Spoštovane poslanke in poslanci, gospe in gospodje! Lep dober dan vam želim. Pričenjamo nadaljevanje 5. seje državnega zbora Republike Slovenije. Obveščena sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanke in poslanci: Janez Kramberger, dr. Jožef Bernik, Feri Horvat, Zmago Jelinčič Plemeniti, dr. Slavko Gaber, Roman Jakič, Jelko Kacin, Maksimiljan Lavrinc, Ciril Pucko, Davorin Terčon za pričetek seje, Danica Simšič, Leopold Grošelj, Aurelio Juri, Ivan Kebrič, dr. Mihael Brejc, Alojz Peterle, Janez Podobnik, Jožef Jerovšek in Janko Veber Prosim, da ugotavljamo navzočnost v dvorani. Tako vas prosim, da vstavite kartice. Navzočih je 48 poslank in poslancev, kar pomeni, da je državni zbor sklepčen in lahko veljavno odloča. Na sejo smo povabili predsednika računskega sodišča Republike Slovenije, članico za drugo namestnico predsednika računskega sodišča Republike Slovenije, predstavnika sodnega sveta in predstavnike vlade Republike Slovenije, zato jih vse prav lepo pozdravljam. Današnje nadaljevanje 5. seje državnega zbora bomo pričeli z obravnavo 11. točke dnevnega reda, to je z volitvami in imenovanji, za tem bo zbor prešel na obravnavo prekinjene 5.b točke, to je predloga zakona o medijih, nato na obravnavo 5.č točke, to je predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstveni dejavnosti ter po vrstnem redu dalje. Prehajamo torej na 11. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA VOLITVE IN IMENOVANJA. Predloge računskega sodišča Republike Slovenije, vlade Republike Slovenije, sodnega sveta ter predloge in mnenja komisije za volitve, imenovanja in administrativne zadeve ste prejeli. Zbor bo pod to točko dnevnega reda obravnaval predlog predsednika računskega sodišča Republike Slovenije za imenovanje druge namestnice predsednika računskega sodišča Republike Slovenije, predlog vlade Republike Slovenije o razrešitvi in imenovanju dveh članov upravnega odbora Prešernovega sklada, 6 predlogov sodnega sveta o izvolitvi v sodniško funkcijo ter predloga komisije za volitve, imenovanja in administrativne zadeve o izvolitvi delegacije državnega zboraRepublike Slovenije v parlamentarno konferenco srednjeevropske pobude in o izvolitvi pridružene delegacije državnega zbora Republike Slovenije v parlamentarno skupščino NATO. Prehajamo torej na obravnavo in odločanje o posameznih predlogih. Najprej na predlog predsednika računskega sodišča o imenovanju druge namestnice predsednika računskega sodišča Republike Slovenije. Predsednik Računskega sodišča Republike Slovenije je državnemu zboru predložil predlog za imenovanje druge namestnice predsednika računskega sodišča, in sicer je za drugo namestnico ponovno predlagal Nevenko Cukon Mavec. Predsednika računskega sodišča ni med nami. Predlog je obravnavala komisija za volitve, imenovanja in administrativne zadeve in zboru poročila besedilo. Želi poročevalec komisije? [[Ne.]] Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne.]] Gospe Nevenke Cukon Mavec ni med nami. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Gospa Majda Zupan, izvolite. V imenu poslanske skupine Nova Slovenija.
Hvala lepa. Spoštovana gospa podpredsednica, spoštovani kolegi in kolegice, spoštovani predstavniki vlade! Dovolite, da predstavim stališče poslanske skupine Nove Slovenije glede podpore imenovanja drugega namestnika predsednika Računskega sodišča Republike Slovenije. V koaliciji Slovenija nismo niti prvič, niti sedaj ne bomo glasovali za imenovanje druge namestnice predsednika računskega sodišča zaradi domnevne neustavnosti zakona glede imenovanja kolegijskega organa članov Računskega sodišča. Zato smo tudi nasprotovali sprejemu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o računskem sodišču. V ustavi je namreč predvideno kolegijsko vodenje računskega sodišča. Državni zbor je formalno namesto dosedanjega devetčlanskega kolegijskega organa uzakonil tričlanski kolegijski organ, v katerem pa tako prvi, kot drugi namestnik nimata dejansko nobenih pomembnih pooblastil. In Računsko sodišče je po novem zakonu monokratsko individualno vodeno. Ob tem predsednik računskega sodišča nima v zakonu zapisanih nobenih izrecnih dolžnosti in odgovornosti za uresničevanja poslanstva računskega sodišča. Zlasti je nedopustna njegova svoboda ali diskrecijska pravica pri določanju oseb javnega prava, ki jih bo računsko sodišče revidiralo, saj predsednik sam odloča o pogostosti njihovega revidiranja. Tako so ostali člani v neenakopravnem položaju glede načina kandidiranja za mesto namestnika in zaradi tega je bil z njihove strani že sprožen ustavni spor. Menimo, da bi večjo učinkovitost delovanja računskega sodišča namesto z zmanjševanjem članov dosegli s tem, da bi vsak posamezni član kolegijskega organa imel jasno določene pristojnosti in odgovornosti na svojem področju revidiranja in da bi svoje dosežke pri opravljanju nalog državne revizije samostojno predstavljal pred državnimzborom. Torej, imeti bi moral direktorsko obliko kolegijskega organa. Drugi razlog, zaradi katerega nismo glasovali za gospo kandidatko, je ta, da ni niti pred Kviazom niti pred državnim zborom podala svojega pogleda na razvoj nalog računskega sodišča, nacilje, ki naj bi jih računsko sodišče doseglo v naslednjih dveh letih do konca tega mandata. Spoštovana gospa kandidatka, cenimo sicer vaša prizadevanja, vendar pa smo v medijih zasledili tudi informacijo o vašem spornem ravnanju pri pregledu urada predsednika države, Republike Slovenije, za leto 1999, ki ste ga opredelili za posrednega uporabnika državnega proračuna in izhajajoč iz tega tudi pojasnili resničnost in poštenost proračunske porabe. Konkretne revizijske odločitve nam niso poznane. Zato bi bilo prav, da bi jih pojasnili pred državnim zborom in s tem odpravili sum odvisnega ravnanja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nobena poslanska skupina več pojasniti stališč, dajem besedo poslankam in poslancem. Ker se pismeno k besedi ni prijavil nihče, omejujem razpravo na pet minut. Želi kdo besedo? Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. V skladu z drugim odstavkom 42. člena zakona o računskem sodišču je glasovanje za drugega namestnika predsednika računskega sodišča tajno. V skladu s 97. členom poslovnika vodi tajno glasovanje predsedujoči, s pomočjo namestnika generalne sekretarke državnega zbora in štirih poslancev, ki jih izvoli državni zbor na predlog predsedujočega. Predstavniki poslanskih skupin so mi že posredovali predloge za člane komisije. To so: Rudolf Moge, Branko Kelemina, Bojan Kontič in Franci Rokavec. Član te komisije sem tudi sama kot predsedujoča. Ali kdo temu predlogu nasprotuje? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje o predlagani sestavi komisije. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je komisija v predlagani sestavi izvoljena. V skladu z drugim odstavkom 97. člena poslovnika državnega zbora bo poslancem vročena glasovnica tako, da pride vsak poslanec k mizi predsedujoče in pove svoje ime in priimek. Poslanec, ki mi bo pomagal pri izvedbi glasovanja, izroči vsakemu poslancu glasovnico, namestnik generalne sekretarke državnega zbora pa označi pri imenu in priimku poslanca v seznamu, da mu je bila glasovnica vročena. Glasuje se tako, da se na glasovnici obkroži beseda "za" ali "proti". V skladu z drugim odstavkom 98. člena poslovnika državnega zbora je neizpolnjena glasovnica ali glasovnica, ki ni izpolnjena v skladu s prej omenjenim navodilom, neveljavna. V skladu z drugim odstavkom 42. člena zakona o računskem sodišču bo kandidatka izvoljena, če bo zanjo glasovala večina vseh poslancev, to je 46 ali več poslancev. Glasovali bomo v dvorani. Poslanke in poslanci bodo izpolnjene glasovnice oddali v glasovalno skrinjico, ki bo v dvorani na mizi ob kabinah za glasovanje. Prehajamo na izvedbo tajnega glasovanja. Prosim poslance, ki mi bodo pomagali pri glasovanju, da se takoj zglasijo v sobi 117, kjer bomo prevzeli volilni material. Glasovanje se bo pričelo ob 14.35 uri ter bo trajalo do 14.50 ure. Po končanem glasovanju prosim poslance, ki mi bodo pomagali pri glasovanju, da se zberejo v sobi 117. S sejo bomo nadaljevali ob 15.05 uri. Hvalalepa. Začenjamo z izvedbo glasovanja.
Nadaljujemo s sejo. Ugotavljamo navzočnost! Ugotavljam, da je navzočih 63 poslank in poslancev. Zbor je torej sklepčen. Objavljam izid glasovanja. Zapisnik o ugotovitvi izida glasovanja o imenovanju druge namestnice predsednika Računskega sodišča Republike Slovenije. Predsednik računskega sodišča je na podlagi prvega odstavka 42. člena zakona o računskem sodišču kot kandidatko za drugo namestnico predsednika Računskega sodišča Republike Slovenije predlagal gospo Nevenko Cukon Mavec. Glasovanje je potekalo v torek, 24.4.2001, v prostorih Državnega zbora Republike Slovenije. Razdeljenih je bilo 63 glasovnic, oddanih je bilo 63 glasovnic. Neveljavna je bila ena glasovnica, veljavnih je bilo 62 glasovnic. Za je glasovalo 37 poslancev, proti pa 25 poslancev. Na podlagi izida glasovanja predlagana kandidatka Nevenka Cukon Mavec ni bila imenovana za drugo namestnico predsednika Računskega sodišča Republike Slovenije. Ker kandidatka ni dobila potrebne večine glasov, predsednik računskega sodišča v skladu s četrtim odstavkom 42. člena zakona o računskem sodišču v roku 15 dni zboru predlaga novega kandidata. Prehajamo na predlog vlade Republike Slovenije o razrešitvi in imenovanju dveh članov upravnega odbora Prešernovega sklada. Vlada Republike Slovenije je v obravnavo državnemu zboru predložila predlog o razrešitvi in imenovanju dveh članov upravnega odbora Prešernovega sklada. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne.]] Predlog je obravnavala komisija za volitve, imenovanja in administrativne zadeve in zboru predložila poročilo ter predlog odloka. Želi poročevalec komisije besedo? [[Ne.]] Tudi predstavnik sekretariata ni prisoten. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o predlogu odloka o razrešitvi in imenovanju dveh članov upravnega odbora Prešernovega sklada. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti 5. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Prehajamo na predlog sodnega sveta o izvolitvi v sodniško funkcijo. Sodni svet je državnemu zboru predložil predloge o izvolitvi v sodniško funkcijo na mesto treh okrajnih sodnic na okrajnem sodišču v Mariboru in Kopru ter dveh sodnic in sodnika za prekrške pri sodniku za prekrške v Velenju, Lendavi in Ljubljani. Želi predstavnik sodnega sveta besedo? [[Ne želi.]] Predloge je obravnavala komisija za volitve, imenovanja in administrativne zadeve in zboru predložila poročilo ter predloge odlokov. Želi poročevalec komisije besedo? [[Ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o posameznih predlogih odlokov. Na glasovanje dajem predlog odloka o izvolitvi gospe Mateje Žigart v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Mariboru. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti eden. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Na glasovanje dajem predlog odloka o izvolitvi gospe Lee Stegne v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Kopru. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Na glasovanje dajem predlog odloka o izvolitvi gospe Veronike Zorn Hočevar v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Ookrajnem sodišču v Kopru. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti eden. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Na glasovanje dajem predlog odloka o izvolitvi gospe Andreje Aranđelović v sodniško funkcijo na sodniško mesto sodnice za prekrške pri sodniku za prekrške Velenje. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti eden. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Na glasovanje dajem predlog odloka o izvolitvi gospoda Vladimirja Ivanušiča v sodniško funkcijo na sodniško mesto sodnika za prekrške pri Sodniku za prekrške Lendava. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti eden. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Na glasovanje dajem predlog odloka o izvolitvi gospe Vladislave Korošec Suknaič v sodniško funkcijo na sodniško mesto sodnice za prekrške pri Sodniku za prekrške Ljubljana. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti eden. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Prehajamo na predlog odloka o izvolitvi Delegacije Državnega zbora Republike Slovenije v parlamentarno konferenco srednjeevropske pobude. Predlog je v obravnavo zboru predložila komisija za volitve, imenovanja in administrativne zadeve. Želi poročevalec komisije besedo? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? Tudi ne. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o predlogu odloka o izvolitvi Delegacije Državnega zbora Republike Slovenije v parlamentarno konferenco srednjeevropske pobude. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Prehajamo na predlog odloka o izvolitvi Pridružene delegacije Državnega zbora Republike Slovenije v parlamentarni skupščini Nato. Predlog je v obravnavo zboru predložila komisija za volitve, imenovanja in administrativne zadeve. Želi poročevalec komisije besedo? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o predlogu odloka o izvolitvi Pridružene delegacije Državnega zbora Republike Slovenije v parlamentarni skupščini Nato. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti 1. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 5.B TOČKO DNEVNEGA REDA - TRETJO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O MEDIJIH. Ostali smo na strani štiri, pregleda amandmajev k predlogu zakona o medijih - tretja obravnava, z dne 10.4.2001. Na strani štiri pregleda, dajem v razpravo in odločanje amandma k 19. členu, in sicer sem vam dolžna tudi pojasnilo; da besedilo pod opombo, navedeno pod amandmajem k 19. členu, ni korektno, tako da bomo o amandmaju k 19. členu razpravljali, ga obravnavali in o njem tudi odločali. Predlagatelj amandmaja je poslanska skupina Socialdemokratske stranke Slovenije. Želi kdo razpravljati? Gospod Tanko, izvolite.
Hvala za besedo. Socialdemokratska stranka meni, da je potrebno, če hočemo, da so izpolnjeni pogoji za delovanje oziroma tudi za neodvisen medijski prostor, izpolniti nekatere pogoje. Tu mislimo predvsem, da se s skladom nekako zagotovi pluralni medijski prostor, da se zagotovi distribucija medijev na način, kot je to običajno in ne s takimi ekskluzivnimi rešitvami, da so tudi lastniške možnosti oziroma lastništvo urejeno na tak način, da je to zagotovljeno. Eno od pomembnih določil, ki naj bi to omogočilo, je pa tudi to, da člani vodstevpolitičnih strank ne bi opravljali uredniške funkcije. In prav iz tega razloga predlagamo, da se ta člen oziroma to določilo dopolni tako, kot je predlagano. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Širca, izvolite.
Hvala lepa. Kot jaz razumem, 19. člen sploh ni več odprt, ker smo zaključili obravnavo, tako da je najbrž razpravljanje o njem v tem trenutku brezpredmetno.
Gospa Širca, če dovolite, pojasnilo sekretariata, je člen odprt. Gospod Moge.
Člen je zagotovo odprt, saj je bilo v drugi obravnavi črtano določeno besedilo, tako da o njem veljavno glasujemo.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehahajamo na odločanje. Najprej odločamo o amandmaju k 19. členu. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 18, proti 27. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 27.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 23. členu, katerega predlagatelj je odbor za kulturo, šolstvo, mladino, znanost in šport. Vlada amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti 4. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 34. členu, katerega predlagatelj je vlada. Matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 43. členu, katerega predlagatelj je vlada, matično delovno telo ga podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 46. členu, in sicer pod številko 1 je amandma, ki ga predlaga vlada, matično delovno telo ga podpira, in pod številko 2 je amandma, ki ga predlaga poslanska skupina Socialdemokratske stranke Slovenije, vlada amandmaju nasprotuje. Želi kdo razpravljati? Gospod Tanko, izvolite.
Hvala lepa. Menimo, da medijski prostor oblikujejo vsi mediji, tako elektronski kot tiskani mediji, in smiselno se nam zdi, da tudi vsi participirajo v sklad za medije. Zato predlagamo, da se tudi tiskani mediji obremenijo s 3% takso na oglase in da se ta sredstva potem namenijo v sklad za razvoj medijev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Najprej odločamo o amandmaju pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti eden. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 1 sprejet. Odločamo še o amandmaju pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 18, proti 30. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 30.]] Ugotavljam, da amandma pod številko 2 ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 61. členu. Pod številko 1 je amandma, ki ga predlaga odbor, vlada amandma podpira, z opombo, če bo sprejet ta amandma, bo amandma pod številko 2 brezpredmeten. Predlagatelj amandmaja pod številko 2 je vlada, ki ga matično delovno telo ne podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o amandmaju pod številko 1. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47. (Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet in je glasovanje o amandmaju pod 2 postalo brezpredmetno. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 62. členu. Predlagatelj prvega amandmaja je poslanska skupina Socialdemokratske stranke Slovenije, vlada amandmaju nasprotuje. Predlagatelj amandmaja pod 2 pa je vlada, matično delovno telo amandma podira. Želi kdo razpravljati? Gospod Tanko, izvolite.
Hvala. V poslanski skupini Socialdemokratske stranke predlagamo, da se tudi za distributerje medijev uvedejo določila zakona o varstvu konkurence, to se pravi, konkretno mislim, da se uveljavi tudi 11. člen zakona, mislimo da tudi za njih velja. V tem primeru, kot sem že prej omenil, bi se na nek način zagotovila, vsaj vzpostavila možnost, da se tudi na področju distribucije zagotavlja konkurenčna distribucija medijev. Upam, da bi tudi to prispevalo k boljdostopni in pa tudi k bolj konkurenčni dostopnosti. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 19, proti 26. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da amandma pod 1 ni bil sprejet. Glasujemo še o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti 1. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma pod 2 sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 64. členu, katerega predlagatelj je odbor, vlada amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o šestih amandmajih k 67. členu. Pod 1 je amandma vlade, pod 2 ravno tako; pod 3 je amandma skupine poslancev s prvopodpisano gospo Majdo Širca, vlada amandmaju nasprotuje, matično delovno telo ga podpira, z opombo, če bo sprejet amandma pod 3, je amandma pod 4 brezpredmeten; pod 4 pa je amandma vlade, ki ga matično delovno telo ne podpira, pod 5 je amandma vlade in pod 6je amandma skupine poslancev s prvopodpisanim Bojanom Kontičem. Vlada amandmaju nasprotuje, matično delovno telo ga ne podpira. Želi kdo razpravljati? Gospod Zorko, izvolite.
Hvala lepa. Spoštovane poslanke in poslanci! Želel bi opozoriti na izraz, ki se nam v teh zadnjih mesecih vleče skozi razprave zakona o medijih. Gre za izraz, ki smo ga imeli v prvotni verziji: "glasba, izražena v slovenski govorici." Izraz, verjamem, da nobenemu ni bil všeč, tudi odboru oziroma vam ne. Zato je na odboru nekako prevladala odločitev in predlog, ki ga imate v obliki poslanskih amandmajev, da bi ta izraz nadomestili z "glasba slovenskih avtorjev ali izvajalcev." Ko smo bolj natančno proučili evropske direktive, smo ugotovili, da bi takšen izraz lahko bil zelo v nasprotju z vsemi usmeritvami, ki jih je pač Evropa sprejela in ki jih seveda moramo tudi mi upoštevati pri tem zakonu. Zato smo se poskušali iz te zagate in iz tega zelo nesimpatičnega izraza nekako izvozljati na drugi način. In sicer tako, da predlagamo, da uporabljamo v vseh treh členih, ki ta izraz uporabljajo, to se pravi v 67., 86. in 140. členu izraz "slovenska glasba", s tem, da v 67. členu natančneje pojasnimo, kaj je to. Predlagamo, da kot interpretativni stavek vnesemo stavek, ki bi povedal, da slovenska glasba po tem zakonu je glasba v slovenskem izrazu in zajema pojem vokalne, vokalno-instrumentalne in instrumentalne glasbe. Sodimo, da bi takšen izraz oziroma takšno pojasnilo bilo sprejemljivo tudi za evropske konvencije oziroma v pogajanjih za pridružitveni sporazum in da je izraz "slovenska glasba", ne glede na to, da si verjetno pod tem mnogi ljudje pač predstavljajo nek določen tip ali zvrst glasbe, da bi ta izraz vendarle bil tisti, ki bi prenesel naša ušesa in hkrati s tem pojasnilompotem prinesel tudi težave, ki bi jih lahko imeli v pogajanjih v poglavju 20 z Evropsko skupnostjo s tem intepretativnim stavkom. Zato predlagam, da ta vladni amandma podprete in da ne podprete izraza "glasba slovenskih avtorjev ali izvajalcev", ker bi res lahko nastale težave. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Širca, potem gospod Moge.
Jaz sem dolžna zagotovo tukaj dati pojasnilo na pravzaprav bolečo razumevanje ene zelo skromne želje slovenskega prostora znotraj kulturnega področja, od katerega pravzaprav Evropa ne zahteva nič posebnega in ji pušča absolutno avtonomijo. Ko se je v zakonu pojavila dikcija, ki jo je predlagala vlada, da naj bi se tistih ubogih 10% slovenskih glasbenih del preformulirala v "glasbo s slovensko govorico", se mi je seveda izrazoslovje zdelo skrajno neprimerno, še posebej zaradi dejstva prikrivanja naše želje, da moramo pač, da si želimo ubogih 10% znotraj radijskih postaj tudi domače izvirne glasbe. Ustrezneje smo zaradi tega predlagali izraz "dela slovenskih avtorjev in izvajalcev", ki bi obsegal ves pojem, bi ga definiral tudi na področja instrumentalne, vokalne in ostale glasbe in še celo tako daleč, da bi lahko, recimo, slovenska filharmonija, ko bi izvajala Mahlarjevo glasbo ne pa, recimo, glasbo Mihelčiča ali domačega avtorja, bila zajeta tudi v kvoto slovenske glasbe. Pri tem se mi je zdelo potrebno vztrajati tudi zaradi tega, ker imamo v istem zakonu že dikcijo, da se znotraj elektronskih medijev objavlja določena kvota avdio vizualnih del slovenskega izvora. Diskriminacija, ki naj bi jo Evropa zaradi tega doživela, znotraj možnega objavljanja 10% del, je mogoče res, bom rekla, načenjanje neke avtonomije slovenskega izraza. Ampak glede na to, da se je vlada potem odločila, da ohrani dikcijo "slovenska glasba", da ji seveda doda interpretativno razlago v smislu "slovenska glasba je to pa to", mislim, da je sedaj rešitev primerna, ne glede na to, da niso več notri avtorji, kot je bilo predlagano s strani odbora, oziroma izvajalci. Mislim, da v tem primeru ne bodo ogrožena pogajanja ali pa celo vstop Slovenije v EU, ker si pač želimo določen odstotek glasbe. S to rešitvijo, ki jo je vlada sedaj predlagala, je pravzaprav krog slovenskih možnih del znotraj radijskih in ostalih elektronskih medijev pravzaprav še bolj zožen na način odpuščanja vseh tistih glasbenikov, ki bodo izvajali, ki so seveda Slovenci, ampak ne bodo izvajali tuje glasbe, se pravi v hrvaškem, angleškem, italijanskem narečnem ali drugem izvoru. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Moge, izvolite.
Hvala lepa. Na odboru je bilo dosti debate prav o tem izrazu, kako bi ga pravilno zajeli, da bi ta zakon bil upoštevan tudi s strani ljudi, ki bodo ocenjevali, ali je zakon skladen z evropsko zakonodajo ali ne. Vendar moram povedati, da je peti amandma, ki ga je vlada 10.4. predložila, pa odbor ni obravnaval, zaradi tega ne, ker je bila seja odbora že prej. Če bi mi sprejeli peti amandma vlade, moram reči, da je ta nepopoln v tem smislu, ta 67. člen se s tem pojmom, torej "slovenske glasbe" ali pa "glasbe, izražene v slovenski govorici", povezuje s 86. členom in z 140. členom. Mi smo sedajle v tretji obravnavi, amandmajev se ne da več vlagati in je konsistentno, če podpremo to, kar je odbor podprl, amandma poslanke Širce Majde k temu členu, kajti ona je ta isti izraz tudi v 86. in 174. členu uporabila in je ta dva amandmirala. Drugače, če pa sprejmemo amandma vlade, potem imamo tukajle "slovensko glasbo", drugje imamo pa potem "glasbo izraženo v slovenski govorici".
Gospod Moge, mislim, da sta na strani 13 in 21 ravno tako vložena dva amandmaja. Eden je amandma vlade, ki govori o "slovenski glasbi", in tudi k 140. členu je amandma vlade [[...]]
Potem je to konsistentno. Se oproščam!
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Gospod Battelli, izvolite.
Hvala lepa. Domnevam, da ko govorimo - govorim generalno - o slovenski glasbi, da sta tu vključeni tudi italijanska in madžarska narodna skupnosti s svojo glasbeno produkcijo. Ali ne?
Hvala lepa. Gospod Božidar Zorko, želite pojasniti? Izvolite!
Torej, če natančno preberem dikcijo: "Slovenska glasba je po tem zakonu glasba v slovenskem izrazu in zajema pojem vseh treh zvrsti glasbe." Za tista področja, kjer delujejo manjšinski programi, se te zvrsti glasbe štejejo tudi v lastno produkcijo manjšinskih radijskih postaj. V lastno produkcijo se pravzaprav lahko šteje tudi ta glasba, ker govorimo o slovenskem izrazu, naših manjšin, ne pa vsa italijanska in tako naprej.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Gospod Školč, izvolite.
To, kar sprašuje gospod Battelli, je bolj natančno in bolj nedvoumno zajeto v amandmaju, ki ga je podpisala gospa Majda Širca.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Spoštovane želim opozoriti tudi na to, da bomo glede na povezanost, na katero je opozoril gospod Moge, ko bomo glasovali o teh šestih amandmajih, prešli na glasovanje o dveh amandmajih - eden je amandma vlade in drugi amandma skupine poslancev s prvopodpisano gospo Majdo Širca k 86. členu in nato k 140. členu. Najprej prehajamo na glasovanje o prvem amandmaju k 67. členu. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 2. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 1 sprejet. Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 2 sprejet. Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod številko 3. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 18, proti 26. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Zato prehajamo na glasovanje o amandmaju vlade pod 4. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 20, proti 23. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 23.]] Ugotavljam, da amandma vlade pod 4 ni bil sprejet. Prehajamo na glasovanje o amandmaju vlade pod 5. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti 1. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo še na glasovanje o amandmaju pod 6. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 16, proti 32. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 32.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Kot sem zbor prej obvestila, prehajamo zdaj na 13. stran pregleda, kjer se nahajata dva amandmaja k 86. členu. In sicer pod 1 je amandma vlade, če bo sprejet bo konsistenten s tem, kar smo sprejeli pri amandmajih, o katerih smo odločali zdaj; pod 2 pa je amandma skupine poslancev s prvopodpisano gospo Majdo Širca. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti 2. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet, amandma pod 2 je brezpredmeten. Na listni številki 21 imamo ravno tako dva amandmaja k 140. členu. Pod 1 je amandma vlade, ki omogoča konstistentno besedilo, in pod 2 je amandma skupine poslancev s prvo podpisano gospo Majdo Širca. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36, proti 2. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet, zato je amandma pod 2 postal brezpredmeten. Vračamo se na stran 9 pregleda amandmajev. Prehajamo na razpravo. K 74. členu sta dva amandmaja, ki sta oba brezpredmetna, ker 74. člen ni bil amandmiran v drugi obravnavi. Prehajamo torej na obravnavo, na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 75. členu. Predlagatelj obeh je vlada, matično delovno telo oba amandmaja podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36, proti 8. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet. Glasujemo še o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 34, proti 8. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je amandma pod 2 sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 78. členu. Predlagatelj pod 1 je vlada, matično delovno telo amandma podpira. Predlagatelj pod 2 je odbor, vlada amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti 2. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet. Glasujemo še o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o enem amandmaju k 79. členu, katerega predlagatelj je odbor, vlada amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti 2. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 81. členu, katerega predlagatelj je vlada, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti 4. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o treh amandmajih k 82. členu. Pod 1 je amandma na amandma skupine poslancev, s prvopodpisanim Bojanom Kontičem k 82. členu, katerega predlagatelj je skupina poslancev s prvopodpisanim Jožefom Kavtičnikom. Za vlado je amandma nespremenljiv, matično delovno telo ga podpira. Pod 2 je osnovni amandma skupine poslancev s prvopodpisanim Bojanom Kontičem. Vlada mu nasprotuje, matično delovno telo ga podpira. Pod 3 je amandma odbora, ki mu vlada nasprotuje. Želi kdo razpravljati? Gospod Božidar Zorko, izvolite.
Hvala lepa. Želel bi opozoriti na tisti del, ki posebej govori o 3% RTV prispevka. Verjetno ni nikogar v dvorani, ki ne bi vedel, kakšen je bil namen tega. Mi smo večkrat v vseh razpravah poudarjali, da se zavedamo pomena lokalnih in regionalnih radijskih in televizijskih postaj in da imamo zato tudi možnosti v sedanjem zakonu, da njihovo dejavnost, programske vsebine ali, če hočete, programe na nek način podpremo tudi s proračunskimi sredstvi. Vlada ima ta namen. Če preberete 4. in 82. člen, v takšni obliki, kot sta predlagana, potem nam ta dva člena to podporo omogočata. Prav tako to omogoča 111. člen, za katerega sicer vlada predlaga, da se črta, vendar glede na stališče odbora, bomo pač počakali na vašo odločitev. V vsakem primeru mi želimo podpirati lokalne in regionalne radijske in televizijske postaje, vendar ne kot postaje, pač pa predvsem njihove vsebine, ki so pomembne za informiranje naših državljank in državljanov. Nikakor pa ne moremo pristati na rešitev, ki je predlagana predvsemv teh 3% RTV naročnine. Zakon o RTV natančno govori o namembnosti tako zbranih sredstev. Poleg tega bi pa opozoril, da če se enkrat na tak način odpre RTV naročnina oziroma cefranje RTV naročnine za različne namene, potem ne vem, kam bomo na koncu prišli,za kaj vse bomo to naročnino sploh namenili. Zato vlada temu nasprotuje in opozarjamo, da bomo v primeru, če bi bilo to sprejeto, dolžni temu oporekati na ustrezne načine. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Kontič, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Spoštovani državni sekretar, kolegice in kolegi! Strinjam se z državnim sekretarjem, da so možnosti, ampak dejansko so možnosti eno, realnost pa potem povsem drugo. Pri tem pozdravljam tudi namene vlade, ki pravi, da so dobri, vendar glede lokalnih in regionalnih radijskih postaj dvomim v to, močno dvomim v to. Predlagani osnovni amandma pod številko 2 je bil na začetku deležen podpore skoraj vseh poslanskih skupin. Seveda pa akcija naleti na reakcijo in tudi na s tem vezane pomisleke. Zakon o RTV res določa prispevek, ki ga neprostovoljno plačujemo vsi, ki smo deležni tega tehnološkega dosežka, da imamo električno energijo v stanovanjih. Ne vem sicer, kolikšen je delež državljank in državljanov, ki so uspeli na podlagi zakona oprostitev plačila prispevka. Ta prispevek, torej v višini 100%, prejema RTV Slovenija. Pri tem ni pomembna gledanost, niti poslušanost, ampak je to dohodek, ki ga avtomatsko dobijo, glede na zakon. Nekateri mislijo, da jim jeto pač od boga dano. Ko se pojavi skupina, v kateri imamo vsi kot posamezniki zakonsko iniciativo, in predlagamo, da se 3% teh sredstev nameni regionalcem, lokalcem, študentskim medijem, je ogenj v strehi. To obrazložitev, da jemljemo 3% lahko označimo tudi kot predlog, da dajemo le 97%. Naj navedem primerjavo. Proračunski uporabniki - to se dogaja namreč v praksi - razumejo, da je številka zapisana v sprejetem proračunu dokončna in da so do teh sredstev dokončno tudi opravičeni, ne glede na to, kakšna je realizacija dohodkovne strani. To se nam dogaja tudi v občinskih proračunih. Pri tem seveda pomišljajo celo, da bi ta denar izterjali, ker jim je bil pač obljubljen v proračunu, namenjen, pa ga niso dobili. S strani enega izmed poslancev smo bili predlagatelji tega amandmaja označeni za ljudi z malo da ne roparsko mentaliteto. Zakaj? Zato, ker dajemo manj, kot smo v zakonu zapisali. Vlagamo protizakonite amandmaje, ker v delitev prispevka lahko urejamo samo spremembo zakona o RTV. Sprejetje tega predlaganega amandmaja bi posledično pomenilo nujnost spremembe zakona o RTV. No, tudi ta zakon se spreminja, je opaziti spremembe in bo na naslednji seji. Prav zanimivo bi bilo prisluhniti ljudem - v mislih imam državljanke in državljane - ali soglašajo s tem, da država v razmerju 97% RTV in 3% regionalcem in lokalcem. Trdno sem prepričan, da bi ugotovili, da razmerje ni pravo, in da bi bilo potrebno več. Obenem sem trdno prepričan, da ta predlagan odstotek ne bo ogrozil delovanja državne televizije. Očitati predlagateljem, da bo to pomenilo krnjenje na primer koprskega dela RTV, je seveda možno, vendar je odvisno od vodstva RTV. Direktorju pa daje soglasje pri imenovanju ravno ta spoštovani zbor. Takrat bo mogoče tudi na podlagi odnosa do tega vprašanja glasovati za soglasje ali pa ne. Zastavljalo se je tudi vprašanje, zakaj zmanjševati sredstva, namenjena ustanovi, ki uresničuje nacionalni interes. Pri tem se sprašujem, kaj počnejo potem regionalci in lokalci. Trdno sem prepričan, da z obvezno predpisano količino lastne produkcije še kako izpolnjujejo nacionalni interes, in sicer v okoljih, kjer delujejo. Na koncu še enkrat; če bodo ti trije odstotki ogrozili poslovanje delovanja RTV Slovenije, potem je s to hišo nekaj hudo narobe in so spremembe v tej hiši resnično nujne. Na koncu naj rečem samo še to. Spoštovane kolegice in kolegi! Predlagam, da pri odločitvi sledimo podpori matičnega delovnega telesa. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Moge, izvolite.
Gospa predsednica, hvala lepa za besedo. Jaz sem že v uvodni predstavitvi povedal, kako se je odbor odločal. Na predlog kolega Baroviča je najprej odločal o dopolnilih k 111. členu, to je o skladu za avdiovizualne medije, kajti hoteli so imeti poslanci, ki so bili tamzbrani, vsaj en vir sredstev za pomoč tem avdiovizualnim medijem. Ko je bilo to izglasovano v nasprotju z interesi vlade, kot je že gospod državni sekretar povedal, smo se potem lotili tega amandmaja, pod narekovaji rečeno, "Kontičevega", kot prvopodpisanega. Odbor se je kljub temu podprl, čeprav, da je izrecno sekretariat povedal, da je taka rešitev pravno sistemsko sporna. Ta rešitev je res pravno sistemsko sporna tudi zaradi tega, ker je državni zbor že obravnaval v prvi obravnavi zakon o RTV Slovenija in ni dal nobenih stališč ali pa dopolnil v tej smeri. Da je pa to pravno sistemsko sporno, pa še lahko tukaj "urbi et orbi" preberem to, kar predlagajo. 14. člen zakona o RTV Sloveniji pravi, da RTV Slovenija pridobiva sredstva za ustvarjanje, pripravljanje, oddajanje in razširjanje programov RTV Slovenija iz plačil prispevka za programe Radio televizije Slovenija, v nadaljnjem besedilu prispevek. Potem so pa še drugi viri, iz katerih pridobiva. V končnem odstavku pravi: "Sredstva, zbrana s prispevkom, se uporabljajo za ustvarjanje, pripravljanje, oddajanje in razširjanje programa RTV Slovenija ter za vzdrževanje in obratovanje oddajno prenosnega omrežja, potrebnega za oddajanje in razširjanje lokalnih nekomercionalnih RTV programov." Se pravi, iz prispevkase ena dejavnost že plačuje. Če bi hoteli, pravno sistemsko rešiti problem, o katerem govori gospod Kontič, bi morali v 3. členu zakona o RTV vnesti "javna služba po tem zakonu in obsegu ustvarja..." in tako naprej in bi morali med te alinee, ki jih določa 3. člen, vnesti te stvari. Reševanje v zakonu o medijih, zdaj ne govorim kot predsednik odbora, ampak kot poslanec, se mi pa zdi rahlo posmeh temu, kaj naj bi kot poslanci delali. Poslanci vsaj naj ne bi pravno sistemsko spornih rešitev z glasovanjem sprejemali. Govorim zato, ker verjamem našemu sekretariatu, in naš sekretariat je rekel, da ta rešitev je takšna. Glasuje naj pa vsakdo pač s svojo moralo.
Hvala lepa. Gospa Širca, izvolite. Potem gospod Školč.
K dopolnilu gospoda Mogeta velja vendarle dodati še nekaj. K dopolnilu, ki osmišlja spornost, ki bi nastala, če bi bil ta predlagani amandma izglasovan. Preusmerjanje namenskih sredstev, pridobljenih iz pristojbin, iz oglaševanja in iz drugih virov dejavnosti, lokalnih in regionalnih radijskih in TV postaj je seveda absolutno sporna, že zaradi zakona, že zaradi naštetega. Ampak kaj bi se zgodilo še ob tem tako imenovanem "ropanju", če bi prišlo do realizacije tega amandmaja? Zgodila bi se absolutna nekonsistentnost, glede na to, kar smo že v tem zakonu sprejeli in kar predpostavljam, da bomo seveda v nadaljevanju še. Zgodile bi se absolutno dvojne bonitete, če lahko tako opredelim, lokalnim, regionalnim in ostalim nekaterim nepridobitnim medijem, ki imajo v tem sistemu, ki je zastavljen, že kar nekaj odpustkov. Imajo odpustke v smislu neodplačanih možnosti za razširjanje skozi oddajnike in zveze, ki so znotraj javnega zavoda, kar pomeni, da so že financirane, imajo prednosti pri participaciji na sredstva iz sklada, imajo popustke pri pristojbinah, frekvenčninah in še kje drugje. Skratka, če bi prišlo do izglasovanja tega amandmaja, naj poudarim še enkrat, bi se zgodila absolutna neuravnoteženost med bonitetami enih in drugih. Hvala.
Hvala lepa. Replicirati izvajanju gospe Majde Širca želi gospod Božič, izvolite.
Hvala lepa gospa podpredsednica. Moja replika velja obema, gospodu Mogetu in gospe Majdi Širca. V soboto 1.30 uri smo sprejeli zakon o izvrševanju proračuna, v katerem smo negirali vse nacionalne programe, ki smo jih sprejeli in ki ste jih sprejeli in ki so jih sprejeli pred nami v tej dvorani. Nacionalni programi so bili do sedaj izvršeni v 15 procentih, v desetih letih. Dame in gospodje, sajse norca delamo sami iz sebe! Tu pa gre samo za 3 procente. Če drugega ne, je to alarm za Radio televizija Slovenija, ker se naj zaveda, da ko bomo popravljali tisti zakon, bomo vzeli 10 procentov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Školč, izvolite.
Hvala lepa. Jaz se seveda veselim te napovedi, da se bo o tem razpravljalo tam, kjer je mesto in predvidevam, da bo imel gospod Božič dovolj argumentov, da bo takrat povedal, da lahko nacionalna radio-televizijska hiša z 10-procentno zmanjšano naročnino opravlja vse tisto, kar sicer pričakujemo, da lahko opravi. Njegovi argumenti bodo dobrodošli, bodisi pri tistem zakonu bodisi takrat, ko bo RTV Slovenija zaprosil, recimo, za povišanje naročnine ali karkoli tretjega že. Ko govorimo o tem zakonu, pa se mi zdi smiselno, da se kljub vsemu držimo neke konstrukcije zakona. V tej konstrukciji je cel čas, ne glede na to, da so se tri vlade zamenjale, ostalo to, da se medijem nekaj zapoveduje, glede na te direktive, da se od njih nekaj pričakuje in da se ocenjuje, da so vsi viri prihodkov, ki jih imajo, premajhni in je zato treba imeti še ta javni sklad. Kolegi iz socialdemokratske stranke seveda govorijo, da je treba imeti še sklad, ne samo za avdiovizualno kulturo, ampak tudi za pluralizacijo medijev. Vendar je to že druga diskusija. Se pravi, če mi vse to ocenjujemo, potem je na nek način nespodobno, da jemljemo te 3% - v prejšnjem poskusu je šlo za 5% in potem se je mogoče komu zdelo, da če bomo šli s petih na tri, da je to bolj dopustno in, kot bi rekel kolega Kontič, da se manj lahko pokaže na to, kar pač sam kažem, neka mentaliteta prerazdeljevanja tistega denarja, ki se ga ne sme prerazdeljevati, ker spada nekam drugam. Zato teh amandmajev, jasno, ne bom podprl. Oglasil sem se pa k besedi, da bi vas opozoril na tretji amandma, ki ga je pripravil odbor in ki mu, žal, vlada nasprotuje. To je amandma, ki govori o tem, da je pravzaprav treba skrbeti tudi za pravice avtorjev. Tu gre tudi za neko boniteto, ki jo ima RTV Slovenija in vsi, ki so v teh programih posebnega pomena. Na odboru smo hoteli, da se avtorjem lahko zmanjšuje samo do 20% njihove, bom rekel, upravičene prihodke iz zakona o avtorskih in sorodnih pravicah. Zato se mi zdi hudo sporno, da v deželi, ki poskuša graditi kljub vsemu tudi na svobodnjakih, da se pravzaprav prenaša v breme svobodnjakov financiranje programov. Teh do 20% pomeni, da zadeva ne more biti v celoti arbitrarna, zato se mi zdi ta diskusija na nek način še bistveno bolj pomembna, ker pomeni, da bodo morali vsi, ne glede na to, ali si želijo ali ne, plačevati 80% ali več teh avtorskih pravic, ki pač ustvarjalcem pripadajo. To se mi zdi ena od ključnih stvari tudi tega zakona, zato bi vas prosil, da ste predvsem pri glasovanju o tem tretjem amandmaju pozorni. Ta tretji amandma po eni strani prinaša spet obvezo, bom rekel, za vaše ljubljenčke, ki najraje ne bi nič plačali oziroma vzeli tudi od RTV naročnine, hkrati pa prinaša možnost, da ti avtorji dobijo tisto, od česar pač pričakujemo, da bodo lahko v neki urejeni državi živeli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še dve repliki, gospod Kavtičnik in potem gospod Moge.
Hvala lepa za besedo. Nisem se mislil oglasiti, ker je kolega Kontič že vse povedal o tem amandmaju. Ker sem pa eden od sopodpisnikov in tudi vlagateljev amandmaja, repliciram kolegici Majdi, ker je dala vedeti oziroma nekako se je slišalo, da predlagatelji želimo oropati z amandmajem naročnino oziroma nacionalno televizijo. Ni res. Verjemite mi, da izhajam iz čisto poštenih nagibov, kajti želel sem in tako sem tudi v odboru sodeloval v razpravah in tudi v poslanski skupini, da bi tiste programe, ki so v zakonu, ki jih zakon navaja kot programe posebnega pomena, da dobijo tudi nek delež, tak delež, ki jim seveda tudi pripada. Zaradi tega sem tudi vložil oziroma sem sopodpisnik tega amandmaja. Ali je poseg v naročnino pravšnji, se sprašujemo. Kot se vedno sprašujemo, ali je vsak zakon idealen, je tudi tu vprašanje in seveda o tem boste odločali vi oziroma bomo odločali mi tukaj v državnem zboru. Imamo pa še en amandma, to je amandma na 111. člen, kjer je tudi govora o podpori in konkretno o finančni podpori programom posebnega pomena, ki jih štejemo tudi kot programe v nacionalnem interesu. Zato predlagam, da enega od teh amandmajev sigurno podpremo. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Battelli, izvolite in potem gospod Jurij Malovrh.
Hvala lepa. Jaz bom temu amandmaju nasprotoval oziroma obema. To pa zaradi tega, ker so plod neke demagoške ofenzive, ki ne upošteva sistemske ureditve v tej državi in na ta način tudi onemogočajo, da se tudi od javnega zavoda argumentirano določene zahteve zahtevajo. Seveda preko naših predstavnikov v svetu RTV predvsem. Taka je ureditev v naši državi. O dobri veri predlagateljev tega demagoškega amandmaja gre dvomiti, ker je prej gospod Moge opisal, kaj se je zgodilo na odboru ob sprejemanju teh rešitev, ki so bile v podporo lokalnim in regionalnim nekomercionalnim postajam. Vemo, kaj se je takrat zgodilo in s kakšnim pomenom. Jaz pa poznam na žalost tudi genezo tega amandmaja. V izvorni obliki je ta amandma predvideval, da se tistih 5%, približno 5% naročnine, ki gre sedaj za narodnostne programe preseli na lokalne in regionalne postaje. Tako jaz v dobronamernost tega ne morem na noben način verjeti. Ta logika, da naj bi mi podprli odvzem teh 3% in potem podprli kandidata ene od strank za direktorja RTV, ki naj bi potem preprečil, da bi se financiranje teh programov znižalo in tako naprej, je samo, na žalost, prijatelj Bojan, še dodaten dokaz o demagoških namenih te celotne operacije. Nekateri od nas smo prisostvovali genezi, ne samo te države, ampak tudi osnovne zakonodaje - eden od teh osnovnih zakonov je tudi zakon o RTV - in vemo, kako in zakaj so bile tam notri dosežene določene rešitve. To, kar se sedaj predlaga, seveda ruši kompleten koncept urejanja zadev na področju javnega informiranja v tej državi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Malovrh, dovolite, spregledala sem gospoda Mogeta, ki sem mu dolžna opravičilo. Boste potem, gospod Rudi Moge. Izvolite, gospod Malovrh.
Hvala lepa za besedo. Ta amandma bom podprl zaradi drugega stališča, čeprav ne spadam med podpisnike. Veste, nihče ni vprašal naročnikov, kaj so pripravljeni plačati, kajti oni so plačniki. Plačnik vedno plača uslugo, ki mu jo nekdo nudi. Pa vendar imamo na našem območju kar nekaj krajev, kjer se nacionalka niti malo ni potrudila, da bi odstranila sive lise. Ljudje ne dobijo prvega programa ali pa nacionalnega programa, pa vendar glede na to, da imajo električni števec, naročnino plačujejo. To je prvič. Drugič, nacionalka je velikokrat tako vzvišena, da ne pride v te manjše kraje, na ta manjša območja, da bi poročala, razen če je kakšna zadeva, o kateri je treba v negativnem smislu poročati. Takrat so dokaj hitri, kot kakšni mrhovinarji. In tretje, nacionalka se bo verjetno morala tudi zamisliti o številu zaposlenih na nacionalki. Mislim, da je številka bliže 3.000 kot pa 2.000. In 3% zmanjšati materialne stroške pa število zaposlenih, pri tem, ko gospodarstvo trpi, tako ali drugače, in tudi plačniki trpijo tako ali drugače, mislim, da za nacionalko v tem smislu ne bo nobenega problema. Argumenti, ki jih je predstavil državni sekretar, me niso prepričali, pa tudi argumenti, ki so jih povedali nekateri drugi, me niso prepričali. Vendar bi to dejansko moral biti neke vrste alarm tudi za nacionalno televizijo, da z njo ni vse v redu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Moge, izvolite.
Predsedujoča, hvala lepa. Zelo bi bil vesel, da bi se takrat, ko smo imeli zakon o Radioteleviziji Slovenija v prvi obravnavi, oglašali s temi dilemami in bi te dileme razčistili. Zdi se mi pa naslednje. Prvič, sistemsko. RTV Slovenija je javni zavod posebnega kulturnega in nacionalnega pomena, ki opravlja javno službo na področju [[...]]in tako naprej gre. Lokalci in tile so pa - kaj? - v privatnih rokah v glavnem. In vsaj mi kot država bi morali za to, kar smo sami ustanovili, skrbeti kot smo se v zakonu zavezali, da bomo skrbeli. Mislim, da je to pošteno. Zdi se mi pa, da poglejte, se mi zdi zelo pametno na odboru, da takrat, ko smo razpravljali o filmskem skladu in je tudi na podlagi mnenja sekretariata bil eden izmed virov financiranja filmskega sklada tudi prispevek za RTV, smo tak zakon a priori zavrnili in smo vlado pozvali, naj napiše nekaj novega. Sedaj pa mi kot poslanci sami gremo zopet z istim vzorcem v ta zakon, čeprav vemo, da je pravno sistemsko sporno. V tem smislu se mi zdi, da če bomo tako ravnali, za vlado bomo imeli take vatle, zase bomo pa imeli druge vatle, da potem tukaj ne delamo tako, kot bi se za nekega poslanca spodobilo. Na naslednji seji, na šesti, imamo drugo obravnavo zakona o RTV Slovenija in se da vse to, kar ste pripovedovali, tudi vnesti v ta zakon, enkrat bolj temeljito, kot je bilo v prvi obravnavi, prečesati, kaj je javna služba za RTV Slovenija: Ali so trije radijski programi ali sta dva nacionalna programa, televizijska, ali je simfonični orkester ali je jazz orkester in vse ostale reči, ali je to res javna služba na tem področju, si jo lahko privoščimo ali ne ali bomo iz tega potem tudi financirali še kaj drugega? To se mi zdi, da bi bilo pametno. V takšen vir financiranja, kot ga imamo tukaj - to je pristojbina, ki je trenutno okrog 20 milijard, pa enkrat odščipni 3%, enkrat 5, enkrat 7. To pomeni v bistvu sesuvanje nacionalne televizije in za tak način dela vsaj jaz osebno nisem. Zaradi tega bom glasoval proti tem amandmajem. Zdi se mi pa, gledano z odbora, da je bila tukaj igra nekoliko izigrana. Glasoval pa bom proti lastni vladi in bom podprl vse tiste vire, ki imajo sklad za te lokalne oziroma regionalne zavode in bom glasoval, da se ta sklad ohrani, in da se iz tega sklada napajajo oddaje, ki imajo javen pomen.
Hvala lepa. Tri roke so se pojavile. Sprašujem, kdo želi replicirati? Razpravljati želita gospod Maršič in gospod Kremžar. Repliko ima gospod Školč, izvolite.
Jaz sem seveda nepopravljiv optimist in verjamem, da bom vsaj gospoda Malovrha prepričal, da ne glasuje za tisto, za kar je ravnokar rekel, da bo glasoval, ker da se mu smilijo naročniki in da se mu smili gospodarstvo, ki konec koncev plačuje v državni proračun. Ta amandma, ki ga je podpisal gospod Kontič in somišljeniki, in ki vse bolj dokazuje, da kljub vsemu so ujetniki lokalnih radijskih postaj in televizijskih v tistem delu, ko se poskuša pridobiti tudi za njih nek denar na mestu, ki ni pravo, je pa neko drugo mesto oziroma dve, ki predvidevata tudi za te asociacije denar. Prosil bi ga, da pogleda poleg točke 2 točko 3. Ta točka 3, amandmaja gospoda Kontiča, pove, da se za račun državnega proračuna izgrajuje kompletna mreža za te posebne programe. To je nekaj, kjer bi moral vsakemu precej zazvoniti alarm. Tu seveda piše: "Za izgradnjo, vzdrževanje in obratovanje oddajno-prenosnega omrežja za posredovanje programov iz 77., 79., 80. in 81. člena se sredstva zagotavljajo iz državnega proračuna." To se ne zagotavljajo niti za nacionalno radio televizijo. To pomeni, da se pač tem lokalnim, ki se jim pridodaja, kot je rekel kolega Battelli, demagoško tudi študentske, da bo vsem tem programom državni proračun v celoti zgradil in servisiral omrežje. Tega ni nikjer na svetu. Tega res ni nikjer na svetu, da bi vedel mogoče, v kakšnih od tistih držav, ki so neslavno propadle, s tistim, kar poznamo kot padec Berlinskega zidu, da je tam to še bilo, ampak sicer pa ne. S tega vidika je ta amandma res redistribucija tistega, kar ni prav in zato sem mu nasprotoval. Povedal pa sem, da se mi zdi smiselno narediti kompromis, da lahko iz nekega sklada črpajo prvenstveno pač ti, ki nimajo tega vira, iz naslova pobiranja TV naročnine. Sveda se strinjam tudi s tem, da je RTV dolžan pod posebnimi pogoji oddajati te oddajnike in zveze za prenos teh podatkov. To, kar gre tukaj čez, je pa nekaj, kar tudi sicer ni realno izvedljivo. Iz tega vidika se mi zdi, da se prerekamo o nečem, kar gre daleč čez to, kar je sicer bilo do zdaj regulirano na tem področju. Tudi težko razumem, da je taka vnema, da se to podpre, glede na nevarnost,ki jo prinaša predvsem v drugem delu ta amandma. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod poslanec Maršič.
Hvala lepa, predsedujoči. Kolegice in kolegi! Jaz se popolnoma zavedam pomembnosti lokalnih in regionalnih RTV programov, vendar pa imam številne pomisleke v zvezi s sprejemanjem tega amandmaja, kakor tudi v nadaljevanju z določili, ki jih določa 100. člen v zvezi s skladom. Poudaril bi tisto, kar je bilo sicer že povedano, vendar se včasih pozablja. Ko država ali pa zakon predvideva, da država podpira lokalne in regionalne radijske postaje, to dejansko počne. Ti radijski in televizijski programi imajo prednost pri pridobivanju frekvenc, plačujejo nižjo frekvenčnino, plačujejo nižje prispevke za avtorske pravice. Dejstvo pa je, da vse skupaj pomeni, da so do tega upravičeni privatni lastniki. Jaz sicer nimam točnih podatkov o tem, kakšne so ustanoviteljske pravice do teh sedaj obstoječih lokalnih radijskih postaj, vendar pa prav gotovo za nekatere vem, da so olastninjeni in da so lastniki znani, ponekod tudi za posamično lokalno radijsko postajo ali televizijsko postajo je tudi en sam ali pa sta morda dva lastnika. Zato se mi zdi nesprejemljivo, da bi RTV naročnino, ki je namenjena za financiranje javnega zavoda RTV Slovenija, namenili za financiranje teh projektov. Že zaradi tega imam ta pomislek. Drugi strah, ki ga pa imam, je, da bomo RTV kot javni zavod udarili dvakrat po proračunu. Enkrat s tem, če bi sprejeli ta amandma in odvojili 3% naročnine, drugič pa, če bi sprejeli v nadaljevanju še v 100. členu tako imenovano takso odplačanih oglasov, ki se ravno tako dotika dela, ki ga seveda v drugem bloku svojega proračuna zajema javni zavod in se pričakuje, da je tisti njihov delež prav tako velik zaradi tega, da ne bi bili zahtevki po višji naročnini. Saj tukaj to ne gre skupaj. Jaz se resnično bojim, da bi ob sprejemanju teh dveh določil preprosto prišli do spoznanja, da bo RTV jutri prišel z novim zahtevkom po povečanju naročnine ali pa celo sredstev iz proračuna, ker sami ne bi zmogli zagotavljati ustreznih sredstev za financiranje lastne dejavnosti. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod poslanec Kremžar.
Hvala lepa. Spoštovani! Jaz mislim, da ni prav, da opletamo tudi z RTV-jem na tak način, da se to da zelo enostavno kar zmanjšati za 3%, ker tam je preveč ljudi, pa ne vem, mrhovinarji, sem nekaj slišal mimogrede, ne vem, ali se je na to nanašalo in tako naprej. Toso preresne zadeve in prekomplicirane in prepomembne, da bi jih na ta način obravnavali. Resnično. In tisti, ki jih poznajo ali poznamo ustroj te hiše, seveda vemo, da temu je tako. Verjemite, jaz ne zagovarjam neracionalnosti, ne zagovarjam napak, ki se dogajajo v vsaki ustanovi, tako tudi v RTV-ju, ampak te stvari je treba obravnavati, prvič, ob tistem zakonu, ki ga bomo sprejemali na tisti seji in takrat razpravljati resnično o RTV-ju in seveda imeti podatke, s katerimi bomo lahko morebiti tudi te stvari, o katerih govorite, glede nekega zniževanja te pristojbine, sprejemali ali ne. Ampak kar tako reči, da se da za 3% znižati, seveda je malce na pamet govorjenja in ni prav, da tako počnemo. Rad bi povedal dve stvari. Tudi lokalni in regionalni mediji imajo svojo izjemno pomembno funkcijo v tej državi in na tem medijskem področju. In ta država ravno tako mora skrbeti po moji oceni tudi za njih. Vprašanje je samo od kod in kako. Meni se zdi varianta, o kateri se danes pogovarjamo, tudi pri tem amandmaju, ne glede na to, da pride v 111. členu šele ta zadeva, boljša, bolj konstruktivna in bolj racionalna zaradi tega, ker naročnina, bivša naročnina ali sedanja pristojbina je v bistvu za ustvarjanje nacionalnih vsebin, se pravi tega programa, ki ga ustvarjajo na RTV-ju, ni samo 1., 2. in 3. radijski program, tukaj je tudi Radio Maribor in Radio Koper, tudi z manjšinjskimi programi itn., da je tudi Lendava z madžarskim programom. To je vse vpeto v to naročnino bivšo oziroma v to zadevo, ki se ji sedaj reče pristojbina. Jaz hočem reči samo to, da je tudi lokalnim in regionalnim nekomercialnim programom nujno pomagati. Pomaga se jim prek oddajniške mreže, treba jim je pomagati tudi skozi ta sklad in v končni fazi v tem skladu se nabere bistveno več denarja, kot so ti 3%, o katerih danes govorimo. Tako lahko kandidirajo in prednostno lahko kandidirajo, če bomo sprejeli tiste spremembe 111. člena in bodo tudi seveda več denarja lahko dobili iz tistega. RTV pa je naročnina - jaz govorim namenoma o naročnini, pač se imenuje sedaj drugače - je zadeva, ki je namenjena ustvarjanju nacionalnih programov, ustvarjanju in razvoju oddajniške mreže itn. In ni dobro teh stvari med seboj mešati. Podpiram v prihodnje tisto, da se tudi lokalnim in regionalnim medijem pomaga in mislim, da je to prav. Hkrati pa mislim, da je boljše ohraniti zadevo takšno, kot je sedaj, in da je zadeva pri RTV-ju čista. Ko pa pride razprava o RTV-ju, pa se globoko strinjam in tudi sam bom razpravljal o teh rečeh in tudi iskal možnosti, da našega naročnika seveda čim manj obremenimo, pa da je najvišji možni izplen iz tega. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev. Za je glasovalo 32, proti 25. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 25.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. To je bil amandma na amandma. Osnovni amandma se nahaja pod amandmajem pod zaporedno številko 2. Torej prehajamo na glasovanje o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev. Za je glasovalo 34, proti 21. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 21.]] Ugotavljam, da je amandma pod 2 sprejet. Prehajamo še na glasovanje o amandmaju pod 3. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti 8. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 3 sprejet. Spoštovani zbor, dovolite, da za trenutek prekinemo naše delo. Gospod predsednik Borut Pahor vas želi seznaniti z novico.
Poslanke in poslanci državnega zbora Republike Slovenije! Z veliko žalostjo, zaskrbljenostjo, pa tudi z velikim upanjem spremljamo reševalno akcijo v jami Ojstro, v rudniku Trbovlje-Hrastnik, kjer od danes zjutraj pogrešajo pet rudarjev. Naše misli so ob delu v državnem zboru z družinami pogrešanih rudarjev, kot rečeno, v velikem upanju, da bo reševalna akcija uspešna.
Spoštovani, nadaljujemo. Prehajamo na obravnavo in odločanje o amandmaju k 83. členu, katerega predlagatelj je vlada, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev. Za je glasovalo 57, proti nihče. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 84. členu, katerega predlagatelj je poslanska skupina Socialdemokratske stranke Slovenije; vlada se strinja, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti 5. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. O amandmajih k 86. členu smo glasovanje že opravili zaradi medsebojne povezanosti. Prehajamo torej na razpravo in odločanje o amandmaju k 87. členu, katerega predlagatelj je odbor, vlada ga podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev. Za je glasovalo 34, proti 15. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 15.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 93. členu, katerega predlagatelj je vlada. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev. Za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 97. členu. Predlagatelj prvega je vlada, matično delovno telo ga podpira, predlagatelj drugega pa odbor, vlada amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o prvem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet. Glasujemo še o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 2 sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 98. členu. Predlagatelj prvega je odbor, vlada mu nasprotuje, predlagatelj drugega pa je vlada, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Najprej glasujemoo amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 25, proti 25. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 25.]] Ugotavljam, da amandma pod 1 ni bil sprejet. Prehajamo še na glasovanje o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 2 sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 100. členu, katerega predlagatelj je vlada, matično delovno telo amandmaja ne podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo. Gospod Anderlič, izvolite.
Jaz sem sicer pri tem zakonu mislil, da je pripravljen tako, da bo zares sodoben, moderen in pa predvsem da bo na medijskem področju omogočal enakovredno, enakopravno sodelovanje vsem, ki se bodo na tem prostoru pojavljali. Začenši s 100. členom in potem upoštevaje 108. člen in 113. člen, ugotavljam, da se z uvajanjem takse, pa pristojbine za razširjanje programskih vsebin iz 108. člena, pa mesečne pristojbineza tehnično razširjanje programskih vsebin iz 113. člena, in pa sedaj še izglasovanega amandmaja k87. členu, kjer se prioritetno namenja za lokalne nekomercialne medije pravica participirati na sredstva iz sklada iz 111. člena tega zakona, ugotavljam, da gre za izrazito neenakopravno sodelovanje na tem trgu. Zakaj? Takse iz 100. člena plačujejo samo nacionalna televizija, komercialne televizije in konec. Participirajo pa po 111. členu prvenstveno seveda tisti, ki v ta sklad nič ne plačujejo, in vsaj enakopravno bi morali participirati. Drugo, prepričan sem, da ni prav, da se takorekoč iz enega, za eno dejavnost plačuje, prvič, davek na dodano vrednost na opravljeno storitev, plačuje se taksa na predvajanje oglasov, plačuje se letna pristojbina za razširjanje programskih vsebin, četrtič, plačujejo se mesečne pristojbine za tehnično razširjanje programskih vsebin, in še petič, plačuje se davek na dobiček, če ga slučajno ta ima. Kar je pa, sem prepričan, nemogoče in konstrukcija, kakor je narejena, seveda samozaukazuje plačevanje, nikjer pa ne upošteva nobenega rizika in še več, izključuje določene medije iz možnosti participacije v tem proračunskem skladu, tako kot smo popravili 87. člen. Jaz sem seveda proti temu, da imamo toliko dajatev. Jaz bi vprašal predstavnika vlade, ali obstaja kje v kakšni evropski državi taka ureditev, da bi nekdo plačeval iz ene dejavnosti pet davkov, da tako rečem. Pet dajatev. Jaz mislim, da tega pač ni, da se vendarle za neko dejavnost, ki jo nekdo opravlja po koncesiji ali na tak ali drugačen način plača pristojbina, ne pa, da enkrat vzame po zakonu o telekomunikacijah zdaj za frekvenčnino agencija za telekomunikacije, drugič vzame sklad, ki se imenuje proračunski sklad, ampak najbrž je proračunski samo zaradi tega, ker je tam nek proračun, se pa delno tudi iz proračuna Republike Slovenije zagotavlja vir. Ker je to tako, jaz bom seveda zaradi tega podprl amandma vlade k temu členu, da se ta taksa na tak način, kot je uvedena in se potem seveda kanalizira v 111. člen, črta. In to bom podprl. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Širca, izvolite.
Hvala lepa. Pred dvajsetimi minutami sem dejala, da se soočamo z glasovanjem, ki lahko pripelje do zelo velike nekonsistentnosti znotraj slovenske zakonodaje. Zgodilo se je, da smo izglasovali nekonsistentnost, ne samo na zakonodajnem področju, ampak tudi, bom rekla, na celotni arhitekturi tega zakona, ki je smer, ki je bila zelo proevropsko rešena in ki je na nek način tudi blažila z rešitvami, ki so bile dane, vse probleme, s katerimi smo se soočali, ko smo prvič imeli v rokah evropski direktivi, sedaj izpodbila. Lahko se bo zgodilo dejstvo, da bo ustavno sodišče našlo drugo interpretacijo oziroma spodbijalo interpretacijo današnjega glasovanja. Lahko se bo zgodilo, da bo RTV Slovenija bistveno povišala prispevke, kar pomeni, da bomo na nek način vsi dodatno obdavčeni oziroma obremenjeni. Vsekakor se je pa zgodila neka, kot sem že dejala, nova oblika zakona, kjer so nekateri mediji v absolutno privilegiranem položaju, kot bi bili, če ne bi pred nekaj minutami izglasovali odvzema iz prispevkov televizijske naročnine. Zaradi te nekonsistentnosti bi prosila, če se lahko z dvajsetminutno prekinitvijo vendarle soočimo s posledicami tega in z nadaljnjim glasovanjem glede tega, kar je še ostalo od tako razcefranega zakona, kot je.
Hvala lepa. Se pravi, gospa Širca, pred odločanjem o amandmaju k 100. členu predlagate [[...]]
[[...]]v imenu poslanske skupine dvajset minut odmora.
V imenu poslanske skupine dvajsetminutna prekinitev. Gospod Moge, želite še razpravljati? Potem pa pred odločanjem [[...]]
Hvala lepa. Opozoril bi, da smo v bistvu, če bomo ta člen zavrnili, iz zakona naredili solato. To pa zategadelj, ker če ta člen zavrnemo, potem ni več konsistenten 111. člen, ki ima enega izmed virov prav v tem 100. členu. Če 111. člen sprejmemo, je pa ta vezan še na drugi odstavek 108. člena - poglejte si! - in je povezan z osmim odstavkom 113. člena, kar pomeni, da če bomo zakon sprejemali na ta način, bo ta popolnoma neusklajen in je potem vprašanje, če tak zakon potem sploh potrebujemo. Zato bi vas pozval, če smo že tisto napako naredili, če hočemo izglasovati nekonsistenten zakon, ki ga pa potrebujemo za vstop v Evropo - ta zakon v prvi vrsti ni za domače potrebe, pač pa za vstop v Evropo - potem naj vsakdo izmed nas pač premisli, kako bo o teh stvareh glasoval. Še enkrat poudarjam, povezani so 100. člen, 108., 111. in pa 113. člen.
Hvala lepa. Gospod Školč.
Seveda lahko razumem, da so takse na nek način za marsikoga sporen vir napajanja sklada, ki ga ta zakon predvideva. Tega, mislim, da so se pravzaprav zavedali vsi predlagatelji v različnih fazah tega zakona. Državni zbor bi rad spomnil, da je na to idejo, da bi taksirali to dejavnost, prišel v enem delu, če ne motim, odbor za monetarno politiko državnega zbora v prejšnjem mandatu. Za ta zakon in pa seveda tudi za zakon o filmskem skladu. Vlada je pripravila zakon za prvo obravnavo, prosil bi seveda predvsem kolego Anderliča, če to lahko posluša, ker njega bo težje prepričati mogoče kot koga drugega. Vlada je za prvo obravnavo tega zakona pravzaprav predvidela ta sklad. Sklad je pa predvidela zaradi tega, ker izdajateljem teh programov narekuje to, kar smo se prej ukvarjali s to terminilogijo, ali je to slovenska glasba ali glasba v slovenskem izrazu in tako naprej, nek del lastne produkcije in nek del evropske produkcije. Vi ste lahko danes v časopisih prebrali, da ministrstvo za kmetijstvo z različnimi subvencijami sledi tem strukturnim reformam za 22 milijard tolarjev v letošnjem letu. Žal področje avdiovizualne kulture nima teh obveznih fondov, ampak ko boste pogledali, koliko bi bila vrednost tega sklada v obrazložitvah ministrstva za kulturo, boste videli, da s proračunskimi sredstvi vred je tega manj kot 700 milijonov. Mi smo tam tistih 22 milijard letno opravili tako rekoč z lahko roko, da ne bom rekel z levo roko, da ne bo kdo užaljen. Ko govorimo o identiteti in o tem, da zagotovimo neko produkcijo, ki bo v tem prostoru pač uveljavljala izobraževalne, kulturne in druge programe, ki bodo kazali na neko kulturno različnost tega prostora, pa nastane strahovit problem za teh nekaj sto milijonov. Ne rečem, da je to malo, ampak ambicija je realna. Ne vem, v čem je povezava z 87. členom, o katerem je govoril gospod Anderlič, ker tam pač se govori o drugih stvareh, ampak taksira se v bistvu vse te televizijske oziroma, vsa predvajanja reklam, ne glede na izdajatelja. Tudi niso takse ostale samo kot dajatev na tem področju, ampak jih imamo vsaj še na treh področjih, pa ni nikomur padlo na pamet, da bi jih ukinil in tudi namen izrabe taks je podoben, kot je pri turistični taksi ali pa če hočete tudi pri komunalnih taksah. Malenkost drugače je to z upravnimi taksami. S tega vidika se mi zdi smiselno, da ostane 100. člen in tudi vsi drugi členi, ki govorijo o tem skladu, ki omogoča, da izvajamo to avdiovizualno kulturno politiko vis-a-vis Evrope, ker sicer, če tega ni, bodo vse te stvari, ki smo jih sicer predpisali vsem tem postajam, šle absolutno na njihov račun. Na to vas opozarjam. Vse te obveze bodo šle absolutno na račun javne televizije, zasebnih televizij in tudi teh iz 82. člena. Tukaj pač imajo vsaj neko upanje, da lahko za en del programskih vsebin konkurirajo za sredstva. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati [[...]]Odgovoriti želi gospod Zorko. Izvolite
Gospodu Anderliču pravzaprav ne bi posebej odgovarjal, ker v stališčih vlade do posameznih amandmajev natančno piše, za kaj se vlada zavzema oziroma, kaj vlada podpira, tudi v stališču do 100. in do vseh ostalih členov. Zdaj ne vem, če sem ga prav razumel, 100. člena ne bo podprl, vlada tega ne podpira. Torej očitno enako razmišljamo o stvareh kot gospod Anderlič. Ne vem, kako naj mu odgovorim. Davčnega sistema po vseh evropskih državah žal ne poznam. Zagotovo da niso takse na takse na takse, zagotovo tega nobena evropska država nima. To je res. Glede na to, katere amandmaje oziroma katere člene vlada podpira ali ne podpira, ne vem, zakaj gospod Anderlič mene sprašuje. 100. člena vlada ne podpira, to piše. In tudi ostalih ne.
Hvala lepa. Gospod Anderlič.
Jaz vas nisem želel spraševati kar tako, ampak sem mislil, da največ veste o tem, pa sem vas prosil za pomoč in glede na to, da ste zagovornik zakona v imenu vlade predlagatelja. Ker predlagate črtanje, vam bom jaz pomagal. Kar se davčnega sistema tiče, mislim, da je vse v redu. Davek na dodano vrednost, davek na dobiček in na vse tisto velja tudi tukaj. Ampak tukaj sem pa jaz govoril, katera država, če kje, ima na isto dejavnost poleg teh splošnih dajatev še pristojbino na razširjanje, pristojbino na uporabnino za neko frekvenčnino in še takso zato, ker so nekaj predvajali. Jaz vendarle vidim kot nalaganje na nalaganje nekih obveznosti nekou, ki se predpostavlja, da lahko plača. Jaz pa vem, da recimo te takse iz 100. člena ne bodo šle na račun, ne tistih, ki predvajajo televizije, ne na račun tistih, ki izdelujejo te spote, reklame in tako naprej, ne na račun trgovcev, ki prodajajo, ampak bodo šle na račun tistih, ki je naročnik. To jepa ponavadi proizvajalec kakšnega izdelka, ki ga želi plasirati na tržišče in zato rabi reklamo. Jaz verjamem, da ne gredo ti direktorji na televizijo z reklamo zato, ker bi se radi tam videli, ampak zato, ker to morajo storiti, če hočejo svoj izdelek prodati. Ker je pač tako, da gre vse običajno na delavce, na proizvodnjo, tam kjer proizvod nastane, se mi zdi, da je ta taksa po mojem prepričanju slaba dajatev in kot sem rekel, bom podprl vlado.
Hvala lepa. Gospod Školč.
Gospod Andrelič ne razume, pač bom rekel, osnovne vloge v mediju. Ne taksirajo se programske vsebine. Absolutno se ne taksirajo programske vsebine. To se lahko pogleda v tem, ampak se taksirajo reklame in predvajanje reklam. S tega vidika seveda ni noben medij dolžan predvajati nobene reklame. Seveda je to neka, lahko se bo rekla cinična drža, ker seveda je to vir napajanja v dobršnem delu ali pa lahko nekje tudi v celotnem delu. Ampak mi imamo ravno zato cel sistem omejitev, čez katere smo šli in jih je morebiti kdo prespal, ko se je reklo, da so mediji predvsem zaradi razširjanja programskih vsebin, in da ne smejo več kot določeno minutažo, na uro, potem smo imeli še te termine "prime time" itn., predvajati teh oglasnih vsebin. Tako, dagovorimo, da seveda se poskuša zavajati državni zbor, ko se reče, da se taksira nekaj, kar je dejavnost. To ni res. Taksira se predvajanje reklamnih sporočil.
Hvala lepa. Gospod Anderlič.
Ja. O tem, kdo kaj prespi, bi lahko debatirali, ampak zares se mi zdi, da si, gospod Jožef, prespal to, kar sem jaz govoril. Jaz sem govoril o oglasih in o tem, kdo zares plačuje stroške oglasov. Ne tisti, ki jih predvaja, na račun svojega dobička, ampak to zaračuna tistemu, ki je oglas naročil. V to sem trdno prepričan. Tako se televizija svoji marži ne bo odpovedala oziroma svojemu dobičku na tem, tako se ne bo tisti, ki oglas izdela, tako se ne bo trgovec, ki v verigi nastopa, ampak bodo vsi zaračunali tistemu,ki oglas naroči. To so pa tisti, ki imajo, ja, ali pa morajo kaj oglaševati, da sploh lahko kaj prodajo. Vi veste, da če je 100 čajev na polici, da se mnogo boljše tisti prodajajo, za katere ljudje vedo itn., kot pa tisti, za katere niso še nikoli slišali Ampak o tem tukaj težko razpravljamo in je brez zveze. Jaz nimam nič proti skladu iz 111. člena, gospod Školč. Nič. Naj se oblikuje, ampak naj gredo v ta sklad pri 111. členu, v 111. členu naj gredo v veri, torej sredstva iz državnega proračuna, letne pristojbine za razširjanje programskih pristojbin iz 108. člena, mesečne pristojbine, takse so prišle tako ali tako v drugem branju notri, vlada predlaga črtanje in jaz bom ta amandma podprl, ker se mi zdi, da je to samo še nekaj več. Zadeva bo tako konsistentna. Glede na to, da imajo zdaj prednost tisti, ki bodo tako ali tako dobili 3% iz naročnine RTV, predlagam, da enega vira tu notri ni. Koliko je to, nikjer v obrazložitvah niti zares ni bilo povedano. Govorim o principu, ki se mi ne zdi v redu in ga ne bom podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Širca.
Principi so taki in drugačni. Ta princip takse, ki je bil predlagan, je bil predlagan s točno jasnim namenom - da se ne bi v celoti obremenjevalo državnega proračuna, ki je že tako obremenjen, da se kompenzira iz sredstev, kjer je na nek način manj ranljivo pridobiti denar, kot zelo - Tone, lahko se režiš! - na nek način celotna ekonomsko propagandna sfera posredno podpira tudi filmsko dejavnost, kajti režiser, ki dela dvajsetminutni spot, zagotovo zasluži tak honorar kot tisti, ki tri leta snema celovečerni film; če zelo poenostavljeno govorim in se za to tudi oproščam. Po mojih podatkih je v prilivu iz ekonomsko propagandnega prometa približno 28 milijard. Od tega se na RTV programih oziroma radijskih deloma prelije 12 do 14 milijard bruto dohodkov. Če bi z računico, ki je bila predlagana znotraj tega zakona in ki se ji je očitalo nesistemskost, ne glede na to, da imamo tudi druge takse v naši državi, od turističnih, ekoloških in tako naprej, seveda v prid neki dejavnosti, ki ni kar tako in seveda ni izmišljena na način nekega bogatenja nekega področja, ki kot da je podhranjeno - ni res! To področje bo postalo podhranjeno v trenutku, ko se bomo zavezali in ko se zavezujemo direktivam, ki jih pravzaprav ta zakon sprejema. Če sekunda zelo različno, v zelo različnih časih, tudi z zelo različnimi dumpinškimi in drugimi sistemi na televiziji stane od 1.300 do 20.000 SIT, potem bi po nekaterih izračunih tak sklad prinesel s 3% 350 milijonov SIT. Edino vprašanje, ki se mi ta trenutek postavlja - seveda, ko se mi je nek sistem povsem sesul, še enkrat povem, s prejšnjim glasovanjem - ostane samo vprašanje, če se sedaj s to rešitvijo zelo, zelo nesistemsko nabirajosredstva v sklad, od teh, da jih jemljemo še iz prispevkov. Zna se zgoditi, da bodo toliko manjši iz proračuna in da bi potem vsi ti prispevki lahko amortizirali tisto, česar proračun mogoče ne bo hotel dati ali si pa določena ministrstva ne bodo mogla dovolj agresivno izboriti, glede na to, da se to znotraj kulture tako ali tako zelo težko zgodi. Hočem samo odgovoriti na to vprašanje. Ni tako nesistemski vir, znan je ne samo znotraj avdiovizualnih medijev, ampak tudi v različnih drugih oblikah na načine, da bi se iz določenih področij, ki so bolj razvita, usmerjal denar v tista, ki so bolj potrebna in ki imajo en javni pomen. In te bi bile, če bi bile do 3%, kar pomeni, da so lahko tudi 1%, glede na to, da je ta meja nezačrtana, lahko pridejo do največ 300 milijonov v letu.
Hvala lepa. Gospod Školč, potem gospod Anderlič.
Seveda, če sledimo izključno interesu teh lastnikov, bom pač jaz rekel radijskih in televizijskih postaj, v tem primeru samo televizijskih postaj, potem se jaz ne čudim, da je bil prejšnji amandma sprejet in da se bo verjetno sprejel tudi ta, ki je druga plat iste medalje. Prej so, bom rekel, ti lastniki izposlovali 3% od te naročnine in izposlovali so nepredvidljivo količino denarja, če bo pač zakon deloval za vzdrževanje te mreže, ki naj bi jo plačal proračun. Sedaj, ko se taistim izdajateljem programov narekuje, da naj od predvajanja reklam, se pravi, ne od te njihove dejavnosti, zaradi katere so registrirani, taksira do 3%, so se seveda lastniki enkrat, predvidevam, obrnili na gospoda Kontiča, drugič pa na gospoda Anderliča. Zdaj se reče, ne boste nam vzeli teh 3%, ker bo to, ne vem, kdo vse plačal. Seveda obstoji tudi teoretična možnost, da izdajatelj programa zaradi tega ne bo za 3 povečal, ampak jaz za tem ne špekuliram. Obstaja seveda načelno vprašanje, ali je taksa primeren vir za polnjenje sklada, ali ne. In ne vem, jaz bom pač tako rekel, da ga poskušamo izsiliti kot vir, dokler so tudi druge takse. Ni, bom rekel, najbolj običajen. Je pa nujen, zato ker jaz nimam nobenega upanja, da bi ti lastniki oziroma izdajatelji programov, da uporabim to dikcijo zakona, imeli res v mislih ta nacionalni interes, zaradi katerega mi te kvote predpisujemo. Enostavno nimam tega upanja in s tega vidika se mi zdi, da je sklad eden od načinov, ki lahko generira boljšo TV produkcijo. Zato se mi zdi to smiselno podpirati, z vsemi riziki, ki jih to prinaša. Ne nazadnje, od te boljše TV produkcije bodo imeli nekaj in predvsem tisti, ki so izdajateljiteh televizijskih programov. Ta denar bo šel pač za produkcijo, recimo, dokumentarcev ali pa, če hočete, nadaljevank ali kaj in te iste stvari bodo tisti, ki to taksirajo, morali na koncu plačati. Verjetno je to, zdaj špekuliram, celo v interesu tistih, ki plačujejo oglase, ker za dober program in za dobro publiko se splača dati tudi oglas. Verjetno, ampak to je moja špekulacija. Seveda, na prvo žogo je najboljše čim manj dati, čim več dobiti in znotraj te zmede predpisov seveda ne prikazati nobenega dobička, ker vsi ti posebni programi, jasno, nobenega dobička ne bodo imeli. Zaradi tega bodo pa imeli lastniki teh niz nekih poslovnih prostorov, od Bohinja do kakšne depandanse na Hvaru, od tega da bodo morali del dejavnosti opravljati, recimo, na jahti in drugi del v ustrezno opremljenem avtomobilu, ki bo tudi pač poslovno sredstvo. To so pač zgodbe, ki jih jaz tudi poznam, nobenemu nič ne zavidam, zato se jaz ne bojim, da bo kdo kakšen davek na dobiček plačal iz tega naslova. Živel bo pač neko bolj kvalitetno življenje, kar je nenazadnje za vse nas dobro. Ampak ideja sklada in taks je, da se genirira boljša TV produkcija. Manj kot je virov, manj je verjetno, da bo ta sklad uspešen, iz tega naslova se mi zdi, da je bolje, da za to boljšo TV produkcijo na koncuv enem delu plačujejo tudi tisti, ki od nje dobro živijo, da se razumemo, ali pa za silo živijo. Ne pa nekdo tretji. In tu se pač ne strinjava z gospodom Anderličem.
Hvala lepa. Proceduralni predlog gospod Moge.
Predsednica, predlagam proceduralno, da sklepamo o tem, da danes delamo toliko časa, da ta zakon sprejmemo. Ali smo v demokraciji, a lahko [[...]] [[govorita drug čez drugega, se ne razume]] [[...]]
Prosim, dovolite, da
[[...]]boste pač proti glasovali. Stvar je v tem, da, ta zakon že tri leta sprejemamo v dveh mandatih in da ta zakon v tretji obravnavi že tretjič, drugič na tej seji, tretjič že na prejšnji seji, sprejemamo, da se vse točke vrivajo vmes in da je mogoče tudi način dela državnega zbora in tretiranje sprejemanja tega zakona tudi ena izmed posledic, da zakon sprejemamo v tako razsutem stanju. Zato vas prosim, če daste moj predlog na glasovanje.
Hvala lepa. Na glasovanje dajem proceduralni predlog poslanca gospoda Rudija Mogeta, da državni zbor nadaljuje, če ne bo končal do 18. ure, da konča 5.b točko dnevnega reda, to je tretja obravnava zakona o medijih. Glasujemo o proceduralnem predlogu. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 14, proti 34. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da proceduralni predlog ni bil sprejet. Gospod Anderlič, replika gospodu Školču, izvolite.
Jaz zagotovo ne bom več razpravljal o tem členu, niti ne o ostalih naprej, ker se mi zdi, da govoriti o zadevah na način, kot je zastavil gospod Školč in tudi gospa Majda, se mi ne zdi primeren. Namreč, vzeti tam, kjer bo manj boleče in dati tam, kamor bo bolj koristilo, se mi zdi ne v redu razpravljanje. Predvsem se mi pa ne zdi razpravljanje o tem, da bo zdaj nekomu, da bo imel manjši avto ali manjšo jahto ali ne vem kaj. Jaz trdim, da se, ne televizija, ne ti pripravljalci oglasov, ne te firme, ki vmes posredujejo, ne trgovci, nihče ne bo odpovedal svojem delu, ampak da bodo vsi to zaračunali tistemu, ki bo naročil. Naročajo pa tisti, ki to rabijo. Jaz sem v to prepričan. Ker se borijo za svoj trg, se borijo za svoje pozicije in seveda s tem delajo dohodek svoji firmi, svojim zaposlenim, plačujejo davke tej državi in tako naprej. Samo to je zdaj dilema, ali bomo tiste še enkrat bolj, še v tej rundi obdavčili oziroma zataksirali ali kakorkoli jih obremenili z neko dajatvijo, ali ne. Jaz sem prepričan, da je tudi na način, kot je to zastavljeno, se zares,glede na 87. člen, ne bo izboljševal televizijski program, med katerim bo predvajan nek oglas. Kajti ta denar iz tega sklada bo šel prvenstveno za nekatere druge stvari, kot je v 87. členu določeno, s popravljenim Bevkovim in Kavtičnikovim in ne vem čigavim amandmajem. Če gledamo sedaj to konstrukcijo, je potem nekoliko manj na mestu, da še dodatno tukaj to obremenjujemo. Če že, bi potem te takse naj bile RTV Slovenija oziroma televiziji Slovenija in POP TV-ju, ki edina producirata zares program v Sloveniji v televizijskem programu, če bi hoteli TV program izboljšati, da bi iz teh taks pač namenili za pripravo teh programov, ki bi jih predvajali takrat, ko bi predvajali oglase. Jaz pravim, da se ne bom več oglašal, bom pa svoj glas dal za vlado.
Hvala lepa. Gospod Bevk.
Hvala lepa za besedo. Torej, po toči zvoniti je prepozno. Čeprav smo imeli na zalogi, da bi rešili probleme regionalcev, tudi amandma k 111. členu, vendar se mi zdi, da če bi bil sedaj še ta amandma k 111. členu izglasovan, bi potem zadeva dvakrat bila v prid regionalcem. Zato mislim, da bi v nadaljevanju morali podpreti vlado in črtati 100. člen - to je taksa na predvajanje oglasov televizijskih programov - ki je bil tudi večkrat osporavan, in tudi 111. člen v celoti - to je sklad za avdiovizualne medije. Glede 3% RTV prispevka pa je že tako predstavnik vlade, državni sekretar, dejal, če sem ga pravilno razumel, ni direktno rekel, da bodo sprožili postopke na ustavnem sodišču. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Kremžar, izvolite.
Posledica tega - povezuje se pa s tem, kar smo prej sprejeli - bo seveda dodatna obremenitev naročnikov; da smo si na jasnem, kakšna bo direktna posledica tega. Vse tisto govorjenje, ki smo ga imeli prej, da je treba razbremeniti in tako naprej in tako naprej, smo z glasovanjem naredili drugače. V redu, večinska volja je pač takšna. Glede na to mislim, da bi bilo - ker v končni fazi tudi ti skladi, o katerih zdaj govorimo, bi bili nadomestek, in po moji oceni, ampak to je za nazaj, boljši od tistega, kar smo prej izglasovali. Zato v tem primeru, glede na to, da je bilo tisto izglasovano, bi bilo tudi, po moji oceni, boljše teh skladov in vseh teh členov ne izglasovati in ostati pač na takšni varianti, kot je sedaj. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo o amandmaju k 100. členu. Na predlog poslanske skupine [[...]]
Se oproščam! Umikam predlog za odmor. Hvala.
Hvala lepa. Prehajamo torej na odločanje, in sicer glasujemo o amandmaju vlade k 100. členu. Glasujemo. Prekinjam glasovanje, se opravičujem. Svoj glas želi obrazložiti gospod Školč.
Rad bi še enkrat, seveda brez upa zmage, opozoril, da je nevarno črtati ta člen, ker ne glede na tisto, kar je bilo svoj čas imenovano mentaliteta prerazdeljevanja, je treba imeti instrumente za dobro avdiovizualno politiko - in to sklad je S tega vidika je smiselno podpreti tako 100. kot 111. člen in tako naprej, ker sicer se bo zgodilo samo to, da boste - da bomo, bom tako rekel, ne glede na to, ali se s kakšno stvarjo strinjam ali ne - da bomo niz stvari naložili tem izdajateljem medijev, ne bodo pa imeli vira, iz katerega bi lahko zagotovili boljšo produkcijo. In drugič, zgodilo se bo to, kar je rekel kolega Kremžar, da bo prišel zahtevek za povečanje naročnine, na drugi strani se bo pa zgodilo, da iz tistih 3% ne bo nobenega resnega efekta, ker ga bo treba razdeliti na slabo stotino programov. To pa pomeni, da bo efekt tiste prerazdelitve iz tega, kar smo glasovali, manjši kot iz tega, če bi imeli sklad in vodili neko selektivno politiko. Zato se mi zdi manj nevarno, da pač vsakdo nekaj dobi, od tega da zraven brišemo nek sklad, ki pa lahko zagotavlja, recimo, 30 ali pa 50 ali pa, če hočete, 100 dobrih projektov in seveda v njega vsi vplačujejo. Zato se mi zdi smiselno ohraniti konstrukcijo sklada, če pričakujemo, da bomo v tej Evropi močnejših ali pa številčnejših kultur hoteli biti za silo prepoznavni. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več obrazložiti svojega glasu, prehajamo na glasovanje o amandmaju k 100. členu. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti 9. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh, se opravičujem, ker je s sprejemom 100. člena neposredno povezan tudi amandma k 111. členu, prehajamo na stran 19. K 111. členu so vloženi štirje amandmaji, z amandmajem k 100. členu je povezan prvi amandma. Če bo ta sprejet, so amandmaji pod 2, 3, 4 brezpredmetni. Glasujemo o prvem amandmaju. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 28, proti 14. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 14.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 k 111. členu sprejet in da so amandmaji 2, 3, in 4 k temu členu postali brezpredmetni. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 101. členu. Pod 1 je amandma na amandma vlade k 101. členu, predlagatelj je odbor, vlada ga podpira. Pod 2 pa je amandma vlade, ravno tako amandma vlade, ki ga matično delovno telo podpira. Želi kdo razpravljati? Gospod Pukšič, izvolite.
Se opravičujem, predsedujoča, ampak prej, ko ste napovedali glasovanje, niste povedali eksaktno, zakaj se glasuje in sem osebno glasoval narobe. Zato bi prosil, če lahko glasovanje ponovimo.
Državnemu zboru dajem predlog, da se glasovanje o prvem amandmaju k 111. členu ponovi. O tem predlogu glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti 8. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je predlog za ponovitev glasovanja sprejet. Prehajamo ponovno na glasovanje o prvem amandmaju k 111. členu. Obrazložitev glasu je samo možna še. Gospa Širca, izvolite.
Obrazložitev glasu.
Obrazložitev glasu je možna tudi pri ponavljanju glasovanja. Izvolite, gospa Širca.
Pri ponovnem glasovanju se bom kot prvič opredelila za to, da proračunski sklad ostane. Proračunski sklad stoji v tem medijskem zakonu zaradi zelo jasnih razlogov. Zaradi, bom rekla, gašenja posledic, ki jih uvaja direktiva. Direktiva pelje v zelo visoko zahtevnost lastne avdiovizualne produkcije v slovenskem medijskem prostoru in vodi tudi k večjemu odstotku evropskih avdiovizualnih del. Zahteve niso majhne in ponavljam, če se spomnite, pred dvema letoma so te zahteve pripeljale k razmišljanju, da celo v slovenskem prostoru zaprosimo za prehodno obdobje. Zahteve ne gredo samo v večinsko produkcijo lastne domače produkcije skupaj z evropsko, ampak gredo tudi v smer bistveno večjega deleža prisotnosti neodvisnih producentov. Zdaj mislite, da s tem, ko naj bise od 3%, kjer je vprašanje, koliko časa bodo ostali, iz televizijske pristojbine napajala sredstva v smislu gašenja teh dveh direktiv, se motite. To ni dovolj. To absolutno ni dovolj, ne glede na to, če to obstane. Ni dovolj zaradi tega, ker konec koncevna nek način obstajajo še deleži, ki bodo ostali, ne glede na to, ali bomo zakon potem na koncu usklajevali, glede na posledice, ki so se zgodile. Se pravi, deleži na pristojbine, deleži na frekvenčnine, ki konec koncev jih bo sedaj, bom rekla, iztržil zgolj samo zakon o telekomunikacijah in se bodo napajale z administracijo agencije za telekomunikacijo, ne pa za programske vsebine. Ostali bodo seveda tudi drugi sistemski viri, tudi proračunski. Ko bomo ta sklad umaknili, teh proračunskih virov zagotovo nebo. Danes sklepam, da jih ne bo po tej atmosferi, ki jo čutim. Vsekakor menim, da neki nadomestki za vzpostavljeno situacijo, kot je, so potrebni in sklad mislim, da ni v smislu pridobivanja sedaj tistega deleža iz televizijske naročnine, še ni zaradi tega dovoljšen razlog, da ga umaknemo. Toliko v moj glas.
Hvala lepa. Gospod Božič želi obrazložiti svoj glas. Izvolite!
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Nikakor se ne morem strinjati s predlogom vlade, da se črta 9. oddelek in 111. člen. Mi smo z glasovanjem o 100. členu črtali samo en delček vira napajanja 111. člena, tiste 3% od reklam, ki se predvajajo na televiziji, na prvem in drugem programu. Torej, če tega sklada ne bo, potem razvoja ni. Mislim, da moramo zakon brati in ga tudi spoštovati. Zato bom glasoval proti. Bom pa rekel še to: z gospo Majdo Širca se včasih ne strinjava, ampak pri tem zakonu pa pogosto; pa tudi z vlado se ponavadi strinjam, pri tem se pa ne morem.
Hvala lepa. Želite obrazložiti svoj glas? Še gospod Samo Bevk in potem gospod Moge.
Hvala lepa. V tem primeru bom, tako kot sem že prej povedal, glasoval za to, da se 9. oddelek oziroma sklad za avdiovizualne medije črta. Se pravi, da bom podprl mnenje vlade Republike Slovenije in ministrstva za kulturo, tudi zaradi tega, ker smo prej z izglasovanjem 3% RTV prispevka nekako porušili koncept tega zakona. Če bomo zdaj povsod jemali ta sredstva in jih prelagali zdaj sem zdaj tja, potemres ta zakon ne bo imel nobene podobe. Tako pa se bo stvar v bistvu s tem, ko bomo podprli vlado pri 100. in 111. členu, izčistila. Če rešimo še 3% RTV prispevek po drugi poti, potem mislim, da bo ta zakon popolnoma v redu in ga bom na koncu seveda tudi izglasoval oziroma bom glasoval za ta zakon kot celoto.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, gospod Moge, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Tudi sam bom, kot predhodno, glasoval za to, da ne podpremo amandmaja, ki ga vlada Republike Slovenije predlaga. Mislim, da je to bil edini zakonit in sistemsko dobro urejen vir za financiranje lokalnih in regionalnih medijev. Pripominjam pa, da bo verjetno v končni redakciji moralo priti do uskladitvenega amandmaja, kajti če me občutek ne vara, bomo zdaj sprejeli ta 111. člen, torej bomo nasprotovali temu. Kakorkoli, ali ga sprejmemo ali ne, bo potreben potem še uskladitveni amandma.
Hvala lepa. Gospod Školč, nato gospod Kremžar.
Tudi sam bi rad obrazložil svoj glas. Predvidevam, ker gospod Samo Bevk morda zopet noče vedeti, da je [[...]]
Se opravičujem, to ni replika, gre za obrazložitev glasu.
Se opravičujem! Se bom potrudil, da bo popolnoma razumljivo. Sam bom podprl rešitev, ki omogoča, da sklad ostane, računajoč, da bo potem pač šla ven ta alinea, ki govori o taksah, o katerih smo se že prej odločili. V tem smislu računam tudi na podporo vseh kolegov, ki so trdili, da ni spora, da se tudi pristojbine namenjajo za ta namen, da se sredstva državnega proračuna namenjajo za ta namen, nenazadnje je celo neka rešitev drugje bila, da se sredstva državnega proračuna namenjajo za celo nekaj tretjega iz tega zakona. Zato ne vidimrazloga, da državni proračun ne bi napajal tega sklada, ki bi bil nekaj podobnega, kot je filmski sklad za področje filma. Se pravi, da bi poskušal zagotoviti sredstva za kvalitetno avdiovizualno produkcijo. To nima ničesar skoraj v zvezi s tistimi prejšnjimi 3%. To me še toliko bolj utrjuje v tem prepričanju, da pravzaprav delu ljudi gre za prerazdeljevanje denarja, ne pa za neke celovite rešitve. 111. člen omogoča ministrstvu za kulturo, ne glede na to, kaj si misli ministrstvo za finance ali pa vlada, da vsaj del aktivne politike na tem področju vodi, sicer lahko samo joka in stoka, da je ta produkcija pač takšna, kot je. Zato se mi zdi smiselno ta sklad ohraniti in ne podpreti amandmaja vlade. Hvala lepa.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu gospod Kremžar, izvolite.
Hvala lepa. Jaz bom glasoval za predlog vlade, da se ne ustanovi sklad. Upoštevam čisto in povsem vse razloge, ki so bili podani in globoko soglašam z njimi, toda v situaciji v poziciji, v kateri smo sedaj, kjer imamo že nekaj izglasovano, jaz bi rad še enkrat ponovil, v končni fazi, če upoštevamo 3-procentno, in za to bom glasoval tako, torej obrazložitev glasu, če imamo izglasovan 3-odstotni delež v naročnini, imamo izglasovano, da nebo plačila taks na predvajanje reklam. To smo že eno in drugo izglasovali. Če ustanovimo še sklad, bomo obremenili izključno davkoplačevalca, in to dodatno, in naročnika. Naročnina bo prej ali slej, to je menda vsakemu jasno, povišana in seveda, ker tudi vira za ta sklad, ker smo prej rekli, da ne iz plačila taks na račun predvajanja reklam, bo seveda vir ponovno državni proračun. Torej bomo obremenili dodatno davkoplačevalca in bomo obremenili dodatno naročnika. Da vemo vsaj o čem govorimo in kaj počnemo, bom seveda podprl predlog vlade in glasoval za ta predlog. Torej, da tega sklada ni. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več obrazložiti svojega glasu, prehajamo na glasovanje. Ponavljamo torej glasovanje o amandmaju k, prvemu amandmaju k 111. členu. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 16, proti 36. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma pod 1 k 111. členu tudi v ponovljenem glasovanju ni bil sprejet. Vračamo se torej h glasovanju o dveh amandmajih k 101. členu. Najprej glasujemo o amandmaju pod 1, to je amandma na amandma vlade k 101. členu, katerega predlagatelj je odbor, vlada ga podpira. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 34, protinihče. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet. Glasujemo še o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti 2. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma pod 2 sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 104. členu. Predlagatelj obeh je odbor, vlada amandmaje podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet. Glasujemo o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti nihče. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje k amandmaju k 105. členu, katerega predlagatelj je vlada. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o štirih amandmajih k 108. členu. Predlagatelj prvega je vlada. Matično delovno telo ga podpira. Predlagatelj drugega je poslanska skupina Socialdemokratske stranke Slovenije. Predlagatelj tretjega je poslanska skupina Nove Slovenije. Predlagatelj četrtega je Vlada Republike Slovenije, z opombo, da se drugi in tretji amandma izključujeta. Želi kdo razpravljati? [[Ne]] Prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 11, proti 30. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 30.]] Ugotavljam, da amandma pod 2 ni bil sprejet. Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod 3. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 13, proti 29. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 29.]] Ugotavljam, da amandma pod 3 ni bil sprejet. Glasujemo še o amandmaju pod 4. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti 3. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma pod 4 sprejet. Prehajamo na razpravo in glasovanje o amandmaju k 110. členu, katerega predlagatelj je vlada, matično delovno telo ga podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti 1. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k naslovu 9. oddelka drugega poglavja, katerega predlagatelj je poslanska skupina Socialdemokratske stranke Slovenije. Vlada amandmaju nasprotuje. Želi kdo razpravljati? Gospod Moge, izvolite.
Predsedujoča, hvala lepa za besedo. Ta reč je brezpredmetna, ker se nanaša na 111. člen, ki smo ga že črtali.
[[...]] [[Posvetovanje]] [[...]]Pojasnilo je, da glasujemo o amandmaju. Želi še kdo razpravljati? Gospod Tanko, izvolite.
Hvala za besedo. Iz dosedanje razprave, tako je opaziti, da zakon, ki ga sprejemamo, je čedalje manj konsistenten, čedalje manj je od njega ostalo. Tudi če ugotovimo, izredno različno obravnava področje tako tiskanih kot elektronskih medijev, ne posveča popolnoma nobene vsebine niti lokalnim niti regionalnim, tudi neprofitnim tiskanim medijem, za te ne namenja zakon nobene podpore. Predlagamo, da se, bi rekel, vsaj v teh določilih, v tem skladu nekako briše beseda "avdiovizualno" in da se omogoči tudi tem tiskanim, nekaterim na državnem nivoju, pa tudi nekaterim regionalnim in lokalnim medijem, da imajo možnost dostopa do sredstev tega sklada. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Širca.
Precej nekonsistentno bi bilo, če bi prisluhnili predlogu, pred katerim se nahajamo pri tem glasovanju. Prvič, zaradi tega, ker - se oproščam, ampak dejansko ponavljam že šestnajstič - se srečujemo z avdiovizualnim področjem, s področjem elektronske slike, katere politiko je treba v bodoče vendarle drugače peljati, kot smo jo do sedaj. Zagotovo pa poseganje v tiskane medije hkrati pomeni tudi poseganje v neko gospodarsko dejavnost, ki bi se morala regulirati sama. Poseganje na način, kot je bil predlagan oziroma kot je sedaj predlagan, pomeni tudi na nek način političen poseg v neko dejavnost, ki mora biti zapisana svobodi. Zagotovo ni produktivno financirati dejavnosti in na nek način posegati posredno v programske vsebine le-teh, kar bi se nedvomno zgodilo z izglasovanjem take rešitve. Drugič, zaradi tega, ker sklad, ki smo ga ohranili, se vendarle napaja iz določenih sredstev, ki prihajajo izdejavnosti, ki jih nosijo elektronski mediji, se pravi, pristojbine pa mesečne pristojbine za tehnično razširjanje, in predvsem zato, ker mora logiko časopisne dejavnosti poganjati logika svobodnega trga in logika neodvisnega novinarstva, kar mislim, da smo s tem zakonom uzakonili. S tem amandmajem pa bi znali porušiti. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Bevk, izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Tudi sam nasprotujem amandmaju poslanske skupine socialdemokratske stranke, ker menim, da to ni pot za pluralizacijo medijskega prostora v Sloveniji. Z denarjem se pač tega na tak način ne bo dalo vzpostaviti, kajti samo kvaliteta medijev in tistih, ki te medije delajo, soustvarjajo in sooblikujejo, je pogoj za obstanek in, če hočete, tudi nastanek nekega časopisa, TV in radijskega programa in tako dalje. Kajti še tako finančno podprt medij s strani države, bo na koncu pristal na trgu, znašel se bo na medijskem trgu in bo tam obstal ali pa tudi ne, kar se je iz prakse že večkrat pokazalo, da še tako finančno podprti projekti so na koncu na trgu v hudi konkurenci propadli. Se pravi, da nasprotujem temu amandmaju socialdemokratske stranke oziroma njihove poslanske skupine. Bi pa rad še povedal nekaj o svojem amandmaju k 111. členu. Ta je pa po vrstnem redu četrti.
A lahko, dovolite, vendarle se osredotočimo na razpravo o amandmaju k naslovu devetega oddelka, II. poglavja, pa potem.
Vem. Dobro.
Hvala lepa. Gospod Moge.
Hvala lepa za besedo. Odbor tega ni podprl, kajti podobne rešitve so bile nakazane že v drugi obravnavi, da bi ustanovili sklad tudi za tiskane medije, vendar jih odbor oziroma državni zbor tudi v drugi obravnavi ni potrdil, tako da argumenti ostanejo enaki, kot so bili ob drugi obravnavi.
Hvala lepa. Gospod Tanko.
Hvala. Moče je kdo preslišal, jaz nisem govoril o nobenem mediju, ki je propadel ali pa mu ta finančna podpora ne bi omogočila preživetja. Govoril sem, da obstajajo tudi lokalni in regionalni mediji, tudi neprofitni, ki opravljajo na tem področju javni interes. Podobno kot lokalne in regionalne televizije si tudi ti mediji zaslužijo določeno pozornost, kajti opravljajo neko podobno vlogo, mogoče samo enkrat mesečno, ampak to nalogo opravljajo, obstajajo. Mislim, da je prav, da se tudi take tiskane medije, čeprav so po mnenju mnogih malo za časom, ampak je prav, da se jih podpre inomogočijo tudi, ne vem, posameznim lokalnim skupnostim ali pa regijam, da vzpostavijo tudi boljši in kvalitetnejši tiskan program. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Zorko, izvolite.
Hvala lepa. Če je že 111. člen sprejet in ohranjamo sklad za avdiovizualne medije, bi jaz vendarle opozoril na 4. člen. Ne vem, kaj se bo dogajalo s tem 3 odstotki RTV naročnine, mi bomo vsekakor sprožili ustrezne akcije za preverbo tega in ustavnosti in zakonitosti tega odločanja.Ampak vseeno, imamo 4. člen, ne glede na te 3 odstotke, ki govori o javnem interesu na področju medijev. In preko 4. člena in vseh načelih oziroma namenih, ki jih ima predlagatelj s 4. členom, je seveda možno podpirati tudi recimo lokalne tiskane medije na določenih področjih ali za določene programe ali za določene funkcije. Ne generalno, medij kot medij, ampak, recimo, za uresničevanje javnega interesa na področju kulture ali tovrstne stvari. Zato bi predlagal, da 111. člen, če je že izglasovan, ostane namenjen avdiovizualnim medijem in da za vse druge namene pri lokalnih in tovrstnih medijih, pa za uresničevanje javnega interesa na področju medijev, pa vendarle obstaja 4. člen. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Tanko izvolite.
Še enkrat se bom malo oglasil. V 4. členu govori samo o tem, da država podpira. Če tega ne spravimo v sklad, potem pomeni to samo deklaracijo. Deklarativno, kajti prav nikjer iz tega zakona ne sledi, da se katerikoli tiskani medij v kakršni koli obliki tudi finančno podpre. Če v naslovu k temu členu ne brišemo avdiovizualni, ni nikjer možnosti, tudi ni predpisan noben akt, s katerim bi vlada to opredelila. Še to, ker smo predlagali v 4. členu, da se tudi tiskani mediji, lokalni in regionalni, v bistvu vnesejo v ta določila, v peti odstavek in pa v peto alineo prvega odstavka kot javni interes, so bili gladko preglasovani in izbrisani. To se pravi, da država na tem področju nima popolnoma nobenega interesa, da ta tiskani program, ki obstaja, ki je tudi uspešen, v resnici finančno podpre. Možno je to samo tako, na žalost, zdaj, da se avdiovizualni v tem naslovu briše in potem se tudi ustrezno te stvari aranžira naprej v nadaljevanju 14. člena. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Zorko, izvolite.
Samo v pojasnilo. Četrti odstavek 4. člena, kjer govori, da bomo s posebnim razpisom določili pogoje, merila in tako naprej, za uresničevanje vseh tistih interesov, ki so v prvem odstavku 4. člena navedeni. In zagotovo se spodbujanje kulturne ustvarjalnosti na področju medijev se nanaša tudi na tiskane in ne samo na elektronske medije. Seveda bo pa podrobnejše, za kakšne programe, poudarjam pa, da je 4. člen namenjen programom, ne pa medijeu kot enoti ali kot pravnemu subjektu. Podrobnejše pogoje in podrobnejša merila za dodelitev tovrstnih sredstev bo treba pač določiti z dodatnimi pravili. Tako v 4. členu ne piše vsega, ampak 4. člen je zadosti širok, da se da seveda podpirati vse tiste vsebine, o katerih govorimo, ne glede na obliko razširjanja, se pravi, ne glede na medij. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Glasujemo o amandmaju k naslovu 9. oddelka 2. poglavja. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 15, proti 31. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 31.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o treh amandmajih k 111. členu. Pod 2 je amandma poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije, ki mu vlada nasprotuje. Pod 3 je amandma istega predlagatelja, pod 4 je popravljen amandma k 111. členu skupine poslancev, s prvopodpisanim gospodom Samom Bevkom. Želi kdo razpravljati? Gospod Bevk, izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Sem res v malo čudni situaciji, ko moram najaviti, da bom glasoval proti svojemu amandmaju. Namreč, ta amandma, ki ga je sopodpisalo še deset mojih poslanskih kolegic in kolegov, je imel namen, da se pojavi kot alternativa3% RTV prispevku, ki ste ga prej izglasovali pri 82. členu. Če bi bil sam podpisan pod tem amandmajem, bi ga seveda umaknil, tako ga pa ne morem, ker je tukaj še deset ostalih podpisov. Zato apeliram, da glasujemo proti temu amandmaju, ki je v pregledu iz10.4. na četrtem mestu, in da glasujemo proti temu amandmaju. Če izglasujemo ta moj amandma, ki je bil alternativa 3% RTV prispevku, potem bi regionalci dobili sredstva dvakrat na krožniku, to pa je malo preveč. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na glasovanje. Najprej glasujemo o 2. amandmaju k 111. členu. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 9, proti 35. [[Za je glasovalo 9.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma pod 1 ni sprejet. Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod 3. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 11, proti 31. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 31.]] Ugotavljam, da amandma pod 3 ni bil sprejet. Prehajamo še na glasovanje o popravljenem amandmaju pod 4. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 15, proti 25. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 25.]] Ugotavljam, da popravljeni amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 132. členu, katerega predlagatelj je odbor, vlada mu nasprotuje. Želi kdo razpravljati? Gospod Moge, izvolite.
To so kazenske določbe. Smo pa že prej sprejeli amandma. Ta amandma bi bil posledica prej sprejetega. Ta se je pa spremenil ta čas, tako da sedaj, če bomo tega sprejeli, bomo v navzkrižju s tistim, kar smo sprejeli prej. Zato bi bilo, če je zakon konsistenten, dobro, da bi glasovali proti sprejemu tega amandmaja.
Hvala lepa. Pojasnilo sekretariata je, da je zaradi tega razloga amandma brezpredmeten. Se pravi, da o amandmaju k 132. členu ne bomo glasovali. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 157. členu, katerega predlagatelj je vlada. Matično delovno telo ga podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti 2. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 158. členu, ki ga ni v pregledu, ste ga pa dobili na klopi. Predlagatelj amandmaja je skupina poslancev s prvopodpisano Majdo Širca. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 30, proti 3. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 160. členu, in sicer predlagatelj prvega je vlada, ki ga matično delovno telo podpira, predlagatelj drugega pa je odbor, ki ga vlada podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o prvem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti nihče. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 1 sprejet. Glasujemo še o amandmaju pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V pregledu imate tudi dva amandmaja k 163. členu. Oba amandmaja sta brezpredmetna, ker amandmirata člen, ki v drugi obravnavi ni bil odprt, zato o njiju ne bomo glasovali. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 168. členu, katerega predlagatelj je odbor. Vlada amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih. Na podlagi tretjega odstavka 198. člena poslovnika sprašujem sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve, če je zaradi sprejetih amandmajev porušena medsebojna skladnost določb zakona. Izvolite, gospa Bitenc.
Gospa podpredsednica, hvala za besedo. Spoštovani zbor! V tem hipu sekretariat lahko oceni, da je do neusklajenosti prišlo vsaj na eni točki. Vendar glede na obsežnost zakona, bi želeli čas, da preverimo in natančno opredelimo to neusklajenost in resnično preverimo, da ni morebitnih drugih neusklajenosti. Kot sem rekla, potrebujemo vsaj nekaj minimalnega časa za to. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker je zakon torej medsebojno neusklajen, prekinjam to točko dnevnega reda za pripravo uskladitvenih amandmajev, ki jutri dopoldne verjetno [[...]] Prehajamo na naslednjo točko in sicer, 5.č TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ZDRAVSTVENI DEJAVNOSTI. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina poslancev, s prvopodpisanim Zmagom [[...]]Državni zbor je postal nesklepčen. Nesklepčnost bomo ugotavljali. Navzočih je 42 poslank in poslancev, kar pomeni, da je državni zbor nesklepčen in ne more veljavno odločiti. Še enkrat ugotavljamo. Pri ponovnem ugotavljanju je ugotoviti, da nas je navzočih 42, kar pomeni, da je državni zbor nesklepčen in ne more veljavno odločati. Ker pa je 5 minut do zaključka seje, poslovnik pa veleva najmanj desetminutno prekinitev, dovolite, da vas pred zaključkom samo seznanim, da jutri nadaljujemo z delom ob 10.00 uri in sicer z obravnavo 5.č točke, to je predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstveni dejavnosti. In potem po vrstnem redu dalje. Hvala lepa in lahko noč!