Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam z nadaljevanjem 60. izredne seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: gospa Iva Dimic, gospa Irena Grošelj Košnik, dr. Simona Kustec Lipicer od 15.30 do 18. ure, gospa Vesna Vervega, Violeta Tomić do 13. ure, gospa Marinka Levičar do 12. ure, dr. Vinko Gorenak, mag. Matej Tonin, gospod Jan Škoberne, gospod Danilo Anton Ranc do 15. ure, mag. Branislav Rajič do 12. ure, gospod Peter Vilfan, gospod Igor Zorčič do 18. ure, dr. Matej T. Vatovec do 13. ure, dr. Franc Trček do 11. ure in Matjaž Hanžek do 12. ure. Vse prisotne lepo pozdravljam. Prehajamo na 8. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DIVJADI IN LOVSTVU PO SKRAJŠANEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavnici Vlade, državni sekretarki na Ministrstvu za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano gospe Strniša.
Spoštovani predsednik, spoštovane poslanke in poslanci! S spremembami in dopolnitvami Zakona o divjadi in lovstvu urejamo dve stvari, in sicer jasno opredeljujemo razloge za preklic oziroma nepodaljšanje veljavnosti lovske izkaznice ter urejamo financiranje javnih nalog, ki jih v skladu z zakonom izvaja Lovska Zveza Slovenije. S spremembo 63. člena se bolj natančno opredeljujejo razlogi za preklic lovske organizacije, saj sta peta in šesta alineja prvega odstavka tega člena omogočali različno razlago razlogov za preklic lovske izkaznice. Po spremembi zakona se bo veljavna lovska izkaznica lahko preklicala le, če bo lovec pravnomočno obsojen na nepogojno kazen zapora za kazniva dejanja s področja mučenja živali, nezakonitega lova in ribolova, nezakonitega ravnanja z zaščitenimi živalmi, onesnaževanje živil ali krme, uničenja gozdov, proizvodnje ter prometa z orožjem. S tem se bo, prvič, odpravilo stanje, ko se enako z vidika odvzema pravice do izvajanje lova obravnava lovce, ki so storili lažji prekršek, na primer pozabili na lov vzeti veljavno lovsko izkaznico, in lovce, ki so storili kaznivo dejanje, na primer krivolov. Drugič. Posledično zagotovilo stabilnejše gospodarjenje z divjadjo, kajti večina lovcev, ki jim je bila na podlagi veljavnega 63. člena zakona odvzeta triletna pravica do izvajanja lova, je dejansko storila lažji prekršek in bo tako lahko izvajala lov še naprej. Starost lovcev se postopoma dviguje, zato je aktivnih lovcev vedno manj. Na določenih območjih posamezni koncesionarji oziroma lovske družine ravno iz tega razloga nesorazmerne kazni že težko dosegajo načrtovani odstrel. Nedoseganje le-tega posledično pomeni povečanje škod od divjadi na kmetijskih površinah in v gozdovih. S spremembo 63. člena zakona bo število aktivnih lovcev večje, kar pomeni bolj učinkovito izvajanje lovsko gojitvenih načrtov in posledično manj škod od divjadi. Druga sprememba zakona se nanaša na možnost financiranja javnih nalog, ki jih izvaja Lovska zveza Slovenije iz proračuna Republike Slovenije. Lovska zveze je zveza lovskih družin, in sicer tako tistih, ki jim je bila podeljena koncesija za trajnostno gospodarjenje z divjadjo v loviščih, kot tudi tistih, ki ne upravljajo z lovišči. Zveza v skladu z zakonom opravlja več nalog v javnem interesu. Med drugim skrbi za usposabljanje in naravovarstveno osveščanje lovcev ter komunikacijo z lastniki zemljišč in javnostjo. Prav ta naloga je ena ključnih, saj je treba dvigniti nivo usposobljenosti lovcev, zlasti kar se tiče komunikacije z lastniki zemljišč na področju preprečevanja in ocenjevanja škod od divjadi. Navedeno je bilo izpostavljeno tudi na javnih posvetih, ki so se izvedli za vseh 15 lovsko upravljavskih območij. Udeleženci so izpostavili potrebo po izboljšanju komunikacije med upravljavci lovišč in oškodovanci, predvsem pa tudi komunikacija med lovci in lokalnim prebivalstvom, da so vsi obveščeni, kako se upravlja z divjadjo v lovišču, kjer živijo. Iz tega razloga bo s spremembo možno te naloge financirati tudi iz proračuna Republike Slovenije. Ocenjujemo, da bo znesek financiranja teh nalog na letni ravni do 50 tisoč evrov. Kot je bilo že navedeno, bosta spremembi zakona pripomogli k boljšemu upravljanju z divjadjo in izboljšanju komunikacije med lovci in lokalnim prebivalstvom, zato spoštovane poslanke in poslanci upam, da bo zakon podprt. Hvala lepa.
Mag. Tanji Strniša se zahvaljujem za dopolnilno obrazložitev. Predlog zakona je obravnaval Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku gospodu Tomažu Liscu.
Hvala, predsednik, za besedo. Spoštovani predstavniki Vlade, kolegi in kolegice. Vsem skupaj lep pozdrav! Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o divjadi in lovstvu obravnaval na svoji 70. nujni seji 12. aprila letošnjega leta. Odbor se je najprej seznanil z mnenjem Zakonodajno-pravne službe, ki je podala konkretni pripombi k 2. členu predloga zakona, ki sta bili upoštevani, in s sprejetim amandmajem odbora. Odbor se je seznanil tudi z mnenjem Državnega sveta in Lovske zveze Slovenije, ki predlog zakona podpirata. V razpravi je sodeloval predstavnik Kmetijsko gozdarske zbornice Slovenije, ki je poudaril, da zbornica glede spremembe določbe 63. člena predloga zakona nima bistvenih pripomb, podpira pa natančnejšo ureditev odvzema lovske izkaznice. Zbornica tudi nima pripomb glede spremembe 23. člena veljavnega zakona. Izraža pa pomisleke glede pogojev za pridobitev teh sredstev iz državnega proračuna. Predstavnik Lovske zveze Slovenije je predstavil razloge, ki so privedli do pobude za spremembo 63. člena veljavnega zakona. V kratki razpravi so člani odbora iz vrst koalicijskih in opozicijskih poslanskih skupin podprli predlagano novelo zakona. Opozorjeno je le, da se starost lovcev povečuje, da je podmladka čedalje manj in da imajo določene lovske družine težave z odstrelom oziroma da izpolnijo predpisano kvoto. Poleg tega, če se bo zaostrovalo razmerje med lovskimi družinami in kmeti glede plačila škod, bo ta konflikt odvračal ljudi, da bi vstopili v lovske družine, kar bo ogrozilo gospodarjenje z divjadjo. Tako se bo število divjadi povečalo, povečale se bodo tudi škode. Lovske družine pa teh škod ne bodo mogle plačati. V nadaljevanju so se člani odbora v razpravi o 2. členu predloga zakona strinjali s predlagano rešitvijo iz amandmaja Poslanske skupine Levica k temu členu v zvezi z navedbo kaznivih dejanj, ki so povezana z lovstvom. Zato je odbor oblikoval in sprejel svoj amandma k 2. členu predloga zakona, s katerim je povzeta vsebina amandmaja koalicijskih poslanskih skupin in del besedila iz amandmaja Poslanske skupine Levica. Predstavniki Poslanske skupine Levica in koalicijskih poslanskih skupin pa so napovedali umik svojih amandmajev. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval še o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejetje amandmaja je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega je vključen sprejeti amandma. Dopolnjeni predlog zakona je sestavni del poročila odbora.
Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Stranke modernega centra, zanjo gospod Simon Zajc.
Spoštovani! Ključna naloga in odgovornost lovcev je skrb za sonaravno gospodarjenje in varstvo divjadi. Lovstvo ima tako naravovarstvene kot tudi socialne in gospodarske funkcije, zato je temeljni cilj spremembe zagotoviti financiranje nalog, ki jih Lovska zveza Slovenije izvaja v javnem interesu za zagotavljanje omenjenih funkcij lovstva, nekatere od njih pa kot javno pooblastilo. Prav tako se bodo s spremembo 63. člena veljavnega zakona odpravile tudi nejasnosti glede tega, kdaj se lahko lovska izkaznica prekliče oziroma se ji ne podaljša veljavnost. Ravno slednje rešitve pa so tudi ključne rešitve predlagane novele. Lovec lahko postane vsak, ki opravi lovski izpit in priseže, da bo spoštoval etični kodeks slovenskih lovcev in ne krši veljavne zakonodaje. Primerno je, da je pravica do opravljanja takšne dejavnosti pogojena z zelo visokimi standardi. Seveda je primerno, da tako pravico izgubi tisti, ki s svojim ravnanjem pokaže, da je moralno in etično sporen ter zagreši nezakonita dejanja. Zakaj so kljub omenjenim visokim standardom primernosti nekoga za to, da postane lovec, spremembe vseeno utemeljene? Že iz obravnave lansko leto zavrnjenega predloga za sprejetje avtentične razlage poslanca Janka Vebra izhaja, da jezikovna in namenska razlaga 63. člena Zakona o divjadi in lovstvu ni mogoča, da je besedilo zakona nejasno in da so spremembe zakona potrebne in nujne. Veljavni zakon namreč omogoča interpretacijo, po kateri je obsodba, ki ima za posledico prenehanje veljavnosti lovske izkaznice, vsaka kršitev zakona, ugotovljena v kateremkoli postopku, tako kazenskem kot prekrškovnem in ne nazadnje tudi v pravnem. Prenehanje veljavnosti lovskih izkaznic dejansko pomeni prenehanje pravice opravljati lovsko dejavnost, pri čemer so prekrški praviloma nepovezani z dejavnostjo lova posameznega lovca. Prepoved opravljanja lova pa je za mnoge lovce bistveno hujša sankcija kot globa, zato je bil podan predlog, da se iz pogojev za odvzem izključijo opomini in prekrški in se vztraja zgolj pri kaznivih dejanjih, ki so povezana z lovstvom, z lovskim udejstvovanjem in kot taka opredeljena v Kazenskem zakonu, in sicer »kazniva dejanja mučenja živali in nezakonitega lova in nezakonitega ravnanja z zaščitenimi živalmi«. Če lovec z veljavno lovsko izkaznico pri lovskem udejstvovanju stori katero od navedenih kaznivih dejanj in je pravnomočno obsojen, mu Lovska zveza Slovenije prekliče veljavnost lovske izkaznice, in sicer dokler se v skladu z 82. členom Kazenskega zakona ne izbriše iz kazenske evidence. V tem primeru ne gre za tako imenovano dvojno kaznovanje, ampak zgolj za izgubo pogojev za to pravico, odvzem pa traja zgolj toliko časa, kot traja sankcija. V zvezi s tem želimo opozoriti, da smo se tudi v Poslanski skupini SMC v razpravi o 2. členu predloga zakona strinjali s predlagano rešitvijo iz amandmaja Poslanske skupine Levica k temu členu v zvezi z navedbo kaznivih dejanj, ki so povezana z lovstvom. Tudi poslanci SMC namreč delimo mnenje, da so vsa storjena kazniva dejanja, ki so povezana bodisi z lovskim udejstvovanjem ali pa posestvovanjem in nošenjem orožja nesprejemljiva pri presoji o tem, ali ima posameznik pravico opravljati lovsko dejavnost. S tem sta se strinjala tudi predsednik Lovske zveze in tudi državni sekretar na ministrstvu. V Poslanski skupini SMC menimo, da je bila dosedanja ureditev neprimerna. Menimo, da ni prav, da se je lovcem preklicala lovska izkaznica tudi za z lovstvom nepovezane prekrške, zato spremembo podpiramo in lovcem želimo uspešno delo še naprej. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, zanjo gospod Žan Mahnič.
Hvala za besedo, predsednik. Spoštovana državna sekretarka, kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo omenjeni zakon oziroma novelo podprli, kajti natančneje definira tiste prekrške oziroma, lahko rečemo, tudi kazniva dejanja, za katera bi bil lovec lahko ob izkaznico, bodisi se ne bi podaljšala bodisi bi se mu jo odvzela. Do sedaj je bilo tukaj storjenih veliko krivic. Nekomu, ki je dobil opomin s strani lovskega inšpektorja, se je za nekaj let lahko odvzela lovska izkaznica. In takšnih in drugačnih anomalij je bilo še veliko. Vendar pa s tem samo gasimo nek požar. Državna sekretarka je prej v uvodu dobro rekla, da se starost Lovske zveze Slovenije zvišuje, mladih lovcev je čedalje manj, in to predstavlja dolgoročni problem. Za tiste, ki se zavedamo in ki situacijo poznamo, problem, za tiste druge, ki pa v tem vidijo priložnost, pa zagotovo rešitev. O čem govorim? O tem, da je zagotovo cilj nekaterih v Republiki Sloveniji, da se nekoč lovstvo uredi po zgledu Hrvaške, Avstrije, še kakšne druge države, skratka po zgledu držav, v katerih greš v gozdove in praktično divjadi več ni, ker so jo dobesedno iztrebili. V Sloveniji se to ne sme zgoditi. Moramo pa biti previdni, da bomo v prihodnji letih storili dvoje, da bomo hkrati dobro gospodarili z divjadjo, na eni strani, na drugi strani pa naredili vse, da bodo škode, ki nastajajo po divjadi, čim manjše. Tukaj kmetje pravilno in upravičeno opozarjajo na škodo, ponekod so res enormne. Včeraj je bil v Državnem svetu odličnem posvet na temo zveri. Tudi na tem področju žal v tem mandatu ni bilo storjenega nič. Pojavlja se šakal, čedalje več je volkov, škode je veliko in kmetje so upravičeno jezni zaradi tega. Tudi lovci opozarjamo na nepravilno politiko ravnanja z zvermi, vendar na tem področju birokracija na ministrstvih ne usliši ne kmetov in ne lovcev. In to je zagotovo ena od tem, ki jo bo treba narediti v prihodnje. Prav tako bo treba drugače spremeniti naslov, ki prihaja v občinski in pa potem ostaja v državnem proračunu, naslov koncesijske dajatve. Veliko je škod, marsikatera lovska družina pa nima toliko denarja, da bi lahko te škode poravnala, zato bi bilo treba nekaj tega denarja, ki ga lovska družina da za koncesijo in se deli 50 % občini, 50 % državi, vrniti nazaj. Prav tako sem osebno mnenja, da bi se bilo treba pogovoriti o višini starosti, katera naj bo meja za vstop v lovsko družino oziroma za vstop v Lovsko zvezo Slovenije in s tem posledično pridobitev lovske izkaznice. Jaz sam osebno sem mnenja, da če lahko 16-letniki vozijo avto v spremstvu odrasle osebe, ne vidim, zakaj ne bi mogli na primer nekoč 16- letniki tudi člani Lovske zveze Slovenije, seveda ne bi smeli samostojno izvajati lova, pač pa bi lahko lov izvajali skupaj z lovskim mentorjem, orožje pa tako ali tako po 14. členu Zakona o orožju lahko dobijo šele pri 18 letih. Mi bomo morali v naslednjem mandatu spregovoriti in tudi sprejemati konkretne ukrepe v tem področju oziroma v področju divjadi in lovstva, ki bodo šli v smeri, da se bo na eni strani dvignilo zanimanje za naloge, ki jih opravljamo lovci, po drugi strani pa ukrepov, ki bodo zniževali škodo. Jaz sem prepričan, da se takšna formula lahko najde. Jaz sem prepričan, da lahko dobimo tiste učinkovite rešitve, ki bodo koristne tako za divjad kot tudi za kmete, ki jih moramo razumeti in jih tudi podpirati v njihovih prizadevanjih, da je škod čedalje manj. V Slovenski demokratski stranki bomo ta zakon podprli. Glede na to da se bliža 1. maj, ko se začne lov, pa želim vsem lovcem dober pogled.
Besedo ima Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije, zanjo gospa Marjana Kotnik Poropat.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Lep pozdrav spoštovani državni sekretarki s sodelavcema in poslankam in poslancem. Predstavila bom stališče Poslanske skupine Desus v zvezi s spremembo Zakona o divjadi in lovstvu. Dovolite mi, da takoj na začetku povem, da bo naša poslanska skupina predlog zakona podprla, in sicer enotno. Eden od razlogov za podporo je ta, da se bo z dopolnitvijo 63. člena zakona, ki sicer opredeljuje pogoje za preklic oziroma za nepodaljšanje veljavnosti lovske izkaznice, prekinila dosedanja neenotna sodna praksa glede lovskih izkaznic. Dogajalo se je namreč, da so bili lovci za lažji in za težji prekršek obravnavani na enak način. Tako je na primer lovec, ki je na lov pozabil vzeti s seboj lovsko izkaznico, za kazen dobil odvzem lovske izkaznice za dobo 3 let. Prav tako pa je bil za 3 leta ob izkaznico tisti lovec, ki se je ukvarjal s krivolovom, kar je seveda veliko hujši prekršen kot pozabljena lovska izkaznica. Na seji matičnega delovnega telesa je bil sprejet amandma odbora, s katerim se je vnesla bolj jasna navedba, katera dejanja se smatrajo za tako huda, da se zaradi njihove kršitve odvzame lovska izkaznica. Vsem pa je skupno to, da mora biti oseba pravnomočno obsojena na nepogojno kazen zapora. Drugi razlog, zaradi katerega bomo v Poslanski skupini Desus prispevali glasove za sprejetje zakona, je ta, da se z novelo ureja financiranje javnih nalog, ki jih v skladu z zakonom izvaja Lovska zveza Slovenije in potem članice lovske družine. Lovska zveza Slovenije v skladu z zakonom že danes opravlja več nalog v javnem interesu, za katere ne dobi nobenega plačila s strani države. Med drugim skrbi za dobrobit divjadi, ki se šteje kot naravna dobrina in velja za last države, za usposabljanje in naravovarstveno osveščanje lovcev ter komunikacijo z lastniki zemljišč in z javnostjo. Prav ta naloga je ena ključnih, saj je treba dvigniti raven usposobljenosti lovcev zlasti na ravni komunikacije z lastniki zemljišč na področju preprečevanja in ocenjevanja škode po divjadi. Na seji matičnega delovnega telesa je bilo s strani Lovske zveze opozorjeno še na višanje povprečne starosti lovcev ter manjšega števila podmladka. Tudi v Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev Slovenije smo ob obravnavi prejšnjih novel tega zakona že opozarjali na to problematiko staranja lovcev. Zato v poslanski skupini pričakujemo, da bo z ureditvijo financiranja nalog Lovske zveze Slovenije iz proračuna le-ta lahko več pozornosti namenila tudi pridobivanju novih članov, kajti zavedati se moramo, da lovci predstavljajo nepogrešljiv element pri skrbi za varstvo in ohranjanje narave in naravnega okolja. V poslanski skupini bomo zakon enotno podprli. Ker pa predstavljamo stališča poslanske skupine, moj predgovornik pa je govoril tudi o članstvu mladih v lovski družini, da bi se znižala starostna doba od 18 na 16 let, bom izkoristila to, da sem pri besedi, ker najbrž ne bo razprave potem, in povedala, da jaz takega mnenja ne delim. Menim, da mora biti človek polnoleten, ko se lahko včlani v lovsko družino, ki ima specifične naloge in se ukvarja z lovom torej tudi z uporabo orožja. Hvala lepa.
Besedo ima Poslanska skupina Levica, zanjo Luka Mesec.
Hvala za besedo in lep pozdrav. S spremembo zakona, ki ga obravnavamo danes, se ureja financiranje nalog, ki jih Lovska zveza Slovenije izvaja v javnem interesu. Te naloge obsegajo usposabljanje in naravovarstveno osveščanje lovcev, komuniciranje z lastniki zemljišč in javnostjo, sodelovanje pri znanstveno-raziskovalnem delu v zvezi s prosto živečimi živalmi, skrb za razvoj lovske kinologije, organiziranje izpitov in tako naprej. Vse to se bo po novem lahko financiralo ali sofinanciralo iz državnega proračuna. Kar pa je za nas v Levici pomembneje, je, da se bodo z novelo zakona natančneje opredelili razlogi za preklic ali nepodaljšanje veljavnosti lovske izkaznice, kar bo omogočilo Lovski zvezi Slovenije, da bo lažje izvajala celotni postopek preklica lovske izkaznice, predvsem pa bolj jasno določala pogoje za odvzem. Prvotni predlog zakona, ki ga obravnavamo, je kot razlog za odvzem ali nepodaljšanje izkaznice določil mučenje živali, nezakonit lov in nezakonito ravnanje z živalmi. V Levici nas veseli, da je Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano pri obravnavi zakona na odboru sprejel tudi naš predlog, s katerim se nabor kaznivih dejanj, ki so razlog za nepodaljšanje ali neizdajo lovske izkaznice, širi. Najprej na kazniva dejanja onesnaženja živil ali krme in uničenja gozdov. To smo predlagali, ker lovci morajo imeti pozitiven odnos do narave in neprimerno bi bilo, da se z lovsko izkaznico ponašajo osebe, ki namerno onesnažujejo živalsko krmo ali uničujejo gozdove, ki so življenjski prostor živali za katere bi ravno te osebe mora skrbeti. Kot drugo pa smo nabor kaznivih dejanj, ki so razlog za nepodaljšanje lovske izkaznice, razširili še z dvema kaznivima dejanjema. To sta pridobivanje orožja in nedovoljena proizvodnja ter promet z orožjem ali eksplozivom. Že v trenutnem zakonu piše, da se lovska izkaznica ne podaljša osebi, ki je pravnomočno obsojena za kazniva dejanja v zvezi z ravnanjem z orožjem. V tem smislu je z našim predlogom ohranjen duh prvotnega zakona, le da se je bolj jasno in določno napisalo, v katerih primerih do podaljšanja ne sme priti. V Levici bomo zato zakon podprli. Omogoča financiranje nalog lovske zveze, ki se izvaja v javnem interesu, hkrati pa zaostruje določbe v zvezi z nepodaljšanjem ali preklicem lovske izkaznice, kar bo po eni strani olajšalo delo Lovski zvezi v teh postopkih, po drugi strani pa dalo jasno sporočilo imetnikom lovskih izkaznic, v katerih primerih bodo svoje izkaznice izgubili. Hvala.
Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 24. točki dnevnega reda. S tem prekinjam 8. točko dnevnega reda. Prehajamo na 9. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVANVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH ZAKONA O PRIZNANJU REPUBLIKE SLOVENIJE ZA POSLOVNO ODLIČNOST PO SKRAJŠANEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavnici Vlade, državni sekretarki na ministrstvu za gospodarski razvoj in tehnologijo Evi Štravs Podlogar.
Spoštovani predsednik, spoštovane poslanke in poslanci, lep pozdrav! Dovolite, da vam predstavim cilje in rešitve Predloga zakona o spremembah Zakona o priznanju Republike Slovenije za poslovno odličnost, ki ga je Vlada Republike Slovenije kot predlagateljica potrdila 2. februarja letos. Zakon o priznanju Republike Slovenije za poslovno odličnost ureja postopke podelitve najvišje državne nagrade, ki se podeljuje organizacijam na področju kakovosti poslovanja, in sicer tako v javnem kot tudi v zasebnem sektorju. Priznanje podeljuje odbor, ki ga je imenuje Vlada Republike Slovenije, strokovna in administrativna dela za potrebe odbora pa sedaj opravlja Urad Republike Slovenije za meroslovje, ki je organ v sestavi Ministrstva za gospodarski razvoj. Namen Zakona o spremembah Zakona o priznanju Republike Slovenije za poslovno odličnost je dvojen, prenos pristojnosti na področje priznanja Republike Slovenije za poslovno odličnost z ministrstva, pristojnega za znanost, na ministrstvo, pristojno za gospodarstvo, z namenom vsebinske in postopkovne uskladitve predmetnega področja in prenos pristojnosti za strokovna in administrativna dela za odbor Republike Slovenije z Urada republike Slovenije za meroslovje na javno agencijo, pristojno za podjetništvo, to je SPIRIT. S tem se udejanjijo rešitve iz Strategije poslovne odličnosti 2018–2030, ki ima za prvi strateški cilj vzpostavitve organizacije področja poslovne odličnosti institucionalizacijo poslovne odličnosti na način, da bodo dejavnosti na tem področju lahko prispevale k večji konkurenčnosti Slovenije. Ker so modeli odličnosti v svetu jasno dokazali, da lahko organizacije ustvarjajo višjo dodano vrednost ter s tem ohranjajo ali izboljšujejo položaj na trgu, so takšni pristopi za slovensko organizacijo prav tako potrebni in nujni. Zaradi zagotavljanja sinergij je smiselno in ekonomsko optimalno, da se naloge v zvezi z vodenjem postopkov PRSPO prenesejo na institucijo, ki bo vzpostavila mehanizme spodbujanja načel poslovne odličnosti preko vstopnih shem, priznavanja poslovne odličnosti oziroma jih že vzpostavlja za gospodarski sektor, to je na agencijo, pristojno za podjetništvo. S tem bo omogočena uspešna vpeljava odličnosti v organizacije in tudi priznavanje odličnih organizacij s strani države preko nagrade PRSPO. Prepričana sem, da spremembe zakona prinašajo dobre in utemeljene rešitve, ki bodo prispevale k povečanju konkurenčnosti slovenskega gospodarstva. Kot rečeno, sprejetje zakona je nujno zaradi izvajanja strategije poslovne odličnosti in tudi pričakujejo se čimprejšnja implementacija same strategije. S prenosom PRSPO na SPIRIT pa bo omogočeno, da se poslovna odličnost spodbuja z vsemi možnimi mehanizmi, ki jih po sprejetju mu zakona izvaja SPIRIT. Zato predlagam, da spremembo zakona podprete. Hvala lepa.
Predlog zakona je obravnaval Odbor za gospodarstvo kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici gospe Andreji Potočnik.
Spoštovani predsednik, državna sekretarka s kolegicami, dragi kolegi poslanci! Odbor za gospodarstvo je na 57. nujni seji 9. 4. 2018 kot matično delovno telo obravnaval omenjeni predlog zakona. Odboru je bilo poleg predloga zakona predloženo tudi mnenje Zakonodajno-pravne službe, mnenje komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance. V poslovniško določenem roku kvalificirani vlagatelji k predlogu zakona niso vložili amandmajev. V uvodni obrazložitvi je državna sekretarka na Ministrstvu za gospodarski razvoj in tehnologijo pojasnila, da obravnavani zakon ureja postopek priznanja Republike Slovenije za poslovno odličnost in da je glavni cilj predlaganih sprememb prenos s področja ministrstva, pristojnega za znanost, na ministrstvo, pristojno za gospodarstvo. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je v obrazložitvi pisnega mnenja službe pojasnila, da služba k predlogu zakona nima pripomb. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh čelnih predloga zakona in jih tudi sprejel. Ker k predlogu zakona na matičnem delovnem telesu ni bilo sprejetih amandmajev, Odbor za gospodarstvo Državnemu zboru predlaga, da Predlog zakona o spremembah Zakona o priznanju Republike Slovenije za poslovno odličnost sprejme v predloženem besedilu. Hvala.
Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina slovenske demokratske stranke, zanjo gospod Franc Breznik.
Hvala za besedo. Spoštovani predstavniki Vlade, spoštovani predsednik Državnega zbora, spoštovane kolegice in kolegi! Priznanje Republike Slovenije za poslovno odličnost je bilo zasnovano v prvih letih osamosvojitve Slovenije v okviru nacionalnega programa za kakovost po zgledu drugih evropskih nagrad z namenom ponuditi podporo gospodarstvu pri čim hitrejšem preporodu in dvigu konkurenčnosti. V sodelovanju s tedaj Evropsko fundacijo za kakovost in management je Urad Republike Slovenije za meroslovje prevzel evropsko metodologijo in kriterije modela odličnosti ter jih vgradil v sistem državne nagrade za poslovno odličnost. Predlagane spremembe, ki jih predlaga Vlada Republike Slovenije v skrajšanem postopku, v bistvu omogočajo prenos pristojnosti izvajanja strokovnih in administrativnih nalog na področju priznanja Republike Slovenije za poslovno odličnost z Urada Republike Slovenije za meroslovje na Javno agencijo Republike Slovenije za spodbujanje podjetništva, internacionalizacije tujih investicij in tehnologije. S tem se bodo udejanjile rešitve iz strategije poslovne odličnosti 2018–2030, ki ima za prvi strateški cilj vzpostavitev organizacije področja poslovne odličnosti oziroma institucionalizacije poslovne odličnosti, na način, da bodo dejavnosti na tem področju lahko prispevale k večji konkurenčnosti v Republiki Sloveniji. Naj na koncu povem, da se v Slovenski demokratski stranki kakršenkoli zakonski predlog, ki je šel v tem mandatu v prid dviga poslovne odličnosti naših podjetij, k prepoznavnosti, lahko tudi rečemo k internacionalizaciji slovenskih podjetij preko sistema poslovne odličnosti, podpiramo. Vedno smo podpirali in tudi ta zakon, kljub temu da nam že teče voda v grlo, bomo podprli. Spoštovani predstavniki Vlade, upam, da se tega zavedate, da slovensko gospodarstvo, slovenska obrt predvsem pa se nam zdi zelo pomembno, da priznanje Republike Slovenije za poslovne odličnost je v bistvu resnično najvišje državno priznanje na področju kakovosti poslovanja kot rezultat razvoja znanja in inovativnosti ter stalnih izboljšav, ki delajo Sloveniji uspešno in konkurenčno. Kot sem dejal bomo predlog zakona v Slovenski demokratski stranki podprli. Najlepša hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije, zanjo gospod Uroš Prikl.
Hvala lepa. Spoštovani predsednik, drage kolegice in kolegi! Novi poslovni modeli zahtevajo nenehna vlaganja, nova znanja, poslovne ideje, nadgradnjo digitalizacije ter posledično spremljanje in evalvacijo učinkov. Lahko bi rekli, da so spremembe danes edina stalnica in prav je, da je temu tako, saj ocenjujemo, da je le na ta način mogoče držati korak, stik s konkurenco in se razvijati in napredovati v poslovnem svetu. Pri nas v Sloveniji podeljujemo nagrade za poslovno odličnost že dve desetletji. V Poslanski skupini Desus bi si želeli med prejemniki tovrstnih nagrad videti čim več podjetij, še posebej zasebnega sektorja in, če vprašate mene, čim več podjetij iz Maribora in okolice. Verjamem, da je dosti takih podjetij tudi v naših krajih. S tem tudi sledimo viziji, kot jo določa strategija poslovne odličnosti, da le z rastjo odličnih organizacij lahko prispevamo k izboljšanju globalne konkurenčnosti našega slovenskega gospodarstva in k dvigu ravni blagostanja v slovenski družbi kot celoti. Predlog zakona odpravlja, jaz nisem prepričan, da edino, zagotovo pa poglavitno pomanjkljivost, ki se je do sedaj izkazala, ki predstavlja hkrati tudi oviro za lažjo, hitrejšo uresničitev vizije ter ciljev, kot jih poznamo v sami strategiji. Treba je namreč prenesti pristojnosti z Urada za meroslovje na SPIRIT oziroma na agencijo, pristojno za podjetništvo, ter posledično z Ministrstva za znanost na Ministrstvo za gospodarstvo. Ocenjujemo in prepričani smo, da je to potreben korak, ki bo eliminiral morebitne do sedaj ugotovljene administrativne in druge ovire, da bo zadeva hitreje stekla, da bo učinkovita in prinašala novo vrednost predvsem za gospodarstvo in posledično za vse prebivalke in prebivalce v Sloveniji. Zaradi naštetega praktično ni več kaj dodati. Poslanske in poslanci Desusa bomo spremembo predloga predpisa soglasno podprli. Hvala lepa.
Besedo ima Poslanska skupina Stranke modernega centra, zanjo gospod Ivan Škodnik.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani predstavniki Vlade, kolegice in kolegi poslanci! Slovenija je poslovno odličnost prepoznala kot pomemben temelj pri doseganju globalne konkurenčnosti tako za gospodarstvo, javno upravo v najširšem pomenu posameznika kakor tudi za druga področja. Verjamemo, da se bodo preko tega v prihodnje kreirale številne odlične zgodbe, pri katerih bo pomembna inovativnost, tvorno sodelovanje ter vseživljenjsko učenje. Prihodnost je v povezovanju, širjenju dobrih praks, trajnostnih modelih, inovativnosti, kreativnosti ter v krepitvi odličnosti vseh nas. Skrb za odličnost je s strani države prepoznana preko postopka za priznanje Republike Slovenije za poslovno odličnost, ki je najvišje državno priznanje v okviru nacionalnega programa kakovosti Republike Slovenije za dosežke na področju kakovosti proizvodov in storitev ter kakovosti poslovanja kot rezultata razvoja znanja in inovativnosti. Postopek podelitve postopka pod okriljem Urada Republike Slovenije za naravoslovje. Statistični podatki o številu prijaviteljev in številu podeljenih priznanj v postopku priznanja Republike Slovenije za poslovno odličnost kažejo, da smo se v nacionalni shemi priznavanja dosežkov na področju odličnosti znašli na eni najnižjih, če ne kar najnižji ravni. Dosedanji pristopi ne dajejo želenih rezultatov. Če se želi ne le obdržati, ampak celo promovirati, najširše uveljaviti to najvišje državno priznanje organizacijam zasebnega in javnega sektorja za njihova prizadevanja in dosežke na poti odličnosti, so potrebne korenitejše spremembe dosedanjega načina dela. Pri ureditvi področja odličnosti je potreben sistemski pristop, ki bo omogočal boljšo podporo subjektom zasebnega in javnega prava, da se odločijo za pot k odličnosti. Zato je Vlada Republike Slovenije na 166. redni seji dne 2. 2. 2018 določila besedilo Predloga zakona o spremembah Zakona o priznanju Republike Slovenije za poslovno odličnost. Pri predlaganih spremembah gre izključno za prenos pristojnosti za opravljanje strokovnih in administrativnih del z Urada Republike Slovenije za meroslovje na Javno agencijo Republike Slovenije za spodbujanje podjetništva, internacionalizacije, tujih investicij in tehnologije ter za prenos pristojnosti z ministrstva, pristojnega za znanost, na ministrstvo, pristojno za gospodarstvo, ki je bila v praksi prenesena že z zakonom o spremembah in dopolnitvah zakona o Vladi Republike Slovenije ko je bilo področje meroslovja preneseno z ministrstva, pristojnega za znanost, na ministrstvo, pristojno za gospodarstvo. S predlagano ureditvijo se področje ustrezno umešča, zato bomo v Poslanski skupini Stranke modernega centra spremembo zakona o priznanju Republike Slovenije za poslovno odličnost podprli. Hvala.
Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja in ker amandmaji k prehodnim in končnim določbam niso bili vložen,i zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 24. točki dnevnega reda. S tem prekinjam 9. točko dnevnega reda. Prehajamo na 10. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O VARSTVU POTROŠNIKOV PO SKRAJŠANEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavnici Vlade, državni sekretarki na Ministrstvu gospodarski razvoj in tehnologijo Evi Štravs Podlogar.
Spoštovane poslanke in poslanke, spoštovani predsednik! Hvala lepa za besedo. Pred vami je predlog zakona, ki nadgrajuje trenutno veljavno ureditev pogodb o turističnih aranžmajih v Zakonu o varstvu potrošnikov s pravili Evropske direktive o paketnih potovanjih in povezanih potovalnih aranžmajih. Predlog zakona ureja paketna potovanja in povezane potovalne aranžmaje, ki jih podjetja ponujajo ali prodajajo potrošnikom ali podjetjem. S predlogom zakona se tudi odpravljajo manjše pomanjkljivosti pri prenosu direktive o pravicah potrošnikov, na katere je Evropska komisija opozorila Republiko Slovenijo v pilotnem projektu. Vlada Republike Slovenije je 22. februarja letos določila besedilo predloga zakona in ga posredovala Državnemu zboru Republike Slovenije v sprejetje po skrajšanem postopku, saj gre za manj zahtevne spremembe in uskladitve s pravilom Evropske unije. Predlog zakona je bil dne 9. 4. tudi sprejet na nujni seji Odbora za gospodarstvo Državnega zbora Republike Slovenije. Menimo, da smo v sodelovanju z vsemi deležniki pripravili zakon, ki bo zagotavljal visoko raven varstva potrošnikov, ne da bi gospodarstvu nalagal nepotrebna dodatna bremena. V zvezi s Predlogom zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu potrošnikov je ministrstvo opravilo dve medresorski usklajevanji in organiziralo tudi dve javni posvetovanji, ki so se ju udeležili vsi pomembnejši deležniki. Upoštevali smo mnogo prejetih pripomb in predlogov tako s strani gospodarstva kot tudi s strani neodvisnih potrošniških organizacij. Ključni cilji, ki jih zasleduje predlog zakona, se v primerjavi z veljavno ureditvijo bistveno ne spreminjajo. Gre za uskladitev slovenske zakonodaje z evropsko in poenotenje pravil med pravnimi redi držav članic EU glede pravic in obveznosti potrošnikov ter organizatorjev potovanj. Posodobitev področja zaščite potrošnikov pri nakupu kombinacije potovalnih storitev za isto potovanje ali počitnice z razrešitvijo področja uporabe na različne oblike nakupov paketov po spletu ter za zagotovitev učinkovitega varstva potrošnikov primeru likvidnostnih težav organizatorja potovanj. V Vladi pričakujemo, da bomo s predlogi zakonodaje povečali zaupanje potrošnikov in jim omogočili lažje sprejemanje odločitev ter na ta način spodbudili delovanje trga, organiziranje in prodaje paketnih potovanj, zato predlagam, da predlog zakona podprete.
Predlog zakona je obravnaval Odbor za gospodarstvo kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici Andreji Potočnik.
Še enkrat hvala za besedo. Odbor za gospodarstvo je na 57. nujni seji 9. 4. 2018 kot matično delovno telo obravnaval omenjeni predlog zakona. Odboru je bilo poleg predloga zakona priloženo tudi mnenje Zakonodajno-pravne službe. V skladu s 129. členom Poslovnika Državnega zbora so amandmaje k predlogu zakona vložile poslanske skupine SMC, Desus in SD. V uvodni dopolnilni obrazložitvi je državna sekretarka na Ministrstvu za gospodarski razvoj in tehnologijo pojasnila, da je glavni namen predloga zakona uskladitev slovenske zakonodaje z evropsko. To naj bi omogočilo višjo stopnjo zaščite potrošnikov pri nakupu kombinacije potovalnih storitev za isto potovanje in v primeru likvidnostnih težav organizatorja potovanja. Navedla je, da predlog zakona ne bo povzročil dodatnih obremenitev za državni proračun. Državna sekretarka je podprla tudi uskladitev določb predloga zakona z vloženimi amandmaji, ki sledijo mnenju Zakonodajno-pravne službe. V nadaljevanju je predstavnica Zakonodajno-pravne službe pojasnila, da so vloženi amandmaji koalicijskih poslanskih skupin ustrezni in v celoti usklajeni s stališči Zakonodajno-pravne službe. Odbor o vsebini rešitev predloga zakona ni razpravljal, obravnaval pa je amandmaje poslanskih skupin SMC, Desus in SD ter jih sprejel. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona skupaj in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni sprejeti amandmaji. Dopolnjeni predlog zakona je sestavni del poročila odbora. Hvala.
Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije, zanjo gospod Tomaž Gantar.
Hvala lepa, predsednik. Lep pozdrav vsem! Novela je bila predlagana s strani Vlade predvsem zaradi prenosa evropske direktive v slovenski pravni red in se nanaša na paketna potovanja in povezane potovalne aranžmaje. Pravila na tem področju veljajo že od leta 1990, vendar se tudi z razvojem spleta to področje prilagaja vse bolj zahtevnim potrebam potrošnikov. Zaradi rastočega trenda neposredne in hitre izbire turističnih storitev, ki je spremenila dosedanji sistem trženja, je treba dodatno pozornost nameniti boljšemu in jasnejšemu informiranju potrošnikov. V prvi vrsti gre za natančne informacije glede lastnosti široke palete turističnih produktov, vse večje so tudi zahteve po jasno opredeljenih pravicah. Potrošnikom je treba ponuditi ustrezno varstvo, ki bo med drugim odgovorilo na vprašanje odgovornosti subjektov. Predlagana novela pa širi tudi nabor informacij glede organizatorja potovanj v primerih, ko je njegovo poslovanje nelikvidno. Sprejetje predloga zakona je potrebno tudi zaradi uskladitve s pred kratkim sprejetim Zakonom o spodbujanju razvoja turizma. Naj spomnimo, da smo bili v Poslanski skupini Desus zagovorniki sistemske ureditve pri organizaciji šolskih ekskurzij v smeri jasnejše in širše definicije turističnega paketa zaradi težav v praksi, ki so jih povzročile nedvoumne določbe. Tudi današnji predlog zakona ustrezno opredeljuje pojem turističnega paketa in hkrati določa izjeme pod natančno določenimi pogoji. Zaradi vsega navedenega bomo poslanke in poslanci v naši poslanski skupini predlog zakona podprli. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Levica, zanjo dr. Franc Trček.
Hvala za besedo, predsedujoči. Lep pozdrav vsem skupaj! V Levici zakonu ne bomo nasprotovali. Namen direktive je dober, saj današnje razmere na trgu turističnih produktov zahtevajo večjo zaščito potrošnikov. Vendar pa se postavlja resno vprašanje, ali je besedilo te direktive ustrezno in ali je prenos direktive v Zakon o varstvu potrošnikov izveden optimalno. Prejšnja, pri nas trenutno še veljavna, direktiva je bila sprejeta že leta 1990. Od takrat sta se ponudba in trženje produktov na področju turizma zelo spremenila oziroma v tridesetih letih se je tudi naše življenje do dobre mere zelo spremenilo. Direktiva iz leta 2015 se tako končno spoprijema s turizmom v digitalni dobi. Kako se s ta istim turizmom v digitalni dobi spoprijema resorno Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo, smo nedavno videli v noveliranju Zakona o spodbujanju razvoja turizma. Področja so še dodatno deregulirali in liberalizirali, poslabšali so položaj turističnih delavk in delavcev, turistom naložili višjo turistično takso. Dodali so še novo promocijsko takso, s katero bodo lupili predvsem tiste manj premožne tako domače dnevne turiste kot ostale, ki letujejo pri nas. Recimo od 1. januarja naslednje leto, če pride štiričlanska družina z dvema otrokom v najstniški dobi v Ljubljano za 7 dni, bo plačala 87,5 evrov zgolj turistične takse, kar je blago rečeno noro, ne glede na razlike med posameznimi kategorijami turističnih nočitev. Nič drugače ni tudi v primeru novele Zakona o varstvu potrošnikov, ki jo sedaj obravnavamo. Ministrstvo ni upoštevalo predloga Zveze potrošnikov Slovenije, naj se prodajalec turističnega paketa, ki ga je sestavil organizator potovanja, ki nima sedež v Sloveniji, šteje za organizatorja potovanja in s tem odgovarja tudi za izvedbo turističnega paketa. Odgovor Vlade oziroma resornega ministrstva, citiram: »S podvajanjem odgovornosti različnih podjetij bi slovenskemu gospodarstvu naložili nesorazmerna bremena.« Konec citata. Drugi predlog Zveze potrošnikov je bil, da bi po vzoru sosednje Hrvaške ministrstvo v predlog zakona dodalo obveznost podjetja, da potrošniku ob sklenitvi pogodbe o paketnem potovanju izroči dokazilo o jamstvu v primerih likvidnosti težav tega istega podjetja v roke. Zakaj? Da bi potrošnik lahko na podlagi dokazila svoje pravice uveljavljal neposredno. Odgovor predlagatelja, resornega ministrstva se glasi, citiram: »Upoštevanje predloga bi pomenilo dodatno administrativno breme za podjetje.« Konec citata. Skratka, spet in spet Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo, ki v tem mandatu ni to, kar že samo poimenovanje pove, postavlja interese kapitala pred interese ljudi, v tem primeru pred zaščito potrošnikov. Na področju turizma, predvsem potovalnih paketov, so zelo pogoste zlorabe, spodrsljaji, neprofesionalna ponudba storitev, zato bi morale biti pravice potrošnikov, pravice, če hočete, popotnikov, turistov bolje zaščitene, hkrati pa bi morali tudi okrepiti nadzor in sankcije na tem področju. Neka direktiva, ki ima dober namen, se je s to ekipo, ki je na MGRT spet spremenila v nek fiasko in zaradi tega bomo v Levici vzdržani. Bo pa seveda v naslednjem sklicu nujen premislek področja turizma tudi z ustreznejšo zakonodajno ureditvijo, na čem bomo v Levici delali. Hvala za besedo.
Besedo ima Poslanska skupina Stranke modernega centra, zanjo gospod Marko Ferluga.
Hvala za besedo. Lep pozdrav državi sekretarki in vsem ostalim v dvorani. Veljavna pravila o paketnih potovanjih so bila sprejeta, ko interneta še ni bilo. Letalske družbe niso bile liberalizirane, trg potovanj pa je večinoma ponujal vnaprej pripravljene izlete in paketna potovanja. Vendar pa današnje potrošnike vse bolj zanima osebno izbiranje različnih elementov potovalnih paketov, ki jih pogosto pripravlja več posameznih gospodarskih subjektov. Zato je turistična industrija v zadnjem obdobju razvila številne nove produkte, predvsem pa je spremenila način trženja, kar se moramo zavedati. S tem je preusmerila vse zadeve na svetovni splet. Ker obstoječa pravila vseh teh elementov ne zajemajo ali pa so glede njih nejasna, potrošniki ne vedo natančno, kakšno varstvo jim pripada v tem primeru težav, pravni subjekti pa ne vedo, kakšne so njihove odgovornosti. V Evropski uniji je mogoče opaziti pravne razlike s področja paketnih potovanj, ki so v prvi vrsti posledica tega, da so številne države članice izkoristile načelo minimalne harmonizacije pri prenosu Direktive Sveta 90/314/EGS z dne 13. junija 1990 o paketnem potovanju, organiziranih počitnicah in izletih in uzakonile odločbe, ki potrošnikom zagotavljajo višjo raven varstva v primerjavi z Direktivo 90/314/EGS, ki zagotavlja samo minimalni obseg varstva. EU je zato sprejela novo direktivo, in sicer 2015/2302 Evropskega parlamenta in Sveta Evrope z dne 25. 11. 2015 o paketnih potovanjih in povezavah ter potovalnih aranžmajih, ki se prilagajajo razvoju trga turističnih potovanj in se tako odziva na potrebe potrošnikov v sedanji digitalni dobi. Vlada Republike Slovenije je na 169. redni seji 22. 2. 2018 določila besedilo predloga zakona, s katerim implementira spremenjena pravila na ravni EU. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu potrošnikov tako določa širok nabor informacij, ki jih mora podjetje pred sklenitvijo pogodbe zagotoviti potrošniku, s čimer zagotavlja boljšo informiranost potrošnika glede storitev, ki jih kupuje. Zakon natančneje opredeljuje tudi pritožbeni postopek v primeru, da storitev ni izvedena skladno s pogodbo. Enotna pravila o odgovornosti bodo tudi olajšala čezmejno sodelovanje organizatorjev in prodajalcev. Potrošnik bo lahko svojo pritožbo naslovil tudi na prodajalca, ki jo bo moral nemudoma posredovati organizatorju potovanja. Zagotavlja se tudi zaščita potrošnikov v primeru plačilne nesposobnosti organizatorja oziroma prodajalca, kar je izredno pomembno. Tako bo lahko organizator potovanja po sklenitvi pogodbe ceno zvišal le, če je bilo tako dogovorjeno oziroma dogovor bo moral vključevati tudi način izračunavanja spremembe cene. Zakon vsebuje tudi izjeme od pravila dogovorjene cene, vendar zgolj do višine 8 %. Organizator potovanja mora zagotoviti tudi jamstvo vseh predplačil, če je v času od sklenitve do izvedbe pogodbe prišlo do likvidnostnih težav organizatorja in zato potovanja ni. Za sejo matičnega delovnega telesa so bili vloženi amandmaji, ki so sledili mnenju Zakonodajno-pravne službe. Ta meni, da so amandmaji ustrezno sledili njihovem mnenju, tako da so bile posamezne nomotehnične nepravilnosti popravljene. Za sejo Državnega zbora zato dodatni amandmaji niso bili potrebni. V Poslanski skupini SMC bomo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu potrošnikov podprli. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, zanjo gospod Franc Breznik.
Najlepša hvala. Kot veste, dragi kolegice in kolegi, navadno moje razprave ali pa tudi predlogi so morda nekoliko vzeti iz nekih standardnih zadev. Zato bom danes, preden podam predlog – in moram priznati, da bo Slovenska demokratska stranka tudi Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu potrošnikov podprla – povedal za širšo slovensko javnosti, pa tudi za tiste, ki ne poznate evropskega civilnega prava, zakaj je sploh prišlo do implementacije uredbe in kaj se je dogajalo. Pri paketnih potovanjih je prišlo na Sodišče Evropske unije, v katerem je bila državna pravobranilka tudi prof. dr. Verica Trstenjak, do enega primera, ki je spremenil tok paketnih potovanj. Primer se je imenoval Leitner proti Nemčiji. Šlo je za eno potovanje Simone Leitner v letu mislim da 2002, kjer se je družba, ki je potovala s turistično agencijo, okužila v Turčiji s salmonelo. Na podlagi tega je Sodišče Evropske unije sprejelo takrat sklep in priznalo tudi nepremoženjsko škodo izgube užitka. To je bil en izmed temeljev, zaradi česar je začel tudi Evropska parlament spreminjati številne zakone na podlagi te sodbe. Gledepredloga zakona moram povedati, da smo leta 2007 v slovenski pravni red, v Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu potrošnikov prinesli Direktivo Sveta 90/314, takrat še Evropske gospodarske skupnosti, z dne 13. junija 1990. To vsebino je v okviru pogodbe o organiziranju potovanj urejal Obligacijski zakon. Direktiva EU 2015/2302 spreminja uredbo Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavlja direktivo Sveta in državam članicam Evropske unije nalaga, da svojo zakonodajo uskladijo s sprejeto direktivo najpozneje do 1. januarja 2018. Kaj je bistvo uskladitve s to direktivo? Bistvo uskladitve slovenske zakonodaje z evropsko direktivo je prenos Direktive 2015/2302, torej gre za popolno uskladitev in prenos prvega odstavka 6. člena drugega in petega odstavka 8. člena in 10. člena Direktive 2011/83, s čimer se bodo odpravile pomanjkljivosti pri prenosu navedenih členov. Gre predvsem tudi za poenotenje pravil med pravnimi redi držav članic Evropske unije glede pravic in obveznosti potrošnikov ter organizatorjev potovanj, posodobitev področja zaščite potrošnika pri nakupu kombinacije potovalnih storitev za isto potovanje ali počitnice s širitvijo področja uporabe na različne oblike nakupa paketov po spletu in pomoč pri organizaciji potovanj. Predvsem pa gre tukaj tudi za zagotovitev učinkovitega varstva potrošnikov, ker so bili številni primeri paketnih potovanj, kjer je prišlo tudi do nekih insolventnih postopkov družb in so bili sami potrošniki izredno oškodovani. Torej v tem primeru gre tudi za primer likvidnostnih težav organizatorjev potovanj. Kot sem povedal na začetku, bo Slovenska demokratska stranka Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu potrošnikov potrdila in glasovala za. Najlepša hvala.
Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu z časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, to je pol ure po prekinjeni 24. točki dnevnega reda. S tem prekinjam 10. točko dnevnega reda. Prehajamo na 11. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ZBIRKAH PODATKOV S PODROČJA ZDRAVSTVENEGA VARSTVA PO SKRAJŠANEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavnici Vlade, državni sekretarki na ministrstvu za zdravje Jožici Maučec Zakotnik.
Spoštovani predsedujoči, hvala lepa. Lep pozdrav vsem poslankam in poslancem! Predlagani zakon bo zagotovil pravno podlago za delovanje državnih presejalnih programov Dora in Svit, informacijsko nadgradnjo presejalnega programa Zora in aktivno registracijo raka v register raka. Omogočeno bo natančnejše vnašanje podatkov o kakovosti diagnostike in zdravljenja onkoloških pacientov v okviru kliničnih registrov in lahko se bo izvajala ustrezna registracija testiranih oseb iz družin, obremenjenih z dednim rakom. Cilji predloga zakona so omogočiti vodenje registrov presejalnih programov Dore in Svit in spremljanje njune učinkovitosti, omogočiti vzpostavitev prenovljene presejalne politike in novih funkcionalnosti nadgrajenega informacijskega sistema programa Zora, zagotoviti sprotno spremljanje kakovosti obravnave onkoloških pacientov in njihovih svojcev, povezati izvedbo obravnave z njenimi učinki ter omogočiti cilje in ukrepanje tako v splošni populaciji kot tudi pri zelo ogroženih za nastanek raka pri dednih rakih, vzpostaviti register redkih nemalignih bolezni in endoprotetike za redno spremljanje storitev in nadzor nad kakovostjo storitev ter pri registru endoprotetike tudi za nadzor nad uporabljenimi materiali. Vsi cilji predlaganega zakona na področju raka so vključeni tudi v državni program za obvladovanje raka, ki ga je Vlada Republike Slovenije sprejela 2017, in v druge strateške dokumente. Presejalni programi Svit in Dora, ki sta nacionalna programa še nimata zakonske osnove za zbirke podatkov Svit in Dora. Rokovanje z osebnimi podatki, vzpostavitev obeh presejalnih zbirk podatkov, vabljenje v program in spremljanje izidov obravnav v presejalnih programih Svit in Dora poteka na osnovi dovoljenja Urada informacijskega pooblaščena, ki pa je že večkrat pozval k pravni ureditvi tega področja. Brez zbirk podatkov pa izvajanje presejalnih programov ni mogoče. Presejalni programi odkrivajo predrakave spremembe in zgodnje oblike raka in rešujejo življenja. Program Dora se je z letošnjim letom začel izvajati po vsej Sloveniji in je sedaj dostopen vsem ženskam v ciljni starostni skupini, program Svit pa deluje na ravni cele države že deveto leto, vključuje moške in ženske od 50. do 75. leta starosti. Dovolite mi našteti nekaj dobrobiti programa Svit. Pred uporabo tega programa oziroma pred njegovo uvedbo se je rak debelega črevesja odkrival v omejeni obliki samo v 15 %. Vsi ostali primeri so bili primeri razsejanja ali v okolišne organe ali pa že v daljne metastaze, kar je pomenilo slabše možnosti za zdravljenje in slabše preživetje. V času delovanja programa Svit je bilo odkritih več kot 2 tisoč 600 primerov raka in pri več kot 21 tisoč osebah je bil odstranjen napredovali adenom, ki predstavlja večje tveganje za razvoj raka. Zato se je že po treh letih izvajanja programa Svit tudi število novoodkritih rakov zmanjšalo za 300 primerov, kar potrjujejo tudi podatki registra raka. Od 2 tisoč 600 rakov, odkritih v programu Svit, pa je bilo več kot 70 % vseh rakov odkritih v zgodnji fazi razvoja, ko oseba ne potrebuje dodatnega onkološkega zdravljenja. Svit se ponaša ne le z visoko zdravstveno učinkovitostjo, ampak tudi z visoko stroškovno učinkovitostjo, saj lahko na letni ravni zaradi programa Svit zdravstvena blagajna prihrani 20 milijonov evrov z že vštetimi stroški programa. Spremembe v obstoječem registru raka Republike Slovenije bodo omogočile spremljanje kakovosti obravnave posameznika in njegovih rakov na ravni izvajalca in pa ažurirano registracijo rakov in sprotno spremljanje incidence, prevalence in umrljivosti. Poleg te evidence uvaja tudi register endoprotetike zaradi evidentiranja vseh posegov vstavitve umetnih sklepov, artroplastike, s čimer bo omogočeno spremljanje kakovosti vsadkov, dosežkov in primerjava med posameznimi populacijami. Na vseh naštetih področjih obvladovanja raka in presejalnih programih redkih nemalignih boleznih in endoprotetike gre za zbiranje občutljivih osebnih podatkov, ki mora biti v zakonu opredeljeno v skladu z Zakonom o varstvu osebnih podatkov. Kot že navedeno, nekatere izmed zbirk niso zajete, pri drugih pa so se potrebe in zahteve v obdobju od sprejetja zakona bistveno spremenile in povečale, zato je sprejetje tega zakona nujno. Hvala lepa.
Predlog zakona je obravnaval Odbor za zdravstvo kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku Tomažu Gantarju.
Hvala lepa, predsednik. Še enkrat lep pozdrav vsem! Odbor za zdravstvo je na svoji 43. nujni seji obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zbirkah podatkov s področja zdravstvenega varstva, ki ga je Državnemu zboru Republike Slovenije v obravnavo predložila Vlada Republike Slovenije. Kolegij predsednika Državnega zbora je odločil, da se predlog zakona obravnava po skrajšanem postopku. Člani in članice odbora so prejeli gradivo, ki je bilo tudi objavljeno na spletni strani Državnega zbora. V poslovniškem roku so bili vloženi amandmaji, in sicer poslanskih skupin koalicije in pa Nove Slovenije k 2. členu. Dopolnilno obrazložitev je v imenu predlagatelja podala državna sekretarka Jožica Maučec Zakotnik in predstavila vsebino in pomen predloga zakona. Zakon zagotavlja pravno podlago za delovanje državnih presejalnih programov Dora in Svit ter informacijsko nadgradnjo presejalnega programa Zora in aktivno registracijo raka v register raka. Omogočeno bo natančnejšo vnašanje podatkov o kakovosti diagnostike in zdravljenja onkoloških pacientov v okviru kliničnih registrov, lahko pa se bo izvajala tudi ustrezna registracija testiranih oseb iz družin, obremenjenih z dednim rakom. Mnenje je podala tudi Zakonodajno-pravna služba. Predstavila ga je mag. Sonja Bien Karlovšek. V zvezi s predlogom zakona so bili vloženi amandmaji koalicijskih poslanskih skupin, s katerimi so bile pripombe Zakonodajno-pravne službe v večji meri upoštevane oziroma so bile glede na pripombe dana pojasnila, ki se nahajajo v obrazložitvi amandmajev. Mnenje Državnega sveta je predstavil mag. Peter Požun in poudaril, da je Komisija Državnega sveta za socialno varstvo, delo, zdravstvo in invalide predlog zakona podprla. Stališče do predloga zakona so v nadaljevanju seje predstavili predstavniki Onkološkega inštituta, Državnega programa za obvladovanje raka ter Nacionalnega inštituta za varovanje zdravja, Programa Svit in Zdravstveno podatkovnega centra. Razprave k predlogu zakona ni bilo. Odbor je sprejel amandmaje strank koalicije k 1. in 2. členu, ni pa sprejel amandmaja Poslanske skupine Nove Slovenije k 2. členu. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona skupaj in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so sprejeti amandmaji vključeni. Dopolnjeni predlog zakona je sestavni del tega poročila.Hvala.
Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Socialnih demokratov, zanjo mag. Bojana Muršič.
Hvala lepa za besedo, predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Predlagana novela Zakona o zbirkah podatkov s področja zdravstvenega varstva bo po navedbah predlagatelja zagotovila pravno podlago za delovanje državnih presejalnih programov Dora in Svit, informacijsko nadgradnjo presejalnega programa Zora in aktivno registracijo raka v register raka. Omogočeno bo natančnejše vnašanje podatkov o kakovosti diagnostike in zdravljenja onkoloških pacientov v okviru kliničnih registrov. Tako se bo izvajala ustrezna registracija testiranih oseb iz družin, obremenjenih z dednim rakom. Cilji predloga zakona so: omogočiti vodenje registra presejalnih programov Dora in Svit ter spremljanje njune učinkovitosti; omogočiti vzpostavitev prenovljene presejalne politike in novih funkcionalnosti nadgrajenega informacijskega sistema programa Zora; zagotoviti spremljanje kakovosti obravnave onkoloških pacientov in njihovih svojcev; povezati izvedbo obravnave z njenimi učinki ter omogočiti ciljno ukrepanje tako v splošni populaciji kot tudi pri zelo ogroženih za nastanek raka – dedni raki; vzpostavitev registra redkih nemalignih bolezni in endoprotetike za redno spremljanje storitev in nadzor nad kakovostjo storitev ter pri registru endoprotetike tudi za nadzor nad uporabljenimi materiali. Nadgradnja zbirke podatkov programa Zora bo končno zagotovila zakonsko podlago za zbiranje podatkov o testu HPV, ki je zaradi neustrezne zakonske podlage do zdaj potekalo le na podlagi privolitve pacientke. Po prenovi informacijskega sistema programa Zora bo sprememba zbirke omogočala prilagojeno obveščanje žensk o pomembnih terminih in vsebini priporočenih pregledov ter izvidov teh pregledov. Vzpostavitev zbirke podatkov programa Dora bo zagotovila zakonsko podlago za upravljavsko infrastrukturo programa, nabor in spremljanje ciljne populacije, zbiranje in hranjenje podatkov, zagotavljanje ustreznega pretoka informacij tako med izvajalci programa kot med registrom in izvajalci, vrednotenje uspešnosti programa ter podlago za klinične in epidemiološke raziskave. Vzpostavitev zbirke podatkov programa Svit je nujna, saj program obdeluje obsežno zbirko osebnih podatkov. Vse navedeno je zelo nujno potrebno, želimo pa si, da bi bilo tudi v pomoč pri zagotavljanju večje učinkovitosti in pravočasne obravnave pacienta. Četudi že tolikokrat prežvečeno tudi tukaj na tem mestu: čakalne vrste je treba skrajšati na minimum, toliko bolj v teh kategorijah pacientov. Želimo in moramo si zagotavljati, da bodo te baze podatkov, to zbiranje, obdelava pripomogle k učinkovitejšemu sistemu odpravljanja čakalnih dob. Ta novela je zgolj tehnična in predstavlja nadgradnjo sistema e-zdravje, zato ji v poslanski skupini ne bomo nasprotovali. Hvala lepa.
Besedo ima Poslanska skupina Levica, za njo Miha Kordiš.
Lep pozdrav! Predlagani zakon bo omogočil boljše izvajanje preventivnih zdravstvenih programov na področju preprečevanja rakavih in drugih obolenj. Predlagane spremembe so tehnične narave, ampak morajo biti zaradi varovanja osebnih podatkov sprejete na zakonski ravni. Predlagani zakon bomo poslanci Levice podprli. To pa ne pomeni, da podpiramo zdravstveno politiko odhajajoče vlade. Daleč od tega. Razmere v zdravstvenem sistemu so take, da jih ne more popraviti noben nov register in nobena tehnična sprememba. Reši jih lahko edino radikalna sprememba političnih prioritet. Nesprejemljivo je, da se najtežji bolniki v Sloveniji še vedno zdravijo v stavbah, ki so bile zgrajene v času Avstro-Ogrske. Nesprejemljivo je, da Maribor še vedno nima kliničnega centra, ki bi bil enakovreden ljubljanskemu. Sramota je, da se invalidna mladina v Stari Gori še vedno zdravi v barakah iz salonitk. Če hočemo realizirati cilje tega zakona in zdravstvenega sistema na sploh, se pravi zagotoviti vsem prebivalcem tako preventivno kot pravočasno zdravljenje, bomo morali zdravstvu nameniti več javnih sredstev. V Sloveniji za zdravje namenimo 6,7 % BDP javnih sredstev, medtem ko je povprečje EU 7,1 %. Primerljive države namenijo še bistveno več: Češka 7,4 % BDP, Avstrija kar 8 % BDP. Po drugi strani imata tako Češka kot Avstrija nižje vojaške izdatke od Slovenije. Če hočemo več zdravja, moramo torej narediti dvoje, po eni strani moramo povečati prihodke, po drugi strani pa moramo znižati neupravičene izdatke. Če hočemo povečati prihodke, moramo čim prej ukiniti dopolnilno zdravstveno zavarovanje in ga nadomestiti z solidarno javno dajatvijo, ki bo socialno pravična. Na tak način bi zavarovalnicam iztrgali 60 milijonov evrov, ki si jih neupravičeno prisvojijo vsako leto, in teh 60 milijonov namenili za zdravljenje naših prebivalk in prebivalcev. Po drugi strani pa moramo ustaviti škodljive investicije. Vsak evro, ki se porabi po nepotrebnem, je namreč izgubljen za investiranje v boljši zdravstveni sistem. Katere so te škodljive investicije? Največja bi bila zagotovo oborožitev dveh novih bataljonskih bojnih skupin, ki jo načrtuje Vlada po diktatu Nata. Samo za oborožitev teh dveh bataljonskih skupin naj bi v naslednjih osmih letih zapravili kar 1,2 milijardi evrov, kar je več kot so v zadnji osmih letih znašali proračuni Ministrstva za zdravje oziroma bi lahko za ta denar zgradili 12 pediatričnih klinik. Tako za primerjavo. Dokler bodo imeli interesi tujih centrov moči prednost pred potrebami prebivalk in prebivalcev Slovenije, se bo stanje v zdravstvu samo še slabšalo. Novi registri in tehnični zakoni so sicer hvalevredni, a osnovnega problema ne morejo rešiti. Veste, kako pravijo na drugi strani Atlantika Put your money where your mouth is. Če ljudem obljubljate boljše zdravstveno varstvo, morate za to zagotoviti denar. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Stranke modernega centra, zanjo gospa Vlasta Počkaj.
Hvala lepa, lep pozdrav vsem. Zbirke podatkov in obdelavo podatkov s področja zdravstvenega varstva in e-zdravje ter njihove upravljavce in upravičence do teh podatkov ureja Zakon o zbirkah podatkov s področja zdravstvenega varstva, ki ga je Državni zbor sprejel leta 2015. Ta zakon je bil podlaga za uvedbo centralnega registra in drugih podatkovnih zbirk e-zdravja, kot sta na primer e-recept in e-naročanje. Veljavni zakon torej določa vrste in vsebino posameznih zbirk s področja zdravstvenega varstva, njihov namen, obdobna poročila, kdo mora posredovati podatke in kdaj, upravljavce zbirke, način dajanja podatkov in čas hranjenja podatkov, ki jih opredeljuje priloga 1 navedenega zakona. Z novelo zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zbirkah podatkov s področja zdravstvenega varstva posegamo prav v to tabelo, ki jo dopolnjujemo z dodatnimi zbirkami podatkov. Slednje se dopolnjuje predvsem zato, ker napredek informacijske tehnologije in večje potrebe pri zagotavljanju zdravstvenega varstva kažejo potrebo po nujni vzpostavitvi novih zbirk podatkov in posodobitvi nekaterih še delujočih zbirk. Zakon zato uvaja oziroma dopolnjuje pravne podlage za izvajanje državnega programa za obvladovanje raka do leta 2021, ki ga je sprejela Vlada Republike Slovenije leta 2017. Spremembe zakona o zbirkah podatkov v zdravstvu so nujno potrebne, saj se le tako lahko uresničuje cilj državnega programa, ki vključuje zgornjo diagnostiko raka z učinkovitim izvajanjem presejalnih programov zagotavljanja kakovostne diagnostike in zdravljenja raka ter njihovo spremljanje, rehabilitacijo, paliativno oskrbo oseb, zbolelim za rakom. Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o zbirkah podatkov s področja zdravstva ureja predvsem zbirke podatkov presejalnih programov Svit in Dora. To sta presejalna programa za zgodnje odkrivanje predrakavih sprememb na debelem črevesu in danki ter zgodnje odkrivanje raka dojke. Presejalna programa Svit in Dora, ki sta nacionalna programa, še nimata zakonske osnove za zbirko podatkov Svit in Dora, zato informacijski pooblaščenec grozi z ukinitvijo, prepovedjo izvajanja oziroma zbiranja podatkov za ta dva programa. Brez zbirk podatkov pa izvajanje programov Svit in Dora ni mogoče. Presejalni programi odkrivajo predrakave spremembe in zgodnje oblike raka ter s tem rešujejo življenja. Urejajo tudi nujne spremembe za zbirko podatkov Zora, to je presejalni program za zgodnje odkrivanje predrakavih sprememb in raka na materničnem vratu, ker se uvaja nova metoda testiranja. Uvajajo se tudi spremembe v obstoječem Registru raka Republike Slovenije, ki bodo omogočale spremljanje kakovosti obravnave posameznih vrst raka na ravni posameznega izvajalca ter hkrati ažurirano registracijo rakov in sprotno spremljanje incidence, prevalence in umrljivosti zaradi raka v Sloveniji. In kot zadnje se uvaja zbirka podatkov za nemaligne redke bolezni, kar omogoča, da so redke bolezni registrirane in se otrokom s temi boleznimi zagotavlja kakovostna in varna diagnostika, obravnava in zdravljenje. Registracija teh bolezni oziroma bolnikov je pomembna in omogoča centralizirano diagnostiko in zdravljenje v nacionalnih referenčnih centrih, ki se zaradi zagotavljanja kakovosti povezujejo z mednarodnimi centri. Sprejetje predlaganega zakona bo pripomoglo k večji uspešnosti izvajanja preventivnih zdravstvenih programov na področju zgodnjega odkrivanja raka in posledično uspešnega oziroma pravočasnega zdravljenja posameznih vrst. Za vrednotenje učinkovitosti presejanja je z zakonom omogočena povezava teh programov z registri raka. Poleg tega bo pa omogočeno boljše prepoznavanje in zdravljenje redkih nemalignih bolezni ter zagotavljanje kakovostnega in endoprotetičnega zdravljenja, zato bomo v Poslanski skupini SMC predlog zakona podprli. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Desus, zanjo gospa Marija Antonija Kovačič.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Spoštovana predstavnika Vlade, spoštovani poslanci, poslanke, vsem prav lep pozdrav! Pred nami je predvidoma še zadnji vladni predlog s področja zdravstva v tem razburkanem mandatu. Gre za novelo zakona o zbirkah podatkov s področja zdravstvenega varstva, ki je eden redkih zakonov, pripravljenih na Ministrstvu za zdravje, ki je na seji matičnega delovnega telesa doživel podporo brez glasu proti. Gre predvsem za tehnični zakon, ki je potreben, kot nam je na odboru pojasnila državna sekretarka, zaradi razvoja informacijske tehnologije in večjih potreb pri zdravljenju zdravstvenega varstva na področju raka. S to novelo bomo torej dali pravno podlago za delovanje državnih presejalnih programov Dora in Svit, informacijsko nadgradnjo presejalnega programa Zora in aktivno registracijo raka v državni register raka. Če bo novela danes sprejeta, in ne dvomim, da bo, se bo z njo omogočilo natančnejše vnašanje podatkov o kakovosti diagnostike in zdravljena onkoloških bolnikov v okviru kliničnih registrov ter izvajanje ustrezne registracije testiranih oseb iz družin, ki so obremenjene z dednim rakom. Uvedla se bosta tudi dva nova registra, in sicer register nemalignih bolezni in register endoprotetike za redno spremljanje storitev in nadzor nad kakovostjo storitev. Pri registru endoprotetike se dodaja tudi nadzor nad uporabljenimi materiali. Poslanska skupina Desus bo predlog zakona soglasno podprla. Hvala.
Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih. Ker sta amandmaja poslanskih skupin SMC, Desus in SD k 1. in 2. členu vsebinsko povezana, bomo o njiju razpravljali skupaj. V razpravo torej dajem 1. in 2. člen ter amandmaja poslanskih skupin SMC, Desus in SD. Želi kdo razpravljati? Nihče. Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 24. točki dnevnega reda. S tem prekinjam 11. točko dnevnega reda. Prehajamo na 13. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O DOPOLNITVAH ZAKONA O SLOVENSKEM FILMSKEM CENTRU, JAVNI AGENCIJI REPUBLIKE SLOVENIJE PO SKRAJŠANEM POSTOPKU Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade, ministru za kulturo, ki opravlja tekoče posle, Antonu Peršaku.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovani poslanci, poslanke. Pred vami je kratek, ampak za ustvarjalce in filmske producente zelo pomemben zakon. Obstoječi zakon je namreč v tem, kako določa pogoje, v kolikšnem času morajo producenti, ki pridobijo subvencijo Slovenskega filmskega centra, javne agencije, za snemanje in dokončanje filma, nekoliko rigiden. Gre za to, da določa, da je treba v relativno kratkem času po odločbi skleniti pogodbo in potem v dveh letih dokončati film. V večini primerov se ta rok izkaže za popolnoma nerealnega. Slovenski filmski producent, ki dobi praviloma nekje tretjino sredstev za produkcijo filma, takrat, ko to odločbo dobi, lahko pravzaprav šele začne zbirati sredstva drugih sofinancerjev, praviloma tujih, kar se glede na razpise v drugih državah praviloma zavleče, zato filma dostikrat ni mogoče niti začeti, kaj šele dokončati v dveh letih. Zaradi tega je producent in Slovenski filmski center prisiljen sklepati anekse k pogodbam o dokončanju filmov, za kar pa v zakonu pravzaprav ni podlage. Zaradi tega predlagamo, da se po eni strani podaljša rok za sklenitev pogodbe na eno leto, kajti v enem letu se že izkaže, ali bo sredstva mogoče pridobiti ali ne. Če se izkaže, da jih ne bo mogoče pridobiti, potem Slovenskemu filmskemu centru ni treba skleniti pogodbe in projekt se preloži ali pa izpade. Hkrati pa omogočamo, da se pogodbe za tiste filme, ki so zahtevni in za katere je vnaprej jasno, da jih v dveh letih ni mogoče dokončati (gre predvsem za animirane filme, daljše od 24 minut, ki jih je fizično nemogoče dokončati v tako kratkem času), in za tiste projekte, naj bo igrane, naj bo dokumentarne, ki že vnaprej predvidevajo daljše obdobje snemanja (zlasti to velja za nekatere dokumentarne filme, ki se nanašajo na določene procese, takih filmov pa je bilo v zadnjem času v Sloveniji narejenih kar nekaj), da se sklenejo štiriletne pogodbe, tako da je vsaj kolikor toliko realno določen rok za dokončanje filma. Hkrati zakon omogoča legalno sklepanje aneksov k pogodbam za tiste filme, ki imajo dveletne pogodbe, seveda na podlagi nekih stvarnih razlogov: če kdo od sofinancerjev, producentov odpove pogodbe ali pa zaradi kakšnih nepredvidenih okoliščin, ki jih lahko recimo razumemo kot neko vrsto višje sile. To je v bistvu vsa vsebina tega zakona. Kot rečeno, ni obsežna, je pa za slovensko filmsko produkcijo izjemnega pomena. Hvala.
Predlog zakona je obravnaval Odbor za kulturo kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo podpredsednici Mariji Antoniji Kovačič.
Še enkrat hvala lepa za besedo in vsem lep pozdrav. Odbor za kulturo je na 26. nujni seji 3. 4. 2018 obravnaval Predlog zakona o dopolnitvah Zakona o Slovenskem filmskem centru, javni agenciji Republike Slovenije, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 122. redni seji dne 12. 3. 2018 sklenil, da se predlog zakona obravnava po skrajšanem postopku. Predloženi zakon je z vidika njegove skladnosti z ustavo in pravnim sistemom ter z zakonodajno-tehničnega vidika preučila Zakonodajno-pravna služba in k njemu podala nekatere pripombe, njena predstavnica pa je pojasnila, da vloženi amandmaji sledijo njihovemu mnenju. Svoje mnenje je podala tudi Komisija Državnega sveta za kulturo, znanost, šolstvo in šport, ki je predlog zakona podprla in menila, da podpira prizadevanja pristojnega ministrstva, da se slovenskim filmskim projektom omogoči realizacija ter utemeljitev proračunskega financiranja v dokončanju projekta in njegovem javnem predvajanju. Uvodoma je predlog zakona predstavila državna sekretarka na Ministrstvu za kulturo Damjana Pečnik. Nato je odbor brez razprave sprejel amandmaje koalicijskih poslanskih skupin. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval še o členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni sprejeti amandmaji. Hvala.
Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Levica, zanjo Miha Kordiš.
V Levici bomo podprli zakon o dopolnitvah zakona o Slovenskem filmskem centru, javni agenciji Republike Slovenije. Podaljšanje rokov za realizacijo iz dveh na štiri leta za posamične zvrsti animiranih in celovečernih dokumentarnih filmov je smiselno, saj so praktične produkcijske okoliščine teh filmskih žanrov take, da ti filmi preprosto zahtevajo več časa. Hkrati se spreminjajo pogoji sodelovanja med Slovenskim filmskim centrom in producentom, kar je povezano z negotovostjo pri tujih koprodukcijah. Je pa ta zakon, ki vsebuje zgolj majhen tehničen oziroma administrativen popravek, prilika, da na kratko povem še nekaj o dveh povezanih zadevah, in sicer prvič, kakšen je položaj filma pri nas in kakšna je njegova prihodnost. Če pogledamo na primer igrani program RTV Slovenije. Še leta 2010 je financiral produkcijo sedmih celovečernih filmov, danes je popolnoma zapostavljen. Slovenija je po količini sredstev, namenjenih filmski produkciji, tudi v primerjavi z državami nekdanje Jugoslavije prav ne repu. Manj od Slovenije namenja filmu samo še Kosovo. Sosednja Hrvaška denimo za snemanje filmov investira skoraj 10 milijonov evrov na leto, pri nas pa se pogovarjamo o številki 4 milijonov. In drugič, takih novel je bilo v tem mandatu mnogo preveč. Dejansko ministrstvo za kulturo ni pripravilo nobene spremembe zakonodaje, ki bi rešila številne nakopičene težave. K sreči, vsaj za kulturno sfero, je tega mandata konec. Ampak da kultura ne bo samo hirala, da recimo tretjina samozaposlenih ne bo živela pod pragom tveganja revščine, bomo potrebovali drugačno vlado. Takšno, ki bo za začetek kulturo vzela resno. Novelo zakona o Slovenskem filmskem centru bomo v Levici podprli. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Stranke modernega centra, zanjo gospa Vlasta Počkaj.
Hvala še enkrat za besedo. Lep pozdrav vsem! Poglavitni cilj zakona o dopolnitvah zakona o Slovenskem filmskem centru, javni agenciji Republike Slovenije, je uvedba izjeme za podaljšanje roka za dokončanje filmov glede na predpisano določbo za dokončanje v dveh letih od podpisa pogodbe. Izjema velja le za animirane filme in celovečerne dokumentarne filme, ki zaradi tematske specifičnosti potrebujejo daljši čas realizacije, saj gre za dolgotrajni postopek izdelave animiranega filma ali pa daljši čas realizacije izhaja iz vsebinskih razlogov pri celovečernih dokumentarnih filmih. Zlasti v primerih, ko ne pride do takojšnjega podpisa pogodbe po pozitivni odločbi o sofinanciranju se, kot kaže statistika, dokončanje in sofinanciranje filma podaljša na tri koledarska leta, kar pa vodi v povečanje obsega predobremenitev naslednjih proračunskih let ter v zmanjševanje obsega razpoložljivih sredstev za nove razpise. To zmanjšuje gospodarnost ravnanja s proračunskimi sredstvi ter učinkovitost pri izvajanju zakonskih nalog Slovenskega filmskega centra, saj se projekti za distribucijo in prikazovanje v javnosti zaključujejo z zamudo oziroma v daljšem časovnem obdobju, kot bi sicer bilo potrebno. Zaradi vsega navedenega predlog zakona predvideva izboljšavo v obliki določitve zakonskih izjem za daljše obdobje dokončanja projektov, prav tako pa tudi bolj določne ukrepe pri časovni omejitvi sklepanja pogodb in aneksov. S tem bo urejeno dejansko stanje realizacije koprodukcijskih projektov, pri katerih morajo producenti pridobiti sredstva za realizacijo sofinanciranih projektov iz več različnih finančnih virov, ki pa jih druge tuje filmske in finančne ustanove ne razpisujejo hkrati s Slovenskim filmskih centrom, zato se morajo prilagajati terminom razpisov. Ker predlog zakona vpeljuje smiselni rešitvi, ga bomo v Stranki modernega centra podprli. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Anja Bah Žibert bo predstavila stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Izvolite.
Lep pozdrav! Med temeljnimi nalogami Slovenskega filmskega centra, govorimo o javni agenciji, je med drugim zapisana skrb za kakovostno rast in pospeševanje ustvarjalnosti na filmskem in avdiovizualnem področju. Prav tako center odloča o izbiri projektov, ki se financirajo iz sredstev agencije. Točka, ki jo obravnavamo sedaj, je namenjena dopolnitvi zakona o Slovenskem filmskem centru. S predlagano novelo se posega v roke za dokončanje projektov ter v elemente pogodbenih obveznosti. Med drugim naj bi s spremembo zakona iz dveh na štiri leta podaljšali čas za realizacijo posamičnih zvrsti animiranih in celovečernih dokumentarnih filmov. Skratka, ko govorimo o tej noveli, govorimo tudi o uporabi javnih sredstev na področju filmskih in avdiovizualnih dejavnosti v Sloveniji. Povedano drugače, vsak projekt, ki si ga slovenski filmski center izbere, se financira iz žepov davkoplačevalcev. Če bi bili pri vsem tem pošteni in bi prevladovalo zavedanje, kdo je plačnik, bi morali na vsakem filmu oziroma avdiovizualni dejavnosti, ki jo požegna Slovenski filmski cente,r najti napis Davkoplačevalcu prijazen film. Tako bi izbrani ustvarjalci ob slabih kritikah oziroma gledanosti težje iskali izgovore pri publiki, nad uspešnimi pa bi se zagotovo počutili bolje tudi davkoplačevalci, saj bi vedeli, da njihov denar ni bil uporabljen zaman. Vsekakor pa bi pri vsem tem iz sence stopila odgovornost, ki je danes potisnjena v ozadje, o njej pa slišimo le redko kdaj. Ravno to je tisto bistveno. Na koncu je namreč pomembno predvsem to, ali je bila upravičena raba sredstev iz denarnic davkoplačevalcev in ali se Slovenski filmski center obnaša in ravna kot dober gospodar. Je res dodana vrednost v tem, da se direktorica Slovenskega filmskega centra ustvarja s spolno strukturo ustvarjalcev filmov, ali ni bistvenejše, da bi se ukvarjali z merili za izbiro in predvsem da ustvarjalci ne bi bili deljeni na prvo in drugorazredne? V Slovenski demokratski stranki predloga ne bomo podprli. Bi pa od sedaj že bivšega ministra iz kvote Desus prej pričakovali kakšne druge ukrepe, bistvenejše rešitve, ko gre za slovenski film, in pronicljive ustvarjalce, ki so bili primorani zapustiti Sloveniji, sedaj pa žanjejo uspehe za uspehom žal na tuji zemlji. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Marija Antonija Kovačič bo predstavila stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Izvolite.
Spoštovani! Še zadnjič, prav lepa hvala za besedo in vsem lep pozdrav. Pred nami je še zadnji predlog zakona Ministrstva za kulturo v tem iztekajočem se mandatu Predlog zakona o dopolnitvah Zakona o Slovenskem filmskem centru javni agenciji Republike Slovenije. S predlagano novelo se dopolnjujeta dva člena in gre za administrativni ukrep, ki bo razbremenil ustvarjalce celovečernih animiranih in dokumentarnih filmov. S sprejetjem novele se bo tako podaljšal rok za dokončanje prej omenjenih filmov, ki zaradi specifičnosti potrebujejo daljši čas za realizacijo. Dopolnitev zakona bo prinesla tudi pogodbene obveznosti glede sofinanciranja. V Poslanski skupini Desus smo seznanjeni s problematiko, ki pesti slovenske producente, zato bomo zaradi racionalnih argumentov oziroma rešitev, ki jih predlog prinaša, predlog novele zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Marija Bačič bo predstavila stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani gospod minister, kolegice in kolegi, prav lepo pozdravljeni! Nastajanje filma je ustvarjalno, organizacijsko in finančno zahteven in dolgotrajen proces. Zaradi trenutnih razmer na področju filmske produkcije je v Sloveniji ta proces še težji. Med razlogi za nezavidljiv položaj slovenske filmske ustvarjalnosti opozarjamo zlasti na skromen obseg sofinanciranja projektov s strani Slovenskega filmskega centra. Ta namreč praviloma dosega manj kot polovico potrebnih sredstev. Zaviralni dejavnik je tudi zastarela opremljenost nacionalne tehnične baze, to je Viba film. Ta razpolaga o večini z zastarelo tehniko. Producenti v pisanih okoliščinah čedalje težje zagotavljajo pravočasni zaključek projekta. Zakonsko določilo o dvoletnem roku za dokončanje filma je sicer ustrezno v urejenih razmerah, a kot navedeno, današnje žal niso takšne. Zadovoljstvo po uspehu na razpisu Slovenskega filmskega centra namreč kmalu preide v skrb, kako zbrati potrebna sredstva za dokončanje projekta. Slovenski producenti pri tem iščejo priložnost sodelovanja s tujimi koproducenti, sodelujejo na različnih razpisih po Evropi, sredstva pa skušajo poiskati tudi pri vedno premalo številnih sponzorjih. Dodatne težave nastanejo v primeru, ko tuji koproducenti odstopijo od sodelovanje oziroma ko se naknadno zniža obseg njihovega sofinanciranja, ko obstajajo različni roki odločanj o financiranju na različnih institucijah predvsem v tujini, ko nastopijo tehnične težave pri končni obdelavi projektov in podobno. Razmere na področju filmske produkcije so torej daleč od zglednih. Zato v Poslanski skupini Socialnih demokratov podpiramo vsako izboljšavo normativnega okolja, v katerem delujejo slovenski filmski ustvarjalci. Tako pozdravljamo predlog novele zakona o Slovenskem filmskem centru, ki je nastal po opozorilih krovne institucije s tega področja. S sprejetjem predloga se namreč rok za dokončanje projekta z dveh podaljšuje na štiri leta, a le za žanr oziroma vsebino, ki zaradi specifik nastajanja in produkcije terjata več časa za realizacijo. To sta animirani film in celovečerni dokumentarec, ki zaradi vsebine zahteva večletno spremljanje dogajanja. Zanju je namreč dvoletni zakonski rok odločno prekratek tudi ob morebitnih zadostnih sredstvih, saj gre za dolgotrajen in izredno zahteven proces nastajanja. Predlog novele zakona o Slovenskem filmskem centru je vsekakor dobrodošel, saj upošteva zakonitosti nekaterih žanrov in omogoča upoštevanje objektivnih okoliščin, ki vplivajo na rok zaključka projektov. Zato ga bomo v Poslanski skupini Socialnih demokratov podprli. Pričakujemo pa, da bo prihodnja vlada, ne glede na njeno usmeritev, težila k izboljšanju produkcijskih kapacitet nacionalne tehnične baze Viba film. Če ne drugače, z ustrezno dopolnitvijo t. i. zakona o kulturnem evru, kjer je po naši oceni smiselna dopolnitev, da se med projekte umesti tudi možnost posodabljanja tehnične opremljenosti zavoda, katerega ustanoviteljica je Republika Slovenija. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni točki dnevnega reda. S tem prekinjam 13. točko dnevnega reda. Prehajamo na 24. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA PONOVNO ODLOČANJE O ZAKONU O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O IGRAH NA SREČO. Državni svet je na prvi izredni seji 27. marca 2018 zahteval, da Državni zbor na podlagi tretje alineje prvega odstavka 97. člena Ustave Republike Slovenije pred razglasitvijo ponovno odloča o Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o igrah na srečo. Za obrazložitev zahteve dajem besedo predstavniku Državnega sveta Borisu Šuštaršiču. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani podpredsednik, spoštovane poslanke spoštovani poslanci! Nesporno dejstvo je, da je področje prirejanja iger na srečo v slovenski državi že dlje časa lepo urejeno in funkcionira in je tudi vzpostavljeno neko razumno razmerje med financiranjem pridobljenih sredstev za dobre namene med športnimi, invalidskimi in humanitarnimi organizacijami. Ta predlog kljub raznim navedbam pa pravzaprav uvaja anarhično stanje na to področje, saj ni več primarno izpostavljen javni interes, to se pravi financiranje zaželenih družbenih dejavnosti, ampak odpira vrata vdorom na to področje zasebnemu finančnemu kapitalu. To ni neka namišljena vizija, to se nam je zgodilo že na področju igralnic. Ko smo slovenske igralnice, ki so dobro funkcionirale, razpršili v igralne salone, se je zgodilo ravno to, česar se bojimo tudi sedaj pri liberalizaciji športnih stav. Sam veto je pravzaprav utemeljen na dveh dejstvih. Prvo dejstvo je to, da se zanemarja javni interes, ki ga določa država na tem področju. Drugi razlog je pa v tem, da pravzaprav ta zakonski predlog na dokaj prikrit sprejet način ukinja 10-odstotni davek na srečke, ki je pravzaprav povzročil od leta 2017 motnje na področju financiranja invalidskih humanitarnih in športnih organizacij. Kaj to v praksi pomeni? V praksi to pomeni, da tovrstna javna sredstva, ki so namenjena za športnike, niso več obdavčena z 10-odstotnim bremenom, medtem ko so tista finančna sredstva, ki jih uporabljamo za invalide in humanitarne akcije, pa še naprej opredeljena z 10-odstotnim davkom. Mislim, da je to v eklatantnem nasprotju s 14. členom slovenske ustave in seveda bi se še lahko našli kakšni drugi razlogi. Zato menimo, da je veto upravičen in naj bo tudi pobuda, da slovenska vlada po volitvah, ko se formira, prouči to celotno področje in če so potrebne spremembe, dopolnitve ali kaj drugega, naj se to uredi na celovit način, ki bo sevda zagotavljal, da se tisti dobri rezultati, ki sedaj potekajo, ohranjajo oziroma razvijajo naprej. Hvala lepa.
Hvala lepa. Zahtevo je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev mnenja odbora dajem besedo predsednici gospe Urški Ban. Izvolite.
Najlepša hvala za besedo. Pozdravljeni vsi kolegi in kolegice in predstavnice Vlade! Odbor za finance in monetarno politiko je na 92. nujni seji 12. 4. 2018 kot matično delovno telo obravnaval zahtevo Državnega sveta, da Državni zbor ponovno odloča o Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o igrah na srečo, ki ga je v Državni zbor predložil poslanec Branko Zorman in ga je Državni zbor sprejel na 39. seji, 20. 3. 2018. Odboru je bila posredovana zahteva Državnega sveta, mnenje Zakonodajno-pravne službe, dopis Gorske reševalne službe, dopis Nacionalnega sveta invalidskih organizacij in mnenje Vlade. Seje odbora so se udeležili predstavniki Državnega sveta, Ministrstva za finance in Zakonodajno-pravne službe. Na seji odbora je članica odbora Poslanske skupine Desus napovedala obstrukcijo za to točko dnevnega reda zase in za člane odbora iz njihove poslanske skupine na podlagi drugega odstavka 65. člena Poslovnika Državnega zbora. Uvodoma je poročevalec Državnega sveta v imenu predlagatelja obrazložil zahtevo Državnega sveta za ponovno odločanje o zakonu ter predstavil ključne argumente. Poudaril je, da so razlogi za zahtevo po ponovnem odločanju podobni kot v preteklosti, saj gre za nestrinjanje s takim načinom reševanja problematike klasičnih iger na srečo ter opozoril na neprimernost oziroma neustreznost pred leti sprejetega davka na srečke. Predlagatelj zakona je v svoji razpravi polemiziral z nekaterimi navedbami predlagatelja veta in navedel drugačne argumente v smeri nujnosti in primernosti sprejetja predloga zakona, ki rešuje le del klasičnih iger na srečo, to so internetne športne stave, v ostali del klasičnih iger, posebej tistih, ki jih prireja Loterija Slovenije, ne posega. Predstavnik Ministrstva za finance je predstavil pisno mnenje ter ob tem poudaril, da gre v zvezi s predlogom zakona za parcialno reševanje problematike in kot takega ne podpirajo. Ponovil je že argumente ob sprejemanju samega predloga zakona ter izpostavil potrebo po neki resni analizi ustreznosti načina zajemanja davkov za internetno igranje na srečo. V nadaljevanju je predstavnica Zakonodajno-pravne službe v dopolnilni obrazložitvi mnenja pojasnila, da se navedbe Državnega sveta v zahtevi za ponovno odločanje nanašajo na vprašanja, ki so povezana s presojo vsebinske primernosti ureditve, do katerih se služba ne more opredeliti, saj presegajo okvir nalog, ki jih službi nalaga Poslovnik Državnega zbora. V razpravi so bila mnenja članic in članov odbora glede ustreznosti predloga zakona različna. Izpostavljeno je bilo tudi dejstvo, da če bo s tem predlogom zakona samo en igralec prišel pod davčno jurisdikcijo Slovenije, bo namen dosežen. Športna Loterija s tem zakonom ne bo ukinjena, bo pa pod konkurenčnimi pogoji kot vsi ostali prireditelji, ki bodo zaprosili za koncesijo za športne stave. Če v kolikor interesa ne bo, se stanje z vidika davčnih prilivov in koncesij ne bo spremenilo. Po opravljeni razpravi je odbor z večino glasov vseh članov, 12 za in 1 proti. sprejel mnenje, da je Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o igrah na srečo ustrezen. Hvala.
Hvala lepa. Za obrazložitev mnenja dajem predlagatelju zakona gospodu Branku Zormanu. Izvolite.
Hvala, gospod predsedujoči. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, državljanke, državljani! Dogajanja okoli sprejemanja zakona o igrah na srečo so razkrila lobistično mrežo tistih, ki že desetletja vodijo igro na večini področij našega razvoja, tudi na področju športnih stav, ki so pomemben vir financiranja različnih družbenih skupin. Imamo torej resen problem. Tisti, ki naj bi delali v korist športa, za kar so tudi prejeli javno pooblastilo, to je koncesijo, so si sistem prilagodili v svoje osebne namene in gre pri tem za klasičen primer sistemske korupcije. Kot je razvidno iz medijev, je povsem jasno, da tisti, ki se jih zakon dotika, torej športniki, športne organizacije, fundacije za financiranje športnih organizacij, zakon podpirajo, tudi FIHO je podpiral zakon. Tisti, med temi je tudi predlagatelj veta, ki pa od denarja iz stav niso kritično odvisni, pa temu nasprotujejo in zavajajo javnost s katastrofičnimi napovedmi o škodljivosti zakona. Dejstvo je, da z vsemi sredstvi lobistično zadnjih mesecev vodi zasebno podjetje Športna Loterija, d. d., njihovi plačanci, lobistični partnerji, ki živijo na njihov račun pa so se razkrili. Med drugim tudi politične stranke, ki so vpete v vodenje tega podjetja. Kot primer, gospod Kolar, predsednik športne uprave Športne Loterije je namreč karieren in aktiven član stranke SD, krogi okoli invalidskih organizacij, najete piarovske agencije, z njimi povezani mediji, na koncu pa še podjetniki, ki imajo od tega korist. Ker časa nimam veliko, naj samo poudarim nekaj dejstev, ki govorijo sama zase. Vsi podatki o zakonu so povzeti iz jasnih in preverljivih virov, temeljijo na podatkih poslovanja Športne Loterije, Fursa, podatkov drugih držav, Evropske unije in specializiranih mednarodnih inštitucij, zato so namigovanja o vprašljivosti teh podatkov izmišljeni konstrukt tistih, ki z vsemi sredstvi želijo zaščititi sedanje stanje. Naj še enkrat opozorim na bistvo: na trg stav v Sloveniji zaradi zakona nihče ne bo prišel. Tisti, ki jih ta trg zanima, so že tukaj in poslujejo v sivem območju neurejene zakonodaje. Govorjenje, da bo kdo prihajal, so brezpredmetni. Z zakonom urejamo samo to, da se lahko registrirajo tudi drugi in začnejo plačevati davke, če se ne bodo registrirali pa končno vzpostavljamo pravno podlago za njihov pregon. Tudi delež igranja v tujini je vprašanje, ki se ga želi zamegliti. Že leta 2006 sta FŠO in FIHO v tožbi proti podjetju Bwin trdila, da prek spleta 75 % slovenskih igralcev igra v tujini. To sta trdila na podlagi internih podatkov Športne loterije, danes pa ravno nasprotno: to ni več problem. Pomenljivo je, da predlog veta po njegovem nižji delež igranja stav v tujini utemeljuje z raziskavo Mediane, ki jo je naročila Športna loterija, torej podjetje, ki lobira proti zakonu. Če ne bi bilo to zaskrbljujoče, bi bilo že smešno. Predlagatelj veta, ki je poslancem poslal tudi lobistična pisma, svoje argumente proti zakonu utemeljuje s članki v medijih, tudi v časniku Dnevnik. To je v časniku, ki je začel objavljati enostranske članke proti zakonu v trenutku, ko so se v tem časniku pojavili obsežni oglasi E-stave. Predlagatelj veta tudi trdi, da veliki tuji prireditelji z ničimer niso nakazali, da bi vstopili na slovenski trg. To je laž. To je Bwin večkrat za zapisnik izjavil v tožbenem postopku FŠO in FIHO proti njemu, kar jasno izhaja iz razsodbe sodišča. Tudi predstavniki športne javnosti so na svoji novinarski konferenci pred dvema dnevoma povedali, da jih potencialni sponzorji že kontaktirajo. Pomenljivo je tudi, da gonjo proti zakonu vodi gospod Šuštaršič. Govori o tem, da bo imel zakon katastrofalne posledice za financiranje invalidskih organizacij, pri tem pa je treba vedeti, da FIHO iz naslova koncesij iz športnih stav dobi le 5 % vseh prihodkov, od 19 milijonov le 900 tisoč evrov. Zato so trditve o ogroženi stabilnosti financiranja invalidskih in humanitarnih organizacij čisto zavajanje javnosti. Zakon temelji torej na primerljivih ureditvah v Evropski uniji, temelji na usmeritvah Evropske komisije, predvsem pa začenja urejati področja, na katerem imamo sedaj hude anomalije. Zakon, o katerem bomo danes še enkrat glasovali, je primeren rezultat tega, k čemur smo se na začetku našega mandata zavezali. Naše poslanstvo in osnovno vodilo bi moralo biti, da delamo za skupno dobro in da odpravimo napake, ki zavirajo razvoj naše države. S sprejetjem tega zakona bomo odpravili sistemsko anomalijo, ki hromi zadostno financiranje športa in onemogoča normalno delovanje športnih organizacij. Z vašim glasom za potrditev tega zakona boste prispevali tudi k dodatnim prihodkom, namenjenim humanitarnim in invalidskim organizacijam. Z glasovanjem za ta zakon boste jasno izrazili tudi nestrinjanje s korupcijo, ki vlada na tem področju. Samooklicana elita, ki se napaja z denarjem slovenskega športa, bi, kot ste gotovo opazili, naredila vse, da do sprememb ne bi prišlo. Ko bo ta zakon danes v Državnem zboru sprejet, .bo to jasen signal državljankam in državljanom, volivcem, da se da tudi v Sloveniji presekati koruptivne prakse in zagotoviti napredek in blaginjo za vse. Zakon podpirajo tako v Fundaciji za financiranje športnih organizacij kot posamezne športne organizacije in športni delavci. Šport je temelj zdrave družbe, dobre družbe. Vaš glas za pomeni glas za dobro državljanov, glas proti pa pomeni omogočanje nadaljevanja koruptivnih praks. Hvala.
Hvala lepa. Za obrazložitev mnenja dajem besedo predstavnici Vlade mag. Saši Jazbec, državni sekretarki na Ministrstvu za finance. Izvolite.
Spoštovane poslanke in poslanci! Vlada zahtevo Državnega sveta, da Državni zbor ponovno odloča o sprejetem zakonu, podpira, ker zakon ne ureja področja iger na srečo celovito. V iztekajočem mandatu vlade je bilo kar nekaj poskusov celovitega pristopa, vendar jih ni bilo mogoče izvesti. To pa še ne pomeni, da je treba pristati na delne, nepremišljene in pomanjkljive rešitve, kakršna je sprejeta in ki ureja zgolj področje stav. Zaradi omejenega dometa se zakon, razen za prireditelje stav, ne dotakne niti odprave zahteve po sedežu koncesionarja v Republiki Sloveniji, ki ni skladna z evropskim pravnim redom, niti odprave administrativnih ovir, ko gre za zmanjšanje števila reguliranih poklicev, niti lastniške sestave gospodarskih družb, ki imajo koncesijo za prirejanje posebnih iger na srečo v igralnici in kjer bi bilo treba za pritegnitev domačih in tujih vlagateljev nujno odpraviti omejitve pri lastniški sestavi teh gospodarskih družb in s tem slediti tudi Strategiji upravljanja kapitalskih naložb države. Vlada je mnenja, da je bolj smiselno pristopiti k pripravi celovitih zakonskih rešitev, ki bi temeljile na predhodno izvedenih analizah, po možnosti v okviru priprave nove strategije razvoja iger na srečo, ki bi bila podlaga za vodenje politike ter sprejemanje ukrepov na področju prirejanja iger na srečo v naslednjem desetletnem obdobju. V okviru priprave omenjene strategije bi bilo treba nasloviti izziv učinkovite regulative o pogojih bogate ponudbe spletnih iger na srečo predvsem pri športnih stavah in zato izvesti tudi analize, ki bi podale verodostojne ocene o številu igralcev, ki igrajo pri tujih ponudnikih športnih stav, ter ocene o vplačilih slovenskih igralcev pri tujih ponudnikih. Na takšni podlagi bi bilo mogoče z večjo gotovostjo opraviti premislek o tem, na kakšen način urediti področje stav, da bi lahko dosegli namen zaščite slovenskih igralcev športnih stav in hkrati okrepiti financiranje fundacij, ki se financirajo iz koncesijskih dajatev. Po mnenju Vlade ocene, na katerih temelji novela, niso zadostna podlaga za tovrsten tehten razmislek. Predlagana ureditev vstopa novih koncesionarjev na trg stav tudi ne pomeni nujno zviševanja prihodkov, ki jih v Republiki Sloveniji prejemata obe fundaciji, financirani iz naslova koncesijskih dajatev. Potencialni novi koncesionarji bi ob vstopu na legalni trg v začetni fazi pričakovano ponudili boljše kvote, kar pomeni višje dobitke in izplačila, ta pa znižujejo osnovo za davke in koncesijsko dajatev, ki je razlika med vplačili in izplačili v stave. Glede na deklarirani namen sprejete ureditve odprtja trga stav je nerazumljiva relativno visoka vstopna provizija v višini 500 tisoč evrov, kar je bistveno več od tiste, ki jo je denimo ob odprtju trga uzakonila Danska, približno 35 tisoč evrov ob skoraj 3-krat večjem trgu, ki je bila tudi s strani predlagatelja novele zakona pogosto omenjena kot zgled. Vprašanje je, koliko ponudnikov bi se odločilo za takšen vložek tudi ob upoštevanju visoke davčne obremenitve iger na srečo v Republiki Sloveniji. Ob upoštevanju naštetega obstajajo dvomi, da sprejeti zakon ne bo dosegel postavljenih ciljev glede povišanja koncesijskih dajatev. Nedomišljene rešitve lahko celo pripeljejo do položaja, ko bo enega monopolnega prireditelja spletnih stav zgolj nadomestil nov monopolist, ki bo vplačal visoko vstopno provizijo. Izpostaviti moramo tudi dejstvo, da je sprejeti zakon tehnični predpis, kar pomeni, da bi moral biti že predlog novele, torej pred sprejetjem predložen v postopek predhodne notifikacije Evropski komisiji skladno s postopkom iz Direktive o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih predpisov in pravil za storitve informacijske družbe. V skladu z navedeno direktivo mora vsaka država članica pri Evropski komisiji notificirati vse predloge tehničnih predpisov. Iz navedenih razlogov Vlada zakonu nasprotuje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin za predstavitev stališč. Dr. Bojan Dobovšek bo predstavil stališče Poslanske skupine nepovezanih poslancev. Izvolite.
Spoštovani vsi, ki spremljate to sejo. Igre na srečo so povezane s korupcijo v širšem smislu, so povezane s pritiski, z lobiji in mrežami, ki pritiskajo na spremembo zakonodaje. Naloga Vlade je, da področje regulira. Če pogledamo trende, vidimo, kolikor se postavi monopol, vedno več ljudi beži na druga področja. Če vzpostavimo zelo močno fiskalno politiko, to pomeni odliv igralcev drugam, na ilegalne trge. Če povečamo represivne ukrepe, pomeni, da na drugi strani prihaja do več korupcijskih tveganj. Če analiziramo vse skupaj, je naloga, da se spremeni model odnosa do iger na srečo. Če sledimo sodobnim evropskim državam, vidimo, da so te prešle iz penalne družbe, se pravi iz kaznovalne politike, povsem v drugačno reguliranje, in sicer gre za to, da je pluralno delo vseh ministrstev cilj tako na zaposlovanju in delu z mladimi kot tudi na športu in vseh ostalih segmentih. Se pravi, več ministrstev mora biti vključenih. Kaj je cilj takšnega pristopa? Da iz kazenskopravnega pristopa preidemo na gospodarski način, kar so sodobni ukrepi, ki pomenijo, da se poberejo davki, da se nadzoruje pobiranje davkov, da je večji nadzor tako nad igralci, igralnicami in vsemi ostalimi in da gre za zaščito mladih. Predlog, ki je pred nami, sledi ukrepom, in sicer sledi temu, da več konkurence pomeni odpravljanje monopolov in pomeni tisto, za kar se v Evropi zavzemajo. Prepreči se odliv igralcev v tujino ali na črne trge. Poleg tega imamo ustrezen nadzor. Uredijo se primerjalne zadeve z Evropsko unijo in lažje je nadzorovati premoženje. Glede na ostalo vidimo, da če je država že sprostila državno nadzorstvo in regulacijo in je odprla trg, potem je edino prav, da na tem trgu ni monopola. In edino prav je, da se omogoči konkurenca in da Slovenija končno iz poznopenalne družbe, za katero je značilen kazenskopravni pristop, preide na nove pristope, ki temeljijo na gospodarstvu, financah, ki so ustrezno nadzorovane in regulirane. Zaradi navedenega v Poslanski skupini nepovezanih poslancev zakon tako kot pri prvi obravnavi podpiramo.
Hvala lepa. Mag. Dušan Verbič bo predstavil stališče Poslanske skupine Stranke modernega centra. Izvolite.
Hvala za besedo, podpredsednik. Poslanke, poslanci, državna sekretarka, vabljeni, prav lep pozdrav! Danes ponovno odločamo o Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o igrah na srečo zaradi veta Državnega sveta. Državni svet ugotavlja, da spremenjena ureditev na področju športnih stav ne bo prinesla napovedanih učinkov, temveč bo poslabšala stanje na sicer urejenem področju iger na srečo v Sloveniji. Po mnenju Državnega sveta bo imela zdaj uzakonjena liberalizacija negativni vpliv na financiranje invalidskih, humanitarnih in celo športnih organizacij iz naslova koncesijskih dajatev. Državni svet je v predlogu veta tudi opozoril, da zakon ukinja pravnoformalno obliko lastništva prireditelja stav. Po novem so to lahko družinska podjetja ali samostojni podjetnik posameznik, kar bistveno povečuje možnost zlorabe dejavnosti za pranje denarja, prirejanje izidov in korupcijo. Vlada je v celotnem zakonodajnem procesu dvomila glede predlaganih rešitev zakona. Tako meni, da je ocena prihodkov od športnih stav v primeru več koncesionarjev odvisna od številnih spremenljivk. V prvi vrsti od tega, koliko tujih prirediteljev bi ob relativno visoki obremenitvi z davki in koncesijsko dajatvijo v Republiki Sloveniji, če te dajatve primerjamo z drugimi evropskimi državami, zaprosilo za koncesijo v Republiki Sloveniji. V primeru vstopa novih koncesionarjev na trg športnih stav bi po mnenju Vlade to ob njihovi konkurenčnejši ponudbi stav v prvi vrsti pomenilo prerazporeditev obstoječih igralcev stav, ki sedaj igrajo pri Športni loteriji k novim ponudnikom, glede na velikost trga pa se po predvidevanjih ne bi bistveno povečalo število igralcev. Ob tem je treba dodati, da konkurenčnejša ponudba pri športnih stavah pomeni boljše kvote in višje dobitke ter izplačila, kar pa znižuje osnovo za davke in koncesijsko dajatev, ki je razlika med vplačili in izplačili v stave. To bi po mnenju Vlade lahko znižalo prihodke iz naslova davka in koncesijskih dajatev, ki jo prejemata Fundacija za financiranje invalidskih organizacij in Fundacija za financiranje športnih organizacij. Sprejeti zakon po mnenju Vlade tudi ne bo dosegel postavljenih ciljev glede povečanja koncesijskih dajatev. Ravno nasprotno. Vlada celo meni, da slabo premišljene rešitve lahko celo pripeljejo do položaja, ko bo enega monopolnega prireditelja spletnih stav, kar je zdaj očitano, zgolj nadomesti novi monopolist, ki bo lahko vplačal visoko vstopno provizijo. Na drugi strani pa so v zadnjih dneh nekateri predstavniki športnih organizacij, posebej ekipnih športov ter športniki sporočali, da si takšne spremembe zakona navkljub navedenim nasprotnim mnenjem želijo. Spoštovane poslanke in poslanci! V Poslanski skupini Stranke modernega centra bomo glede na vsa nasprotujoča si mnenja, na eni strani med predlagateljem zakona, na drugi strani pa Vlado, Državnim svetom, Nacionalnim svetom invalidskih organizacij, Olimpijskim komitejem ter nekaterimi športnimi zvezami in športniki ter ostalimi akterji, ki so skozi medije opozarjali na svoje ocene, o ponovnem predlogu zakona odločali po lastni presoji. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mag. Marko Pogačnik bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči. Spoštovana država sekretarka, kolegice, kolegi! V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo tako kot v drugem branju Predlog spremembe zakona o igrah na srečo podprli. Podprli ga bomo iz več razlogov. V Slovenski demokratski stranki smo prepričani, da predlog sprememb zakona o igrah na srečo bi v štiriletnem mandatu morala storiti že vlada, vendar žal te naloge ni opravila. V Slovenski demokratski stranki smo prepričani, da predlog spremembe zakona o igrah na srečo odpravlja monopolni položaj, kar v Slovenski demokratski stranki, ki se zavzema za tržno gospodarstvo, vedno podpiramo. V Slovenski demokratski stranki smo prepričani, da predlog spremembe zakona o igrah na srečo pomeni višje prihodke v proračun Republike Slovenije. V Slovenski demokratski stranki smo prepričani, da sprememba predloga zakona o igrah na srečo pomeni tudi več denarja za šport.
Hvala lepa. Gospod Uroš Prikl bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Hvala lepa, podpredsednik. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi, spoštovani gostje na balkonu! Novela, o kateri danes odločamo, se formalno imenuje Zakon o spremembah iger na srečo. Lahko bi se pa imenoval tudi zakon o igrah na nesrečo. Novela, o kateri ponovno odločamo, naj bi po mnenju predlagatelja, poudarjam, naj bi po mnenju predlagatelja omogočila boljše financiranje Fundacije za šport ter Fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij, pa po našem trdnem prepričanju ni tako. Vlada je v svojem mnenju predložila številke, objektivne številke in dejstva, iz katerih je jasno razvidno, da so koncesijske dajatve za FŠO močno padle le leta 2014 po uvedbi tako imenovanega kriznega interventnega zakona o davku na srečke. Nato so se sredstva začela spet dvigovati in so danes v tem trenutku praktično na isti ravni, na istem nivoju kot leta 2013. Če verjamemo, pa ne le financam, predstavnikom vlade, ampak objektivnim dejstvom in številkam, ki pač ne lažejo, ni temu tako, in na laž postavlja predlagatelja, ki v svojih fiktivnih izračunih govori nekaj povsem drugega. Tudi kar zadeva neskladje z evropskim pravnim redom je Evropska komisija decembra lani sporočila jasno in glasno, da je zadovoljna s pojasnili glede ureditve na našem stavnem trgu in je decembra zaključila postopke za ugotavljanje morebitnih kršitev. Torej b. p., brez pripomb. Če pogledamo s perspektive tako športnih kot invalidskih in humanitarnih organizacij mi v Poslanski skupini Desus vidimo problem predvsem v tem, da še vedno velja davek od srečk. Svet FIHO je v svojem javnem dopisu namreč ugotovil, da bo moral ravno zaradi tega zniževati višino mesečnih dotacij invalidskim in humanitarnim organizacijam. To se nam zdi vse prej kot dobro, saj gre za 27 invalidskih in čez 80 humanitarnih organizacij, ki izvajajo življenjsko pomembne socialne programe za skupaj skoraj 300 tisoč uporabnikov. Še bolj bizarno se nam zdi v luči rešitev tega zakona o igrah na nesrečo to, da je bil pred dnevi, predvčerajšnjim pravzaprav s soglasjem vseh poslank in poslancev sprejet zakon o socialnem vključevanju invalidov, dobil je izjemno podporo. Podprli smo tudi zakon o osebni asistenci. Vsi ti zakoni, ki tangirajo tako ali drugače direktno ali indikrektno na desetine tisoč invalidov, so v ponos Državnemu zboru, saj imajo dodano vrednost za vse ljudi, ki jih, kot rečeno, tangirajo. Kako se financirajo invalidske organizacije? Financirajo se tudi, ne izključno, ampak tudi s prihodki iz naslova koncesijskih dajatev. In kaj sedaj počnete oziroma boste počeli vsi tisti, ki boste podprli predlog oziroma novelo tega zakona? Razturili, razbili, uničili boste obstoječe financiranje na podlagi nekih imaginarnih izračunov, ki nikakor ne zdržijo nobene, poudarjam, nobene resne presoje. Upam, da vsaj vsake toliko časa odprete časopisje in da ste v zadnjem času prebrali, kako je z izračuni in projekcijami, ki jih ponuja predlagatelj. Seveda lahko najdete prikladne izgovore, ki jih je ponudil delno že sam predlagatelj zakona, da je vse to manipulacija, sprega določenih ljudi. Sprega invalidov? Ne biti žaljivi. Odgovor takšnemu načinu razumevanja sveta – naj vas vprašam, kako boste tisti, ki boste še enkrat podprli ta zakon, pogledali ljudem, ki nas spremljajo na balkonu in nas spremljamo na številnih drugih lokacijah, v oči, ko boste ugotovili, da se vse te predpostavke bile napačne, morda celo prirojene, in bodo ljudje, ki živijo od teh sredstev, soočeni s pomanjkanjem le-teh. Prisluhnite Nacionalnemu svetu invalidskih organizacij, prisluhnite Gorski reševalni zvezi ali pa prisluhnite samo kateremu izmed posameznikov, predstavnikov invalidskih organizacij. Spoštovane kolegice in kolegi! Mi poslanci seveda nismo direktno odvisni od teh sredstev, je pa na desetine tisoče naših državljanov, ki so življenjsko in dnevno odvisni od teh sredstev. Bodite, bodimo toliko empatični in toliko socialni, čuteči. Mi v Desusu smo, zato predloga tega zakona ne bomo podprli. Najlepša hvala.
Hvala lepa. Dr. Matej T. Vatovec bo predstavil stališče Poslanske skupine Levica. Izvolite.
Hvala, podpredsednik, lep pozdrav vsem. V Levici smo že prvič glasovali proti zakonu in tako bomo storili tudi danes. Predlagatelj se sicer sklicuje na javni interes, ampak v resnici bi liberalizacija športnih stav, kakršna je predlagana, koristila zgolj privatnim podjetjem, ki po sedanji zakonodaji ne smejo prirejati športnih stav. Predlagatelj nas po eni strani prepričuje, da bi po liberalizaciji športnih stav Slovenci, ki trenutno igrajo v tujini, začeli igrati pri novih ponudnikih doma, ampak predlagani zakon v ničemer ne omejuje igranja Slovencev pri tujih ponudnikih. Tuji ponudniki ne bodo imeli nobenega razloga, da bi v Sloveniji plačevali koncesijsko dajatev, ker bodo lahko še naprej brezplačno zbirali stave prek spletnih strani v tujini. Liberalizacija ne bo tako povečala proračunskih prihodkov Slovenije, ampak bo zgolj še naprej omogočala privatnim podjetjem, da si prilastijo del zaslužka od stav, ki jih trenutno realizira Športna loterija. Predlagatelj je na prejšnji seji tudi razlagal, da si prizadeva za povečanje prihodkov invalidskih organizacij. Toda Nacionalni svet invalidskih organizacij njegovemu predlogu nasprotuje. Predlagatelj pravi, da si prizadeva tudi za povečanje davčnih prihodkov, ampak po njegovem prvotnem predlogu zaslužki od športnih stav sploh ne bi bilo obdavčeni kot igre na srečo. Ppredlagatelj veliko govori o javnem interesu, ampak v resnici bi na koncu imel koristi zgolj privatni interes podjetij, ki bi rada organizirala športna stave v Sloveniji. Stališče Levice glede športnih stav je naslednje. Športne stave so izrazito neproduktivna družbena dejavnost, ki je poleg tega še visoko povezana s tveganjem za pranje denarja, korupcije in drugih zlorab. To dejavnost bi lahko opravljala samo javna podjetja pod strogim nadzorom. Na ta način bi se dobički vračali skupnosti, namesto da se privatizirajo. Športna loterija sicer ni javno podjetje, je pa v večinski lasti državnih podjetij in športnih zvez. To, kar predlagatelj imenuje odprava monopola, zato ni nič drugega kot privatizacija novega področja in temu seveda v Levici nasprotujemo. Problema igralcev, ki igrajo v tujini in ne plačujejo davkov v Sloveniji, preprosto ne moremo rešiti z liberalizacijo trga v Sloveniji. Rešitev bi se lahko zgodila na ravni Evropske unije na tak način, da bi uveljavili podobno ureditev, kot je veljala za depozite tujih državljanov v Avstriji. Torej, država, v kateri je registriran organizator iger na srečo, mora izterjati visok davek in del tega davka nakazati državi, iz katere prihaja igralec. Seveda pa je zelo malo verjetno, da bi to podprl sam predsednik Komisije Jean Claude Juncker, ki je kot predsednik luksemburške vlade pomagal ravno multinacionalkam pri utajevanju davka na dobiček. Za konec bi rekel samo še tole. Cerarjeva vlada je v tem mandatu že liberalizirala dve dejavnosti: dimnikarsko in pogrebno. Kot smo videli, to ni koristilo državljankam in državljanom, ampak predvsem privatnim izvajalcem takšnih storitev. Upam, da liberalizacija tako neproduktivne dejavnosti, kot je zbiranje športnih stav, ne bo ena od zadnjih stvari, ki jih boste naredili v tem mandatu. Če že nočete poslušati nas v Levici, prisluhnite vsaj invalidskim organizacijam, ki bodo na koncu na žalost nosile posledice takšne liberalizacije.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ponovno odločanje o navedenem zakonu bomo opravili čez pol ure v okviru glasovanj. S tem prekinjam 24. točko dnevnega reda in 60. izredno sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali z glasovanji ob 13. uri.
Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Nadaljujemo s prekinjeno sejo zbora. Preden preidemo na postopek glasovanja, vas želim obvestiti, da bo Državni zbor glasovanje opravil po naslednjem vrstnem redu: 8., 9., 10., 11., 13., 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 24. in 25. točka dnevnega reda. Prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 8. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o divjadi in lovstvu po skrajšanem postopku Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 74, proti nihče. [[Za je glasovalo 74.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem 8. točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 9. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah Zakona o priznanju Republike Slovenije za poslovno odličnost po skrajšanem postopku Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja in ker v drugi obravnavi amandmaji k prehodnim in končnim določbam niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 72, proti nihče. [[Za je glasovalo 72.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem 9. točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 10. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu potrošnikov po skrajšanem postopku. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 70, nihče pa ni bil proti. [[Za je glasovalo 70.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem 10. točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 11. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zbirkah podatkov s področja zdravstvenega varstva po skrajšanem postopku. Nadaljujem z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 19. aprila 2018. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SMC, Desus in SD k 1. členu. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 75, nihče pa ni bil proti. [[Za je glasovalo 75.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SMC, Desus in SD k 2. členu. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 77, nihče pa ni bil proti. [[Za je glasovalo 77.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru skrajšanega postopka. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandmaja k 1. in 2. členu dopolnjenega predloga zakona. Sprašujem kvalificirane predlagatelje ali nameravajo k tema členoma vložiti amandmaje. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista obvestili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih v drugih obravnavi, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 77, nihče pa ni bil proti. [[Za je glasovalo 77.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem 11. točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 13. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o dopolnitvah zakona o Slovenskem filmskem centru, javni agenciji Republike Slovenije, po skrajšanem postopku. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 60, proti pa 18. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti 18.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem 11. dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 1. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah Zakona o ustanovitvi občin ter o določitvi njihovih območij po nujnem postopku. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja in ker amandmaji k prehodni in končni določbi niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem 1. točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o prenehanju veljavnosti Zakona o razglasitvi zaščitne ekološke cone in epikontinentalnem pasu republike Slovenije po nujnem postopku. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja in ker amandmaji h končni določbi niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem 2. točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o dopolnitvah Zakona o ohranjanju narave, po nujnem postopku. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja in ker amandmaji h končni določbi niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem 3. točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 4. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o osebni asistenci po skrajšanem postopku. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 72, proti 1. [[Za je glasovalo 72.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem 4. točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 5. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o štipendiranju po skrajšanem postopku. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 78, proti nihče. [[Za je glasovalo 78.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem 5. točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 6. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o dopolnitvi Zakona o zaposlovanju, samozaposlovanju in delu tujcev po skrajšanem postopku. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 26. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem 6. točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 7. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o socialnovarstvenih prejemkih po skrajšanem postopku. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Levica, Luka Mesec.
Hvala za besedo in lep pozdrav vsem. V Levici si že cel mandat prizadevamo, da bi se znesek denarno socialne pomoči dvignil vsaj na raven izračunanih osnovnih kratkoročnih življenjskih stroškov iz leta 2009. Ta znesek je 385 evrov. 385 evrov je znesek, ki naj bi po preračunih iz leta 2009 človeku v tej državi zagotovil osnovno stanovanje, hrano in obleko. Vse, kar je manj od tega, ne omogoča niti kratkoročnega preživetja, kaj šele da bi govorili o avtomobilu, beljenju stanovanja, zavarovanjih, kulturi, drugih izdatkih. Zakon bomo zato podprli, želim pa še enkrat poudariti, komu s tem pomagamo. V Sloveniji je prejemnikov socialne pomoči 50 tisoč, od tega je 36 tisoč samskih oseb, torej ne družin, ampak samskih oseb, brezposelnih, katerih edini dohodek je ta socialna pomoč. Med njimi so taki, kot je bila včeraj gospa na Planet TV, stara 31 let, ki je zaradi duševne bolezni že šest let odvisna samo od socialne pomoči. Ker ji ta ne zadošča za preživetje, si za dodaten prihodek pomaga z beračenjem. Potem lahko vsak teden na Preverjeno, Tedniku in drugih oddajah spremljate zgodbe ljudi. Recimo, jaz sem bil sam na vezi z gospo iz Bele krajine, ki je stara 57 let, za sabo ima 30 let delovne dobe, zaposljiva ni, ker je pač v taki regiji in nima dodatnih izkušenj ali izobrazbe, ker je bila ves čas v delovnem razmerju. Za invalidsko upokojitev nima pogojev, čeprav ima redne depresije in druge psihične težave, ki so se ob revščini pojavile, ampak ona je odvisna od socialne pomoči in nima denarja niti za beljenje stanovanja, ki bi jo prišlo tisoč 800 evrov, niti ne more za to dobiti kredita, niti ne more dobiti povečanja limita na bančni kartici, niti ne sme dobiti drugih prejemkov, ker bi se ji to od socialne pomoči odtrgalo. Glasovanje proti temu zakonu pomeni, da tem ljudem odtrgamo od ust 88 evrov. Namesto 385 evrov boste tisti, ki boste glasovali proti temu zakonu, ljudem, kot sta ta dva primera, in v Sloveniji jih je blizu 50 tisoč, priškrtnili 88 evrov in jih pustili na životarjenju z 297 evri mesečno. Poskusite sami preživeti s tem zneskom skozi mesec, če lahko. V Levici bomo seveda zakon podprli.
Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Stranke modernega centra, Saša Tabaković.
Spoštovani predsednik, hvala za besedo. V Poslanski skupini SMC bomo predlog zakona podprli, torej bomo glasovali za zakon. Glavne spremembe obravnavane novele predvidevajo višji osnovni znesek minimalnega dohodka na način, da se poviša meja socialne varnosti predvsem za samske osebe ter pare brez otrok. Razlog tiči v tem, da je večina prejemnikov socialne pomoči, ki se jih to zvišanje najbolj dotika, kot rečeno, samskih in so zato tudi ti največkrat izpostavljeni hudi revščini. Dejstvo je, da so statistični izračuni minimalnih življenjskih stroškov danes postavljeni na raven 441 evrov, mi pa se s tem zakonom še vedno pogovarjamo o znesku, ki je pod to mejo, zato bi bilo nespodobno govoriti, da je podpora temu zakonu kakršnokoli politično licitiranje ali pa predvolilni bombonček. Jaz se popolnoma strinjam oziroma v poslanski skupini se popolnoma strinjamo, da je delo vrednota. Delo je vrednota, vendar ni vrednota sama po sebi. Delo je vrednota, kadar je tudi primerno plačano. Zato se mi zdi nekako neprimerno, da z različnimi političnimi izjavami, ki smo jim bili v preteklih dneh priča, nekako perfidno šraufamo mentaliteto naroda, da človek, ki dela za minimalno plačo, od usta odtrga še tisti minimalni znesek, ki ga prejme nekdo, ki dela nima. Če je ta znesek za nekoga previsok, se sprašujem za koga, dejstvo pa je, da je civilizacijska dolžnost, da država zagotovi delo, ravno tako pa je civilizacijska dolžnost tudi, da poskrbi za najbolj ranljive. Kot rečeno, bomo v poslanski skupini predlog zakona podprli. Hvala lepa.
Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 22. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 22.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem 7. točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 24. točko dnevnega reda, to je s ponovnim odločanjem o Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o igrah na srečo. Prehajamo na ponovno odločanje o navedenem zakonu. Ob tem vas želim opozoriti, da mora pri ponovnem odločanju skladno z drugim odstavkom 91. člena Ustave Republike Slovenije za sprejetje navedenega zakona glasovati večina poslancev zbora, to je 46 ali več. Obrazložitev glasu v lastnem imenu, gospod Branko Zorman.
Najlepša hvala, gospod predsednik za besedo. Najprej bi povzel, da ta zakon podpirajo vsi tisti, ki se jih šport tiče, Fundacija za financiranje športnih organizacij, posamične športne zveze, športniki, športni delavci. Bojazen predlagatelja veta, da bodo ogrožena sredstva za invalide, je povsem odveč. Celoten FIHO, od katerih organizacija gospoda Šušteršiča dobi sredstva, le 5 % svojih prihodkov ustvari iz naslova koncesij, iz naslova športnih stav. Le 5 % od 19 milijonov 900 tisoč evrov dobi FIHO. FŠO na drugi strani je eksistenčno odvisen od teh sredstev, saj 50 % vseh teh sredstev ustvari iz naslova koncesij, ki prihajajo iz prirejanja športnih stav. Tudi če bi danes stave prepovedali, pa o tem seveda ni govora, bi bil FIHO ob 900 tisoč evrov. Seveda se to ne bo zgodilo. Športna loterija bo delala naprej, vendar prišli bodo tudi tuji prireditelji, ki bodo končno začeli plačevati koncesijske dajatve in davke v tej državi. Danes tega ne počnejo, ker imamo tako sistemsko anomalijo, ki se s tem zakonom odpravlja. Leta 2014, ko sem prišel v politiko, in predvidevam, da je tudi tukaj veliko prisotnih prišlo v politiko zato, da naredimo nekaj dobrega za to državo, da odstranimo vse tiste zavore, ki razvoj v tej državi onemogočajo. Tudi jaz sem prišel zaradi tega namena. Pred nekaj tedni je naš predsednik odstopil kot predsednik Vlade tudi zaradi razloga, da odstopa zaradi starih sil. Te stare sile so pa še kako aktivne v Športni loteriji in krogu okoli njih. Ker ta zakon dreza v njihovo cono udobja [[izklop mikrofona]]
Čas. Obrazložitev glasu v lastnem imenu, gospod Primož Hainz.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Jaz moram reči, da soglašam s predlagateljem, da je dobro, da bi nekaj naredili. Ampak po štirih letih ugotovitev, da bom zadnjih štirinajst dni nekaj naredil dobrega v tej družbi, tudi ni poseben argument v korist tega zakona. Moram pa reči, priznati, res je to, kar je rekel, da so se razkrili lobistični krogi, ki branijo, ampak razkrili so se lobistični krogi, ki napadajo ta obstoječi zakon in predlagajo nov zakon, ker zakon je v taki meri pomanjkljiv, da ne zdrži kritike. In je zelo preprosto, imamo bazen v katerem je voda, mogoče ni poln, je na pol poln, ampak skačemo v bazen, kjer ni vode. Jaz bom glasoval proti zakonu.
Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 26. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da zakon ni sprejet. S tem zaključujem 24. točko dnevnega reda. Prehajamo na 25. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO SO MANDATNO-VOLILNE ZADEVE. Prehajamo na obravnavo Predloga za izvolitev v sodniško funkcijo na sodniški mesti okrajnih sodnic na Okrajnem sodišču v Kranju. Sodni svet je Državnemu zboru predložil predloga za izvolitev mag. Tine Omejc in mag. Vesne Ravnik Koprivec v sodniško funkcijo na sodniški mesti okrajnih sodnic na Okrajnem sodišču v Kranju. Za dopolnilno obrazložitev predlogov dajem v imenu Sodnega sveta besedo generalni sekretarki Sodnega sveta mag. Joniki Marflak Trontelj.
Spoštovani predsednik, spoštovane poslanke in poslanci! Na obravnavani razpis se je prijavilo 33 kandidatov, od tega jih je 7 tekom postopka svojo kandidaturo umaknilo. Sodni svet je tudi ta postopek vodil v treh fazah, in sicer je najprej preveril izpolnjevanje razpisnih pogojev kandidatov, nato je opravil oceno njihove primernosti, to je ob upoštevanju dokončnega mnenja predsednice Okrožnega sodišča v Kranju, njihovih preteklih delovnih izkušenj po opravljenem pravniškem državnem izpitu v trajanju 5 let ali več ter povprečje ocen v času študija in na pravniškem državnem izpitu nad 8. Ob upoštevanju navedenih kriterijev je v 3. fazi s 15 kandidati opravil ustni razgovor. Dovolite mi, da predlagani kandidatki na kratko predstavim. Mag. Tina Omejc je na Pravni fakulteti Univerze v Ljubljani diplomirala leta 2005 s povprečno oceno 9,13. Za odličen študijski uspeh ji je pravna fakulteta izrekla posebno priznanje. Diplomsko delo je zagovarjala z odliko. Pravniški državni izpit je opravila leta 2009 s povprečno oceno 8,33. Na Univerzi v Cambridgeu, Pravni fakulteti Queens' College je leta 2007 pridobila naziv magistrice znanosti. Po opravljenem pravniškem državnem izpitu se je zaposlila na Okrajnem sodišču v Ljubljani kot strokovna sodelavka, kjer je delala na nepravdnem in zapuščinskem oddelku. Med zaposlitvijo je nekaj mesecev opravljala delo praktikantke v kabinetu generalne pravobranilke na Sodišču Evropske unije. Z decembrom 2010 se je zaposlila na Vrhovnem sodišču Republike Slovenije kot strokovna sodelavka, kjer je zaposlena še danes in delo opravlja na gospodarskem oddelku. Izredno kvaliteto njenega dela potrjuje bivši vrhovni in ustavni sodnik ter predsednik Vrhovnega sodišča Franc Testen, ki jo je ocenil kot kompetentno, informirano pravnico, ki v največji možni meri izpolnjuje vse kriterije za uspešno opravljanje sodniške službe. Mag. Vesna Ravnik Koprivec je na Pravni fakulteti Univerze v Ljubljani diplomirala leta 2002 s povprečno oceno 9,38. Za odličen študijski uspeh ji je Pravna fakulteta izrekla posebno priznanje. Pravniški državni izpit je opravila leta 2005 s povprečno oceno 9. Na Pravni fakulteti Univerze v Ljubljani je leta 2014 pridobila naziv magistrice znanosti. Po opravljenem pravniškem državnem izpitu se je zaposlila na Okrajnem sodišču v Radovljici kot strokovna sodelavka, kjer je delala na različnih pravnih področjih in je pripravljala osnutke sklepov, začasnih odredb, sodb in druge zadeve po odredbah sodnikov na izvršilnem oddelku v okviru kazenskopravnih dejanj ter na dednem, nepravdnem in pravdnem področju. Izkazala se je za zelo samostojno, nadpovprečno strokovno in delavno. V času službovanja na okrajnem sodišču je pripravila dve pobudi za oceno ustavnosti zakona. Od leta 2010 dalje je zaposlena na Ustavnem sodišču kot svetovalka. Delo pretežno opravlja na področju kazenskega prava. S svojim bogatim znanjem pa sodeluje tudi pri pripravi mnenj z drugih pravnih vej. Odlikuje jo nadpovprečno poznavanje predpisov ter domače in tuje sodne prakse. Magistrsko nalogo je zagovarjala s področja civilnega prava. Vse navedeno izkazuje njeno vsestranskost in visoko strokovno znanje na več pravnih področjih. Izredno kvaliteto njenega dela pa potrjuje tudi priporočilo predsednice Ustavnega sodišča, ki mag. Vesno Ravnik Koprivec ocenjuje kot visoko strokovno in delavno ter usposobljeno za odlično opravljanje sodniške funkcije. Tako je celostna ocena strokovnega znanja, izkušenj in sposobnosti kandidatov, ki so se prijavili na obravnavani razpis, Sodni svet vodila do zaključka, da sta mag. Tina Omejc in mag. Vesna Ravnik Koprivec najprimernejši kandidatki za razpisani sodniški mesti, zato ju predlaga Državnemu zboru v izvolitev na sodniški mesti okrajnih sodnic na Okrajnem sodišču v Kranju. Najlepša hvala.
Predloga je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročala. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Kranju izvoli mag. Tina Omejc. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 2. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Kranju izvoli mag. Vesna Ravnik Koprivec. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 2. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga za razrešitev s funkcije guvernerja Banke Slovenije. Guverner Banke Slovenije dr. Boštjan Jazbec je v skladu s 1. točko prvega odstavka 39. člena Zakona o Banki Slovenije z dopisom dne 28. 3. 2018 predlagal Državnemu zboru, da ga s 30. 4. 2018 razreši s funkcije guvernerja Banke Slovenije, ker s tem dnem ne bo več izpolnjeval pogojev po 38. členu Zakona o Banki Slovenije. Prehajamo na predstavitev stališča Poslanske skupine Levica. Besedo ima Luka Mesec.
Hvala za besedo in lep pozdrav. Če bi guverner Banke Slovenije Jazbec odstopil zaradi preplačane sanacije bank, bi njegovo razrešitev podprli. Ampak guverner Jazbec je odstopil zato, da bo napredoval na še bolje plačano delovno mesto, za nameček pa mu boste, če bost razrešitev podprli, namenili 60 tisoč evrov odpravnine. Nekdo, ki bi moral odgovarjati za milijonsko škodo v sanaciji bančnega sistema, bo tako nagrajen z visoko odpravnino in napredovanjem na še višji položaj. Če spomnim na njegove grehe: stroški sanacije bank so presegali 5 milijard evrov. 3,2 milijarde evrov od tega je bilo porabljenih za dokapitalizacijo, ki jo neposredno odredila Banka Slovenije, zanjo Boštjan Jazbec, ki je pristal na diktat Evropske centralne banke in Evropske komisije, ki sta Slovenijo izrabili kot poskusnega zajčka. Pozabili smo, da sta se oceni primanjkljaja bank, pri katerih je sodelovala Banka Slovenije, razlikovali med seboj za milijardo in pol evrov. Banka Slovenije je izbrala dražjo oceno, saj so bili samo na podlagi izbire dražje ocene lahko razlaščeni mali delničarji NKBM in na podlagi te ocene so bile banke dokapitalizirane z bistveno več javnimi sredstvi, kot je bilo potrebno. Ta nepotrebno nastali javni dolg bomo odplačevali še leta. Guverner Jazbec se je zaradi sumljivih operacij Banke Slovenije znašel v predkazenskem postopku, ki še ni končan. Sistemska preiskava sanacije bank, ki jo je koalicija obljubila v koalicijski pogodbi, pa se ni začela, ker Vlada ni pripravila ustreznega zakona. Koalicija tudi ni sprejela zakona, ki bi malim delničarjem NKBM omogočal, da tožijo za odškodnino. Namesto tega pa je Vlada na Evropskem svetu soglašala z imenovanjem bivšega guvernerja Jazbeca odbor za reševanje bank. Boštjan Jazbec, ki bi torej moral biti danes na zatožni klopi je na poti k še boljši službi, in to s 60 tisoč evri odpravnine v kovčku. Mi take kupčije ne bomo podprli.
Končali smo s predstavitvijo stališča poslanske skupine. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa s katerim sem dr. Boštjan Jazbec razreši s funkcije guvernerja Banke Slovenije z dne 30. 4. 2018. Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 16. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 16.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Kandidatne liste za izvolitev treh članov Sodnega sveta. Predsednik republike Borut Pahor je 30. marca 2018 na podlagi 131. člena Ustave ter tretjega in četrtega odstavka 16. člena Zakona o sodnem svetu posredoval Državnemu zboru kandidatno listo za izvolitev treh članov Sodnega sveta, na kateri je predlaganih 6 kandidatov, in sicer dr. Damjan Možina, Andrej Rozman, dr. Rok Svetlič, dr. Andraž Teršek, dr. Verica Trstenjak in mag. Emil Zakonjšek. Za dopolnilno obrazložitev kandidatne liste dajem besedo generalni sekretarki v Uradu predsednika Republike Nataši Kovač.
Spoštovani predsednik, spoštovane poslanke in poslanci! Predsednik republike je na javni poziv za zbiranje predlogov za tri člane Sodnega sveta prejel 11 kandidatur. Predlagale so jih večinoma ugledne pravne institucije in ustanove. Po preučitvi kandidatur in posvetovanjih s poslanskimi skupinami predlaga kandidatno listo šestih kandidatov. Pri tem je predsednik Republike upošteval ustavno možnost in predlagal pravne strokovnjake z različnih področij. Na listi so tako štirje doma in v tujini priznani in ugledni profesorji in profesorica, priznan odvetnik in uveljavljen notar. Redni profesor dr. Damjan Možina, doktor pravnih znanosti, je redni profesor za področje civilnega in gospodarskega prava na Pravni fakulteti Univerze v Ljubljani. Večinoma raziskuje področje obligacijskega prava, zlasti pogodbenega in deliktnega odškodninskega prava, loteva se tudi drugih področij civilnega in javnega prava. Predlagal ga je senat Pravne fakultete ljubljanske univerze. Andrej Rozman, univerzitetni diplomiran pravnik, je od leta 1994 notar s sedežem v Idriji, aktivno je sodeloval pri vzpostaviti notariata v Republiki Sloveniji in je vrsto let član izvršilnega odbora Notarske zbornice Slovenije. Je pravnik z bogatimi praktičnimi izkušnjami z različnih pravnih področij. Predlagala ga je Notarska zbornica Slovenije. Izredni profesor dr. Rok Svetlič, doktor znanosti, diplomant pravne in filozofske fakultete ljubljanske univerze, zaposlen pri Znanstveno-raziskovalnem središču Univerze na Primorskem, tudi predstojnik Inštituta za pravo na tej univerzi. Je predsednik Slovenskega filozofskega društva. Osrednje področje njegove znanstvene, pedagoške dejavnosti in raziskovanja sta filozofija prava in človekove pravice. Predlagal ga je direktor znanstvenoraziskovalnega središča Koper. Izredni profesor dr. Andraž Teršek, doktor pravnih znanosti, zaposlen na treh fakultetah Univerze na Primorskem ter na Evropski pravni fakulteti Nove univerze v Novi Gorici. Znanstvenoraziskovalno, študijsko in publicistično se ukvarja predvsem z ustavnim pravom, pravno filozofijo, človekovimi pravicami in svoboščinami, sociološkimi in filozofskimi vidiki prava, politično filozofijo in psihologijo. Uveljavil se je kot kritičen komentator in analitik. Predlagan ga je dekan Evropske pravne fakultete Nove univerze. Profesorica dr. Verica Trstenjak, doktorica pravnih znanosti, je od leta 2013 profesorica za evropsko pravo na Pravni fakulteti Univerze na Dunaju, predava tudi na Pravni fakulteti v Mariboru in Evropski pravni fakulteti. Težišče njenega raziskovalnega dela je pravo Evropske unije, evropsko ustavno in procesno pravo, pravno varstvo, evropsko civilno pravo, avtorske pravice in temeljne pravice Evropske unije pa tudi področje nevladnih organizacij in slovensko civilno pravo. Predlagal jo je dekan Evropske pravne fakultete Nova Gorica. Mag. Emil Zakonjšek, magister pravnih znanosti, je odvetnik od leta 1991 z nazivom odvetnik – specialist kazenskega prava. V slovenski pravni stroki je prepoznan kot uveljavljen pravni strokovnjak in odvetnik s področja kazenskega prava, še posebej poglobljeno se ukvarja z gospodarskim kazenskim pravom, medijskim pravom v povezavi z osebnostnimi pravicami, s civilnim in gospodarskim pravom. Predlagal ga je upravni odbor Odvetniške zbornice Slovenije. Predsednik Republike je prepričan, da so vsi predlagani kandidati s svojim strokovnim znanjem, dosedanjim delom in izkušnjami primerni za opravljanje predlagane funkcije. Vsi so se javnosti tudi posebej predstavili. To omogoča poslankam in poslancem, da izmed njih izberete tri člane Sodnega sveta Slovenije, ki bodo uspešno in strokovno ter suvereno opravljali to pomembno funkcijo varuha samostojnosti in neodvisnosti sodne veje oblasti. Sedaj pa mi dovolite, gospod predsednik, spoštovane poslanke in poslanci, da ob koncu vašega mandata se v imenu predsednika republike vsem iskreno zahvalim, vsem poslankam in poslancem, še posebej vodjem poslanskih skupin in vodstvu Mandatno-volilne komisije za uspešno in korektno sodelovanje pri posvetovanjih in izpeljavi vseh postopkov imenovanj kandidatov predsednika republike na pomembne državne funkcije. Od skupno 26 predlaganih kandidatk in kandidatov predsednika republike v tem sklicu jih je bilo 23 izvoljenih v prvem krogu glasovanja. To je nedvomno pomemben skupen prispevek k stabilnosti in nemotenemu delovanju osrednjih državnih institucij v Sloveniji. Hvala lepa.
Kandidatno listo je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila komisije dajem besedo predsedniku dr. Mitji Horvatu.
Najlepša hvala za besedo, spoštovani predsednik. Spoštovana gospa Nataša Kovač, generalna sekretarka v Uradu predsednika republike, spoštovane poslanke in poslanci! Mandatno-volilna komisija je na 44. seji 12. 4. 2018 kot matično delovno telo obravnavala kandidatno listo za izvolitev treh članov Sodnega sveta, ki jo je Državnemu zboru 30. 3. 2018 predložil predsednik Republike Slovenije. Predsednik Sodnega sveta je 2. 2. 2018 predsednika Državnega zbora obvestil, da 4. 7. 2018 šestim članom Sodnega sveta poteče mandat, med drugim tudi trem članom, ki jih izvoli Državni zbor na predlog predsednika republike izmed univerzitetnih profesorjev prava, odvetnikov in drugih pravnikov. Predsednik Državnega zbora je razpisal volitve članov Sodnega sveta, ki jih izmed sebe izvolijo sodniki, ki trajno opravljajo sodniško funkcijo, in volitve članov Sodnega sveta, ki jih izvoli Državni zbor na predlog predsednika republike izmed univerzitetnih profesorjev prava, odvetnikov in drugih pravnikov, za četrtek, 19. 4. 2018. Predsednik republike je na podlagi 131. člena Ustave Republike Slovenije ter tretjega in četrtega odstavka 16. člena Zakona o sodnem svetu posredoval Državnemu zboru kandidatno listo, na kateri za tri člane Sodnega sveta, ki jih izvoli Državni zbor, predlaga šest kandidatov, in sicer: dr. Damjana Možino, Andreja Rozmana, dr. Roka Svetliča, dr. Andraža Terška, dr. Verico Trstenjak in mag. Emila Zakonjška. V skladu s prvim odstavkom 12. člena Zakona o sodnem svetu se člani Sodnega sveta izvolijo za dobo šestih let in po izteku te dobe ne morejo biti takoj ponovno imenovani. Drugi odstavek istega člena nadalje določa, da se vsaka tri leta izvolijo dva ali trije člani Sodnega sveta, ki jih izvoli Državni zbor, ter trije člani Sodnega sveta, ki jih izmed sebe izvolijo sodniki, ki trajno opravljajo sodniško funkcijo. Na podlagi 16. člena Zakona o sodnem svetu predsednik republike Državnemu zboru predloži kandidatno listo, na kateri mora biti predlagano število kandidatov večje od števila članov, ki se volijo, vendar največ dvakrat tolikšno, kot je število članov, ki se volijo, volitve pa so tajne. Po seznanitvi s kandidatno listo je Komisija sprejela naslednji sklep: Mandatno-volilna komisija ocenjuje Kandidatno listo za izvolitev treh članov Sodnega sveta kot ustrezno in predlaga Državnemu zboru, da izmed kandidatov na kandidatni listi izvoli tri člane Sodnega sveta. Najlepša hvala.
Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na izvedbo glasovanja za izvolitev treh članov Sodnega sveta. Tretji in četrti odstavek 16. člena Zakona o Sodnem svetu določata, da predsednik republike Državnemu zboru predloži listo, na kateri mora biti predlagano število kandidatov večje od števila članov, ki se volijo, vendar največ dvakrat tolikšno, kot je število članov, ki se volijo. V skladu s prvim odstavkom 16. člena Zakona o sodnem svetu o izvolitvi Državni zbor odloča s tajnim glasovanjem. V skladu s prvim odstavkom 92. člena Poslovnika Državnega zbora vodi tajno glasovanje komisija, ki jo sestavljajo predsedujoči ter štirje poslanci, ki jih izvoli Državni zbor. Predstavniki poslanskih skupin so mi že posredovali predloge za člane komisije, ki vodi glasovanje. To so: dr. Mitja Horvat, Poslanska skupina SMC, gospod Franc Breznik, Poslanska skupina SDS, Miha Kordiš, Poslanska skupina Levica, gospod Ivan Hršak, Poslanska skupina Desus. Član komisije sem tudi sam kot predsedujoči. Pri delu komisije bo sodelovala tudi namestnica generalne sekretarke Jerneja Bergoč. Ali kdo takšnemu predlogu za sestavo komisije nasprotuje? Ne. Če ne, prehajamo na odločanje o sestavi komisije. Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za je glasovalo 68, proti nihče. [[Za je glasovalo 68.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je komisija v predlagani sestavi izvoljena. V skladu s tretjim odstavkom 92. člena Poslovnika Državnega zbora bo poslankam in poslancem glasovnica vročena tako, da pride vsak poslanec k mizi predsedujočega in pove svoje ime in priimek. Glasuje se tako, da se na glasovnici obkroži številka pred imenom kandidata, za katerega se glasuje. Glasuje se za tri kandidate. Glasovnica, na kateri bodo obkrožene več kot tri številke pred imeni predlaganih kandidatov, bo neveljavna. V skladu s petim odstavkom 91. člena Poslovnika Državnega zbora bo neveljavna tudi neizpolnjena glasovnica ter glasovnica, iz katere volja poslanca ne bo jasno razvidna. Veljavna pa bo glasovnica, na kateri bodo obkrožene tudi manj kot tri številke pred imeni predlaganih kandidatov. V skladu s drugim odstavkom 196. člena Poslovnika Državnega zbora bodo izvoljeni tisti trije kandidati, za katere bo glasovala večina vseh poslancev, ki bodo oddali veljavne glasovnice in bodo dobili največje število glasov. Če pri svojem glasovanju trije kandidati ne bodo dobili potrebne večine, se opravi drugo glasovanje, pri katerem se glasuje o tolikem številu kandidatov, kolikor jih je še treba izvoliti. Pri drugem glasovanju se glasuje o tistih kandidatih, ki so pri prvem glasovanju dobili največ glasov. Glasovali bomo v dvorani v glasovalnih kabinah. Poslanke in poslanci bomo izpolnjene glasovnice oddali v glasovalno skrinjico, ki bo v dvorani na mizi ob kabinah za glasovanje. Prehajamo na izvedbo tajnega glasovanja. Prosim poslanke, ki mi boste pomagali pri glasovanju, da se takoj zglasite v sobi 217, kjer boste prejeli volilni material. Glasovanje se bo začelo ob 13.55 in bo trajalo do 14.10. Po končanem glasovanju prosim poslance, ki mi boste pomagali pri glasovanju, da se zberete v sobi 217. Prekinjam 25. točko dnevnega reda in sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 14.50.
Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Nadaljujemo sejo zbora z obravnavo Kandidatne liste za izvolitev treh članov Sodnega sveta. Dovolite, da vam preberem zapisnik o ugotovitvi izida glasovanja za izvolitev treh članov Sodnega sveta. Glasovanje je bilo v prostorih Državnega zbora dne 19. aprila 2018. Razdeljenih je bilo 77 glasovnic, oddanih je bilo 77 glasovnic, neveljavni sta bili dve glasovnici, veljavnih je bilo 75 glasovnic. Kandidati so prejeli naslednje število glasov: dr. Damjan Možina 25 glasov, Andrej Rozman 32 glasov, dr. Rok Svetlič 23 glasov, dr. Andraž Teršek 19 glasov, dr. Verica Trstenjak 44 glasov in mag. Emil Zakonjšek 40 glasov. Na podlagi izida glasovanja sta z večino glasov poslancev, ki so oddali veljavne glasovnice, za člane Sodnega sveta izvoljena dr. Verica Trstenjak in mag. Emil Zakonjšek. Ker pri prvem glasovanju niso bili izvoljeni vsi trije člani Sodnega sveta, izvoljena sta bila samo dva člana, in je treba izvoliti še enega člana, bomo v skladu z drugim odstavkom 196. člena Poslovnika Državnega zbora glede kandidatov, ki pri prvem glasovanju niso dobili potrebne večine, opravili drugo glasovanje. V skladu z navedeno določbo Poslovnika bo drugo glasovanje potekalo o tolikem številu kandidatov, kolikor je še treba izvoliti nosilcev funkcij članov Sodnega sveta. To je o enem kandidatu. Glasovanje bo potekalo o tistem kandidatu, ki je pri prvem glasovanju dobil največ glasov. To je Andrej Rozman. V skladu s tretjim odstavkom 92. člena Poslovnika Državnega zbora bo poslancem vročena glasovnica tako, da pride vsak poslanec k mizi predsedujočega in pove svoje ime in priimek. Glasuje se tako, da se na glasovnici obkroži beseda »za« ali beseda »proti«. V skladu s petim odstavkom 91. člena Poslovnika Državnega zbora je neizpolnjena glasovnica neveljavna. Neveljavna je tudi glasovnica, iz katere volja poslanca ni jasno razvidna. Kandidat bo izvoljen, če bo zanj glasovala večina poslancev, ki bodo oddali veljavne glasovnice. Glasovali bomo v dvorani v glasovalnih kabinah. Poslanke in poslanci bomo izpolnjene glasovnice oddali v glasovalno skrinjo, ki bo v dvorani na mizi ob kabinah za glasovanje. Prehajamo na izvedbo tajnega glasovanja. [[oglašanje iz dvorane]] Postopkovno, gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Jaz bi samo pojasnilo prosil, kako bo potekal postopek naprej, če ta kandidat ne bo izvoljen, ker bi bilo dobro, da nam poveste potem celoten scenarij, da se tudi vemo poslanci odločiti. Hvala.
Dobro, bom. Samo da preberem to do konca, pa bom dal hkrati tudi to pojasnilo. Prosim člane volilne komisije, ki mi boste pomagali pri glasovanju, da se zglasite v sobi 217, kjer boste prevzeli volilni material. Če v tem krogu ni izvoljen ta tretji kandidat, se za preostalo mesto ponovi kandidacijski postopek. [[oglašanje iz dvorane]] Ne, samo tega tretjega. [[oglašanje iz dvorane]] Tako je po Zakonu o sodnem svetu in tu ne morem nič. Glasovanje se bo začelo ob 15. uri in bo trajalo do 15.15. Po končanem glasovanju prosim poslance, ki mi boste pomagali pri glasovanju, da se zberete v sobi 217. Prekinjam 25. točko dnevnega reda in sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 15.30.
Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje. Nadaljujemo s sejo in z obravnavo Kandidatne liste za izvolitev treh članov Sodnega sveta. Dovolite, da preberem zapisnik drugega kroga. Glasovanje je bilo v prostorih Državnega zbora dne 19. aprila 2018. Glede kandidata Andreja Rozmana je bilo razdeljenih 65 glasovnic, oddanih je bilo 65 glasovnic, neveljavnih je bilo osem glasovnic, veljavnih je bilo 57. Za je glasovalo 31 poslancev, proti je glasovalo 26 poslancev. Na podlagi izida drugega glasovanja je Andrej Rozman z večino glasov poslancev, ki so dali veljavne glasovnice, izvoljen za člana Sodnega sveta. Izvoljenima članoma in članici Sodnega sveta čestitam in jim želim veliko uspeha pri opravljanju dolžnosti. S tem zaključujem 25. točko dnevnega reda. Zaključujem 60. izredno sejo Državnega zbora.