Spoštovane kolegice in kolegi, vljudno vabljeni v dvorano državnega zbora, da bomo pričeli zasedanje. Ne vem, ali se motim ali ne, ampak se mi zdi, da je ozvočenje danes boljše, kot je bilo doslej. Hvaležen sem vsem poslankam in poslancem, da upoštevajo opozorilo o prenosnih telefonih. Spoštovane kolegice in kolegi, vljudno vas vabim, da z vstavitvijo vaših glasovalnih kartic prijavite navzočnost, tako da bomo lahko videli, ali so izpolnjeni pogoji za začetek 3. seje državnega zbora. Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci! Zaseda državni zbor Republike Slovenije na svoji 3. seji. To sejo sem sklical na podlagi 49. člena poslovnika državnega zbora. Obveščen sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: kolegi Bogomir Vnučec, dr. Andrej Bajuk, Mirko Zamernik in Ivan Božič. Prosim, da ugotovimo navzočnost v dvorani! Prosim, da vstavite kartico! Ugotavljam, da je navzočih 56 poslank in poslancev. Državni zbor je sklepčen in lahko odloča. Na to sejo sem povabil predstavnike vlade Republike Slovenije in vse prav lepo pozdravljam. Prehajamo na določitev dnevnega reda 3. seje državnega zbora Republike Slovenije. Predlog dnevnega reda ste prejeli s sklicem dne 13. februarja leta 2001. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu z drugim odstavkom 64. člena poslovnika državnega zbora. V tem smislu prehajamo na predloge za umik točk z dnevnega reda. Odbor za gospodarstvo in odbor za zunanje zadeve predlagata, da se predlog zakona o telekomunikacijah in predlog zakona o zunanjih zadevah ne obravnavata na tej seji, temveč na naslednji seji zbora v mesecu marcu. Na podlagi tretjega odstavka 64. člena poslovnika zbor o tem predlogu ne razpravlja in glasuje. Navedena predloga zakonov sta že uvrščena na predhodni sklic 4. seje zbora. Drugih predlogov za umik nisem prejel. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Potem prehajamo na predloge za širitev dnevnega reda. Prejel sem predlog kolegov Kacina in Battellija v zvezi s predlogom deklaracije ob 25-letnici organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi. Želi predlagatelj besedo? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Prehajamo na odločanje o predlogu za razširitev dnevnega reda. Glasujemo! V dvorani je navzočih 66 kolegic in kolegov! Predlog za razširitev je podprlo 48 kolegic in kolegov, 5 pa jih je glasovalo proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je predlog za širitev dnevnega reda sprejet. S sklicem ste bili obveščeni, da nas utegne predsednik republike obvestiti o svojem predlogu za izvolitev varuha človekovih pravic. Ta predlog smo v dogovorjenem času tudi prejeli. Zato predlagam, da predlog predsednika republike za izvolitev varuha človekovih pravic uvrstimo na dnevni red te seje. Predlog predsednika republike za varuha človekovih pravic je Matjaž Hanžek. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Potem bomo o tem glasovali. Prosim. V dvorani je navzočih 68 kolegic in kolegov. Predlog, da se ta točka uvrsti na dnevni red, je podprlo 61 poslancev, 1 pa ji je nasprotoval. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti 1.]] Prehajamo na odločanje o predlogih za sprejem zakona po hitrem postopku. Skupina poslancev s prvopodpisanim Antonom Anderličem je v obravnavo zboru predložila predlog sprememb in dopolnitev poslovnika državnega zbora Republike Slovenije in zboru predlaga, da ga sprejme po hitrem postopku. Želi predstavnik predlagateljev besedo? [[Ne želi.]] Matično delovno telo predlog podpira in predlaga sprejem po hitrem postopku. Želi besedo predsednik komisije ali poročevalec? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Predstavnik vlade. Predstavniki poslanskih skupin. [[Ne.]] Prehajamo na odločanje o predlogu, da se navedeni akt sprejme po hitrem postopku. Glasujemo. V dvorani je navzočih 68 kolegic in kolegov. Predlog je podprlo 54 kolegic in kolegov, 5 mu je nasprotovalo. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Vlada Republike Slovenije je v obravnavo zboru predložila predlog pomorskega zakonika in predlaga zboru, da ga sprejme po hitrem postopku. Želi besedo predstavnik vlade? [[Ne.]] Matično delovno telo podpira sprejem predloga zakona po hitrem postopku. Želi besedo poročevalec? Ugotavljam, da ne. Predstavnik sekretariata? [[Ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje o predlogu, da se navedeni zakon sprejme po hitrem postopku. Glasujmo. O tem predlogu glasuje 69 kolegic in kolegov. Predlog je podprlo 55 kolegov in kolegic, 5 mu jih je nasprotovalo. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Vlada Republike Slovenije je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o javnih agencijah in predlaga zboru, da ga sprejme po hitrem postopku. Želi besedo predstavnik vlade? [[Ne želi.]] Matično delovno telo ne podpira sprejema predloga zakona po hitrem postopku. Želi poročevalec besedo? Prosim, gospod Lavrinc.
Gospod predsednik, če mi dovolite, bi sedel, ker se težko zvijam. Sicer pa, če želite lahko pridem tja, ker bom [[...]]
Imate besedo izza govorniškega odra.
Hvala lepa.
Tudi sicer še enkrat, kot se to sliši, opozarjam, da so se potrudili v tehničnih službah in da je slišnost v dvorani boljša, kot je bila, in da poslej tudi govorjenje stoje, ob obstoječih mikrofonih ni več tak problem. Prosim, gospod Lavrinc, imate besedo.
Ja, matično delovno telo ne predlaga, da bi ta zakon, ki je sistemski zakon - je pomemben zakon, ureja, bom rekel, celotno področje - sprejemali po hitrem postopku, ker za to ni nobenih pravih razlogov. Namreč po hitrem postopku, če pogledate razloge, bi moralo iti za nujne in hude interese države, za ogroženost in podobne zadeve, to, kar imamo napisano v poslovniku. V tem primeru pa temu ni tako. Poleg tega pa je treba stroki, ki se do sedaj ni dovolj vključevala, dati priložnost, da se ob treh branjih, kolikor bo, seveda, teh branj v državnem zboru, o nekaterih pomembnih zadevah izjasni. Zato predlagamo, da se zakon obravnava po rednem postopku.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Predstavnik vlade? [[Ne želi.]] Predstavniki poslanskih skupin? Za to ni interesa. Glasujemo o predlogu. V dvorani je navzočih 70 kolegic in kolegov. Predlog, da se zakon sprejme po hitrem postopku je podprlo 12, 52 kolegic in kolegov pa je temu nasprotovalo. [[Za je glasovalo 12.]] [[Proti 52.]] Ugotavljam, da predlog ni sprejet, zato ga bo državni zbor obravnaval kot predlog zakona v prvi obravnavi. Vlada Republike Slovenije je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o odvetništvu in predlaga zboru, da ga sprejme po hitrem postopku. Želi besedo predstavnik vlade? [[Ne želi.]] Matično delovno telo se do predloga za sprejem predloga zakona po hitrem postopkuni opredelilo. Predstavnik sekretariata, želite besedo? [[Ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Prehajamo na odločanje o predlogu, da se navedeni zakon sprejme po hitrem postopku. V dvorani je navzočih 71 kolegic in kolegov, 38 jih je predlog podprlo, 12 mu je nasprotovalo. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da se navedeni zakon sprejema po hitrem postopku. Skupina poslancev s prvopodpisanim Gezo Džubanom je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o vinu in drugih proizvodih iz grozdja in vina in predlaga zboru, da ga sprejme po hitrem postopku. Želi predstavnik predlagateljev besedo? [[Ne želi.]] Matično delovno telo se do predloga za sprejem predloga zakona po hitrem postopku ni opredelilo. Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Predstavnik vlade? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Prehajamo na odločanje o predlogu, da se navedeni zakon sprejme po hitrem postopku. Glasujmo! O predloguodloča 71 kolegic in kolegov. Predlog je podprlo 46, proti pa je glasovalo 14 kolegic in kolegov. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 14.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Vlada Republike Slovenije je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o referendumu in o ljudski iniciativi in zboru predlaga, da ga sprejme po hitrem postopku. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Matično delovno telo se do predloga za sprejem predloga zakona po hitrem postopku ni opredelilo. Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želi nihče.]] Prehajamo na odločanje o predlogu, da se navedeni zakon sprejme po hitrem postopku. Glasujmo! O predlogu je glasovalo 72 kolegic in kolegov. Od teh je bilo 44 za predlog, 14 pa proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 14.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Kolegice in kolegi! Prehajamo na odločanje o predlogih za sprejem aktov po skrajšanem postopku. Vlada Republike Slovenije je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o dopolnitvi zakona o zagotavljanju socialne varnosti slovenskim državljanom, ki so upravičeni do pokojnin iz republik nekdanje SFRJ. Zboru predlaga, da ga sprejme po skrajšanem postopku. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Matično delovno telo s predlogom za sprejem navedenega zakona po skrajšanem postopku soglaša. Želi besedo poročevalec? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? Prav tako ne želi. Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin. Ne želi nihče. Zaključujem razpravo in preden preidemo na odločanje, opozarjam [[...]]gospoda ministra, Dimovski in But, hvala lepa [[...]]Zaključujem razpravo in preden preidemo na odločanje, opozarjam, da predlog za sprejem zakona po skrajšanem postopku ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj enatretjina navzočih poslancev. Glasujmo! V dvorani je navzočih 73 kolegic in kolegov. Za je glasovalo 60, proti pa 4. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Vlada Republike Slovenije je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o prekrških in predlaga zboru, da ga sprejme po skrajšanem postopku. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Matično delovno telo s predlogom za sprejem navedenega zakona o skrajšanem postopku soglaša. Želi besedoporočevalec delovnega telesa? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik ali predstavnica katere od poslanskih skupin? [[Ne želi.]] Tudi tukaj ob zaključku razprave opozarjam, da predlog za sprejem zakona po skrajšanem postopku ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj ena tretjina navzočih poslancev. Glasujemo. V dvorani je navzočih 73 poslank in poslancev, za predlog je glasovalo 61, nasprotovala pa sta mu dva kolega oziroma kolegici. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Glasujemo o predlogu dnevnega reda v celoti. Za današnjo sejo predlagam dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem, ter s sprejetimi spremembami in dopolnitvami. Glasujemo o dnevnem redu v celoti. V dvorani je navzočih 73 kolegic in kolegov. Za predlog dnevnega reda v celoti je glasovalo 65 kolegic in kolegov, dva sta mu nasprotovala. [[Za je glasovalo 65.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je državni zbor sprejel dnevni red februarske seje. Preden preidemo na nadaljevanje, mi dovolite, da vas obvestim o naslednjih stvareh. Državni zbor [[...]]Prosim, kolega Jelinčič, imate proceduralno?
Da, gospod predsednik, proceduralno. In sicer predlagam, da glasujemo o tem predlogu, da se 32. točka našega dnevnega reda - to se pravi volitve in imenovanja - prestavi na začetek seje kot točka 2. Zaradi tega, ker to je bil vedno ustaljeni dnevni red, ki ne vem, zakaj smo ga - oziroma kar na prvo točko - ne vem, zakaj smo ga do sedaj oziroma sedaj spremenili. Prihaja do nekih čudnih sprememb in privatnih spreminjanj dnevnih redov oziroma vrstnega reda raznih točk in na to pač v naši poslanski skupini ne pristajamo, zato predlagamo, da glasujemo o tem predlogu.
O tem predlogu bomo glasovali. Kot predsednik naj povem, da v tem smislu ne prihaja do sprememb, da je bilo temu vedno tako. Glasujemo o predlogu kolega Jelinčiča.
Gospod predsednik, oprostite, zmotil sem se - 31. točko, ne 32. Tako, da ne bi prišlo do napake - obvestilo o odstopu posameznih funkcionarjev državnega zbora.
Kolega Jelinčič, potem mi dovolite, da povem kot predsednik, zakaj sem se odločil to točko uvrstiti pod zaporedno številko 31. Mislim, da je pri odločanju dobro, da kolegice in kolegi to vedo. Po poslovniku se državni zbor na prvi seji seznani z odstopi funkcionarjev po tem, ko so obvestili predsednika državnega zbora o svoji odločitvi. Ta točka je uvrščena na dnevni red in v tem smislu državni zbor poslovnik spoštuje. Poslovnik ne določa, kdaj bo točka na dnevnem redu. Glede na dejstvo, spoštovane kolegice in kolegi, glede na dejstvo, da obstaja možnost, da se vprašanja, zaradi katerih so spoštovani kolegi sklenili odstopiti s položajev, uredijo pred tem, se mi zdi preprosto zdravorazumsko, ob tem da ne kršimo poslovnika državnega zbora, da to točko opravimo potem, ko bomo končno ugotovili, ali so razlogi za njihovo odločitev poslej prenehali. To je moja obrazložitev. Kolega Jelinčič.
Hvala lepa, gospod predsednik. Zdaj, če je zdravorazumsko, jaz tega ne bi rekel, jaz bi rekel, da je to prilagojeno trenutnim razmeram. Ustaljena praksa je bila, da se ta točka dnevnega reda obravnava na začetku in mislim, da če drugje upoštevamo ustaljeno prakso, jo upoštevajo tudi v tem primeru in prosim, če daste moj predlog, ki je bil proceduralne narave, na glasovanje. Hvala lepa.
Tako bom tudi storil, kolega Jelinčič. Glasujemo o predlogu kolega Jelinčiča, da se točka pod zaporedno številko 31, "obvestilo o odstopu posameznih funkcionarjev državnega zbora", uvrsti kot [[...]], kolega Jelinčič, predlagali ste? Kot točka pod zaporedno številko?
Pod zaporedno številko 2.
Pod zaporedno številko 2. O tem predlogu glasujemo. V dvorani je navzočih 76 kolegic in kolegov, 33 jih je predlog podprlo, 32 pa mu jih je nasprotovalo. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 32.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Želite besedo, kolega Peče? [[Ne.]] Potem ugotavljam, da je bil predlog kolega Jelinčiča sprejet. Preden bomo nadaljevali delo, mi dovolite obvestiti državni zbor o naslednjih stvareh. Pri točki vprašanja in pobude poslank in poslancev se je predsednik vlade dr. Janez Drnovšek za danes opravičil. Državni zbor je seznanjen z odločitvijo [[...]]ali lahko prosim za mir v dvorani tudi med ministri? Hvala lepa. Predsednik vlade je zaradi državniških obveznosti v tujini danes odstoten. Ker začne veljati poslovniško določilo, po katerem mora odgovarjati na vprašanja, 24. februarja, se je tudi kolegiju zdelo prav, da dosežemo s predsednikom vlade dogovor, po katerem bi odgovarjal na poslanska vprašanja ob prvi naslednji priložnosti v okviru te seje državnega zbora. Obveščen sem, da bi bilo to mogoče storiti v torek ob 14.00 uri in 30 minut. Ob14.00 v torek. Danes pa bodo sicer poslanska vprašanja in pobude ministrom, članom vlade tekle tako, kot je predvideno. Državni zbor bo zasedanje v sredo, jutri, začel s ponovim odločanjem o prostocarinskih prodajalnah oziroma o zakonu, ki zadeva to vprašanje. Potem predlagam, da preidemo na odločanje o predlogu predsednika republike o kandidatu za varuha človekovih pravic, potem na predlog za spremembo poslovnika in po dnevnem redu dalje. V četrtek bo državni zbor ob 10. uri zasedanje pričel z obravnavo 26. točke dnevnega reda, to je predloga zakona o skladu za poplačilo odškodnine žrtvam vojnega in povojnega nasilja, zatem pa sejo nadaljeval z obravnavo 28. točke dnevnega reda, to je predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o vinu in drugihproizvodih iz grozdja in vina. Predlagam in prosim vlado, da zagotovi navzočnost pristojnih ministrov, da bi lahko točke tekle tako, kot je bilo sklenjeno tudi danes na kolegiju. Kolega Jelinčič, imate v zvezi s tem kakšno drugačno mnenje?
Gospod predsednik, če se mi ne dozdeva, sem nekaj morda celo preslišal. Ali ste rekli, da bo kot 2. točka ponovno odločanje o zakonu o preoblikovanju prostocarinskih prodajaln? Mislim, da smo izglasovali, da bo 2. točka tale, odstop posameznih funkcionarjev državnega zbora.
Predlagam, da se po poslanskih vprašanjih danes se seznanimo tudi z odstopom.
V redu. Potem je to danes, v redu. Nisem mislil, da bo danes, ker je vprašljivo, koliko bo še ljudi na koncu.
Ampak državni zbor ne odloča o tem, kolega Jelinčič, tako da sama navzočnost ni bistvena.
Res je. Res je.
Predlagam, da po koncu današnjih vprašanj in pobud opravimo še točko, zato, da bi jutri ob desetih lahko začeli. Se strinjate?
Hvala, gospod predsednik. Ja, se strinjam.
Hvala lepa. Tako smo sklenili vse potrebno v zvezi s pravili za vodenje te seje državnega zbora. Ura je nekaj minut do pol tretje. Predlagam, da začnemo poslanska vprašanja in pobude 15 minut do tretje ure oziroma 15 do petnajstih. Hvala lepa.
Rad bi spomnil kolegice in kolege, ki jih ni v dvorani, da so, zagotovo po naključju, pustili kartice v glasovalnih napravah in tako prijavili svojo navzočnost, čeprav jih pogrešamo v dvorani. Mislim, da ne bo nič narobe, če kolegialno te kartice vzamemo iz glasovalnih naprav, čeprav bi bilo prav, da vsakdo izključno sam upravlja z njimi. V dvorani vsekakor ni 70 kolegic in kolegov. Nadaljujemo sejo državnega zbora in prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA - VPRAŠANJA IN POBUDE POSLANK IN POSLANCEV. Prosim za mir v dvorani. Gospod Kelemina ima proceduralno.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani vsi skupaj! Opozoril bi rad na kršitev poslovnika državnega zbora, in sicer vlada krši drugi odstavek 27. člena poslovnika, ki se glasi, da mora vlada ali minister na ustno poslansko vprašanje odgovoriti na isti seji, na kateri je bilo vprašanje postavljeno; če tega ne more storiti, mora to takoj obrazložiti. V takem primeru mora na vprašanje odgovoriti pismeno, najkasneje tri dni - tri dni! - pred prvo naslednjo sejo. Opozoril bi rad, da sem na prejšnji seji postavil zelo pomembna vprašanja, na katera seveda nisem dobil odgovorov - in vlada s tem krši poslovnik - da gre za pomembna vprašanja, od katerih naj omenim samo odgovor mag. Igorja Strmšnika, ki je povedal samo en stavek, in sicer: "Glede na obseg postavljenih vprašanj in njihovo precejšnjo težo, kajti gre za ključna strateška vprašanja, predlagam, da bi na vaša vprašanja odgovorili pismeno." Torej, sam predstavnik vlade je ugotovil, da gre za ključna strateška vprašanja, ki ne dovoljujejo predolgega odlaganja. In ker na taka ključna strateška vprašanja ne dobimo odgovorov, se tej državi povzroča lahko huda gospodarska škoda, nacionalna škoda in menim, da to ni dopustno, da vlada na ta vprašanja ne odgovori Kajti v tem primeru mi tudi danes ni omogočeno, se zopet krši poslovnik državnega zbora, kajti ni mi omogočeno, da bi nadaljeval to razpravo, v kolikor ne bi bil z odgovorom zadovoljen. In zdajle vas jaz sprašujem, spoštovani gospod predsednik, kako ta proceduralni zaplet razrešiti, kako naj jaz postavim danes dopolnilno vprašanje na ključna strateška vprašanja te države, če nimam odgovora vlade. Jaz bi vas prosil, da vsaj sprejmemo nek sklep, na kak način v bodoče to vprašanje rešiti. Kajti nisem edini, ki nisem dobil danes odgovora, ampak nas je cela vrsta, ki odgovorov nismo dobili in ne moremo dejansko svojega poslanstva v skladu s poslovnikom nadaljevati. Jaz bi prosil za odgovor in tudi za ustrezno rešitev tega vprašanja. Zelo pomembnega vprašanja. Hvala lepa.
Hvala lepa za opozorilo, kolega Kelemina. Rad bi obvestil spoštovane kolegice in kolege, da so vodje poslanskih skupin in vodstvo državnega zbora v začetku mandata poslanskim vprašanjem in pobudam namenili zelo veliko pozornost. Predvsem smo sklenili, da bodo vedno prvi dan, da bodo ob določeni uri, da bo vlada sodelovala v skladu s poslovnikom pri tej točki dnevnega reda. Spremenili smo poslovnik tako, da mora na prva tri poslanska vprašanja odgovarjati predsednik vlade. To poslovniško določilo stopi v veljavo 24. februarja. Vladi so poslovniške obveznosti znane. In jaz bi izkoristi to priložnost, da jo v imenu vseh poslank in poslancev danes pozovem, da spoštuje svoje obveznosti in odgovornosti do državnega zbora, ko gre za odgovore na poslanska vprašanja in pobude. Neposrednih sankcij za nespoštovanje tega poslovniškega določila, kolega Kelemina, ni, razen seveda, če se ne bi kdo odločil za razpravo o odgovornosti katerega od ministrov. Mislim, da za to še ni razlogov. Predlagam, da vašo intervencijo, kolega Kelemina, danes razumemo kot dodatno povabilo in zahtevo Vladi Republike Slovenije, da točko vprašanja in pobude vzame zelo resno in da izkoristi to točko za to, da ne samo odgovarja, ampak tudi pojasnjuje svojo politiko, ne samo državnemu zboru, ampak tudi javnosti. Jaz sem bom po svojih najboljših močeh v skladu z odgovornostmi zavzel, da bi bilo temu tako. Tukaj je tudi generalni sekretar Vlade Republike Slovenije, ki je sicer vedno zelo vestno navzoč na kolegijih in tudi po svojih močeh pomaga k temu, da bi bilo sodelovanje med vlado in parlamentom dobro, in ga vabim, da si vaše opozorilo vzame na znanje. Predlagam, da preidemo torej na točko, ki je zdaj na vrsti. Poslanke in poslance opozarjam, da mora biti poslansko vprašanje kratko in postavljeno tako, da je njegova vsebina jasno razvidna. Ustno zastavljeno vprašanje oziroma pobuda ne sme trajati več kot 3 minute. Ministrov odgovor praviloma ne več kot 10 minut. Predlagam, da se tako tudi dogovorimo, da ministri ne bi imeli daljših odgovorov inpojasnil kot 10 minut. Dopolnilno vprašanje poslanca pa sme trajati največ 2 minuti. O zadržanosti premiera Drnovška ste obveščeni. Obveščeni ste tudi, da bo odgovarjal na tri poslanska vprašanja opozicije predvidoma v torek prihodnji teden. Danes pa bomozačeli s poslanskimi vprašanji po vrstnem redu kolegic in kolegov, tako kot so navedeni. Obveščam vas, da bodo zaradi zadržanosti ministrov pri obravnavi poslanskih pobud in vprašanj na tej seji sodelovali: namesto dr. Dimitrija Rupla, ministra za zunanje zadeve, Ignac Golob, državni sekretar, namesto mag. Franca Buta, ko ne bo v dvorani, dr. Vida Čadonič Špelič, namesto dr. Antona Grizolda, ministra za obrambo, pa dr. Tomaž Čas in dr. Milan Jazbec, namesto ministrice dr. Lucije Čok mag. Mirko Zorman in namesto ministrice za kulturo Andreje Rihter Božidar Zorko, državni sekretar v ministrstvu za kulturo. Kolega Zmago Jelinčič je postavil poslansko vprašanje v okviru tistega poslovniškega določila, v okviru katerega bi nanj moral odgovarjati predsednik vlade. Obvestil me je, da kljub temu, da predsednika vlade ni, želi vprašanje postaviti. Imate besedo. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Vprašal bi gospodo iz Ministrstva za zunanje zadeve. Na približno devetih hektarjih najlepšega zemljišča na savudrijskem polotoku so Hrvatje s pomočjo avstrijske in pa italijanske banke začeli graditi celo naselje, v katerem bodo glavne prostore ali pa glavne punkte zasedali italijanski desničarski politiki. Po domače bi lahko malo parafrazirano rekli, ustaši bodo gradili za fašiste na slovenski zemlji. Zato sprašujem: Kaj bo slovenska vlada storila v zvezi s tem in ali bo zagotovila, da se do ureditve tega vprašanja in lastnine savudrijskega polotoka ne delajo nobeni posegi v taki obliki? Ravno tako sprašujem vlado, namreč zdaj poteka arbitraža o Prevlaki v Združenih državah Amerike in mislim da bi bilo smiselno v tem trenutku, da bi naredili pritisk na hrvaško vlado, zahtevati vsaj nekaj, recimo v okviru sukcesije vsaj dve vojni ladji, ob enem patudi zahtevati od Hrvatov, da naj prenehajo razprodajo Titove zapuščine in naj jo vrnejo v prvotno stanje. Hkrati pa bi morala slovenska vlada poslati tudi vojno ladjo v mednarodne vode, kajti samo na ta način bi dokazali suverenost tako slovenskega morskega področja kakor tudi suverenost Republike Slovenije kot take, obenem pa bi s tem potrdili tudi sklep državnega zbora o nedeljivosti Piranskega zaliva in o tem, da Slovenija mora imeti prost izhod v mednarodne vode. Hvala.
Preden pozovem predstavnika vlade, da odgovori na vaše vprašanje, mi dovolite reči, da politično etiketiranje predstavnikov dveh narodov, ki ste ju navedli v uvodu, ni bilo umestno. Predstavniki vlade, želite odgovoriti na to vprašanje? Tukaj je državni sekretar. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik.
Lahko vstanete, prosim.
Nekam težko, ampak vam bom ustregel. Mislim, da je od mene pri mojih letih zahtevati, da stoje govorim [[...]]nisem navajen na to, ampak bom vstal. Hvala.
Ne, lahko, če imate države s tem, gospod državni sekretar, lahko sedite.
Hvala lepa.
Prosim.
Kot vedno gospod član državnega zbora, gospod Jelinčič, postavi pertinentno in zanimivo vprašanje. Na prvo vprašanje bo ministrstvo za zunanje zadeve odgovorilo v pismeni formi, tako kot je obvezno, tri dni pred naslednjo sejo državnega zbora Republike Slovenije. Kar pa zadeva Prevlako in vse trditve, ki jih je on izrekel, se bomo pa prav tako zatekli k sredstvu pismenega odgovora. Hvala lepa.
Hvala lepa. Imate dopolnilno vprašanje, kolega Jelinčič? Prosim!
Hvala lepa, gospod predsednik. Zahvaljujem se gospodu državnemu sekretarju Ignacu Golobu in pričakujem pismeni odgovor.
Hvala lepa. Gospo Mario Pozsonec vabim, da postavi poslansko vprašanje ali pobudo vladi Republike Slovenije. Prosim, imate besedo.
Hvala lepa. Vsem prisotnim lep pozdrav! Tudi sama bi želela postaviti vladi nekaj vprašanj in podati nekaj predlogov. Sprašujem Vlado: Ali meni, da je sedanji način financiranja prostovoljnih gasilskih društev dober? Gre za humano in prostovoljno organizacijo, ki združuje prostovoljce, ki nesebično pomagajo tam, kjer je treba, rešujejo tuja življenja in pri tem mnogokrat tvegajo tudi svoja, pa vendar ta društva trpijo veliko pomanjkanje. Res je, da gre za prostovoljno organizacijo, vendar bi ta potrebovala najsodobnejšotehnologijo, ki pa je izredno draga. Menim, da bi država morala poskrbeti in subvencionirati sodobno tehnologijo, ker bi bile brez prostovoljnih gasilcev izgube še večje. Drugič: Predlagam, da se prouči možnost financiranja vrtcev iz proračuna Republike Slovenije, pri čemer bi se upoštevali tudi osebni dohodki delavcev v vrtcih. Kajti vrtec je del izobraževalnega procesa otrok in država bi morala tudi na ta način skrbeti za malčke. Tako ne bi prihajalo do situacij, ko morajo starši v primeru bolezni otroka plačati vse, razen prispevka za hrano, ki pa je ponavadi izredno nizek - torej, odbitek je nizek. Menim, da je podatek o tem, da je v vrtcih 61% vseh otrok, zadosten argument za razmišljanje o drugačnem organiziranju sistema financiranja vrtcev. Tretjič: Ponovno bi želela opozoriti na problem neplačevanja dela podizvajalcem, ki so zastonj delali na progi Puconci-Hodoš. Osebno sem na ta problem opozorila že 16. decembra 2000 in vas ponovno opozarjam, da do danes še ni nobenega konkretnega rezultata, razen obljub in razprave o tem, kdo je dobil denar in kdo bi moral poravnati te stroške. Gospodje iz SCT-ja, Gradisa in Asfalta Murska Sobota imajo imena in priimke, zato menim, da je čas, da poiščemo osebno odgovorne in denar ter da se prenehajo igrati z obrtniki, ki čakajo na zasluženo plačilo. Naj nikar ne dajejo nesramnih predlogov, kot na primer, da bodo plačali 60% stroškov, na ostalo pa naj obrtniki pozabijo. Ti obrtniki imajo družine in ne morejo sami financirati izgradnje proge. Zato [[...]]
Gospa Maria Pozsonec, če lahko zaključite stavek; pravila o treh minutah veljajo za vse enako.
Hvala za opozorilo. Zato v imenu pravne države in obobožanih podizvajalcev pozivam ministra za promet gospoda Jakoba Presečnika in direktorja Slovenskih železnic gospoda Zajca, da vendar naredita red okrog svoje hiše. Hvala.
Hvala lepa, gospa Maria Pozsonec. Želi minister odgovoriti? Prosim, gospod minister za promet, gospod Presečnik.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Poslanka gospa Maria Pozsonec je podobno vprašanje postavila že na prejšnji seji državnega zbora. Mi smo sicer prek glavnega investitorja, to je Slovenskih železnic, že tudi poskušali zadevo urediti. Bili so že opravljeni določeni zaključki oziroma dogovori na posameznih sestankih. Žal se vsi ti dogovori niso realizirali ali vsaj v celoti se niso realizirali. Torej v zadnjih dneh potekajo še nadaljnji razgovori. Bili so tudi razgovori s predstavniki teh izvajalcev. Glavnemu izvajalcu je investitor zadržal določen del izplačila, s katerim bi lahko seveda tudi poplačal ta dela, in prizadevali si bomo, da bomo poskušali ta problem rešiti. Problem je pa seveda globok, ker je, ali pa širok, ker je pač firma, ki dolguje tem pogodbenim izvajalcem oziroma podizvajalcem, v postopku stečaja. Ampak ne glede na to bomo poskušali s sredstvi, ki so zadržana, glavnemu izvajalcu zadevo sanirati. Dali smo že prej odgovor in zelo v kratkem, ne bomo čakali 3 dni do naslednje seje, bomo dali še dodatni odgovor. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želite ministru postaviti dodatno vprašanje, gospa Pozsonec? Ne. Hvala lepa. Besedo dajem kolegu. Ne. Prosim, izvolite.
Dober dan. Hvala lepa za vprašanje. Državni sekretar, Mirko Zorman, v Ministrstvu za šolstvo, znanost in šport. Pobudo, da bi plače vzgojiteljic prenesli na državni proračun, bomo sprejeli kot pobudo za spremembo zakona o organizaciji in financiranju vzgoje in izobraževanja in bomo nanjo odgovorili pisno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo dajem [[...]]še kdo? Ja, prosim. Izvolite, imate besedo.
Poslanka je postavila vprašanje v zvezi s financiranjem gasilskih društev. Rad bi povedal, da je po 2. členu zakona o gasilstvu gasilstvo obvezna javna lokalna služba, ki jo organizirajo lokalne skupnosti in država. To službo opravljajo gasilske organizacije in vključujejo tudi preventivne dejavnosti. Operativnih dejavnosti gasilstva ni mogoče opravljati kot pridobitno dejavnost. Zato lokalna skupnost v skladu s 6. členom omenjenega zakona zagotavlja sredstva za redno delovanje gasilskih enot, gasilsko zaščito in reševalno opremo, vzdrževanje in obnavljanje gasilskih sredstev in opreme, izobraževanje, usposabljanje in tako naprej. Država sofinancira naloge zaščite in reševanja, ki jih opravljajo le določene gasilske enote tudi izven območja matičnih občin. Z uredbo o organiziranju, opravljanju in usposabljanju sil za zaščito, reševanje in pomoč je določeno 43 poklicnih in prostovoljnih gasilskih enot, ki opravljajo naloge zaščite in reševanja ob nesrečah z nevarnimi snovmi, naloge tehničnega reševanja ob nesrečah v cestnem prometu in ob nesrečah na tekočih in stoječih vodah. S to uredbo so določene tudi enote, ki opravljajo naloge zaščite in reševanja ob nesrečah v cestnih prodorih in na morju. Vse te naloge se sofinancirajo tudi iz državnega proračuna iz postavk uprave Republike Slovenije za zaščito in reševanje, ki je organ v sestavu ministrstva za obrambo. Gasilstvo se financira torej tudi iz proračuna Republike Slovenije, za prej navedene naloge zaščite in reševanja širšega pomena, iz sredstev zavarovalnic in podjetij, dohodkov iz lastne dejavnosti ter prispevkov, daril in pa različnih volil. Sredstva zavarovalnic se določajo v skladu z zakonom o varstvu pred požarom, in sicer v 58. členu tega zakona je določeno, da se del sredstev požarnih premij namenja tudi za sofinanciranje nalog požarnega varstva prek posebne postavke požarnega sklada v proračunu. Del sredstev požarne takse senamenja za naloge, določene z zakonom na ravni države, del pa za lokalne skupnosti. Trenutno po veljavnih predpisih se 30% sredstev požarne takse namenja za programe na ravni države in 70% za lokalne skupnosti. To razmerje je veljalo v letu 2000 in je sprejeto tudi v letu 2001. V teku pa je, na to moram pa opozoriti, seveda postopek za spremembo zakona pred požarom, ki je bil začet glede na ugotovitev računskega sodišča, da je potrebno z zakonom urediti drugačno delitev požarne takse. V letu 1993, ko se je spreminjal zakon o varstvu pred požarom, je bilo v njem namreč določeno, da se sredstva požarne takse delijo po domicilnem principu, torej tam, kjer so bila tudi zbrana. Glede na spremembe v zavarovalništvu pa sredstev za požarne takse po tem principu ni več mogoče spremljati. Naknadno je bil sprejet še zakon o javnih financah, potem zakon o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za leto 2000 in zakon o javnih skladih. Vsi omenjeni zakoni so odpravili ta požarni sklad tako, kot ga omenja že večkrat omenjeni zakon o varstvu pred požarom iz 1993. leta, in določajo, da se sredstva, kot v primeru požarne takse, kategorizirajo kot namenski prihodki in odhodki proračuna. Glede na navedeno je ministrstvo za obrambo začelo postopek za spremembo in dopolnitev zakona o varstvu pred požarom v zvezi s požarnim skladom. Prva obravnava je bila končana 29.3.2000, pri čemer je državni zbor naložil predlagatelju, da predlog zakona uskladi z zakonom o javnih financah in zakonom o izvrševanju proračuna. Prav tako naj bi bil zakon določil okvirna merila in kriterije za delitev sredstev požarnega sklada. To je bilo upoštevano v predlogu zakona, ki je bil predložen v drugo obravnavo in katerega bistvo je, da se sredstva požarne takse, ki bi se namenjala za pospeševanje modernizacije gasilske tehnike v občinahz zakonom določijo kot investicijski, ne pa kot tekoči transferji. Po obstoječi ureditvi se namreč sredstva požarne takse štejejo kot lastni prihodki občin in v primeru, da so doseženi predpisani kriteriji, jim ne pripadajo dodatna sredstva. Glede na navedeno, da je gasilska zveza zahtevala umik predmetnega zakona iz procedure, pri čemer ni jasno opredelila vzrokov in dejstev in tega upravičila, smo zadevo ponovno temeljito pregledali. Njihova zahteva temelji na izhodišču, da če je zakon o varstvu pred požarom neskladen z zakonom o javnih financah, zakonom o izvrševanju proračuna in z zakonom o javnih skladih, naj se ti zakoni uskladijo z zakonom o varstvu pred požarom in ne obratno. Prav iz tega razloga v ministrstvu za obrambo proučujemo ta predlog in bomo, seveda ustrezno našim ugotovitvam, naprej ravnali pri sprejemu navedenega zakona. Hvala.
Hvala lepa, dr. Tomaž Čas. Težko verjamem, kolegica Pozsončeva, da imate zdaj dodatno vprašanje? [[Ne.]] Potem lahko nadaljujemo z nastopi kolegic in kolegov. Janez Podobnik, imate besedo za vprašanje vladi. Prosim!
Hvala, gospod predsednik. Spoštovane poslanske kolegice in kolegi, spoštovani predstavniki vlade! Moje poslansko vprašanje se dotika organizacije letošnje Prešernove proslave v Cankarjevem domu. Ker na podlagi 9. člena statuta resor za kulturo opravlja za Prešernov sklad strokovno, administrativno, finančno in drugo tehnično delo, ocenjujem, da je to vprašanje umestno, in ga naslavljam torej resorju za kulturo, v tem primeru gospodu državnemu sekretarju, ker je gospa ministrica opravičena. Moje vprašanje pa je naslednje: Zakaj je bila letos prvič prekinjena tradicija, da je slavnostni govornik na osrednji proslavi v počastitev slovenskega kulturnega praznika v Cankarjevem domu lanskoletni nagrajenec oziroma nagrajenka za življenjsko delo. Ta praksa je bila dobro sprejeta v preteklih letih. Trdno sem prepričan, da je bila dobro sprejeta tako v kulturni in siceršnji javnosti, pa je bila prekinjena prav letos, ko smo mnogi - sem prepričan, da mnogi z velikim pričakovanjem in z zanimanjem pričakovali slavnostni nagovor lanskoletnega nagrajenca, patra dr. Marka Ivana Rupnika, velikega slovenskega umetnika, velikega filozofa in teologa, ki živi in dela v Rimu, človeka z resnično velikim duhovnim formatom. Moje vprašanje seveda v ničemer ne komentira ali kakorkoli nasprotuje letošnji odločitvi, da je za življenjsko delo dobil nagrado veliki slovenski slikar, gospod Gnamuš, ki je bil tudi slavnostni govornik. Toda sprašujem se, kako to, da se je prav letos zgodilo to, da je bila ta uveljavljena praksa, ki je bila dobra, modra in dobro sprejeta, prekinjena. Sprašujem, kdo je sprejel to odločitev, ali upravni odbor Prešernovega sklada ali kakšen drug organ. Zelo bi bil vesel sklepa o taki odločitvi tudi vpismeni obliki, sedaj pa pričakujem, seveda, na osnovno vprašanje ustni odgovor. Hvala lepa, gospod predsednik.
Hvala lepa, kolega Podobnik. Gospod državni sekretar Zorko.
Gospe in gospodje, gospod predsednik in gospod Podobnik! Upravni odbor Prešernovega sklada je popolnoma suveren pri odločanju o poteku proslave, govorcih in tako naprej. Ministrstvo s tovrstno organizacijo ne prej ne letos ni imelo nobenega opravka. Čeprav je res, da seveda ministrstvo nekatere tehnična opravila za Prešernov sklad pa opravlja. Jaz bi poprosil upravni odbor za pisno obrazložitev te odločitve. Ta trenutek je ne poznam in vam žal ne morem odgovoriti. In bi potem pisno obrazložitev vam tudi oziroma državnemu zboru posredovali.
Hvala lepa. Kolega Podobnik ima dodatno vprašanje. Prosim.
Hvala za odgovor državnemu sekretarju. Prosil bi vas tudi, da v tem pisnem odgovoru odgovorite tudi na naslednje vprašanje: Kakšna je potem vloga koordinacijskega odbora? Več členov govori, kakšna je njegova pristojnost, in med drugim tudi piše seveda, da koordinacijski odbor, v katerem so predstavniki urada predsednika republike, kabineta predsednika državnega zbora, urada predsednika vlade, sekretar državnega sveta, sekretar ustavnega sodišča, predstavnik resorja za obrambo, da sestavi terminski plan pomembnejših proslav in prireditev državnega pomena v naslednjem letu in določi način in obseg počastitev posameznih dogodkov. In v členu 41 piše, da je v njegovem delokrogu tudi praznovanje slovenskega kulturnega praznika. Prosil bi torej, da v pisnem odgovoru odgovorite tudi na to vprašanje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Izkoriščam še enkrat to, kot opozorilo predstavnikom vlade, da odgovarjajo v skladu s poslovnikom na vprašanja, tudi na pisna vprašanja, da ne bi ponavljali pripomb iz prejšnjih mandatov o tem, da na vprašanja poslanci odgovorov ne dobijo. Po vrstnem redu imajo besedo sedaj kolegi Aurelio Juri, Roman Jakič in Janez Janša. Najprej kolega Aurelio Juri.
Hvala, gospod predsednik. Imam dve pobudi, nimam vprašanj, seveda bo zato olajšano delo vlade. Minilo je leto dni, odkar je skupina poslank in poslancev, kot veste, sicer zagovornikov ratifikacije sporazuma o obmejnem prometu in sodelovanju s Hrvaško, vložila na ustavno sodišče pobudo o oceni ustavnosti, za oceno ustavnosti tega sporazuma, zato da bi enkrat za vselej odpravili dvome o tem vprašanju. Iz ustavnega sodišča, smo prebrali, prihajajo pač spodbudne vesti, da naj bi seveda pobuda bila obravnavana končno prednostno. Kljub tem vestem seveda čakamo, da se to zgodi, in to relativno že dolgo. Zlobneži vedo povedati, da vlada pač ni zainteresirana, da bi se postopek pospešil. V to ne verjamem seveda in zato, dase ovrže vsakršen dvom, pozivam vlado, da, ki je podpisnica sporazuma seveda in je vse doslej odločno zagovarjala njegovo ratifikacijo, da izkaže na ustavnem sodišču interes za prednostno obravnavo in omogoči končno seveda, da sporazum priroma ponovno v državni zbor. Druga pobuda je pa malce nenavadna, naslovljena je na vse nas, poslanke in poslance, ki smo v svojih lokalnih okoljih pomembni sooblikovalci javnega mnenja, in se tiče problematike, kot veste, prebežnikov in azilantov. Pozivam, da v kolikor nam je še do vrednot humanosti in solidarnosti, da pripomoremo k temu, da se v naših lokalnih okoljih, v naših volilnih okoljih, poveča sprejemljivost ljudi do teh ubogih ljudi in na tak način pripomoremo k temu, da se vzpostavi neka nova klima, znotraj katere bodo ustrezne službe, notranje ministrstvo in ostala ministrstva, seveda, lažje poiskala ustrezne rešitve. Hvala lepa.
Hvala lepa. Razumel sem, da vprašanja niste naslovili na vlado Republike Slovenije, zato lahko pozovemo naslednjega. To je kolega Roman Jakič - imate besedo.
Hvala, predsednik. Članice in člani vlade, lep pozdrav! Poslansko vprašanje naslavljam na vlado in pričakujem odgovor enega od pristojnih ministrstev. Leto in mesec je od tega, odkar sva skupaj s poslancem, kolegom Aleksandrom Merlom, na vlado Republike Slovenije naslovila pisno poslansko pobudo o ustanovitvi medresorske vladne ekspertne skupine, ki bi v sodelovanju s poslanci še v letu 2000 oblikovala predlog zakona o prostituciji. V to skupino so bili imenovani predstavniki ministrstva za delo, družino in socialne zadeve, ministrstva za notranje zadeve, ministrstva za pravosodje, ministrstva za zdravstvo in urada vlade Republike Slovenije za žensko politiko. Vlada Republike Slovenije je podprla najino pobudo in zadolžila pristojna ministrstva in ostale upravne organe, da oblikujejo medresorsko vladno ekspertno skupino, ki bo pripravila predlog omenjenega zakona. Na predlog tega sklepa vlade je ministrstvo za notranje zadeve 30. marca lansko leto organiziralo enodnevni posvet omenjenih organov oziroma ministrstev. Vlado Republike Slovenije oziroma ministrstva sprašujem, ali je bila medresorska ekspertna skupina formalno že oblikovana ali pa je v tem primeru šlo zgolj za posvet. Če je bila skupina že oblikovana, v kakšni fazi se nahaja priprava zakona o prostituciji? Poleg tega vlado Republike Slovenije pozivam, da poslanke in poslance, vsaj pobudnike, če ne že vseh, obvešča in seznanja z aktivnostmi te ekspertne skupine.
Želi kdo od navzočih ministrov ali njihovih pooblaščencev odgovoriti? Prosim, gospod minister za notranje zadeve.
Spoštovani! Na vprašanje neposreden odgovor: ekspertna skupina ni bila imenovana v novi vladni sestavi in zakon tudi ni v programu vlade za leto 2001. Bomo pa pridobili poročilo omenjene medresorske ministrske skupine in pripravili podrobnejši odgovor na to vprašanje. V tem smislu se vam za pobudo zahvaljujem.
Hvala lepa. Želite postaviti dodatno vprašanje, kolega Jakič? [[Ne.]] Namesto prijavljenega kolega Janeza Janše dr. Miha Brejc. Imate besedo.
Hvala lepa, spoštovani! Lep pozdrav vsem! Ustavno sodišče Republike Slovenije je v svojem poročilu za leto 2000 opozorilo na zaskrbljujoč položaj v tej državi. Približno 70, nekaj več se mi zdi, je odločb ustavnega sodišča, ki jih niti vlada niti parlament ne upoštevata. V svojem poročilu pravijo, citiram: "Gre za primere, v katerih ustavno sodišče ugotovi neskladnost zakona z ustavo in zakonodajalcu določi rok za odpravo ugotovljene protiustavnosti, pa se zakonodajalec na takšno odločitev ne odzove". Poročilo opozarja na odgovornost državnega zbora kot zakonodajalca in odgovornost vlade, ki ima ustavno določene pristojnosti predlaganja zakonov. Kot sem že dejal, gre za približno 70 takih zakonov. Med njimi je denimo zakon o dohodnini, pa tega še posebej omenjajo, kajti prav na področju dohodnine je ustavno sodišče že trikrat ugotovilo protiustavnost, pa še nobena ni bila odpravljena. Rok za odpravo prve neskladnosti je potekel pred tremi leti, to so govorili decembra 2000, za odpravo druge ugotovljene protiustavnosti pred dvema letoma in pol, šestmesečni rok za odpravo tretje protiustavnosti pa se je iztekel pred več kot enim letom. Jaz pričakujem, prvič, pojasnilo zlasti ministra za finance, kako bo reagiral na to, kar je ustavno sodišče ugotovilo. Prosim za konkretni odgovor o tej zadevi, ko govorimo o zakonu o dohodnini. Zadeva je še posebej aktualna, kot vemo. Vlado tudi prosim, da predloži v zvezi s tem poročilom terminsko opredeljen program odpravljanja teh neskladij ali bolje rečeno spoštovanja odločitev ustavnega sodišča. Moram pa še nekaj ugotoviti. Seveda je prav, da se vsi skupaj zelo trudimo za uskladitev slovenske zakonodaje z evropsko zakonodajo. Mislim pa, da ni prav, da ima vlada tako omalovažujoč odnos do odločitev ustavnega sodišča. Hvala.
Hvala lepa. Klicali ste ministra Ropa, vse doslej je bil v dvorani, morda se nam bo pridružil v nadaljevanju. Želi kdo drug odgovoriti na to vprašanje? Izvolite. Gospa generalna sekretarka.
Hvala lepa za vprašanje. Kolikor vem, je bil predlog zakona, ki bi bil usklajen z odločbo ustavnega sodišča, na ministrstvu za finance že pripravljen, vendar zdaj v tem trenutku nimam povsem jasne slike, koliko predlogov za spremembo tega zakona je pravzaprav v čakalni vrsti. Tako bi vam pisni odgovor, ki bo popolnoma natančen, podali naknadno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dodatno vprašanje? [[Ne.]] Naslednjih pet bo dobilo besedo po vrstnem redu, in sicer kolegi: Sašo Peče, Franci Rokavec, Igor Štemberger, kolegica Silva Černugelj in dr. Jožef Bernik. Najprej kolega Sašo Peče.
Spoštovani navzoči! V imenu slovenske nacionalne stranke predlagamo zamenjavo slovenskega veleposlanika v Švici dr. Slavka Buserja. Obrazložitev. Diplomatska predstavništva naj bi predstavljala nek servis, servis za domače odjemalce, torej državljane Republike Slovenije, in pa vse tiste, ki se hočejo kakorkoli pozanimati, vstopiti v kontakt z našo državo. Žal je to veleposlaništvo oziroma predstavništvo Republike Slovenije v tujini že kar nekajkrat, zanimivo, na isti datum, to je ob proslavi kulturnega praznika, kršilo oziroma se vedlo, po našem mnenju, neprimerno naši državi. Začelo se je leta 1990, ko je tedanji veleposlanik kršil 7. člen ustave, ki govori o ločenosti države od cerkve in s tem državnih institucij od cerkvenih običajev. Nadaljevalo se je do letos, ko je ta proslava potekala 10. februarja in kjer so vodilni možje naše diplomacije v tem mestu izkoristili to priložnost, da so svoje osebne travme izkoriščali na tej proslavi za druge, torej recimo, nižje po rangu. Mislim, da so to skrajno neumestna dejanja za tako pomembne položaje, kot je vodenje diplomacije. Mislim, da bi bilo smiselno, da Republika Slovenija, ki v teh trenutkih teži in stremi k temu, da bi čim prej vstopila v Evropsko unijo, imela vsaj toliko svojega lastnega jaza in poskušala na tista ključna veleposlaniška mesta, kar nedvomno veleposlaništvo v Švici je, dati ljudi, ki ne bodo metali negativne sence na našo demokracijo. Pa še druga zadeva, zadeva z mestom Maribor - vprašanje ministrstvu za obrambo Republike Slovenije - kjer že nekaj časa poteka spor med najemniki prostorov v tako imenovanem meljskem bazenu oziroma nekoč meljski kasarni, mestno občino Maribor in ministrstvom. Pred kratkim je prišlo v skladu z dogovorom med mestno občino Maribor in ministrstvom do konsenza, da se zatre oziroma prekine, onemogoči razvijanje podjetništva, in tem podjetnikom, ki so kar nekaj svojih denarnih sredstev vložili v obnovo, v adaptacijo obstoječih prostorov, vse v skladu z dogovorom, je danes prišlo do nastopa novega dejstva, in sicer, da so ti podjetniki dobili celoodločbe, do kdaj morajo izseliti prostore. Glede na to, da v tem primeru govorim v imenu teh najemnikov, bi le prosil pristojno ministrstvo, torej ministrstvo za obrambo Republike Slovenije, da skuša v tem trenutku mestu Maribor, z nekaj več kot 15% brezposelnostjo, priskočiti na pomoč ter skuša doseči vsaj konsenz, kako ohraniti ta delovna mesta, kako ohraniti ta podjetja v tem meljskem bazenu. To ni ne pobuda ne vprašanje, v bistvu je to prošnja, prošnja na pristojno ministrstvo, da poskuša uskladiti in zadevo pripeljati do konca, tako da ne bi izgubili še dodatnih delovnih mest. Hvala.
Hvala lepa, kolega Peče. Najprej je bilo vprašanje postavljeno ministrstvu za zunanje zadeve.
Hvala lepa. V odgovoru na poslansko vprašanje člana državnega zbora, gospoda Pečeta, bi rekel naslednje. Prvič, kar se nas tiče, kar se ministrstva za zunanje zadeve tiče, so vsa naša veleposlaništva in vsi generalni konzulati ključni. Pri nas ne delamo nobene razlike med enim in drugim, ker imamo majhen diplomatski servis, imamo majhno diplomatsko službo, imamo majhno število veleposlaništev, če jih primerjamo z drugimi državami. Nas pač vedno v osnovi tudi zanima vloga veleposlaništva in generalnega konzulata v povezovanju naših državljanov v državi akreditacije. Seveda pa minister za zunanje zadeve že vsa leta, od kar je osnovano, in naša diplomacija, zelo skrupulozno upošteva ustavna načela, skrupulozno upošteva tudi ustavna načela o odnosih med državo in cerkvijo. Kolikor jaz vem in kolikor sem jaz obveščen, da nekakšnega posebnega incidenta naj ne bi prišlo. Če ga pa bomo, potem ko bomo proučili to zadevo, ki jo je postavil član državnega zbora, gospod Peče, bomo pa tudi njemu pismeno odgovorili. Hvala lepa gospod predsednik.
Hvala lepa. Drugo vprašanje je bilo naslovljeno na ministrstvo za obrambo, prosim gospod državni sekretar.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovani poslanec gospod Peče. Moram reči, da sem razumel resnično to kot pobudo, ne kot vprašanje, v zvezi s prošnjo, v zvezi z reševanjem prostorskih problemov na območju Maribora. Moram povedati, da smo prav to, da bomo vse v zvezi z nepremičninami, ki jih ima ministrstvo za obrambo, zastavili tudi v naše srednjeročne in kratkoročne programe in da v tem trenutku intenzivno delamo po teh vprašanjih. Jaz lahko iz tega mesta obljubim samo to, da bomo mariborski problem vzeli prioritetno v reševanje.
Hvala lepa. Kolega Peče, želi dodatno zastaviti vprašanje. Prosim.
Hvala za oba delna odgovora. Gospod Golob, meni se zdi samoumevno, da ima Slovenija malo število diplomacij, malo število diplomatov. V končni fazi smo majhna država. Ampak iz tega sledi, da bi morali toliko bolj gledati, kakšne predstavnike imamo. Po mojih informacijah je Vlada Republike Slovenije o incidentu, ki se je zgodil 10. februarja letošnjega leta, bila obveščena. Če se motim, sem vas danes obvestil in bom prosil, če zadevo preverite. Kar se pa tiče vprašanja o meljskem bazenu. Najemniki prostorov so poskušali z mestno občino Maribor in z omenjenim ministrstvom kar nekajkrat stopiti v kontakt. Kontakti so bili vzpostavljeni. Seveda je tu vprašanje denacionalizacije, vprašanje vračanja vloženega in pa seveda kupne vrednosti. Moja prošnja, še enkrat poudarjam, prošnja, je samo to, da se v najkrajšem možnem času sestanete s temi podjetniki in poskušate najti nekaj, kar bo v, med drugim, tudi mojem mestu obdržalo vsaj te zaposlene, ki danes tam še delajo. Hvala.
Hvala lepa kolega Peče. Besedo dajem kolegu Franciju Rokavcu. Prosim.
Hvala za besedo gospod predsednik! Spoštovani predstavniki vlade, kolegice in kolegi! Svoje poslansko vprašanje naslavljam ministrstvu za delo, družino in socialne zadeve. V skladu s sprejetim zakonom o pokojninskem in invalidskem zavarovanju. bi vsaj s 1. januarjem letošnjega leta moralo biti natančno izdelano navodilo o ugotavljanju premoženjskega cenzusa za vse upravičence, ki so upravičeni za pridobitev državne pokojnine. Ker to še vedno ni na voljo na zavodu za pokojninsko in invalidsko zavarovanje, sprašujem resorno ministrstvo, zakaj tega navodila še ni oziroma kdaj bo. Ve se, da v skladu s 419. členom že omenjenega zakona s 1.1. leta 2001 pripada ta možnost vsem državljanom, ki so dopolnili 70 let in več. Drugo poslansko vprašanje pa naslavljam oziroma ponovno z opozorilom na ministrstvo za zdravstvo. Rad bi ponovno opozoril, da ni natančnih navodil za povrnitev potnih stroškov osebam, ki prejemajo socialno pomoč, ob napotitvi na pregled k zdravniku specialistu. V področnih enotah zavoda za zdravstveno zavarovanje tukaj ni jasnih navodil in so tolmačenja različna. Zato bi dejansko apeliral, da se izdelajo natančna navodila v smeri s tem postopkom in da se o tem tudi obvestijo pristojni centri za socialno delo. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Rokavec. Želi kdo besedo? Gospa državna sekretarka.
Kar se tiče navodila za urejanje cenzusa, premoženjskega cenzusa, moram reči, da je to navodilo pripravljeno in je v usklajevanju. Drugače pa formalno velja in te pogoje že tudi zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje upošteva, da letošnje leto ob 70-ih letih in pa cenzusu, ki pomeni dohodek, ki ne presega najnižje pokojnine za polno dobo, to je pa 64 tisoč, že sprejemajo vloge od potencialnih kandidatov oziroma upravičencev. Še manj problema pa je za tiste, ki izpolnjujejo pogoje in so jih izpolnjevali tudi lansko leto, torej 65 let in pa cenzus za pridobitev denarne pomoči kot edinega vira preživljanja - to pomeni tistih, ki ne dosegajo cenzusa 25 tisoč 200 tolarjev. Trenutno je res teh prejemnikov državnih pokojnin relativno malo, samo 88 jih je bilo izplačanih prejšnji mesec. Se pa sedaj že te vloge zbirajo in moram reči, da upam, da bomo tudi ta cenzus, ki bi ga pa radi uskladili tudi z drugimi resorji, za ostale socialne dajatve sprejeli, tako da ne bo več problemov v naslednjem mesecu.
Hvala lepa. Prosim?
Gospod predsednik, hvala lepa. Spoštovane poslanke in poslanci, poslanec Rokavec. Moje ime je Simon Vrhunec, državni sekretar na ministrstvu za zdravstvo. Dovolite mi, da najprej opravičim ministra, ki je odsoten, je v tujini. Na vaše vprašanje bi odgovoril s ponovitvijo odgovora ministra iz prejšnje seje državnega zbora. Povračilo stroškov, kadar je zavarovanec napoten na pregled izven kraja svojega bivanja, je po zakonu o zdravstvenem zavarovanju in zdravstvenem varstvu ter po pravilih obveznega zdravstvenega zavarovanja zagotovljeno vsem zavarovancem. Seveda pa mora biti ta napotitev upravičena. To napotitev potrdita napotni zdravnik, oziroma zdravnik ki je napotil zavarovanca, in pa tisti zdravnik, ki ga je potem prevzel v nadaljnjo zdravstveno obravnavo Ko je ta proces izvršen, zavarovanec lahko uveljavlja povračilo stroškov. Problem je takrat, ko gre za zavarovance, ki teh stroškov ne morejo sami kriti v začetni fazi. Takrat lahko oni z dokazili uveljavljajo svoj socialni status pri območni enoti zavoda za zdravstveno zavarovanje in dobijo te stroške povrnjene vnaprej. Če je problem v navodilih, kako pridobiti te stroške vnaprej, potem bi mogoče želeli na ministrstvu, da nam bolj natančno definirate svojo pobudo. Mi zagotavljamo, da bomo pripravili navodila iz obveznega zdravstvenega zavarovanja, katerih skrbnik je sicer zavod za zdravstveno zavarovanje Slovenije, vendar jih sprejema v soglasju z ministrom, pristojnim za zdravstvo. Torej, bomo poskrbeli, da se potem ta navodila pripravijo v bolj natančni obliki, tako da bodo vsi ti problemi razrešeni. Hvala lepa.
Hvala lepa, mag. Vrhunec, državni sekretar. Kolega Rokavec, dodatno vprašanje.
Hvala. Upam, da bo čim prej zaključeno medresorsko usklajevanje in da bo na nek način tudi določen premoženjski cenzus, kar se tiče pridobitve državnih pokojnin. Dejansko pa moram opozoriti na to, da gre za osebe, ki so starejše. Gre za osebe, ki so stare 70 in več let. Mislim, da so verjetno dovolj dolgo časa čakale, da bi lahko pridobile to pravico. Drugo pa, kar se tiče odgovora državnega sekretarja, bom pa z veseljem posredoval podatke, ki dokazujejo, da ta navodila v tem trenutku niso ekzaktna. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dodatno pojasnilo, mag. Vrhunec? [[Ne.]] Naslednji ima besedo kolega Igor Štemberger.
Hvala za besedo. Svoje vprašanje bi naslovil na ministrstvo za šolstvo in šport. Mednarodno sodelovanje univerz je poseben segment v visokem šolstvu. Tu gre za pretok informacij, izmenjavo znanj, izkušenj, v končni fazi za krepitev nekih medsebojnih odnosov med fakultetami. V okviru tega sodelovanja so med drugim tudi programske študentske izmenjave, kot na primer program Evropske unije "Socrates Erasmus". Po statističnih podatkih naši študentje radi izkoriščajo te programe, medtem ko predvsem študentje iz Evropske unije k nam ne prihajajo ravno radi. To je lahko eden od indikatorjev kvalitete oziroma zaupanja tujcev do naših študijskih programov. Razmerje med študenti iz Evropske unije, ki prihajajo k nam, in našimi, ki odhajajo na študij v Evropsko unijo, je nekje ena proti pet. Kaj narediti, da bi se to razmerje nekako uravnotežilo oziroma z drugimi besedami povedano, kaj narediti, da bi naši študijski programi postali bolj zanimivi, predvsem za študente Evropske unije. S tem v zvezi je verjetno povezana vrsta podvprašanj, recimo, izvajanje programov v angleškem jeziku na naših fakultetah, pa kreditni sistem študija, ki bi tujim študentom omogočil, da jim potem, ko se vrnejo v matično državo, neovirano priznajo vse obveznosti, ki so jih tu opravili; pa problem štipendiranja, pa v končni fazi tudi problem namestitve. Ravno v zvezi s to zadnjo točko, z namestitvijo, me še zanima, v kateri fazi je projekt 4000 študentskih postelj do 2005. Hvala.
Hvala lepa. Želi kdo od predstavnikov vlade odgovoriti? Prosim, državni sekretar, imate besedo.
Hvala, gospod predsednik. Hvala, gospod poslanec. Vprašanje je seveda precej kompleksno. Nekaj ukrepov za to, da bi več študentov prihajalo k nam, je tudi v okviru mednarodnih projektov, recimo Lingua, že bilo izvedenih, kar bi omogočalo tudi tujim študentom, da bi vsaj v osnovi slovenski jezik tudi spoznavali. Seveda bomo pa na številna vprašanja, ki zadevajo različna področja delovanja ministrstva, odgovorili pisno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Imate dodatno vprašanje, kolega Štemberger? [[Ne.]] Potem vabim k besedi kolegico Silvo Črnugelj. Prosim!
Hvala lepa. Lepo pozdravljeni, gospod predsedujoči, člani vlade, ministri in dragi kolegi! Pred leti sem kot mestna svetnica, točneje leta 1995, ob stoti obletnici potresa v Ljubljani imela možnost zastaviti svetniško vprašanje o prostorih in delovnih pogojih astronomsko-geofizikalnega observatorija na Golovcu. Vemo, da je takrat Slovenija dosti denarja in časa namenila vsem raziskavam, tudi razstav smo imeli kar nekaj, muzealci so imeli možnost o tem pisati. Mislim, da smo tudi kar dosti knjig izdali. Pa vendar,kolikor mi je znano, ta institucija še vedno deluje v enakih, nespremenjenih pogojih na Golovcu, in sicer na borih 84 kvadratnih metrih. Nekateri so me opozorili, da se sedaj pripravljajo prostori za Bežigradom za nekatere dejavnosti. Glede na to, da je Slovenija v preteklem obdobju, to se pravi, od leta 1895 do sedaj pretrpela tudi težek potres, pa hkrati je tudi namenila država ogromno sredstev za dodatno opremo in samo dejavnost ter mrežo o samih opazovalcih, me zanima in svoje vprašanje naslavljam naministra za prostor in okolje, Janeza Kopača. Ali ministrstvo načrtuje kakšen poglobljen poseg v to dejavnost in če namerava v znameniti vili, ki je bila takrat po idejnem načrtu znamenitega Fabiania, ohraniti del dejavnosti? Hvala lepa.
Hvala lepa, kolegica Črnugljeva. Minister Kopač! Če lahko izklopite, kolegica Črnugelj? Se lahko izklopite? Hvala lepa.
Spoštovana poslanka, spoštovani poslanci in poslanke, spoštovani predsednik in drugi! Uprava Republike Slovenije za geofiziko, kot vem, ima že dolgo hude prostorske probleme, kakor tudi marsikatera druga državna institucija. Ministrstvo za okolje in prostor se je v preteklosti s tem posebej ukvarjalo in pristopilo s pomočjo servisa skupnih služb vlade v prenovo stolpnice, v kateri je nekoč delovala Astra za Bežigradom. To je stolpnica na Dunajski 47, če se ne motim. Ta stolpnica bi sicer morala biti prenovljena do decembra lanskega leta, pa ni bila, malo se je zavleklo. Če sem prav obveščen, so na začetku tegameseca, mislim, da prav 6. februarja, tehnično prevzeli stavbo. V teh dneh se uprava za geofiziko, skratka, teoretično bi se uprava za geofiziko že lahko preselila. Res pa je problem v tem, da je treba v te prostore namestiti določeno opremo, ki bo omogočila navezavo nove mreže potresnih opazovalnic, in da denarja za to specifično opremo nimamo. Tako se bo del osebja iz observatorija na Golovcu preselil v nove poslovne prostore že v tem mesecu, vendar o tej omenjeni povezavi ta hip ne morem povedati ničkonkretnega, ker za to pač nimamo sredstev. Prav ta povezava z novo mrežo potresnih opazovalnic pa je verjetno tisto, kar je vas najbolj konkretno zanimalo. Mimogrede povem še, da ima že kar nekaj časa uprava za geofiziko na carinskem skladišču 25 potresnih opazovalnic, ki so bile nabavljene po potresu v Posočju in naj bi predstavljale okostje nove mreže, državne opazovalnic. Po drugi strani je, žal, res to, da nimamo niti denarja, da bi plačali carinske dajatve za to, da bi jih sploh lahko sprostili iz carinskega skladišča, niti nimamo seveda denarja, da bi jih kasneje namestili. To zdaj govorim že mimo vašega vprašanja, da bi ilustriral to stisko, ki se je odrazila tudi v vprašanju pobudnika, ki vam je posredoval to vprašanje. Letos nameravamo montirati vsaj dve od teh 25 opazovalnic, in to na Krškem polju, in jih vključiti v mrežo državnih opazovalnic. To nas bo predvidoma stalo okrog 120 milijonov tolarjev, ki jih sicer nimamo predvidenih v proračunu, poskušali pa si bomo pridobiti sofinancerski delež jedrske elektrarne Krško. Če bi postavili vsaj ti dve opazovalnici, od teh 25, ki sicer čakajo v skladišču, bi glede na zadnje dogovore z Evropsko unijo oziroma s predstavniki Evropske unije verjetno uspeli zaključiti pogajalsko poglavje o energiji, kjer veste, da imamo večni problem s sosednjo Avstrijo. Zavezal sem se kot minister za okolje in prostor v pismu Evropski uniji prejšnji teden, da bomo zagotovo montirali ti dve opazovalnici. Kako mi bo to uspelo, še ne vem, ampak se bom potrudil, ker to je pa zdaj že tudi mednarodna obveza. Toliko na kratko oziroma ne na kratko, celo nekoliko širše na vaše vprašanje. Hvala lepa.
Hvala lepa gospod minister. Imate dodatno vprašanje kolegica Črnugelj? Se lahko izklopite minister?
Hvala lepa za izčrpno obrazlago. Jaz bom še v pisni obliki postavila dodatna vprašanja in upam, da bo dejansko ta problem v kratkem razrešen. Hvala lepa.
Hvala lepa. Preden povabim kolega dr. Jožefa Bernika k besedi, naj povem, da bodo za njim postavili vprašanja kolegi Davorin Terčon, Jožef Jerovšek, Bogdan Barovič, Jurij Malovrh, Peter Levič in Alojz Peterle. Najprej pa dr. Jožef Bernik. Prosim, imate besedo.
Hvala lepa gospod predsednik! Kolegice in kolegi poslanci, gospodje in gospe iz vlade! Pred kratkim je bila v Sloveniji delegacija mednarodnega denarnega sklada. Z njo smo se srečali na komisiji za finance. Bilo nas je samo nekaj, vendar ta gospod je govoril brez dlake na jeziku. Tega pa v medijih nisem slišal in bi rad vedel, zakaj je ta gospod spremenil mnenje, če je prej tako odkrito govoril. Morda bo ministrstvo lahko to pojasnilo. Šef te misije je govoril o štirih točkah. Seveda najprej je vljudnostno priznal, da je Slovenija pred drugimi državami centralne Evrope z vstopanjem v Evropsko unijo in je tudi priznal, da smo se reformirali in transformirali, vendar je rekel dobesedno takole: "...delali ste na svoj način, nosite s seboj neko prtljago preteklosti, ta prtljaga bo ostajala z vami še naprej." Rekel je, da vključevanje v Evropo je tako pomembno, da bomo morali oziroma da bo vlada morala spremeniti način dela v tem smislu, da se prilagodimo standardom, ki so primerni Evropi. Slovenija je pod budnim očesom Evropske zveze in problemov ne moremo reševati, tako enostavno, kot smo jih v preteklosti. Najpomembnejša stvar, ki jo je poudaril, je, da bo obvladanje inflacije zelo težko. To je prva prioriteta, ki jo ima slovenska vlada. Deficit, ne bo 1%, niti ne 1,3%, ampak po evropskih standardih bo bližje 2%. Spraševal se je, ali bodo slovenski ljudje to razumeli. Rekel je, da je zaskrbljen zaradi pomanjkanja detajlov, ki prihajajo v javnost, ljudem. Potem je tudi govoril o spopadu s konkurenco in podobno. Zadnja točka je bila zelo zanimiva Govoril je o zmanjšanju vloge države v gospodarstvu in rekel, da je ravno zaradi tega Slovenija prišla v drugi krog držav in da bomo morali narediti vse, da zadostimo ljudem, ki nam gledajo čez ramo v Evropski zvezi. Zaključil je, da vlada kontrira 20% gospodarstva prek skladov, in je priznal, da jih mora z ministri in tako dalje, vendar mu nihče ni povedal, kaj vlada namerava narediti o teh skladih. To bi tudi mene zanimalo. Rekel je, da bo poročilo kmalu prišlo. Zanima me, kdaj bo prišlo, če bo tako, kot ga je on napisal, ali pa na kakšen drug način, kozmetično popravljeno. Sedaj pa prosim, da mi poveste [[...]] [[Opozorilni znak za konec.]] [[...]], ali se vlada strinja s temi točkami in kaj bo naredila. Zanimalo bi me videti to poročilo, preden dobimo proračun na svoje mize. Hvala.
Hvala lepa, dr. Bernik. Prosim, vlada, minister Rop.
Spoštovani poslanci in spoštovane poslanke! Res je, v Sloveniji je bila delegacija mednarodnega denarnega sklada. Mislim, da gospod Demekas ni spremenil svojega mnenja in da je svoje mnenje dokaj jasno povedal. To seveda pomeni, da je mnenje delegacije mednarodnega denarnega sklada v zvezi z razvojem v Sloveniji, v zvezi s stanjem javnih financ in tudi perspektivami Slovenije, pozitivno in zelo ugodno ocenjeno. Eksplicitno je poudarjeno, da je Slovenija vodilna v regiji in vodilna med vsemi državami, ki se pridružujejo oziroma ki so kandidatke za članice v Evropski uniji. Seveda pa je v tem poročilu tudi vse tisto, na kar smo tudi sami opozorili v diskusijah z delegacijo, vse tisto, za kar sami menimo, da je treba v nadaljevanju korigirati oziroma ustrezno urediti v Sloveniji. Vsi skupaj smo lahko prebrali tudi njegov daljši intervju v Sobotni prilogi, in mislim, da je tam dokaj izčrpno razložen njegov pogled in pogled delegacije. Vsekakor je bilo poudarjeno, da je nekaj področij, s katerimi se bomo morali posebej ukvarjati in seveda storiti korake naprej. To je zlasti, kot prvo, problem plač v javnem sektorju in zaposlovanje v javnem sektorju, kjer je bilo zlasti poudarjeno, da je sicer res, da Evropska unija pomeni pritisk na dodatno zaposlovanje na nekaterih področjih v javnem sektorju, zlasti na področju nekaterih agencij, ki so nujne za uporabo strukturnih skladov ob vstopu v Evropsko unijo, in tudi nekaterih drugih področij. Poudarjeno je bilo, da je treba posebno pozornost posvetiti področju transferjev in nadaljnjim korakom na področju strukturnih reform na tem področju, privatizaciji bank in zavarovalnic in pa tudi ukinitvi skladov. Mi smo tudi zelo jasno povedali v diskusijah, da se strinjamo, da so nekateri skladi v Sloveniji takšni, da je treba po čim krajšem postopku doseči njihovo ukinitev, zlasti tistih, ki pomenijo neprilagojen sistem državnih pomoči v Sloveniji sistemu državnih pomoči, kot jih poznajo v Evropski uniji. Zlasti je bilo govora o slovenski razvojni družbi. Mi smo tudi zelo jasno povedali, da nameravamo v zelo kratkem času ukiniti ta sklad oziroma - mislim, da bo lahko to povedala tudi ministrica za gospodarstvo - priti z zakonom o privatizaciji tega sklada. Poudarjeno je bilo, da je seveda inflacija, do katere je prišlo v lanskem letu, zlasti zaradi nekaterih eksternih dejavnikov, tista, na katero je potrebno posebej gledati in skrbeti, da zaradi gibanj cen na sektorju storitev ne bi prišlo do dodatnih pritiskov, in pa seveda tudi na tistih področjih, kjer ima vlada še vedno določene pristojnosti. Kar se tiče deficita, je v tem poročilu, in to bo tudi kasneje povedano, da seveda Slovenija uporablja sistem plačne realizacije, kar je sistem mednarodnega denarnega sklada. To uporablja mednarodni denarni sklad v vseh svojih statistikah. V skladu s to statistiko tudi mi izkazujemo svoj deficit. Evropska unija pa izkazuje deficit po tako imenovani metodologiji ESA 95, ki pomeni obračunano realizacijo. To seveda konkretno pomeni, da bi teh 22,8 milijard, ki se sedaj prenašajo v to leto, in je zato deficit za 22,8 milijard večji v letu 2001, kot ga planiramo, bi bil že v letu 2000, ker bi bila obračunana realizacija. Torej bi bil za pol odstotne točke in poudarjeno je bilo, za pol do ene odstotne točke večji deficit v letu 2000, bi bil pa seveda manjši deficit po takšni metodologiji, glede na tisto, kar planiramo v proračunu za leto 2001. Nedvomno pa je tisto, kar je bilo poudarjeno in kar se mi zdi zelo pomembno, da je zelo pomembno, da Slovenija s proračunom za leto 2001 prekinja trend povečevanja deficita in povečevanja rasti zadolževanja v naslednjih letih. Tega se tudi mi zavedamo. In še nekaj je bilo povedano, glede na to, da ste spraševali, da je seveda potrebno dati bistveno večji poudarek srednjeročnemu proračunskemu planiranju. Le na ta način je možno preprečiti dodatne proračunske pritiske, do katerih prihaja stalno in praktično vsak dan smo temu priča. Tudi pri nekaterih diskusijah danes smo bili priča, kako nekateri poslanci - kar je seveda normalno - predlagate, da na nekaterih področjih proračun prevzame dodatne obveznosti. To pomeni seveda dodaten pritisk na izdatke in pritisk na večji deficit. Rad bi vam zagotovil, da je bilo dogovorjeno z mednarodnim denarnim skladom, da bo pripravil to poročilo, in takoj, ko ga bo pripravil, ga bo tudi poslal v Slovenijo. Jaz težko ocenjujem in povem, kdaj bodo oni pripravili svoje poročilo. Mi smo vsekakor svoje pripombe na njihove teze dali v usklajevanjih in to skupaj z Banko Slovenije. Večina teh pripomb je bila tudi ustrezno upoštevana. Jaz razumem to poročilo, ki je bilo dano s strani mednarodnega denarnega sklada, kot potrditev nekaterih ugotovitev, do katerih smo tudi sami prišli, zlasti pa kot tisto, kar bo podprlo nekatere naše aktivnosti v nadaljevanju v naslednjih letih. Hvala.
Hvala lepa. Dr. Bernik, imate dodatno vprašanje? Prosim!
Hvala, za pojasnilo. Ta gospod je govoril namreč o dveh poročilih, preliminarnem, katerega bi vi komentirali, in potem o končnem poročilu. Ali bomo imeli priložnost videti obe poročili in tudi vaše komentarje?
Hvala lepa. Minister Rop!
Jaz bi rad povedal, da na preleminarno poročilo smo seveda mi dali pripombe. Zdaj bomo čakali, če bodo oni dali, skratka, če bodo upoštevali vse te pripombe tudi v končni fazi. Zato ne vem, če ima smisel, da damo poročilo na tisto, kar bodo oni sami popravili. Jaz bi predlagal, da si skupaj pogledamo končno verzijo poročila, tam bo seveda videno vse tisto, karje bilo povedano, in vse tisto, kar se tudi oni niso strinjali z nami, ko smo dali pripombe. Zato predlagam, da raje pogledamo končno poročilo in naše pripombe na predhodno poročilo ali pa tudi takrat predhodno poročilo, pa gremo to gledat v paketu, ker je to celota.
Hvala lepa. Besedo ima kolega Davorin Terčon, za njim kolega Jožef Jerovšek. Ministru Kopaču bomo hvaležni, če ne bo klepetal, ker moti govornike. Prosim.
Hvala gospod predsednik. Spoštovani! Jaz imam dve poslanski vprašanji v bistvu na isto temo. Nanašajo se na dolgotrajne upravne postopke. Prvo naslavljam ministru, ki ga ne vidim oziroma ministrstvu za notranje zadeve, drugo pa ministrstvu za okolje in prostor. Prvo se nanaša na dolgotrajne upravne postopke za pridobitev državljanstva. Ko stranke oddajo popolno vlogo in je le-ta odstopljena iz upravne enote na ministrstvo in so hipotetično izpolnjeni pogoji za reševanje, hipotetično za pozitivno reševanje takih vlog, trajajo postopki na ministrstvutudi več mesecev in celo več let. Ministrstvo za notranje zadeve sprašujem, kje je vzrok za tako dolgotrajne postopke in kaj namerava storiti v bodoče, da bodo ti postopki racionalnejši in predvsem hitrejši. Drugo vprašanje je za ministra za okolje in prostor. Nanaša se, kot sem že rekel, ponovno na upravne postopke, in sicer upravni postopek v pritožbah na drugi stopnji, torej na ministrstvu za okolje in prostor, pri izdaji lokacijskih oziroma gradbenih dovoljenj. Tudi tukaj trajajo postopki po več mesecev in več let. V teh upravnih postopkih, moram povedati, nastajajo za prizadete, bodisi pravne, bodisi fizične osebe, materialne posledice in škode. Ministra za okolje in prostor sprašujem, kje je vzrok tako dolgih postopkov. Ti postopki so že dolgo časa dolgi, tudi pod vodstvom ministrstva s strani dr. Ganterja v prejšnjem mandatu. Kaj bo ministrstvo storilo, da bi bili postopki krajši in za stranke manj škodljivi?
Hvala lepa kolega Terčon. Kdo bo odgovoril? Prosim, imate besedo.
Ministrstvo za notranje zadeve, Astrid Prašnikar, državna sekretarka. V zvezi z navedenim vprašanjem smo na ministrstvu za notranje zadeve že pripravili ukrepe, s katerimi bi lahko pospešili navedene zaostanke, in tudi ukrepe, s katerimi bi pripravili postopke, da bi hitreje stekli. Sicer pa bomo v ministrstvu za notranje zadeve pripravili daljši odgovor na navedeno vprašanje.
Hvala lepa. Minister Kopač, imate besedo.
Hvala za besedo. Zelo natančen ne bom, ker se nisem pripravil, bom pa problem samo opisno predstavil. Mislim, da je ta hip na drugi stopnji nerešenih okrog - res govorim zelo na pamet - okrog 1.200 zadev. Zamuda je približno dvoletna v tem trenutku, kar je seveda z vidika pravne gotovosti oziroma pravne zaščite strank v postopku nesprejemljivo. Res pa je, da se je tako stanje dolgo nabiralo in da je zanj v glavnem kriva, po mojem mnenju, nekoliko neustrezna zakonodaja. Problemi pa so pravzaprav še mnogo hujši na prvi stopnji, kjer imamo posamezne upravne enote - mislim, da je najhujši primer v Sloveniji upravna enota Vič, kjer se mi zdi - zopet govorim na pamet - da je 8.000 nerešenih zadev. Govorim torej o velikih zaostankih pri reševanju vlog za lokacijska in gradbena dovoljenja, o tem je govora v tem mojem odgovoru. Velik problem je dikcija obstoječega zakona o urejanju prostora in zakona o urejanju naselij in drugih posegov v prostor, ki, po mojem mnenju, na neustrezen način opredeljuje, kdo je stranka v postopku. Po eni strani vključuje avtomatično med stranke v postopku mnoge mejaše, ki včasih s samim nameravanim posegom v prostor nimajo nobene neposredne zveze, včasih pa izključujejo tudi potencialne stranke v postopku, ki pa bi imele kaj dodati. Sicer pa je velik problem tudi ta, da se, kar je izjema praktično v celi Evropi, samo v Sloveniji, razen še v eni od zahodnoevropskih držav, da se za vsak poseg v prostor izdajata dve dovoljenji, lokacijsko in gradbeno, in da se pri vsakem od teh dveh lahko ustavi in zatakne. Novi zakon o urejanju prostora, ki ga pripravljamo na ministrstvu za okolje in prostor, njegova prva obravnava v parlamentu bo upam, končana že v prvem polletju letošnjega leta [[to je tudi v programu dela vlade predvideno]] , predvideva skupaj z novim zakonom o graditvi objektov eno samo dovoljenje za poseg v prostor. Poleg tega nameravamo na ministrstvu, na oddelku, ki se ukvarja z reševanjem zadev na drugi stopnji, z različnimi ukrepi, od nadur naprej, pospešiti reševanje že zastalih oziroma ta hip nerešenih zadev, ki jih je, kot sem omenil po zelo grobem spominu, okrog 1.200. Prepričan pa sem, da nam niti pospešeno delo niti nov zakon ne bosta čez noč prinesla odrešitve. Zelo bom zadovoljen, če nam bo uspelo zelo hitro zmanjševati zaostanke. Prepričan pa sem, da jih povsem odpravili še, žal, kar nekaj časa ne bomo. Sicer pa nameravamo še z nekaterimi drugimi poenostavitvami v upravnem postopku, poleg te, ki sem jo omenil, torej eno namesto dveh dovoljenj, to je tudi zmanjšano število soglasij in podobno, odpraviti nekatere vzroke za te zaostanke. Tudi število strank v postopku, ki se imajo pravico pritožiti in sodelovati v upravnem sporu, naj bi bilo z novim zakonom o urejanju prostora zoženo. Naj navedem samo kot ilustracijo. Ko se je taksa za pritožbe na upravno sodišče, zdaj spet govorim zelo na pamet, ker nisem pripravljen na ta odgovor, mislim, da dvignila iz prejšnjih 270 tolarjev na, mislim, da, res govorim na pamet, 3 tisoč tolarjev, se je število zadev oziroma število pritožb nenadoma zmanjšalo, ne nenadoma, ampak v zelo kratkem času, zmanjšalo za 60. To pomeni, če govorimo o 1200 nerešenih zadevah, že 60 pomeni ker precejšnje število glede na to količino. Hočem reči, da mnogi pritožbeni postopki nastajajo tudi zaradi včasih šikanoznih namenov tistega, ki sproža upravni spor. Koalicijska pogodba predvideva in zakon bo to seveda, upam, vključeval, tudi nekatere določbe, ki bi zmanjšali apetite po šikanoznem vlaganju, sprožanju upravnih sporov in s tem tudi odpravili enega od vzrokov za te zaostanke, o katerih govori poslanec Terčon. Toliko, tako iz glave. Če pa bi imel vprašanje predhodno, pa bi se seveda tudi mnogo bolj opremil s podatki. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Terčon, želite postaviti dodatno vprašanje? [[Ne.]] Potem ima besedo kolega Jožef Jerovšek, za njim Bogdan Barovič, Jurij Malovrh, Peter Levič in Alojz Peterle. Prosim.
Hvala lepa. Spoštovani ministri! Vladi postavljam vprašanje sledeče. Na odboru za gospodarstvo je bilo na seji v petek, 16.2., ob razpravi o škodljivem trgovanju z električno energijo v preteklih letih ugotovljeno, da področje energetike dejansko nima pristojnega ministra. Izkazalo se je, da na tem področju vlada popolna anarhija in da se v senci te anarhije sprejemajo za državo škodljive odločitve, za katere ni jasnega nosilca odgovornosti. Ministrica dr. Petrinova se je navkljub zahtevi odbora in pomembnosti teme izognila temu, da bi zastopala vlado. Prav tako se je izkazalo, da področje ne pokriva niti eden od državnih sekretarjev tega ministrstva. Zato po treh mesecih od konstituiranja vlade vlado sprašujem, ali je končno sprejela odločitev, katero ministrstvo bo odgovorno za energetiko. Dejstvo, da se ministrica za gospodarstvo brani tega področja, ne more biti razlog za prenos področja na ministrstvo za okolje in prostor, ker gre za eminentno gospodarsko dejavnost. Da tik pred odprtjem energetskega trga vlada zavestno ohranja anarhijo in brezvladje, ugotavlja tudi združenje za energetiko pri gospodarski zbornici, ki v sklepu, poslanem odboru za gospodarstvo, ugotavlja, citiram: "Sedaj energetsko gospodarstvo nima pravega sogovornika, zato je potrebno, da se jasno opredeli ministrstvo, odgovorno za področje energetike." Sprašujem, kateri so javnosti skriti nameni prenosa dejavnosti na ministrstvo za okolje in prostor in kdo stoji za njimi. Zaradi takega stanja država sedaj ponovno izgublja milijarde tolarjev na račun prodaje elektrike po nizki ceni, saj je zaradi zavestnega brezvladja in anarhije Eles očitno zamudil priložnost za uskladitev dolgoročnih pogodb za prodajo viška električne energije za leto 2001. Trg električne energije s privolitvijo vlade ponovno obvladujejo privatni interesi tako imenovane "energetske mafije". Poleg tega se dela gospodarska škoda tudi drugim panogam gospodarstva, ker se zaradi brezvladja ne izdajajo elektroenergetska soglasja in je država praktično brez energetske politike. Še enkrat sprašujem, ali je vlada pripravljena ščititi interese države in gospodarstva ali pa bo vztrajala pri brezvladju. Hvala.
Hvala lepa, kolega Jerovšek. Kdo od predstavnikov vlade? Generalni sekretar, prosim, imate besedo.
Hvala lepa. Spoštovane poslanke in poslanci. Sistem državne uprave in odgovornosti ministrstva je jasno postavljeno. Po sedaj veljavni zakonodaji sodi področje energetike v ministrstvo za gospodarske dejavnosti oziroma za gospodarstvo, kot se po novem imenuje. Res je, da vlada pripravlja nov predpis, novelo zakona o organizaciji in delu na področju ministrstev, ki bo v kratkem obravnavan. Jaz sem ga prej na kolegiju pri gospodu predsedniku državnega zbora tudi najavil, da ga bomo predložili za obravnavo na marčevski seji državnega zbora. Ključna vsebina bo uskladitev tega zakona z novelo zakona o vladi, ki narekuje tudi uskladitev organizacijskega zakona, glede na spremembe v strukturi sestave vlade. V tem zakonu bomo tudi uredili prenos pristojnosti, če bo seveda to tudi sprejeto, uredili prenos pristojnosti za področje energetike iz ministrstva za gospodarstvo v ministrstvo za okolje in prostor. Tukaj ni nobenih javnosti skritih namenov tega prenosa. V obrazložitvi predpisa predloga zakona, ki bo poslan, bodo jasno navedeni razlogi, zakaj se to predlaga. So pa izključno racionalizacijske narave. Ne glede na to, moram trditi, da področje za energetiko seveda ni nepokrito, tudi ne poznam nobenega primera in tudi nobenih pritožb, da bi kjerkoli stali postopki v zvezi z energetskimi soglasji. Prav tako ni res, da država ne bi imela energetske politike. Vsi ti akti so bili pravočasno sprejeti in država in seveda njena vlada dela izključno v interesu davkoplačevalcev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Jerovšek želi dodatno postaviti vprašanje. Kolega Ferija in kolega Terčona pa prosim, če ne motita s klepetanjem seje. Hvala lepa. Izvolite!
Hvala lepa. Gospod generalni sekretar vlade nam je postregel z nekaterimi floskulami, ki zamegljujejo situacijo. Zakaj vlada, če je imela namen in je tako dolgo pripravljala koalicijsko pogodbo, v kateri, kot pišejo sedaj, pomeni koalicijsko ustavo, ki negira drugo ustavo, ni predvidela te spremembe področja že takrat. S tem se zamegljuje, se omogoča, da odtekajo milijarde državnega denarja v čisto druge roke. Država ne izvaja energetske politike in takšno stanje se ne more nadaljevati. Če bi bilo jasno določeno in če je, zakaj gospa ministrica na tako pomembni seji ni želela sodelovati? Zakaj se vlada izmika sleherni odgovornosti in pušča brezlavdje? Hvala.
Hvala lepa. Gospod generalni sekretar.
No, še enkrat bom rekel. Vlada dela v skladu s koalicijsko pogodbo, ne more jo pa realizirati čez noč. V noveli zakona o vladi, kakršna je bila sprejeta takrat po hitrem postopku, je bilo sprejeto pač tisto, kar se je dalo v tistem trenutku realizirati in kar se je dalo realizirati s spremembo zakona o vladi. Tisti predpis ni posegel v delovna področja posameznih ministrstev. Kot rečeno, na marčevski seji računamo, da bo državni zbor spremembo organizacijskega zakona sprejel. Kljub vsemu pa moram seveda zanikati, da se vlada ne bi zavedala odgovornosti. Vlada dela odgovorno. Mislim, da je tudi s potezami, ki jih je na področju energetike in v Elesu potegnila, odgovorno ravnala in potegnila prave poteze. O oceni pomembnosti seje odbora seveda lahko diskutiramo. Za nekoga je pomembnejša kot za koga drugega. Že tako mislim, da so bile na tej seji odbora obravnavane zadeve, ki mogoče tudi niso bile tako aktualne, kot morda za gospoda poslanca izgleda. Ne glede na to, pa seveda ministrica ima svoje obveznosti in vlada je svoje predstavnike na sejo odbora poslala z vsemi pooblastili, ki so jih imeli. Očitek, da se je vlada izognila obravnavi tega vprašanja, prav gotovo ne bi bil na mestu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Barovič. Imate besedo.
Hvala lepa gospod predsednik. Spoštovani predstavniki izvršilne veje oblasti, spoštovani kolegi. Prvo vprašanje je vezano na vstop in tranzit slovenskih tovornjakov v Francijo in čez Francijo. 7. marca lani je bil podpisan sporazum med Francijo in Slovenijo. Podpisalo ga je ministrstvo za promet in zveze, ob prisotnosti delilcev dovolilnic gospodarske zbornice Slovenije in obrtne zbornice Slovenije, ki pa nista obvestila v zvezi s podpisanim sporazumom, tako trdijo v gospodarski interesni zbornici Intertransporta, voznika. Ampak vse lepo in prav, dokler niso prejeli nekaj klicev voznikov, članov, Slovencev, ki so jih ustavili na francoski meji in so potrebovali pomoč. Ker je GIS želel pomagati in ker ni vedel, za kaj pravzaprav gre, so iskali najprej pojasnilo v Sloveniji. Tega niso dobili, zato so se obrnili na Francoze. Ti pa so jim postregli z zapisnikom zadnjega sestanka, mešano francosko-slovenske komisije za cestni promet, z dne 7. marca 2000. Kaj je bilo v tem sporazumu? Prvič. Na predlog slovenskih udeležencev sestanka, da je treba tranzit slovenskih tovornjakov prek Francije povsem sprostiti ali pa povečati količino dovolilnic za tranzit na stvarno potrebno, kot to omogoča Republika Slovenija francoskim prevoznikom, je bila slovenska prošnja gladko zavrnjena. Drugič. Po francoskem mnenju imajo slovenski prevozniki prost tranzit prek ozemlja Evropske zveze, ne pa prek Francije. Tretjič. Slovenska delegacija je dopustila vnesti v zapisnik nesprejemljiv in razlikovalni francoski predlog, da se smejo v bodoče uporabljati francoske dovolilnice za vstop slovenskih tovornjakov v Francijo le za vozila okoljevarstvene kakovosti Euro 2. To pa pomeni, Euro 2 pogonski sklopi so v veljavi od 1. oktobra 1996, kar pomeni, prepoveduje se vstop slovenskim tovornjakom, starejšim od tega datuma. Sprašujem. Ali sporazum med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko Slovenijo še velja? Ali je Evropska unija, vključno s Francijo, dolžna spoštovati določila tega sporazuma? Katera država na tem svetu pogojuje vstop vozila s starostjo in ne samo s tehnično sposobnostjo? Ali je bila medtem mogoče preklicana dunajska konvencija, po kateri so se države zavezale spoštovati v matični državi ugotovljene tehnične sposobnosti vozil? In tretjič. Zakaj GIS ni prejel nobenega obvestila o podpisanem sporazumu? Pa še, če mi dovolite, čas mi dopušča, pobuda, pravzaprav bolj prošnja ministrstvu za promet in zveze, vezana na Zasavje, konkretno na regionalno cesto Trbovlje-Čeče-Marko, pravzaprav na 150 metrov dolg odsek, ki se zaradi plazu popravlja, dopravlja, ureja, zapira že štiri leta in je vreča brez dna davkoplačevalskega denarja. Prepričan sem, da se ta 150 metrov dolg odsek lahko hitro reši, zato prosim ministrstvo, da na pristojnem oddelku pospeši rešitev. Naj se naredi, mislim, da se že dela, projekt, naj se dela hitro končajo, tako bomo prihranili ogromno denarja, 200 ljudi rešili trikrat daljše poti, in še nekaj, rešili bomo promet med Trbovljami in Hrastnikom, kajti magistralna cesta se popravlja in povzroča neznosne zastoje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kdo od članov vlade želi odgovoriti? Državni sekretar, prosim.
Hvala lepa. Vsem lep pozdrav! Skušal bom na kratko odgovoriti, podrobne odgovore pa bomo pripravili pismeno. Vprašanje v zvezi z dovolilnicami, v informacijo, je večplastno zato, ker sporazum, ki velja z Evropsko unijo, istočasno določa, da moramo z vsako državo poleg tega še posebej izpogajati prehode. Že do zdaj smo zaprosili organe Evropske unije, da bi nam pomagali pri pogajanjih s posameznimi državami. Tu bi posebej izpostavil, da imamo probleme z dostopi do Nizozemske in Norveške, kjer pasiramo države Evropske unije, za katere še nismo uspeli pridobiti dovolilnice in je ta postopek pridobivanja še v teku. Sam sporazum z Evropsko unijo, ki pa nam to dovoljuje, pa v teh primerih ne zadošča. Pogloblenejši pismeni odgovor pa vam bomo naknadno dostavili. Hvala.
Kolega Barovič želi postaviti dodatno vprašanje.
Ne, samo zahvalil bi se za to, da so bili pozorni, in bi še enkrat zares prosil, če lahko prejmem pismeni odgovor. Prav tako pa vas lepo prosim in upam, da niste preslišali drugega dela, tiste prošnje, kjer gre za res velik varčevalni učinek. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo dajem kolegu Juriju Malovrhu.
Hvala lepa za besedo. Moje vprašanje se nanaša na ministrstvo za okolje, ki je v treh približno enakih postopkih različno odreagiralo, in sicer: prvič je izdalo prepoved, drugič je bil molk organa, tretjič pa je bilo soglasje oziroma podpora. Prvo se nanaša na mešalnico asfalta v Planinski vasi v občini Šentjur, kjer je bila na dvorišču nekdanje betonarne in delavnice betonskih izdelkov načrtno postavljena mešalnica asfalta. Po pismenem opozorilu gradbenega inšpektorja je črnograditelj Kovač Mirko s.p. sprožil postopek za legalizacijo, katerega je občina po sprejetem odloku - glede na to, da bi bila to pridobitev za demografsko ogroženi kraj, približno 20 do 25 delovnih mest - podprla. Ustavno sodišče je odlok, ki ni bil v dolgoročnih planih 1986-2000, razveljavila. Tu se postavlja vprašanje, kaj pa carinarnice, pa obmejne policijske postaje s Hrvaško,ki ravno tako niso bile v dolgoročnih planih. Predstavniki ministrstva za okolje in prostor, tu mislim na inšpekcijo, pa je v to vasico dne 6.7.1999 ob asistenci približno 50 do zob oboroženih policajev v neprebojnih jopičih, z maricami in psi nadaljnjo gradnjo ustavila, čeprav so bili na delovišču samo trije delavci. Govori se, da je gradnjo preprečil asfaltni lobij, ki tu pobira smetano. Priložen je tudi kronološki pregled postopkov in dogodkov. Drugo vprašanje se nanaša, odnosno drugi, primer je gradnja prostorov "Say centra" ali kot so jo preimenovali v ekološko kmetijo Planinca 1. To kmetijo v izmeri 17 hektarov je kupila Alojzija Erjavec, ki je vodja sekte Say Babe iz Indije. Vodstvo občine je obvestila o nameravani gradnji "Say centra" za Slovenijo, že prej pa je hotela ta "Say center" zgraditi v Mokronogu ali pa kupiti dvorec Visoko v Poljanski dolini. Pismo smo jo opozorili na pravilnost postopka, katerega pa se ni držala, ampak je mimo izraženega opozorila pričela z gradnjo stanovanjskega objekta v tlorisni površini 550 m2, v treh etažah, skupaj cca 1300 m2, pod pretvezo, da je to ekološka kmetija, ki se ukvarja samo z ekološkim kmetovanjem. V ta namen je za člane sekte ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano kot ekološko kmetijo uvedlo tudi javna dela brez soglasja lokalne skupnosti. Gradbeni inšpektor je pisal samo pobožne zapisnike o ustavitvi del, katerih pa črnograditeljica ni upoštevala. Črna gradnja, ki je v obliki samostana, je na plazovitem in potresnem območju ter ni strokovno nadzorovana in so v primeru naravne nesreče lahko tudi človeške žrtve. Vprašanje je tudi, od kod sredstva. Tretje podobno vprašanje se nanaša na helioport pod pregrado iz sadre Cinkarne Celje. Pod odlagališčem jezera sadre Cinkarne Celje je zgrajen helioport, čeprav je po odloku občin Celje in Šentjur, na katerem področju leži, izrecno prepovedana gradnja objektov pod pregrado. Gradnja je evidentirana kot črna gradnja. Uprava za nadzor zračne plovbe je izdala potrebno dovoljenje za letenje in po govoricah sodeč, je tudi ministrstvo za zdravstvo podpisalo s podjetjem Hudournik, ki to zadevo upravlja, pogodbo o prevozu težko obolelih oziroma poškodovanih oseb. Vseh teh primerih se občani občine Šentjur sprašujejo, kje je tu pravna država, in pa sprašujejo se o neučinkovitosti, odnosno učinkovitosti inšpekcijskih služb. In vprašanje tudi: Kako naj postopa lokalna skupnost v primeru manjših črnih gradenj, garaž in prizidkov? Imam še eno vprašanje, če lahko nadaljuje, krajše.
Ne, ne morete, ker čas omejuje vse enako. To lahko postavite kot dodatno vprašanje. Kdo želi odgovoriti od predstavnikov vlade? Minister Kopač!
Hvala za vprašanje. Bila so tri vprašanja pravzaprav. Vaše vprašanje je bilo, zakaj ministrstvo ravna različno v treh različnih primerih. Odgovor je: ministrstvo oziroma inšpekcija Republike Slovenije za okolje in prostor ne ravna različno, ravna enako, zmeraj se draži zakona. Res pa je, da ste vi, gospod župan, želeli - da vsaj v primeru mešalnice asfalta - da bi ukrep, ki ga je izrekla inšpekcija, ne bil izveden. Vendar je tudi navsezadnje pritisk okoliških prebivalcev leta 1999 bil tak, da je ukrep moral biti izveden in mislim, da je prav, da je bil. To pa je bil ukrep odstranitve mešalnega bobna v tej mešalnici asfalta v Planinski vasi. No, omenili ste še dva primera - heliodrom na odlagališču sadre Cinkarne Celje in pa ta tako imenovana ekološka kmetija Planinca 1, ki jo vodi Alojzija Erjavec oziroma neka sekta. V obeh primerih gre res za črne gradnje in če grem po vrsti. Heliodrom na odlagališču sadre je bil, čeprav mu je uprava za zračno plovbo dala dovoljenje za poletanje, podjetju Hudournik namreč, to je edino podjetje, ki ima - privatno podjetje - tri helikopterje in se ukvarja z nujnimi prevozi. Je pa dejstvo, da je ta heliodrom bil zgrajen brez lokacijskega dovoljenja in da je inšpekcija Republike Slovenije za okolje in prostor že izdala tako imenovano odstranitveno odločbo po 73. členu zakona o urejanju naselij. Rok za odstranitev je že potekel in inšpekcija bo, seveda, v skladu z zakonom tudi naprej ukrepala. Drug primer, ki ste ga navedli, to je pa ta tako imenovana ekološka kmetija Planinca 1 oziroma vsaj sekta ali nekaj podobnega, ki jo vodi Alojzija Erjavec oziroma kjer je pač formalni investitor Alojzija Erjavec. S tem primerom je pa tako. Alojzija Erjavecne želi vzdrževati obstoječe zgradbe stare kmetije, ki vidno propada, in v njej živijo pač člani - te [[...]]oziroma njeni sodelavci ali kakorkoli naj jih že imenujem - in tudi ona sama. Zraven tega objekta pa gradijo dejansko nov objekt, kakor ste tudi vi omenili v svojem poslanskem vprašanju. Ne vem točno za tloris, vi ste rekli, da gre za 550 kvadratnih metrov. Inšpekcija je tudi v tem primeru že izdala ustavitveno odločbo po 73. členu zakona o urejanju naselij in res je tudi to, da ta gospa Alojzija Erjavec ne želi in ni ustavila del in inšpekcija bo seveda tudi v tem primeru naprej postopala po zakonu oziroma v skladu s svojimi pooblastili. Ta primer je prav zanimiv in je še prav poseben zaradi tega, ker gospa Alojzija Erjavec zavestno ne želi vzdrževati obstoječe hiše, ki pa je že postala nevarna za prebivalce, ki so v hiši. Problem pa je, ker inšpekcija po obstoječem zakonu nima pravice izdati odstranitvene odločbe za objekt, ki je nevaren samo prebivalcem tega objekta. Inšpekcija ima možnost, ima zakonsko pristojnost, da izda odstranitveno odločbo v tistih primerih, kjer objekt ogroža mimoidoče - recimo, da gre za kakšno razpadajočo hišo na kakšni pomembni ulici ali trgu ali kaj podobnega. Nima pa pravice odstraniti, zapovedati odstranitve objekta, kjerje ta objekt nevaren samo prebivalcem te hiše. No in ta gospa Alojzija Erjavec bi pa rada prav to, da inšpekcija izda odstranitveno odločbo za ta objekt, v katerem ona sama živi in zato ga zavestno ne vzdržuje, češ da bi na podlagi tega potem dobila nadomestno gradnjo, tam v neposredni soseščini, to pa je ta črna gradnja. No tudi če bi inšpekcija želela storiti kaj takega, tega ne more narediti, za to nima zakonskih pooblastil in tega seveda ne bo naredila. Dejstvo pa je, da je problem pač, da gospa Alojzija Erjavec pisala na vse mogoče forume, tudi v državni zbor, na komisijo za peticije in predsedniku državnega zbora in mislim, da varuhu človekovih pravic itn., kot je pač v takih primerih večkrat običaj in to zdaj razlagam samo za ilustracijo tega primera. Odgovor na vaše vprašanje, neposreden torej je: inšpekcija Republike Slovenije za okolje in prostor v vseh primerih črnih gradenj ravna enako. Drži se zakonskega postopka in v primerih, kjer še ni prišlo do odstranitve črne gradnje, se bomo seveda trudili to čimprej realizirati. Ob tem, v podtonu pa vseeno moram reči, da tam, kjer gre za neko ogrožanje večjega števila ljudi ali pa motnjo večjega števila ljudi v nekem prostoru, se pač inšpekcija bolj intenzivno ukvarja s primerom, tam pa, kjer gre za neko črno gradnjo, ki morda nikogar neposredno ne ogroža, pa temu ne posveča toliko pozornosti kot v tistih prvih primerih. Ravna pa vedno po zakonu. Hvala.
Hvala lepa. Kolega Malovrh ima dodatno vprašanje.
No, jaz se tukaj z gospodom ministrom ne bi v celoti strinjal in vendar bom ponovil drugič vprašanje, lahko še eno majhno vprašanje glede zlorabe zakona o društvih na področju celjske regije. Nanaša se na ministrstvo za gospodarstvo, in sicer so se na celjskem področju nekateri gostinski lokali, ki so opravljali svojo dejavnost daleč v pozne nočne ali zgodnje jutranje ure, zlasti pa ob koncu tedna in so takemu odpiralnemu času nasprotovali sokrajani in posledično tudi lokalne skupnosti, preimenovali v društva Takšen primerih je poleg celjskih tudi u Šentjurju, ker se je nočni klub Zapata zaprl zaradi kršitev na novo odprl kot društvo za rekreacijo in razvedrilo klub B52, kateri v ustanovnih aktih navaja društvene dejavnosti, dejansko pa opravlja samo gostinsko dejavnost. Glede na zakon o društvih lokalna skupnost nima nobenega vpliva, zlasti pa ne na odpiralni čas. Vprašljivo pa je spoštovanje ostale zakonodaje, odvod davkov, zdravstveni pregledi, zaposlovanje na črno. Podan je tudi, nekako po govoricah, sumo razpečevanju mamil. Ministrstvu za gospodarske dejavnosti ter vladi dajemo pobudo, zaradi pravne praznine, za spremembo zakona o društvih in spremembo zakona o gostinstvu. Podobno pobudo je dal tudi občinski svet mestne občine Celje. Dokumentacijo o dogodku oziroma o zadevi pa je možno dobiti na upravni enoti Šentjur, v občini Šentjur, policijski postaji Šentjur in pri sodniku za prekrške. Sprašujem pa, ali je ministrstvo seznanjeno o zlorabi zakonodaje.
Vabim, da vlada kratko odgovori, pri čemer opozarjam kolega Malovrha in druge, da to ni bilo dodatno vprašanje, temveč novo vprašanje. Za nazaj ni moč spreminjati stvari, ampak bo ministrica prijazna in bo odgovorila na to dodatno vprašanje.
Zelo na kratko. Spoštovani poslanec, spoštovane poslanke in spoštovani poslanci ter drugi prisotni! Da, s to pobudo smo seznanjeni in naša pravna služba že proučuje, kako ukrepati v tem primeru. Oblikovali bomo tudi medresorsko skupino in z izsledki tega poročila vas lahko tudi osebno seznanimo. Je pa to v teku in bomo potem prišli tudi s predlogi.
Hvala lepa, ministrica. Kolega Peter Levič ima vprašanje, za njim kolega Lojze Peterle.
Lep pozdrav vsem prisotnim! Imam vprašanje o mladinskih centrih - mladinska problematika. Mladinski centri v Republiki Sloveniji so ustanove, v katerih se odvijajo različne dejavnosti, namenjene mladim in predvsem koristnemu preživljanju prostega časa mladih. V njih se izvajajo programi neformalnega izobraževanja mladih, računalniški tečaji, razni tečaji tujih jezikov, spoznavanje alternativne glasbe in ostalo. Poleg tega so mladinski centri večinoma neprofitne organizacije, ki finančna sredstva namenjajo za izvedbo kvalitetnih mladinskih projektov. Z namenom ureditve njihovega statusa in zagotovitve določenih olajšav pri njihovem poslovanju podajam naslednja vprašanja: Kdaj bo mladinskim centrom priznan status kulturnega prizorišča, saj so sedaj mladinski centri dolžni sproti prijavljati vsako posamezno javno prireditev, kar poleg omejevanja delovanja predstavlja tudi znaten strošek [[primer je organizacija mladinskih kulturnih tednov, kjer moramo za vsak dan sproti prijavljati prireditev, kar ni poceni, pa tudi tehnično je zelo težko izvedljivo]] . Zakaj se mladinskim centrom ne dodeli statusa neformalnih izobraževalnih ustanov, saj v mladinskih centrih dajemo velik poudarek na izobraževanju mladih. S tem bi bili mladinski centri oproščeni plačevanja RTV naročnine, saj bi jih zakon o RTV [[15.a člen, četrta alinea]] uvrščal med ostale zavezance, ki so oproščeni plačevanja tega prispevka. In še tretje vprašanje. Zakon za zaščito avtorskih pravic nalaga plačevanje določenih zneskov SAZAS-u za predvajanje žive in mehanske glasbe v javnosti. Kdaj bo urejen status mladinskih centrov tako, da se jih v 5. členu pravilnika o javnem izvajanju in predstavljanju glasbenih del javnosti uvrsti poleg pouka in šolskih prireditev, saj so trenutno mladinski centri izenačeni z gostinskimi lokali, diskotekami in podobno. V mladinskih centrih imamo mnogo raznovrstnih predavanj, izobraževanj, pri katerih uporabljamo tudi avdio-vizualna sredstva. Ogledamo si kakšne kulturne in glasbene oddaje in o katerih diskutiramo. Hvala.
Hvala lepa. Kdo od ministrov ali ministric bo odgovoril na to vprašanje? Prosim! Morda bi bilo prav, da bi odgovoril direktor urada. Generalni sekretar!
Se opravičujem, ker gospodu poslancu ne moremo danes dati ustnega odgovora na to vprašanje. Mu pa zagotavljam, da ga bo v roku petih dni dobil pisno. Hvala.
Kolega Peter Levič se s tem strinja. Potem lahko gremo z vprašanji naprej. Besedo ima kolega Alojz Peterle, za njim pa Aleksander Merlo, Rudolf Petan in kolegica Sonja Areh-Lavrič. Prosim!
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci. Spoštovani, predstavnice in predstavniki vlade. Nekoč v ne tako oddaljenih časih socialističnega samoupravljanja je eden od ministrov takratne vlade - mislim, da je bil celo slovenskega rodu - lansiral eno od znamenitih gesel, ki se glasi ali se je glasilo, da smo vsi državljani diplomati. To se je takrat kar nekako prijelo. Na ta spomin sem prišel, ko spremljam javno kampanjo ministra za zunanje zadeve glede tako imenovane točke G, z neprikritimi nameni kamasutrične asociativnosti. Bi rad povedal, da kolikor se jaz na diplomatski posel razumem, pa zlasti kolikor poznam zgodovine dogovarjanj o mejah, o mejnih vprašanjih, ne verjamem, da se da po tej poti daleč priti. Bi rad diagnozo, rad si bi bil na jasnem, zakaj po letih neuspešnega dogovarjanja, zakaj gre sedaj naš zunanji minister preko javnosti v poskus tega reševanja. Sedaj, če je to samo dimna zavesa zaradi neuspešnih pogajanj na diplomatski ravni, potem je tozelo hudo. Če je to, bi rekel, promocijska potreba ministra samega - ni veliko slabše. Če pa je to samo, bi rekel, del neke dogovorjene igre - je to mogoče drugače. Torej, jaz ne verjamem, da se da na tak način - če bi rekli temu pritisk do partnerja, s katerim moramo to zadevo urediti; torej ne verjamem, da se da s pritiskom priti do katerekoli pametne oziroma sporazumne točke. Verjetno se da priti samo s sporazumom. Rad bi malo več, bi rekel, svetlobe v tej zvezi. Ker ne bi rad, da meja na morju pade v vodo, imam eno pobudo in imam eno vprašanje. Pobuda se nanaša na to, da bi minister manj tega počel v javnosti, zlasti če ni to dogovorjeno s Hrvati. Vprašanje pa se nanaša na delo mešane diplomatske komisije za mejo. Mene zanima, ali ta čas poteka kakšnotestiranje različnih idej, kako to zadevo urediti. Ali sta se ti dve komisiji v času nove vlade že sestali? Ali gre tukaj za kakšna nova dejstva? In seveda, od gospoda državnega sekretarja ne pričakujem drugega, da bo povedal samo tisto, kar lahko oziromaglede na značaj zadeve, lahko pove. Najbolj bi bil pa vesel, če bi bilo o tej zadevi, javnosti, relativno malo govora in da bi nas vlada presenetila z rešitvijo, ki bi ji zaploskali. V javnem prostoru pa mislim, da tega ne bomo dosegli. Hvala.
Hvala lepa, kolega Peterle. Gospod državni sekretar.
Hvala lepa, gospod predsednik. Jaz bi se [[...]] [[Se opravičujem.]] [[...]]A naj neham?
Ne, ne. Kje pa, šele začeli boste!
Hvala lepa. Jaz se zahvaljujem za besede uvidevnosti gospoda Peterleta v zvezi s tem, kaj jaz vem in kaj moram povedati. So pa prav gotovo to vprašanja, ki zahtevajo pisni odgovor. Hvala lepa, gospod predsednik.
Želite dodatno vprašanje, kolega Peterle? Ne. Prav. Potem ima besedo za vami kolega Aleksander Merlo in za njim Rudolf Petan. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Ministrstvu za notranje zadeve z ozirom na to, da vidim, da ministra trenutno ni, postavljam vprašanje, kaj nam lahko poveste o trenutnem pritisku prebežnikov na naše meje. Kakšne so novosti v postavljanju centrov za prebežnike oziroma njihovih lokacijah? In pa kot tretje. Ali smatrate, da so finančna sredstva, namenjena za to, trenutna zadostna in kaj lahko pričakujete v bodoče, ali bodo tudi v letošnjem letu zadostna ali bo potrebno interventno še kaj dodati k temu? Hvala.
Je pa vprašanje naslovljeno na ministra za notranje zadeve. Želite vi, gospa državna sekretarka? Prosim.
Hvala. Na ministrstvu za notranje zadeve bomo glede na to, da je vprašanje zahtevno, pripravili pisni odgovor.
Hvala lepa. Za kolegom Merlom ima besedo kolega Rudolf Petan, potem pa gospa Sonja Areh Lavrič.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani. Torej tudi moje vprašanje se nanaša na tematiko, problematiko pribežnikov, vendar še z nekoliko drugega zornega kota, zato jo bom vseeno prebral. Želel bi se izogniti kakšnim ideološkim notam, zato bom skušal vprašanje postaviti na osnovi dejstev in pa seveda takšen odgovor bi tudi želel. Dejstvo je, da problem pribežnikov je čedalje bolj pereč in tudi vsak dan dobiva nove dimenzije kajti Slovenija ne obvladuje nadzora na meji s Hrvaško in pa z Madžarsko. Kajti to je osnovni problem, to je vzrok. To, kar večkrat slišimo, o nestrpnosti, to so v bistvu že posledice osnovnega vprašanja. Dejstvo je tudi, da zaradi odpora lokalnega prebivalstva proti namestitvi večjega števila pribežnikov v njihovem kraju smo lahko zasledili informacijo ministrstva za notranje zadeve - sedaj ne vem, ali to bilo samo kot gašenje požara ali je to resničen program, kajti če je, potem bi želel nekaj vprašanj. Glede na to, da je vlada, predstavnik vlade izjavil, da bo vlada namestila pribežnike v večje število centrov, da koncentracija ne bo tako velika, da bi - recimo - število teh ljudi v določenem kraju nekajkrat lahko preseglo število lokalnega prebivalstva, in pa podana je bila informacija, da vlada pripravlja gradnjo novega doma namesto doma v Ljubljani. In postavljam sledeča vprašanja. Zanima me, koliko bi naj bilo teh lokacij? To mislim, da je možno odgovoriti. Malce težje na naslednje vprašanje: Kje so te lokacije? Ali so to obstoječe zgradbe in koliko bi naj bilo pri tem novogradenj in pa seveda adaptacij? Še posebej pa me zanima: Koliko sredstev bi bilo potrebno za ta novi dom ali nove domove? In pa seveda: za adaptacijo, če so predvidene in pa če so vsa ta sredstva zajeta v letošnjem proračunu? Mi ga še ne poznamo, vlada pa je svoj proračun že sprejela in seveda zato bi želel odgovor na to. To je en sklop. Drugi sklop se pa nanaša seveda na same vzroke. Vzrok je, kot sem že dejal, nesposobnost ali pa nepripravljenost, da Slovenija nekako prepreči nezakonite vstope v državo ali pa vsaj omeji na za Slovenijo, za število prebivalcev, ki jih Slovenija ima, neko znosno število. Vemo, da čisto 100% hermetično se ne da zapreti, da pribežniki bodo vedno, gre samo za vprašanje števila, ki je za Slovenijo še sprejemljivo in pa primerno, da ne prihaja do težav, v katerih smo sedaj. Vemo, da je tudi veliko ogranizatorjev [[...]] [[Znak za konec razprave.]] [[...]]takoj zaključim, Slovencev, seveda epiloga na sodiščih je to še dobilo bolj malo in zato sprašujem, kako vlada misli organizirati to varovanje slovenske meje, ki je vzrok za vsa ta dogajanja in o govoricah o ksenofobiji in o mržnji, to so posledice. In če vlada misli, kako misli to urediti ali pa mogoče misli, da je to sedaj dobro urejeno. Želel bi seveda odgovor na ta vprašanja. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Petan. Vlada. Prosim, gospa državna sekretarka.
Vprašanje se pač nanaša na isto problematiko, tako da bomo odgovorili tako kot tudi prejšnjemu članu državnega zbora. Pisno. Hvala.
Hvala lepa. Besedo dajem kolegici Sonji Areh Lavrič. Prosim. Se lahko izklopite, gospa državna sekretarka?
Hvala, gospod predsednik. Spoštovani! Sprašujem ministra za informacijsko družbo, gospoda Pavla Gantarja, zakaj je Slovenija še vedno vodilna država v Evropi po odstotku odtoka slovenske pameti v tujino. Lep prosim vlado, da nam ne ponuja odgovorov, kot so: majhnost države, premalo denarja, sredstev, pogojev in podobno. Prav z veseljem sem zjutraj prebrala v dnevnem časopisu o izrednem uspehu gospoda Matjaža Roglja, ki je včeraj postal svetovni računalniški prvak. Zanima me, ali misli vlada na kakršnikoli način nagraditi ta izredni uspeh gospoda Roglja ali pa bo še eden izredni potencial odcuraljal v tujino, tako kot že mnogokateri. Ravno zaradi takih ravnanj vlade vodijo naša podjetja v nekaterih slovenskih regijah nestrokovnjaki, ki povzročajo propad teh podjetij ali pa vlečejo nerazumljive poteze. Kot primer: Elektro Celje, poslovna enota Slovenj Gradec, kjer bo prišlo predvsem zaradi nestrokovnosti, do izgube na delovnih mestih in denarja. Zanima me, kdaj bo vlada pripravila kakšen program, ki bo v bodoče poslušal ustaviti beg slovenskih možganov v tujino in preprečila siromašenje pokrajin, kot so Koroška, Prekmurje, Primorska, Dolenjska itd., ter s tem hlapčevsko pomaga Evropi. Hvala.
Prosim, kdo od pristojnih ministrov želi odgovoriti na to vprašanje? Poslanke in poslanci seveda novemu svetovnemu prvaku gospodu Roglju čestitamo.
Hvala lepa. Spoštovana gospa poslanka, spoštovani poslanci in poslanke. Rekel bi, da je vprašanje odtekanja slovenske pameti v tujino seveda dosti kompleksno vprašanje in se nanaša na vrsto zadev: od seveda šolskega izobraževalnega sistema do možnosti zaposlovanja in poklicev v Sloveniji. Kar zadeva poklice na področju računalništva, informatike, je potrebno povedati, da v Evropi primanjkuje veliko kadra. Številke so zelo velike. Tako, da se to gibanje v Evropi dogaja seveda iz manj razvitih informacijsko v bolj razvite, od Evrope pa seveda potem v Ameriko. To je trend, ki je opažan. Prav zaradi tega seveda vlada namerava, predvsem z državnim programom za prehodno informacijsko družbo, pospešiti in spodbuditi tiste procese, ki bodo omogočili, da bodo mladi ljudje, torej na področju informatike ostali doma, da bodo lahko dobili delo in zaposlitev doma in da bodo delali seveda v svetovnem omrežju, če tako rečem, iz Slovenije ven. Torej ne prodajali, bi rekel, svojega dela, temveč produkt te Slovenije pač po celem svetu. Tako da bodo ukrepi sledili, jih je več vrst. Tudi ukrepi za spodbujanje podjetij na področju visokih tehnologij in programske opreme. Obenem pa, seveda, bomo ustrezno tudi obravnavali gospoda Roglja, ki je dobil to nagrado, takoj ko bomo seveda prišli v stik z njim. Kar zadeva seveda vprašanje v zvezi z drugimi podjetji, če sem vas prav razumel, energetskimi, elektro, pa seveda ne morem tega komentirati. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod minister. Gospa Lavričeva, želite postaviti dodatno vprašanje? [[Ne.]] Hvala lepa. Besedo dajem mag. Janezu Drobniču, za njim kolega Janez Cimperman in gospod Gasparini. Prosim!
Gospod predsednik, hvala lepa, za besedo. Lep pozdrav vsem članom vlade. Spoštovani kolegi poslanci. Rad bi postavil poslansko vprašanje v zvezi s pravicam dnevnega in tedenskega odmora delavcev, zaposlenih v trgovini. Predvsem na področju trgovine že dalj časa ugotavljamo, da se delovni čas podaljšuje preko vse meje, tudi konec tedna, v nedeljo, kar povzroča pri delavcih, zlasti pa seveda delavkah, težave tako v družinah kot sicer širše. Predvsem to velja seveda za mlajše delavke. S tem se seveda ruši družinsko življenje in se poslabšujejo standardi življenja in osebnostnega razvoja. Ima pa to tudi dolgoročne ekonomske posledice v Sloveniji in jih bo tudi imelo. Očitno gre za kršenje delovno-pravne zakonodaje, predvsem glede predpisanega dnevnega in tedenskega odmora, ki ga je običajno težko dokazati, kajti problemi nastajajo v zvezi z registracijo prihajanja na delo in odhajanja, torej z registracijo dela na delovnem mestu. Sedaj postavljam vprašanje ministru za delo, družino in socialne zadeve: Kaj je ministrstvo storilo do sedaj v zvezi z zmanjševanjem in odpravo kršenja pravic do dnevnega in tedenskega odmora delavcev, zaposlenih v trgovini? In nadaljnje vprašanje: Ali nameravate uvesti poostren inšpekcijski nadzor pri trgovcih? Zanima me seveda tudi, kakšni so rezultati v zvezi s tem, če ste že naredili kakšne korake.
Hvala lepa. Kdo od predstavnikov vlade bo odgovoril? Gospa državna sekretarka Belopavlovičeva, prosim, imate besedo.
Spoštovani poslanec! Dejstvo je, da se napake oziroma problemi v zvezi z delovnim časom, tedenskim in dnevnim počitkom, nadurami, razporejanjem delovnega časa v trgovini pojavljajo že nekaj časa. Na to je naša inšpekcija pravzaprav bila ves čas pozorna, spremlja te stvari in je delala tudi v preteklem letu vrsto ciljanih akcij, ciljanih pregledov predvsem v velikih trgovskih centrih, tako kot so Leclerc, Mercator, da ne navajam še ostalih, pa tudi pri manjših delodajalcih. Smo v navezi s sindikatom s področja trgovine in gostinstva. Ravno prejšnji teden je bil tak sestanek s predstavniki sindikatov te panoge na ministrstvu za delo. Dogovorili smo se za nekatere pospešene ukrepe, pospešene akcije, in dela tako inšpekcija za delo na tem področju kot tudi ostale inšpekcije. Skratka, ta nadzor je okrepljen in seveda inšpekcija v vseh tistih primerih, kjer je bila posebej opozorjena, pa tudi takrat, ko opravlja te ciljane akcije - ciljane akcije pa gredo pravzaprav v posamezno panogo s ciljem, da se pregleda predvsem določeno področje, in to je področje delovnega časa, zaposlovanja, prerazporejanja in tako dalje. Tako da te stvari pospešeno potekajo in smo v navezi predvsem s sindikati, ki opozarjajo, kje so ti problemi bolj pereči, kje se splača stvari bolj natančno pogledati oziroma tudi, kje je treba bolj ostro ukrepati.
Hvala lepa. Gospod Drobnič, dodatno vprašanje? Imate besedo.
Postavljam dodatno vprašanje. Običajno se pojavljajo problemi v zvezi z registracijo. Če nimamo registriranega delovnega časa, torej če se delavci obvezno ne registrirajo, je kršitev težko ugotoviti. Zato me s tem v zvezi zanima - torej, postavljam dodatno vprašanje - kako je s predpisi, ki bi določali obvezno registracijo, torej prisotnost delovnega časa.
Prosim, gospa državna sekretarka.
Obstaja zakon o evidencah na področju dela. Gre za zakon, ki zahteva registracijo vsega dela, ki je nad rednim delom, to se pravi nadurno delo, izmensko delo, nočno delo. Tako da ta registracija obstaja. Po drugi strani je pa treba vedeti tudi nekaj. Da smo se z inšpekcijo izrecno dogovorili, da bodo glede na obratovalni čas preverjali tudi število zaposlenih. To se pravi, ve se, koliko lahko nekdo redno opravlja dela - to je 40 ur na teden - in pa tiste možne nadure, ki so možne v okviru tedna osem ur oziroma 20 meseca ali pa leta 180, da se ta fond ur pravzaprav razdeli tudi na število zaposlenih. Tako da se da videti tudi, ali je sploh mogoče v takem obratovalnem času, kot ga nekatere trgovine imajo, alije možno v tem obratovalnem času s toliko števila zaposlenih, kot jih imajo registriranih oziroma kot je sklenjenih pogodb o zaposlitvi, opraviti tudi tisti fond, letni fond rednega delovnega časa in pa nadur. Tako, da tudi to je ena perspektiva in en vidik, s katerega se da kontrolirati ta način dela.
Hvala lepa. Kolega Cimperman, imate besedo. Za vami po vrsti, kolega Gasparini, dr. Maria Ana Tisovic in France Cukjati. Prosim! Kolega Cimperman se opravičuje in bo vprašanja posredoval pismeno.
Hvala lepa. Potemtakem vabim k besedi kolega Gasparinija. Gospod Gasparini, imate besedo!
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani predstavniki vlade, kolegice in kolegi. Prometne nesreče se zgodijo pač na vseh cestah v Sloveniji. Če pa se zgodijo na nekem mestu pogosto, potem govorimo o tako imenovanih črnih točkah. No, ena od takih črnih točk, ki je izhod ali pa, če hočete, priključek avtoceste na avtomobilski cesti - pri Klancu, odprta je bila pred tremi, štirimi meseci. Naj vas spomnim, da sta se prejšnji teden ta tudi dve mladi življenji tam smrtno ponesrečila. Ta priključek je nepregleden, bom rekel. Številni so ti prometni znaki, številni prometni znaki, številne te table, omejitve hitrosti in vse skupaj. Po mojem mnenju vse to pripomore k temu, da je še bolj nepregledno, predvsem če se pride z avtoceste zunaj proti Petrinjam. Vprašam, torej ministrstvo za promet, ali misli kaj z Darsom, z Direkcijo za ceste - ne vem, policija nima pri temnič, edino če kaznujejo tiste, ki gredo čez 40, koliko je omejitev. Ampak vendar, to je zelo nujno, da bi se karkoli tam uredilo. Je ovinek in je nepregledno, zelo zelo riskantno, pravzaprav tudi vhod na avtocesto je tako označen, da ne vem, kaj bi vam še povedal. Ampak mislim, da je to treba urediti. Tam so se prevrnili, ubili itn. Hvala lepa.
Minister za promet, verjetno. Prosim, imate besedo!
Hvala lepa, gospod predsednik. Gospod poslanec. Torej, ne poznam sedaj odgovora. Zahtevali bomo, če še ni bilo narejeno, ponovno preveritev kompletne prometne signalizacije s stališča prometne varnosti in bomo: prvič -dali vam odgovor in pa drugič - tudi ustrezno ukrepali, če bo ugotovljeno, da je potrebno z signalizacijo in prometno ureditvijo tudi ukrepati. Hvala lepa.
Hvala lepa. Lahko gremo naprej. Najprej vabim k besedi dr. Marijo Ano Tisovic, za njo pa kolega Cukjati. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik, za besedo. Vse prav prisrčno pozdravljam. Svoje vprašanje bi naslovila na sekretariat za šolstvo in šport, in sicer dobili smo informacijo, tudi v medijih je bila oziroma v časopisu, da je funkcionalna pismenost oziroma nepismenost Slovencev zelo na nizki stopnji. Vprašala bi torej, kaj mislite ukrepati glede tega, in sicer sprašujem vas: Ali boste spremenili doktrino celotnega obveznega šolstva iz storilnostno faktografske naravnanosti v vsebinsko povezovalno in pa razumsko usmerjeno šolo? Drugič. Ali boste dali še večji poudarek na vseživljenjsko izobraževanje, morda tako, da bi na eni strani spodbujali posameznike, na drugi strani pa obvezovali delodalajce, da dajo večji poudarek na izobraževanje svojega kadra ne samo na manedžerski del kadra, ampak tudi na vse ostale, na vse profile. Tretjič. Ali boste zahtevali od univerz in znanstvenoraziskovalnih inštitutov, da organizirajo in speljejo stalno izobraževanje tehničnih, strokovnih ter visoko izobraženih kadrov o novostih na njihovih področjih, kar pa bi morala seveda financirati deloma podjetja, deloma pa tudi država. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prosim, gospod državni sekretar.
Hvala lepa gospe poslanski za to vprašanje. Vsaj na prva tri vprašanja lahko z zadovoljstvom odgovorim: da. Reforma oziroma prenova slovenskega izobraževalnega sistema je naravnava ravno v smer, na katero ste opozarjali, torej namesto faktografskega znanja več vzgoje za razvijanje sposobnosti, za vseživljenjsko učenje itd. Glede vseživljenjskega izobraževanja tudi predlog nacionalnega programa, gre v smer, o kateri ste govorili. Na četrto vprašanje pa mislim, da bomo poskušali pridobiti podrobnejši odgovor pristojnosti sektorja za visoko šolstvo in vam ga bomo posredovali pisno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Preden bomo zaključili današnje delo z obvestilom o odstopu posameznih funkcionarjev državnega zbora, nam je ostalo še sedem prijavljen poslanskih vprašanj oziroma pobud. Po vrstnem redu kolegi France Cukjati, Ivam Mamić, kolega Sušnik, kolegica Majda Zupan, kolega Branko Kelemina, kolega Čebulj in na koncu kolega Jože Tanko. Gremo po vrstnem redu, najprej kolega France Cukjati. Prosim. Kolega Cukjati. Prosim.
Lep pozdrav. Spoštovani! Moje vprašanje je naslovljeno na Ministrstvo za zdravstvo, in sicer gre za naslednje. Pred dnevi so mediji povzeli namero Ministrstva za zdravstvo, da način oblikovanja in vrednotenja programa osnovnega zdravstva drastično spremeni. Ambulantni program splošne medicine se je namreč doslej oblikoval in vrednotil tako glede na število opredeljenih pacientov - to je število pacientov, ki gravitirajo na ambulanto - kot tudi glede na obseg opravljenega dela - to je število obiskov in opravljenih storitev. V bodoče pa, tako minister, naj bi se ambulanti program ocenjeval le po številu opredeljenih pacientov, torej brez ozira na obseg opravljenega ambulantnega dela. Glede na to, da slovenski bolniki obiščejo splošnega zdravnika v povprečju enkrat pogosteje kot povprečni evropski bolniki in da prepogosto obiskovanje zdravnika po nepotrebnem polni čakalnice, daljša čakalno dobo in nižjo kvaliteto zdravstvene obravnave, sprašujem: Ali ima Ministrstvo za zdravstvo namen povsem se otresti naloge reševanja problema prepolnih čakalnic? Ali želi gospod minister odločanje o tem, koliko pacientov naj zdravnik pregleda oziroma kolikokrat na leto naj bi povprečen Slovenec prišel do zdravnika, povsem prepustiti zdravniku ali pa namerava ob tem zdravniku tudi naložiti, da obravnava vse in takoj, kotsi to zaželijo? S tem pa bi bile čakalnice še bolj polne in tisti, ki resnično potrebujejo zdravniško pomoč, bi še težje prišli do zdravnika. Evropske izkušnje jasno kažejo, da predstavlja povpraševanje po zdravstvenih storitvah enega ključnih vprašanj javnega zdravstva; vprašanj, ki jih lahko obvlada le jasna in odločna državna zdravstvena politika. Ali naj torej namero Ministrstva za zdravstvo razumemo kot napoved, da se bo ministrstvo v tem mandatu izogibalo reševanju težjih vprašanj slovenskega zdravstva? Naj to pomeni, da bo ministrstvo skušalo preložiti ta vprašanja na ramena tistih, ki za njihovo reševanje nimajo ne pooblastil in ne političnih vzvodov - to je na ramena neposredne zdravstvene službe, v škodo vseh, predvsem pa tistih, ki so zdravstvene usluge resnično potrebni. Hvala.
Hvala lepa. Prosim, gospod državni sekretar.
Hvala, gospod predsednik. Hvala, dr. Cukjati, za postavljeno vprašanje. Z veseljem bi vam odgovoril, da Ministrstvo za zdravstvo se ne namerava izogibati težjim problemom, ki se pojavljajo v zdravstvu. Nasprotno od tega - lotevamo se jih. Tudi mi smo zaznali ta problem preobremenjenosti splošnih zdravnikov. Tudi mi smo zaznali ta problem, da slovenski pacient v povprečju oziroma slovenski državljan sedem in polkrat na leto obišče zdravnika v primerjavi z nekimi drugimi primeri v drugih državah, kjer državljani veliko manj obiskujejo zdravnike. Naše videnje tega problema je, da je ravno obstoječi sistem financiranja splošnih ambulant povzročil ta problem, da se bolniki eventualno prevečkrat naročajo na posamezne preglede oziroma da se prevečkrat pojavljajo v čakalnicah. Zato smo skupaj z zdravstveno zavarovalnico oziroma z zavodom za zdravstveno zavarovanje in z ostalimi partnerji v procesu splošnega dogovarjanja za pogodbeno leto se dogovorili oziroma sprožili procese, s katerimi bi te probleme omejili do te mere, da bodo zadovoljili pereče probleme v zdravstveni blagajni in hkrati tudi preobremenjenost slovenskih splošnih zdravnikov. Naše videnje je tako, da bomo s tem, ko bomo vezali sistem plačevanja na glavarino in hkrati - to moram povedati oziroma dodati - pripravili določene elemente motivacije za več preventive, za manjše napotovanje na sekundarni nivo, da bomo s tem pač omogočili, da se bodo ti problemi rešili. Če želite, bi vam pa v skladu z roki, ki pritičejo temu poslanskemu vprašanju, morda pripravili detajlnejši odgovor na to vprašanje, kjer bi popisali naše namere oziroma vizije, kot jih imamo na ministrstvu. Hvala.
Hvala lepa. Dodatno vprašanje? Prosim!
No, srčika problema je ravno v tem, da je ministrstvo ubralo tisto pot, ki je morda primerna samo za specialistično dejavnost, ne pa za splošne ambulante, kjer zdravnik ne more v ničemer regulirati povpraševanja, saj ljudje pridejo in ko pridejo, jih mora obravnavati. In sam pristop bo verjetno - če bo tako narejeno - tako, kakor sem v prvotnem vprašanju napovedal. Hvala.
Hvala lepa. Prosim!
Hvala. Torej, sam model je veliko bolj kompleksen, zato predlagam, da vam obrazložimo pismeno in da se tudi eventualno srečamo in še dodatna vprašanja pojasnimo. Hvala.
Hvala lepa. Prosim? Ni več dodatnega vprašanja. Kolega Ivan Mamić ima vprašanje, za njim kolega Sušnik.
Hvala lepa. Pozdravljeni vsi prisotni! Imam dve vprašanji s terena. Prvo vprašanje je ekološko, iz Posočja. To je vprašanje za ministra za okolje in prostor, gospoda Kopača, glede sežiganja mesne moke v cementarni Anhovo. Ker imamo dosti opravkov in stikov z ljudmi na terenu, so mi postavili vprašanje, da se bojijo, so pač skeptični, da se ne bo ponovila zgodba o azbestozi, ki je prinesla ogromno nesreče v Kanalsko dolino. Torej pravijo, da je okrog tisoč ljudi bolnih zaradi te azbestoze [[znan je primer tudi pokojnega gospoda Staniča]] . Sprašujem, ali lahko dobimo zagotovilo, da so analize pred sežigom mesne moke - če so kakšne analize, s kakšnimi rezultati, seveda otipljivimi. In kakšni rezultati so potem, po sežigu. Če je kaj takega narejeno ali se misli narediti in da bi s temi podatki šel med ljudi in jim povedal. Jaz bi bil zelo zadovoljen, da bi tisti odgovor, ki so ga že dobili po televiziji, da ni nič narobe, da ni nič oporečnega, ampak oni se bojijo zaradi tega, ker se vsa leta, dokler so se proizvajali azbestno-cementni proizvodi, kot so cevi, pa salonitne plošče pa te ostale kritine, da se ne bi to še enkrat ponovilo. Drugo vprašanje je iz Vipavske doline za Ministrstvo za promet. Mislim, da gre za 12 primerov, ki se niso strinjali, da bi odprodali zemljišče za izdelavo hitre ceste in seveda potem se je to razlastninilo in po postopku se je pač cesta naredila; ampak že več kot 3 leta, kar je cesta odprta, niso dobili plačila za tisto zemljo, ki jim jo je država vzela. In zdaj seveda me sprašujejo, če bom jaz to stvar malo pognal naprej in da bi radi dobili odgovor, kako je s tem. Imam pa še eno vprašanje tukaj iz parlamenta. Tisto, kar je gospod Jelinčič postavil že na otvoritvi te dvorane: kako je s temi mikrofoni, ali se bojo podaljšali in če se bo kakšna polička naredila. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glede drugega vprašanja sem že pojasnil, da tehnične službe delajo po svojih najboljših močeh. Danes je slišnost boljša, kot je bila, se pripravljajo tudi novi mikrofoni, tako da bo ta še boljša. Želi kdo odgovoriti na prvo vprašanje kolega Mamića? Prosim, minister Kopač.
Hvala spoštovani gospod poslanec. Rad bi odgovoril na vaše vprašanje v zvezi s sežiganjem - zaenkrat maščob, potencialno kostne moke - v cementarni Anhovo. Ta pojasnila, ki jih želite od mene, smo prebivalcem Deskel in Anhovega že podali, vendar seveda nekega informiranja nikoli ni zadosti, posebej ob tako občutljivi temi. Nesporno lahko tudi z diagrami, z izrisanimi diagrami dokažemo, kako je uporaba mesno-kostne moke ali živalskih maščob kot energenta bistveno čistejša za okolje, kot je uporaba na primer mazuta. Cementarna Anhovo deluje na mazut. Mazut je glavno gorivo, kurijo tudi druge stvari, ampak v glavnem je glavni energent mazut. Upam si odgovorno trditi, da v kolikor bi namesto mazuta uporabljali izključno in samo kostno moko in živalske maščobe, bi bile emisije v zrak bistveno manjše, kot so danes. To se, kot pravim, da dokazati z diagrami, kajti pri poskusnem sežigu živalskih maščob v cementarni Anhovo je po posebnem naročilu sodeloval Inštitut za varovanje zdravja iz Maribora, je tja pripeljal tudi mobilne merilne naprave. Kar pa se tiče sežiga kostne moke, imamo zelo dobre meritve opravljene od primera, ko so imeli poskusni sežig v sežigalnici v Lendavi. Tako da ti rezultati obstajajo in so ne samo pomirjujoči, ampak so razveseljujoči za uporabo kostno-mesne moke in živalskih maščob kot energenta. Prepričan sem, da je to eden od - ne bom rekel, da je ne vem kakšna energetska prihodnost od tega odvisna, ampak prepričan sem, da je to eden od mnogih energentov prihodnosti. Verjamem pa, da je strahov v zvezi z azbestom v dolini okoli Anhovega veliko, vendar moram poudariti, da je pri azbestu šlo za izdelek in ne za energent. Razumel bi enačenje strahov pred emisijami iz dimnika, če bi šlo za strahove v zvezi z mazutom vis-a-vis strahovom v zvezi z sežiganjem npr. živalskih maščob. Ampak gre za strahove v zvezi z dvema različnima stvarema. No, kakorkoli že. Če bomo tudi z vašo pomočjo uspeli dodatno z informiranjem prepričati prebivalce o neškodljivosti uporabe tega energenta, mi bo seveda v veliko zadovoljstvo. Rad bi pa rekel še nekaj v zvezi z sežiganjem kostne moke in pa živalskih maščob. Še ko sem bil jaz majhen, smo doma uporabljali lojne sveče. Loj kot energent je človeštvo uporabljajo stoletja in tisočletja in ne razumem, res ne razumem tega velikega strahu, ki so ga nekateri pravzaprav podžigali v primeru kurjenja maščob v cementarni Anhovo. Še to bi rad rekel. Cementarna Anhovo je ves čas do konca lanskega leta v skladu z obstoječimi predpisi in v skladu z obstoječimi dovoljenji počela ali pa sežigala, kar je pač sežigala. Ta hip je v remontu, mislim, da montirajo nove merilne naprave in pa naprave za preprečevanje potencialno škodljivih emisij. Mislim, da poženejo obrat ponovno v začetku marca in takrat bodo seveda morali upoštevati bistveno ostrejše pogoje, ki za njih veljajo po preteku prehodnega obdobja, ki pa se je končalo koncem lanskega leta. Želim torej povedati, da so tudi novi predpisi, ki so ostrejši, taki, ki jih bo pač morala cementarna Anhovo upoštevati in v kolikor bodo lahko izkazali upoštevanje teh predpisov, bodo smeli kuriti, kar bodo pač smeli, kar pa bo presegalo dovoljene emisije, pa jim ne bo dovoljeno. Tako da ta hip ne znam povedati, ali bodo vse energente, ki so jih do sedaj uporabljali [[gume, odpadna olja itn.]] , ali jih bodo še lahko kurili tudi v prihodnje. Če bodo izpolnjevali nove strožje kriterije, jih bodo lahko, če pa ne, pa ne. Še enkrat pa bi rad poudaril, da je sežiganje živalskih maščob, predvsem tega, pa tudi kostno-mesne moke, nekaj, kar se zelo evidentno dokazano, da predstaviti kot okolju manj nevarno, kot kurjenje najbolj običajnega energenta, to je mazuta. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo dajem kolegu Francu Sušniku.
Spoštovani predsednik, poslanke, poslanci, predstavniki vlade. Moje vprašanje se bo nanašalo na izkoriščanje alternativnih energetskih virov, točneje na izkoriščanje lesne mase, biomase, za potrebe oskrbe s toplotno energijo. K temu me je spodbudila navedba, ki sem jo slišal v tej hiši ob obravnavi enega poročila o delu sklada kmetijskih zemljišč in gozdov, in tam se je slišalo, da v gozdu ostane približno 30% letnega prirastka. Prav tako pa ni treba biti, ne vem, pretirano pameten, da po prvem sprehodu po naših gozdovih ne bi ugotovili, da nam v gozdu propada ogromno naravno bogastvo. Dela se škoda, mislim, da se zaradi tega ne izkoristi v celoti ves potencial, ki ga Slovenija zaradi svoje poraščenosti z gozdom ima, in da smo tukaj še zelo daleč v primerjavi s primerljivimi evropskimi državami. Že sam podatek, da v Avstriji trenutno deluje, mislim, da od 360 do 400večjih sistemov za izkoriščanje biomase, pove, kakšna je situacija pri nas; to je spodbujanje investicij na tem področju. Mislim, da je tudi eden od možnih elementov skladnega regionalnega razvoja. To se je pokazalo vsaj v sosednjih državah, v primeru Avstrije, da so se z izgradnjo teh sistemov ponudile možnosti zaposlovanja in s tem posredno ohranjanja poseljenosti podeželja. V Sloveniji smo na začetku, jaz poznam vladni program, mislim pa, da je ta zagon nekako preveč sramežljiv, preveč skromen. Zato sprašujem predstavnike vlade, kdaj ocenjujete, da bi bili tudi na tem področju evropsko primerljivi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predstavnik vlade? Gospod Kopač, izvolite!
Spoštovani poslanec Sušnik! Povsem natančno vam ne bom znal odgovoriti, ker nisem bil pripravljen na to vprašanje. Lahko pa rečem, da ministrstvo za okolje in prostor v letošnjem programu dela vlade pripravlja - in to je bilo posredovano tudi parlamentu - program aktivnosti za uporabo biomase. Lahko povem, da smo ta hip v intenzivnih razgovorih z institucijo, ki deluje v okviru Združenih narodov in se imenuje GEP, to je "Global Environment Programme", za pridobitev 4,3 milijona ameriških dolarjev donacij, ki pa bi nam jih dali pod pogojem, da jih združimo s svojimi sredstvi, s sredstvi občin in sredstvi privatnih investitorjev, za izgradnjo kotlovnic oziroma ustreznih naprav za koriščenje biomase. Ta donacija je dana ali pa naj bi bila dana, če jo bomo pridobili, zaradi tega, ker sami veste, da je začetna investicija v resnici nerentabilna in je treba premostiti razliko med investicijo - na primer instalacije na plin - glede na instalacijo, ki jo uporablja biomasa. Ta donacija, če nam jo bo uspelo pridobiti in bo o njej seveda še govor, naj bi bila dana pod pogojem, da gre za "revolving" kredit; skratka, ne kot donacija, ki jo podariš nekomu, ampak kot nekaj, kar dolgoročno in pod ugodnimi kreditnimi pogoji posodiš nekomu in mora seveda tudi vrniti. Ministrstvo posebnih sredstev za to v predlogu letošnjega proračuna sicer nima, pač pa je v to usmerjena poslovna politika ekološko-razvojnega sklada, ki, kot veste, išče investitorje in ekološko razvojni sklad je bil na nek način boter izgradnje tovrstnih kapacitet v občini Gornji Grad in tudi drugje. Ta hip vem, da je še vedno aktualno, čeprav so se na lokalni ravni precej skregali, razmišljanje o tovrstni investiciji v občini Preddvor in mislim, da še na nekaj drugih mestih v Sloveniji. Vsekakor je aktivnost ministrstva za okolje in prostor v to usmerjena. Zavezuje nas tudi sporazum iz Kjota, po katerem smo dolžni zmanjšati količino izpušnih plinov v ozračje in zaradi tega moramo nadomeščati obstoječe energente z novimi. Zavezujejo nas zaveze v zvezi s povečevanjem obsega obnovljivih virov energije in navsezadnje nas v to usmerja tudi naša želja po ohranitvi kulturne krajine, torej neke vrste boj proti zaraščanju slovenskega podeželja. Ravno v tovrstni izkoriščenosti bio mase vidimo možnost, da bi v sodelovanju z ministrstvom za kmetijstvo tudi preprečevali množično zaraščanje nekaterih površin. No, kakorkoli že, vaše vprašanje je bilo, kdaj bomo primerljivi z Evropo. Evropa, kar se tega tiče, nima nekega enakega ali pa enakovrednega kvalitativnega napredka. Mislim, da je daleč pred vsemi Avstrija, in prepričan sem, da z Avstrijo, kar se tega tiče, žal še dolgo ne bomo primerljivi, trudili se pa bomo, da bomo seveda primerljivi s kom drugim, ki pa še zaostaja za Avstrijo.
Naslednja je na vrsti gospa Majda Zupan. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani gospodje ministri, predstavniki vlade, spoštovane poslanke in poslanci. Odločila sem se, da postavim svoje poslansko vprašanje ministru za zdravstvo oziroma predstavniku tega ministrstva. V zadnjih dneh sem se kar nekajkrat naključno srečala z bolniki, ki so se ali pa še zdravijo na onkološkem oddelku kliničnega centra v Ljubljani. Vsi so potožili, kako neustrezne so prostorske razmere na tem oddelku. Razmere so res težke, tako za bolnike kot za zaposlene, ki se trudijo, da bi to vsaj na nek način omilili. Veliko upanje pa je bila novica, da izgradnja onkološkega inštituta letos na prioritetni listi, vendar pa ostaja bojazen, da se bo gradnja zavlekla. Vsak dan pa prihajajo novi bolniki, ki potrebujejo ustrezno terapijo in prav radio terapija v tehniki je velik problem, saj so naprave na tem oddelku že stare. Kot smo pred dnevi slišali na televiziji, je ta oprema zastarela in na tem področju zaostajamo za nekaterimi državami, tudi za Poljsko, za več kot 10 let. Nekatere bolnike bodo celo morali napotiti na zdravljenje v tujino. Vlada je sprejela predlog proračuna za letos in kot smo obveščeni, je namenila onkološkemu oddelku le 300 milijonov, medtem ko stane naprava za obsevanje 700 milijonov. Postavljam naslednje vprašanje. Kdaj računate, da bo izgradnja onkološkega inštituta končana in ali bomo res dopustili, da bodo naše bolnike, ki se zdravijo za to težko boleznijo, pošiljali v tujino, ker ne premoremo prepotrebnega aparata za obsevanje? Hvala lepa.
Hvala lepa. Predstavnik vlade, gospod Vrhunec izvolite.
Hvala za postavljeno vprašanje. Hvala, gospa predsedujoča za, besedo. Tako kot ste ugotovili, spoštovana gospa poslanka, tudi mi ugotavljamo, da razmere na onkološkem inštitutu so zelo slabe. Hkrati pa vas moram obvestiti, spoštovani zbor, da če bi želeli v celoti obnoviti slovenski zdravstveni sistem oziroma investirati v slovenski zdravstveni sistem tako, da bi bil vreden veselja če lahko temu tako rečem, bi potrebovali ta hip oziroma v naslednjih treh letih - tako kot mimogrede zakon o investicijah v zdravstvu predvideva - bi potrebovali 60 milijard tolarjev. Seveda tega denarja ni na voljo. V Sloveniji tega denarja ni na voljo.Zato, ker v Sloveniji nismo dosegli tega družbenega konsenza, da bi se dogovorili, kaj so in katere so prioritete na področju investicij. Letos imamo določeno vsoto denarja za investicije na voljo in v okviru te vsote smo seveda namenili oziroma smo neko prioriteto namenili tudi onkološkemu inštitutu v Ljubljani za izgradnjo onkološkega inštituta. Vendar vam pa že na tem mestu lahko povem, da na žalost, na našo veliko žalost se ta gradnja vleče in verjetno se bo še dodatno zavlekla. V zvezi s problematiko investiranja v opremo, ki ste jo omenili. Na to vprašanje bi moral poiskati dodaten odgovor na samem ministrstvu oziroma pri svojih sodelavcih, vendar vseeno vam moram povedati, da ministrstvo za zdravstvo oziroma vlada kot upravljalec, kot lastnik zdravstvenih institucij ni tista, ki je skrbnik investiranja v tekočo opremo. Samo pomaga zdravstvenim zavodom, drugače pa zdravstveni zavodi, bolnišnice se financirajo prek zavoda za zdravstveno zavarovanje, prek letnih pogodb in so tudi oni dolžni oziroma njihovmenedžment je dolžan investirati tekoče, letno v opremo. Seveda bomo mi na ministrstvu za zdravstvo zagotovili, da bojo spoštovali te obveznosti, ki jih imajo kot menedžment, kot ravnalci v organizacijah, to vam zagotavljam. Hkrati vas pa pozivam, da z razumevanjem sprejmete omejitve, s katerimi se soočamo. Hvala.
Hvala lepa. Želite dopolnilno vprašanje? Zadovoljni. Hvala lepa. Naslednji je na vrsti gospod Čebulj Franc. Se opravičujem, gospod Branko Kelemina.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani vsi skupaj. Prvo vprašanje. Kdaj bo vlada oziroma njeni organi poskrbeli za plačilo računov za sklenjene posle z gospodarstvom in podjetniki? Računi namreč niso plačani tudi več mesecev, tudi po več kot pol leta in to brez obresti. Na primer, plačujejo se računi na obroke, vsake dva, tri mesece po 10 do 20 procentov računa. Govorim o finančni nedisciplini, ki jo povzroča vlada. Vlada, ki bi morala biti za vzgled urejenega finančnega poslovanja v državi, počne ravnoobratno. To vprašanje, se pravi finančne discipline oziroma nediscipline in razumnih plačilnih rokov, sem postavil že večkrat, tudi ob predstavitvi gospoda Ropa za ministra, vendar nikoli ni bilo odgovora. Odgovor na to vprašanje pričakuje veliko prizadetih. Vljudno prosim, seveda, cenjeno vlado za odgovor na to vprašanje. Naslednje vprašanje bi se glasilo - vladi zopet. Dravske elektrarne Maribor proizvedejo skoraj četrtino električne energije v Sloveniji - po 2,6 tolarja za kilovatno uro, dočim Termoelektrarna Trbovlje, na primer, po 17 tolarjev 24. Sprašujem, kam gre profit od mariborskih elektrarn in kakšno korist ima mariborska regija od teh elektrarn, če dobijo plačano elektriko po 2,6 tolarja? Kam se preliva ta dobiček? Tretje vprašanje bi hotel postaviti gospodu generalnemu sekretarju, ker je z zavajajočim odgovorom mojemu poslanskemu kolegu, gospodu Jerovšku, odgovoril, da v elektrosistemu ni nobenih problemov in da je vse pod kontrolo vlade in da je vse v najlepšem redu. Jaz pa bom sedaj dokazal s konkretnim dokumentom iz Gospodarske zbornice Slovenije, združenje za energetiko, kjer so med drugim zapisali, poslali pismo gospodu Feriju Horvatu na odbor za gospodarstvo: "Spoštovani predsednik, gospod Horvat. Predlagava, da Odbor za gospodarstvo državnega zbora Republike Slovenije obravnava zlasti "- samo nekaj bom navedel -" potrebno, da se jasno opredeli ministrsko odgovornost za področje energetike, sedaj energetsko gospodarstvo nima pravega sogovornika." Še eno: "..Potrebo po jačanju položaja inugleda slovenske energetike kot celote in interesu rasti slovenskega gospodarstva, da se uredi." In cela vrsta drugih pripomb. To sta podala predsednik združenja za energetiko Gospodarske zbornice Slovenije, dr. Franc Čeblin in sekretar združenja za energetiko Gospodarske zbornice Slovenije Niko Martinec. Ali torej trdite, spoštovani gospod generalni sekretar, da ta dva gospoda lažeta in da tudi gospodarstvo ne ve, kaj se v tej državi dogaja, in da tudi gospodarska zbornica laže? Ali trdite vi to, gospod generalni sekretar? Če to trdite, bi prosil vaše pojasnilo.
Hvala lepa. Gospod Bandelj, izvolite.
Hvala lepa. Seveda ne trdim, da lažeta. Vsak lahko seveda svoje probleme in probleme, ki jih imajo z delovanjem, bodisi osebnim ali službenim, vidi z različnih vidikov. Vendar nesporno dejstvo je, da v slovenski državi veljajo predpisi in po teh predpisih popolnoma jasno izhaja, kdo je pristojen organ za področje energetike. Da bi si kdo želel drugačen način ureditve, drugačne kadrovske rešitve, to seveda je možno in to se tudi dogaja. Konec koncev imamo tudi velikokrat celo spremembe organizacijske v tem smislu, da ustanavljamo ministrstva in jih potem spet ukinjamo. Skratka, idej o tem, na kakšen način naj kaj funkcionira, je veliko. Vendar slovenska država mora funkcionirati v skladu z zakoni, ki veljajo. Po teh zakonih je nesporno pristojno ministrstvo za gospodarstvo, tudi za področje energetike. Povedal sem prej, da namerava vlada to racionalneje in bolje urediti na način, da bo področje energetike prenesla v ministrstvo za okolje in prostor. Tako da to, kar ste prebrali, ne vidim, v čem bi bilo v opreki s tem, kar sem prej rekel. Odgovoril bi še na prvo vprašanje, čeprav če bo potrebno, bo tudi finančno ministrstvo še kaj doreklo. Problem finančne discipline je prav gotovo velik problem v tej državi, ni ga enostavno rešiti. Tudi v primeru, ko gre za plačevanje iz sredstev državnega proračuna, so težave, kajti vedno je teh sredstev, ki pridejo iz javnih sredstev, iz davčnega sistema - so pač omejena, do tega se pristopa racionalno, racionalno se načrtuje tudi poraba in seveda tudi racionalno izvaja. Zato se je težko držati vseh plačilnih rokov, vendar se vsa ministrstva trudijo, da se tega držijo. Seveda pa imamo v letošnjem letu še dodaten problem. Namreč, prejšnja vlada je pustila tej vladi nasledstvo 22 milijard neplačanih računov. V bistvu so sredstva, ki so ostala nepokrita, in računi, ki so ostali neplačani, takšnih dimenzij, da so ponekod celo sredstva oziroma ti neplačani računi presegli možnosti začasnega financiranja v letošnjem letu do sprejetja proračuna. Prav gotovo je težko sanirati izpad 22 milijard. Prav gotovo je bilo tudi težko zaključiti sploh predlog državnega proračuna zaradi tako velikega izpada sredstev oziroma nekontroliranega prevzemanja obveznosti s strani prejšnje vlade in zadolževanja na račun bodočih vlad. Vendar se kljub vsemu vlada zaveda tega problema in bo poskušala prioritetno razrešiti prav ta odprta vprašanja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dopolnilno vprašanje? Izvolite, gospod Kelemina.
Hvala lepa. Če so to zdaj vsi odgovori na vprašanja, potem se ne bi strinjal s takimi odgovori oziroma z njimi nisem zadovoljen. Mimogrede bi povedal samo to, da gospod generalni sekretar zopet zavaja in govori o nekem puščenem dolgu. Bomo videli, kaj bo pokazalo finančno poročilo o proračunu za leto 2000; takrat bomo videli, kako je bil planiran proračun, koliko je bilo sredstev porabljenih in koliko jih ni bilo porabljenih, ker ni bilo denarja, ker je bil proračun prenapihnjen, prenapet. In kdo je proračun postavil in sprejel, to je pa drugo vprašanje, tega pa vi niste povedali. Vi sedaj seveda govorite samo, da je nekdo porabil denar in pustil dolg, ki ga prav gotovo ni pustil upravičeno, celo z ukrepi, ki jih je sprejel, je ta dolg bistveno zmanjšal, bil bi bistveno večji, če bi se uresničil predlog proračuna v celoti. Vendar ne glede na to, ker nisem zadovoljen z odgovorom, prosim, da državni zbor odloči v skladu s prvim odstavkom 29. člena poslovnika, da se naloži vladi, da do razprave v državnem zboru pripravi temeljit odgovor na to vprašanje in predlaga ukrepe za ureditev razmer na tem področju; se pravi, s področja finančne discipline. Prosil bi tudi, da se v skladu z 29. členom poslovnika opravi razprava v poslovniških rokih. Hvala lepa.
Hvala lepa. Če dovolite, gospod Kelemina, gospa Kamnar želi dodatno odgovoriti na prejšnje vprašanje, pa bomo potem glasovali o vašem predlaganem sklepu. Hvala lepa. Gospa Kamnar, izvolite.
Lepa hvala za besedo. Mislim, da je treba še malo pojasniti vprašanje v zvezi z neplačanimi obveznostmi. Poleg tega prihaja vlada v teh dneh v državni zbor s proračunom za leto 2001 in mislim, da se bo ob tej priložnosti zelo jasno razčistilo tudi vprašanje leta 2000 oziroma neplačanih obveznosti iz leta 2000. Dejstvo namreč je, če samo še dopolnim gospoda generalnega sekretarja, da je v letu 2000 prišlodo izpada proračunskih prihodkov iz naslova davka na dodano vrednost v višini 30 milijard tolarjev. Do tega izpada ni prišlo zaradi napake v planiranju, ampak zaradi povsem spremenjene strukture potrošnje v tem smislu, da je bila bistveno povečana struktura torej je bil povečan izvoz in ne domača potrošnja in to je razlog, zakaj je prišlo do izpada proračunskih virov. Ta ugotovitev ni samo ugotovitev te vlade, ampak tudi nekaterih eminentnih strokovnjakov iz ekonomskega področja, tako da verjetno vam ta ugotovitev ni nova. Drugo dejstvo, ki je bilo prisotno, je bilo pa to, da v lanskem letu ni prišlo do relabalansa proračuna, ki bi edini lahko pripeljal do krčenja proračunskih pravic, ki so bile s proračunom določena. In eno in drugo je pač privedlo do tega, da ostajajo računi za leto 2000 neplačani in plačani bodo verjetno ne prej kot takrat, ko bo proračun za leto 2001 sprejet. Hvala lepa.
Hvala lepa. 29. člen, in sicer prvi odstavek 29. člena poslovnika pravi, da poslanec, ki je postavil poslansko vprašanje - v tem primeru gospod Kelemina - lahko predlaga, da se o odgovoru vlade opravi razprava v državnem zboru. Državni zbor brez razprave in obrazložitve glasu odloči o tem, ali se opravi in kdaj se opravi razprava o poslanskem vprašanju gospoda Kelemine. Razprava se lahko opravi najprej po preteku 48 ur od sprejema sklepa. Tako prehajamo v prvem delu na odločanje o predlogu poslanca gospoda Kelemine, ali zbor razpravlja o odgovoru vlade na njegovo postavljeno poslansko vprašanje. Če bo zbor v tem prvem delu odločil, da se opravi razprava, bomo nadalje glasovali, kdaj, kateri dan bomo to razpravo s predstavniki vlade opravili. Spoštovani kolegi, kolegice, v prvem delu torej glasujemo o tem, ali se o odgovoru vlade opravi razprava. Glasujemo! Od navzočih 50 poslank in poslancev je za predlog glasovalo 16, proti 29. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 29.]] Ugotavljam, da zbor predloga gospoda Kelemine, da se opravi razprava o poslanskem vprašanju, ni sprejel.
Ni pomembno za to državo. Hvala lepa.
Hvala. Naslednji se je javil gospod Čebulj. Izvolite. Gospod Franc Čebulj, na vrsti ste za postavitev poslanskega vprašanja. Ga ni. Nadaljujemo. Gospod Jože Tanko. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Vsem prav lep pozdrav. Postavil bi dve vprašanji s področja, ki ga pokriva ministrstvo za okolje in prostor oziroma gospod Kopač. Prvo vprašanje se nanaša na področje odpadkov, ki je po vseh študijah in ocenah ena najslabše, če ne prav najslabše, rešenih nalog v okviru varstva okolja v Sloveniji. Mnoga leta so se odpadki odlagali na številna večja odlagališča, ki so bila praviloma divja, prav tako je bilo poleg še na tisoče manjših odlagališč, prav tako divjih. Čeprav je država sistematično spodbudila povezovanje občin s ciljem, da se uredi nekaj tako imenovanih regijskih odlagališč, pa se ti projekti zelo težko realizirajo predvsem zaradi nasprotovanja številnih skupnosti in pa eko varstvenikov. Prav zaradi tega so bile mnoge lokalne skupnosti prisiljene urediti, legalizirati in razširiti obstoječe deponije, da so si zagotovile varno odlaganje odpadkov za naslednjih 10 do 15 let. Zanima me, zakaj več projektov, kljub izpolnjevanju vseh razpisnih pogojev v preteklih letih, ni bilo sofinanciranih, čeprav so bile izvedene sanacije oziroma posegi v skladu z vsemi predpisi in čeprav na teh področjih ni nobene druge možnosti odlaganja odpadkov, pa tudi država in občine v naslednjih nekaj letih ne bodo uspele zagotoviti primernejših deponij in tudi ne sežigalnic. Zanima me, kakšni bodo kratkoročni in dolgoročni ukrepi ter spodbude za urejanje težav na tem področju. In drugo vprašanje se pa nanaša na področje voda. Se pravi, vemo, da je voda najpomembnejše živilo in da je zagotavljanje oskrbe z zdravo, neoporečno pitno vodo ena najpomembnejših javnih služb; da je to področje slabo, nepopolno oziroma zelo nedosledno urejeno. Mnogi vodovodi, predvsem tisti, ki so grajeni z lastnimi sredstvi državljanov, ponavadi nimajo urejene dokumentacije, še manj upravljanje in odgovornost za oskrbo s kvalitetno pitno vodo. Inšpekcija nalaga občinam, čeprav ni solastnik, niti upravljalec, da poskrbijo za en odvzem vzorcev in plačilo stroškov pregledov, županom pa v primeru neizvrševanja predpisujejokazni za neizvajanje teh določb. Kljub številnim poskusom, pa ni možno prenesti lastnine na občine in upravljanja na javna podjetja, niti ni možno določiti drugega upravljalca. Sprašujem se, sprašujem, kdaj bodo sprejeti zakonski in podzakonski akti, ki bodo končno učinkovito posegli na to, za splošno varnost in zdravje pomembno področje? Hvala.
Hvala lepa. Predstavnik vlade, gospod Kopač, izvolite.
Poskušal bom odgovoriti, čeprav tega zadnjega vprašanja nisem čisto dobro razumel, kdaj bodo sprejeti zakonski, podzakonski akti. Ne vem, kateri podzakonski akti še niso sprejeti s tega področja, torej kar se tiče vodooskrbe. Morda je kakšen, pa ne vem. Ne bom trdil, da sem prepričan, da ga ni. Vendar za njega v resnici ne vem. No, kar se tiče vodooskrbe, je to pristojnost občin po naši zakonodaji. Verjamem, da se mnoge občine težko same s tem spopadajo. Država pri tem poskuša pomagati. Vsako leto je za to namenjenih nekaj sredstev. Lansko leto je potekal javni razpis, ki je vabil občine k projektom vodooskrbe, kjer je na ministrstvo prišlo - to vem, ker sem že sam to reševal - v decembru mesecu 38 popolnih vlog. Letos naj bi sofinancirali do 20 odstotkov 14 izbranih projektov. Vem pa, da to seveda še zdaleč ne zadošča za to, da bi se ta problem v mnogih slovenskih občinah kaj hitro rešil. No, kar se tiče upravljanja z vodovodi: ribniškega problema ne poznam, poznam pa problem nekaterih drugih občinah, kjer občine v resnici nimajo nobenega vpliva na upravljavca za vodooskrbo. Ta problem ministrstvo za okolje in prostor enostavno ne zmore rešiti, vprašanje je, če ga sploh zmore tudi državni zbor ob morebitnem, celo 100-odstotnem soglasju vseh poslancev, ker imamo na to temo kar nekaj takih odločb ustavnega sodišča, ki nikakor ne omogočajo, da bi se ta problem brez absolutnega soglasja vseh zainteresiranih občin razrešil. Zmeraj pa se najde potem kakšna, ki ne da soglasja. No, ne vem, če sem točno odgovoril na tisto, kar ste vprašali. Občutek imam, da ne, pa boste morda še dopolnili vprašanje. Kar pa se tiče vašega vprašanja v zvezi z odpadki, pa naj povem, da se seveda ministrstvo zaveda, da je to velik problem. Vendar v resnici je odlaganje oziroma ravnanje s komunalnimi odpadki prav tako pristojnost občin in naloga občin. Ministrstvo, prvič, niti nima sredstev, drugič, niti nima pooblastil, da bi samo reševalo te probleme in tudi bolje, da ne, kajti nemogoče je obvladati 197 problemov širom po Sloveniji. Sicer pa prav tako ministrstvo namenja določena sredstva projektom ravnanja s komunalnimi odpadki. V lanskem letu se je na ta znani razpis ministrstva prijavilo več občin, 13 vlog je bilo popolnih in vseh 13 projektov bo ministrstvo sofinanciralo v višini do 50%. V ta namen imamo za letos predvidenih okrog 260 ali 270 milijonov tolarjev, v letošnjem predlogu proračuna, ki upam, da bo sprejet. No, v novem zakonu o urejanju prostora, ki ga boste obravnavali letos, pa bomo problem določanja lokacij obravnavali skupno in takrat vas bom seveda prosil za pomoč, ki bo tako državi, kadar gre za državno infrastrukturo, kot občinam, kadar gre za občinsko infrastrukturo, omogočila več manevra pri sprejemanju odločitev za posamezne lokacije. Hvala.
Hvala lepa. Želite postaviti dopolnilno vprašanje? [[Ne.]] Kot zadnji, mag. Andrej Vizjak.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Spoštovane kolegice in kolegi! Pismeno poslansko vprašanje sem zastavil gospodu ministru za okolje in prostor, ki pa ga ponavljam ustno in želim nanj tudi pismeni odgovor, kakor tudi ustnega, če bo možno. Nanaša se pa na izgradnjo oziroma nadaljevanje izgradnje visokovodnih nasipov na Savi in Sotli v občini Brežice, konkretno na Dobovskem polju. Kajti, če bo tempo gradnje takšen, kot je doslej, ne bomo imeli tega območja varovanega še vsaj 30 let. To je predolgo, če vemo, da poplave povzročajo veliko škode, tako na kmetijskih površinah kot tudi na gospodarskih poslopjih in stanovanjskih hišah naših državljanov. Dejstvo je, da je del nasipa na Dobovskem polju že zgrajen, nasip pa ni dokončan, saj naj bi se spojil z že zgrajenim visokovodnim obrambnim nasipom na hrvaški strani ob Sotli. Menim, da pristop države pri gradnji nasipov ni pravilen, saj država obravnava gradnjo zelo parcialno in ne celovito, rešuje samo tiste najbolj žgoče probleme. Menim, da postaja z že zgrajenimi nasipi na Savi in Savinji v gornjem toku naša občina oziroma Dobovsko polje velik razbremenilnik, saj ima voda ne le poplavno, ampak tudi razdiralno moč. Menim, da bi bilotreba manjkajoči nasip ob Savi in Sotli na Dobovskem polju ter na nasprotnem bregu graditi istočasno in čim prej. Nereševanje zadev v zvezi z gradnjo nasipov v krajevni skupnosti Dobova onemogoča izgradnjo tudi njihove lokalne čistilne naprave in kanalizacije omrežja na tem območju, saj sta ta dva problema zelo povezana. Ministra za okolje in prostor zato sprašujem ali ima Republika Slovenija izdelan načrt izgradnje visokovodnih nasipov na kritičnih rekah, zlasti na reki Savi; ali je program časovno definiran. Želim tudi izvedeti, predvsem pa to želijo izvedeti krajani krajevne skupnosti Dobova v občini Brežice, kdaj lahko pričakujejo dokončno izgradnjo visokovodnega nasipa v njihovih krajevnih skupnostih, ki bo seveda nekoliko preprečil te negativne posledice vsakoletnih poplav. Na to poslansko vprašanje pričakujem tudi pisni odgovor. Hvala.
Hvala lepa. Mag. Kopač.
Če sem prav razumel, prosite za pisni odgovor? Sem prav razumel? Ja, obljubim.
Hvala lepa. S tem prekinjam to točko dnevnega reda, predstavnikom vlade pa se najlepše zahvaljujem za podane odgovore. Prehajamo na 31. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na OBRAVNAVO OBVESTILA O ODSTOPU POSAMEZNIH FUNKCIONARJEV DRŽAVNEGA ZBORA. Dne 1. februarja 2001 so podali pisno izjavo o odstopu: dr. Mihael Brejc s funkcije podpredsednika državnega zbora Republike Slovenije, mag. Janez Drobnič s funkcije predsednika komisije državnega zbora Republike Slovenije za peticije; gospod Jožef Jerovšek s funkcije predsednika komisije državnega zbora Republike Slovenije za nadzor nad delom varnostnih in obveščevalnih služb; gospod Rudolf Petan s funkcije predsednika odbora državnega zbora Republike Slovenije za obrambo; gospod Franc Pukšič s funkcije podpredsednika komisije državnega zbora Republike Slovenije za volitve, imenovanja in administrativne zadeve in gospod Pavel Rupar s funkcije podpredsednika odbora državnega zbora Republike Slovenije za notranjo politiko. Na podlagi prvega odstavka 248. člena poslovnika državnega zbora imajo poslanci, ki so odstopili s funkcij, pravico svoj odstop obrazložiti. Ali kdo od prej imenovanih to želi? [[Ne želite.]] Na podlagi drugega in tretjega odstavka 248. člena poslovnika državnega zbora se je državni zbor seznanil z naslednjimi ugotovitvenimi sklep: Pod ena. Državni zbor Republike Slovenije ugotavlja, da je dr. Mihael Brejc dne 1. februarja 2001 podal izjavo o odstopu s funkcije podpredsednika državnega zbora Republike Slovenije, zato mu z današnjim dnem funkcija preneha. Pod dva. Državni zbor Republike Slovenije ugotavlja, da je mag. Janez Drobnič dne 1. februarja 2001 podal izjavo o odstopu s funkcije predsednika komisije državnega zbora Republike Slovenije za peticije, zato mu z današnjim dnem funkcija preneha. Pod tri. Državni zbor Republike Slovenije ugotavlja, da je gospod Jožef Jerovšek dne 1. februarja 2001 podal izjavo o odstopu s funkcije predsednika komisije državnega zbora Republike Slovenije za nadzor nad delom varnostnih in obveščevalnih služb, zato mu z današnjim dnem funkcija preneha. Pod štiri. Državni zbor Republike Slovenije ugotavlja, da je gospod Rudolf Petan dne 1. februarja 2001 podal izjavo o odstopu s funkcije predsednika odbora državnega zbora Republike Slovenije za obrambo, zato mu z današnjim dnem funkcija preneha. Pod pet. državni zbor Republike Slovenije ugotavlja, da je gospod Franc Pukšič dne 1. februarja 2001 podal izjavo o odstopu s funkcije podpredsednika komisije državnega zbora Republike Slovenije za volitve, imenovanja in administrativne zadeve, zato mu z današnjim dnem funkcija preneha. Pod šest. Državni zbor Republike Slovenije ugotavlja, da je gospod Pavel Rupar dne 1. februarja 2001 podal izjavo o odstopu s funkcije podpredsednika odbora državnega zbora Republike Slovenije za notranjo politiko, zato mu z današnjim dnem funkcija preneha. Spoštovanim kolegom se želim zahvaliti za dosedanje delo in s tem zaključujem to točko dnevnega reda s tem tudi prekinjam sejo zbora. Sejo bomo nadaljevali jutri ob 10. uri z obravnavo 2. točke dnevnega reda, to je ponovnim odločanjem o zakonu o preoblikovanju prostih carinskih prodajaln na cestnih mejnih prehodih z državami članicami Evropske skupnosti, ki delujejo v okviru Evropske unije, v mejne prodajalne in o posebnih ukrepih nadzora teh prodajaln. Spoštovani kolegice, kolegi, najlepša hvala in lahko noč.