so izjave. "Plačujemo ceno za predvolilne obljube dveh strank in to ceno bomo jutri plačali vsi," preveliko porabo. No, da vas ne bom preveč utrujal zato, ker so bili razpravljavci več ali manj vsi približno enaki in so v tej smeri govorili, zato je bil prej nagovor moje poslanske kolegice Širca. Iz tega sledi, da so pač bile te razprave oziroma da to, kar počnemo, je bilo vse napačno, da so to imbecilne zgodbe in debilne zgodbe. Lepo prosim, jaz ne bom nič okaraktiziral, kdo je kakšno debilno ali pa imbecilno zgodbo o tem pravil. Preberite si lepo magnetogram in boste videli, kaj se je takrat razpravljalo, in potegnite vzporednico s stanjem pokojnin v Republiki Sloveniji. Še enkrat pa poudarjam, ta amandma gre v pravo smer, je pravilen, popravlja napake prejšnjih vlad, ker se tem upokojencem ni zagotovilo enake pokojnine, za kar se zavzemam tudi sam.
Hvala lepa. Obema gospema bi rad obrazložil, da vama replike ne morem dati, ker prej v tej razpravi nista razpravljali. Repliko je zahtevala gospa Žgajnerjeva na to, kar je rekel gospod mag. Drobnič. Ker prej niste razpravljali, ne morete dobiti replike. Se boste pa prijavili k razpravi. Prosim obe. Besedo ima pa gospa mag. Potrata.
Hvala za besedo še enkrat, gospod podpredsednik. No, nekdanji predstavnik Vlade in zdajšnji predstavnik Vlade, oba imata dovolj vzrokov za to, da se zamislita nad nekaterimi svojimi izjavami, ko govorimo o socialnih transferjih in odnosu do ljudi. Ampak dovolite, gospod mag. Drobnič, nihče ni govoril o Zakonu o pokojninskem in invalidskem zavarovanju. Govorimo o Zakonu o usklajevanju transferjev posameznikom in gospodinjstvom. In v zvezi s tem zakonom je treba znova poudariti - tudi jaz imam tu magnetograme in predloge amandmajev, kjer smo Socialni demokrati na delovnem telesu in potem na zboru predlagali amandma k 3. členu, ki je govoril, da se ti transferji usklajujejo v rokih in na način, kot je to določeno za usklajevanje pokojnin po Zakonu o pokojninskem in invalidskem zavarovanju. Že samo sklepanje iz tega amandmaja kaže na to, da nismo mogli imeti kakšnih pomislekov o tem zakonu in usklajevanju pokojnin. Toliko o tem, kar zadeva natančnost citiranja in sklicevanja na stvari. Jaz pa še enkrat poudarjam: v tem 3. členu so takrat predlagali, da se socialni transferji usklajujejo enkrat letno, v mesecu januarju, z rastjo cen življenjskih potrebščin v obdobju januar-december preteklega leta v primerjavi z istim obdobjem v letu pred tem po podatkih Statističnega urada Republike Slovenije. Takrat ste nas, spoštovani predstavniki Vlade, nekdanji in zdajšnji, prepričevali, da bo to ugodno, da nič ne bodo izgubili. Jaz pa še enkrat pravim, da mehanizem usklajevanja ni ustrezen, ker bi moral biti december-december, ni pa bilo v zakonu tudi vgrajenega nobenega varovala za primer visoke inflacije. Takrat ste razlagali, kot da se nam inflacija ne bo nikoli več zgodila. In, oprostite, nekorektno je nekatere ukrepe iz tistega časa, ko smo si vsi skupaj prizadevali za doseganje maastrichtskih kriterijev za vstop v evro območje, primerjati z zdajšnjimi, ko smo vsi živeli tudi v skrbi, kaj bo sprejem povzročil. In zavedali smo se te nevarnosti. In Vlada je imela odgovornost in pravico sprejemati ukrepe, da bi se ti učinki ne pokazali v tako drastičnih oblikah, kot so se zdaj pokazali. Meni je zelo žal, da ste se v koaliciji odločili v okviru tega zakona, za katerega jaz sama še vedno mislim, da ne pomeni sistemske rešitve problema, da je to samo parcialna rešitev, da ste se odločili v tem zakonu, ki govori o varstvenem dodatku, krog upravičencev in transferjev znova zmanjšati in izključiti invalidnine. Če je utemeljitev tega zakona ta, da je treba zavarovati upokojence, zato ker niso več konkurenčni na trgu dela - tudi invalidi imajo enako težavo, da niso konkurenčni na trgu dela. Pa je bilo rečeno, da potem je še marsikaj treba dodati in bi še marsikaj lahko - saj smo še z nekaterimi stvarmi dopolnili! Zato, ker dikcije zakonske so pogosto zelo nenatančne ali pa tisti, ki razlagajo zakon, ne upoštevajo tega. Recimo, za tisto kategorijo upravičencev, o katerih sem prej v imenu poslanske skupine govorila, to so tisti upravičenci iz zakona o pravicah iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja bivših vojaških zavarovancev s stalnim prebivališčem v Republiki Sloveniji. To je bilo tolmačenje, da oni ne sodijo zraven, ker niso bili izrecno zapisani. Ampak pripravljavci zakona, če boste šli z njimi gledati, njihova intenca ni bila izločiti to skupino, zato je prav, da je ta skupina zdaj zapisana in jaz štejem za vendarle sposobnost razumevanje problema te koalicije, da je to skupino vključila. Ampak lahko bi pa še vključila tudi kaj drugega, tudi tisto skupino, o kateri bomo še govorili v okviru 25. člena. Meni je zelo žal, da ste se zdaj odločili za tak poseg in v bistvu, tukaj se pa tudi vidi vaša spretnost, niste povedali, da boste to, kar smo na odboru sprejeli, sčrtali, ampak ste samo rekli, da se to dikcijo nadomesti samo z besedo "usklajuje". In se ne vidi, kaj smo pravzaprav, če natančno beremo, naredili. Tukaj pa je seveda za mojo bivšo stroko odprto polje, kaj smo hoteli povedati in zakaj smo to povedali na tak način - zato, ker je verjetno težko utemeljevati, zakaj ste zdaj neko, na odboru sprejeto odločitev spremenili. Če bi jaz zdaj citirala nekega poslanca iz največje vladne poslanske skupine, potem bi morala reči: "Saj ste takrat rekli, da je dobro, zdaj ne spreminjajte odločitve." Pa čeprav ne govorimo o istih stvareh. Mislim, da je sprejem tega amandmaja nepotreben in jaz mu ne mislim izreči podpore. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Brenčič. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Res slikovita je govorica poslancev, posebej če je ta poslanec bil minister, ko je pripravil in predlagal zakon o usklajevanju socialnih transferjev. In res slikovita je govorica poslanca, ki je bil minister, ki je predlagal takratno novelo zakona o usklajevanju oziroma o spremembi zakona o ZPIZ-u, res slikovita govorica! Ta amandma v ničemer ne popravlja nečesa, kar je zagrešila prejšnja vlada, ki je bila tako sposobna, da je reformo napravila in da se mi še danes ponašamo, da reforma daje rezultate in smo vizavi tega kar solidno pozicionirani proti Lizbonski strategiji. Daleč od tega, da pa smo tako z usklajevanjem socialnih transferjev naredili nekaj v tej Vladi kot uresničevanja programa izvajanja Lizbonske strategije, v katero uvrščamo sprejetje Zakona o usklajevanju socialnih transferjev kot neke vrste ključni uspeh, s katerim smo napravili to, kar smo naredili v sistemu pokojninsko-invalidskega zavarovanja. Jaz seveda temu amandmaju nasprotujem. Podpiram ga samo v tem, da morda v naslov zakona oziroma tega člena vnaša tudi preživninsko varstvo kmetov. Ampak, nič hudega. To smo na odboru sicer sprejeli, ampak v smislu, če že naj tudi naslov zakona povzema vse to, kar člen materialno določa, je to mogoče tudi z uskladitvenim amandmajem popravljati. Ampak, tista prejšnja vlada, v kateri sem jaz intenzivno deloval po vprašanju tega zakona, ki še vedno daje rezultate, je uvedla tudi invalidnino. Ta invalidnina gre predvsem ljudem, ki uživajo invalidsko pokojnino, ki je praviloma majhna. In veliko od teh jih uživa tudi varstveni dodatek. Hvala bogu! Včasih dobro usklajevanega, potem nič, po idealni presoji tako slikovite govorice poslancev, kot je gospod Drobnič, zdaj se bo tem najnižjim prejemkom tudi to usklajevalo. Ampak, invalidnino smo takrat v tisti zanikrni vladi namenili tistim ljudem, ki jim je telesna okvara takšna, da si praktično ne morejo poleg tega prejemka, ki ga imajo, ustvarjati nič več sami. In naj jim ta invalidnina omogoča, da morda pa plača kakšno storitev, da jo nekdo zanj opravi. In sistemsko je bila vpeta v sistem pokojninskega in invalidskega zavarovanja. In nobenega upravičenja ni, da se invalidnina ne bi usklajevala enako kot vsi ti drugi transferji, kot je varstveni dodatek, kot je dodatek slovenskim državljanom - česar ni treba nič veliko razlagati. Če ne bi jaz tako trmasto vztrajal na usklajevanju, tudi tega ne bi bilo v tem zakonu, kot se zdaj po novem usklajuje preživnina - veste, kaj je preživnina kmetov? Prejemajo jo tisti, ki so zaradi starosti, osamelosti svoje imetje podarili državi, zato da jim država da nek dohodek kot pokojnino, da preživijo. Te nepremičnine konstantno pridobivajo na vrednosti, mi smo pa šli pri teh dobrih 40 ljudeh praktično to preživnino pri takšni inflaciji, na nikakršno usklajevanje. In poglejte, opevani zakon, o katerem je govoril gospod Drobnič. S tistim zakonom smo res šli usklajevati trdo za rastjo plač. Jaz še vedno pravim, da to ni korektno. S tistim zakonom smo dali tudi dodatno praznitev javnih sredstev za letne dodatke tudi tistim upokojencem, ki dobivajo najvišje pokojnine. V isti sapi je minister Bajuk hotel zakon o usklajevanju socialnih transferjev, s katerim smo hoteli pa to nadoknaditi, s tem da bi pobrali to usklajevanje. In temu se je Slovenska ljudska stranka in jaz osebno eno leto upiral. Da vemo, kako resnica stoji! Priznajo si napake in jih popravimo, korektno, do vseh tistih, ki smo jim krivice storili. In nobenega upravičenja ni. Ta državni proračun ne zmore toliko tistega dodatnega javnega denarja, da se bo tudi invalidnina usklajevala, kot se je do takrat, ko je bil sprejet zakon o usklajevanju socialnih transferjev, enako kot se bo usklajeval varstveni dodatek, enako kot se usklajujejo pokojnine. Zaradi teh malih dodatnih prejemkov, ki jih bodo dobili morda najbolj ogroženi upokojenci, ker imajo to nesrečo nad seboj, da so tudi fizično povsem nemočni, ne bo te države skozi ta suficit "vrag vzel" - po domače povedano. In ne vidim vzroka, zakaj bi mi nekaj, kar je na odboru se sprejelo zdaj vrnili v to nikakršno usklajevanje. Ni, resnično ni. Če imamo kaj človečnosti v sebi, potem ne moremo tega sprejeti. Res pa je, da bo ostal, če se ta amandma ne sprejme, 20. člen nekoliko neusklajen z naslovom zakona glede na vse tri pravice, ki jih v materialni določbi naprej daje. Vendar to je stvar uskladitvenega amandmaja, odbor je sprejel svoj amandma, s katerim je uvrstil tudi preživnino notri in če je potrebno, jo lahko vrnemo tudi v naslov. Jaz bi resnično vse pozval, vsekakor pa bom močno poprosil svojo poslansko skupino, naj se ne obremenjuje s podpisom. Ta amandma nima vrednosti, da dobi podporo, resnično ne. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mag. Žnidaršič, imate besedo.
Lepa hvala. Jaz bi rad najprej povedal, da se bivši minister, gospod Drobnič, in državni sekretar brez potrebe hvalita z rešitvami zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju iz leta 2005. Kajti minister je bil dobesedno prisiljen s strani predsednika vlade, da je to sploh storil, da se je kaj spreminjalo - na eni strani. Na drugi strani pa so bili takratni popravki invalidni glede na zapis v koalicijski pogodbi in ni res - in to je treba ponovno poudariti -, da se pokojnine usklajujejo dosledno z rastjo plač in bodo v letu 2007, na primer v primerjavi z neto plačami, zaostajale kar za 2%. Tako ni res, da bi se položaj upokojencev zaradi takratne spremembe bistveno popravil, se ne, revščina med upokojenci je vse večja. Samo zaradi zakona, ki je zamrznil sedem pravic s področja pokojninskega in invalidskega zavarovanja, ki se izplačujejo, se pravi, transferji, ki se izplačujejo vzporedno s pokojnino, iz te blagajne, je na primer na račun zamrznitve letnega dodatka 15 tisoč že tako revnih upokojencev, ki zaslužijo pod 400 evrov, oskubil za tistih nekaj tolarjev višjega prejemka. Namreč, 15 tisoč jih je padlo v nižji prejemek in so morda s povišanjem pokojnine za en evro preko polne starostne pokojnine presegli prag in izgubili 150 evrov v tistem letu na račun nižjega letnega dodatka. Seveda ni težava v tem, da je bil letni dodatek zamrznjen za tiste, ki imajo najvišjo pokojnino, ampak večina, ki ga dobi, je tista pod tem. 300 tisoč je tistih, ki imajo nižji dodatek in iz tistega kontingenta jih je kar 15 tisoč "nastradalo" lani ob izplačilu in bo letos ponovno približno toliko novih kandidatov, če ne bo sprejet Zakon o prenehanju veljavnosti zakona o socialnih transferjih. Moram povedati tudi to, da je finančno vprašanje tu pravzaprav prazno, ko gre za teh sedem pravic s področja pokojninskega in invalidskega zavarovanja, kjer je vključen tudi varstveni dodatek. Zaradi tega, ker nas je ZPIZ obvestil, da za ZPIZ-ovo blagajno ta strošek ni problem. O tem je bil obveščen Državni zbor in vsi poslanci, zato je napad na javne finance v tem smislu blebetanje, ki samo zamegljuje pravo voljo in odločitev glede tega. In tu moram povedati, da gre vsa čast tudi gospodu poslancu Brenčiču, ki je dejansko zaviral sprejetje takratnega zakona; mi smo takrat nasprotovali, pomagalo ni nič. Tu so posledice, ki jih zdaj popravljamo, s tem seveda, da neke alarmantne koristi ne bo: ljudje bodo dobili nazaj tisto, kar jim je bilo po nepotrebnem odvzeto. Če grem zdaj na amandma k 20. členu, ki je amandma koalicije. Jaz sem ta amandma podpisal zaradi tega, ker mi je bilo zjutraj rečeno, da sprejetega amandmaja na seji odbora ni mogoče uresničevati, če se zadeva z nečim ne popravi. Okej, sem rekel, potem naj Vlada pove, na kakšen način je mogoče to sprejeto rešitev uresničevati, in bomo vložili skupen amandma. In ko sem ga dobil v podpis, sem mislil, da to podpisujem. Moj podpis je bil v dobri veri, da prinaša popravek, možnost, da se ta rešitev, ki je bila na odboru sprejeta, udejanji. In po mojem bi se morala. Zaradi tega sem podpisal amandma koalicije. Zdaj, kakorkoli že, mislim, da ni slabo, da bi se stvar v tem smislu rešila. Gre za eno izmed pravic, ki je že tako trpela po Zakonu o usklajevanju socialnih transferjev in bi jo zdaj vzporedno rešili. Druga možnost je ta, da bi v tretjem branju z ustreznim amandmajem, ko bo ta sprejet, rešili vprašanje. In naslednja možnost je potem podpreti Zakon o prenehanju veljavnosti zakona o usklajevanju socialnih transferjev v prvem branju januarja ter potem v nadaljevanju rešiti ta problem skupaj z vsemi drugimi še ne rešenimi problemi s področja Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju. Tako samo razlagam, zakaj je podpis naše poslanske skupine na tem amandmaju, v nekem smislu se čutim ogoljufanega, ker ni bil natančno odgovorjen temelj oziroma cilj, ki naj bi ga s skupnim amandmajem zasledovali, ampak kakorkoli že, podpisan je, bolje, da je sprejet tak kot nobeden, ker drugače ne bo mogoče sanirati stvari v tretjem branju. Moram še to povedati, da je sprejeti Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju v odgovornosti bivšega ministra in državnega sekretarja bil kasneje nedosledno uresničevan. Na primer, letni dodatek ni porasel za ugotovljeno gospodarsko rast v tistem letu, ampak samo na račun maja meseca znane gospodarske rasti, ki je bila pa pol nižja kot potem ob koncu leta, in novembra bi lahko nek skromen poračun naredili, pa ga nismo. Jaz to samo zato pripovedujem, da se ne bi kdo kitil z veličastnim popravkom zakona, napisali smo res lepo zadevo, ampak se ni uresničila - saj isto velja tudi za vdovsko pokojnino, za tisti del vdovske pokojnine, ki so jo potem vezali na 70% družinske pokojnine, ne pa na kompletno pokojnino umrlega zakonca, čeprav je že itak omejitev na 15% povprečne, ki pa je tam zdaj 450 evrov, nič več, morda kakšen evro več. Tako vse skupaj to ni veliko in v tem smislu bomo mi ta amandma podprli, zato da bi morda to zadevo parcialno rešili danes, prej, kot bo na vrsti komplet, ki nas še v tem duhu čaka. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Prosim, samo to gospod Potrč. To je prijava. V redu. Izvolite, gospod Potrč, proceduralno.
Hvala lepa. Mene veselijo izjave gospoda Brenčiča in gospoda Žnidaršiča. Jaz bi rad opozoril samo na to in predlagal, če je iskrena želja ob sodelovanju z Vlado, ker jaz tega ne znam, narediti amandma korekten, potem se da to, ker gre za nujni postopek, narediti še do dokončnega odločanja o tem amandmaju. Če to ne bo narejeno s strani vladajoče koalicije, jaz bom spoštoval besede kolega Brenčiča in Žnidaršiča, samo od ostalih bo to pomenilo, da ne želijo kategorijo, ki je problematična, in to smo vsi ugotavljali, vključiti v ta zakon. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Martin Mikolič, imate besedo.
Hvala. No, ker je nekako naelektrena situacija znotraj same koalicije, bi predlagal, da malo umirite konje, predvsem pa, da tudi govorite resnico. Sicer me je predsednik odbora malo presenetil, v samem stališču, pa prej pri razpravi in se moram zaradi tega oglasiti. Veste, prihajam z območja oziroma iz občine, kjer imamo največ upokojencev, ki prejemajo pokojnino iz bivše republike Hrvaške bivše Jugoslavije. Poglejte, odbor je to zakonodajo sprejemal v sredo na odboru in jaz, ko sem v torek pogledal zakon, vidim, da tisto, kar mi je bila vedno želja oziroma tudi je moja naloga, ker prihajam iz tega območja, da se borim za te ljudi, vidim, da tisto, kar smo pravzaprav se nekako vedno pogovarjali, da bi naj tudi ti bili prejemniki varstvenega dodatka, tega ni v zakonu. V petek zvečer! In sedaj nekako govoriti o tem, kako se je nekdo trudil ali ste se pa trudili, da je to prišlo v zakon, zaradi tega sem se moral oglasiti. Ker - ne vem, jaz sem sicer po tistem, ko sem uredil v svoji poslanski skupini, pa še potem v ostalih, odšel domov in to je bilo potem tudi drugi dan sprejeto. In bi le prosil, da pri takih zadevah smo pa le korektni. Jaz sem zelo vesel, da so ostale poslanske skupine ta predlog podprle, pravzaprav vse, koalicijske in opozicijske, sem zelo vesel, da se predsednik odbora v preteklosti je veliko angažiral glede tega, pa se še vedno trudi, ampak bi ga vseeno vprašal, glede na to burno razpravo tukaj - ne vem, zakaj potem ni predsednik odbora predlagal amandma? In da ne bom neprijeten s tega vidika, bom s tem tudi zaključil, ker moral sem se oglasiti zaradi mojih ljudi in mojih občank in občanov.
Hvala lepa. Gospod Brenčič, replika.
Hvala lepa. Gospod Mikolič, prosim, da moje izvajanje kar pustite na miru. Svojega uredite in uredite, kar se tiče ustavljanja konjev tam, kjer konji galopirajo, ko nimajo povelja. S tem amandmajem nič ne posegamo v nek zakon, ki smo ga pri prejšnjih vladah sprejeli. Kar se pa tiče, gospod Mikolič, vprašanja slovenskih državljanov, ki prejemajo pokojnine v državah nekdanjih republik SFRJ. Govorimo o zagotavljanju socialne varnosti teh državljanov in ta dodatek, ki ga oni dobijo k svoji penziji, je tisti, ki že avtomatsko v dohodku potem izključi ven iz limita za vstop v varstveni dodatek. Ta dodatek se do sedaj z Zakonom o usklajevanju socialnih transferjev ni več usklajeval tako kot vse druge pokojnine, kot se je prej. S tem, ja, ko smo usklajevali na koaliciji predlog, ki tega sploh ni vseboval, je koalicija zbrala toliko poguma in volje, da smo ga vgradili noter. In samo v tem je predsednik odbora oziroma takrat poslanec Brenčič bil aktiven in bo aktiven tudi naprej po tem vprašanju - ali je to vam prav ali ne.
Hvala lepa. Gospa Žgajnerjeva, imate besedo. Prosim.
Hvala lepa za besedo, še enkrat. Jaz se ne bom osredotočala ali lovila na besede, ki jih je v svojem stilu izrekel eden izmed kolegov pred menoj, ki je bil celo bivši minister za področje sociale. Tisti minister, ki je prišel s krivičnim, spornim zakonom o usklajevanju transferov. 27. oktobra, kolikor se spomnim, 2006 je bil ta zakon sprejet. Zelo čudno. 1. decembra istega leta je ta isti minister odletel, ker je bil nesposoben, ker je bil slab, ker je družbi, naši družbi povzročil preveč krivic. V svoji uvodni predstavitvi sem dala velik poudarek konkretno na Zakon o usklajevanju transferov, ki je pravzaprav razlog, zakaj danes govorimo o Zakonu o varstvenem dodatku. V tem zakonu je jasno zapisano, pa ne bom manipulirala z besedami, ne bom dodajala svojih komentarjev, ampak v tem zakonu, ki ga je pripravil in pod katerega je podpisan mag. Drobnič, je zapisano: "Vlada v okviru finančnih posledic za proračun z zadovoljstvom ugotavlja, da bodo navedeni učinki sprememb valorizacije v primerjavi s stanjem pred sprejetjem zakona pomenili prihranek znatnih sredstev v proračun Republike Slovenije." Ne bom dodajala svojih komentarjev, zgolj vprašanje - kaj je to drugega kot varčevanje na račun sociale, na področju socialnih transferjev? Če hočete, lahko svoje vprašanje podkrepim z vladnim dokumentom, ki se mu reče Program stabilnosti. To je vladni dokument, ki se kot tretji ključni ukrep v smeri zniževanja ravni odhodkov nanaša na področje zniževanja, konkretno: finančnih sredstev na račun socialnih transferjev. To je tisto, kar je ključni razlog, zakaj danes rešujemo problematiko upokojencev. Problem je bil storjen v tem zakonu, teh vladnih dokumentih, ker vlada varčuje. In, dovolite [[...]]
Hvala lepa [[...]]
Dovolite, dovolite. Želela sem tudi dobiti, sicer na delovnem telesu, že odgovor s strani predstavnikov ministrstva. Takrat sem dobila obljubo, da bo Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve do parlamentarnega zasedanja pripravilo odgovor na vprašanje, koliko je Vlada Republike Slovenije privarčevala na račun socialnih transferjev v letu 2007, ker se le-ti niso usklajevali. Do tega trenutka odgovora nisem dobila. Torej je ministrstvo požrlo še eno obljubo, ki jo je dalo. Jaz se sprašujem, kje je kredibilnost tega ministrstva. Zato tudi pravim, da amandma, ki so ga vložile koalicijske poslanske skupine nima mesta, nima mesta, da se o njem odloča. Tudi obrazložitev, ki je zapisana k temu amandmaju, je po moji oceni sila zavajajoča. Če bi vsaj količkaj držala, potem bi verjetno, kot je poslanski kolega Potrč predlagal, Vlada, ministrstvo pripravil usklajen amandma. Če je ključni krivec za stanje, ki je bilo sprejeto na matičnem delovnem telesu, kot pravijo, da besedila v obliki, kot je zapisano, preprosto ni mogoče izvajati. Če bi bilo temu tako, potem bi Vlada pripravila usklajen amandma. Zato pravim, v kolikor bo amandma koalicijskih strank sprejet v takšni obliki, kot je napisan, potem bo to do konca zakona ostala takšna vsebina. To sem trdno prepričana. V Poslanski skupini nepovezanih poslancev Lipa tega amandmaja ne bomo podprli. Bi pa želela, kot rečeno, in upam, da bom dobila s strani predstavnikov ministrstva konkretne odgovore na vprašanja, ki sem jih zastavila. Veste, po podatkih, ki jih imam jaz, pa dovolite, da jih posredujem poslankam in poslancem, pa tudi javnosti. Zaradi zakona, ki je bil krivičen, ki je krivičen, ki rešuje situacijo danes zgolj v nekem ozkem segmentu, zgolj na področju upokojencev, pa še to ne vključuje, ne rešuje vseh transferjev, ki se izplačujejo oziroma usklajujejo. Varstveni dodatek se je znižal v povprečju za 7,1%, prejemniki invalidskih pokojnin so dobili 8,8% manj. Povprečni varstveni dodatek, izplačan prejemnikom starostnih pokojnin, je nižji za 7,9%. Povprečni varstveni dodatek vdovski oziroma družinski pokojnini je nižji za 5,3%. Kmečke preživnine so nižje za 0,8% od lanskega povprečja. Prav tako so bili prikrajšani prejemniki letnega dodatka, po razpoložljivih statističnih podatkih je bilo prizadetih okoli 16 tisoč prejemnikov pokojnin. Ker ni bilo uskladitve, je novembrska uskladitev pokojnin prizadela 8 tisoč vdov oziroma vdovcev. To je samo nekaj podatkov, konkretnih podatkov. Jaz sem žalostna, da teh številk niso sposobni prikazati in posredovati na Ministrstvu za delo, družino in socialne zadeve.
Hvala lepa. Menim, da ni več razpravljavcev k temu amandmaju k 20. členu. Zato odpiram razpravo o amandmaju k 25. členu in vas obenem tudi lepo prosim, sem res potrpežljiv, ampak vas lepo prosim, če se omejite na razpravo k 25. členu. Do sedaj vas nisem prekinjal. Prijava teče. Gospod Miran Potrč, izvolite.
Hvala lepa. Poslanska skupina Socialnih demokratov je obnovila amandma, ki je bil vložen tudi za matično delovno telo in ni bil sprejet. Ker sem imel druge obveznosti, za kakšne posebne razloge, zakaj ni bil sprejet, nisem izvedel, mislim pa, da jih tudi ni bilo. Gre za vdove po vojaških zavarovancih. Gre za vdove, ki prebivajo v Republiki Sloveniji, so slovenske državljanke, kar je pogoj za prejem pravice, so plačevale prispevke [[...]]Prosim, bodite prijazni in poslušajte, ker si izmišljujete stvari, ki so netočne. So plačevale prispevke v sklad pokojninskega in invalidskega varstva naše države in bi enako kot vse druge imele pravico tudi do tistega dela vdovske pokojnine, ki pomeni možen dodatek k pokojnini, ki jo ima posamezna vdova na podlagi svoje lastne delovne dobe. To bi bila edina korektna rešitev, na katero opozarjamo že nekaj let poslanke in poslanci Socialnih demokratov in dobivamo zelo zelo čudne odgovore. Eden odgovorov je, da je to nemogoče zaradi tega, ker je zakon drugače uredil. To nam je razlagal tudi gospod Štrovs. Res je drugače uredil, samo - kako? Tako, da se je ob spremembah in dopolnitvah 123. člena Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju v letu 2005, trdim, prikradlo, razen če je to namenoma prikradla Vlada v svojem amandmaju, da ima pravico do 15% vdovske pokojnine samo tisti, ki mu gre pokojnina kot zavarovancu po tem zakonu, in je bil mišljen splošni Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju v naši državi. To je za mene nesprejemljiva rešitev in to je prvi razlog in izgovor, na katerega so se v vladajoči koaliciji izgovarjali, češ, ni mogoče. Je mogoče, če se zavestno drugače opredelimo. In drugi razlog je, da gre za zavarovance, ki so plačevali v sklad pokojninskega in invalidskega zavarovanja vojaških upokojencev v Beogradu. To ni res! To je laž, ker vdove, ki so bile zaposlene takrat v Sloveniji, so bile zaposlene po rednih slovenskih predpisih o pokojninskem in invalidskem zavarovanju. Plačevale so v naš sklad in imajo iz tega sklada pravice. In trdim, da je vdovska pokojnina pravica te zavarovanke, ki vdovsko pokojnino dobi, ne pa pokojnega zavarovanca, ki je že umrl in je morda v nek drug sklad plačeval. Zato prosim, da upoštevate v miru to določbo in da nimamo kakšnih drugih razlogov, ki jih ne bi rad imenoval, zaradi katerih te pravice ne zagotavljamo. V socialnem smislu gre pa za enako prizadete osebe kot za tiste, ki dobivajo del vdovske pokojnine zaradi razmer, v kakršnih so se kot vdove znašle. In vsi tisti, ki bliže spremljate socialno problematiko, veste, da je starejša enočlanska družina, upokojenska, praviloma poleg mladih delavskih in z mnogo otroki v najtežjem socialnem položaju, ker si neke fiksne stroške za življenje mora pokrivati in ji marsikdaj ne ostane nič, da bi lahko normalno preživela. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Brenčič, imate besedo. Prosim.
Hvala lepa. Poglejte, na matičnem odboru jaz tega predloga amandmaja nisem podprl zgolj zaradi tega, ker se mi je zastavljalo vprašanje s pravnosistemskega vidika, da z zakonom, tem, ki urejuje "lex specialis" varstveni dodatek, vstopamo v spremembo Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju. Sem pa trdno na tem, da je treba to, kar zasleduje ta amandma, storiti in to v spremembi Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, če je pravnosistemsko izvedljivo, tudi na tak način tudi to podpiram, kar je po eni strani popolnoma diskriminatorno. Mi smo z zadnjo novelo Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju dali možnost vdovi po pokojnem možu, da če se ne odloči za njegovih 70% pokojnine, obdrži lahko svojo in koristi še 15% njegove. In to smo omogočili sorazmerno visoko gor dokaj visokih pokojnin. V primeru, ko pa je ta vdova zavarovanca, ki je prejemal pokojnino na podlagi Zakona o pravicah iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja bivšega vojaškega zavarovanca, ji pa te pravice ne damo, ampak ona je naša državljanka, ona je bila zavarovana po našem Zakonu o pokojninskem in invalidskem zavarovanju in na nek način je potrebno ta diskriminatorni odnos iz enakosti državljanov pred zakonom popraviti; ali je to mogoče napraviti zdaj s tem zakonom, je drugo vprašanje. Jaz bi raje videl, da se to popravi s spremembo Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju v prvi varianti, lahko pa tudi to. Resnica je pa tudi to, da praviloma imajo te vdove dokaj nizke pokojnine. Po tem kar so se prosilci po tej spremembi v argumentih pri meni ustavili, lahko ugotovim, da bi bilo korektno in pošteno do teh državljank in državljanov, da to diskriminacijo odpravimo. Sploh vizavi tega, da smo v zadnji noveli takrat omogočili prenekateri vdovi, da lahko obdrži svojo pokojnino, ki ni tako majhna, in lahko koristi dodatno 15% po pokojnem možu ali po pokojni ženi. V tem smislu jaz vsebino močno podpiram. Hvala lepa.
Hvala lepa. Odpiram prijavo. Gospod mag. Žnidaršič, prosim, imate besedo.
Hvala, gospod podpredsednik. Torej, najprej bi rad to povedal, da takrat, ko smo uresničevali določbo koalicijske pogodbe in spreminjali Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju leta 2005, v nobenem primeru ni bilo usklajevanja tudi tega člena, ki je onemogočil tem vdovam pridobiti del pokojnine umrlega zakonca. In to je obžalovanja vredna zadeva, ki so jo na ministrstvu pripravili sami. Mi pa takrat nismo bili pozorni nanjo, ker se o teh členih nismo pogovarjali, v dobri veri, da se drugi niso načenjali, smo takrat spregledali to spremembo v končnem besedilu in je nismo napadali. Ampak, treba je vedeti, to, kar je rekel že gospod Brenčič, da gre za absolutno samo ženski del upokojenske populacije, ta pa dosega po preverljivih podatkih, 40% njih, prag revščine. In zaradi tega je mnogo teh tudi med njimi, ki po krivici ne dobijo tega dela pokojnine umrlega zakonca in so v hudih težavah in utemeljeno pričakujejo, da bomo nekaj storili. Jaz sem danes dobil pismo, v katerem DeSUS izgublja glas ene take upravičenke, češ da ni nič storil, da bi se to uredilo. Jaz sem že prej tej isti gospe po telefonu nekajkrat razlagal, da smo mi premajhni, da bi lahko sami rešili to zadevo, in da je treba pritisniti na tiste, ki so dobili največ glasov tudi s strani upokojencev, pa ne vem, ali so to storili ali ne. Podpiram ta amandma zaradi tega, ker bo podobno načel vsebino nekega drugega zakona, kot jo je načel Zakon o socialnih transferjih, ki je posegel kar v deset drugih področnih zakonih, pa tam zmrcvaril pravice onih, ki še sedaj ne vedo, da neke pravice več nimajo, če niso prebrali tudi tega zakona, in imajo še zmeraj v roki tistega, kjer piše nekaj o njihovi pravici. In v tem smislu je naša odgovornost, da to zadevo rešimo. V kolikor Vlada tega amandmaja ne podpira, bi bilo prav, da se danes tukaj in sedaj zaveže, da bo pripravila spremembo, ki bi jo v tem obdobju, kolikor je še časa tega mandata, po skrajšanem postopku sprejeli kot popravek Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju v Državnem zboru. V tem primeru ne bo katastrofe, če amandma pade, ne vidim pa nobene težave v tem, da bi bil sprejet. In če gre za težavo glede uresničevanja, se v uskladitvenem amandmaju v prehodnih določbah lahko stvari sanirajo. Hvala. Mi bomo ta amandma podprli. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Srečko Prijatelj ima besedo.
Hvala lepa. Spoštovani predsedujoči! Torej amandma je vsekakor za podpreti in tudi sam ocenjujem, kot sem že prej za govornico dejal, da vdovske in kmečke pokojnine so tiste, ki so najnižje, predvsem v segmentu vseh pokojnin ne dosegajo v 4,4% niti vsoto preko 200 evrov. Se gibljejo tam nekje od 100 do 200 evrov, kar je seveda premalo, da bi lahko govorili o tem, da je zagotovljen eksistenčni minimum neke upravičenke ali upravičenca. Poglejte, tudi če sprejmemo ta zakon, verjamem, da ga bomo vsi s soglasjem potrdili, kakor tudi poprejšnjega in tudi tega, ki prihaja za tem. Tudi če sprejmemo to, v bistvu kaj dosti ne bomo pomagali najnižjim prejemnikom. Se bo poznalo nekaj, vendar kaj dosti prav gotovo da ne. Sicer pa je v bistvu skrb vzbujajoče dejstvo, da kar 42% vseh v Sloveniji prejema takšne in drugačne socialne transferje. To so besede ministrice za delo in socialo. In če verjamemo lahko Vladi, pa verjamem, da je ta podatek večji, tudi danes je kolegica Tavševa povedala eksaktno točen podatek, da je revščine 12%, Vlada zagovarja 10%, je to že 240 in toliko tisoč ljudi, ki živi pod robom revščine. Skratka, to so zaskrbljujoči podatki, s katerimi v bistvu se lahko seznanimo le in jih občutimo seveda kot relevantne in pristne, če to revščino tudi izkusimo. Jaz verjamem, da mnogi od nas v bistvu imamo toliko sredstev, da lahko še komu pomagamo pri preživetju iz meseca v mesec. Vendar je pa mnogo takih, ki se na pomoč nimajo kam obrniti. In če pogledamo ravno te pokojnine, bi želel še nekaj reči. V bistvu so to ljudje, ki so določeno dobo svojega življenja vendarle morali delati, da so te pokojnine dobili. In zdaj, da nimajo po prehojeni življenjski poti niti možnosti za normalno preživetje, je sramotno. Resnično sramotno! In to, kar delamo danes v sklopu teh zakonov, ki jih sprejemamo, je na nek način blažitev zatečenega stanja, ki se je skozi leta drastično poslabševalo za najrevnejše oziroma za te, ki prejemajo najnižje osebne dohodke. Hkrati pa ne smemo pozabiti dejstva, da smo pa tistim, ki pa imajo ogromno denarja in so ga pred leti tudi imeli kar zadovoljivo dosti, smo omogočili, da so še bolj obogateli. Nesorazmerje med bogatimi in revnimi se je poglobilo: revni so še bolj revni in bogati še bolj bogati. To, kar delamo danes, je kratkoročna rešitev in jaz verjamem, da tega vala revščine s tem, kar sprejemamo v sklopu teh zakonov, ki so pripravljeni danes za sprejetje, ne bomo ustavili. In tudi nezadovoljstva nezaposlenih kakor tudi upokojencev ne bomo zaustavili. Če mislite, da boste danes naredili zadnje dejanje v tem kontekstu, se motite. To je potrebno storiti na drug način. Korenita sprememba proračuna in izredna seja podpisnikov opozicijskih strank, ki je v bistvu dala podpise k temu, da se skliče izredna seja, vam bo povedala, kako. In če bi pozicija poslušala opozicijo, takrat ko se je proračun sprejemal, verjemite, da marsikaterega problema danes tu ne bi bilo. Po nepotrebnem govorimo danes o tem, da imamo takšno zatečeno stanje, ker smo si tudi toliko časa zatiskali oči pred realnostjo. In danes je problem evidenten. Jaz sam, kot že rečeno poprej, sem na vse akterje v državi dal pisno pobudo, da bi bila ta seja seja o revščini, seja, ki bi jo namenil Državni zbor z vso resnostjo, da prepreči ta problem v taki eskalaciji, kot je danes. Vendar, glejte, od predsednika Državnega zbora nisem dobil niti odgovora, od predsednika Vlade tudi ne. In predsednik države, prejšnji, ne zdajšnji, tudi ni nič odgovoril, kot da tega problema v Sloveniji ni. Če bi se s tem problemom soočili že lansko leto, mogoče teh zakonov sploh ne bi bilo potrebno sprejemati, ker bi imeli neko razumno mero pri zakonodaji, ki smo jo umikali iz procesa sprejema - jaz sem to doživel, da je en tak njihov zakon bil umaknjen. In ne bi tudi ukinjali subvencije za nakup novih stanovanj, ne bi tudi ukinjali subvencij za pomoč v gospodinjstvih, družinam, ki ne dosegajo socialnega minimuma in še vrsto drugih zadev bi lahko bilo danes transparentno v veljavi. Ker pa temu ni tako, imamo problematiko, ki eskalira, in tudi cene, ki so podivjale. Sprašujem se, v bistvu bi rad videl v tej prvi vrsti tudi kakšnega predstavnika Vlade, mogoče ministrico za delo, predsednika Vlade, da bi povedal, kako želi in kako misli ustaviti te cene, ki divjajo. Nam nič ne pomaga, če dvignemo pokojnine za 15 evrov, če se pa cene osnovnih življenjskih potrebščin iz meseca v mesec dražijo več kot 10% na mesec. To je vendar vsakomur jasno, da s tem nismo naredili nič. Pričakujem rešitve na izredni seji, ki jo je sklicala opozicija. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Miran Potrč, prosim.
Hvala lepa. Mene veseli, da smo vsaj tisti, ki smo razpravljali, spoznali, kje je problem, in izrazili do njega pozitiven odnos in verjamem, da bo tako tudi pri glasovanju. Jaz bi prosil Zakonodajno-pravno službo, da nas opozori, če je res nemogoče, jaz pa vem, da ni lepo - pravno, uredi to vprašanje na način, kot je predlagano. Ker rajši bi videl, da tako uredimo, pa da imamo urejeno, pa popravljamo kasneje, kot da si med seboj marsikaj obljubljamo, pa se potem eventualno ne uresniči. Če bo pa rečeno, da je res nemogoče, bomo pač poiskali drugo pot, zelo kmalu jo bomo poiskali in upam, da bo, bi rekel, zagretost ali pa korektnost, vsaj pri nekaterih, ki so danes govorili, ostala enaka. Hvala.
In še gospa mag. Potrata. Izvolite.
Hvala, gospod podpredsednik. Že na seji odbora sem povedala, da imam kot predsednica Komisije za peticije ter za človekove pravice in enake možnosti izkušnje s tegobami, s katerimi se srečujejo upokojenke, o katerih je bilo sedaj govora ob 25. členu. In kadar se obrnemo po pojasnilo na pristojne, nam odgovorijo tako, kot odgovorijo. To pa je, da so zakonske rešitve take, da to pač ni mogoče, ker jih zakon ne zajema. Dejstvo je, da so v skupini najbolj ogroženih prebivalcev, kot je bilo danes tudi že omenjeno, predvsem enodružinska oziroma enočlanska gospodinjstva, po pravilu so to ženske, ki imajo nizke dohodke. Jaz pa se zelo zelo strinjam s predsednikom odbora, gospodom Brenčičem, da je tak način obravnavanja, kot so ga deležne upokojenke te kategorije, izrazito diskriminatoren. Zato, ker pravica do pokojnine, je pravica, ki jo upravičenec uveljavlja po načelu vzajemnosti in solidarnosti. On je za časa svoje ali ona je za časa svoje delovne dobe vplačevala, in potem ima kot uživalka pravico iz te svoje, po svojih zmožnostih vplačanih prispevkov tudi pričakovati pokojnino, s katero bo kolikor toliko vzdržno živela. In za te upokojenke se ne da reči, da imajo odmerjeno pokojnino v skladu z vsemi tistimi pravicami, ki jih lahko uresničujejo ali uveljavljajo druge kategorije upokojenk. In zdi se mi, da bi v tem primeru ravnali po tistem principu "boljše vrabec v roki kot golob na strehi", tudi če je, pravno vzeto, mogoče razumeti pomisleke poslanskega kolega Brenčiča. Je pa glede na dinamiko urejanja stvari, glede na spremenljivost pripravljenosti za uresničitev obljub bolje sprejeti amandma k 25. členu in urediti tisto stvar, ki bi morala biti in ki mi je bila tudi potrjena s strani nekaterih, niso tega sicer javno rekli, ampak da v Zakon o varstvenem dodatku bi pa ta rešitev že sodila. Jaz se znova sklicujem na to, da imamo opraviti s posledicami nekega zakona, ki je bil izrazito neustrezno sprejet. Že nekajkrat sem povedala, da niti mehanizmi usklajevanja niso dobri. Tam boste našli štiri skupine različnih transferov, kako se usklajujejo. Je zelo zanimivo pogledati, kaj vse se usklajuje enkrat na leto: Tudi štipendije, otroški dodatki, nadomestila za starševstvo in podobne zadeve - ko že imamo tako polna usta razumevanja za družine in otroke. Marsikaj bi se dalo povedati na račun izvornega ali izvirnega greha, ki ga vidim v Zakonu o usklajevanju transferov. In v resnici apeliram na poslanke in poslance, zlasti vladajoče koalicije, da uvidijo upravičenost tega amandmaja in da ne potrdijo, da je bila tisto zgolj šala, kar se je v prvem glasovanju na odboru zgodilo, ko je amandma dobil podporo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ni več razpravljavcev, zaključujem razpravo o teh dveh amandmajih in v skladu s časovnim potekom seje zbora bomo odločali v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 5. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O STARŠEVSKEM VARSTVU IN DRUŽINSKIH PREJEMKIH - PO NUJNEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku Vlade. Gospod Štrovs, državni sekretar, imate besedo. Prosim.
V zadnjih mesecih smo se dejansko soočali s hitro rastjo cen hrane. Zaradi tega so najbolj prizadete družine z več otroki in Vlada se je zato odločila pomagati ravno tej skupini prebivalstva. Pripravljen je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o starševskem varstvu in družinskih prejemkih, po katerem bodo otroški dodatki povečani za 12%, najprej za 8,4% po tem zakonu, ki ga imate pred sabo, in k temu je treba prišteti še 3,6% na račun že obstoječega Zakona o usklajevanju socialnih transferjev, ki v tem primeru tudi velja. Skupen učinek bo precej pomemben za družine, saj se bo v najnižji dohodkovni skupini - družini, ki ima tri otroke - skupni znesek otroških dodatkov povečal na znesek 350 evrov na mesec. To so otroški dodatki za prvega, drugega in tretjega otroka v prvem dohodkovnem razredu. Potem se naslednji dohodkovni razredi nižajo, vse do družin, kjer pride na posameznega člana dohodek, ki presega povprečno plačo v državi. In od tam naprej ni več otroških dodatkov. Na ta način smo zadržali socialno komponento pri otroških dodatkih in v celoti kompenzirali rast cen hrane. Ker tudi po najbolj trdih ocenah je indeks rasti cen hrane tam okrog 12%, in to je s tem zakonom pokrito. Zakon je primeren, in lahko povem tudi, da je to eden od vrste ukrepov na področju družinske politike, ki so imeli v zadnjih letih izredno dober odmev in tudi izredno dober učinek. V lanskem letu se je tako rodilo 2.000 otrok več kot v letu 2003, 600 otrok več kot v predlanskem letu. Letos bomo verjetno, če bo šel ta trend naprej, presegli 20.000 novorojenčkov v tem letu. Vse to je učinek nekega splošnega občutja mladih ljudi, da rečejo, zdaj je čas, zdaj lahko imamo otroke, in dejansko se za to odločijo. In država je tista, ki mora pri tem pomagati, jim pomagati pokrivati stroške za vzgojo in prehrano teh številnih družin. Tu je korak v tej smeri, zato predlagam, da ta zakon podprete. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide kot matično delovno telo. Prosim predsednika, gospoda Brenčiča, da poda poročilo.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Enako kot predhodni zakon je tudi Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o starševskem varstvu in družinskih prejemkih matično delovno telo obravnavalo na 19. nujni seji 18. tega meseca. Pri delu odbora so sodelovali predstavniki predlagatelja z državnim sekretarjem Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve gospodom Markom Štrovsom in predstavnica Zakonodajno-pravne službe Metoda Horvat. Odbor je bil seznanjen z mnenjem Zakonodajno-pravne službe, ki je predlog zakona preučila z vidika skladnosti z ustavo in pravnim sistemom ter zakonodajnotehničnega vidika ter dala pripombe k obema členoma. K predlogu zakona ni bilo predloženih drugih amandmajev. Gospod državni sekretar je uvodoma enako kot malo prej povzel predlog zakona, predstavnica Zakonodajno-pravne službe pa je na kratko predstavila pisno mnenje in povedala, da so njihove pripombe v glavnem zajete v predlaganih amandmajih odbora. Pojasnila je mnenje, ki se nanaša na določbo novega četrtega odstavka. Opozorila je, da v besedilu predloga zakona ni najti obrazložitve za četrti odstavek, in pozvala predlagatelja, da pojasni vprašanje sistemov usklajevanja otroškega dodatka, in sicer, ali se usklajuje z rastjo plač ali pa je določen fiksno. Razprave kolegic in kolegov članov odbora ni bilo, vendar je bilo pa jasno čutiti iz njihovih kratkih prigovorov, da pozdravljajo odločitev Vlade in predlog zakona kot celoto. Po zagotovilih predstavnika predlagatelja je usklajevanje že urejeno, saj se po predlogu zakona otroški dodatki še naprej usklajujejo po Zakonu o usklajevanju transferjev posameznikom in gospodinjstvom in ne po Zakonu o starševskem varstvu in družinskih prejemkih. Odbor je v nadaljevanju oba amandmaja sprejel in tako je tudi zapisan predlog dopolnjenega zakona, ki je pred nami. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Srečko Prijatelj v imenu Poslanske skupine SNS. Prosim.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči. Omenjeni zakon bo Slovenska nacionalna stranka podprla. Zakon obravnavamo po nujnem postopku, tako pravi Vlada, ker želimo preprečiti težko popravljive posledice za delovanje države. Jaz sicer vem, da so posledice težko popravljive, ampak čas je tudi malo neprimeren, kajti Vlada je že ogromno zamudila. Če mi je dovoljeno, Vlada pravi tudi, da je mogoče s tem zakonom oziroma z dvigom zneska otroškega dodatka preprečiti potencialno tveganje za povečanje revščine in v bistvu s tem tudi poboljšati sam status otrok v družini. Seveda, malo prepozno, tudi to ocenjujemo in ne strinjamo se z trditvijo Vlade, ki jo je tudi podala v sredstvih javnega obveščanja, da ob upoštevanju razmeroma visokega deleža izdatkov za socialno zaščito je raven revščine v Sloveniji še vedno relativno nizka, je zapisala Vlada. Sramotno, naravnost sramotno. Kaj želijo, da bi bila ta stopnja mogoče večja, višja? Za uresničitev tega zakona bomo v letu 2008 potrebovali 30 milijonov evrov in če računamo na dejstva, ki jih bo ta zakon prinesel, želim opozoriti še na sledeče dejstvo. Povprečni tričlanski družini se bo otroški dodatek zvišal za 1 do 5 evrov. Poglejte lestvice, izračunajte, pa boste videli, koliko bo ta tričlanska družina profitirala, če skupni zneski prejemkov v družini ne bodo presegali 586 evrov, je pa kar nekaj družin takih, ki imajo take prejemke v družini. Če je to res, potem je ta zakon v bistvu, milo rečeno, mrtva črka na papirju oziroma velika floskula, ki jo država nudi za preprečitev revščine in pomoč družinam. Je pa že res, da pri večih družinah, ki imajo število otrok večje, pa bo ta prispevek lahko enak tistemu, ki ga je navajal državni sekretar. Skratka, v Slovenski nacionalni stranki menimo, da je ta zakon bolje kot nič, vendar ni ustrezna rešitev. In istočasno opozarjamo na dejstva, da so se pa vrtci, če pogledamo izjavo župana ljubljanskega, gospod Jankovića, povečali kar za 30% v enem mahu. In od te odločitve verjetno Ljubljana ne bo odstopila. Če vzamemo to v izračun, potem je vse skupaj "blažji žegen". Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Barbara Žgajner Tavš v imenu Skupine nepovezanih poslancev.
Hvala lepa še enkrat za besedo, spoštovane kolegice, cenjeni kolegi! Jaz sem slišala, mislim, da je bilo decembra, takrat, ko je predsednik Vlade apeliral na ministrico za delo, družino in socialne zadeve, da pripravi določene pozitivne socialne ukrepe v okviru zakonodaje. 400 tisoč otrok bo imelo višji otroški dodatek. Takrat sem rekla: "Bravo, bravo ministrica, bravo predsednik Vlade." Če pretopim 400 tisoč otrok v realne številke, v realne številke, vzamem povprečno tričlansko družino z enim otrokom. Kolega pred menoj je omenil že ta podatek. Povprečna tričlanska družina z enim otrokom, bo na podlagi pohvale vrednega zakona, otroški dodatek se dviguje, dobila približno 1 evro na mesec več. Pa niti ni cel evro, ampak, recimo, približno 1 evro na mesec več. To je, spoštovane kolegice in kolegi, v situaciji, v kakšni smo danes, približno 1 liter alpskega mleka na mesec. Po drugi strani bo ta ista družina, ta ista družina, tričlanska, z enim otrokom, zaradi podražitev vrtcev morala iz svojega družinskega proračuna plačati 25 evrov več. To so pozitivni učinki vladne politike na področju sociale. To je realnost, ni demagogije. To je realnost, s katero se srečujejo naše družine. 47 tisoč otrok naj bi se v naši državi danes že srečevalo z revščino. Jaz sem imela pred dnevi resnično kurjo polt, ko sem po televiziji poslušala samohranilko, mater dveh otrok, ki živi pod pragom revščine. Enkrat na teden si ta družina lahko privošči meso. Pa ne mesa v izobilju, koščke mesa si delijo, zato da poskrbijo vsaj približno za uravnoteženo prehrano otrok. Pred dnevi sem brala poročilo Evropskega parlamenta, ki daje zelo jasno opozorilo celotni Evropski uniji, da se na račun otrok, na račun njihovega zdravja ne gre igrati. Evropski parlament je pokazal na odmik svoje politike od tiste politike, ki ji trenutno preceduje naša država, Republika Slovenija. Žal, pravim žal, nisem slišala niti enkrat s strani prvega moža v okviru predsedovanja Evropske unije, da bi morda kakšno pozitivno besedo namenil konkretno politiki na področju reševanja revščine, ki se že kaže tudi pri otrocih. Vsak osmi Slovenec živi v bedi, ustanavljajo se ljudske kuhinje, zato da imajo ljudje kje jesti. To je realnost. Verjamem, da bi marsikateri župan danes imel na tem področju povedati marsikaj - zato da ljudje imajo kje in kaj jesti. Ministrica je pred dnevi dejala, da je raven revščine relativno nizka. Jaz pravim, iz koga se norčujemo? Veste, takšna dvoličnost je grda dvoličnost. Tudi zato, ker so pred časom bili podani konkretni predlogi na Ministrstvu za delo, družino in socialne zadeve, naj omenim samo enega. Ali veste, da v naši državi živi 472 otrok prejemnikov preživnin, ki imajo preživnino manjšo od 20 evrov? Pa ministrstvo v celotnem preteklem obdobju ni pristopilo k spremembi samo enega člena Zakona o zakonski zvezi in družinskih razmerjih, ki bi uskladil višino preživnine z realno rastjo cen življenjskih potrebščin, ob dejstvu, da ta denar sploh ne bi šel iz državnega proračuna. Ne, tega ministrstvo ni zmoglo storiti. Naj povem še eno dejstvo. Ti otroci [[...]]Ali pa, malica za te otroke v šoli stane 45 evrov. To je sramota, spoštovane kolegice in kolegi! Nedvomno pa gre za ukrep, ki ga je dobro podpreti, ne nazadnje blaži situacijo, v kateri so se znašle družine.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Rudi Veršnik v imenu Poslanske skupine SDS. Prosim.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! Zgodilo se je, kar se po mnenju Slovenske demokratske stranke ne bi smelo zgoditi. Po uspešnem prevzemu evra, po prenehanju veljavnosti Zakona o dvojnem označevanju cen so se na svetovnem tržišču zgodili hudi premiki pri cenah energentov in nekoliko nepričakovano tudi pri strateških prehranskih surovinah. Do tu so se navedeni premiki zgodili za vse članice evroobmočja enako. Od tu dalje pa so se razmere v Sloveniji razvijale povsem drugače, po mnenju Slovenske demokratske stranke tako, kot se ne bi smele zgoditi. Življenjski standard otrok in družin z otroki je v teh razmerah postal ogrožen, zato je Vlad reagirala s Predlogom zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o starševskem varstvu in družinskih prejemkih. Predlog zakona ima vsega dva člena. V 1. členu je določen znesek otroškega dodatka za posameznega otroka, ki pa je odvisen od dohodka na družinskega člana v odstotku povprečne plače v Republiki Sloveniji. Najvišji znesek za enega otroka bo odslej znašal 102,37 evra, za drugega 112,62 evra, za tretjega in vse nadaljnje pa 122,86 evra - za tisto družino, ki ima dohodek na družinskega člana do 15% povprečne plače v Republiki Sloveniji. Seveda z večanjem dohodka pada znesek otroškega dodatka, v odstotku pa pomeni povečanje za 8,4%. Ob vsem povedanem pa je treba poudariti, da se za znesek 8,4% povečuje osnova za redno letno usklajevanje po Zakonu o usklajevanju transferov posameznikom in gospodinjstvom v Republiki Sloveniji. Glede na že znane dejanske podatke, se bodo nove osnove, ki sem jih za prvo skupino pravkar predstavil, povečale še dodatno za 3,6%. S predstavljenimi ukrepi želi Vlada zmanjšati potencialno tveganje za povečanje revščine in izključenosti otrok, ki tudi po Ustavi uživajo posebno skrb in varstvo. Zakon bo začel veljati takoj po sprejemu v Državnem zboru, spremembe tega zakona pa se bodo začele uporabljati od 1.1.2008. Poslanci Slovenske demokratske stranke podpiramo prizadevaje Vlade o zaščiti socialno šibkih slojev naših državljanov, zato bomo predlagani zakon tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa mag. Potrata, imate besedo v imenu Poslanske skupine SD.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. S Predlogom zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o starševskem varstvu in družinskih prejemkih zavezujemo pentljo na paket ukrepov, ki naj bi izboljšali negativne učinke povečane inflacije. Do tod vse lepo in prav. Vendar v poslanski skupini Socialnih demokratov, hkrati ko poudarjamo da bomo vse tri predloge zakona podprli, opozarjamo na to, da je izvirna težava v enem samem zakonu, ki ga pa Vlada noče spremeniti - to je Zakon o usklajevanju transferov. Avgusta lanskega leta sem prvič dobila odgovor na pobudo, naj bi izredno valorizacijo transferov Vlada izpeljala in razmislila o spremembah, je bila pobuda zavrnjena. Potem jo je zavrnil predsednik Vlade. Potem jo je na poslansko vprašanje znova zavrnila Vlada, jo je zavrnila tudi ministrica za delo ponovno. Ampak ponovno poudarjam: ni nikjer nobenih simulacij učinkov teh ukrepov. Iz tega, kar je pred nami, lahko ugotavljamo, da so ti ukrepi več ali manj usmerjeni k ljudem z najnižjimi dohodki in ljudem z otroki. Saj je prav, da je tako, ampak inflacija je prizadela tudi marsikoga, ki sodi v srednji sloj in ga spušča na dohodkovni lestvici pod povprečje dohodkov in ga bliža pragu revščine. To pa ni dobro, ni prav in posebej poudarjam, da ni simulacij. In ko smo sprejemali proračun in smo Socialni demokrati predlagali povečanje sredstev za socialne transfere in ko smo zajemali pri izdatkih za vojaški proračun, smo bili demonizirani. Maloda nismo bili rušitelji državne varnosti in državni sovražniki številka 1. In kaj sedaj napove predsednik Vlade? Natanko to! Za to, kar v zakonu, tukaj v predlogu piše, "finančna sredstva za izvajanje zakona so zagotovljena v Proračunu Republike Slovenije", je predsednik Vlade napovedal, da bo treba izvesti rebalans proračuna. In to v trenutku, ko je bilo v Zakonu o usklajevanju transferov ugotovljeno kolikšen, takrat še milijardni prihranek, ker je bilo izračunano v tolarjih, bo Zakon o socialnih transferih državnemu proračunu prinesel. To so tiste stvari, ki jih je treba vedno znova ponavljati ob tem, da Socialni demokrati podpiramo zakon, ki bo za 8,6% zvišal otroški dodatek. In tisto kar je bilo omenjano v zvezi z 12%, je treba natančno pojasniti, 3,6% je zakonsko določena redna valorizacija po Zakonu o usklajevanju transferov. To bi se zgodilo, če bi Vlada sedaj prinesla ta zakon o povečanju otroških dodatkov ali pa ga ne bi prinesla. Tisto, kar pa ostane odprto vprašanje, je še vedno, če skrbimo za družine in za demografijo, tako kot je bilo prej slišati, zakaj smo potem pozabili na usklajevanje drugih transferov, ki so ravno tako predmet samo enkratne letne uskladitve, z, bi rekla, invalidnim mehanizmom valorizacije, to sem danes že dvakrat povedala in ne bom še v tretje povedala, ampak vendarle gre za stvari, ki bi jih bilo mogoče rešiti bolje. In tisti, ki ste govorili danes o socialni všečnosti in ne vem čem še, nastavite si, spoštovana vladna koalicija, ogledalo, kdo je tisti, ki je tako pozno reagiral, čeprav, kot rečeno. Socialni demokrati menimo, da so učinki vendarle ciljani na najbolj ogrožene skupine ljudi, niso pa, recimo, še nekatere druge ogrožene skupine, mimo enočlanskih gospodinjstev brez otrok, mimo enostarševskih družin, družin z več otroki. Treba bi bilo res razmisliti, ali niso tudi še katere druge družine ogrožene. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Aleš Gulič v imenu Poslanske skupine LDS, prosim.
Spoštovani predsedujoči, cenjene kolegice in kolegi. Danes pravzaprav že tretjič razpravljamo o blažilih za posledice inflacije. Jaz moram povedati, da v Liberalni demokraciji Slovenije smo se seveda odločili, da načeloma ta Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o starševskem varstvu in družinskih prejemkih podpremo, pač zaradi tega, ker mislim, da je v tem trenutku bolje nekaj, kakor nič. Ampak obenem se je seveda potrebno zavedati, da s tem pravzaprav je storjen niti ne prvi korak, ampak samo ena od volj mogoče izkazana, da bi se zadeve v resnici bolje uredile. Ne bom ponavljal vsega tistega, kar sem pripovedoval že pri prejšnjem zakonu, zaradi tega, ker res se mi zdi, da je danes tale inflacija besed prehuda, je pa nekaj potrebno povedati: v trenutku, ko so se začele dvigovati cene in ko seveda niti še niso bile izračunane vse posledice dviga cen, so ljudje odreagirali sami. Meni se velikokrat predvsem starejši prejemniki pokojnin na nek način ne pritožijo, ampak potarnajo, kako pravzaprav morajo skrbeti zdaj tudi za mlade. Se pravi, najprej je odreagirala znotrajdružinska izravnava med ljudmi. Medgeneracijska solidarnost bolj govori o tem, da naj bi mladi pomagali starejšim, kot pa da naj bi starejši pomagali mladim. Se pravi, svet smo spet začeli obračati tako, kot se je obračal že večkrat. Na nek način se je namesto socialne države začela uveljavljati socialnost in pa solidarnost civilne družbe v lastni iznajdljivosti. Zakaj? Zaradi tega, ker ne le to, da ljudje, ki so deležni otroškega dodatka, bodo pač dobili 8,4% več, problem so tisti, ki bodo v letošnjem letu prešli te pragove, pa jih ne bodo mogli na nek način dokazovati, uveljavljati, ampak bodo to lahko storili šele v naslednjem letu. Tukaj to blažilo ne bo pomagalo. Pomagalo bo tistim, ki so že v tem. Če pa preračunamo, pa tudi vidimo, da gre na nek način, da vsi ne bodo enako deležni tega blažila, tega popravka. Nekaj simulacij, ki bi morale biti narejene kje drugje, je bilo vendarle narejenih in se vidi, da pravzaprav tiste družine z več otroki bodo na slabšem, kot tiste z enim otrokom, ker se pač izračunava na 99% povprečne plače in se prag ali pa meja revščine pomika, je zdaj veliko vprašanje, koliko ljudi se bo v tem času znašlo na oni strani meje. V Liberalni demokraciji, kot rečeno, ob tem, da bomo podprli navedeni dvig otroškega dodatka, menimo, da še vedno manjkajo sistemski ukrepi. Jaz upam, da jih bo Vlada znala oblikovati in kaj kmalu predložiti pred Državni zbor, da bomo razpravljali tudi o tem. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Drobnič v imenu Poslanske skupine NSi. Prosim.
Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Lepo pozdravljeni, spoštovane poslanke in poslanci. Zakon, ki ga danes obravnavamo, zagotavlja dodatna proračunska sredstva predvsem za tiste, ki izhajajo iz družin z manjšimi prihodki. Že po osnovi pridobivajo sredstva za otroški dodatek v večji meri tisti, ki imajo nižje prejemke. Tisti z najvišjimi jih ne prejemajo. Slovenija se je odločila za takšen sistem. Torej gre za dvig otroških dodatkov. Skupaj v začetku letošnjega leto bo to zneslo približno 12% povišanje otroških dodatkov, tako da si lahko vsak od naših državljanov, ki ima otroke, tudi izračuna, koliko bo to. Ali je to en evro ali dva. Jaz vam lahko povem, da to ni to, kar je bilo prejšnje sporočilo, ampak naj si državljani sami izračunajo in sem prepričan, da tudi znajo ugotoviti, koliko je 12% od 100 evrov. Rešitve so prave, ker gre za pravo ciljno populacijo. To v bistvu ne bo povzročalo inflatornih gibanj, niti nima posebnih stranskih učinkov. Upam, da se ne bo spet kdo spomnil in rekel, da je to ukrep, ki ogroža javne finance. Ali je pravočasno ali ni bilo pravočasno, o tem se bom vzdržal oziroma se vzdržujemo. Poslanska skupina Nove Slovenije rajši prebere sporočilo družinske pobude, ki se ukvarja z Družinsko politiko. Vlada se je na ta problem hitro in učinkovito odzvala s predlogom povečanja otroškega dodatka. Ocenjujemo, da bo napovedano povečanje otroškega dodatka vsem družinam v prvem in drugem dohodkovnem razredu, torej do 25% povprečne plače na družinskega člana, bolj ali manj v celoti pokrilo povečanje izdatkov za hrano za otroke zaradi nedavnih podražitev. Za približno polovico družin bo povečanje teh izdatkov pokrilo do polovice, za ostale pa nekoliko manj. S temi ukrepi se pokrivajo višji stroški hrane, višji stroški komunalnih storitev, do katerih je žal prišlo, menimo, da povsem neupravičeno zaradi kartelnih dogovorov in tega, ker se javna infrastruktura, javne komunalne storitve ne držijo na pravi ravni. Glede ostalih transferjev lahko povemo sledeče. Če bi odpravili tisti zakon, o katerem je bilo danes govora o transferjih, potem bi seveda izgubile največ družine in tudi tisti, ki imajo denarno nadomestilo za čas porodniškega dopusta, za starševski dopust in otroške dodatke. Torej tisti zakon je prinesel bistveno povečanje za otroške dodatke. Glede praga revščine. S tenkočutnostjo moramo gledati državljane, ki se znajdejo pod pragom revščine, in to je odgovornost Vlade in naše države. Vendar pa ne tako lahkotno izražanje. Kriteriji za določanje praga revščine so mednarodno določeni in glede tega se Slovenija uvršča na solidno mesto, kar pa še ne pomeni, da ne delamo za to da zmanjšamo revščino ali da jo odpravimo. To pa je naloga nas vseh. Predlog tega zakona, pravite, da je všečen. Da. Všečen je in koristen in pravi. In kaj je potem s tem zakonom narobe? Dober je. Zato ga bo poslanska skupina Nove Slovenije podprla.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Stanislav Brenčič v imenu poslanske skupine SLS. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani! Takrat ko se inflacija vedno globlje in globlje zalezuje v življenje ljudi, jo najbolj občutijo prav družine z majhnimi in šoloobveznimi otroci. In več kot jih je, bolj jo občutijo. Zato smatramo v poslanski skupini Slovenske ljudske stranke, da je Vlada s predlogom tega zakona reagirala resnično pozitivno. Sploh zato, ker občutno generira inflacijo, vedno večje podražitve hrane. Vendar pa moramo reči, če smo iskreni, najmanj tri Vlade, najmanj trije mandati do zdaj so zelo intenzivno posegali s spremembami ustavnega zakona o družinskem varstvu in starševskih prejemkih k cilju, da se razbremeni do največje možne mere starše z otroki in da se tudi skozi to stimulira odločanje za več otrok. Najbolj morda drastična sprememba v smislu starševskih prejemkov je bila leta 1997. Zato se je tudi prvič v letu 2000 zaustavil trend dolgoletnega padanja rojstva. Od leta 2000 naprej se je šele slika začela popravljati. In hvala bogu toliko, da je v letu 2007 že presegla prirastek nad umrljivostjo. Kar je samo za pozdraviti. Hočem reči, da je vlaganje dodatnega denarja v ta namen, v katerega vlagamo s tem zakonom, resnično vlaganje v dobro. In samo podpremo lahko, da se za takšen vir posamezni proračunski viri namensko preusmerijo. Skupen fond sredstev, če smo iskreni, ki ga država namenja glede vprašanja Zakona o starševskem varstvu in družinskih prejemkih, ni tako majhen. Z vsemi spodbudnimi ukrepi tako za delodajalce kot za starše smo lahko po eni strani svetel vzor v Evropski uniji, tako da moramo biti po tem vprašanju korektni. Kar vse vlade najmanj v treh mandatih do zdaj so veliko vlagale v to zavedanje, kakšna je generacijska slika in rodna slika v naši državi. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke, kot rečeno, bomo z veseljem soglasno podprli predlog zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Stališče Poslanske skupine Zares bo predstavila kolegica Majda Širca. Izvolite.
Hvala. Fincem ta trenutek ni treba delati tega, kar moramo mi. Tam se je hrana podražila za 1%, v Sloveniji za 12%, 13%. Tu je problem. Jasno je, če se osnovne življenjske potrebščine dražijo, potem se znižuje raven življenjskega standarda in so ljudje v stiskah. Ne vsi, posebej pač tisti, ki imajo najnižje dohodke. In tu je tveganje otrok v takih miljejih največje. Zato temu zakonu, ki ga imamo danes kot tretjega v paketu na mizi, lahko rečemo draginjski ukrep, draginjski zakon. Ali je dober, je vprašanje. Ali je dodatnih sredstev dovolj, je vprašanje. Kolegica Žgajnerjeva je prej omenila povprečno družino, ki bo zapadla v ta ukrep, v dodatke, in pri povprečni družini je govorila o enem evru. Jaz bom dala primer za tisti otroški dodatek, ki se bo zgodil v najbolj ogroženem razredu, osmem razredu, to so tisti, ki imajo do 15% povprečne plače. Pri prvem otroku se bo ta otroški dodatek povečal za 4 evre in 53 centov. Če bo taka družina imela dva otroka, bo drugi otrok upravičen do 4,99 evra. In če bo imela tri otroke, bo tretji otrok upravičen do 5 evrov in 44 centov. En otrok bo tako na mesec dobil možnost, da s tem dodatkom, ki ga bomo danes izglasovali, tudi mi ga bomo podprli, dobi šest litrov približno mleka, o katerih ste govorili vi, gospa Žgajnerjeva, do približno treh kilogramov kruha v mesecu. Skratka, za najbolj ogrožene 5, 6 litrov mleka na mesec oziroma približno tri kilograme kruha na mesec. Kruh in mleko bosta tako ovrednoten. Skupaj, pravi gospod Štrovs, da bo dobila družina tako 350 evrov, če bo imela tri otroke. Ampak naj pojasnim, da vendarle, kot je bilo danes že opozorjeno, ni poskrbljeno za vse tiste, ki imajo zelo nizek vir prihodkov. Starši ali kdo drug, ne samo starši, tukaj so tudi rejniki, o teh se ne govori. Vemo, da Zakon o starševskem varstvu in družinskih prejemkih izključuje rejnike oziroma tiste, ki imajo enostarševsko ali kjer so otroci pri drugem izvenzakonskem parterju. Teh pa ne, ti pa pijejo drugačno mleko in jedo drugačen kruh. Materialni stroški za rejenca in za rejenko, recimo od 1. januarja 2007 in še danes in še jutri, znašajo točno 243,12 evrov. In tudi ti otroci morajo piti in jesti. Materialni stroški za otroka, ki hodi v šolo, recimo. Ti se ne spreminjajo. Tukaj krpamo, to se vidi, da krpamo, in da sistemskega pristopa ni, da je ta panika, ki se je zgodila nam, ne Fincem, poudarjam, upravičeno jo popravljamo, vprašanje pa je, če prav. Če se ne vzpostavljajo nove diskriminacije, kjer se načelo ščitenja otrok, ustavno načelo, krši oziroma pozablja. In na koncu, gospod Štrovs, prosim vas, pravite, zdaj je čas, da se rodi, zdaj so takšni "fajn" trendi, zdaj popravljamo starševski dodatek in otroški dodatek, zdaj naj slovenske družine rodijo, naj pohitijo, kajti trendi, spodbude so dobre, ker se nam je zvišal prirast. Ampak prirast, ste hoteli reči, ki smo ga ustvarili v tej vladi, kot da se ti prirasti dogajajo na političnem nivoju in da so zasluga ene vlade in recimo enega takšnega ukrepa. Mislim, da se boste morali še enkrat opravičiti ali pa nekam oditi. Prosim vas!
Hvala lepa tudi vam. Stališče Poslanske skupine DeSUS pa bo predstavil mag. Franc Žnidaršič. Izvolite prosim.
Hvala lepa predsedujoči, kolegice in kolegi! Poslanska skupina demokratične stranke upokojencev Slovenije bo zakon podprla. Ta zakon je pravzaprav edini iz paketa socialnih transferjev, na račun katerega se ne bi poslabšale pravice vseh s področja družinskih prejemkov, če bi bil sprejet zakon o prenehanju veljavnosti zakona o usklajevanju transferjev v Republiki Sloveniji. Zaradi tega je prav, da se popravlja, preden je tisti zakon na vrsti. Otroški dodatki bodo višji, pomeni pa skromen popravek položaja družin z otroki, zlasti še zato, ker družine, te družine praviloma ne bodo deležne koristi na račun Zakona o dohodnini, ker se povečuje davčna olajšava. Seveda ni mogoče oporekati dobronamernosti predloga tega zakona in njegovi učinki bodo pozitivni, zlasti če jih gledamo v sklopu vseh zakonov, ki so bili na tem področju sprejeti v zadnjih letih. In zaradi tega bo užil našo podporo. Prav tako mislim, da bi učinki bili dosti višji, če bi ne bilo podražitev in visoke inflacije, če bi ob, recimo inflaciji, kot smo jo imeli v letu 2006, bil sprejet. No, ampak kakorkoli že, mesečna korist bo manjša po mojem, kot je korist klošarja, ki vsak dan nabere v svoj klobuk, več kot bo družina recimo s tremi otroki dobila več v celem mesecu. Ampak v času, ko je skromnost potrebna, ko so težave velike, bo tudi to nekaj. Zaradi tega bomo mi ta zakon podprli. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Z vašo predstavitvijo pa smo končali tudi s predstavitvami stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem tudi drugo obravnavo predloga zakona. Odločali bomo o predlogu zakona v skladu s časovnim potekom seje zbora v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni naslednji točki dnevnega reda. Čudna so pota gospodova. Mi pa prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O GOSPODARSKIH DRUŽBAH. Obravnava poteka po nujnem postopku, seznanjam pa vas, da imamo kar nekaj časa na razpolago v okviru razprave. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Predstavnike Vlade vidim, da so prišli v dvorano. Dobrodošli v dvorani Državnega zbora. Mag. Tomaž Jeršič, državni sekretar na Ministrstvu za gospodarstvo, imate besedo. Izvolite prosim.
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Dovolite, da na kratko predstavim novelo oziroma Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o gospodarskih družbah. Gre za dva segmenta sprememb. Prvi del sprememb se nanaša na direktivo Evropske unije, ki govori o čezmejnih združitvah. Na kratko bom predstavil ta segment sprememb. Direktiva ureja posebna pravila za čezmejne združitve kapitalskih družb. In sicer za delniške družbe, komanditne delniške družbe in družbe z omejeno odgovornostjo. Določbe direktive, ki se nanašajo na soodločanje delavcev, bodo urejene v posebnem zakonu v pristojnosti Ministrstva za delo, družino in socialne zadeve. Namen ureditve čezmejnih združitev je, da se vsem gospodarskim družbam, ne glede na nacionalnost, preko materialnega statusnega preoblikovanja omogoči prilagajanje razmeram na trgu in doseganje optimalnega poslovanja. Kajti družbe svoje poslovanje širijo tudi izven meja svojih sedežev. Za čezmejne združitve kapitalskih družb se smiselno uporabljajo določbe zakona o gospodarskih družbah 1, ki veljajo za združitev nacionalnih družb. Gre torej za vsa bistvena načela, kot so načelo zaščite upnikov in prepoved poslabšanja premoženjskega položaja delničarjev oziroma družbenikov družb, udeleženih pri čezmejni združitvi. Pravno varstvo interesa imetnikov deleža družb, udeleženih pri čezmejni združitvi, je zagotovljeno preko različnih institutov. Eden izmed njih je skupen načrt čezmejne združitve, ki zajema vse relevantne informacije, kot so podatki o družbah, menjalno razmerje, vplivi na delavce, zaposlene, ponudba za prevzem deleža in podobno. Poleg tega mora poslovodstvo ali organ vodenja pripraviti tudi poročilo, v katerem obrazloži pravne in ekonomske posledice čezmejne združitve za imetnike deležev, upnike in delavce v družbah, ki se čezmejno združujejo. Revizorji čezmejne združitve morajo izdelati pisno revizijsko poročilo. V drugem segmentu predlagamo spremembo treh členov. Najprej člen 248. Vemo, da ta člen govori o fiktivnih poslih in že dosedanje besedilo zakona govori o ničnosti poslov, pri katerih družbe zagotavljajo pravno asistenco za pridobivanje lastnih delnic. Dikcijo tega stavka širimo na posle s primerljivim učinkom. Se pravi, polje ničnosti se tukaj širi. Vemo, da je bil ta člen v nekaj segmentih zlorabljen, zato takšna dikcija. Posegamo v 330. člen. Zakona o gospodarskih družbah 1, ki govori o prenosu premoženja družb, ki presegajo 25% bilančne vsote družb. Tudi ta člen do sedaj po naši oceni ni bil dovolj eksaktno opredeljen, pravna mnenja so bila deljena, z novelo se to definitivno regulira in tudi zakoniti zastopniki, ki kršijo ta člen brez soglasja skupščine, so dodatno penalizirani. In še zadnja sprememba, to je člen 592. Čeprav ne spada v isto poglavje, ampak spada v poglavje združitve in delitve gospodarskih družb, se posredno navezuje na 248. člen, ki govori o fiktivnih poslih. Ta člen predvsem varuje upnike pri združitvah družb. Govori namreč o tem, da družba, ki je za pridobitev delnic pred združitvijo ciljne družbe zastavila te delnice ali obljubila njihovo zastavo, se pravi, da je izven premoženja ciljne družbe se nekako poslužila fiktivnega posla, mora za to združitev dobiti ne samo tričetrtinske podpore delničarjev ene in druge družbe, ampak tudi soglasje upnikov. Ta soglasja upnikov se delijo na tri dele, vendar morajo biti dosežena kumulativno. Člen govori o soglasju upnikov, se pravi o večinskem soglasju upnikov, kar pomeni, da mora 75% upnikov dati soglasje za takšno združitev. Hkrati mora vsak upnik, katerega terjatve presegajo 5% vseh obveznosti družbe, dati soglasje k takšni združitvi. Predvsem pa se nam zdi smiselno in pomembno, da dajo soglasje k takšni združitvi tudi zaposleni. In ta člen opredeljuje zaposlene kot potencialne upnike v primeru, da družba na dan združitve preneha. Se pravi, to so potencialne terjatve, potencialne [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]ob prenehanju družbe. Toliko za uvod. Hvala lepa.
Hvala. Predlog zakona je obravnaval Odbor za gospodarstvo, kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku Francu [[Feriju]] Horvatu za predstavitev poročila. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani državni sekretar s sodelavcem, kolegice in kolegi. Odbor za gospodarstvo je na 21. nujni seji 17.1. tega leta kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gospodarskih družbah. Seji odbora so prisostvovali predstavniki predlagatelja, to je Ministrstvo za gospodarstvo, Zakonodajno-pravna služba Dražvnega zbora, Gospodarske zbornice Slovenije, Obrtno podjetniške zbornice Slovenije in Vseslovenskega združenja malih delničarjev. Odbor je bil seznanjen z mnenjem Zakonodajno-pravne službe. Na podlagi tega mnenja so bili v sodelovanju strokovne službe odbora, predlagatelja in Zakonodajno-pravne službe oblikovani amandmaji, ki jih je odbor soglasno sprejel in so vključeni v dopolnjeni predlog zakona. Odbor je upošteval tudi pripombo Zakonodajno-pravne službe in ob podpori članov odbora sprejel amandma na amandma k 22. členu zakona. Amandma je kratek, gre za eno samo besedico, namesto "ali" je "in", vendar je zelo pomemben vsebinsko, saj dejansko pomeni krepitev uporabe slovenščine. Vseslovensko združenje malih delničarjev je odboru posredovalo na sami seji pisne predloge in pripombe za nadaljnjo spremembo Zakona o gospodarskih družbah. Ob soglašanju predlagatelja in podpori v razpravi nekaterih članov odbora je odbor sprejel naslednji sklep: Odbor Državnega zbora za gospodarstvo predlaga Vladi Republike Slovenije, da k pripravi novel Zakona o gospodarskih družbah in Zakona o prevzemih pritegne predstavnike Vseslovenskega združenja malih delničarjev in predstavnike zainteresirane javnosti.
Hvala. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Sašo Peče bo predstavil stališče Poslanske skupine nepovezanih poslancev. Prosim.
Spoštovani prisotni! Želel bi si, da vsi prisotni poslanci in poslanke vedo, o čem v tem trenutku govorimo in o čem odločamo, pa nočem nikogar poniževati. Vlada Republike Slovenije je napovedala boj proti tajkunom. Na poslansko vprašanje kolega Boštjana Zagorca, kdo so tajkuni v naši državi, Vlada Republike Slovenije ni znala odgovoriti. Kaj počnemo mi - sodelujemo v tej navidezni ali pa tudi vsebinski, kar mislim, da je bolj prav, vojni proti po vladni oceni tajkunom, ki jih noče prikazati. Po oceni makroekonomistov sodelujemo v vojni zoper uspešna slovenska gospodarstva ali pa nosilce gospodarske politike v naši državi. Nedvomno bo nekdo potegnil slabšo. Lahko se zgodi, da bomo jeseni zamenjali Vlado. Lastniki kapitala, uspešnih slovenskih podjetij, ne morejo potegniti slabše. Dejstvo pa je, da bodo račun za to, po moji oceni popolnoma nezrelo, vladno igro nosili delavke in delavci slovenskih podjetij. Poudarjam, račun bodo nosili tisti, ki so že danes najbolj obremenjeni, in tisti, ki sestavljajo srednji sloj in se danes lahko še v nekaterih slovenskih paradnih konjih pohvalijo s 13. plačo, kajti ravno zaradi računa te, pod narekovaji, "vojne" jim bodo odpadle 13. plače in ostali regresi. Rad bi poudaril, da je Vlada Republike Slovenije v to vojno vstopila preko Zakona o bančništvu, katerega rezultat je bil, kot vemo, da lahko tuje banke opravljajo bančne storitve, ki jih slovenske komercialne banke ne morejo opravljati. Nadaljevalo se je v Zakonu o prevzemih, kjer smo ugotovili, da ATVP, torej agencija lahko spremlja pretok kapitala slovenskih podjetij, tujih prevzemnikov ne bo mogla spremljati. Ugotovili smo, da smo v dveh zakonih, žal, postavili v boljši, prioritetnejši položaj tuje prevzemnike napram slovenskim prevzemnikom. Še enkrat sprašujem, kdo bo nosil ceno te nesmiselne vojne, ki jo Vlada imenuje tajkunska vojna, jaz osebno pa sem prepričan, da gre izključno za osebne zamere med predsednikom Vlade in lastniki slovenskih podjetij. Danes se nadaljuje z Zakonom o gospodarskih družbah. Vladni predstavnik je rekel, da je boj zoper povezanih oseb. In nadaljevalo se bo, kar se tudi že odvija, z davčnim primežem slovenskih podjetij. Vlada Republike Slovenije je pripravljena, žal, tako daleč iti, da pošilja davčne inšpektorje v slovenska podjetja, kjer jih skušajo na ta način spolitizirati. In kdo bo zopet nosil bremena, stroške vsega tega? Slovenski delavec oziroma slovenska delavka. In kako je v tujini, tisti "inštituciji", ki nam jo Vlada Republike Slovenije vedno daje za zgled, kadar je to njej v prid? V razvitih in ekonomijah se odvijajo prevzemi. Prevzemi so se odvijali tudi v naši državi, podlaga za to je bila slovenska zakonodaja, in še zmeraj je. Ampak osnovna dilema na tem področju razvitih tržnih ekonomij je bila vedno vprašanje, ali je prevzemna cena sprejemljiva za prevzeto podjetje, za njihove lastnike, ali ni. Torej težile so vlade k višjim prevzemnim cenam. Kaj pa se dogaja v Sloveniji pod vplivom, aktivnim vplivom predsednika Vlade na področju gospodarstva v naši državi? Sprašuje se oziroma ustvarja se tako imenovana politična psihoza. Koga se ščiti v kompletu teh štirih zakonov? Gre izključno za individualne spore med predsednikom Vlade in slovenskim gospodarstvom. Žal pa se avtomatsko s tem v boljši, kvalitetnejši položaj postavlja tuj kapital. Je to v interesu Republike Slovenije? Po moji oceni ne. In kdo bo plačal ceno za to nesmiselno, naj bo nesporazum ali vojna, ker Vlada Republike Slovenije ni sposobna ustvariti dialoga? Slovenski delavec. Potrebna bi bila v okviru Zakona o gospodarskih družbah ena resnično pomembna sprememba: zaščita malih delničarjev. Zakon o gospodarski družbi nakazuje na zaščito v okviru 384. člena, izpeljanko zaščite malih delničarjev, ki se jih lahko iztisne, če imajo manj kot 10%, dovoljuje oziroma govori Zakon o prevzemih. Na Vlado Republike Slovenije [[...]] [[opozorilni znak za konec razprave]] [[..]]s strani Poslanske skupine nepovezanih poslancev, imenovane Lipa, zaščita oziroma predlog 68. člena Zakona o prevzemih, torej tisti učinek, ki bi dejansko ščitil slovenskega tudi majhnega lastnika. Bojim pa se in razmislite, da je celotna zadeva zelo nesmiselna in da se bo odražala izključno na računu in na plečih slovenskih delavcev [[...]]
Gospod Peče, hvala lepa. Gospod Stane Pajk bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Spoštovani prisotni! V svetu je trend kapitalskega povezovanja gospodarskih družb v porastu. To je posledica globalizacije, ki vodi v vse večjo globalno konkurenco. Gospodarske družbe si na ta način želijo pridobiti sinergijske učinke in strateško prednost pred družbami, ki so njihovi tekmeci. Evropska unija je del svetovnega gospodarstva, zato ureja tudi to področje. Direktiva Evropskega parlamenta in sveta 2005/56/ES z dne 26. oktobra 2005 govori o čezmejnih združitvah kapitalskih družb in se nanaša na korporacijsko pravna vprašanja čezmejnih združitev. Cilj ZGD-1A je uskladitev slovenskega pravnega reda s to določbo Evropske unije. V tej uskladitvi z direktivo predlog zakona ohranja vsa bistvena načela prava in prepoved poslabšanja premoženjskega položaja delničarjev oziroma družbenikov družb, udeleženih pri statusnem preoblikovanju. Z novostmi predloga zakona se urejajo čezmejne združitve, pri katerih so udeležene slovenske delniške družbe, komanditne delniške družbe ali družbe z omejeno odgovornostjo. Pri tem se v veliki meri ohranjajo v skladu z direktivo vse pomembne notranje državne določbe o združitvah družb ter varstvo upnikov in manjšinskih članov družb. Cilj predloga zakona je tudi popraviti manjše pomanjkljivosti pri ureditvi podjetnika in zagotoviti ustrezno pravno podlago za elektronsko knjigo sklepov pri enoosebni družbi z omejeno odgovornostjo ter uvedba registra pogojev za opravljanje dejavnosti. Cilj predloga zakona pa je tudi zagotoviti mehanizme za varovanje delavcev in upnikov družb, ki so udeležene v postopkih statusnih preoblikovanj, če prevzemna družba sredstva za prevzem pridobiva na kreditni podlagi in so obveznosti iz tega naslova večje od njenega lastnega kapitala. Podpiramo tudi prizadevanje v tem zakonu, ki gredo v smeri izboljšanja obstoječih in novih zakonskih predpisov, z namenom izboljšanja konkurenčnosti gospodarstva in odprave nepotrebnih administrativnih bremen. V poslanski skupini Slovenske demokratske stranke menimo, da je zakon dober in zato ga bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Besedo oziroma predstavitev stališča Poslanske skupine SD pa bo podal gospod Feri Horvat. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovani podpredsednik, spoštovani državni sekretar s sodelavci, kolegice in kolegi! Poslanska skupina Socialnih demokratov novelo zakona o gospodarskih družbah, ki jo obravnavamo, podpira tako v delu, ki predstavlja prenos ustrezne direktive Evropske unije, in še posebej v delu, ki zagotavlja večjo zaščito upnikov in delavcev v primeru čezmejnega združevanja družb. Pri tem naj poudarim, da se zavedamo, da s temi rešitvami vsi problemi, predvsem zaščite malih delničarjev, niso rešeni, vendar pričakujemo, da to, kar je predvideno v zakonodajnem programu Vlade, se pravi ponovna sprememba, obširnejša sprememba tako Zakona o gospodarstvih družbah kot tudi Zakona o prevzemih, kar je ponovno potrdilo tudi ministrstvo za gospodarstvo, pričakujemo, da se bo dejansko to v večji meri zgodilo ob tej predvideni naslednji noveli. V poslanski skupini Socialnih demokratov smo v času te vlade kot v preteklosti dostikrat opozarjali na nezadostno zaščito malih delničarjev. Žal opozorila in predlogi niso bili upoštevani v zadostni meri. To vprašanje je bilo deležno razprave tudi ob sedanji obravnavi novele zakona o gospodarskih družbah. Zato podpiramo pobudo Vseslovenskega združenja malih delničarjev in sprejeti sklep odbora za gospodarstvo. Ob podpori zakonu pričakujemo od predlagatelja, to je Vlade, da k naslednji ali k naslednjim novelam Zakona o gospodarskih družbah in Zakona o prevzemih dejansko pritegne že v fazi priprave predstavnike Vseslovenskega združenja malih delničarjev, zbornic in predstavnikov drugih zainteresiranih javnosti. To nam je predstavnik Vlade na seji odbora tudi zagotovil. Sodelovanje malih delničarjev, in še posebej zaposlenih, ne pomeni le višje ravni kulture gospodarsko-socialne ureditve, ampak povečuje motivacijo za pripadnost podjetju in boljše delo. Zato ni slučajno, da delavsko udeležbo v lastništvu in dobičku prakticirajo države z dolgoletno tržno in kapitalistično tradicijo. Hvala za pozornost.
Hvala tudi vam. Stališče Poslanske skupine LDS bo predstavil dr. Mitja Slavinec. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, spoštovani predsedujoči. Kolegice in kolegi, vsi ostali prisotni! V Poslanskem klubu LDS podpiramo predlog zakona, ki se večinoma nanaša na uskladitev pravnega reda z določbami Direktive o čezmejnih združitvah. Vendar pa opozarjamo Vlado, naj v prihodnje poskuša te zakone v Državni zbor posredovati pravočasno, da ne bo prihajalo do takih zamud, kot je v tem konkretnem primeru. Uskladitev bi namreč morala biti izvršena do 15.12.2007. In zaradi takih zamud in hitenja potem tudi izpuščamo marsikatero priložnost. Kajti ocenjujemo, da vsebina tega zakona kaže predvsem na samo uskladitev z direktivo Evropske unije, ni pa v tolikšni meri izkoristil priložnosti, da bi lahko izboljšali in popravili tudi druge zadeve sedaj, ko to priložnost imamo, kot na primer v večji meri zaščitili tudi male delničarje, o čemer je že bilo govora. V Poslanskem klubu LDS, kot rečeno, smo zato razočarani, ker Vlada sprememb zakona ni izkoristila za popravke v smislu zaščite malih delničarjev, vendar se, kot rečeno, reducirajo zgolj na uskladitev s pravnim redom Evropske unije. Podpiramo pa rešitve, ki omogočajo dodatno zaščito upnikov in prepoved poslabšanja premoženjskega položaja delničarjev oziroma družbenikov, udeleženih pri materialnem statusnem preoblikovanju. Prav tako podpiramo tudi mehanizme za varovanje delavcev in upnikov družb v postopku statusnega preoblikovanja, obžalujemo pa, da se te predlagane rešitve nanašajo le na združitve, ni pa nobenih rešitev za zaščito malih delničarjev v drugih primerih preoblikovanja. Prav tako bi pričakovali pomembnejše spremembe na področju fiktivnih pravnih poslov, predlagana rešitev je namreč praktično skoraj enaka sedaj veljavni. V Poslanskem klubu LDS tako ocenjujemo, da je najpomembnejša sprememba tista, ki v določenih primerih upnikom in delavcem omogoča, zagotavlja možnost odločanja v primeru pripojitve po vertikalni združitvi navzgor in v primeru vertikalne združitve navzdol. V Poslanskem klubu LDS podpiramo cilj predlaganega zakona, to je zagotovitev mehanizmov in varovanje delavcev in upnikov družb, ki so udeležene v postopku statusnega preoblikovanja, če katera od teh družb obremenjena z obveznostmi, ki so večje od njenega lastnega kapitala. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o gospodarskih družbah bomo v Poslanskem klubu LDS podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Kolega Martin Mikolič, pa bo podal stališče Poslanske skupine Nova Slovenija. Izvolite.
Hvala za besedo. Lepo pozdravljeni podpredsednik, sekretar s sodelavcem, kolegice in kolegi. V Poslanski skupini Nove Slovenije ne vidimo razloga, da ne bi podprli predloga novele o gospodarskih družbah, kajti pred nami so spremembe, ki vsebujejo rešitve za ustavitev tajkunizacije, izboljšujejo zaščito delavcev in upnikov, prav tako pa se v slovenski pravni red prenaša Evropska direktiva o čezmejnih združitvah. Direktiva o čezmejnih združitvah olajšuje sodelovanje družb v evropskem gospodarskem prostoru in omogoča preoblikovanje preko meja, kar naj bi posledično izboljšalo evropsko konkurenčnost v svetu. Čezmejne združitve in prevzemi so v največji meri zaznamovala 90-ta leta, ko je svet prišel v dobo globalizacije, deregulacije in gospodarske ekspanzije, s katero se je povezovanje zunaj državnih meja neverjetno povzpelo. S predlagano novelo se bo vsem gospodarskim družbam omogočilo prilagajanje razmer na trgu, doseganje optimalnega poslovanja in povečanje konkurenčnosti podjetij. Prevzemi, skupna vlaganja in združitve se že dlje časa ne izvajajo le v mejah države, katerim te družbe pravno pripadajo, saj družbe svoje poslovanje širijo po celem svetu. V Poslanski skupini Nove Slovenije smo mnenja, da bo ta novela pripomogla k tako imenovanemu preprečevanju tankunizacije, ki smo jim bili priča v zadnjem obdobju. Preprečile se bodo zlorabe in omejile slabe posledice, povezane s prevzemi in njihovo finančno udeležbo. Vsak posel bo ničen oziroma se bo štel za ničnega, s katerim si družba zagotovi predujem za pridobitev te iste družbe. Danes lahko ugotavljamo, da je zakonodaja dopuščala bogatenje določenih posameznikov in izčrpavanje ciljne družbe. Prenovljeni zakon bo več poslov opredeljeval za fiktivne posle, ki bodo nični. Fiktivni posli ne bodo več samo pravni posli, s katerimi družba zagotovi predujem ali posojilo za pridobitev delnic te družbe, ampak še vsi drugi pravni posli s primerljivim učinkom. Sprememba te novele bo uvajala razne garancije, zahteve soglasij in prevzemanje družb prek tretjih oseb. V Poslanski skupini Nove Slovenije se tudi prizadevamo, da se v demokratičnem procesu vzpostavijo za vse gospodarske subjekte enaki pogoji in da se zaščitijo mali delničarji, zagotovi njihovo učinkovito delovanje in zmanjša tveganje na trgu kapitala. Z namenom zaščite upnikov in prepovedi o kakršnemkoli poslabšanju premoženja delničarjev oziroma družbenikov družb bomo ta predlog zakona v poslanski skupini Nove Slovenije tudi podprli.
Hvala lepa. Kolega Kristijan Janc bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Izvolite.
Hvala lepa predsedujoči. Spoštovani sekretar s sodelavcem, kolegice in kolegi! Ta predlog zakona prinaša v slovenski pravni red direktivo evropskega parlamenta in sveta o čezmejnih združitvah kapitalskih družb, ki zavezuje države članice, da sprejemajo potrebne predpise za uskladitev s to direktivo. Gospodarske družbe se s ciljem prilagajanja razmeram na trgu in doseganja optimalnega poslovanja poslužujejo različnih koncentracijskih transakcij. Svoje poslovanje izboljšujejo preko prevzemov, skupnih vlaganj in združitev. Koncentracijske transakcije se že dlje časa ne izvajajo le v mejah države, katerim te družbe pravno pripadajo, prav tako se družbe ne ustavljajo pri mejah Evropske unije oziroma evropskega gospodarskega prostora, temveč so svoje poslovanje razširile po vsem svetu. Države članice so torej dolžne sprejemati predpise, na podlagi katerih bo čezmejno združitev možno izvesti v vseh državah članicah po postopku, usklajenem z omenjeno direktivo, kar bo imelo za posledico na ne več tako drago in kompleksno izpeljavo čezmejne združitve. V Slovenski ljudski stranki podpiramo predlog zakona, saj ohranja vsa bistvena načela prava, [[...]] [[Nerazumljivo.]] [[...]]državnih, materialnih in statusnih preoblikovanj, kot sta načelo zaščite upnikov in prepoved poslabšanja premoženjskih položajev delničarjev. Zaščita upnikov je razvidna tudi iz določbe, ki nalaga, da je treba upnike družbe, nosilce znanih terjatev s sedežem v Republiki Sloveniji, ki je udeležena pri čezmejni združitvi, neposredno osebno obvestiti na način uveljavitve njihovih pravic, če ta družba prenaša svoje premoženje na družbo, ki izide iz čezmejne združitve, s sedežem v drugi državi članici, in je vsota osnovnega kapitala vezana iz rezerv družbe, ki izide iz čezmenje združitve, nižja od vsote teh kapitalskih kategorij slovenske družbe, ki prenaša svoje premoženje. V Slovenski ljudski stranki pa tudi podpiramo druge člene oziroma člene in cilje predloga zakona, katerih namen je zagotoviti mehanizme, zavarovanje delavcev in upnikov družb, ki so udeleženi v postopku [[...]] [[Nerazumljivo.]] [[...]]preoblikovanja, če je katera od teh družb obremenjena z obveznostmi, ki so večje od njenega lastnega kapitala. Podpiramo člen, ki opredeljuje tudi fiktivne posle. Menimo, da je smiselna določba, po kateri je pravni posel, s katerim družba zagotovi predujme ali posojilo za pridobitev delnic ali pa po novem tudi drug posel s spremenljivim učinkom, ničen. Prav je, da se pravna asistenca vsebinsko širi na dajanje raznih garancij, finančno asistenco, preko povezanih družb in podobno. Strinjamo se tudi z dejstvom, da družba potrebuje soglasje skupščine za prenos več kot 25% premoženja družbe in da ta omejitev ne vpliva na zunanja pooblastila zastopnika pravne osebe oziroma da omejitev nima pravnega učinka proti tretjim osebam. Pomembno pa je, da ta omejitev pomeni tudi obstoj odškodninske odgovornosti zakonitega zastopnika, ki je takšno pogodbo sklenil brez potrebnega sklepa skupščine. V Slovenski ljudski stranki bomo ta predlog zakona podprli, ker menimo, da so varovalke, ki jih zakon prinaša, dobre in pozitivne za naše gospodarstvo. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Kolega Matej Lahovnik bo predstavil stališče poslanske skupine Zares. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovane poslanke in poslanci, gospod predsedujoči. V poslanski skupini Zares bomo predlagane spremembe zakona podprli. Ocenjujemo, da ima precej dobrih rešitev, seveda je še vedno veliko pomanjkljivosti. Med dobrimi rešitvami je potrebno izpostaviti predvsem zaščito zaposlenih in upnikov pri statusnem preoblikovanju družb. Med tistim, kjer pa je še vedno precej pomanjkljivosti, pa velja izpostaviti zaščito malih delničarjev. V veliki meri je to posledica tudi tega, da verjetno ni bilo oziroma očitno ni bilo vključeno tudi ustrezno združenje malih delničarjev in nekatere druge institucije v pripravo zakona v dovolj veliki meri, tako da na tem področju verjetno bi bilo še veliko prostora za izboljšave. Smo pa v poslanski skupini Zares skeptični do tega, kar nekateri tukaj radi poudarjate, da bo takšen zakon preprečil tajkunstvo. Veste, tajkunstvo se dogaja na različne načine. In prav v teh dneh smo priča še eni škandalozni gospodarski zgodbi, kjer je podjetje v državni lasti, paradržavni lasti, 80% lasti SOD-a in 10% KAD-a, prodalo elitno zemljišče na Bledu ob Blejskem jezeru zasebnemu podjetju. In temu istemu zasebnemu podjetju je šlo za garanta podjetje, ki mu je to zemljišče tudi prodalo. Gre namreč za Casino Bled, ki je, kot sem dejal, v 90% paradržavni lasti. To, kar počnejo predstavniki KAD-a in SOD-a v teh slovenskih podjetjih. Kako neodgovorno se obnašajo, tega očitno niti zakonodaja več preprečiti ne more. Zato smo v poslanski skupini Zares skeptični do tega, da bomo samo s tem izkoreninili tajkunstvo. Več odgovornega obnašanja predstavnikov države v nadzornih institucijah in manj klientelizma bo potrebno, da bomo to dosegli.
Hvala lepa. Kolega Vili Rezman bo predstavil stališče poslanske skupine DeSUS. Izvolite.
Gospod podpredsednik, lepa hvala. Ko smo ves dan govorili o temah, ki so nam nekako, vsaj večini, bliže in ki govorijo o socialni blaginji, se zdaj od tega odmikamo k morebiti malce bolj suhoparnim temam, ki so pa ravno tako za naše vsakdanje življenje še kako pomembne. Zelo v kratkem bom predstavil stališče Poslanske skupine DeSUS v zvezi s tem zakonom, in sicer v obeh dimenzijah. Najprej kar zadeva bolj tehnične dimenzije oziroma implementiranje direktive Evropskega parlamenta in Sveta o čezmejnem povezovanju. Naj povem, da to podpiramo iz zelo preprostega razloga. Čeprav pri nas morebiti to še ni tako vsakdanje početje, kot je to v bolj razvitem svetu in svetu z daljšo kapitalistično tradicijo, pa vendar razumemo, da ni mogoče uspešno gospodariti, da ni mogoče uspešno voditi poslov brez koncentracije in brez tega, da se poseže po svetovnem trgu. Če bo, in takšen je namen te implementacije, to kaj prispevalo k zmanjšanju stroškov, če bo to prispevalo k hitrejšim in boljšim tehnološkim prenosom, če bo to kaj prispevalo k boljšemu upravljanju, zmanjšanju stroškov, večjemu tržnemu deležu in vsemu ostalemu, kar si pač obetamo od tega, potem je ta implementacija, kljub temu, da nekaj dni z rokom zamuja, potrebna in bo tudi deležna naše potrditve. Drugi del je del, ki ima nekoliko več političnih implikacij. Danes smo o tem že slišali, gre za to, da se skuša, kolikor je le mogoče, omejiti tisto, čemur radi rečemo tajkunizacija, da se skuša preprečevati pretirane, enormne socialne razlike in da se skuša omejiti zdaj tudi to, kar je vse bolj prisotno med nami: omejiti poskuse, da bodo kapitalski, lastniški vrhovi pravzaprav saturirali vso našo družbo, saturirali to družbo s svojimi interesi, svojimi potrebami in svojo močjo in potem bodo mehanizmi za uveljavljanje kakšnih drugih interesov zelo šibki in vprašanje je, kako se bodo uspeli sploh realizirati. Ker v obeh delih, torej v tistem delu, v katerem gre za implementacijo direktive, in v drugem delu, kjer gre za preprečevanje fiktivnih poslov oziroma za omogočanje dokazovanja ničnosti teh poslov, govori predlog zakona tudi o tem, kako zaščititi tiste, ki v podobnih poslih lahko utrpijo škodo, je zagotovljena podpora Poslanske skupine DeSUS.
Hvala lepa. Poslanec Bogdan Barovič pa bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice, kolegi! Zelo kratek bom, ampak upam, da zelo razumljen za tiste, ki nas spremljajo, za državljanke in državljane. Dogajalo se je, da so ljudje dobili posojilo za nakup delnic in zastava temu posojilu, s katerim so te delnice kupili, so bile delnice, ki sploh niso bile njihove. Desetim osebam je bilo dano osebno posojilo, zato da so prevzeli podjetja in ta podjetja je teh deset ljudi zastavilo za posojilo, torej zastavilo je nekaj, česar nimajo. Da se je to zgodilo in dogajalo in to je jasno dokazno, je nonsens v pravni državi, ampak vsi vemo, da se je to dogajalo in zgodilo. Danes govorimo o Zakonu o gospodarskih družbah in prebiram 3. člen, ki pravi: "Prvi odstavek 248. člena se spremeni tako, da se glasi: pravni posel, s katerim družba zagotovi predujem ali posojilo za pridobitev delnic, ali drugi posel s primerljivim učinkom, je ničen." To je spodbuden člen za nas, člane Slovenske nacionalne stranke in zato bomo ta zakon podprli. Je bilo pa povedanih veliko resnic od prvega govornika danes pa do zadnjega in res je tako, da nič ne pomaga, če smo danes dobrohotni in dajemo - že spet bom uporabil še enkrat izraz, ki sem ga že - "blažev žegen" za nekaj, kar se mogoče ali pa že dogaja še vedno in naprej. Če sprejmemo zakon oziroma Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o gospodarskih družbah, se moramo zavedati, da je to vodilo za naprej, ne glede, kdo bo na oblasti po volitvah. Ne glede na to! Gre za zaščito malih delničarjev, kot je spoštovani kolega Srečko Prijatelj tudi že povedal na samem odboru in tudi ostali kolegi, gre za spoštovanje pravnega reda. Ne moremo zavarovati posojila z nečem, kar bomo s tem posojilom kupili, pa še ni v naši lasti. Jaz ne razumem, kako se je to lahko dogajalo in kako smo lahko mi, v Državnem zboru, 90 nas je, kaj takšnega sprejeli ali pa dovolili. Tako, da bom s kritiko začel najprej pri nas in nadaljeval pri vladi, katerikoli že - to je nedopustno in nerazumljivo. In s sprejemom Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o gospodarskih družbah in predvsem 3. in 4. člena, poudarjam, ki popravljata 248. in 330. člen starega zakona, bomo, upam, stopili na pravo pot, ki vodi tudi končno k pravemu cilju. V Slovenski nacionalni stranki temu Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o gospodarskih družbah ne bomo nasprotovali.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvami stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem tudi drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes, v okviru glasovanj čez pol ure, to je ob 19.25. Torej, s tem prekinjam to točko dnevnega reda. Še enkrat poudarjam: sejo zbora bomo nadaljevali z glasovanji ob 19. uri in 25 minut. Hvala.
Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Nadaljujemo sejo, in sicer, prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da v skladu z uveljavljeno prakso preverijo delovanje svojih glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda - obravnava Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o dohodnini, nujni postopek. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženem amandmaju. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Socialnih demokratov k 8. členu. Lahko glasujemo? Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, proti 41. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmaju in s tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona v drugi obravnavi niso bili sprejeti, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada Republike Slovenije nista obvestili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. O zakonu glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za so glasovali vsi poslanci, torej 63, nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda - obravnava Predloga zakona o varstvenem dodatku. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženih amandmajih, in sicer, najprej k 20. členu, h kateremu so poslanske skupine SDS, NSi, SLS in DeSUS vložile amandma. Lahko preidemo na glasovanje o amandmaju? [[Ne.]] Obrazložitev glasu. Odpiram postopek za prijave v imenu poslanskih skupin. Izvolite, prosim. Obrazložitev v imenu Poslanske skupine DeSUS, poslanski kolega Franc Žnidaršič, beseda je vaša.
Lepa hvala. Mi bomo glasovali proti temu amandmaju, kljub temu da smo dali svoj podpis. V skladu z obrazložitvijo, ki sem jo že dal v času razprave o tem amandmaju, smo razumeli pripravo amandmaja v tem smislu, da bi le-ta omogočil uresničitev že sprejete rešitve na odboru. In ker je bil amandma pripravljen drugače, je bil podpisan v dobri veri na temo, ki pa ni takšna, kot bi mi radi, in zaradi tega - našega podpisa ni več oziroma našega soglasja k temu amandmaju ni več in bomo glasovali proti. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Besedo ima poslanski kolega Miran Potrč. Izvolite.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi. Vsebina amandmaja je bila v razpravi podrobno pojasnjena in ne kaže, da jo obnavljam. Verjamem, da ste se o vsebini medsebojno informirali. Rad bi povedal le to: če bo sprejet amandma, ne bo omogočeno invalidom, da bi se jim usklajevala tudi invalidnina po veljavnem zakonu, ki ga danes sprejemamo. Večinsko smo v razpravi bili mnenja, da je to slaba rešitev, ker gre za skupino, ki usklajevanje potrebuje. Če bo sprejet amandma in če bo ugotovljena neusklajenost, ga bomo lahko - če ne bo sprejet amandma in bo ugotovljena neusklajenost, pa jo bomo lahko v tretji obravnavi opravili. Kdo torej verjame, da je treba tudi invalidnine usklajevati, ker gre za skupino, ki to potrebuje, tisti bo glasoval proti vloženemu amandmaju. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Lahko preidemo na glasovanje? V lastnem imenu. Besedo ima Stanislav Brenčič. Izvolite.
Hvala lepa. Prejemniki invalidskih pokojnin, ki jim gre po do sedaj sistemskem zakonu o pokojninskem in invalidskem zavarovanju tudi invalidnina, so tista kategorija ljudi, ki so praktično v tem sistemu najbolj izpostavljeni in najbolj ogroženi. In jaz sem prepričan, da bi država smela ob vsej množici izdatkov, ki jih ima iz javnih sredstev, vendar tudi ta transfer tem ljudem, ki je sestavni del sistema kot takega, invalidskega zavarovanja, usklajevati enako kot varstveni dodatek, enako kot pokojnino in enako kot še dva dodatka, ki smo jih vrnili. S tem lahko rečem samo to: ohranimo verodostojen obraz pred kategorijo ljudi, ki je res izpostavljena. Jaz bom seveda temu amandmaju nasprotoval, v kolikor bo pač do tega prišlo, da ga zavrnemo, potem bi bilo najbrž potrebno, bomo videli kaj meni Zakonodajno-pravna služba, z majhnim popravkom uskladitvenega amandmaja iti v naslov 20. člena. Hvala lepa. Jaz vse naprošam, da storijo enako.
Hvala lepa tudi vam. Lahko preidemo na glasovanje? Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 37, proti 26. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju k 25. členu. Predlagatelj - Poslanska skupina Socialnih demokratov. Obrazložitev glasu. V imenu poslanske skupine. Kolega Potrč, imate besedo.
Hvala lepa. Samo toliko, da bi imel sam čisto vest, da poslanke in poslanci poznamo vsebino in da bi mogoče imeli občutek slabe vesti, tisti, ki boste glasovali proti amandmaju. Gre za skupino državljank in državljanov Slovenije, ki so enako kot vsi drugi plačevali prispevke v slovenski pokojninski sklad, pa jim iz ne neznanih razlogov v spremembah in dopolnitvah zakonodaje ni bila omogočena enaka pravica do vdovske pokojnine, kot jo imajo druge državljanke in državljani. Jaz mislim, kot je rekel kolega Brenčič, da je treba to krivico odpraviti, in prosim, da glasujete za amandma. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Odpiram postopek v imenu poslanskih skupin. Glede na to, da vidim, da je več zainteresiranih, Izvolite, prosim prijave. Kolega Brenčič, hvala. Besedo ima v imenu poslanske skupine kolega Franc Žnidaršič. Izvolite.
Lepa hvala, gospod predsedujoči. Naša poslanska skupina bo ta amandma podprla iz preprostega razloga, ker je dejansko rešitev, ki je v veljavnem zakonu, diskriminatorna in je nastala takrat, ko smo mi najmanj pričakovali, ko ni bilo nobene besede izrečene ob obsegu usklajevanja takratnih sprememb v letu 2005. Gre tudi za zelo majhno število prizadetih in finančno breme je zagotovo zanemarljivo, na eni strani, na drugi strani pa velika korist za skupino upokojenk, ki spadajo v kategorijo samskih žensk v starosti, kjer je stopnja revščine dosegla 40% po preverljivih podatkih. Zaradi tega je skrajni čas, da rešimo to zadevo. Glede na to, da Vlada ni izrazila nobene volje za to, da bi se to s posebnim zakonom po skrajšanem postopku uresničilo v nadaljevanju, je danes priložnost, da to uredimo in na ta način odpravimo krivico, ki je bila storjena in poravnamo dolg do prizadetih, ki bo tako ali tako koristil manj časa, kot bi moral, in je mnogo teh v pozni starosti prepozno deležno te pravice, tudi če jo bomo danes uzakonili. Tako priporočam, apeliram in prosim prisotne v tej dvorani, da bi to izjemo danes podprli in na ta način rešili ta zelo pomemben problem. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Odpiram postopek za prijavo obrazložitve glasu v lastnem imenu. Izvolite, prosim. Besedo ima poslanec Stanislav Brenčič.
Hvala lepa. S sprejemom tega amandmaja, pa ne glede, kdo ga predlaga, praktično odpravimo tako elementarno kršenje enakosti pred zakonom majhnega obsega naših upokojencev, predvsem upokojenk vdov. V pogovoru z Zavodom za pokojninsko in invalidsko zavarovanje sem ugotovil, da tudi oni smatrajo, da je to tako elementaren poseg, da se enostavno ne bi smel dogajati naprej v tem diskriminatornem odnosu. Vsi prejemniki pokojnin praktično imajo pravico do dela vdovske pokojnine v višini 15%, če se odločijo za ohranjanje svoje pokojnine. Samo tem pa tega ne omogočamo. Jaz ne vem, vsaj lastno poslansko skupino nagovarjam, da mi sledite. Podprimo tako elementarno pričakovanje teh ljudi in jim ga izpolnimo. Podprimo ta amandma!
Hvala lepa. Lahko preidemo na glasovanje? Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za 27, proti 35. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih. S tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da je Državni zbor v drugi obravnavi sprejel samo amandma k 20. členu dopolnjenega predloga zakona. Sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k temu členu vložiti amandmaje. [[Ne.]] Torej ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Obveščam pa vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista obvestili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih v drugi obravnavi, predlog zakona neusklajen. Zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, vsi prisotni, torej 64 je za, proti nihče. [[Za je glasovalo 64.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem tudi zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 4. točko dnevnega reda - z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o starševskem varstvu in družinskih prejemkih. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada Republike Slovenije nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za so glasovali vsi, torej 64, noben ni predlogu zakona nasprotoval. [[Za je glasovalo 64.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet in s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 5. točko dnevnega reda - obravnava Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o gospodarskih družbah. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada Republike Slovenije nista obvestili, opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejeti na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za so glasovali vsi prisotni poslanci, torej 62, noben ni predlogu zakona nasprotoval. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet, s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Zaključujem tudi 32. izredno sejo Državnega zbora Republike Slovenije. Srečno in lahko noč vsem skupaj.