Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam nadaljevanje 7. sejo Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: mag. Tanja Cink, gospa Ksenija Korenjak Kramar, mag. Mirjam Bon Klanjšček, gospa Marinka Levičar, mag. Margareta Guček Zakošek do 14. ure, gospa Irena Grošelj Košnik do 12. ure, dr. Milan Brglez od 18. ure dalje, gospod Matjaž Nemec, gospod Kamal Izidor Shaker, dr. Franc Trček, Matjaž Hanžek, mag. Andrej Šircelj, dr. Bojan Dobovšek, gospod Peter Vilfan, gospod Roberto Battelli, gospod Benedikt Kopmajer do 12. ure, mag. Branislav Rajić do 11. ure, gospod Marko Ferluga do 11. ure in gospod Uroš Prikl do 14. ure. Vse prisotne lepo pozdravljam. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O POROŠTVU REPUBLIKE SLOVENIJE ZA OBVEZNOSTI DARS D. D. IZ NASLOVA KREDITOV IN DOLŽNIŠKIH VREDNOTNIH PAPIRJEV, NAJETIH OZIROMA IZDANIH ZA REFINANCIRANJE OBSTOJEČEGA DOLGA DARS, D. D., PO NUJNEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade in to je državnemu sekretarju na Ministrstvu za finance gospodu Metodu Dragonji.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovane poslanke in poslanci! Dars se je za potrebe financiranja nacionalnega programa izgradnje avtocest v Republiki Sloveniji zadolževal s poroštvom države. Predmet predlaganega zakona je poroštvo Republike Slovenije družbi Dars d. d. za obveznosti iz naslova refinanciranja nekateri obstoječih kreditov oziroma obstoječih izdanih dolžniških vrednostnih papirjev, najetih po zakonih o soglasju in zakonih o poroštvu, ki so navedeni v preglednici, torej za refinanciranje obstoječega dolga, ki je bil najet za investicije v preteklosti. Skupaj se na ta način refinancirajo posojila v skupnem znesku 2 milijardi 648 milijonov evrov. Sprejetje zakona je nujno zaradi zagotovitve dolgoročne finančne vzdržnosti poslovanja Družbe za avtoceste, katerega del je tudi odplačilo dolga iz zadolževanja za potrebe gradnje v skladu z nacionalnim programom izgradnje avtocest v Republiki Sloveniji in za zmanjšanje tveganja unovčitve teh poroštev. Analiza zapadlosti odplačil teh dolgov kaže, da v naslednjih nekaj letih pride do neusklajenosti med zapadlostjo obveznosti in razpoložljivimi finančnimi viri oziroma med prostim denarnim tokom, zato se predlaga refinanciranje teh dolgov z delnim poroštvom države. Na ta način zagotovimo, da se stare finančne obveznosti Darsa rešujejo s posebnim zakonom. S poroštvom znižamo stroške refinanciranja teh dolgov in zagotovimo, da bo Dars na letni ravni razpolagal s cirka 75 milijoni evrov prostega denarnega toka, ki ga bo lahko uporabil za vzdrževanje obstoječega avtocestnega sistema in za nekatere nujne investicije, ki so potrebne za izboljšave v avtocestnem sistemu in za sisteme upravljanja prometa ter za sisteme cestninjenja. Kar se tiče eventualnih finančnih konstrukcij in načina financiranja novih avtocestnih odsekov, pa bodo tako Vladi kot Državnemu zboru predloženi posebni predlogi oziroma poseben zakon, ki pa bo vezan najprej na pripravo, potem pa na uskladitev programa izgradnje avtocest v Republiki Sloveniji v naslednjem obdobju. Na ta način aktivno upravljamo dolg Darsa, zagotavljamo normalno odplačilno sposobnost Darsa in predvsem zagotavljamo konkurenčne pogoje, pod katerimi se bo ta dolg financiral. Uporabljamo v glavnem modele, ki jih druge družbe za avtoceste v primerljivih državah uporabljajo za graditev svojih avtocestnih sistemov. Na primer, družba Asfinag v Avstriji, ki je v 100-odstotni lasti avstrijske države, ima za pokritje svojih obveznosti izdano krovno državno poroštvo v višini 12 milijard evrov. Mehanizem zakona omogoča, da bo ministrstvo sproti, ko bo dajalo soglasja na posamezne zadolžitve za refinanciranje, kontroliralo pogoje zadolževanja in zagotovilo, da bodo ti pogoji zadolževanja tako po obrestnih merah kot po stroških skladni z vsakokratnimi tržnimi pogoji. Zato predlagamo Državnemu zboru, da ta zakon, ki so ga obravnavali na Odboru za finance in monetarno politiko, sprejme in upošteva tudi predloge amandmajev, ki so pretežno redakcijske narave in niso posegali v vsebino predloga zakona. Hvala lepa.
Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici gospe Urški Ban.
Spoštovani predsednik, hvala za besedo. Odbor za finance in monetarno politiko je na 25. nujni seji 16. 4. 2015 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti DARS, d. d., iz naslova kreditov in dolžniških vrednostnih papirjev, najetih oziroma izdanih za refinanciranje obstoječega dolga DARS, d. d., ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejetje po nujnem postopku predložila Vlada. V skladu s 129. členom Poslovnika Državnega zbora so amandmaje k predlogu zakona vložile poslanske skupine SMC, Desus in SD. Članicam in članom odbora je bil predložen tudi predlog za amandma odbora k amandmaju poslanskih skupin SMC, Desus in SD k 1. členu. Seji odbora so prisostvovali predstavnice in predstavniki Ministrstva za finance, Državnega sveta, podjetja Dars ter Zakonodajno-pravne službe. V uvodni dopolni obrazložitvi je državni sekretar na Ministrstvu za finance pojasnil, da je namen predlaganega zakona zagotoviti finančno vzdržnost poslovanja družbe Dars, d.,d. V preteklosti je družba Dars namreč na podlagi več zakonov sprejemala obveznosti za izgradnjo avtocestnega sistema, in sicer v skupni vrednosti poroštev 2 milijardi 650 milijonov evrov. Predlagani mehanizem omogoča reprogramiranje obveznosti v višini 300 milijonov evrov letno na način, da se zagotovi ustrezen prosti denarni tok tako za reprogramiranje dolga kot tudi za normalno vzdrževanje in nujne izboljšave avtocestnega sistema ter sistema za vodenje in upravljanje prometa. V nadaljevanju je predstavnica Zakonodajno-pravne službe pojasnila pripombe, ki jih je služba podala v pisnem mnenju. Te se nanašajo predvsem na obrazložitev, ki skopo povzema vsebino členov, zaradi česar se postavlja vprašanje jasnosti in morebitne podnormiranosti. Pojasnila je, da so bili na podlagi pripomb službe vloženi amandmaji koalicijskih poslanskih skupin, ki pa niso le redakcijske narave, temveč tudi vsebinske. Na seji je sodeloval tudi predstavnik Državnega sveta, ki je predstavil mnenje Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance, ki predlagani zakon podpira. V nadaljevanju je predstavnik uprave družbe Dars, d. d., poudaril pomen predlaganega zakona, ki omogoča aktivno upravljanje obstoječih obveznosti družbe. Pri tem je izpostavil dosedanjo vsebinsko in finančno učinkovitost upravljanja družbe ter poudaril, da je storitev družbe Dars ocenjena kot zelo dobro tudi v evropskem merilu in da je imela družba v letu 2014 70 milijonov evrov dobička. V razpravi so članice in člani odbora na splošno predlagani zakon podprli. Poudarili so pomen kvalitetne in razvite infrastrukture za varnost cest in razvoj slovenskega gospodarstva ter menili, da je bila pospešena izgradnja avtocest v preteklosti na podlagi zadolževanja v luči vstopa v EU in povečanja transparentnega prometa ustrezna rešitev. Postavljeno je bilo tudi vprašanje glede uvrščanja dolga družbe Dars, d. d., v javni dolg, glede katerega je državni sekretar pojasnil, da je ta dolg kvalificiran kot zasebni dolg, če pa bi dolg kvalificirali kot javni dolg, bi se sedanji povečal za 7 %. Postavljeno je bilo tudi vprašanje glede delovne skupine, ki naj bi bila ustanovljena z namenom proučitve možnosti za privatizacijo družbe Dars, d. d. V zvezi s tem so posamezni člani izrazili nasprotovanje v privatizaciji, državni sekretar pa je pojasnil, da je družba Dars, d. d., v strategiji upravljanja naložb opredeljena kot strateško podjetje. Po opravljeni razpravi je odbor sprejel amandma odbora k amandmaju koalicije k 1. členu predlaganega zakona in vse amandmaje koalicijskih poslanskih skupin. Odbor je glasoval o členih predloga zakona in jih v celoti sprejel. Hvala.
Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Stranke modernega centra, zanjo mag. Bojan Krajnc.
Spoštovani predsednik, hvala za besedo. S predlaganim zakonom o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti Dars, d. d., iz naslova kreditov in dolžniških vrednostnih papirjev, najetih oziroma izdanih za refinanciranje obstoječega dolga Dars, d. d., daje Republika Slovenija poroštvo za obveznosti Darsa iz naslova najetih kreditov oziroma izdanih dolžniških vrednostnih papirjev za namen refinanciranja obstoječega dolga. Refinanciranje obstoječega dolga po tem zakonu pomeni poplačilo obstoječih obveznosti iz kreditov in dolžniških vrednostnih papirjev Darsa, ki so bili najeti oziroma izdani na podlagi zakonov o soglasju in poroštvu za potrebe izvajanja nacionalnega programa izgradnje avtocest. Republika Slovenija daje poroštvo v letni vrednosti do 300 milijonov evrov glavnic kreditov ali vrednosti anuitet dolžniških vrednostnih papirjev. S sprejetjem in takojšnjo uveljavitvijo predlaganega zakona bo omogočeno hitro refinanciranje dolžniškega portfelja Darsa, s čimer bo prišlo tudi do izboljšanja finančne vzdržnosti poslovanja družbe. V Poslanski skupini Stranke modernega centra ocenjujemo, da bo Dars v obdobju nizkih obrestnih mer s poroštvom države lahko pridobil dostop do najcenejšega možnega zadolževanja. Lahko celo rečemo, da se bo v sedanjih razmerah Dars lahko zadolževal ceneje, kot se je zadolževal v preteklosti. S tem se bo izboljšala struktura dolžniškega portfelja, zmanjšalo pa se bo tudi tveganje, ki izhaja iz dolga, s čimer bo omogočeno aktivno upravljanje dolga, kar po sedanji ureditvi ni bilo mogoče. S tem bo zagotovljeno vzdržno servisiranje dolga v naslednjih letih in znižanje potencialnih obveznosti Republike Slovenije izdanih poroštev Darsu. Dars se je v preteklosti začel bolj zadolževati v letu 2006, ko se je pospešila gradnja avtocest. Pred letom 2006 se je družba financirala tretjino z zadolževanjem, tretjino s cestninami in tretjino iz državnega proračuna. V letu 2006 se je ta model spremenil in Dars se je financiral samo z zadolževanjem in cestnino, zato se je družba zelo zadolžila. V letih od 2006 do 2008 so bila tako Darsu izdana poroštva v višini več kot 2,5 milijarde evrov. Dars pa ima danes pozitivni denarni tok in ustvarja dobiček. Tako je v letu 2014 ustvaril 70 milijonov evrov čistega dobička. Dars bo lahko izvajal proces refinanciranja za kredite in dolžniške vrednostne papirje do 31. 12. 2030, in sicer pod naslednjimi pogoji: končna zapadlost kreditov ali dolžniških vrednostnih papirjev ne sme biti daljša od 31. 12. 2040; stroški, povezani z najemom kredita, ne smejo presegati pol odstotka vrednosti glavnice kredita; stroški organizacije izdaje dolžniških vrednostnih papirjev ne smejo presegati 1 % nominalne vrednosti izdaje; zahtevani donosi na dolžniške vrednostne papirje Darsa pa morajo biti primerljivi z zahtevanimi donosi na primerljive državne vrednostne papirje. Poslanska skupina Stranke modernega centra bo zakon o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti Darsa iz naslova kreditov in dolžniških vrednostnih papirjev, najetih oziroma izdanih za refinanciranje obstoječega dolga Darsa, podprla.
Besedo ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, zanjo mag. Marko Pogačnik.
Spoštovani predsednik, hvala za dano besedo. Spoštovani državni sekretar, kolegice in kolegi! Ključne rešitve, ki jih prinaša Predlog zakona o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti Dars, d. d., iz naslova kreditov in dolžniških vrednostnih papirjev, najetih oziroma izdanih za refinanciranje obstoječega dolga Darsa, v Slovenski demokratski stranki in poslanski skupini ocenjujemo kot načeloma ustrezne. V Slovenski demokratski stranki ocenjujemo, da so razmere na trgu v zvezi z zadolževanjem ustrezne in da takšen način predloga zakona o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti Dars, ki jih prinaša, naj ne bi negativno vplival na poslovanje in v danih trenutkih je lahko celo pozitiven. Iz vsega povedanega v Poslanski skupini SDS predlaganemu zakonu ne bomo nasprotovali.
Besedo ima Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije, zanjo gospa Marija Antonija Kovačič.
Hvala, gospod predsednik. Spoštovani sekretar, spoštovani poslanci in poslanke, lep dober dan vam želim! Dovolite mi, da vam predstavim stališče Poslanske skupine Desus k Predlogu zakona o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti Dars, d. d., iz naslova kreditov in dolžniških vrednostnih papirjev, najetih oziroma izdanih za refinanciranje obstoječega dolga Dars. Spoštovani! Pred nami je predlog zakona, ki ga bo Poslanska skupina Desus soglasno podprla, saj bo omogočil takojšnje refinanciranje kreditnega portfelja družbe Dars. Predmet zakona je poroštvo Republike Slovenije družbi Dars za refinanciranje obstoječega dolga, torej dolga, ki je bil najet za investicije v preteklosti. S sprejetjem predlaganega zakona bo Republika Slovenija kreditodajalcem in kupcem dolžniških vrednostnih papirjev jamčila za izpolnitev obveznosti Dars. V Poslanski skupini Desus smo prepričani, da je sprejetje zakona nujno, saj se z njim zagotovi dolgoročna finančna vzdržnost poslovanja družbe, katere del je odplačilo dolga iz zadolževanja za potrebe gradnje v skladu z nacionalnim programom izgradnje avtocest. Analiza finančne konstrukcije namreč kaže, da bo v naslednjih letih prišlo do neusklajenosti med razpoložljivimi viri in obveznostnimi iz naslova odplačila dolga, zato je dolg potrebno refinancirati. Država s tem daje poroštvo za refinanciranje dolga Darsa v letni vrednosti do 300 milijonov evrov glavnic kreditov ali vrednosti anuitet dolžniških vrednostnih papirjev. Ob tem se v Poslanski skupini Desus zavedamo, da bi se Dars brez državnega poroštva zadolževal veliko dražje. Dars je sicer lani posloval najbolje v zadnjih treh letih in ustvaril 70 milijonov evrov dobička, a vendar poudarjamo, da morajo v bodoče ciljni prihodki družbe dolgoročno presegati 350 milijonov evrov, da bo zagotovljena vzdržnost poslovanja družbe. Ob tem pa bi v Poslanski skupini Desus opozorili še na zaskrbljujoče stanje celotnega omrežja državnih cest. Razlog tiči predvsem v pomanjkanju proračunskih sredstev za investicije in tekoče vzdrževanje, svoje pa je dodal še lanskoletni žledolom. V zadnjem desetletju je opazen trend zmanjševanja proračunskih sredstev za investicijsko vzdrževanje cest, zato bo treba proučiti možnosti za sistemsko zagotavljanje finančnih sredstev za vzdrževanje in obnavljanje omrežja državnih cest v Republiki Sloveniji. Kot že omenjeno bomo predlog zakona v Poslanski skupini Desus soglasno podprli, hkrati pa bi želeli opozoriti na nujnost minimiziranja tveganja, da ne bi potencialni javni dolg postal eksplicitni javni dolg. Hvala lepa.
Besedo ima Poslanska skupina Socialnih demokratov, zanjo gospod Janko Veber.
Hvala za besedo in lep pozdrav v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov. Vzporedno s tem, ko govorimo o odpravi posledic velikih zadolžitev in možnosti reprogramiranja kreditov Darsa, je prav, da se tudi spomnimo, kako je na političnem parketu skozi desetletja potekal prestiž, ki pa se je na koncu izjalovil v to, da smo preplačali avtocestni križ, da smo ne,nazadnje tudi pred nerealizacijo razvojnih osi in tudi številne državne ceste nam propadajo, ki so se v obdobju gradnje avtocest tudi v veliki meri financirala iz naslova sredstev za gradnjo avtocest in ne nazadnje dočakali smo tudi propad naših največjih gradbenih podjetij. Vse to lahko na kratko strnemo v dejstvo, da se je gradnja avtocest dražila predvsem zaradi špekulacij z zemljišči. Redkokatera država ima tak sistem kot mi, da se ne odkupi zemljišča po uradno ocenjeni vrednosti in če se kdo s tem ne strinja, se lahko pozneje tudi z državo pravda, ampak država ima v vsakem primeru zagotovljen denar, kot je bil predviden z ocenjeno vrednostjo. Poleg tega so k podražitvam veliko prispevale tudi okoljske zahteve, vedno in vedno nove zahteve so prihajale in ne nazadnje tudi samo kartelno dogovarjanje je peljalo do tega, da se je gradnja dražila. Če se spomnimo, da smo tudi skozi gradnjo avtocest spreminjali cestninski sistem na način, da smo vse manj sredstev pobirali, potem je ta razkorak postajal vse večji in ni presenečenja, da se danes pogovarjamo o tem, kako reprogramiramo dolg Darsa. Namreč, najprej smo imeli zaprt cestninski sistem, torej plačal si toliko, kolikor si prevozil, potem je prišlo do odprtega cestninskega sistema, s katerim smo izpustili velik del uporabnikov mimo cestninjenja, in ne nazadnje potem smo doživeli tudi uvedbo vinjetnega sistema, s katerim smo v veliki meri zmanjšali vir iz cestnin za pokrivanje obveznosti do kreditov. V vsem tem obdobju smo tudi drastično zmanjševali financiranje s pomočjo takrat bencinskega tolarja, danes bi bil to, recimo, bencinski cent. Tako da če pogledamo to strukturo prihodkov, lahko ugotovimo, recimo, da je med letom 1998 in 2008 predstavlja bencinski tolar ali evro dobro milijardo evrov in ko se danes sprašujemo, kako graditi razvojne osi, je zagotovo to eden od tistih premislekov, ki ga moramo še kako resno analizirati in se seveda odločiti za ta korak. Če pogledamo tudi strukturo financiranja avtocest, ugotovimo, da je od leta 1994 do leta 2003 iz naslova zadolževanja bila financirana gradnja v višini 40 % sredstev, ta procent pa je med leti 2004 in 2012 znašal že 72 %. Če k temu dodam že omenjena namenska sredstva, bencinski tolar, od leta 1994 do 2003 je znašal 53 % med leti 2004–2012 pa vsega 6,5 %. Ti podatki pravzaprav povedo vse in če se tudi spomnimo, da je dotok denarja močno upadel z uvedbo vinjet, in če se spomnite cene vinjete, ko smo jo uvedli, ta je bila 55 evrov leta 2008, danes je 110. Koliko sredstev smo izgubili, ker smo že takrat uvedli vinjetni sistem na bistveno prenizki stopnji, kot bi ga lahko takrat uvedli. Vse to dejansko je pripeljalo do tega, da se danes moramo pogovarjati o tem, kako pravzaprav reprogramirati dolg Darsa in mu omogočiti, da v miru odplačuje svoje obveznosti, ki so dejansko previsoke nastale zaradi naštetih dejstev, in da seveda tudi mu omogočimo normalno vzdrževanje avtocest in tudi razvoj avtocestnega sistema v prihodnosti. Tako bo refinanciranje obstoječega dolga pod boljšimi in vzdržnimi pogoji, kar je cilj tega zakona, zagotovo pripomoglo k dosegi tega cilja in Socialni demokrati bomo seveda ta zakon podprli. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Združena levica, zanjo Luka Mesec.
Gospod predsednik, hvala za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! Novembra lani so na dan prišli podatki o tako imenovani delovni skupini za Dars, sestavljeni iz uslužbencev ministrstev za finance, infrastrukturo ter Slovenskega državnega holdinga. Iz zapisnika, ki je bil objavljen v medijih, je razvidno, da je skupina preigravala scenarije za privatizacijo Darsa. V Združeni levici smo že takrat Vlado pozvali, da prekine vse priprave na privatizacijo Darsa in naj namesto tega raje v najkrajšem mogočem roku vloži krovni zakon o poroštvu, ki bo omogočil normalno kratkoročno refinanciranje dolgov Darsa. Po naših podatkih je bil namreč ta kratki zakon pripravljen že leta 2013, ampak je vložitev menda zaviralo Ministrstvo za finance. Zakaj je vložitev trajala dve leti, nam ni znano, dejstvo pa je, da bo s sprejetjem tega zakona odpadel glavni izgovor za privatizacijo Darsa. V gradivu sta dve projekciji, iz katerih lahko razberete, da bodo prihodki Darsa na kratek rok, se pravi, v naslednjih štirih do šestih letih, še premajhni za sprotno servisiranje dolga, ampak to pa je tudi celotno kritično obdobje, potem, skozi naslednja desetletja pa bo Dars normalno delujoča in donosna infrastrukturna družba strateškega pomena. In privatizacija takega podjetja bi bila nezaslišana. To omenjam zato, ker je v obeh dosedanjih osnutkih klasifikacij naložb Dars opredeljen kot portfeljska naložba, torej kot družba, ki jo je treba v celoti privatizirati ali pa oddati koncesionarju. Naj na tem mestu še enkrat spomnim na slabe izkušnje Hrvaške s koncesijami na istrskih avtocestah, ki so se jim pred kratkim uprla civilna družba in sindikati, saj država tam redno izplačuje koncesionarju razliko med dejanskim in zajamčenim prometom. Naj vas spomnim tudi na to, da naša severna soseda Avstrija svoj Dars Asfinag, drži v 100 % državni lasti in ne upravlja ga avstrijski državni holding, kot pri nas SDH, ampak direktno pristojno ministrstvo. V Avstriji ali Nemčiji, ki sta tudi članici OECD – namreč tudi to, da smo člani OECD se pogosto uporablja kot argument za privatizacijo –, ne prepuščajo upravljanja strateških infrastrukturnih podjetij finančnim holdingom. Ob tem pa je treba še enkrat poudariti, da dolg Darsa ni nastal, ker bi se Dars zainvestiral, ker bi bil malomaren ali ker bi se zakreditiral. Dars je gradil na podlagi nacionalnega načrta, dolg pa je nastal, zato ker so se vlade zavestno odločile, da bodo avtoceste financirale z zadolževanjem namesto iz proračuna. Vsak kredit Darsa med letoma 1995 in 2010 je potrdil Državni zbor s posebnim zakonom. Dolg Darsa danes znaša 2,6 milijardi evrov, kot smo že večkrat slišali. Od tega ga je 1,7 60 milijarde evrov ali 63 % tega dolga nastalo med letoma 2004 in 2008. Samo v letih 2005 in 2006 je bilo najetih 1,46 milijarde evrov kreditov, se pravi, v teh dveh letih je nastalo več kredita kot v vseh preostalih 11 skupaj. To zadolževanje je resda bilo nevzdržno, ker so bili tekoči prihodki premajhni. Gradnja avtocest z zadolževanjem pa ni bila odločitev Darsa, ampak je bila predvolilna poteza takratne vlade. Poleg tega je bila ta gradnja avtocest eden izmed razlogov za pregrevanje gospodarstva v predkriznih letih, na kar je večkrat opozorila tudi že Banka Slovenije, in je bistveno prispevala k 17 % večjim investicijam v teh kritičnih letih, ko je bilo gospodarstvo že tako ali tako pregreto. Kakorkoli, zapitek takratne vlade že dolgo plačujemo. Dejstvo pa je, da je zakon, ki je danes pred nami, koristen, dober in ga bomo zato v Združeni levici tudi podprli. Pričakujemo pa, da bo premier Cerar tokrat držal besedo in da se s tem zakonom končuje tudi zgodba o privatizaciji Darsa. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Nove Slovenije - krščanskih demokratov, zanjo gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani državni sekretar gospod Dragonja, spoštovane kolegice in kolegi! Dobro razvita prometna infrastruktura je hrbtenica razvoja vsake družbe, gospodarstva in storitvenih dejavnosti v najširšem smislu. Če danes pogledamo razvoj cestne infrastrukture, lahko ugotovimo, da smo Slovenci v zadnjih letih pospešeno gradili avtoceste in hitre ceste, vendar smo se pri tem tudi pospešeno zadolževali. Brez dvoma njihova gradnja predstavlja veliko stroškovno in časovno komponento, zato je bilo zadolževanje za ta namen skoraj neizogibno. Tudi upravljanje in redno vzdrževanje avtocestnih odsekov, ki predstavlja obvezno gospodarsko javno službo, ki mora v skladu z Zakonom o cestah zagotavljati ohranjanje javnih cest v dobrem stanju, zahteva velik finančni zalogaj. Ko je Dars v letu 2010 na podlagi Zakona o Družbi za avtoceste v Republiki Sloveniji v celoti prevzel financiranje graditve in obnavljanja avtocest in hitrih cest, je prevzel tudi finančni dolg, ki je takrat znašal 2 tisoč 998,5 milijonov evrov, torej slabe tri milijarde evrov. Ker analiza finančne konstrukcije odplačila dolga kaže, da bo v naslednjih letih prišlo do neusklajenosti med razpoložljivimi sredstvi in finančnimi obveznosti iz naslova odplačevanja dolga, je dolg potrebno prestrukturirati in s tem zagotoviti njegovo nemoteno odplačevanje. Dejstvo je, da takšno rešitev omogoča le prestrukturiranje dolga ob državnem poroštvu, ki bo omogočilo izboljšanje finančne vzdržnosti poslovanja Darsa ter bo zmanjšalo tveganje, ki izhaja iz tega dolga. Ker gre pri tem izključno za refinanciranje obstoječega dolga, ki je bil najet za investicije v preteklosti, to pa pomeni tudi zagotavljanje realizacije nacionalnega programa izgradnje avtocest v Republiki Sloveniji, poslanci Nove Slovenije - krščanskih demokratov Predlog zakona o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti Dars, d. d., iz naslova kreditov in dolžniških vrednostnih papirjev, najetih oziroma izdanih za refinanciranje obstoječega dolga Dars, d. d., podpiramo. Dars trenutno upravlja skupaj 607 kilometrov avtocest in hitrih cest, 166 kilometrov priključkov nanje, 23 kilometrov razcepov ter več kot 30 kilometrov počivališč. Njegovo poslanstvo je uresničevanje državnih avtocestnih programov, upravljanje avtocestnega omrežja ter zagotavljanje kakovostnih storitev uporabnikom avtocest in hitrih cest. Dejstvo je, da je družba glede na kazalnike poslovanja v zadnjem triletnem obdobju najbolj uspešno poslovala v preteklem letu. Rezultat je posledica izvedenih aktivnosti konsolidacije, prestrukturiranja družbe in ukrepov racionalizacije na vseh področjih poslovanja. Dejstvo je tudi, da družba od leta 2009 iz državnega proračuna ne dobiva več nobenih namenskih sredstev in torej sama financira gradnjo in obnavljanje avtocest in hitrih cest. Vse to so argumenti, ki upravičujejo sprejetje omenjenega zakona o poroštvu. V Novi Sloveniji se zavedamo odgovornosti, ki izhaja iz jamstva države za izpolnitev obveznosti Darsa, vendar poroštvo v tem primeru zagovarjamo, kajti gre za jamstvo, ki ne predstavlja tveganja, kot ga je že vnaprej predstavljalo državno poroštvo, dano za izgradnjo TEŠ 6, ki smo mu krščanski demokrati edini v Državnem zboru nasprotovali. Glede na navedeno bomo poslanci Nove Slovenije predlog zakona podprli. Glede na to, da nas gotovo spremljajo tudi člani uprave Darsa, želim ta trenutek izkoristiti tudi za ponovni apel in pobudo, ki sem jo sicer Darsu poslal že pred dobrimi sedmimi leti, to pa je, da bi na pomurski avtocesti vendarle in končno označili lokacijo znamenite Plečnikove arhitekture v občini Moravske Toplice, v vasi Bogojina – gre za cerkev Gospodovega vnebovhoda – in če v Sloveniji resno mislimo s turizmom in če smo Slovenci ponosni na svojo arhitekturo, na Plečnikovo arhitekturo, potem na tihem upam, da bi se po desetih letih od moje prve pobude ta stvar le realizirala. Upam.
Končali smo predstavitev stališč poslanskih skupin. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 6. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 7. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O UPRAVLJAVCIH ALTERNATIVNIH INVESTICIJSKIH SKLADOV PO REDNEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade državnemu sekretarju na Ministrstvu za finance, gospodu Metodu Dragonji.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovane poslanke in poslanci! Uvodoma želim na kratko predstaviti vsebino predloga zakona ter razloge za njegovo predlaganje. Finančna kriza je pokazala marsikatero ranljivost finančnega sistema, kar je zahtevalo skrbne preglede obstoječih nadzornih ukrepov za vse deležnike na evropskem finančnem trgu. Eno izmed področij je bilo tudi delovanje upravljavcev alternativnih investicijskih skladov. Sektor alternativnih investicijskih skladov ima ogromno sredstev, ki vsako leto naraščajo, ter široko paleto investicijskih strategij in tehnik, kar pomeni vlaganje v veliko različnih finančnih sredstev. V ta sektor tako na primer spadajo hedge skladi, skladi tveganega kapitala, nepremičninski skladi, skladi zagonskega in razvojnega kapitala ter podobni. Zaradi večjega tveganja, ki ga imajo ti skladi, so alternativni investicijski skladi po navadi namenjeni profesionalnim vlagateljem. Sami upravljavci teh skladov niso bili krivci za nastanek finančne krize, vendar pa so dogodki na finančnih trgih zadali udarec tudi sektorju skladov. Veliko upravljavcev se je znašlo v likvidnih težavah, saj so razmere na trgu povzročile veliko neskladja med likvidnostjo, ki so jo upravljavci obljubili vlagateljem v sklade, in likvidnostjo sredstev alternativnih investicijskih skladov, ki so zaradi finančne krize postala zelo nelikvidna. Za ureditev in uskladitev delovanja upravljavcev teh skladov na ravni Evropske unije je Evropska komisija leta 2009 objavila predlog direktive glede upraviteljev alternativnih investicijskih skladov. Po letu in pol pogajanj je bila julija 2011 v Uradnem listu EU objavljena direktiva, ki bo zagotovila celovito in skupno urejanje nadzorov upravljavcev alternativnih investicijskih skladov ter vzpostavila okvir za obravnavo tveganj ob upoštevanju raznovrstnosti naložbenih strategij in tehnik, ki jih uporabljajo ti upravljavci. Namen direktive je bil zajeti in regulirati vse osebe, ki upravljajo premoženje vlagateljev in v času sprejetja direktive še niso bile regulirane. Da bi se zajele vse take oblike, se direktiva ne omejuje s statusno obliko sklada, temveč svojo uporabo veže na dejstvo, da nekdo upravlja premoženje vlagateljev. Ta predlog zakona bo skupaj z novim ZISDU-3, kateri se bo obravnaval pod naslednjo točko dnevnega reda današnje seje, na novo uredil krajino upravljanja investicijskih skladov tudi v Republiki Sloveniji. Na novo bodo urejeni skladi in upravljavci. Investicijski sklad bo na podlagi nove ureditve vsak sklad, ki zbira premoženje vlagateljev. Pojem investicijskega sklada se bo tako razširil tudi na sklade, v katere lahko vlagajo le profesionalni vlagatelji. Investicijski skladi se bodo na podlagi novele ureditve delili na kolektivne naložbene podjeme za vlaganje v prenosljive vrednostne papirje in na alternativne investicijske sklade. Slednji se bodo nadalje delili na alternativne zasebne in javne investicijske sklade. ZISDU-3 bo uredil alternativne javne investicijske sklade in kolektivne podjeme, ta predlog zakona pa alternativne zasebne investicijske sklade, to je sklade, ki bodo namenjeni profesionalnim vlagateljem. S predlogom zakonom se bo določilo tudi nove kategorije upravljavcev investicijskih skladov. Poleg družb za upravljanje bodo uvedene tri nove kategorije upravljavcev, in sicer, upravljavec alternativnega investicijskega sklada z dovoljenjem, kateri ima dovoljenje nadzornega organa za upravljanje teh skladov. Druga oblika so regulirani upravljavci alternativnih investicijskih skladov, kateri nima dovoljenja in le sporoči nadzornemu odboru, da deluje na področju najpomembnejših instrumentov, s katerimi trguje v imenu, in o glavnih izpostavljenostih in najpomembnejših koncentracijah naložb. Tretje so upravljavci specialnega investicijskega sklada, kateri upravlja eno od vnaprej določenih oblik specialnega investicijskega sklada. Hvala lepa.
Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo podpredsedniku gospodu Tilnu Božiču.
Hvala za besedo. Spoštovani! Odbor za finance in monetarno politiko je na 8. redni seji 7. aprila 2015 kot matično delovno telo obravnaval vladni predlog zakona o upravljavcih alternativnih skladov. Poleg predloga nam je bilo med gradivi na voljo še mnenje Zakonodajno-pravne službe in amandmaji poslanskih skupin SMC, Desus in SD. Predstavnica predlagatelja je v uvodni obrazložitvi pojasnila razloge za sprejetje predloga zakona in predstavila nabor rešitev, ki bi jih s sprejetjem vnesli v naš pravni red. V luči krepitve evropskega finančnega sistema je namreč eno izmed pomembnih področij tudi izboljšanje ureditve alternativnih investicijskih skladov. Na ravni Evropske unije je bila julija 2011 objavljena Direktiva 2011/61, ki celoviteje pristopa k ureditvi nadzora nad upravljavci alternativnih investicijskih skladov ter vzpostavlja okvir za obravnavo tveganj ob upoštevanju raznovrstnosti naložbenih strategij in tehnik upravljavcev. Cilj direktive je zagotoviti notranji trg za upravljavce različnih vrst alternativnih investicijskih skladov ter usklajen in strog regulatorni in nadzorni okvir. Implementacija omenjene direktive v slovenski pravni red na novo ureja investicijske sklade v Republiki Sloveniji, in sicer v okviru dveh predlogov zakonov, ki ju obravnavamo na današnji seji. To sta Predlog zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje in Predlog zakona o upravljavcih alternativnih investicijskih skladih, ki je predmet te točke dnevnega reda. Veljavna zakonodaja trenutno ureja le upravljanje skladov, ki javno zbirajo premoženje. S sprejetjem obeh predlogov zakonov bo investicijski sklad vsak sklad, katerega namen je, da zbira premoženje vlagateljev – torej, javno ali od profesionalnih vlagateljev – ter ga v skladu z vnaprej določeno naložbeno politiko nalaga v različne vrste naložb v korist imetnikov enot tega investicijskega sklada. Definicija investicijskega sklada vse to razširi tudi na sklade, namenjene profesionalnim vlagateljem. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je svoje pomisleke usmerila predvsem v premalo določeno in obrazloženo razmerje med obema zakonskima predlogoma, potrebo po jasnejši opredelitvi za upravljavce katerih alternativnih investicijskih skladov gre, zahtevo po jasnosti in določnosti pravnih norm, kar je še posebej pomembno pri opredeljevanju prekrškov in neobrazloženo določbo glede možnosti agencije, da lahko zahteva izročitev zapisov telefonskih pogovorov ali drugih podatkov. V razpravi je bilo izpostavljenih več pomislekov, ki so se nanašali predvsem na veliko število amandmajev in obsežno mnenje Zakonodajno-pravne službe, na zakonsko določbo, ki omogoča agenciji dostop do vsebine telefonskih pogovorov fizičnih oseb, zahtevano 25-odstotno kapitalsko ustreznost, na širitev uporabe na nepoučene vlagatelje in na pomanjkanje primerjalnih podatkov za to dejavnost za območje Slovenije in ocene vpliva na gospodarstvo. Predstavnica predlagatelja je na pomisleke podala odgovore, med katerimi nedvomno velja izpostaviti naslednje, in sicer da se ureja doslej neurejeno področje alternativnih investicijskih skladov, namenjenih poučenim vlagateljem, da oceno stanja na področju alternativnih investicijskih skladov težko poda, saj doslej o tem ni bila dolžnost poročanja, da se nepoučeni vlagatelji ne smatrajo kot poučeni oziroma se kot poučeni smatrajo lahko le, če sami tako želijo, in da očitek glede morebitne slabo pripravljenih zakonov nekoliko zavrača, saj naj bi šlo v pretežni meri za redakcijske popravke. Nadalje predstavnica Združenja družb za upravljanje investicijskih skladov poudarila, da so bili vključeni v pripravo predloga zakona in da so bile njihove pripombe v večini upoštevane oziroma v primeru zavrnitve tudi ustrezno obrazložene. Predlog zakona je ocenila kot nujo, za ustrezno sledenje razvoju evropske zakonodaje. Prav tako je predstavnik Agencije za trg vrednostnih papirjev pojasnil, da gre v primeru predloga zakona za izjemno kompleksno zakonodajo, ki ni namenjena povprečnemu državljanu, ampak ozkemu krogu oseb, ki se s to tematiko dnevno srečuje. Kljub kompleksnosti pa je predlog zakona ocenil kot dober. V okviru glasovanja so bili nato vsi amandmaji koalicijskih poslanskih skupin SMC, Desus in SD sprejeti. Sledilo je tudi glasovanje odbora o vseh členih predloga zakona skupaj, ki jih je odbor prav tako sprejel. Hvala.
Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, zanjo gospa Suzana Lep Šimenko.
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, spoštovani sekretar! Ureditev področja delovanja upravljavcev alternativnih investicijskih skladov je zagotovo pomembna, saj so bili do sedaj z izjemo družb tveganega kapitala ti sklada neregulirani, z izjemno malo nadzora in slabo preglednostjo poslovanja. Gre za sklade, ki so zaradi visokih tveganj praviloma namenjeni profesionalnim vlagateljem. Ti skladi, kot smo danes že slišali, so hedge skladi, skladi tveganega kapitala, nepremičninski skladi, skladi zagonskega in razvojnega kapitala. Vsak sklad ima svojo naložbeno politiko. Gre za sklade, katerih sredstva iz leta v leto naraščajo in za katere je finančna kriza pokazala, da so ena izmed ranljivejših točk finančnega sistema. V času finančne krize so se tako številni znašli v likvidnostnih težavah, na srečo bolj tisti v Evropi kot ti v Sloveniji. Za ureditev delovanja upravljavcev alternativnih investicijskih skladov je Evropska komisija leta 2011 sprejela direktivo, ki bo zagotovila skupno urejanje nadzora upravljavcev alternativnih investicijskih skladov ter vzpostavila okvir za obravnavo tveganj. Predlog zakona, ki je pred nami, je zelo nepregleden zakon, ki je v prvi vrsti potreboval številne redakcijske popravke s številnimi amandmaji s strani koalicijskih strank. Strinjamo se tudi z mnenjem Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora, ki je ocenila, da gre za zahtevno tematiko, ki ji je, če nisi strokovnjak s tega področja, zaradi številnih oddelkov, pododdelkov, sklicevanja na druga akte izjemno težko slediti. Zakon v večji meri zgolj kopira dve direktivi; direktivo iz leta 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in direktivo iz leta 2013 o dejavnosti nadzora institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje. Rok za prenos obeh direktiv je potekel; za prvo sredi leta 2013, pri drugi pa konec leta 2014. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke ocenjujemo, da je ocena dejanskega stanja predlaganega zakona zelo slaba, saj ne daje informacij, kako se je s tem premoženjem upravljalo do zdaj, čeprav to področje v Sloveniji že dlje časa obstaja, le da ni bilo regulirano. Prav bi bilo, da bi ocena dejanskega stanja vsebovala aktualno stanje na obravnavanem področju, do tega, koliko ljudi ima premoženje v teh skladih in kakšni so v povprečju rezultati teh naložb. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke se strinjamo, da je področje delovanja upravljavca alternativnih investicijskih skladov treba urediti. Ker pa je zakon slabo pripravljen, na kar so pokazale številčne pripombe Zakonodajno-pravne službe, ga ne moremo podpreti, ne bomo mu pa nasprotovali. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije, zanjo gospa Marija Antonija Kovačič.
Gospod predsednik, spoštovani gospod sekretar s sodelavkama, spoštovane poslanke in poslanci, še enkrat lep pozdrav! Predlog zakona, ki je pred nami, je vsebinsko zelo obsežen. Zaradi številnih popravkov ga ni bilo mogoče novelirati. Proces sprejemanja pripomb in oblikovanja ustreznih rešitev sega že v september 2014, to pomeni le eno – dodaten čas za temeljit pregled posameznih členov. Načeloma pa naj bi šlo za enostavno ureditev, in sicer prenos evropske direktive. In kaj prenos evropske direktive v slovensko zakonodajo pravzaprav pomeni? V prvi vrsti ureditev alternativnih investicijskih skladov, ki so predvsem namenjeni profesionalnim vlagateljem. Posledice finančne krize je mogoče čutiti tudi na tem področju. Ravno slednje so bile eden od vzrokov za spremembo sedanje ureditve predvsem v pogledu odprave deregulacije in likvidnostnih težavah upravljavcev alternativnih investicijskih skladov. Sam trg investicijskih skladov je za mnoge še vedno neznanka, vendar v Poslanski skupini Desus menimo, da bi se večina strinjala, da je treba poleg znanja in izkušenj upravljavcev ter vlagateljev, posebno pozorno nameniti ravno regulaciji tega segmenta. Z novelo se bodo regulirali tisti deli, ki doslej še niso bili. Ker gre za širok nabor finančnih sredstev ter zelo tvegane naložbe, je prav, da vzpostavimo red nad trženjem produktov. Boljši nadzor nad delovanjem upravljavcev alternativnih investicijskih skladih v Poslanski skupini Desus ocenjujemo kot prednostni cilj te novele. Nadzor je ključen dejavnik, zlasti ko se trženje širi tudi na tuje trge. Če je regulacijska funkcija dovolj učinkovita, potem pozitivni učinki predlaganih sprememb ne bodo izostali, kajti dejstvo je, da prost pretok kapitala pomeni tudi povečano ponudbo alternativnih investicijskih skladov iz tujine, ki bo dodatno spodbudila slovenski trg investicijskih skladov. V upanju, da bi se slednji cilj čim prej realiziral v dobro vseh upravičencev, bomo predlagani zakon poslanke in poslanci Demokratične stranke upokojencev z veseljem podprli. Hvala lepa.
Besedo ima Poslanska skupina Socialnih demokratov, zanjo gospod Janko Veber.
Hvala za besedo in še enkrat lep pozdrav vsem v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov. Predlog zakona o upravljavcih alternativnih investicijskih skladov je izjemno obsežen, saj vsebuje kar 320 členov. Je pa posledica več vsebin in predlagatelj daje največji poudarek vsebini oziroma pozornosti implementaciji direktive številka 61 iz leta 2011. Namreč, Evropa je vse od finančne krize iskala način, kako ustaviti nemoč reguliranja vse večjih nihanj med težnjami po donosih in realnostjo, izkazano z vse večjo nelikvidnostjo različnih investicijskih skladov. Pot do iskanja rešitev, kako uspešno je regulirati in nadzorovati alternativne investicijske sklade, pod katero spadajo tako različni hedge skladi, nepremičninski skladi, skladi tveganja kapitala itn., je bila dolga in naporna. Prav različna pojavnost teh skladov je bila težek zalogaj v iskanju skupnega imenovalca v regulativi. V Poslanski skupini Socialnih demokratov pozdravljamo namero, da regulacija ni okvirjena s statusom sklada, temveč z aktivnostjo, to je z upravljanjem premoženja vlagateljev. Pozdravljamo tudi predlog, da se določi nove kategorije upravljavca investicijskih skladov in da se iščejo nove poti za uspešnejše nadzorovanje. Če je nadzor nad alternativnimi investicijskimi skladi že v osnovi dal priokus bdeti tam, kjer je velika možnost različnih finančnih malverzacij, pa menimo, da je predlog zakona bolj preventiva za odjemalce tovrstnih storitev kot pa za sklade same. To, da bomo s predlogom v naš pravni red vpeljali evropsko direktivo, pa ne sme ostati edini korak na tej poti, kajti kljub obsežnosti in razdelanosti zakona so se tudi ob opozorilih Zakonodajno-pravne službe odprla mnoga vprašanja. Nejasnosti in nedorečenosti predloga, ki so bile tekom zakonodajnega postopka do neke mere sicer tehnično odpravljene, se v praksi kaj hitro lahko izkažejo kot velik problem, ki mu bo zakonodajno zopet zelo težko slediti, če ne bomo pozorni na vsako nastalo vrzel, ki bi se izkazala v delovanju teh skladov. Namreč, dejstvo je, da ti alternativni investicijski skladi že delujejo in da jih danes dajemo samo v nek okvir, preko katerega jih bomo lažje nadzirali, vendar kadar zakonodaja sledi že vpeljanemu stanju, pa obstaja grenak priokus, da mi sedaj lovimo nekaj, kar pa je bilo tudi v pričetku finančne krize že zelo dobro dodelano. Zato Socialni demokrati na tem mestu ne trdimo, da so tudi različni finančni skladi krivi za nastalo stanje, da so vsi finančni mehanizmi v osnovi slabi, temveč želimo, da tudi ta zakon skupaj z Zakonom o investicijskih skladih in družbah za upravljanje loči zrno od plevela in slednjega seveda postavi na čistino. Zato želimo dobronamerno opozoriti na pomisleke Zakonodajno-pravne službe, ki je med drugim ugotovila premalo določena razmerja med predlogoma zakonov, ki urejata to področje, opozarjajo na preveč sklicevanj na izvedbene uredbe Evropske komisije, na nejasnost glede določb, na katere so določene rešitve zakona nanašajo. Tudi nejasnost kazenskih določb terja premislek, kako te nejasnosti hitro postanejo plen različnim ravnanjem, ki s poštenostjo in pravičnostjo nimajo prav veliko skupnega. Ob vsem tem naj dodamo še opozorilo, ki izhaja iz preproste dikcije, da gre pri teh skladih za vlagatelje, ki so poučeni. Ta poučenost, upamo, da ni iskanje alibija za lažje izgovore v prid zaščite skladov. Prav uravnoteženje odgovornosti, s tem da se poveča regulativa tudi kar se tiče kapitalske ustreznosti, navsezadnje z zmanjševanjem vpliva bonitetnih agencij, naj bi zagotovila več nadzora in odgovornosti. Navsezadnje imamo moč videti, da različni vlagatelji iščejo svoje priložnosti hitro in da je pronicanje kapitala povezano z vse večjo razpršenostjo lastništev. Ta razpršenost in povezanost različnih portfeljev pa lahko – najmanj kar je reči – neprijetna še za tako poučenega vlagatelja. Kot rečeno, kljub vsem pomislekom, da gre za izjemno obširno materijo, bomo Socialni demokrati v dobri veri ta zakon podprli, vendar tudi z upanjem, da se omogočijo že v tej zakonodajni fazi določene rešitve še izčistijo.
Hvala lepa. Gospod Luka Mesec bo predstavil stališče Poslanske skupine Združena levica.
Predsedujoči, spoštovane kolegice in kolegi! Vlada je v obrazložitvi predloga zapisala, da ta zakon ureja področje tveganih investicijskih skladov, ki do zdaj še ni bilo regulirano. Predstavnik Agencije za trg vrednostnih papirjev je na seji matičnega odbora povedal, da podatkov o delovanju tveganih investicijskih skladov ta agencija ne zbira. To pomeni, da se očitno tolerira opravljanje dejavnosti, ki se izvaja mimo vseh davčnih predpisov in ki je očitno neobdavčena. Če je obdavčena, potem morajo obstajati evidence na FURS, zato je še toliko bolj zanimivo, da zdaj sprejemamo zakon zaradi uvajanja direktive Evropske unije, ne pa zato, ker bi katera od vlad hotela prekiniti de facto nezakonito stanje. Očitno so vse vlade do zdaj mirno tolerirale, da se tovrstne dejavnosti opravljajo v zakonski praznini in mimo davčnega sistema. Na žalost pa v Združeni levici ugotavljamo, da tudi predlog, ki je pred nami, tega področja ne ureja na ustrezen način. Če začnem pri izhodišču. Vlada je v obrazložitvi zapisala, da "sami upravljavci alternativnih investicijskih skladov niso bili krivci za nastanek finančne krize, vendar pa so dogodki na finančnih trgih zadali udarec tudi sektorju alternativnih investicijskih skladov." Konec citata. To moram reči, da je nekaj novega. Ravno skladi, ki so se ukvarjali z nepremičninskimi posli, so povzročili svetovno finančno krizo in prav finančni instrumenti, ki so jih ti skladi izumljali, so glavni vzrok za nestabilnost finančnega sistema. Zato so se sploh po izbruhu krize pojavile številne zahteve, da je to področje treba ne samo regulirati, ampak da bi bilo treba nekatere nevarne prakse in instrumente prepovedati. V direktivi, ki jo ta zakon povzema, pa na žalost ne bomo našli nobene prepovedi in zelo malo regulacij. Zakaj je tako, lahko vidimo, če pogledamo razmerja moči v sektorju investicijskih skladov. Konvencionalni skladi imajo v Evropski uniji trenutno skupno bilančno vsoto okoli 9 tisoč milijard evrov premoženja, alternativni investicijski skladi pa imajo kar 14 tisoč evrov milijard premoženja, 14 tisoč milijard, ne milijonov! To je toliko kot celoten BDP Evropske unije, toliko kapitala je v teh skladih. In dve tretjini te vrednosti sta koncentrirani v Veliki Britaniji, Franciji in Nemčiji. Ves ta napihnjen, fiktivni kapital zdaj čaka, da se preseli v realne naložbe. Jasno je namreč, da bo tiskanje denarja oziroma kvantitativno sproščanje, ki ga zdaj izvajajo centralne banke v ZDA, na Japonskem in v Veliki Britaniji, začela pa ga je tudi Evropska centralna banka, postopno razvrednotilo finančno premoženje. Ko se bo to zgodilo, bomo imeli zmagovalce in poražence. Finančni skladi tipa Blackstone, Capital, ki je sodeloval v privatizaciji Heliosa in Mercatorja, ali pa ameriška sklada Cinven in Apollo, ki zdaj kupujeta Telekom in NKBM, si bodo meli roke, ker bodo svoj fiktivni kapital, ki bo izgubljal na vrednosti, pravočasno pretvorili v realno premoženje, ki prinaša dobiček. Naivne države, med katere, na žalost, z zadnjimi vladami spada tudi Slovenija, pa bodo ostale praznih rok. Odpovedale se bodo podjetjem, ki zagotavljajo zaposlitve, razvoj in dolgoročne prihodke v proračun, v zameno za to, da bomo imeli nekaj sto milijonov evrov nižji javni dolg, ki pa bo ob padanju vrednosti finančnega premoženja zaradi kvantitativnega sproščanja skozi leta tako ali tako razvrednoten. Pri sprejemanju zakonov, kot je tale, sem kot poslanec Državnega zbora v zadregi. Po eni strani vidim, da danes nimamo nikakršnih pravil igre za tvegane sklade, ki očitno lahko počnejo, kar počnejo, in to kljub temu da so glavni krivec za finančno krizo. Zato je moja prva reakcija, da je bolje slaba regulacija kot nobena regulacija. Po drugi strani pa vidim, kako se ti zakoni sprejemajo – v Bruslju se sprejme neka direktiva, vlada to prevzame, brez da bi opravila analizo ali direktivo prilagodila slovenskim razmeram, Zakonodajno-pravna služba opozori na resne pomanjkljivosti, ampak na koncu Odbor za finance opravi razpravo v petih minutah, koalicijski glasovalni stroj pa to brez besed potrdi. Pomislite, še pred desetimi leti smo imeli državo, ki je vodila samostojno finančno in monetarno politiko, s katero smo se izognili zunanjim neravnotežjem za petnajst let in dohitevali po BDP razvitejše države. Če bi danes moral odgovoriti na vprašanje, kaj je vzrok za izgubljeno desetletje v Sloveniji in južni Evropi, bi rekel, prost pretok finančnega kapitala. Evropska komisija je sprejela direktivo, ki naj bi zdaj to regulirala, v resnici pa gre bolj za legalizacijo nečesa, kar je bilo prej v sivi coni in nima nobene koristne ekonomske funkcije. V Združeni levici zato takega pristopa ne moremo podpreti.
Hvala lepa. Mag. Bojan Krajnc bo predstavil stališče Poslanske skupine Stranke modernega centra.
Spoštovani podpredsednik, hvala za besedo. S predlaganim zakonom o upravljavcih alternativnih investicijskih skladov se v slovenski pravni red implementira Direktiva 2011/61. S tem zakonom in zakonom o investicijskih skladih in družbah za upravljanje, ki ga prav tako obravnavamo danes, se na novo ureja investicijske sklade v Republiki Sloveniji. S prenosom evropske zakonodaje o upravljavcih alternativnih investicijskih skladov v nacionalni pravni red bodo določeni pogoji in načini upravljanja ter pogoji trženja enot teh skladov, ustanovljenih v Republiki Sloveniji, v drugi državi članici Evropske unije ali v tretjih državah. Urejen pa bo tudi nadzor nad upravljanjem. V Poslanski skupini Stranke modernega centra podpiramo celovito ureditev in ustanavljanje alternativnih investicijskih skladov, saj bo ta zakonska podlaga omogočila ustanovitev, na primer, nepremičninskih skladov, ki lahko pomenijo možnost za zagon gradbeništva ali pa razvoj najemniškega trga v Sloveniji. Alternativni investicijski skladi se od vzajemnih skladov razlikujejo v tem, da vzajemni skladi vlagajo predvsem v delnice in obveznice, alternativnim investicijskim skladom pa zakon omogoča širši nabor naložbenih politik, zaradi česar lahko sredstva nalagajo tudi v druge vrste naložb. Tako bodo lahko, na primer, sredstva vlagali tudi neposredno v plemenite kovine, denimo, v zlato. Pri tem je treba poudariti, da so to bolj tvegane oblike naložb, ki pa lahko na dolgi rok prinesejo tudi večji donos. Za razliko od kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganje v prenosljive vrednostne papirje, ki so namenjeni predvsem malim vlagateljem, so alternativni investicijski skladi zaradi večjega tveganja namenjeni predvsem profesionalnim vlagateljem. Donosnost teh skladov je višja, kar pa pomeni tudi, da je tveganje za nastanek velikih investicijskih izgub ali celo popolne izgube precej višje. Enote teh skladov se po navadi izplačujejo v daljših časovnih obdobjih, saj se premija načrtuje iz naložb v manj likvidna sredstva. Tudi naložbene strategije alternativnih investicijskih skladov so zelo kompleksne in težje razumljive malim vlagateljem. Tudi zato so ti skladi namenjeni samo profesionalnim vlagateljem, ki so sposobni razumeti tveganja svojih naložb in v splošnem lažje prenesejo potencialne izgube, povezane s temi naložbami, saj imajo naložbe večinoma razpršene v veliko različnih in raznovrstnih portfeljih. V Poslanski skupini Stranke modernega centra bomo Predlog zakona o upravljavcih alternativnih investicijskih skladov podprli. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jo bomo opravili na podlagi predloženih amandmajev z dne 20. 4. 2015. V razpravo dajem 6. člen ter amandma poslanskih skupin SMC, Desus in SD. Želi kdo razpravljati? Prosim za prijavo. Prosim? Nihče?! Prav. Hvala lepa. Zaključujem razpravo okrog 6. člena. V razpravo dajem 37. člen ter amandma poslanskih skupin SMC, Desus in SD. Želi kdo razpravljati? Ne. Hvala lepa. Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo k 37. členu. Ker sta amandmaja poslanskih skupin SMC, Desus in SD k 156. in 160. členu vsebinsko povezana, bomo o njiju razpravljali skupaj. V razpravo dajem torej 156. in 160. člen ter amandma poslanskih skupin SMC, Desus in SD. Želi kdo razpravljati? Ne. Hvala lepa. Torej zaključujem razpravo o členih 156. in 160. Zaključujem razpravo v celoti. O amandmaji bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 6. točki dnevnega reda. S tem prekinjam 7. točko dnevnega reda. Prehajamo na 8. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O INVESTICIJSKIH SKLADIH IN DRUŽBAH ZA UPRAVLJANJE V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade. Državni sekretar gospod Metod Dragonja, izvolite.
Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovane poslanke in poslanci! Kot omenjeno že pri zakonu o upravljavcih alternativnih investicijskih skladov je povod za spremembo sedanjega zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje Direktiva o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov. Investicijski sklad bo na podlagi nove ureditve vsak sklad, ki zbira premoženje vlagateljev. Pojem investicijskega se bo tako razširil tudi na sklade, v katere lahko vlagajo le profesionalni vlagatelji, medtem ko je danes pojem investicijskega sklada omejen le na sklade, ki javno zbirajo premoženje; to je od malih oziroma neprofesionalnih vlagateljev. Investicijski skladi se bodo po novem urejali v dveh zakonih, sicer bo ta predlog zakona urejal investicijske sklade, ki bodo namenjeni malim oziroma neprofesionalnim vlagateljem, medtem ko bo prej obravnavani ZUIAS urejal investicijske sklade, ki bodo namenjeni profesionalnim vlagateljem. S tem predlogom zakona se na novo ureja tudi problematika v zvezi z izvajanjem skrbniških storitev za investicijske sklade, ki javno zbirajo premoženje, če je skrbniški banki prenehalo veljati ali ji je bilo odvzeto dovoljenje za upravljanje skrbniških storitev. V tem primeru Agencija za trg vrednostnih papirjev kot pristojni organ določi izrednega skrbnika izmed subjektov, ki imajo dovoljenje za upravljanje skrbniških storitev. Predlog zakona se v ostalih delih ne spreminja bistveno, saj se s tem predlogom v slovenski pravni red prenaša evropska direktiva, ki ureja družbe za upravljanje in sklade, ki javno zbirajo premoženje. Spoštovane poslanke in poslanci, kot pri prejšnji točki tudi pri tej točki želim prositi, da Vlada v skladu s 138. členom Poslovnika tega zbora predlaga, da se na tej seji opravi še tretja obravnava predloga zakona, saj k temu predlogu zakona za to sejo ni bilo predlaganih amandmajev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici gospe Urški Ban.
Spoštovani predsedujoči, hvala za besedo! Odbor za finance in monetarno politiko je na 8. seji 7. 4. 2015 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada. V skladu s 129. členom Poslovnika Državnega zbora so amandmaje k predlogu zakona vložile poslanske skupine SMC, Desus in SD ter Poslanska skupina Združena levica. Seji odbora so prisostvovali predstavniki in predstavnice Ministrstva za finance, Agencije za trg vrednostnih papirjev, Združenja družb za upravljanje investicijskih skladov in Zakonodajno-pravne službe. V uvodni dopolnilni obrazložitvi je državna sekretarka na Ministrstvu za finance pojasnila poglavitne rešitve predloga zakona ter ob tem poudarila, da se s tem zakonom ureja problematika v zvezi z upravljanjem skrbniških storitev za investicijske sklade, ki javno zbirajo denar. Delno se prenaša tudi evropska zakonodaja, in sicer glede zmanjšanja prevelikega zanašanja družb za upravljanje na bonitetne ocene, ki jih izdajajo bonitetne agencije. Na novo se ureja alternativne sklade ter dopušča nalaganje teh skladov v nepremičnine. Predstavnik Agencije za trg vrednostnih papirjev in predstavnica Združenja družb za upravljanje investicijskih skladov sta povedala, da se strinjajo s predlogom zakona, da je ureditev obeh vrst skladov bolj pregledno urejena v dveh zakonih ter se zavzela za čimprejšnje sprejetje obeh predlogov zakonov, ki urejata investicijske sklade. Članice in člani odbora o vsebini rešitev predlaganega zakona niso razpravljali. Odbor je v skladu z drugim odstavkom 130. člena Poslovnika Državnega zbora obravnaval amandmaje koalicijskih poslanskih skupin in jih sprejel in amandma Poslanske skupine Združene levice k 361. členu, ki ga ni sprejel. Odbor je glasoval o členih predloga zakona in jih sprejel. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospa Marija Antonija Kovačič bo predstavila stališče Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Spoštovani podpredsednik, sekretar, poslanke in poslanci! Dnevni red je določil, da vas še enkrat lepo pozdravim. Dovolite mi, da predstavim še stališče Poslanske skupine Desus za Predlog zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje. Predlagana novela zakona v bistvu večinoma povzema določbe sedanje ureditve na področju investicijskih skladov. Po novem bomo imeli v uporabi novo definicijo investicijskega sklada. Istočasno se sprejemata dva zakona hkrati, saj gre za skorajda identične vsebinske spremembe. Obema skladoma je skupno, da javno zbirata premoženje in ga v skladu z vnaprej določeno naložbeno politiko nalagata v različne vrste naložb v izključno korist imetnikov enot posameznega investicijskega sklada, bistvena razlika pa so vlagatelji. Dodatno širimo možnosti tudi za profesionalne vlagatelje. Veseli nas, da je bil predlog zakona pripravljen v sodelovanju z investicijskimi družbami ter nadzorniki. To pomeni pozitiven signal ter trdno prepričanje, da je sedanjo ureditev treba dodatno okrepiti. Po mnenju naše poslanske skupine naj bi bila krepitev ravno v večjem nadzoru, ne glede na vrsto investicijskega sklada ali vlagatelja. S tem tudi v popolnosti sledimo samemu poslanstvu Agencije za trg vrednostnih papirjev, ki temelji na načelu pregledanega in učinkovitega trga finančnih instrumentov. Ostalih pretiranih pomislekov med poslankami in poslanci naše poslanske skupine ni bilo. Vsi smo enotni, da je treba več pozornosti nameniti večji preglednosti sistemskega okvira ter posledično višji ravni pravne odgovornosti za vse uporabnike. Na tem mestu bi radi izpostavili, da je med vsemi postopki distribucije oziroma trženja enot investicijskih skladov ključni del tudi obveščanje vlagateljev. V Poslanski skupini Desus ocenjujemo, da ravno pri teh aktivnostih ne sme biti prostora za nevednost. V Poslanski skupini Desus se strinjamo, da so predlagani popravki potrebni, zato bomo vladni predlog zakona potrdili. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Janko Veber bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Hvala še enkrat za besedo. Pri Predlogu zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje ugotavljamo, da dopolnjuje vsebino Predloga zakona o upravljavcih alternativnih investicijskih skladov, ki smo ga obravnavali pred to točko, in pri obeh gre predvsem za prenos direktive Evropskega sveta in Parlamenta iz leta 2011. Če bomo s Predlogom zakona o upravljavcih investicijskih skladov uredili in izboljšali regulativo nad zasebnimi investicijskimi skladi, je prav, da to storimo tudi za javne alternativne investicijske sklade kot tudi za kolektivne naložbene podjeme za vlaganje v prenosljive vrednostne papirje. Vse od leta 1985, ko je Evropska unija pričela s skupnimi smernicami urejanja predpisov o kolektivnih naložbenih skladih, smo tudi v Sloveniji preko Zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje sledili tem smernicam. Sprva je bilo urejanje namenjeno boljšemu poslovnemu okolju, ki bi vlagateljem in skladom omogočil boljši zakonodajni okvir. Z direktivo je bil uveden tudi t. i. potni list finančnih storitev, ki je urejal čezmejno delovanje skladov. Do sprejetja naslednje direktive, ki je celostno urejala področje upravljanja s kolektivnimi naložbenimi podjemi za vlaganje v prenosljive vrednostne papirje, pa je minilo kar 24 let. Glavni razlogi so bili preveč omejevanja s strani direktive iz leta 1985, kar je investicijskim skladom preprečevalo v polni meri izkoristiti svoje razvojne možnosti, s tem da je direktiva leta 2009 postavila nova pravila o združevanju skladov ter pravila za krepitev sodelovanja med nadzorniki. Ob tem v zraku obvisi vprašanje, zakaj je Evropska skupnost potrebovala celi dve leti, da je uvidela, da investicijski skladi poleg pogojev za boljše poslovanje potrebujejo še večji nadzor nad vsemi akterji na finančnem trgu, tudi glede upraviteljev zasebnih investicijskih skladov. Tako nehote dobimo občutek, da direktive in prenosi prepočasi sledijo realnemu stanju na trgu investicijskih poslovanj, namesto da bi pri sprejetju zakonodaje tekel korak pred temi poslovanji. Kot rečeno že pri prejšnjem zakonu, pozdravljamo zmanjševanje prevelikega zanašanja družb na bonitetne ocene, ki jih izdajo bonitetne hiše, ter urejanje področja skrbniških storitev, kar se je v času krize pokazalo kot velika črna lisa delovanja investicijskih skladov. Ponovno pa tudi pri tem zakonu opozarjamo na mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je zaradi kompleksnosti zakona opozorila na nepreglednost in težjo razumljivost zakona, kar je lahko v primeru tako kompleksne materije dodatna oteževalna okoliščina, kar bi po našem mnenju lahko bilo zaznano tudi kot nepreglednost in tudi povezano s težko sledljivim delovanjem investicijskih skladov. Namreč, tudi ta zakon vsebuje kar 533 členov. Tako kot pri Predlogu zakona o upravljavcih alternativnih investicijskih skladov opozarjamo na to, da predpisi s področja urejanja investicijskih skladov ne smejo samo slepo slediti evropskim direktivam, temveč morajo tudi na nacionalni ravni v skladu z evropsko zakonodajo spremembe soustvarjati. In v upanju, da bomo te spremembe v prihodnosti soustvarjali tudi v Sloveniji, ne samo sledili evropskim direktivam, bomo Socialni demokrati ta zakon podprli. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Luka Mesec bo predstavil stališče Poslanske skupine Združena levica. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Povečanje obsega investicijskih skladov vseh vrst je premosorazmerno s krizo socialnih zavarovanj, ki temeljijo na načelu solidarnosti. Sistemi javnih zavarovanj namreč niso več dovolj kakovostni za celotno prebivalstvo zaradi varčevalnih ukrepov in podobnih tendenc v zadnjih letih, zato tisti, ki imajo to možnost, na zniževanje pokojnin in kakovosti zdravstvenih in drugih socialnih storitev, reagirajo z individualnim varčevanjem, ki posegajo v vedno bolj tvegane naložbe. Zato podatki, da kljub krizi vrednost premoženja investicijskih skladov v Sloveniji narašča, niso posebno dobra novica. Po zadnjih podatkih Združenja družb za upravljanje investicijskih skladov je vrednost njihovega premoženja lani dosegla 2 milijardi in 300 milijonov evrov. Za primerjavo, skoraj enak znesek je uspel zbrati Zavod za zdravstveno zavarovanje, 2 milijardi in 319 milijonov evrov. Samo v prvih devetih mesecih 2014 pa se je premoženje finančnih skladov povečalo za skoraj 17 %, povečala se je tudi koncentracija tega premoženja. Za primerjavo, obseg prispevkov za zdravstveno zavarovanje se je v istem letu celo zmanjšal. Rast premoženja skladov ni toliko posledica večjih vlaganj kot rasti cen delnic, vendar pa to ne zabriše dejstva, da so investicijski skladi danes težki skoraj toliko kot zdravstvena blagajna. To pomeni, da z javnimi dajatvami nismo sposobni zajeti dohodkov, ki se prelivajo, ki se zdaj prilivajo v finančne naložbe; finančne naložbe v vrednostne papirje pa izrivajo drugo oblike varčevanja. Depoziti prebivalstva v klasični obliki so bili lani na približno enaki ravni kot leta 2011, klasične zavarovalnice so lani zbrale celo manj bruto premij kot leta 2008. Tendenca je torej, da se varčevanje v skladih povečuje, kar povzroča obilo težav. Poleg odmiranja klasičnih solidarnostnih variant socialnega varstva je treba opozoriti še na prelivanja prihrankov prebivalstva v tujino, namesto da bi se ti investirali v slovensko gospodarstvo, kjer investicij primanjkuje. Ta zakon je zato sporen, saj širi možnosti delovanja tujih skladov v Sloveniji in bo negativne tendence s tem še okrepil. V nasprotju z veljavnim zakonom, recimo, predlagani zakon omogoča alternativnim investicijskim skladom, da vlagajo v nepremičnine in v enote drugih alternativnih skladov, se pravi, omogoča veriženje finančnih instrumentov. Zakaj se je Vlada odločila za tak korak, ni pojasnjeno. Direktiva, na katero se sklicuje, tega izredno ne zahteva, zato smo v Združeni levici predlagali amandma k 361. členu, tako da ne bi bilo dovoljeno vlaganje v nepremičnine in da ne bi bilo mogoče verižiti finančnih instrumentov. Tovrstne naložbe so namreč prepovedane vsem drugim investicijskim skladom, ki so odprti za fizične osebe. Vlada se sklicuje na to, da je minimalni vložek teh, ki bodo vlagali v nepremičnine ali druge investicijske sklade, 25 tisoč evrov, kar naj bi bila varovalka, ki bo odvrnila vlagatelje, citiram, "ki jim tovrstni skladi niso namenjeni". Že lepo, da vlada skrbi za vlagatelja, ampak pri tem pozablja na javni interes. Če pogledamo samo nepremičnine. Med letoma 2005 in 2008 je vrednost nepremičnin v Sloveniji zrasla za kar 46 %, potem pa je drastično padla. Nepremičninski trg je izjemno volatilen, je špekulativen trg. S tem ko se alternativnim, torej tveganim javnim skladom omogoča naložbe v nepremičnine in nepremičninski sektor, pa se bo volatilnost seveda še povečala. Če se samo spomnimo, kje se je začela finančna kriza v ZDA. Ja, točno na preseku trgov nepremičnin in izvedenih finančnih instrumentov! Zato je popolnoma nerazumljivo, da Vlada sedem let kasneje dopušča vlaganje v nepremičnine in v finančne derivate, ker če vi kot posameznik vložite denar na en tak sklad, ki vlaga v enote drugega sklada, je to pač izveden finančni instrument. Že iz tega razloga bi bilo bolje, da ostane v veljavi stari zakon. Tako kot pri zakonu pri alternativnih skladih, ki smo ga obravnavali prej, so tudi tukaj vpeljane neustrezne rešitve. Izpostaviti moram predvsem določbo, da se upravljavci ne opirajo na bonitetne ocene, ne da bi bilo pojasnjeno, na kaj naj se pa potem opirajo. V koaliciji ni bilo zaznati nobene pripravljenosti, da se o amandmajih pogovarja, zato in zaradi razlogov, ki sem jih navedel, zakona ne moremo podpreti. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Marko Ferluga bo predstavil stališče Poslanske skupine Stranke modernega centra.
Hvala za besedo. Stališče Poslanske skupine SMC. Novi zakon o investicijskih skladih in družbah za upravljanje ureja problematiko v zvezi z upravljanjem skrbniških storitev za navedene sklade kakor tudi javno zbiranje denarja, delno pa se prenaša tudi evropska zakonodaja zaradi implementacije Direktive 2011/61EU v slovenski pravni red. Kaj pravzaprav ta zakon določa? Pogoje za ustanovitev družb za upravljanje, pogoje in način upravljanja, storitev, upravljanja investicijskih skladov, ki javno zbirajo premoženje, prenos storitev upravljanja investicijskih skladov, ki javno zbirajo premoženje, pogoje trženja enot investicijskih skladov in vrste investicijskih skladov, ki javno zbirajo premoženje ter pogoj za njihovo oblikovanje in način poslovanja. Nadzor nad upravljanjem teh storitev je ena od temeljnih točk zakona in seveda sodelovanje med nadzornimi organi. Skladno s starim zakonom ZISDU-2 je danes regulirano le upravljanje skladov, ki javno zbirajo premoženje. Po sprejemu predloga zakona in zakona, ki bo urejal upravljavce alternativnih investicijskih skladov, bo investicijski sklad vsak sklad, katerega namen je, da zbira premoženje vlagateljev, tako javno ali od profesionalnih vlagateljev, s tem da v skladu z vnaprej določeno naložbeno politiko nalaga v različne vrste naložb v korist imetnikov enotnega investicijskega sklada. Definicija investicijskega sklada se torej razširi tudi na sklade, v katerem lahko vlagajo le profesionalni vlagatelji. Sami investicijski skladi se bodo delili tako na kolektivno naložbeni podjem za vlaganje v prenosljive vrednostne papirje, ali na kratko KNPVP, in ali alternativne investicijske sklade s kratico AIS. Predlog zakona bo uredil KNPVP in alternativne investicijske sklade, ki javno zbirajo premoženje, in zakon bo urejal upravljavce alternativnih investicijskih skladov za ostale investicijske sklade, ki bodo namenjeni profesionalnim vlagateljem. Z zakonom se ureja investicijske sklade, ki javno zbirajo premoženje in s tem se na novo ureja alternativne krovne sklade ter dopušča nalaganje alternativnih investicijskih skladov, ki javno zbirajo premoženje, v nepremičnine. V SMC pozdravljamo rešitev ustanavljanja skladov, ki vlagajo v nepremičnine. Zakaj? Ker se bo na tem lahko oživel nepremičninski trg in trg kapitala. V svetu so kar razviti nepremičninski investicijski skladi, kjer vlagajo v nakupe nepremičnin in s tem omogočajo ohranjanje vrednosti oziroma donose za investitorje, kar je pomembno. Seveda lahko ti skladi pripomorejo tudi k razvoju najemniškega trga. Slovenija je prišla v krizo gradbeništva, kjer so gradbena podjetja hkrati bila tudi investitor v nepremičnine in so jih kasneje prodajala. Zaradi tega je gradbeni sektor postal najbolj zadolžen v Sloveniji. Z ustanovitvijo nepremičninskih skladov pa se lahko gradbena podjetja razdolžijo, pridobijo investitorje, za katere bodo gradbena podjetja gradila, kar je tudi pomembno za ekonomsko rast države. Kar pa se tiče delnega prenosa določb direktiv EU, pa je finančna kriza pokazala, da se družbe za upravljanje v preveliki meri zanašajo na bonitetne ocene, izdane s strani bonitetnih agencij, pri čemer ne izvajajo nujno lastnih ocen o kreditnih sposobnostih posameznih izdajateljev. Da bi se izboljšale kakovosti naložb investicijskih skladov in zagotovila zaščita vlagateljev v sklade, je bila sprejeta zahteva, da se pri ocenjevanju tveganja ne zanašajo izključno ali sistematično na bonitetne ocene, izdane s strani bonitetnih agencij. Zato bomo v Poslanski skupini SMC zakon, jasno, podprli in mu želimo srečno pot. Hvala.
Hvala lepa. Mag. Marko Pogačnik bo predstavil stališče Poslanske skupine SDS. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, hvala za dano besedo. Spoštovani predstavniki Ministrstva za finance, kolegici, kolegi! Predlagani zakon, ki je pred nami, uveljavlja določene vključitve evropske zakonodaje. Ta zakon pa bo po eni strani tudi zagotovil večjo preglednost, večjo varnost za naložbenike, večjo transparentnost in na nek način zagotavlja tudi boljše upravljanje. V Slovenski demokratski stranki imamo pripombe predvsem na samo besedilo tega zakona glede na to, da zakon je prenos določenih evropskih direktiv, ampak poslanski skupini ni jasno, da se dejansko že v praksi sedaj ponavlja, da zakoni, ki prihajajo iz Ministrstva za finance, imajo velike pripombe Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora. Pri tem bi opozorili, da Ministrstvo za finance v bodoče poskrbi, da bodo v Državni zbor prihajali kvalitetnejši zakoni. Samemu obstoječemu zakonu pa v Poslanski skupini SDS ne bomo nasprotovali.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Glasovanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj. S tem prekinjam 8. točko dnevnega reda. Prehajamo na 6. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O DOPOLNITVAH ZAKONA O SODELOVANJU MED DRŽAVNIM ZBOROM IN VLADO V ZADEVAH EVROPSKE UNIJE V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina 21 poslank in poslancev s prvopodpisanim Jožetom Tankom. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku predlagatelja mag. Anžetu Logarju. Izvolite.
Hvala, predsedujoči. Spoštovana Vlada, poslanci! Naš predlog, ki smo ga vložili v začetku tega leta, se dotika tako imenovanega komisarskega člena, in sicer zakona o sodelovanju v zadevah EU med vlado in parlamentom, in definira tisto sivo cono, ki je povzročila, da v času imenovanja sestave sedanje Evropske komisije Slovenija ni bila ravno vzorna članica Evropske unije in verjetno je temu botrovala potem tudi odločitev koalicije, da je k spremembi oziroma definiranju postopka imenovanja komisarja dala jasno zavezo tudi v svoji koalicijski pogodbi. V Slovenski demokratski stranki smo se odločili, da glede na to, da je čas imenovanja mimo, da je čas do naslednjega imenovanja še tako oddaljen, kar omogoča kvalitetno vsebinsko razpravo, da vložimo predlog novele zakona. V prvem branju smo tudi jasno sporočili, da je to predlog, s katerim želimo ob vsebinski razpravi z ostalimi koalicijskimi partnerji najti takšen dogovor, ki bo omogočal vsesplošno strinjanje s predlogom novele. V sami razpravi je prišlo do nekaterih razhajanj med našim predlogom in predlogom ostalih poslanskih, predvsem koalicijskih skupin, vendar smo v tej razpravi na Odboru za zadeve Evropske unije zadevo uskladili in z velikim strinjanjem potrdili tudi amandmaje, ki jih je potem odbor potrdil. S samim predlogom ureditve tega področja se je soglasno strinjal tudi Državni svet, predvsem v tej smeri kot smo pač skupaj potem našli rešitev, in upam, da bomo danes to razpravo zaključili in potrdili kasneje tudi to novelo. Pravijo, da je vsaka šola dobra, če se iz nje kaj naučiš. Če bomo ta predlog potrdili in bo uveljavljen, lahko rečemo, da je tudi tista komisarska šola iz prejšnjega leta dobra, zato da smo na tem področju uredili postopek imenovanja komisarja in da do podobnih zapletov ne bo več prišlo.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zadeve Evropske unije kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo podpredsedniku gospodu Jožefu Horvatu.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovana državna sekretarka na Ministrstvu za zunanje zadeve gospa Dragoljuba Benčina, spoštovane kolegice in kolegi! Odbor za zadeve Evropske unije je na svoji 32. seji 10. aprila 2015 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o dopolnitvah Zakona o sodelovanju med državnim zborom in vlado v zadevah Evropske unije. V uvodni dopolnilni obrazložitvi členov je predstavnik predlagatelja povedal, da so predlog zakona pripravili zaradi lanskoletnega neljubega dogodka v postopku imenovanja slovenske kandidatke za komisarko Evropske komisije. Postopek imenovanja slovenskih kandidatov za člane Evropske komisije v slovenskem pravnem redu namreč ni urejen. Nadalje je povedal, da so kot predlagatelji predlagano rešitev predstavili tudi širši zainteresirani javnosti in naleteli na vsesplošno odobravanje. Na koncu svoje obrazložitve je še povedal, da podpirajo predlog poslanskih skupin vladajoče koalicije za amandma odbora k 1. in 2. členu, pričakujejo pa, da se postopek smiselno uporablja vsaj za predlaganje predstavnika Slovenije v Upravni odbor Evropske investicijske banke. Predstavnica Vlade je poudarila, da Vlada pozdravlja vsakršno namero za ureditev imenovanja slovenskega kandidata za člana Evropske komisije. Cilj je, da se določi transparenten postopek, upoštevajoč merila, ki jih določa 17. člen Pogodbe o Evropski uniji. Povedala je še, da Vlada meni, da so predlagane rešitve korak v pravo smer, kljub temu da je imenovanje člana Evropske komisije v večini držav članic še vedno v pristojnosti vlade ali celo predsednika vlade samega. Vlada se strinja, da se pristojnemu odboru Državnega zbora omogoči, da opravi zaslišanje kandidata za mesto komisarja, vendar v tem primeru vlada na poročilo in mnenje tega odbora ni vezana, podobno kot je to pri zaslišanju bodočih veleposlanikov. Hkrati se tudi strinja, da končno odločitev svoje izbire vlada obrazloži. V razpravi o posameznih členih, vloženih amandmajih in predlogih za amandmaje odbora so člani odbora načeloma podprli predlagano novelo. V razpravi o 1. členu je bilo predvsem izraženo zadovoljstvo, da se zakonsko opredeli postopek imenovanja slovenskega kandidata za člana Evropske komisije v večfaznem postopku z vključitvijo pristojnega delovnega telesa v Državnem zboru. Večkrat je bila izpostavljena Lizbonska pogodba, ki daje večjo vlogo in pristojnosti nacionalnim parlamentom. Razprava o 2. členu je potekala o konkretnih rešitvah v tem členu in vloženem amandmaju ter predlogu za amandma odbora k temu členu. Opozorjeno je bilo, da ravno postopek imenovanja Evropske komisije zelo jasno razkriva demokratični deficit Evropske unije, zato mora v tem postopku svojo vlogo dobiti tudi Državni zbor. Opozorjeno je bilo tudi, da bo Slovenija ena redkih držav članic Evropske unije, ki bodo izvajale dvojni hearing v tem postopku. Pri tem se še posebej postavlja vprašanje, kaj bi kandidata v resnici zasliševali, kajti v tej fazi se niti ne ve, katero področje bo kandidat v resnici zasedal, saj to področje dejansko ponudi šele predsednik Evropske komisije, ko so kandidati že znani in predlagani v sam izbor. Odbor je na podlagi 131. člena poslovnika sprejel dva svoja amandmaja, in sicer k 1. in 2. členu predloga zakona. Ni pa sprejel amandmaja Poslanske skupine Združene levice k 2. členu in ni sprejel predloga Poslanske skupine Zavezništva Alenke Bratušek za amandma odbora k 2. členu predloga zakona. Odbor je po opravljeni razpravi o posameznih členih ter po opravljeni razpravi in glasovanju o amandmajih glasoval še o vseh členih predloga zakona skupaj in jih sprejel. Hvala lepa.
Hvala lepa. Za uvodno obrazložitev mnenja dajem besedo predstavnici Vlade gospe Dragoljubi Benčina, državni sekretarki na Ministrstvu za zunanje zadeve. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke in poslanci! Vlada je svoje mnenje glede Predloga zakona o dopolnitvi Zakona o sodelovanju med državnim zborom in vlado v zadevah Evropske unije, ki ga je predlagal Poslanska skupina SDS, predstavila že na plenarnem zasedanju 6. marca, svoje mnenje glede amandmajev poslanskih skupin v drugem branju pa na zasedanju Odbora za zadeve EU 10. aprila. A dovolite mi, da vseeno še enkrat na kratko povzamem naša glavna sporočila. Vlada podpira pravno ureditev postopka predlaganja slovenskega kandidata za člana Komisije v omenjenem zakonu. Naš cilj je dogovoriti predvsem transparenten postopek, upoštevajoč merila, ki jih določa 17. člen pogodbe o Evropski uniji, in sicer da je kandidat državljan države predlagateljice ter da je izbran na podlagi svoje splošne usposobljenosti in zavzetosti za Evropo med osebami, katerih neodvisnost je nedvomna. Že od vsega začetka obravnave se strinjamo, da naj se Odboru za zadeve EU formalno podeli ustrezno vlogo v tem postopku, da pa Vlada vseeno ohrani pristojnost glede predložitve slovenskega kandidata, kot je to praksa v veliki večini držav članic. V zvezi z amandmaji predloga zakona v drugem branju želi Vlada podati še naslednje mnenje. Pozdravljamo rešitev, da Vlada predlaga le enega kandidata ali kandidatko, ki se predstavi delovnemu telesu Državnega zbora, pristojnemu za evropske zadeve, in katerega ime bo potem predlagano pristojnim institucijam Evropske unije. Pomembno je, da odločitev o izbiri slovenskega kandidata za člana Evropske komisije sprejme Slovenija in ne predsednik Evropske komisije. Še vedno smo prepričani, da notranji postopki Vlade niso predmet urejanja tega zakona, notranje postopke Vlade določata Zakon o Vladi in Poslovnik Vlade. Predlog zakona bi se moral osredotočiti le na obveznosti oziroma odnos med Vlado in Državnim zborom o omenjenem postopku, zato menimo, da je navedba "na redni seji vlade" nepotrebna. Vlada se strinja, da se predlagani postopek smiselno uporablja tudi za predlaganje predstavnika Republike Slovenije v Evropsko računsko sodišče, saj je računsko sodišče dejansko tudi edina institucija Evropske unije, za katero imenovanje nacionalnega predstavnika ni zakonsko urejeno. Kar zadeva postopek imenovanja v pravni odbor Evropske investicijske banke, izražamo pomislek, saj Evropska investicijska banka ni klasična institucija Evropske unije, temveč gre za banko, zato imenovanje ni predmet tega zakona. Vendar, spoštovani, dovolite mi, da na tem mestu pozdravim dejstvo, da je kompromisni amandma k obravnavanemu zakonu deležen močne podpore tako koalicijske kot večine opozicijskih strank, zato lahko Vlada ne glede na zgoraj navedene pomisleke in v duhu kompromisa predlog navedenega zakona podpre. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker je zbor na 5. seji opravil splošno razpravo o predlogu zakona, predstavitev stališč poslanskih skupin ni mogoča. Prehajamo na razpravo o členu in vloženem amandmaju, ki jo bomo opravili na podlagi pregleda vloženega amandmaja z dne 20. aprila 2015. V razpravo dajem 2. člen ter amandma Poslanske skupine Združene levice. Kdo želi razpravljati, prosim za prijavo. Hvala lepa. Izvolite, besedo ima gospa Andreja Katič.
Hvala, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo podprli predlog novele zakona o sodelovanju med Državnim zborom in Vlado v zadevah Evropske unije. Podprli smo tudi že predlog zakona v prvi obravnavi, saj ocenjujemo, da je potrebno natančneje urediti postopek predlaganja kandidatke oziroma kandidata iz Republike Slovenije za člana Evropske komisije. Sami tudi menimo, da je najprimerneje, da v bistvu Vlada posreduje v Državni zbor enega kandidata oziroma kandidatko in da se zaslišanje opravi na matičnem delovnem telesu, pristojnem za zadeve Evropske unije, saj je pomembno, da se Slovenija poenoti in da da enotno sporočilo v Evropsko unijo in ne, da predsednik Komisije potem izbira kandidata. Na takšen način je v bistvu dana tudi možnost vsem poslankam in poslancem, da se udeležijo seje tega matičnega delovnega teles in da v bistvu na tem matičnem delovnem telesu lahko tudi kandidatki oziroma kandidatu postavljajo vprašanja in nanj dobijo zadovoljive odgovore. Zaradi tega se tudi strinjamo s tem, da potem na to mnenje vlada ni vezana, ker realno gledano, v bistvu bi težko vlada predlagala kandidata, ki bi v parlamentu na matičnem delovnem telesu dobil tako rekoč izglasovano nezaupnico. Tako menimo, da je bilo v praksi oziroma da bo v praksi. Zaradi tega bomo podprli ta dopolnjeni predlog na matičnem delovnem telesu. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Janko Veber. Izvolite.
Hvala za besedo. Amandma, ki je vložen, poskuša omogočiti predstavitev več kandidatov za eno funkcijo, kar je po eni strani dobronamerno, da imamo večji izbor, po drugi strani je pa postopek zaradi tega zelo zahteven, kajti dejstvo je, kar je tudi ugotovilo matično delovno telo, da v tej fazi pravzaprav niti ne vemo, za katero področje bo kandidat ali kandidatka predlagana in ko imamo pri tem še več kandidatov na razpolago, se pravzaprav pogovarjamo o nečem, za kar težko predvidimo, kakšen bo sploh izhod, zato tega amandmaja ne podpiram. Bi pa ob tej priložnosti izkoristil to možnost in opozoril vse poslanske skupine, ker se dejansko ta zakon sprejema z dvotretjinsko večino, da je to sicer pomemben postopek, da pridemo do izčiščenja postopka za imenovanje kandidata v Evropski komisiji, vendar še pomembnejši postopek bi pa bil, da čim prej spremenimo zakon o sodelovanju Vlade in Državnega zbora v zadevah Evropske unije, ki se nanaša na nacionalni reformni program in na program stabilnosti. To je akt, ki ga mora do konca tega meseca Vlada poslati v Bruselj. Državni zbor se bo s tem samo seznanil, ga pa ne oblikujemo, ga ne kreiramo in mislim, da bi bilo dobro, da se dogovorimo v prihodnosti, da poslanske skupine zberemo toliko moči, da vložimo tudi to spremembo zakona in pripeljemo parlament v tisti postopek, ki pa je res ključen za naš nadaljnji razvoj in sodelovanje v Evropski uniji. Hvala.
Hvala lepa. Še kakšna želja razen gospoda Luka Meseca? Gospod Luka Mesec, izvolite.
Hvala lepa. Tudi v Združeni levici bomo predlagane spremembe podprli, sicer smo že večkrat oziroma stalno opozarjamo na to, da je Evropska komisija na nek način si pridobila toliko moči na evropskem kontinentu, kot ga ima čez lužo v Združenih državah Amerike, recimo, predsedniška administracija. Problem pa se pojavlja, ker je v Evropski uniji očiten demokratični deficit. To ne opozarja samo, recimo, neka nova levica v Evropi, to je tako rekoč postal že nek problem, ki se ga zaveda celoten evropski mainstream in vsi se zavedajo, da bi bilo treba v nadaljnji gradnji skupnih evropskih institucij vse postopke imenovanj in demokratičnega nadzora nad predstavniki bistveno demokratizirati. Zato je ukrep, ki ga predlaga predlagatelj, da bi imel Državni zbor besedo pri imenovanju evropskega komisarja, tudi po našem mnenju korak v pravo smer. Smo pa poskušali z amandmajem ta korak napraviti nekoliko bolj odločen, saj po trenutni določbi parlamentarni odbor samo poda mnenje o kandidatu ali kandidatki, medtem ko Vlada na to mnenje ni vezana. Se pravi, za Vlado je to mnenje parlamentarnega odbora zavezujoče približno toliko kot javno mnenje in vsi vemo, da obstajajo nešteti sklepi in priporočila odborov, ki v praksi na Vladi niso realizirana. V Združeni levici smo zato predlagali naslednji mehanizem, da kandidata ali kandidatke ne bi samo potrjeval odbor oziroma podal mnenja, ampak da bi se celoten Državni zbor seznanil z nekim naborom kandidatov, ki bi jih predlagala Vlada – recimo pet kandidatov – in Državni zbor bi lahko dal zeleno luč, recimo, trem od teh kandidatov. Število tukaj je poljubno. Vlada pa bi potem med tistimi kandidati, ki so dobili zeleno luč v Državnem zboru, pač lahko izbrala tistega, ki se ji zdi najpomembnejši, najprimernejši. S tem bi v bistvu obdržali, ohranili tako pravico do imenovanja, ki bi bila še naprej v rokah Vlade, ampak bi pa z vključitvijo obveznega soglasja Državnega zbora bistveno povečali transparentnost in demokratičnost celotnega postopka izbire. Kot sem rekel, to bi bil še vedno majhen korak, ampak to bi bil zelo pomemben korak v smer, ki si jo želimo, to je bolj demokratično in transparentno imenovanje predstavnikov v Evropski uniji in konec koncev demokratizacija celotne evropske zgradbe. Hvala.
Hvala lepa. Še kakšna želja po razpravi? Prosim za prijavo. Prav, hvala lepa. Gospod Tilen Božič, izvolite.
Hvala za besedo. Bi se tudi sam želel opredeliti do tega amandmaja, ki ga je predstavila Združena levica. Uvodoma naj povem, da mislim, da te razprave, ki so potekale tako na odboru in v okviru priprav na ta zakon, so za moje pojme potekale zelo konstruktivno. Predlog Združene levice smo si tudi v naši poslanski skupini kar temeljito pogledali, ampak v končni fazi, tudi po mojem mnenju, takšne rešitve ne vidim kot primerno. Razlogov za to je več. Se pravi, eden izmed teh se tiče, koliko kandidatov bi mi potem predlagali za različne pozicije. V tem konkretnem primeru, če gremo ravno na primer komisarke, se nekako ne strinjamo s tem, da tista zadeva, ki je v pristojnosti naše države – se pravi to, da pošljemo oziroma predlagamo enega kandidata in je potem ta tudi imenovan za člana Evropske komisije –, mislim, da mora Slovenija poslati enega kandidata in ne več kandidatov in na ta način omogoča potem predsedniku Evropske komisije, da se sam odloča o tem, koga bi sprejel. Predvsem zaradi tega, ker to vidim kot nek prenos dela suverenosti na višjo raven, se pravi na raven Evropske unije, ki pa, glede na to, da ni predpisan, ni potreben, zato se tudi na tak način v to ne bi spuščali. Nadalje, potem je predvideno s tem amandmajem tudi, da bi še za nekatere druge primere uredili ta postopek imenovanja. Tu gre predvsem, se pravi v našem primeru, ko govorimo o tem nekem usklajenem predlogu, je tam predvideno za Evropsko komisijo, Evropsko računsko sodišče, za upravni odbor Evropske investicijske banke. Če pa pogledamo še nekatere druge variante, ki bi se tukaj pojavile, sta pa Odbor regij, Evropski ekonomsko-socialni odbor. V teh primerih pa gre za predloge, ki prihajajo s strani interesnih skupin in v teh primerih ima tudi Vlada zgolj neko formalno vlogo, da to potrdi, glede na to, da zastopajo potem oni interese teh združenj. Če gremo naprej, kar se tiče urejanja samega procesa, če grem nekoliko bolj na široko. Dvakrat smo imeli prej situacijo, ko to ni bilo potrebno, zdaj smo prišli do neke situacije, ko se je izkazalo, da pa je vseeno v redu, da imamo formaliziran postopek. Tudi zaradi tega ga podpiram, da se uredi, se pravi, da se vlada glede tega odloči. Zakaj pa se mi zdi, da je vseeno smiselno, da Državni zbor da mnenje, ki pa v končni fazi ni zavezujoče? Predvsem zaradi tega, ker gre za neko funkcijo, ki bo predstavljala Evropsko unijo. Mi najdemo izmed naših kandidatov iz nabora v Republiki Sloveniji nekoga, za katerega ocenjujemo, da ima dovolj neke evropske zavesti, širine in tako, da bo lahko deloval v okviru tiste funkcije, ki mu bo poverjena, tudi strokovno. V primeru SMC vseeno lahko, če pogledamo zadnje imenovanje, ki je bilo narejeno, mislim, da bi nekako tudi postopek, do katerega bi prišlo po tem novem predpisu, deloval nekako podobno. Vidimo lahko, da smo imeli, vsaj doslej, nekako srečno roko. Imamo nekoga, ki je nekako prepoznaven, daje tudi neko dodatno vrednost oziroma prepoznavnost Sloveniji preko dela na pomembnem resorju. Mislim, da je tak način ureditve primeren. Torej, tega predloga amandmaja Združene levice ne bom podprl, bom pa ta predlog spremembe, ki je bil tudi usklajen na Odboru za zadeve Evropske unije. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Luka Mesec, izvolite.
Hvala lepa. V bistvu bi želel samo pojasniti eno zadevo, ker mislim, da se nekoliko narobe razumemo. Naš predlog ne gre v smeri, da bi Slovenija sedaj poslala več kandidatov in bi potem Evropska komisija med njimi izbirala. Naš predlog, recimo, bi lahko ga razdelil v tri faze. V prvi fazi bi Vlada predlagala pet kandidatov. V drugi fazi bi se o njih odločal Državni zbor in bi, recimo, izbral tri kandidate. V tretji fazi pa bi iz tega nabora, ki ga je Državni zbor opravil, Vlada izbrala enega kandidata in bi Slovenija še vedno z enim kandidatom kandidirala. Ne gre v bistvu za prenos suverenosti, ker bi še zmeraj imeli enega kandidata in še zmeraj bi ga na koncu dneva izbrala Vlada. Kar mi uvajamo, je v bistvu to, da v celotno razpravo o tem, kdo je najprimernejši kandidat za slovenskega evropskega komisarja, poseže Državni zbor na način, da se izreče o kandidatih in da pač lahko koga, ki se mu zdi neprimeren, tudi zavrne, ampak na koncu je odločitev še vseeno na Vladi. Glede kandidiranja na druge funkcije v institucije Evropske unije predlagamo, da se po smislu te določbe uporablja. Se pravi, ne po črki, ampak tam, kjer je smiselno, da se pač uporabi podoben demokratičen mehanizem. Namreč to, da Državni zbor kot neposredno izvoljeno demokratično telo poseže v izbiro kandidatov za te funkcije, vidimo, recimo, kot majhen korak naproti demokratizaciji in večji transparentnosti teh procesov.
Hvala lepa. Še kakšna želja za razpravo? Ni. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali v okviru glasovanj. S tem prekinjam 6. točko dnevnega reda. Prekinjam tudi 7. sejo Državnega zbora, ki jo bomo z glasovanji nadaljevali ob 13.30. Hvala lepa.
Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Nadaljujemo s prekinjeno sejo zbora. Prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Postopkovno, gospod Franc Jurša.
Hvala za besedo, gospod predsednik. V imenu Poslanske skupine DeSUS ostro protestiram proti odločitvi podpredsednika pri vodenju seje glede določitve časa odmora po zaključku točke dnevnega reda in je prišlo do prekinitve za uro in pol. Glede na prakso, ki jo imamo v Državnem zboru, je tudi bila najavljena prekinitev pol ure po prekinjeni točki dnevnega reda. Predlagam, da v bodoče ne prihaja več do takih, tako dolgih prekinitev, če pa že pride, kljub temu da so nekatere pristojnosti predsednika Državnega zbora oziroma predsedujočega, pa o taki zadevi naj odloča Državni zbor z glasovanjem.
Zdaj o zadevah, ki so določene v samem Poslovniku Državnega zbora, se pač ne glasuje in se ne prenaša na drugega ta zadeva. Podpredsednik je ravnal v skladu z mojimi navodili, ki so pa na podlagi drugega odstavka 86. člena Poslovnika. Če pride do izrednih razmer oziroma če pride do situacije, ki ni bila vnaprej predvidena [[…]]Ja, prišlo je do situacije, ki ni bila vnaprej predvidena. Na podlagi tega sem se odločil tako, kot sem se odločil. Lahko pa to poskušam upoštevati v bodočnosti, običajno se to ne zgodi, vedno imamo običajno pol ure. Gospod Jani Möderndorfer, postopkovno.
Spoštovani predsednik! Imamo parlamentarno prakso. Nekaj najslabšega je, kadar jo preprosto povozimo in za to ne dobimo niti odgovora, zakaj. Jaz bi razumel, da podpredsednik, ki ga zdaj niti ni, ki je prestavil za eno uro in pol sejo, pa ga niti ni več v sami dvorani, ni niti z eno besedo povedal, kakšni so ti izredni razlogi, da je lahko po 86. členu Poslovnika, kar je imel seveda vso možnost, preprosto prestavil. Namreč, neodgovorno se mi zdi, zato ker vsi poslanci in poslanke imamo tudi neke obveznosti, ki jih običajno planiramo v okviru parlamentarne prakse. In zdaj smo morali vsi prestaviti samo zato, ker v resnici niti ne vemo, zakaj. Vsaj toliko spoštovanja smo lahko deležni, da izvemo, kaj je bil razlog. Ali so bile to mednarodne obveznosti? Ali je to bilo, ne vem – karkoli. Dajmo to izvedeti. Vsaj to. In da se to ne bo več dogajalo. Ali pa recimo, da ni več parlamentarne prakse in prekinjamo seje, kadar hoče predsednik, po poslovniku. Da vemo, kako ravnati, da se bomo znali tudi mi organizirati. Hvala.
Bile so siceršnje obveznosti predsednika Državnega zbora, ki so tudi v povezavi z mednarodnimi obveznostmi. Upam, da to dovolj razloži. Ne bom pa razlagal zelo podrobno, kaj konkretno, je to bilo. Zadeva je bila končana 20 minut čez 13. uro in zdaj mislim, da lahko nadaljujemo. Lahko pa seveda s postopkovnimi še podaljšamo. Ni nobenega problema. Prosim poslanke in poslance, da preverijo delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo prekinjeno 2. točko dnevnega reda, to je Predlog zakona o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti DARS, d. d., iz naslova kreditov in dolžniških vrednostnih papirjev, najetih oziroma izdanih za refinanciranje obstoječega dolga DARS, d. d., nujni postopek. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona, to je na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS mag. Marko Pogačnik.
Spoštovani predsednik, hvala za besedo. Ta predlagani zakon bo omogočil izboljšano finančno vzdržnost poslovanja družbe Dars, katerega del je tudi odplačilo dolga iz preteklosti. V Slovenski demokratski stranki ocenjujemo, da se bo s predlaganim zakonom zmanjšalo tudi tveganje, izboljšalo poslovanje, izboljšala finančna struktura družbe in s tem tudi zmanjšalo tveganje za možnost poplačevanja direktno iz proračuna oziroma unovčevanja poroštev. Na podlagi povedanega bomo v Poslanski skupini SDS predlog zakona podprli.
Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 75, proti nihče. [[Za je glasovalo 75.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo prekinjeno 7. točko dnevnega reda, to je druga obravnava Predloga zakona o upravljavcih alternativnih investicijskih skladov, redni postopek. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 20. 4. 2015, ki je objavljen na e-klopi. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SMC, Desus in SD k 6. členu. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SMC, Desus in SD k 37. členu. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SMC, Desus in SD k 156. členu. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SMC, Desus in SD k 160. členu. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zaključili smo odločanje o amandmajih. S tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Besedo dajem predstavniku Vlade kot predlagateljice predloga zakona, če želi podati predlog za nadaljevanje obravnave.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! V skladu s 138. členom poslovnika tega zbora Vlada predlaga, da se na tej seji opravi tudi tretja obravnava Predloga zakona o upravljavcih alternativnih investicijskih skladov, saj za to obstajajo pogoji.
Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona, je predlagatelj predloga zakona torej predlagal, da zbor na podlagi prvega odstavka 138. člena Poslovnika Državnega zbora še na tej seji opravi tretjo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na odločanje o navedenem predlogu. Sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala več kot tretjina navzočih poslancev. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 5. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Državni zbor bo tretjo obravnavo predloga zakona opravil v petek, 24. 4. 2015, po končanem glasovanju. Službe zbora bodo pripravile pregled, v katerega bodo vključeni sprejeti amandmaji in členi, h katerim so bili amandmaji sprejeti. Amandmaje k tem členom lahko kvalificirani predlagatelji vložijo do začetka tretje obravnave predloga zakona na seji zbora. Prekinjam to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 8. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje v okviru rednega postopka. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da je bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Združena levica Luka Mesec.
Hvala za besedo, gospod predsednik. V Združeni levici bomo glasovali proti temu predlogu, in sicer zato ker je predlagani zakon, ki ga imamo na mizi, slabši od obstoječega. Recimo, uvaja to, da lahko investicijski skladi, katerih bilančna vsota je sedaj v Sloveniji, kot smo videli, že toliko velika, kakor, recimo, na drugi strani javnega sklada za zdravstveno zavarovanje. Se pravi, tukaj govorimo o skladih z bilančno vsoto preko dve milijardi evrov in zakon, ki ga imamo pred nami, te sklade še bolj deregulira. Recimo, omogoča jim investicije v nepremičnine in v izvedene finančne instrumente, kar po eni strani veča volatilnost finančnih trgov, kar je ne nazadnje en izmed ključnih vzrokov za krizo, ki smo ji bili nedavno priča. Po drugi strani s tem, ko še bolj odpira trg nasproti evropskemu tudi za te finančne institucije, bomo verjetno v naslednjih letih spremljali še večji odliv kapitala iz Slovenije in še večjo koncentracijo kapitala na evropski ravni. Še bolj pa v Združeni levici ne moremo sprejeti dejstva, da se zakoni, kot je ta – če se ne motim, ima več kot 300 členov –, sprejemajo tako rekoč brez kakršnekoli resne razprave v parlamentu. Zato bomo, jasno, glasovali proti.
Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 5. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 6. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo Predloga zakona o dopolnitvah Zakona o sodelovanju med državnim zborom in vlado v zadevah Evropske unije v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o vloženem amandmaju, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženega amandmaja z dne 20. 4. 2015, ki je objavljen na e-klopi. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Združena levica k 2. členu. Obveščam vas, da bo amandma v skladu s četrtim odstavkom 3.a člena Ustave Republike Slovenije sprejet, če bosta zanj glasovali dve tretjini navzočih poslancev. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Združena levica Luka Mesec.
Hvala za besedo. Predlagane spremembe v tem zakonu bomo podprli, predlagamo pa, oziroma podprli pa bomo seveda tudi amandma, ki naredi še korak naprej. Se pravi, če zakon, ki ga je predlagatelj vložil, naredi korak naprej k demokratičnosti in transparentnosti postopka imenovanja evropskega komisarja, naš amandma naredi, recimo, nekoliko večji korak. Namreč, po obstoječem predlogu zakona bi Državni zbor dobil vlogo v imenovanje evropskega komisarja, da bi matični odbor, se pravi Odbor za zadeve Evropske unije, podal mnenje Vladi o kandidatu ali kandidatki za evropskega komisarja. Po našem predlogu, ki ga uvajamo z amandmajem, pa bi mnenje Državnega zbora bilo zavezujoče, ker bi Državni zbor Vladi podelil mandate, recimo, moral bi dati zeleno luč za kandidate, ki bi jih vlada želela potem naprej predlagati. S tem po eni strani ohranja pristojnost vlade, da še vedno predlaga kandidata za evropskega komisarja, po drugi strani pa bistveno poveča demokratičnost in transparentnost postopka izbire, zato bomo seveda amandma podprli.
Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Zavezništvo gospod Jani Möderndorfer.
Hvala lepa. Seveda tega amandmaja ne bomo podprli, pa ne zato, ker ga je predlagala Združena levica, ampak zato, ker še večjo neumnost predlaga, kot je v osnovi sploh sam zakon. Bomo ena redkih držav, ki bomo za razliko od ostalih držav ugotavljali, kakšno veliko demokracijo bi se radi šli, v resnici pa bomo itak vse, če bo tak zakon sprejet, morali početi za zaprtimi vrati in ne bomo mogli na glas razpravljati o nečem, o čemer bi vsi radi tako razpravljali, ker v resnici sploh postopka ne vodi Državni zbor; in ga tudi ne more. Radi bi vzeli predvsem neko pristojnost, ki je v pristojnosti Evropskega parlamenta, še posebej pa je problematično zaradi tega, ker bi radi razpravljali o vlogi, o kandidatu, o katerem niti ne bomo vedeli, katero nalogo bo temu kandidatu v resnici bodoči predsednik Komisije zaupal. Torej, ugotavljali bomo, če je poliglot, če zna 10 jezikov, ugotavljali bomo, če je kakšen multipraktik, ki zna vsaj 10 področij, ker vnaprej ne bo vedel še čisto točno, kaj bo dobil iz Evropske unije domačo nalogo, da jo opravlja, in delali bomo šov iz nečesa, pa zraven še mediji, in niti ne bomo vedeli na koncu, ali ga bo sploh predsednik Komisije potrdil. Skratka, gre za kopico neumnosti, ki smo si jo sedaj sami povzročili v nekem super duhu, češ, kako bomo sedaj naredili neko veliko transparentnost. Rekel bom, da na nek način počasi že postajamo utrujeni od tega, ko vidimo, kako predstavniki Vlade kimajo, kadar razpravljamo in povemo, da so sami nesmisli, vsi ostali pa seveda kimajo, češ da to je pa nek prispevek k boljši in večji transparentnosti, po kateri bomo sedaj na nov način izbirali. Rad bi na vsak način postavili se v vlogo tistega, ki bi odločal o zadevi. Samo potem, dragi moji, bo treba ustanovno listino spremeniti Evropske unije, pa še kakšen drug postopek določiti, zato da se bomo drugače pogovarjali. Na koncu naj dodam še to, da je razprava pokazala, da bomo s tem predlogom, s tem amandmajem, v kolikor bo sprejet, ali pa še celo z osnovnim zakonom postavili nekaj, kar bomo kasneje imeli vsi skupaj težave in nas bo glava bolela. Namreč, me prav zanima, kdo bo javno razpravljal o tako imenovanem hearingu, ki bi ga radi uvedli s tem zakonom, ko ga v resnici ne boste niti mogli javno opraviti. In bomo to delali tako kot delamo za ambasadorje, za katere noben ne ve, dokler jih Vlada ne potrdi oziroma podpiše predsednik države, kdo v resnici bo ambasador. Skratka, delamo teater tam, kjer ne bi smel biti.
Torej lahko glasujemo oziroma odločamo o amandmaju Poslanske skupine Združene levice k 2. členu. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za so glasovali 4, proti 71. [[Za so glasovali 4.]] [[Proti 71.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmaju. S tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandma k dopolnjenemu predlogu zakona ni bil sprejet, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da je bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Obveščam vas, da bo zakon v skladu s četrtim odstavkom 3.a člena Ustave Republike Slovenije sprejet, če bosta zanj glasovali dve tretjini navzočih poslancev. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Stranke modernega centra dr. Simona Kustec Lipicer.
Hvala lepa. Kljub vsemu se mi zdi pomembno, da se spomnimo problemskega ozadja, ki je pripeljalo do sprejemanja spremembe tega zakona, ki ga vršimo danes. To problemsko ozadje je že v sicer razgreto politično okolje naše države lansko leto poleti vneslo še dodaten politični nemir, nestabilnost, politične igre in tudi pranje umazanega perila. Vse to je imelo pa še dodaten vpliv na političen ugled, kredibilnost, nezaupanje v politiko in v politične institucije tako naših državljanov kot tudi mednarodne skupnosti in to povsem upravičeno. To, kar danes počnemo, je poskus, da preprečimo kaj takšnega tudi v prihodnosti na ta način, da širimo očitno demokratični primanjkljaj, ki je v tem procesu imenovanja kandidatov za evropske komisarje v Sloveniji umanjkal. To je vloga zakonodajne veje oblasti pri tem. Prej smo slišali kolega Janija, ki dvomi v to, kaj bo sedaj zakonodajna vloga oblasti na nacionalni ravni v resnici naredila. Vendar pa sedaj ji vračamo nazaj priložnost in ji vračamo nazaj tudi pristojnost, da se oglasi, da je slišana in da jemlje tudi del odgovornosti v tem procesu. Novela zakona torej po eni strani odpravlja to demokratično pomanjkljivost, demokratični manko v procesu, hkrati pa tisto, kar želim posebej poudariti v imenu Poslanske skupine SMC, je tudi dejstvo, da verjamem, ko bo sprejeta danes, bo dokaz temu, da se da, če se hoče. Kaj to pomeni? To pomeni, da lahko, če se skupaj usedemo, iščemo in najdemo kompromis, s katerim lahko za dobro te države in tudi njen ugled sobivamo skupaj in nosimo tudi odgovornost za to. Hvala lepa.
Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Zavezništvo gospod Jani Möderndorfer.
Takšen zakon ni za sprejeti predvsem zato, ker če bi bili nameni iskreni – to, kar se je v resnici želelo doseči –, bi morali povedati naslednje. Ali bo o novem kandidatu odločala politična večina? Bo. Tako kot do zdaj, samo ena razlika je, da si parlament želi na vsak način prevzeti tisto nalogo, ki jo v večini evropskih držav opravlja izvršna veja oblasti. To je bistvena razlika. Seveda se nekateri sklicujejo na Lizbonsko pogodbo, vendar Lizbonska pogodba ne govori o tem. Govorimo samo o odnosih in o neke vrste partnerstvu, ne pa o odločanju. Intenca tega zakona pa je, da bi radi zaradi dogovorov, ki so bili do zdaj, pa če temu rečemo – ali hočemo ali nočemo, ker ne nazadnje imamo tudi prakso, kako so bili do zdaj vsi kandidati za komisarja predlagani, je vedno na koncu obveljala. Problem smo imeli nekje drugje. Ne o sistemu odločanja, ampak to, da se je odločitev zgodila ob istočasnem na eni strani evropskih volitev in na drugi strani končanju mandata ene izvršne oblasti. In tukaj je bil ves kamen spotike, ne kamen spotike v transparentnosti, daleč od tega, saj je cela Slovenija spremljala. In ne nazadnje končno usodo in odločitev je tudi v zadnjem primeru, če že je bil ta primer podan, odločila Slovenija. To je bistvo! Ne Evropa. Zato se bo ta zakon v praksi pokazal kot smešen. Smešen zato, ker bo parlament razpravljal o kandidatu, za katerega ne bomo niti vedeli, kakšna naloga mu bo zaupana. Ne bomo vedeli, ali mora biti strokovnjak za področje ali pa da ima vsaj domišljije o prometu, ali kaj idej o zunanji politiki, ali pa mogoče o kateremkoli drugem področju, recimo kulturi, in na koncu bomo dobili strokovnjaka, ki je celo življenje delal na železu in ukvarjal se bo z zdravstvom. To bomo naredili s tem predlogom in nič drugega. Hvala lepa.
Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nova Slovenija - krščanski demokrati gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Naj povem, da bo Nova Slovenija prispevala svoje glasove potrebnima dvema tretjinama zahtevanih glasov. Ja, mi se bomo pa sklicevali na Lizbonsko pogodbo, ki dejansko v 17. členu daje nek okvir in daje nacionalnim parlamentom pravzaprav večjo pristojnost. To je tudi celotno sporočilo Lizbonske pogodbe. Več pristojnosti, večjo moč nacionalnim parlamentom. Tudi Državni zbor Republike Slovenije je na nek način sestavni del evropskega parlamentarnega sistema in, kolegice in kolegi, prav dosedanji postopek imenovanja Evropske komisije v celoti zelo jasno razkriva demokratični deficit Evropske unije. Rešitev, kot jo bomo danes, prepričan sem, sprejeli, je dejansko rešitev, ki je že aplicirana v kar nekaj članicah Evropske unije in deluje in se preprosto države s temi postopki več ne ukvarjajo – kar naredijo. Tako ne bomo nobena izjema, bomo prej evropska praksa in povečali bomo to demokratično komponento, ko gre za imenovanje s strani Republike Slovenije pomembnih predstavnikov ne samo v Evropski komisiji, kot smo zdaj v dokončnem besedilu tega zakona tudi določili, gre tudi za druge institucije Evropske unije, in definiramo na nek način demokratični postopek izbire teh kandidatov. Mi smo na to opozorili, torej, Nova Slovenija - krščanski demokrati, že maja lansko leto pred volitvami v Evropski parlament. Zahtevali smo nujno sejo Odbora za zadeve Evropske unije in imeli zelo dobro razpravo. Zelo malo je manjkalo, da bi prišli takrat do nekih sklepov, s katerimi bi Vladi naložili postopek, demokratični postopek izbire kandidatke ali kandidata za komisarja iz Republike Slovenije. Na žalost nam ni uspelo. Res je, da so bile volitve v Evropski parlament morda preblizu, čeprav smo potem razpravo ponovili po evropskih volitvah. Takrat sem tudi pisal predsednici Vlade Alenki Bratušek, ker je v odgovoru tudi potrdila, da pravzaprav Vlada nima določenega postopka, kako izbere kandidatko ali kandidata za člana Evropske komisije. Naša želja je šla takrat v smislu večje demokratičnosti, ker smo želeli, da bi se upošteval tudi rezultat volitev v Evropski parlament, tako kot se to upošteva in se je zdaj prvič upoštevalo pri izbiri predsednika Evropske komisije. Volilni rezultat se je upošteval, mislim, da bi se moral upoštevati tudi pri izbiri komisarja iz Republike Slovenije. Podpiram [[izklop mikrofona]]
Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke mag. Anže Logar.
Hvala lepa. Slovenska demokratska stranka je predlagateljica tega zakona. Predlagali smo ga iz čisto preprostega razloga, ker je situacija poleti leta 2014 v zvezi s komisarsko sago na nek način razgalila vso prvinskost določenega dela slovenske politike, kako razumeva imenovanja na posamezne pomembne funkcije. To je bil verjetno tudi eden od razlogov, da je koalicija to uvrstila v svojo koalicijsko pogodbo. Ta zakon smo se odločili predlagati zato, ker s strani koalicije ni bilo nobenega znaka, da bi naredili ta korak. Kot veste, dlje kot smo od neke problemske točke, bolj plahni tista volja po spreminjanju zakonodaje. Zato smo vložili ta predlog in z veseljem lahko ugotavljam, da smo v toku parlamentarne razprave preko odborov in tudi v dialogu z vlado prišli do rešitve, ki je sprejemljiva za vse, razen, očitno, za eno poslansko skupino, ki pravi, da nas bo bolela glava zaradi tega zakona. Ampak, spoštovani poslanci in poslanke, mene je bolela glava 6. oktobra na nekem hearingu, ki se je dogajal v Bruslju. Želim, da se tovrstne razprave, če se že imajo zgoditi, če se že predlaga nekompetentne kandidate, dogodijo tu, v Državnem zboru, na Odboru za zadeve Evropske unije in se potem v Bruselj pošlje prekaljene kandidate, takšne, ki lahko odreagirajo na pomembna vprašanja in teme, ki se dogajajo na evropskem parketu. Veselijo me tudi besede vodje Poslanske skupine SMC, da "se da". Sporočam nazaj, se da, kadar opozicijska stranka predlaga določen zakon, se ga torej da podpreti. Pričakujem, da bo množica dobrih predlogov, ki jih Poslanska skupina SDS predlaga, tudi v prihodnje deležnih tako široke podpore, da boste dokazali, da se to da. Seveda bo Poslanska skupina SDS podprla ta zakon. Hvala.
Lahko glasujemo? Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 73, proti nihče. [[Za je glasovalo 73.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 15. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH ZAKONA O RATIFIKACIJI ČETRTEGA DODATNEGA PROTOKOLA K EVROPSKI KONVENCIJI O IZROČITVI. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni mogoče vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 71, proti nihče. [[Za je glasovalo 71.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na prekinjeno 1. točko dnevnega reda, to je na Vprašanja poslank in poslancev. Pregled predlogov sklepov poslank in poslancev za razpravo o odgovorih predsednika Vlade, ministric in ministrov je objavljen na e-klopi. V skladu s predlogom poslanca Luka Mesca bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade dr. Mira Cerarja na poslansko vprašanje Luka Mesca v zvezi s privatizacijo in novelo Zakona o Slovenskem državnem holdingu, SDH. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za so glasovali 4, proti 63. [[Za so glasovali 4.]] [[Proti 63.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca gospoda Jerneja Vrtovca bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade dr. Mira Cerarja na poslansko vprašanje gospoda Jerneja Vrtovca v zvezi s pripravo in izvedbo zdravstvene reforme. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije - krščanskih demokratov gospod Jernej Vrtovec.
Spoštovane kolegice in kolegi! Slovenski zdravstveni sistem je poln anomalij, to je tudi včeraj pritrdil predsednik Vlade, in te anomalije je treba odpraviti. Ker se v Novi Sloveniji čutimo tudi odgovorne, smo že včeraj napovedali, da bomo tudi sami pripravili določene osnutke zdravstvene reforme, in tudi zaradi tega, ker nam ni vseeno, smo včeraj to spraševali predsednika Vlade. Namreč, procesi reševanja problemov, ki so v slovenskem zdravstvu, se odvijajo prepočasi, tudi pod to ministrico. Pravih rešitev tudi poslanci nikakor ne dobimo na mize, zaradi tega je prav, da bi se ta zbor temeljito pogovoril, kdaj bo zdravstvena reforma, kakšna bo strategija in tako naprej. Namreč, kolikor uspemo izvedeti, kaj se dogaja v zvezi z zdravstveno reformo v okviru Ministrstva za zdravje, kaj pripravljajo – še vedno se pogovarjajo in pripravljajo določene analize, strategije, ampak vse to je že v predalih. Saj to je že pripravljeno od prejšnjih ministrov, potrebna je le politična volja. Če pa politične volje celotne vladne koalicije, da pridemo do zdravstvene reforme, če te politične volje ni, potem pač je vse zaman. Ampak poudarjam, zdravstvena reforma je nujna, sicer se bodo čakalne dobe, čakalne vrste, operacije in tako naprej še podaljšale in bo ta sistem, ki pozna polno anomalij, poznal še večje anomalije in se bo dobesedno razbil. Zaradi tega vas prosim za podporo pri tem, da opravimo širšo razpravo. Najlepša hvala.
Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za je glasovalo 23, proti 43. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanke mag. Alenke Bratušek bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade dr. Mira Cerarja na poslansko vprašanje mag. Alenke Bratušek v zvezi z osnutkom nacionalnega reformnega programa za leti 2015 in do 2016. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 44. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca dr. Mateja T. Vatovca bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za okolje in prostor gospe Irene Majcen na poslansko vprašanje dr. Mateja T. Vatovca v zvezi s financiranjem muzeja solinarstva. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 44. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca mag. Anžeta Logarja bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za kulturo mag. Julijane Bizjak Mlakar na poslansko vprašanje mag. Anžeta Logarja v zvezi s propadanjem Plečnikove kulturne dediščine. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 22, proti 42. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca gospoda Ljuba Žnidarja bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za okolje in prostor gospe Irene Majcen na poslansko vprašanje gospoda Ljuba Žnidarja v zvezi s terminsko dinamiko tretje razvojne osi. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS ima gospod Ljubo Žnidar.
Hvala lepa. Spoštovani predsednik, kolegice in kolegi! Spoštovano ministrico za okolje in prostor gospo Majcen sem vprašal kakšna bo terminska dinamika umestitve hitre ceste tretje razvojne osi v smeri proti Koroški. Cestna povezava v tem delu je slaba. To območje je s prometno povezavo odrezano in to območje zadeva pereča problematika tako gospodarstva, tako celotnega prebivalstva. Seveda odgovora o terminski dinamiki umestitvi tretje razvojne osi od gospe ministrice nisem dobil. Še bolj zaskrbljujoče je, ker sem nato dobil dejansko tri odgovore: tako je minister Gašperšič za področje infrastrukture na našem odboru podal izjavo, da dejansko praktično ta projekt stoji; nedavno nazaj je premier na obisku na Koroškem dejal, da bo v letu 2018 že potekala intenzivna gradnja. Skratka, rekel bi, kopica različnih informacij, sam pa predvidevam, da smo že zamudili finančno perspektivo 2014–2020. To je za celotno Šaleško z močnim gospodarstvom, ki je v Velenju in v Šaleški dolini, tako tudi za sam Slovenj Gradec in celotno Koroško izjemno izjemno slaba novica. Ker to zadeva zelo velik del področja Republike Slovenije, predlagam, da se o tej problematiki opravi javna razprava, kajti ta projekt dobiva čedalje večjo brado in niti ni videti konca, kdaj bo ta projekt dejansko videl svoje udejanjanje oziroma da se bo gradnja res pričela. Zaradi tega predlagam, da se o tej problematiki opravi javna razprava.
Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 40. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Mihe Kordiša bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o dogovoru ministra za zunanje zadeve Karla Viktorja Erjavca na poslansko vprašanje Mihe Kordiša v zvezi z odpravo sankcij proti Ruski federaciji. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Združena levica ima Miha Kordiš.
Predsedujoči, hvala za besedo. Veliko današnje evropsko vprašanje, kako do miru v Ukrajini. Nekateri osnovni parametri odgovora na to vprašanje so znani: treba je uresničiti in udejanjiti drugi sporazum iz Minska. Konkretno je tu zelo pomembna določba, ki omogoča samoupravo Donetski in Luganski oblasti, vključno s tem, da formira svoje lastne milice za zagotavljanje reda in miru. Da se pa to zgodi, je pa treba sodelovanje kijevskega režima, se pravi žogica ni na strani Ruske federacije, žogica je na strani kijevskega režima. In na ta režim lahko evropska diplomacija, ako si miru želi, pritisne oziroma ogromno bi že bilo, če ta evropska diplomacija temu odkrito nacističnemu režimu odreče podporo. Da pa Slovenija lahko zavzame tako stališče, pa pomeni, da se zelo odkrito postavi proti imperialističnim geopolitičnim igram Evropske unije oziroma velikih držav znotraj Evropske unije in Združenih držav Amerike. Minister za zunanje zadeve, slovenski, Karl Erjavec ne deli tega mnenja, ampak veže vprašanje uspešnosti Minska na sankcije proti Ruski federaciji, kar je pa popolnoma skregano z naravo stvari, naravo situacije v Ukrajini, če si zares želimo nekega miru. Taka politična pozicija slovenske diplomacije servisira in podpira kijevski režim, njegovo plenjenje glasnega prebivalstva, bombardiranje, pobijanje lastnega prebivalstva, posredno pa s tem, seveda, podpira in servisira tudi zahodni imperializem. Tak odgovor, taka pozicija, ki jo je predstavil slovenski zunanji minister Karl Erjavec, se nam v Združeni levici zdi popolnoma nesprejemljiva, zato predlagamo, da se o njej opravi razprava v državnemu zboru. Še toliko bolj se nam zdi pa taka razprav pomembna, če vemo, da ogromno, velika večina naših ljudi, slovenskih državljank in državljanov nasprotuje imperialističnemu vmešavanju v notranje zadeve držav s strani nekih kapitalskih metropol, pa najsi gre za države Latinske Amerike, za države vzhodnega bloka ali kakšne druge periferne oziroma polperiferne države, ki so predmet pohlepa in apetita kapitalskih interesov centralnih držav. Hvala.
Prosim, mir v dvorani! Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za so glasovali 4, proti 68. [[Za so glasovali 4.]] [[Proti 68.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanke gospe Eve Irgl bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za pravosodje mag. Gorana Klemenčiča na poslansko vprašanje gospe Eve Irgl v zvezi z integriteto in spoštovanjem zakonodaje. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS gospa Eva Irgl.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Ministra za pravosodje sem včeraj vprašala, ali bi moral funkcionar, ki ne ravna v skladu z Zakonom o integriteti in preprečevanjem korupcije ter dokazano ravna koruptivno odstopiti s svojega položaja. Seveda sem spraševala o generalnem državnem tožilcu gospodu Zvonku Fišerju, ki je dokazano ravnal nezakonito in koruptivno ob primeru zaposlitve gospoda Boštjana Škrleca. Tako je povedalo Upravno sodišče, tako je ugotovil nadzor, ki ga je opravljalo Ministrstvo za pravosodje, tako je povedala prejšnja Komisija za preprečevanje korupcije in seveda jasno je to povedala tudi sedanja sestava Komisija za preprečevanje korupcije. Na eni izmed prejšnjih sej sem ministra prav tako v zvezi z integriteto funkcionarjev vprašala, kako namerava zaščiti integriteto sodstva glede na to, da so na najvišjih položajih v sodstvu in v tožilstvu posamezniki, ki so grobo kršili človekove pravice, ki so ne nazadnje sporne in kompromitirane osebe. Ampak gospod minister mi je odvrnil, da se ne more strinjati z mojo ugotovitvijo, da na vrhu tožilstva sedi kompromitirana oseba, ampak danes smo lahko ugotovili: ne da samo na vrhu tožilstva sedi kompromitirana oseba, danes lahko vidimo, da sedi na vrhu tožilstva tudi koruptivna oseba, ampak ta oseba je še danes na svojem položaju. Minister Klemenčič je dejal, da je storil vse, kar je v njegovi moči, pa ni res, ne bo držalo. Minister Goran Klemenčič bi moral javno povedati in zahtevati odstop generalnega državnega tožilca. Potem je pa seveda od integritete tožilca odvisno, kako bi se odločil, ampak minister Goran Klemenčič tega ni zahteval, pa čeprav smo ga večkrat pozvali, ampak je preprosto dejal, da je storil vse, kar je v njegovi moči. Rekel je še na moje vprašanje, ali morajo funkcionarji, ki so ravnali koruptivno, odstopiti s svojega položaja, je rekel, da je to odvisno od primera do primera. Se pravi, če si naš, potem ti ni treba odstopiti, če ravnaš koruptivno, če pa nisi naš, se pa ve, kako je treba ravnati. Zato zahtevam razpravo. Hvala.
Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 23, proti 48. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca gospoda Zvonka Laha bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepaDržavni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti dr. Anje Kopač Mrak na poslansko vprašanje Zvonka Laha v zvezi z zavarovanjem kmetov. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS gospod Zvonko Lah.
Spoštovani predsednik, kolegice in kolegi! Ministru gospodu Židanu in ministrici Kopačevi sem postavil poslansko vprašanje, kaj bosta storila za odpravo diskriminacije pri upokojevanju kmetov. Namreč, od leta 1983 do leta 1992 je veljal zakon, kjer je iz kmetijskega gospodarstva lahko vplačeval samo eden v prispevke širšega oziroma prvega razreda in vsi ostali, čeprav jim je bilo to osnovna dejavnost na kmetiji, lahko samo kot "drugi kmet". Od leta 1983 pa do 1992 so mu lahko ta leta izpadla pri obračunu pokojnine ravno toliko, da je v skupnih letih padel pod "drugi kmet" in ima tudi približno 100 evrov nižjo pokojnino. Od leta 1992 naprej pa se je štelo toliko v pokojnino, kolikor je pač prispevkov plačeval. Ker gredo sedaj tisti kmeti v pokojnino, v penzijo in se sedaj obračunavajo ta leta, mislim, da bi bilo treba to diskriminacijo odpraviti in upoštevati višino plačanih prispevkov tudi za ta leta. Nekateri so to dosegli že na sodišču, mi menimo, da bi bilo to treba z zakonom odpraviti, ne pa, da mora vsak posebej to pravico iskati na sodišču. Zato bi želel, da o tem opravimo širšo razpravo in to diskriminacijo odpravimo.
Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 23, proti 46. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Bojana Podkrajška bo Državni zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za javno upravo gospoda Borisa Koprivnikarja na poslansko vprašanje gospoda Bojana Podkrajška v zvezi z najemi poslovnih prostorov za delovanje državnih organov. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS gospod Bojan Podkrajšek.
Spoštovani predsednik, hvala za besedo. Kolegice in kolegi! Seveda, ko živimo v času, ko iz naše blagajne vzamemo veliko več, kot v njo prispevamo, imam v mislih državni proračun, sem spoštovanemu ministru postavil vprašanje, kako je s prostori, ki jih najemajo raznorazna ministrstva v Republiki Sloveniji, seveda prostori, ki so v zasebni lasti. Naj povem, da se včasih srečujem v kateri občini, ko zasebnik oddaja poslovne prostore ministrstvu za velike zneske, na drugi strani pa imamo v neposredni bližini teh prostorov prostore, ki so v lasti Republike Slovenije. Moram povedati, da za te najemnine gre na leto zelo veliko milijonov, in sam sem prepričan, da bi na tem področju lahko veliko privarčevali, glede na to, da se vsak dan srečujemo s težavami na finančnem področju. Seveda minister je povedal, da se tudi na tem področju. Ampak, težava, ki sem jo sam zasledil ob svojem vprašanju, je, pa poslušali ali ne njegov odgovor, je to, da bo to trajalo dolgo časa. Mislim, da je rekel celo, da bomo dobili končen seznam vseh objektov, ki jih država najame od zasebnikov, čez eno ali pa dve leti. Tako se bojim, da na tem področju, če bomo s tako počasnim tempom delali, lahko naredimo zelo malo. Zato pozivam vse vas, da o tem mojem predlogu opravimo razpravo na eni od sej. Hvala.
Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 23, proti 46. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca dr. Vinka Gorenaka bo Državni zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za pravosodje mag. Gorana Klemenčiča na poslansko vprašanje dr. Vinka Gorenaka v zvezi s postopki Ministrstva za pravosodje in drugih državnih organov po objavi poročila Komisije za preprečevanje korupcije, vezanega na koruptivno ravnanje generalnega državnega tožilca. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS dr. Vinko Gorenak.
Hvala lepa. Moje poslansko vprašanje se je nanašalo na eno najpomembnejših tem preteklega obdobja, recimo preteklega tedna oziroma 14 dni. Namreč, če Komisija za preprečevanje korupcije ugotovi, da je generalni državni tožilec ravnal koruptivno, verjetno bi morali zazvoniti vsi zvonci, tudi politični, v tej državi. Vprašanje je bilo podobno tistemu, ki ga je postavila kolegica Eva Irgl. Jaz pa naj poudarim še to, to pomembno razliko pri tem, kako se je odzval na to poročilo slovenski medijski prostor kot tudi politični, če želite. Namreč, pomembnejše od poročila Komisije za preprečevanje korupcije je zagotovo dokončna sodba sodišča, ki je rekla, da sta v tej isti zadevi ta dva gospoda, bivši minister Zalar in generalni državni tožilec gospod Fišer, zlorabila oblast. Se pravi, če je sodno dokazano in če je sodno dokončno – namreč, te sodbe ni več mogoče izpodbijati –, potem je popolnoma jasno, da bi morali reagirati tako, kot je treba, da gospodu pomagamo, da odide s tega delovnega mesta. Naj opozorim, ker mi čas to še dopušča, na precejšnje medijsko zavajanje v tej zadevi. Namreč, mediji pišejo, da je bil ta zakon spremenjen, torej, Zakon o tožilstvu, v tistem delu, ki se nanaša na predlaganje menjave generalnega državnega tožilca, z našo podporo, češ, ker je šlo za Barbaro Brezigar. To seveda absolutno ni res. Mi smo leta 2011 sprejemali nov zakon o državnem tožilstvu, ki ga je SDS v celoti zavrnila. Res pa je, da je tako določilo v zakon vnesel minister Zalar, torej, to je bil njegov predlog, koalicija pa ga je potrdila. Kar se tiče teme, o kateri govorim in vas prosim za podporo, bom rekel tako: ne moremo pristati na to, kar pravi minister za pravosodje, češ jaz sem svoje naredil, jaz sem zahteval, da se izjasni Državnotožilski svet. To je zagotovo premalo. Zato seveda menim, da je potrebna razprava v Državnem zboru na to temo. In prosim za podporo. Hvala.
Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 23, proti 47. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca gospoda Danijela Krivca bo zbor odločil o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za okolje in prostor gospe Irene Majcen na poslansko vprašanje gospoda Danijela Krivca v zvezi s služnostjo na vodnih in priobalnih zemljiščih v lasti države. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 23, proti 47. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca gospoda Tomaža Lisca bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za okolje in prostor gospe Irene Majcen na poslansko vprašanje gospoda Tomaža Lisca v zvezi z urejanjem plovnosti slovenskih rek. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 23, proti 47. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prekinjam 7. sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 9. uri.