[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! A Ház negyedik nyári rendkívüli ülésének első ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntöm kedves vendégeinket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat.Bejelentem, hogy Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes úr a kormány nevében az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 35. § (1) bekezdésében foglaltak alapján az Országgyűlés rendkívüli ülésének összehívását kezdeményezte 2018. július 1617ére és 20ára. Levelének mellékletében megjelölte mindazokat az előterjesztéseket, amelyeknek megtárgyalását kezdeményezi a kormány az Országgyűlés rendkívüli ülésén. A levelet és annak mellékletét a honlapon megismerhetik a képviselők és az érdeklődők. Tisztelt Ház! Szomorú kötelességemnek kell eleget tennem azzal, hogy tájékoztatom a tisztelt Házat arról, hogy Balás István volt képviselőtársunk életének 70. évében elhunyt. A debreceni születésű Balás István az első szabad országgyűlési választásokon Borsod-Abaúj-Zemplén megye 2. számú választókerületében szerzett mandátumot. 1990-től ’93-ig az MDF frakciójában, majd 1993 és ’94 között független képviselőként dolgozott a magyar Országgyűlésben. Megbízatása alatt az Alkotmányügyi, törvényelőkészítő és igazságügyi bizottság alelnöke és a Mentelmi, összeférhetetlenségi és mandátumvizsgáló bizottság alelnöke volt. Politikai-közéleti tevékenysége mellett több mint 30 évig ügyvédként dolgozott. Kérem önöket, hogy néma felállással adózzunk elhunyt képviselőtársunk emlékének. [[A teremben lévők felállva adóznak az elhunyt emlékének.]] Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az MSZP képviselőjeként napirend előtti felszólalásra jelentkezett Bangóné Borbély Ildikó: „Mit ne együnk ma! Mitől is vagyunk veszélyben!?” címmel. Képviselő asszonyé a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársak! Nagyon sokat beszélünk a biztonságról, és akkor itt külön beszélnünk kellene az utóbbi idők botrányai kapcsán az élelmiszer-biztonságról Magyarországon. Néhány ügyet szeretnék kiemelni az elmúlt hónap botrányaiból, amelyek komoly aggodalomra adnak okot, hiszen a szaktárca és a szakhatóság, úgy látszik, egyik ügyben sem állt a helyzet magaslatán, és azóta sem kaptunk megnyugtató válaszokat.Kezdjük a múlt héten kirobbant hírrel, miszerint Tiszafüreden betiltottak, egy vastagkolbászt gyártó cégnél a terméket visszahívták lisztériafertőzés miatt. Azt láttuk a hétvégén, hogy kommunikációban nem volt erős a szaktárca és a hatóság, mert ebben az ügyben nem hallottunk reagálást egyetlenegyszer sem. Majd az elmúlt hetekben többször is hallottunk olyan híreket, hogy Magyarországon büdös, baktériummal fertőzött ásványvizeket kellett visszahívni bizonyos áruházláncokból, boltokból. Az egyik ilyen visszahívás a San Benedetto ásványvízzel kapcsolatos volt, amivel kapcsolatban, hála a jó égnek, a Nébih meg a szaktárca honlapján többször olvashattunk híreket, de láss csodát, a Vivien ásványvízről ami baktériummal volt fertőzve, és Mészáros Lőrinc érdekeltségébe tartozik egyetlenegyszer sem találtunk a honlapon reagálást vagy a kormánytól semmiféle figyelmeztetést a lakosság felé. Itt pedig meg kell említenem, hogy pontosan úgy a Vivien ásványvíz esetében ami félmilliárdos támogatást kapott a magyar kormánytól, mert a MÁV-nál csak Vivien ásványvizet ihatnak a dolgozók, és nagy melegben Vivien ásványvizet osztanak a lakosságnak nem hallottuk, hogy akár ennek a terméknek a visszahívása kapcsán bárki is a kormánytól vagy a szaktárcától megszólalt volna. De ami itt a legfontosabb, és az utóbbi hetekben, napokban a választókat a legfőképpen érdekli, az a lisztériabotrány, ami az utóbbi napokban, hetekben derült ki. A Nébih csak a szerencsétlenségek után lépett, pontosabban akkor, amikor az EU élelmiszer-biztonsági hivatala figyelmeztette, hogy egy magyar cég által csomagolt fagyasztott zöldségek súlyos veszélyt jelentenek, amik már 47 megbetegedést és 9 halálos áldozatot követeltek. Itt a szaktárca megjelentette, hogy azonnal több tonna élelmiszert vonnak vissza a piacról, és kérik a lakosságot, hogy aki ilyen fagyasztott zöldséggel rendelkezik, az vigye vissza a boltokba, ahonnan vásárolta, és kártérítésben részesül. Közben elolvastam minden cikket, amit ezzel kapcsolatban felleltem a napokban, és kezdtem úgy érezni magam, mintha megint a lakosság lenne a hülye. Minden cikk arról szólt, hogy amúgy a megbetegedések többsége azért történt, mert a lakosság és az Európai Unió országaiban voltak olyan elvetemültek, hogy a mélyfagyasztott zöldséget élelmiszerként nyersen fogyasztották el. Utánanéztem, hogy a mélyfagyasztás folyamata hogyan kellene hogy történjen rendes elvárások és a szabályok betartása szerint. Ugyebár, a zöldséget megtermelik, majd beszállítják a hűtőüzemekbe, és ott egy komoly mosáson megy át, majd hőkezelik amit blansírozásnak hívnak , amely során 3-8 percen keresztül forró vízben előfőzik, majd nagyon gyorsan mínusz 18 fok alá lehűtik ezeket a zöldségeket. Tisztelt Képviselőtársaim és Államtitkár Urak! Ezzel nulla százalékra szorítható vissza; ha az adott cégek betartanak minden élelmiszer-biztonsági folyamatot, nulla százalékra szorítható vissza ennek a fertőzésnek az aránya. Hát, nem mi vagyunk a hibásak, ha nyersen akarunk zöldséget fogyasztani. Tudják, mi úgy tanultuk az iskolában, hogy nyersen kellene a zöldséget elfogyasztani, mert a vitamintartalma ekkor a legmagasabb. [[13.10]] Most azt kérdezem önöktől és főleg államtitkár úrtól, mert remélem, hogy ő fog válaszolni , hogy megtetteke minden szükséges intézkedést, úgy kommunikálnake a lakosság felé, ahogy ezt elvárnánk. Mikor hangzik el az, hogy nem mi, fogyasztók vagyunk a hibásak? Mi azt gondolnánk, hogy ha biztonságról beszélünk, akkor Magyarországon csak biztonságos termékeket kaphatunk a boltokban, és a hatóságok elvégzik azt a feladatot, amivel megbízzák őket. Vagy tegyem fel azt a kérdést, hogy lehet, hogy nincs elég szakember, nincs elég megfizetett ember, vagy netalántán nem ellenőriznek elégszer? Nagyon kérem önöket, hogy nyugtassák meg a lakosságot, és most már tényleg olyan közleményeket adjanak ki, hogy tényleg veszélyben vane a megtermelt magyar élelmiszerektől a magyar lakosság, és nem a „migráncsok” által eldobált szendvicsekre fognak hivatkozni hónapokon keresztül, hogy az jelenti számunkra a legnagyobb veszélyt. Várom válaszát, államtitkár úr.
Amennyiben államtitkár úr reagálni kíván, akkor megadom a szót. Farkas Sándor úr következik.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Először is szeretném cáfolni képviselő asszony azon állítását, amely szerint különféle gyorsfagyasztott zöldségek lisztériaszennyezettségére uniós hatóságok világítottak volna rá először. Ezzel szemben az állításom, hogy a mikrobiológiai problémát a magyar élelmiszerlánc-felügyeleti hatóság tárta fel és jelentette az EU-tagországokban működő, az élelmiszerekre és a takarmányokra vonatkozó gyorsvészjelző rendszeren keresztül. A Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal már 2018. március 27-én felhívta a fogyasztók és a közétkeztetők, a vendéglátók figyelmét, hogy az Európai Unió öt tagállamát érintő Listeria monocytogenes betegségek lehetséges forrása egy gyorsfagyasztott csemegekukorica. A hatóság a fertőzésveszély megszüntetése érdekében figyelmeztetett, hogy a gyorsfagyasztott zöldségeket minden esetben alapos hőkezelést követően fogyasszák el. Itt csak meg szeretném jegyezni képviselő asszony állítása kapcsán, habár én nem vagyok szakács és nem vagyok konyhaművész, hogy a blansírozás mint kifejezés a hűtőiparban nem vonatkozik minden egyes zöldségfeldolgozásra, ez egy alapvető tévedés. Ha ugyanis 7-8 fokon kezelünk egy adott zöldséget, az már majdnem, mondhatnám, főtt állapotba kerül, tehát egy olyan hőkezelésen megy keresztül, ami teljesen más állagot és más ízt és élvezetet fog jelenteni a fogyasztó számára. A tájékoztatás az ügyben folyamatos és transzparens. Az ügyhöz kapcsolódó, a lakosságot érintő információk haladéktalanul megjelentek a Nébih honlapján, mint ahogy ez eddig is történt. A baktériumról, a liszterózis megbetegedésről és ennek megelőzéséről a Nébih honlapján „Kérdezz-felelek a liszterózisról” már elérhető volt. A probléma felmerülése óta részletes információkat találhat minden érdeklődő. A kockázatok mértékének megfelelő hatósági intézkedések, a fogyasztók számára érthető kommunikáció, amely jellemzi ebben az ügyben is a Nébih tevékenységét, hozzájárulnak ahhoz, hogy Magyarországon ne alakuljon ki járvány, ne legyen jelentős számú megbetegedés. Szükséges megjegyezni, hogy a Listeria monocytogenes a környezetünkben is előforduló baktérium, többek között nyers zöldségekben is előfordul, jelenléte a nem konyhakész termékekben, valamint egyes konyhakész termékekben is megengedett, de határértékhez kötött. A vizsgálat tavasz óta tart, a lisztéria jelenlétét a kezdetektől tudjuk, de a jelenlét önmagában még nem probléma, ezt nyugodtan állíthatjuk. A megbetegedéseket okozó baktérium és az üzemben talált baktérium genetikai állományának összehasonlításával lehet egyértelműen igazolni, hogy a magyarországi üzemből származó lisztériaváltozat felelőse a megbetegedésért és a súlyos következményekért. Az összehasonlító vizsgálatok elvégzése időigényes folyamat, ebben az európai uniós intézmények segítettek a magyar hatóságoknak. Ennek kapcsán meg kell jegyezni, hogy az élelmiszerláncban fennálló kockázatok csökkentésében nagy szerepe van a fogyasztói ismereteknek, tudásnak. A Nébih felkészült szakemberei segítségével hajtja végre Magyarország élelmiszer-biztonsági stratégiáját, amelynek céljai között szerepel az élelmiszer-biztonsági tudásmenedzsment, valamint a tudáscentrum kiépítése és működtetése. Ezen célkitűzések mentén a jelenleg is zajló folyamatos fogyasztói tájékoztatás segítségével fejleszthető a fogyasztói tudatosság, felkészültség. Hangsúlyozzuk továbbá, hogy az élelmiszer-biztonság elsődleges felelősségét az élelmiszeripari vállalkozó viseli. A hatóság által megtett intézkedések az előállítói felelősségvállalással együtt garantálják, hogy a nem biztonságos élelmiszerek ne kerülhessenek forgalomba, vagy ha ezek már forgalomba kerültek, azokat azonnal vonják a ki a piacról. Az elmúlt hetekben valóban ismertté vált akár az ásványvíz példája, amit ön is említ, vagy azon tejipari terméket előállító cég működésének a felfüggesztése, ami szintén az elmúlt héten megtörtént. Úgy gondolom, hogy ezek az intézkedések mind nagyban hozzájárulnak ahhoz, hogy ne elriasszuk, hanem biztonságot teremtsünk a magyar élelmiszeripari termékek forgalmazása és fogyasztása iránt. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett az LMP képviselőcsoportjának vezetője, Szél Bernadett képviselő asszony: „Hogyan lesz Magyarország válságálló?” címmel. Öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Nem is olyan régen, még a választások előtt a kampányban azt hallottuk elég sokat a Fidesztől, hogy ha megállítjuk Soros Györgyöt, akkor semmi sem veszélyezteti Magyarország sikerét, Magyarország jövőjét. Azonban valami megváltozhatott, mert az elmúlt hetekben egyre többet hallunk bizonyos szürke felhőkről és a közelgő világpiaci válságról.Nagyon tanulságos elemezni a kormány kommunikációját, amelynek nagyjából az a lényege, hogy ők már most megvédték Magyarországot a még ki nem tört válságtól. A mostani napirend előtti felszólalásomban arra szeretnék rámutatni, hogy ez mennyire nincs így, és hogy több helyen mennyire hazudnak, torzítanak azok a fideszes politikusok, akik ezt állítják. Egy dologban egyetértünk: hogy recesszió jöhet. Sőt, én azt mondom, hogy köszönhetően az önök elmúlt nyolc évének, ha itt recesszió lesz, Magyarország éppolyan sérülékeny lesz, mint anno volt az önök szocialista elődeinek a kormányzása idején. Egy különbség azonban mindenképpen van: hogy ezért most nem a szocialisták fognak felelni, hanem a Fidesz és a KDNP. Nézzük meg, hogy a kormány felkészülése pontosan miből állt. Fogták magukat, és 50 milliárd forinttal megemelték a tartalékot. Erre szakemberek azt mondják, hogy ez pótcselekvés, de igazából még pótcselekvésnek is kevés. Azonban ha megvizsgáljuk, hogy mi van ezen a pótcselekvésen túl, akkor azt tudom mondani, hogy a helyzet még ennél is elkeserítőbb. Nagyon régóta nézzük ebben az országban azt a történetet, hogy megy a felelőtlen osztogatás-fosztogatás, kampányolás, rengeteg pénzt elköltenek saját magukra a politikusok, és utána jönnek a megszorítások. [[13.20]] És a megszorítások itt vannak ebben a Házban, ugyanis az a költségvetés, amit hamarosan vélhetően meg fog szavazni a Fidesz és a KDNP, egy megszorító költségvetés. Én az elmúlt években nagyon sokat beszéltem arról, hogy Magyarország nem lesz versenyképes, ha nincs kiváló oktatásunk. Önök a fülük botját se mozdították. Most már kongatják a vészharangot azok a szakemberek, akik egy kicsit felelősebben viselkednek, mint a kormánypárti politikusok, és kimondták, ha így megy tovább, akkor 2025-re nem lesz Magyarországon elég tanár egyáltalán nem lesz tanár. Kritikus állapotban van már most is az oktatás. Mi dupláztuk volna azt, amit a magyar költségvetésből erre a területre tudunk fordítani. Viszont most hallgattam, hogy a jelenlegi miniszterelnök arról beszél, amiről én is beszéltem és beszélek nagyon sokat, hogy itt magas hozzáadott értékű munkahelyeket kell létrehozni. Hogyan akarnak önök magas hozzáadott értékű munkahelyeket létrehozni, ha az oktatást nem finanszírozzák, tisztelt képviselőtársaim? Ugyanis a költségvetésben, amiről önök hamarosan szavazni fognak, reálértéken jövőre kevesebb jut oktatásra, mint eddig. Ez egy katasztrófa! Önök arról beszélnek, hogy sikeresek akarnak lenni az Unióban, sőt a legsikeresebbek. Mégis hogyan? teszem fel én a kérdést, ha pont a legfontosabb területre nem szánják rá a pénzt. Túl azon, hogy a megszorítások költségvetését akarják önök megszavazni, ki kell mondjuk teljesen őszintén, hogy az elmúlt nyolc évben önök nem tudták a magyar gazdaságot a saját lábára állítani. Sőt, egyre inkább a fejlett országok összeszerelő üzeme lettünk. S hiába látják ezeket a problémákat, igazából nem változtattak rajta. Már volt olyan, aki elismerte, hogy valóban probléma az, hogy ha ennyire függünk az autóipartól. Mert melyik az az iparág, melyik az a szektor, amit egy válság legelőször ér el? Az autóipar. Mitől függ legjobban Magyarország? Az autóipartól. S akkor önök folyamatosan Moszkvába járnak különböző ürügyekkel, meg jönnek ide a moszkvai politikusok, és megépítenek egy olyan atomerőművet, ami egyrészt drága, másrészt fölösleges, harmadrészt pedig kifejezetten veszélyes. Pedig ebből a pénzből az elmúlt évek legnagyobb infrastrukturális beruházását lehetett volna létrehozni Magyarországon. Le tudnánk szigetelni rengeteg magyar család otthonát, amit anno 2010-ben még önök is mondtak. Úgy mondom, hogy mindenki megértse, hogy ha a magyar cégek magyar munkavállalói magyar alapanyagokból újítják fel a magyar családok házait és otthonait, abból válságálló munkahelyek jönnek létre és a pénz az országban marad. Ehhez képest önök orosz pénzből, orosz technológiával építenek egy olyan atomerőművet, ami ezer szállal egy másik birodalomhoz kapcsolja ezt az országot. Ez nem szuverenitás, és ez nem válságálló munkahely. A másik pedig, hogy önöknek minden lehetőségük meglett volna arra, hogy egy innovatív új szektort hozzanak létre Magyarországon, a megújuló energia szektorát ez a XXI. század. Mindenki, aki nyertes ebben a világban, az okosforradalomra szavaz, és abba az irányba megy, ahol megújuló energiákat használnak. Rengeteg magyar fiatal megy el ebből az országból, mert nem atomerőművel akarnak dolgozni, hanem megújuló rendszereket akarnak fejleszteni. És ha nem külföldi cégeket tömnének ki a stratégiai megállapodásokkal, hanem magyar kis- és középvállalkozásokat segítenének, az válságkezelés lett volna. Önök ezeket mind elmulasztották. Köszönöm.
Cseresnyés Péter államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Frakcióvezető Asszony! Amíg hallgattam önt, azt állapítottam meg, hogy nehéz egy olyan képviselővel párbeszédet vagy éppen vitát folytatni, aki az elemi tényeket letagadja vagy nem ismeri. Mert amikor ön arról beszél, hogy nem felkészült a magyar gazdaság egy esetleges hangsúlyozom, esetleges nehezebb helyzetre, akkor nincs tisztában azzal, hogy a volt szövetségesei milyen helyzetet teremtettek 2008-ra, 2009-re, és honnét kellett ezt az országot kivezetni úgy, hogy két-három év után egy folyamatos gazdasági növekedést és erre különböző statisztikai adatok vannak lehetett elérni. Állítom, hogy a magyar gazdaság felkészült arra, hogy tovább fejlődjön, tovább lépkedjen előre, tovább növelje teljesítményét mind a foglalkoztatás, mind a gazdasági mutatók tekintetében. Éppen azért kell most felhívni a figyelmet arra, hogy jöhetnek olyan idők, amikor nehezebb időszak jön egy-egy nemzetgazdaságra. Fel kell készülni erre, nem úgy, mint 2008-ban, ahogy az akkori szociálliberális kormány, az önök szövetségesei felkészületlenül várták azt az időszakot. A kormányzat, ahogy ön is mondta, tartalékképzéssel és a gazdaság további erősítésével, a gazdaság résztvevőinek az erősítésével, megerősítésével készül fel arra, ha véletlenül valamit meg kell oldani úgy, hogy közben a gazdasági fejlődés Magyarországon ne torpanjon meg. Azonban most, ebben az időszakban a jelenlegi kormányra nem az a feladat hárul, hogy kezeljen egy válságot, hanem az, hogy időben felkészüljön egy esetleges hangsúlyozom, esetleges válság kezelésére. Azt gondolom, egy kormányzat, egy kormányzati politika felelősségét és felelősségteljes gondolkodását az bizonyítja, hogy előre gondolkozik, előre próbál tervezni, és ha véletlenül valamilyen nehézséget lát a közeljövőben vagy a távolabbi jövőben, arra felkészíti mind a társadalmat, mind pedig a gazdaságot. A helyzet nem így volt körülbelül tíz éve. Magyarország ugyanis ma egy erős és gyarapodó állam. Nem magától lett ilyen, kellett hozzá a magyar emberek kitartó munkája és nyolc év következetes támogató gazdaságpolitikája is. Ezen az erős Magyarországon a foglalkoztatás rekordokat dönt. Hogy eredményeket mondjak és bizonyítsam azt, hogy a kormányzat tudja, hogy mit csinál: a bérek évek óta, közel hat éve folyamatosan emelkednek, és nem nominálisan, frakcióvezető asszony, hanem reálértékben emelkednek a bérek. A segély helyett munkából élő magyarok szakértelmére világelső vállalatok számítanak. Tehát azt, amit ön itt fölhozott, hogy egy összeszerelő üzem lett Magyarország, visszautasítom. Magyarországon kimondottan a jól képzett szakembereket keresik, a magas tudással rendelkező szakembereket pedig rögtön elhelyezik európai szintű fizetéssel bizonyos kutatóintézetekben vagy fejlesztő cégeknél. A gazdasági növekedésünk pedig évek óta Európa élvonalába tartozik. Ezzel együtt az államadósságunkat is folyamatosan csökkentettük, és a kormányzati ciklus végére szeretnénk 60 százalék körülire szorítani mindezt. Az elmúlt nyolc évben a családok, az erős társadalom alapegységei minden támogatást megkaptak ahhoz, hogy gyarapodjanak, gyermeket vállaljanak, otthont teremtsenek, vállalkozást alapítsanak adókedvezményekkel, amit a család fenntartására, a gyermekek nevelésére tudtak fordítani. Adókedvezményként, otthonteremtési kedvezményként ez a támogatás töretlenül fennmarad, sőt emelkedik a 2019-es költségvetésben is. A magyar családok ráadásul már nem kiszolgáltatottjai a bankoknak és a devizában felvett hiteleiknek, nem fenyegeti őket az árfolyam-változtatások kockázata. Ez is egyike azoknak a döntéseknek, tisztelt képviselő asszony, amit például ön és az ön pártja sem szavazott meg. Egyébként el kell mondani, hogy ha figyelte volna az elmúlt hét híradásait, láthatta volna, tapasztalhatta volna, hallhatta volna azt, hogy minden terület, minden ágazat több pénzből tud gazdálkodni, mint az elmúlt évben. Tehát vissza kell utasítanom azt az állítását is, amellyel ön ezt tagadta. Tehát azt lehet mondani, hogy ez a költségvetés a biztonságos növekedés költségvetése lesz. Továbbra is fennmarad az ehhez szükséges szigorú és fegyelmezett költségvetési politika, ezzel tudjuk majd biztosítani azt, hogy az államadósság szintje folyamatosan, évről évre csökkenni fog, ami azt jelenti, hogy több pénz marad a gazdaság fejlesztésre, és több pénz marad az emberek, a családok kasszájában is. Természetesen kellő óvatossággal tesszük a költségvetési tervezést, hogy mindaz a folyamat, ami elindult 2012-13-ban, folytatható legyen. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
A Párbeszéd képviselőcsoportja nevében Burány Sándor képviselő úr kért szót: „A helyzetről” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Július 11-én szörnyű tragédia történt az országban. Július 11-én egy magából kivetkőzött, a végsőkig elkeseredett négygyermekes családapa meggyilkolt egy 44 éves családsegítő háromgyermekes családanyát. Ez önmagában is szörnyű tragédia. Engedjék meg, hogy az áldozat családtagjainak, szeretteinek innen is részvétünket fejezzük ki. Ugyanakkor ez a szörnyű tragédia kell, hogy tanulságok levonására késztessen mindannyiunkat. Szembe kell néznünk a helyzettel, amely sokkal kevésbé rózsás, mint ahogy azt az elnagyolt statisztikai adatok hirdetik. Ez a gyilkosság, ez a tragédia mint cseppben a tenger tükrözi vissza azt a helyzetet, azt a magyar helyzetet, amely egy kettészakított társadalomról szól, végsőkig elkeseredett emberekről szól, és ez az elkeseredés, reméljük, utoljára, de mindenesetre először gyilkosságba torkollott. [[13.30]] Ez a helyzet minden oldalról megoldást kíván. Megoldást kíván az elkeseredett emberek oldaláról is. Hiszen egy pillanatra sem felejthetjük el, hogy mintegy 120 ezer olyan család van jelenleg is az országban, amelynek 90 napon túli hiteltartozása van; bármelyiküket fenyegetheti a kilakoltatás veszélye. Itt is ez az ok húzódik meg az elkeseredett és egyébként semmivel sem menthető gyilkosság mögött. Gondoljunk bele azoknak az embereknek a helyzetébe, akiknek alacsony jövedelmük van, vagy éppen elveszítik a jövedelmüket, hiteltartozásuk miatt ugrik a lakás, és a szociális szakma nem tud mit tenni, a gyermekvédelmi rendszer nem tud mit tenni, elveszi a gyermeküket is, hogy legalább a gyermeket mentsék ebből a kilátástalan helyzetből. Ismerjük mindannyian, hogy a helyzet korábban is torkollott számtalanszor verbális agresszióba. A helyzet tragédiája, hogy ezt az eddig verbális agressziót pont azoknak az embereknek kellett elviselniük, akik a szanaszét szakadozott szociális háló végén még mentik a menthetőt, még megpróbálnak az utolsó utáni pillanatban is segíteni a rászorultakon. És pont rajtuk vezetik le ezek az emberek a dühüket, és fordulnak azok ellen, akik utolsóként az országban, hivatalból megpróbálnak segíteni. Tűrhetetlen a helyzet. A kettészakadt társadalomban egyre inkább tudomásul kell vennünk, hogy a jó átlagok mögött az húzódik meg, hogy a felső tízezer egyre jobban keres, miközben a mélyben nagyon sokan élnek dolgozói szegénységben. Mert nem felejthetjük el az érem másik oldalát. Azoknak a szociális munkásoknak, azoknak a családsegítőben dolgozóknak, akik valóságos hősök, és megpróbálják menteni a menthetőt, a nettó átlagkeresete nem éri el a 120 ezer forintot havonta. Alig vannak jobb helyzetben azoknál, mint akiken próbálnak nap mint nap áldozatos munkával segíteni. Ez a helyzet is tragikus, ez a helyzet is megoldást kíván. És végül itt már valószínűleg védelemre is szükség lesz, hiszen ha az ilyen típusú támadások, ne adj’ isten, tragédiák szaporodnak, akkor ezek az emberek a szociális munkásokról, a családsegítőkről beszélek nemcsak egzisztenciálisan vannak veszélyhelyzetben, hanem ténylegesen is, fizikai, testi épségüket tekintve is. Többféle megoldás kell. Először is nem szabad hagyni, hogy családok százezrei ilyen kilátástalan helyzetbe kerüljenek. Másodszor: meg kell becsülni a szociális szféra dolgozóit, azokat, akik éhbérért próbálnak menteni embereket, még azon a határon túl is, amikor úgy tűnik, hogy már semmi remény nincs. S végül, de elsősorban, ahogy javasoltuk, július 11-ét, a tragédia napját a családsegítők napjává kell tenni. Erre benyújtottunk egy határozati javaslatot. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Rétvári Bence államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azt hiszem, mindenkit megrázott az országban ez a történet. Hiszen egy olyan embert ért támadás, aki az életét arra tette föl, hogy másokon segítsen. És akin segíteni akart, sok száz másik emberrel együtt, akik nyilván azok közé tartoztak, akiknek ott, a környéken segített, pont ő támadt rá, pont ő oltotta ki az életét. Nem tehetett semmit arról, amilyen helyzetbe került az illető, de mégis ő volt az, aki utána árván hagyott, emlékeim szerint három gyermeket.Az EMMI a saját halottjának tekintette ezt a munkatársat, és természetesen a családjának a következőkben igyekszünk minden segítséget megadni ahhoz, hogy ez után a tragédia után valamiképpen, akár emberileg, akár anyagilag talpra tudjanak állni. Ezzel természetesen kifejezzük nemcsak együttérzésünket az irányukba, hanem a megbecsülésünket mindenki irányába, aki hasonló munkát végez. Azt hiszem, tényleg, segítőre támadni, ártatlan emberre támadni, ilyen agresszíven fellépni mindenki számára megrázó, és azt hiszem, egy ország érez együtt most azokkal az árvákkal, akiket ez a szociális segítő maga után hagyott. Ebben, azt hiszem, minden jóérzésű ember egyetért. Nyilván azokkal az állításokkal, amiket ön ennek a magyarázataként felhozott, képviselő úr, azzal viszont vitatkozni kell. Különböző módszertanok vannak arra, hogy a szegénységet miként mérik, a társadalmi különbségeket miként mérik. De van egy olyan elfogadott módja, amelynek alapján az összes európai statisztikai hivatal, az Eurostattal együttműködve, pontosan azt méri, hogy mekkora a mélyszegénységben élők aránya, hogy pontosan mennyi azoknak a száma, akik tényleg nagyon nehéz helyzetben vannak, hasonlóan ehhez a családhoz. És itt bizony egy nagyon erős pozitív tendencia indult meg Magyarországon 2010 és ’12 között. Hiszen azoknak a mélyszegénységben élőknek a száma, akik a különböző módszertanok alapján egyaránt érintettek voltak a jövedelmi szegénységben, a súlyos anyagi nélkülözésben és alacsony munkaintenzitású családban éltek, ez három szakmai fogalom, amit az európai statisztika használ, tehát ezek száma 500 ezer volt 2010-12 környékén, mára alig több mint 100 ezer, összességében 125 ezer fő. Tehát 375 ezerrel csökkent azoknak az embereknek a száma, akik nagyon nagy reménytelenségben vannak, akik nem tudnak a holnapra gondolni, mindig csak az aznapot próbálják meg továbbélni. Ez nem önmagától alakult így, hiszen lehet sokféle számítással vitatkozni, főleg a statisztika terén, de azért tendenciákat ezek egyértelműen kimutatnak, és ráadásul brüsszeli módszertan alapján teszik ezt, tehát önök is kevésbé tudnak ezzel vitatkozni. Ez nem önmagától alakult így, hanem ebben benne van az a 750 ezer, 730 ezer új munkahely, amely sok-sok családnak segített a napi nélkülözésből, a tervezhetetlenségből legalább havonként tervezni tudni azzal, hogy nem segélyből, hanem munkából tudnak megélni. Sokaknak segített a devizahitelezésből való kikecmergés, kijutás lehetősége, akár a végtörlesztéssel, akár az árfolyamgáttal, akár a forintosítással, akár az ócsai lakóparkkal vagy más módon. Igyekeztünk mindenféle helyzetben lévő embernek segíteni, azt hiszem, főként az utóbbi hetekben lehetett látni, hogy mekkora segítség volt az árfolyamrögzítés a korábbi devizahiteles családoknak, hiszen most már csak a hitelek 1-2 százaléka devizaalapú hitel. Ezeknek a családoknak többszörösen nagy segítség volt a rezsicsökkentés. Hiszen náluk korábban nagyobb részét tette ki a lakásfenntartással kapcsolatos költség, és országos szinten is sok százezerrel kevesebb embernek jelent problémát a lakhatással kapcsolatos költség előteremtése, a lakbéré, a rezsié, a kifűtésé. És azt is tudjuk, hogy itt ezermilliárdos nagyságrendű az az összeg, ami most már nem a multinacionális cégek profitjában landol, hanem ennyivel olcsóbban tudják az emberek fenntartani saját lakásukat. És az is fontos volt az ilyen helyzetben lévő emberek számára, hogy a szociális és gyermekjóléti szolgálatok számát összességében megnégyszereztük, sokkal több emberhez jut el az ilyesfajta segítség, gyermekes családokhoz. Az is fontos volt, hogy tudjuk, az itt dolgozóknak nagyon alacsony a bére, ezért vezettünk be 2014-ben egy ágazati bérpótlékot, rá másfél évvel egy ágazati bérkiegészítést. Itt sokak bérét megtoldotta a szakmunkás-minimálbér emelése is. Most már jóval többet keresnek; mi is tudjuk, hogy van ezen még mit emelni, de összességében mégiscsak bérpótlékkal, bérkiegészítéssel, egyéb intézkedésekkel 65 százalékkal többet keresnek. Az is fontos, hogy az ilyesfajta közfeladatot ellátó személyek védelmében az elfogadott új büntető törvénykönyv is a lehető legszigorúbban lép föl. Európa egyik legszigorúbb, ha nem a legszigorúbb európai büntető törvénykönyve az, amit a magyar parlament elfogadott. Ebben az esetben is fokozott védelmet jelent azoknak, akiket így megtámadnak. Vitatkozom tehát azzal az állítással, hogy kettészakadt volna a társadalom. Magyarországon szerencsére egyre többeknek van esélyük a felemelkedésre. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
A DK képviselőjeként Arató Gergely jelentkezett napirend előtti felszólalásra: „Erdogan nyomában: a jogállam és a szabadságjogok felszámolása” címmel.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Magyarország üdvözli, hogy Törökországnak sikerült egy olyan alkotmányos reformot végrehajtani, ami minden korábbinál stabilabbá teheti Törökországot mondta Orbán Viktor a NATO-csúcson arra, hogy Erdoğan elnök úr alkotmányba foglalta a saját örökké tartó teljhatalmát; mint a demokratikus ellenzékinek igazán nem nevezhető Magyar Idők írta: Erdoğan szultánná vált.Az illiberális gondolkodás már csak ilyen, a diktátor hatalmának stabilitását összekeveri az ország stabilitásával. Milyen is ez az új berendezkedés Törökországban? Hadd mondjak néhány dolgot. [[13.40]] 80 ezer ember ül politikai okok miatt börtönben, jelentős részük érdemi bírósági eljárás nélkül. 150 újságírót csuktak le, többeket életfogytiglanra ítéltek azért, mert a kormány korrupciós ügyeiről írtak, és mert állítólag tudat alatt kormányellenes üzeneteket küldtek. Gondolom, önöknek az is nagyon csábító a török példában, hogy nemcsak civil szervezeteket, hanem ellenzéki vezetőket is lecsuktak. Bizonyára önök sem szívesen hallgatnak itt ilyen kritikus felszólalásokat. És persze az is komoly párhuzam, hogy ott is azzal vádolják azokat, akiknek nem tetszik a kormány, hogy Gülen ügynökei, aki ugyanúgy Erdoğan mentorából vált főgonosszá, ahogy Soros György az önök mentorából lett minden gonoszság forrásává. És hát persze azt is el tudom képzelni, az is rokonszenves a török példában, hogy Erdoğan elnök a saját vejét nevezte ki az államkincstár élére. Bizonyára itt is valakik számára vonzó lenne, ha Tiborcz István kezében vesztené el közpénzjellegét a befizetett adónk. Arra a hasonlóságra pedig már nem is szeretnék kitérni, hogy Erdoğan is egy rendkívül tisztességtelen, csalásokon alapuló népszavazáson, majd választáson szerzett minimális többségét formálta át korlátlan hatalommá, akárcsak önök. Nem kétséges, Orbán Viktor nemcsak szavakban, hanem tettekben is Erdoğan legjobb magyar tanítványa. Érdemes megnézni, hogy milyen törvényeket kívánnak önök megszavazni ezen a héten csak ezen az egy héten. Önök félnek mindentől, ami a demokrácia alapját jelenti, a szólás szabadságától, a gyülekezés szabadságától, a tisztességes és szabad választásoktól. Ezért aztán módosítják a gyülekezési törvényt, bevezetnek egy olyan szabályt, egy olyan szabályozást, ami szerint, ha négy-öt magyar összehajol, és kicsordul fájdalmukból egy ifjú, ősi könny, akkor ez már gyülekezésnek minősül, engedélyhez kötött, és komoly rendőrségi bírságokkal sújtható. Bevezetnek egy olyan gyülekezési törvényt, amelyik alapján bármelyik gyülekezés betiltható lesz a közlekedés rendjének sérelmére vagy éppen a magánélet védelmére hivatkozva. Rákosi Mátyás mosolyog a sírjában, pláne akkor, amikor önök még kommunistáznak is mindehhez. Önök úgy akarják megváltoztatni a választási törvényt is, hogy tovább nehezítse az ellenzéki pártok esélyeit. Mintha nem lenne elég, hogy a közmédiától az önkormányzatokon át a lopott pénzből felvásárolt médiáig, mindent felhasználtak eddig is arra, hogy egyenlő feltételeknek a csírája se maradjon meg a választások szempontjából. Most lényegében törvényileg akarnak betiltani egy egyoldalúan előterjesztett és elfogadott törvénnyel minden olyan eszközt, amivel az ellenzék eddig még élni tudott a választási kampányban. Külön szépsége ennek a javaslatnak, hogy mostantól kezdve a határon túliaknak sem kell már kampányolniuk még addig se, mint eddig, hiszen lehetővé teszik azt, hogy bármilyen borítékban beérkezett szavazat érvényes legyen, így az önök határon túli csatlósai innentől kezdve minden különösebb strapa nélkül hamisíthatják a határon túli magyarok nevében a szavazatokat, a lebukás minimális veszélye nélkül. [[Dr. Rétvári Bence: Felháborító! Gréczy Zsolt: Ez az igazság! Soltész Miklós: Szégyelld magad!]] Hasonló a helyzet a magánélet védelmében is. Önök szívesen beszélnek a magánélet védelméről, de ez alatt persze nem a polgárok magánéletét értik, hanem az önök magánéletét, a saját magánéletüket; azt a magánéletet, amit meg akarnak védeni a tüntetőktől, és meg akarnak védeni a sajtótól. Mert el akarják titkolni azt, hogy milyen módon fonódik össze az önök köz- és magánéletében a korrupció. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Törökországnak az uniós csatlakozás lehetőségébe került a jogállam és a demokrácia leépítése. Biztosak lehetünk abban, hogy Magyarországot sem venné fel az Európai Unió ma, ha most jelentkezne. Az a szerencse, hogy persze kikerülni nehezebb onnan, mint bekerülni volt, de hosszú távon a demokrácia és a jogállam további leépítése, a szabadságjogok korlátozása Magyarországnak az Európához való csatlakozásába fog kerülni. Köszönöm szépen, elnök úr, hogy meghallgattak. [[Taps a DK soraiból.]]
Völner Pál államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársunktól hallhattunk sokfélét. Azért az alapvető tényekről annyit, hogy Törökország ma is a NATO tagállama, korábban az Unióhoz is csatlakozási tárgyalásokat folytatott, amit a németek nem támogattak, és ezért az most nem olyan erősen merül fel. Elfeledkezik róla, képviselő úr, hogy ott az elmúlt időben egy katonai puccs is lezajlott vagy puccskísérlet , ami azért egy kicsit megkülönbözteti őket a mi viszonyainktól. Elfeledkezik képviselő úr arról, hogy az, hogy migránsok milliói nem tudnak 2015-höz hasonló módon átzúdulni Magyarország felé, ez jelentős részben a török kormányzatnak is köszönhető. Megemlítette ugyan, hogy egy népszavazáson történt meg az új elnöki jogkör kibővítése, amit gyakorlatilag tiszteletben kell tartani azoknak, akik a szavazásokat tiszteletben tartják. Tehát Törökországgal kapcsolatban, talán Gülen nevét is említette, nyilvánvalóan önöknek nagyon tetszik ez a háttérből történő befolyásolás, amit ők felvetnek, és ezeket szabadon kellene hagyni burjánzani minden országban. Mi Magyarországon ezekkel sem szimpatizálunk természetesen, hogy külső befolyással, politikai kontroll nélkül, választói kontroll nélkül történjenek. Tehát lehet mondani, hogy Törökországban nem minden tökéletes, ezt el lehet fogadni [[Korózs Lajos: Semmi!]] , de nem hiszem, hogy ön a legavatottabb arra, hogy az ottani körülményeket vitassa. Főleg, mondjuk, az akkori időszakkal összevetve, mikor a Gyurcsány-kormány idején Magyarországon megemlékező tömegre vezényeltek lovasrohamot, gumilövedékkel lőtték azokat az embereket, akik gyakorlatilag békés megemlékezők voltak. Az akkori gyülekezési törvénynek a hiányosságait kihasználva ugye, a gyülekezési törvényről is beszéltünk egy, hogy úgy mondjam, radikálisabb tüntető tömeget rátoltak egy október 23-i megemlékező tömegre, és ennek ürügyén, aki élt és mozgott, megverték. Gyakorlatilag elhurcolták az embereket, rendőri őrizetbe vették, sőt bíróságokról is sokat beszélünk első fokon nagyon sok bírósági döntést is kreáltak ennek a legitimizálására. Nagyon jól emlékszünk, hogy országgyűlési képviselőt is megvertek ebben a rendőrattakban, aki kórházba került. Akkor az egyik frakcióvezető az akkori kormánykoalícióban Mártíriusznak nevezte a képviselőt, ami a cinizmusnak a legmegengedhetetlenebb formája, és önök fegyvertársak voltak. Ami a szólásszabadságot, a gyülekezési jogot illeti, nagyon jól tudja, képviselő úr, itt a lefolytatott vitákban is többször elhangzott, három éve vagy 2008-tól is számíthatóan alkotmánybírósági kötelezettsége a parlamentnek, hogy ebben a tárgykörben törvényt alkosson, miután alkalmazhatatlan az a keretszabály, ami 1989-ben, még a pártállam idején született. Lehet, hogy ez önöknek szimpatikus, nekünk már kevésbé, és gyakorlatilag teljesen nyugat-európai mintákat követve sikerült egy olyan szabályozási keretrendszert kialakítani, amely lehetővé teszi a jövőben, hogy ne kelljen olyan eszközökhöz nyúlni, amit önök alkalmaztak annak idején, tehát ha netán valaha másik kormány lesz, nem áll rendelkezésükre kétes értelmezéseknek az alkalmazása. A másik, itt a legitimitásról is sok szó esett: emlékeztetni szeretném képviselő urat, hogy a Demokratikus Koalíció a mi statisztikai adataink szerint 5,4 százalékot kapott [[Gréczy Zsolt: Az önök statisztikája szerint igen. Arató Gergely: Szerény a statisztika.]] a választásokon, és mindazon tények ismeretében, ami az országban fellelhető, a Fidesz kormánykoalíciója 50 százalékot. Említette, hogy korlátozni akarják az ellenzéki véleményeket, az ellenzékiek szereplését a választásokon. Gyakorlatilag a teljes szabályozásról az állapítható meg, hogy a kamupártoknak befellegzett. [[Gréczy Zsolt: Ti hoztátok létre őket.]] Lehet, hogy önök is abba az irányba tendálnak, és ez nagyon sérelmes az önök számára, de sajnos ezt meg kellett tennünk, mert ez egy elvárás volt. Arról nem tehetünk, hogy az előző ciklusban kétharmad híján, ellenzéki együttműködés hiányában nem tudtuk ezeknek a visszaéléseknek elejét venni. A borítékokról pedig annyit amit itt képviselő úr említett , hogy a jelenlegi szabályozás szerint, az elfogadás előtti szabályozás szerint sem volt meghatározva, hogy milyen borítékban kell visszaküldeni a szavazatokat. Éppenséggel megint csak azt mondom, hogy a bírói tág körű jogértelmezés tette szükségessé, hogy egyértelműen szerepeljen a törvényben, hogy ezt hogyan is kell érteni. Ami pedig a határon túli csatlósok kifejezést illeti, ezt mély megvetéssel vissza kell utasítanom, önök ugyanott tartanak, mint 2004. december 5-én. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Ugyancsak napirend előtti felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel képviselő úr, a Jobbik részéről: „Magyarország mikor rendezi a károsultak helyzetét?” címmel. Képviselő úré a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nem tudom elítélni a kormányoldalt, amikor mély megvetéséről ad tanúbizonyságot egyes balliberális véleményekkel kapcsolatban, ugyanakkor van itt egy közös történelmi bűn, amit balliberálisok és a jelenlegi kormányzat lényegében együttesen követett el vagy hagyott elkövetni: a devizahitel-károsultak helyzetének a rendezetlen mivolta. [[13.50]] Ugyanis 2001-től datálható módon, amikor a szellemet kiengedték a palackból, és az egyoldalú szerződésmódosításokat lényegében lehetővé tették egy különböző színezetű, kormányokon átívelő folyamat , és miközben a balliberálisnak nevezett erők hagyták ezt az egész elképesztő nemzeti sorstragédiát kiterebélyesedni, felszaporodni ezt a hitelállományt, 2010-től lényegében csak aszpirint adtak a haldoklónak, a helyzet kozmetikázására került sor, de lényegi beavatkozásra, megoldásra nem. Jelen pillanatban ott tartunk, hogy jóval százezer fölötti a legalább 90 napos lejárt tartozással rendelkezők köre, és azt is láthatjuk, hogy a kilakoltatási moratóriumot a Jobbik nem tudta elérni már a meghosszabbítását ennél a kormánynál, ezért a kilakoltatások folyamatosan zajlanak. Ezzel párhuzamosan pedig horvát szomszédaink nemcsak azt bizonyították, hogy a vb-n erőteljes a védelmük, hanem bizony azt is, hogy a pénzéhes kereskedelmi bankokkal és pénzügyi hiénákkal szembeni védekezés is az erősségük, legalábbis Magyarország Kormányához képest. Látható, hogy a legfelsőbb kereskedelmi bíróság döntése, amely lényegében az úgynevezett devizahiteles konstrukciók semmisségét mondta ki, 120 ezer ottani hitelkárosult helyzetét teszi rendezhetővé, nagyságrendileg, fejenként, egy átlaggal számolva, 4 millió forintnyi visszatérítés mellett. A helyzet pikantériáját adja, hogy az ottani devizahitelezésben részt vevő bankok között megtaláljuk azt az OTP-t is, amelyik feltehetően most hozzá fog járulni a horvát hitelkárosultak helyzetének rendezéséhez, miközben nem vállal érdemi részt saját honfitársaink, a magyar károsultak élethelyzetének rendezésében. És egészen elképesztőnek tartom azt, hogy a Fidesz-KDNP egyes államtitkárai és miniszterei szó szerint hazudtak a magyar parlamentben, amikor arról esett szó, hogy miért kellett nekik 256 forintos piaci árfolyamon forintosítaniuk ezeket az úgynevezett hiteleket, ha már nem tágították a jogszabályi kereteket olyan szélesre, hogy mondjuk, a horváthoz hasonló döntés bekövetkezhessen Magyarországon is. A fideszes miniszterek, illetve államtitkárok rendre az Alkotmánybíróság és a Kúria idevágó határozataira hivatkoztak, amikor azt próbálták indokolni, hogy a 160 forinton felvett hiteleket miért akarták ők tehát még egyszer mondom, nem mi, a fideszes képviselők 256 forinton forintosítani. Csak az a helyzet, hogy az Alkotmánybíróság, illetve a Kúria idevágó határozataiban, döntéseiben nem szerepel ilyen típusú orientáció, tehát nem olvasható ki belőle semmilyen formában az, hogy piaci árfolyamon kellett volna ezeket az úgynevezett hiteleket átváltani. Ha ezt illető hivatkozással önök rendelkeznének, gondolom, hogy a szemünkre olvasnák ezt, de ez az utóbbi két évben nem történt meg a magyar parlamentben. A kormányoldal tehát úgy hivatkozik független szervekre, hogy a hivatkozását nem tudja alátámasztani semmivel. El szeretném mondani azt is, hogy Magyarországon nem kizárólag a kereskedelmi bankok tehetnek arról, hogy ezt az elképesztő kereskedelmi túlburjánzást produkálták, példának okáért olyan nyilatkozatokat írattak alá a károsultakkal, amelyek majdhogynem megtámadhatatlanná tették később ezeket a szerződéseket. Horvátországból nem kaptunk hírt ilyenekről, hiszen más országokban a jogalkotó és a parlament időben beavatkozott a folyamatokba, módosított a jogszabályi kereteken, nem kozmetikázgatta a problémát, hiszen ha itt megnézzük, mi történt, a Fidesz-KDNP egyes szerencséseknek a végtörlesztés útján szabadulási lehetőséget biztosított; feltételezem, hogy több parlamenti képviselőnek is. El szeretném mondani, hogy a magáncsőd konstrukciójának az érdeklődői köre, tehát az a lényegében ezer aláírt szerződés mutatja, hogy mennyire életszerűtlen konstrukcióról van szó. A Nemzeti Eszközkezelőnél pedig elvették az érintettek ingatlantulajdonát, hogy aztán visszabérelhessék a saját ingatlanukat. Tehát széles körű megoldásról csak akkor beszélhetnénk, ha a Jobbikra hallgatva elrendelnék a kilakoltatási moratórium meghosszabbítását a probléma megoldásáig, illetve a felvétel napjának árfolyamán forintosítanák ezeket az úgynevezett hiteleket. Ha ezt még most megtennék, talán nem is lenne szükség egy a horváthoz hasonló döntésre. De azt el kell hogy mondjuk önöknek, ez a történelmen átívelő pénzügyi bűn, amiben önök bűnrészesek a szocialistákkal együtt, nem mosható le önökről, ha ez a helyzet így marad, és én nagyon szeretném, ha nem a bíróságokra kellene várnunk [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] hanem az önök lelkiismerete szólalna meg végre, és azt kell hogy mondjam, amíg csak kozmetikázzák ezt a problémát, addig ez a szégyen önökre ég. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Ismét Völner Pál államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Képviselő úr végigvette a horvát példával összehasonlítva a magyarországi történéseket. Ez a vita nem most kezdődött közöttünk nyilvánvalóan, hanem többször elmagyaráztuk azt a jogszabályalkotási folyamatot, amelynek révén több mint 1000 milliárd forinttal, több mint ezermilliárd forinttal sikerült tehermentesíteni a magyar adósokat. Csak azért ajánlom képviselő úr figyelmébe, mert a horvát eset kapcsán 400-egynéhány milliárd forintról beszélünk, a két ország lakosságszámát, egyebeket összevetve, úgyhogy végül is lehet, hogy ugyanoda jutottunk, és nem kell egyedileg mindenkinek külön-külön elmenni a bírósághoz, végigpereskedni, ügyvédekre költeni, szakértőkre költeni a pénzét. A másik lényeges különbség, ami talán képviselő úrnak elkerülte a figyelmét, hogy Magyarországon a jelzálog-hitelezésnél közjegyzői okiratokba foglalt szerződéskötések történtek, ahol a közjegyzők minden esetben felolvasták a szerződést, minden esetben felhívták a figyelmet az árfolyamkockázatokra. [[Z. Kárpát Dániel: Hazugság! Ez nem történt meg.]] Lehet, hogy ez egy megdönthető bizonyítás lehet, csak eddig még nem volt a magyar bíróságok előtt olyan ügy, ahol sikerült volna bizonyítani, hogy a közjegyző megtévesztette az előtte megjelent ügyfeleket [[Z. Kárpát Dániel: Berekesztették a pereket! Tízegynéhány-ezer ilyen per volt!]] a bank érdekében azért, hogy belerángassák szegény adóst abba, hogy felvegyen végre egy devizahitelt. Tehát amíg ennek nincs gyakorlata, addig pervesztességre van valószínűleg ítélve minden olyan vállalkozó szellemű devizaadós, aki elmegy a bíróságra. Ehhez képest a jogegységi döntés, valamint az elszámoltatási törvény, az árfolyamgát bevezetése és egyéb kedvezmények révén többéves folyamattal eljutottunk oda, hogy nagyságrendileg több mint ezermilliárd forinttal sikerült tehermentesíteni az adósokat. Például az elszámoltatási törvény 2014-ben 872 ezer szerződést érintett, átlagban 16-17 százalékkal csökkentette a tőketerheit az adósoknak, a törlesztőrészleteket 20-25 százalékkal csökkentette, s végül is a forintosítás, ami a végére maradt, az is még mintegy 507 ezer szerződést érintett 2700 milliárd forint értékben. Említette képviselő úr, hogy 2001-ben indult ez a probléma. Azért a tényeket nem szabad elferdíteni. 2001-ben a Nemzeti Banknak valóban volt egy olyan döntése, amiben engedélyezte a devizahitelek felvételét, viszont évekig nem vette igénybe senki, mert létezett a magyar piacon támogatott, forintalapú lakáshitel, amit aztán a szociálliberális kormánykoalíció szüntetett meg. S azután szabadult el valóban a pokol, ami 2010 környékére mintegy 6-7 ezer milliárd forintra növelte a lakosság terheit az adósságszolgálat terén, s ez jelentette azt, hogy pontosan egy ilyen válság idején egy kiszolgáltatott helyzetbe kerültek, amikor az árfolyamok elszabadultak. De összemosni azt a felelősséget, hogy van lehetőség felvenni devizahitelt, vagy más az, amikor azt mondjuk, hogy megszüntetünk egy forintos kedvező konstrukciót, azért ez egy nagyon erős csúsztatás. S akkor, 2010-ben a jelenlegi kormánykoalícióra hárult az a helyzet, hogy az elszabaduló devizaárfolyamok mellett gyakorlatilag hogyan tudja a lakosságot kihozni ebből a devizahitel-csapdából. Amint említettem, felsorolhatnám újból mindazokat az elszámoltatási és egyéb kritériumokat, amelyek mentén végül is a bankok is jelentős szerepet vállaltak anélkül, hogy a pénzügyi rendszer összeomlott volna, abban, hogy sikerült stabilizálni a helyzetet és az adósoknak a helyzetét. Persze azt hozzá kell tennem, hogy ebben azért olyan nagy ellenzéki támogatásra nem számíthatott a kormányzat, de említhetném például a kilakoltatási moratóriumot is. Csak egyetlen példa: 2013-ban önök nagyrészt itt ültek a parlamentben, az akkori Jobbik 43 fős frakciójából mindössze 9 képviselő, míg a 48 fős MSZP-frakcióból 6 képviselő szavazta meg a moratórium meghosszabbítását. A többieknek ez nem volt fontos, akkor önök nem tekintették ezt egy fő dolognak, hogy ebben a tekintetben segítsék a kiszolgáltatott helyzetben levő adósokat, vagy éppenséggel azokat, akik nem tudtak törleszteni. Ehhez képest az eszközkezelő, hogy átveszi a tulajdonjogot a terhekkel együtt, kiváltja a bankot, s utána lakhat valaki abban az épületben, abban a lakásban, mint korábban, az egy sokkal humánusabb megoldás, bármennyire is vitatja ezt, képviselő úr. S fel kell mérni annak is a jelentőségét, korábban említettem az árfolyamgát bevezetését, a devizahitelesek megsegítését; nincs itt a parlamentben, valószínűleg emiatt bujdokolt el, de Vona Gábor és a Jobbik-frakció ezt sem szavazta meg. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Simicskó István képviselő úr, a KDNP tagja: „A jövőnk biztonsága” címmel kért napirend előtti felszólalásra lehetőséget. Megadom a szót, parancsoljon! [[14.00]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A jövőkutatók úgy fogalmaznak, hogy az elkövetkezendő harminc évben többet fog változni az emberi világunk, mint az elmúlt háromszáz évben. Ferenc pápa egyenesen úgy fogalmaz, hogy az emberi civilizáció korszakos változással járó időszakba lépett. Hihetetlen gyors változások vannak technikai, technológiai értelemben is, és nyilván ezek a változások, ezeknek a sebessége is jelentős mértékben növeli meg a különböző társadalmak, nemzetek, államok sebezhetőségét. Oswald Spengler A Nyugat alkonya című művében úgy fogalmaz, hogy egy civilizáció a születése pillanatától halálra van ítélve, és ez vonatkozik őszerinte az európai civilizációra is, éppúgy, mint az óegyiptomi vagy az antik görög-római civilizációkra. Ne legyen igaza, hiszen nekünk fontosak az európai értékeink, a keresztény értékeink, a keresztény civilizációnk! Carroll Quigley, a Harvard Egyetem egykori professzora, a civilizációk evolúciójának kutatója hét fejlődési stádiumra bontja a különböző civilizációk fejlődését. Az első lépésben a keveredésről ír, majd a vajúdásról, ezt követően a terjeszkedésről, amikor a népességnövekedéssel és egyfajta földrajzi kiterjedéssel együtt járó folyamatot ír le, amely gyakran robbanásszerűen, tervezhetően történik. Ezt követően, illetve emellett alakulnak ki különböző viszályok, konfliktusok, majd kialakul a teljes birodalmi lét amelyre nézve úgy fogalmaz Quigley, hogy „az aranykor valójában a túlérettség csillogása, s hamarosan követi a lecsúszás” , majd a hanyatlás, és végül pedig az invázió, azaz a hódítás és a régi civilizáció eltűnése önfeladás útján. Bár hozzáteszi Quigley végtelen ideig is fennállhat az adott civilizáció, de ehhez tenni kell, ehhez fel kell ismerni a civilizáció belső bajait, fel kell ismerni a külső veszélyeket, és tenni is kell ezzel szemben; ha erre képes az adott civilizáció, akkor megmarad, ha nem, akkor eltűnik, és helyette más veszi át az irányítást. Ebből tehát az adódik mindannyiunk számára, hogy a biztonság alapérték. Mindannyian ismerjük a Maslow-piramis elméletét: a fiziológiai szükségletek fölött ott van a következő helyen a védelem, a biztonság iránti igény. Igenis minden korban mindenkinek kötelessége tenni azért, hogy az adott állam, az adott civilizáció meg tudja védeni önmagát. Egy nemzet megmaradásának garanciális elemei között természetesen ott található a demográfia, ott található az erős gazdaság. Én azt szoktam mondani, hogy legalább négy dologra mindenképpen szükség van: a gazdaság erősítésére, iskolák építésére, templomépítésre és egy ütőképes haderőre, amely képes megvédeni az adott országot, az adott nemzetet a külső bajoktól; természetesen a terület hozzátartozik az államisághoz, és ennek a megvédésére is alkalmas eszközrendszerrel kell rendelkeznie. Örömteli, hogy a Zrínyi 2026-os haderőfejlesztési program elindult, a kormánynak világos és egyértelmű céljai vannak a Kereszténydemokrata Néppárt támogatja mindezt , hogy egy ütőképes Magyar Honvédsége legyen. Örömmel látjuk, hogy a költségvetés is jelentősen növekszik, és olyan valós védelmi képességekkel erősödik a Magyar Honvédség, amellyel mindig képes lesz a magyar családok biztonságát garantálni. Azt is tudjuk azonban, hogy egy szervezet, legyen az hadsereg vagy bármilyen más intézmény, igazi erejét mindig a szellemisége, a hite adja, ezért fontos az, hogy ha a jövő biztonságáról beszélünk, akkor törekedjünk arra, hogy gyermekeinknek átadjuk a hazaszeretet érzését, hogy legyen ott a szívükben mindig, mindenkor, hogy nyugodt szívvel tudjuk átadni a magyar zászlót, hogy ők is törekedjenek arra, hogy ezt a hazát, amely a szülőföldünk, amely semmivel sem pótolható érték, mindig védelmezzék, mindig óvják. Ezért kell nekik adnunk szellemiséget, értékrendet, hitet; erre törekedjünk, a KDNP ezt messzemenőkig támogatja. Goethe arra a kérdésre, hogy mi a legtöbb, amit adhatunk gyermekeinknek, úgy fogalmaz, hogy az nem más, mint gyökerek és szárnyak. Igen, a gyökerekben a hagyományokra, az értékrendünkre, a kultúránkra utal, ezt kell átadnunk, egy megfelelő értékrendet a gyermekeinknek, és ahhoz, hogy tudjanak nagy célokat megvalósítani és sikeresek legyenek az életben az önmegvalósítás útján hozzáteszem: a közösség javára , ahhoz kellenek szárnyak. Én azt hiszem, hogy a hazafias nevelés, az egészséges nemzettudat ezt a célt kell hogy szolgálja. Ebben mi továbbra is támogatjuk a kormányt, és ott leszünk minden kilométerkőnél, ahogy azt szoktuk volt mondani, támogatjuk ezt a törekvést. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Németh Szilárd államtitkár úré a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, a biztonság középpontba állítása a kormány és a parlament egyik legfontosabb feladata, ennek a feladatnak a biztosítására pedig a Magyar Honvédség készen áll, de mindig is készen állt. Azt szoktuk mondani, hogy az európai keresztény civilizációt, keresztény kultúránkat, Magyarország szuverenitását, a magyar emberek és az európai emberek biztonságát a Magyar Honvédség kiválóan őrzi. Az, hogy Magyarország ma Európa legbiztonságosabb országai közé sorolható, az a Magyar Honvédségnek, magyar honvédeinknek, a magyar katonáknak, a magyar katonai doktrínának és annak a politikának is köszönhető, amelynek az elmúlt nyolc évben tanúi voltunk, és itt önnek is köszönetet szeretnék mondani mint volt honvédelmi miniszternek, hiszen ön a jövőről beszélt, a jövő kihívásairól, de azért ha visszagondolunk, az elmúlt nyolc évben voltak olyan kihívások a Magyar Honvédség előtt hogy csak hármat említsek , amelyeknek kiválóan megfelelt: 2010-ben, a vörösiszap-katasztrófa idején kire lehetett vajon számítani, ha nem a magyar honvédekre, ha nem a magyar katonákra? Vagy a 2013-as nagy dunai árvíz idején az egész ország megtapasztalhatta azt, amit egyébként Európában példásan, illetve példa nélkül hajtottak végre katonáink, hiszen a magyar nagy árvíz során, a század árvize során emberéletben nem keletkezett kár, és ez Európában teljes mértékben egyedülálló volt. De említhetném Európa 2015-ös megszállását, azt az inváziót, amely Magyarországot is elérte, azt a migránsválságot, a migránsválság, illetve a migránsok behívásának következtében azt a 400 ezres tömeget, amely gyakorlatilag átrohant az országon. A 2015-ös nemzeti konzultáció során a magyar emberek által kifejtett vélemény alapján meg kellett védenünk az országunkat, és az országhatár védelmében a magyar honvédeink élen jártak. Emlékezzenek vissza arra, hogy három hónap alatt sikerült megépíteni 400 kilométer kerítést, azt a kerítést, amely annak a hármas feltételnek, a jogi, a műszaki és az élőerős védelemnek az egyik legfontosabb lába, amellyel meg tudtuk állítani azt a migrációs nyomást, amely a Dél-Balkánról, a Délnyugat-Balkánról hazánkat érte, és ebben is a honvédeink vállaltak fontos szerepet. De utána magában a járőrözésben is, hiszen itt a parlament Fidesz-KDNP-többsége úgy döntött, hogy a honvédeknek is ki kell venniük a részüket. Csak néhány számot hadd említsek önöknek: 11 településen 1300 katona teljesített szolgálatot, határőrizeti szolgálatot, egy időben összesen a Magyar Honvédségtől 6 ezren foglalkoztak ezzel a kérdéssel, összességében pedig az elmúlt időszakban 18 ezer ember, 18 ezer magyar honvéd vett részt ezekben a feladatokban. A Zrínyi 2026 a jövőnek szól, a Zrínyi 2026 nemcsak haderőfejlesztésben szól a jövőnek, nemcsak abban, hogy észrevettük, hogy megváltozott körülöttünk a világ, megváltozott az a hadviselés, amit kiberhadszíntérnek vagy aszimmetrikus, hibrid hadviselésnek neveznek, ami ellen a védekezés egy nagyon fontos digitális programot is kíván tőlünk, digitális fejlesztést, a modern eszközöknek, az okosfegyvereknek a fejlesztését, illetve használatát; hanem azt a fejlesztést is magában hordozza a Zrínyi 2026, amely a honvédelmi lába, amely a katonát ahogy a miniszter úr, képviselő úr említette: a katonát helyezi a középpontba, és a katonák képzésében, abban, hogy legyen elég katonánk, abban bizony a társadalmat is segítségül hívja, az oktatást, a nevelést a hazafias nevelés, a honvédelmi nevelés középpontba helyezésével. Hogyha megengedi, ebből idéznék egy részt. A felnövekvő nemzedék számára lehetővé kell tennünk a fejlődést annak érdekében, hogy megfelelő módon tudjanak felkészülni a mai kor és a ma még nem látható jövőbeli kihívásokra. Új problémákkal kell szembenéznünk a terrorcselekmények, a migrációs válsághelyzet révén. Válaszokat kell adnunk arra, hogyan képzeljük el Magyarország biztonságának garanciáit [[Az elnök csenget.]] a mai változó nemzetközi környezetben. Ebben számítunk az ön segítségére. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[14.10]]
A Fidesz képviselőcsoportja nevében Hende Csaba képviselő úr jelentkezett szólásra: „Magyarország védelméről”. Parancsoljon, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Bár ma már Európában egyre többen mernek hangot adni véleményüknek, hogy a migrációt meg kell fékezni és Európát meg kell védeni, a helyzet az, hogy sem a migráció, sem a migránsbarát brüsszeli politika veszélye nem múlt el. Mind a Földközi-tengeren, mind a balkáni útvonalon még mindig migránsok tömegei tartanak Európa felé, és akik már itt vannak egy-két vagy akár három éve, azoknak sem rendeződött a sorsa. Ahol migránsok jelentek meg vagy ahova migránsokat telepítettek be, ott egyre éleződnek a társadalmi, kulturális konfliktusok, ugrásszerűen nő a bűncselekmények száma. Németországban például egymást érik a fiatal lányok elleni erőszakos bűncselekmények és gyilkosságok. A bevándorlóországokban újra felütötte a fejét és mindennapossá vált az antiszemitizmus. Az európai terrorelhárító szervek megállás nélkül dolgoznak, hogy megakadályozzák az újabb terrorcselekményeket. Tisztelt Országgyűlés! Rövid idő alatt a biztonság lett a legnagyobb érték az európai emberek számára, ám félő, hogy ez egyre kevesebbeknek adatik majd meg, ha Brüsszel és a Soros-hálózat migránsbarát politikáját nem állítjuk meg. Brüsszel és a Soros-hálózat ugyanis még mindig azon dolgozik, hogy saját politikai és pénzügyi spekulációs érdekekből migránsokkal árasszák el Európát. A Soros-szervezetek az elmúlt időszakban többször lebuktak; aktívan segítik a migrációt, és céljaik eléréséhez tisztességtelen, akár törvénytelen eszközöket is felhasználnak. Soros emberei mindenhol ott ülnek, a brüsszeli Bizottságban, az Európai Parlamentben, az Európai Tanácsban, az ENSZ-ben is [[Közbeszólás az ellenzéki pártok padsoraiból: A Fideszben!]] , és a migráció legalizálását segítő javaslatokat dolgoznak ki. Az ENSZ globális migrációs csomagja éppen egy globális szintű Soros-tervvel fenyeget. Magyarország biztonsága tehát továbbra is veszélyben van. Ezért nemzeti, európai és NATO-szinten is azon kell dolgoznunk, hogy ezt a biztonságot megőrizzük, és védelmi képességeinket megerősítsük. A lehető legszigorúbban fel kell lépni a bevándorlást támogató szervezetekkel szemben. Ezt segíti a már hatályban lévő Stop Soros, a külföldről finanszírozott szervezetek átláthatóságáról szóló törvény, és ezt fogja segíteni a bevándorlási különadó is. Ha a 2019-es költségvetést elfogadja a parlament, akkor több pénzt is tudunk fordítani a közbiztonságra, a rendőrségre, a terrorelhárításra és a honvédségre. Tisztelt Országgyűlés! A NATO elkötelezett tagjaiként növeljük a haderőfejlesztésre szánt forrásokat. A honvédelmi költségvetés 2015 óta dinamikusan emelkedik, és 2024-ig eléri a bruttó hazai össztermék 2 százalékát. Az elkövetkező években több mint duplájára növeljük a Magyar Honvédség költségvetését. 2019-ben 512,8 milliárd forintot fordítunk erre a célra, ami 85,5 milliárd forinttal több, mint az idei összeg. Katonáinkat létszámukban és eszközeikben is megerősítjük. Talpra fogjuk állítani a magyar védelmi ipart is. A NATO elkötelezett, megbízható szövetségeseként, tagjaként ezután is részt kívánunk venni minden olyan küldetésben, terrorellenes misszióban is, amely Európa és a magyar emberek biztonságát szolgálja. Támogatjuk azt is, hogy Európa védelmi képességei megerősödjenek, és minden, Európa külső határának védelmét szolgáló intézkedéshez hajlandóak vagyunk segítséget nyújtani. A migránsok szétosztásában azonban nem kívánunk és nem is fogunk részt venni. Arra kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy támogassák majd a 2019-es költségvetést és a bevándorlási különadó bevezetését, amelyek tovább erősítik Magyarország biztonságát. Az ellenzéki pártokról pedig ezúttal is ki fog derülni, hogy vajon lehet vagy már megint nem lehet rájuk számítani hazánk védelmében. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Válaszadásra Dömötör Csaba államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót. A Ház valóban ezen a héten szavaz a költségvetésről, és azok a képviselők, akik részt vettek a vitában, nagyon is jól tudják, hogy ebben a költségvetésben az eddiginél is nagyobb hangsúlyt kap a biztonság. Ez azért van így, mert noha Magyarország a világ egyik legbiztonságosabb országa, ezt nem tekinthetjük magától értetődőnek, tennünk is kell azért, hogy ez így is maradjon.Ezért van az, hogy jövőre 350 milliárd forint áll majd rendelkezésre a közbiztonság erősítésére; több forrást kap a rendőrség, és a határvédelemre is több jut majd. A honvédelem több mint 85 milliárddal kap majd többet az idei évhez képest, és ez a többletráfordítás, ez a különbség nem véletlen. A múlt héten volt egy NATO-csúcs Brüsszelben, és az ilyen csúcstalálkozókon az egyik legfontosabb kérdés az, hogy az egyes NATO-tagországok mennyit költenek biztonságra. Mi támogatjuk azt, hogy Európa összességében többet költsön a saját biztonságára, és azt is támogatjuk, hogy minél előbb létrejöjjön a közös európai haderő. Ebbe a célkitűzésrendszerbe illeszkedik az, hogy mi is többet költünk majd védelmi célokra, hazánk ugyanis azt vállalta, hogy 2024-ig 2 százalékra növeli a védelmi kiadásokat. Ez azt is jelenti, hogy pár év leforgása alatt a védelmi kiadások megduplázódnak Magyarországon. Tisztelt Ház! Ha a biztonságot valóban fontosnak tartjuk, akkor valóban, a migrációs válság mellett sem mehetünk el szó nélkül, mert mégiscsak ez ma a biztonságunkat leginkább fenyegető kockázat. Mielőtt megkezdődik a nyári ülésezési szünet, nem árt rögzíteni, hogy hol is állunk ebben a kérdésben. Először is, és ez nagyon fontos, a migrációs nyomás nem szűnt meg, legfeljebb változnak a migrációs útvonalak. Görögországban arról szólnak a hírek, hogy már annyi bevándorló érkezik oda, mint 2015-ben, az utánpótlás pedig végtelennek tűnik. Ez azt is jelenti, hogy ha minket nem védene a déli határzár, akkor ugyanaz történne Magyarországon, mint 2015-ben. Másodszor: a bevándorlást támogató erők, legyenek akár politikai aktivisták vagy uniós döntéshozók, tartják magukat, és változatlanul nagy erőforrásokat mozdíttatnak meg annak érdekében, hogy Európa kapui maradjanak nyitva, és a végeredmény szempontjából teljesen mindegy, hogy ezt milyen megfontolásokból teszik. Harmadjára: bár a szavak szintjén néha vannak biztató elemek, mind a mai napig nem történt meg az Unió migrációs politikájában a fordulat, például az új hétéves költségvetési tervezetben még mindig nagyon kockázatos elemeket látunk, mert úgy költenének többet a migrációra, hogy közben az uniós kassza kisebb, és semmiféle jelét nem látjuk annak, hogy ez mindenekelőtt a határvédelemre menne. Éppen ezért támogatjuk az osztrák uniós elnökség céljait arra vonatkozóan, hogy a határvédelem sokkal nagyobb hangsúlyt kapjon, de ez nem is jó kifejezés, mert mindent alá kell rendelni a határok védelmének. Ugyanis ha nem védjük meg a határokat, akkor nem tudunk semmit sem megvédeni, semmit nem tudunk megvédeni. Tisztelt Ház! Három éve tart a migrációs válság, és semmi jele annak, hogy bármi miatt ez megszűnne. A mi álláspontunk, a kormány álláspontja a három év alatt nem változott: az illegális bevándorlás ellen fel kell lépni; a határokat meg kell védeni, és azokat, akik illegálisan érkeztek Európába, vissza kell vinni a hazájukba. Így, bár az Országgyűlés rövidesen megkezdi az ülésezési szünetét, a kormány addig is ezen alapelvek mentén képviseli majd az ország érdekeit; tartjuk magunkat ahhoz, hogy Magyarország biztonsága az első. Azt gondoljuk, hogy a magyarok többsége támogatja ezt a politikát. Ezt nemcsak az áprilisi választás végeredménye bizonyítja, hanem például a hét végi időközi választások is. Miskolcon, Sopronban, Veszprémben 60, 69 és 80 százalék fölötti fideszes győzelmek születtek. Korábban Józsefvárosban szintén kétharmados fideszes győzelem született. Ez sokadik megtisztelő megerősítés a kormánypártoknak, és sokadik kiosztott sárga lap az ellenzéki pártoknak, akik teljesen figyelmen kívül hagyják a biztonsági szempontokat. Innen is kívánunk jó munkát és sok sikert a megválasztott képviselőknek. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]] [[14.20]]
Tisztelt Képviselőtársaim! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Fülöp Erik, Jobbik; Ungár Péter, LMP; Becsó Zsolt, Fidesz; Fónagy János, Fidesz; Farkas Gergely, Jobbik; Becsó Károly, Fidesz.A keddi napon napirend előtti felszólalásra jelentkeztek a következő képviselők: Mesterházy Attila, MSZP; Demeter Márta, LMP; Mellár Tamás, Párbeszéd; László Imre, DK; Volner János, Jobbik; Harrach Péter, KDNP; Bóna Zoltán, Fidesz. A keddi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga-Damm Andrea, Jobbik; Ungár Péter, LMP; Ovádi Péter, Fidesz; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Szávay István, Jobbik. A pénteki napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ungár Péter, LMP; Alexov Lyubomir szerb nemzetiségi szószóló; Farkas Félix roma nemzetiségi szószóló; Ágh Péter, Fidesz; Potocskáné Kőrösi Anita, Jobbik; Szilágyi György, Jobbik; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Ander Balázs, Jobbik; Varga Mihály, Fidesz.
Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy 2017. június 28-án a székely népcsoport honos népcsoporttá nyilvánítása tárgyában az alábbi kezdeményezés érkezett a Nemzeti Választási Bizottsághoz: a magyarországi székelyek a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 148. § (3) bekezdésének felhatalmazása alapján bizonyosságot kívánnak tenni arról, hogy megfelelnek a nemzetiségi törvényben foglaltaknak. A kezdeményezést a Nemzeti Választási Bizottság 2017. július 25-én meghozott 94/2017. számú határozatával hitelesítette, amely döntést a Kúria 2017. november 7-én kelt végzésével helybenhagyta. Az aláírásgyűjtésre nyitva álló határidőt követően meghozott, az aláírás-ellenőrzés eredményéről szóló 996/2018. számú NVB-határozat 2018. július 10-én emelkedett jogerőre. A kezdeményezést H/839. számon a honlapon megismerhetik. A kezdeményezésről az Országgyűlés későbbi ülésén dönt majd. Tisztelt Ház! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendre, az ülés időtartamára, a felszólalási időkeretekre az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Tisztelt Országgyűlés! Czunyiné dr. Bertalan Judit előterjesztő a szükséges számú támogató aláírás benyújtásával kezdeményezte, hogy az Országgyűlés kivételes eljárásban tárgyalja meg a büntető törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény módosításáról szóló T/856. számú előterjesztést. Az előterjesztő azt kezdeményezte, hogy az Országgyűlés rendkívüli ülésének napirendi javaslata egészüljön ki a törvényjavaslat tárgyalásával, a módosító javaslatok benyújtására a mai ülésnapon a kivételes eljárást elrendelő döntés meghozatalát követő harmadik óráig legyen lehetőség, az összevont vitára a holnapi ülésnapon, az összegző módosító javaslatról történő határozathozatalra és a zárószavazásra a pénteki ülésnapon kerüljön sor. A házszabályi rendelkezések 62. § (1) bekezdése alapján a kivételes eljárásban történő tárgyalásról az Országgyűlés vita nélkül határoz. Felhívom figyelmüket, hogy a kivételes eljárás elrendeléséhez a képviselők több mint felének, azaz száz képviselőnek az igen szavazatára van szükség. Most a döntéshozatal következik. Kérdezem önöket, elfogadjáke a T/856. számú előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását az előterjesztői indítvány szerint. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását 114 igen szavazattal, 17 nem ellenében, 20 tartózkodás mellett elfogadta. Az elfogadott döntésünknek megfelelően a módosító javaslatok benyújtására ma 17 óra 24 percig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! A kormány azt kezdeményezte, hogy az Országgyűlés kivételes eljárásban tárgyalja meg a Budapest és az agglomeráció fejlesztésével összefüggő állami feladatokról, valamint egyes fejlesztések megvalósításáról, továbbá egyes törvényeknek a Magyarország filmszakmai támogatási programjáról szóló SA.50768 számú európai bizottsági határozattal összefüggő módosításáról szóló T/857. számú előterjesztést. A kormány azt kezdeményezte, hogy az Országgyűlés rendkívüli ülésének napirendi javaslata egészüljön ki a törvényjavaslat tárgyalásával, a módosító javaslatok benyújtására a mai ülésnapon a kivételes eljárást elrendelő döntés meghozatalát követő harmadik óráig legyen lehetőség, az összevont vitára a holnapi ülésnapon, az összegző módosító javaslatról történő határozathozatalra és a zárószavazásra a pénteki ülésnapon kerüljön sor. A Ház az előzőekben ismertetett szabályok szerint dönt. Kérdezem a tisztelt képviselőket, elfogadjáke a T/857. számú előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását az előterjesztői indítvány szerint. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását 115 igen szavazattal, 37 nem ellenében, tartózkodás nélkül fogadta el. A módosító javaslatok benyújtására ma 17 óra 26 percig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Most a napirend módosítására tett javaslatról döntünk. A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy az Országgyűlés 2018. július 20-i ülésnapján az ülésnap kezdésére 11 óra helyett 14 órától kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel jelezze! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház látható többsége a javaslatot elfogadta. Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a napirendi ajánlást az előbbiekben elfogadott módosítással. Kérem, kézfelemeléssel jelezzék! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta. Személyi javaslatról való döntésre a mai napon nem kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. Az előterjesztés T/503. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy az előterjesztést uniós és nemzetiségi napirendi pontként tárgyaljuk. A költségvetési törvényjavaslat részletes vitáját az ágazati bizottságok lefolytatták. A Költségvetési bizottság mint kijelölt bizottság részletes vitáról szóló jelentése T/503/839. számon, a vitához kapcsolódó bizottságok jelentései pedig T/503/827., 828., 829., 830., 831., 832., 833., 834., 835., 836., 837., 840., 841. és 842. számokon az informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat tárgyalása során Törvényalkotási bizottságként eljáró Költségvetési bizottság összegző módosító javaslata T/503/844. számon, a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatokról szóló összegző jelentése pedig T/503/845. számon a honlapon elérhető. A vitában elsőként a Költségvetési bizottság előadói kapnak szót. Emlékeztetem önöket, hogy a házszabály rendelkezései szerint a bizottság előadója a tárgyaló bizottságok véleményét is összefoglalva, valamint a kisebbségi vélemény ismertetője az írásban megfogalmazódott kisebbségi véleményeket összefoglalva összesen 60 perces időkeretben szólalhatnak fel úgy, hogy a kisebbségi vélemény ismertetésére 30 percet kell biztosítani. Megadom a szót Szűcs Lajosnak, a Költségvetési bizottság előadójának.
Mélyen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A 2019. évi központi költségvetés törvényjavaslata fekszik előttünk, aminek általános vitája június 27e és 29e között 30 órás időkeretben lezajlott. Ahogy az lenni szokott, a költségvetési törvényt a Költségvetési bizottságon kívül a parlament valamennyi állandó bizottsága és a Magyarországi nemzetiségek bizottsága is megtárgyalja, és lefolytatja a részletes vitát. Az elmúlt napokban ez megtörtént, és mint a kijelölt bizottság előadója, ezúton az ő véleményüket is ismertetem. A tárgyaló bizottságok mindegyike megállapította, hogy a törvényjavaslat megfelel a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek, tehát a törvényjavaslat megfelel az Alaptörvényből eredő tartalmi és formai követelményeknek, és illeszkedik a jogrendszer egységébe, megfelel a nemzetközi jogból és az európai uniós jogból eredő kötelezettségeknek. [[14.30]] A tárgyaló bizottságok véleményeit szeretném ismertetni azzal, hogy ezeknek a véleményeknek mindegyike megfogalmazódott és elhangzott ezeknek a bizottságoknak az ülésein. Először a Költségvetési bizottság véleményét mondom. A kormány által előterjesztett 2019-es költségvetés a biztonságos növekedés költségvetése. A jövő évi költségvetés középpontjában a fenntartható növekedés áll, a szigorú és fegyelmezett gazdálkodás szem előtt tartásával. A kormányzat 2019-ben 4,1 százalékos gazdasági növekedéssel, 1,8 százalékos GDP-arányos hiánnyal és 2,7 százalékos inflációval számol, az államadósság további mérséklése mellett. Az elmúlt évekhez hasonlóan az állam működése tekintetében megvalósul a nullás egyenleg, csak a beruházások és a fejlesztések esetén található hiány. 2010 óta Magyarország visszaszerezte gazdasági önrendelkezését, stabilizálta pénzügyi helyzetét, tartósan alacsonyan tartja az államháztartás hiányát, csökkenő pályára állította az államadósságot, és tartós gazdasági növekedést ért el. A bizottság üdvözli, hogy 2019-ben az államadósság GDP-hez viszonyított aránya tovább csökken, a devizaadósság részaránya pedig szintén fokozatosan csökken. Napjainkban az adósság negyedét már a lakosság finanszírozza, amely az egyik legmagasabb arány az Európai Unióban. A lakossági állampapírpiac növeli a finanszírozás biztonságát. A magyar gazdaság kilátásai alapvetően jók, ugyanakkor a nemzetközi kereskedelemben, illetve az eurózónában vannak válságra utaló jelek, ezért 2019-ben a hiánycél eléréséhez kötött biztonsági tartalékelemek összege a másfélszeresére emelkedik. Folytatódnak a növekedést elősegítő beruházási programok, összességében 4 ezer milliárd forintnyi fejlesztés valósulhat meg a következő évben. A tisztán hazai forrásból finanszírozott beruházások GDP-arányos nagysága 2019-ben már 4,5 százalékot tesz ki. Kijelenthetjük, hogy a növekedésből nem csak a versenyszférának jut több, ugyanis a költségvetés fedezetet teremt a kormánytisztviselői és a köztisztviselői bérrendezésre is, ennek módjáról, mértékéről ősszel fog dönteni a kormány. Jövő évtől a hatéves bérmegállapodásnak megfelelően tovább csökkenhet a szociális hozzájárulási adó, a jelenlegi 19,5 százalékról 17,5 százalékra, ami több mint 100 milliárd forintot hagy a vállalkozásoknál. A nyugdíjas korú munkavállalók foglalkoztatása pedig a személyi jövedelemadón kívül minden közteher alól mentesül. A családi adókedvezmény mértéke a kétgyermekesek esetén 40 ezer forintra nő. Az áfa szelektív csökkentésének újabb lépése történik, mivel 5 százalékra csökken a tej áfája. A Külügyi bizottság véleményét olvasom. A Külgazdasági és Külügyminisztérium költségvetésének évről évre töretlen növekedése jövőre is folytatódik. E növekedés elemei közül kiemelendő, hogy a határon túli magyarok lakta területeken gazdaságfejlesztési célra fordítható összeg az ideihez képest több mint háromszorosára nő. A minisztérium export- és beruházásösztönzési tevékenysége páratlanul sikeres, aminek nagy szerepe van abban, hogy a magyar az egyik legdinamikusabban növekvő gazdaság egész Európában, amely évről évre újabb történelmi rekordokat dönt. A Fenntartható fejlődés bizottságának véleménye. A kormány a kiszámíthatóság és a tervezhetőség érdekében idén is tavasszal készítette el a jövő évi költségvetés tervezetét. A 2019. évi költségvetés méltóan szolgálja a következő kormányzati ciklus gazdaságpolitikai céljait. A költségvetési javaslat kiemelt figyelmet fordít hazánk megvédésére, a magyar családok támogatására, a foglalkoztatottság további bővítésére, a vállalkozások versenyképességének erősítésére. A dinamikus béremelések és az adócsökkentések folytatódnak, illetve tovább javul a háztartások jövedelmi helyzete. Az Állami Számvevőszék véleménye is megerősíti, hogy a költségvetési javaslat megalapozott, támogatja a költségvetés rövid és középtávú stabilitását, emellett hozzájárul a gazdasági növekedés stabil és folyamatos megvalósításához. A Gazdasági bizottság véleménye. A törvényjavaslat 2019-ben is arra törekszik, hogy megőrizze Magyarország pénzügyi és gazdasági stabilitását, garantálja Magyarország biztonságát, határvédelmét és az illegális migráció elleni küzdelmet. A nemzeti kormány jól látható módon elkötelezett a nemzeti szuverenitás védelme, a keresztény kultúra megőrzése, a munkaalapú társadalom, az adócsökkentés politikája, valamint a magyar családok és a gyermekvállalás támogatása mellett. Az elmúlt időszak adatai alapján a magyar az egyik legdinamikusabban növekvő gazdaság egész Európában. A gazdasági növekedés fenntartása és további ösztönzése érdekében mintegy 4 ezer milliárd forint értékű kormányzati támogatással megvalósuló beruházás megvalósítása is része a költségvetésnek. A magyar kormány 2010 óta a családokat és a munkahelyteremtést támogató adócsökkentő politikát folytat. Ennek eredményeként emelkednek a bérek, nő a foglalkoztatás, és dinamikusan bővül a gazdaság. A kormány adócsökkentő politikája 2019-ben is folytatódik. Mi sem bizonyítja ezt jobban, mint hogy jövőre tovább csökkennek a munkát terhelő adók, valamint a vállalkozások és a családok adóterhei, és jó hír, hogy a jövő évben 2015-höz képest duplájára fog nőni a kétgyermekesek családi adókedvezménye, így közel 350 ezer családnál marad több pénz. Ez a növekedés éves szinten akár 240 ezer forint többletjövedelmet is biztosít a családoknak 2015-höz képest. Összességében tehát megállapítható, hogy a jövő évi költségvetés megfelel a jogszabályi előírásoknak, jól szolgálja a nemzetgazdaság növekedését. A Nemzetbiztonsági bizottság véleménye. A bizottság többségi álláspontja szerint biztonság nélkül nincs jólét. A kormány kiemelt figyelmet szentelt a törvényjavaslat elkészítésekor az Európában sorra jelentkező, akár gazdasági válsághelyzetet is előidéző, figyelemfelhívó jelekre. Ezen biztonsági kockázatot jelentő európai gazdasági tényezők miatt 50 százalékkal emelkedik az általános tartalékként szolgáló keret. Pontosan ezen veszélyek és kihívások miatt kerül elkülönítésre jövőre közel 350 milliárd forint a közbiztonságra és a rendőrség működésére, valamint fejlesztésére. Ezzel együtt januártól újabb 5 százalékkal nő a rendvédelmi dolgozók illetménye, ami a korábbi emelésekkel együtt már 50 százalékos illetményemelés lesz összességében. A hazánk védelmét és biztonságát is szavatoló terrorelhárítási feladatokra 25 milliárd forint jut majd. A polgári nemzetbiztonsági szolgálatok és a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat 2019. évi költségvetése biztosítja a törvényi szabályozásnak megfelelő biztonságos működés kereteit. Ezenkívül további 15,7 milliárd forint többlettámogatás jut a rendőrség határvédelmi és mélységi felderítési feladatainak ellátására, 9,4 milliárd forint támogatás a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal működésére, illetve 77,5 milliárd forint a katasztrófavédelem működésére és fejlesztésére. Összességében megállapíthatjuk tehát, hogy Magyarország 2019. évi költségvetési tervezete nemcsak a családok támogatásához és a számos területen megvalósuló fejlesztéshez járul hozzá, hanem képes lesz megvédeni az ország határait is az illegális migráció elleni küzdelemben. Megállapítható, hogy a költségvetési javaslat polgári és katonai szolgálatokra vonatkozó előirányzatai biztosítják a titkosszolgálatok törvényben meghatározott feladatainak maradéktalan ellátását. A Honvédelmi és rendészeti bizottság véleménye. A Honvédelmi és rendészeti bizottság a lefolytatott részletes vita során megállapította, hogy a kormány által tervezett jövő évi költségvetés segíti a gazdaság további erősödését, hazánk biztonságának megtartásával párhuzamosan. [[14.40]] A kormány a gazdasági megközelítésű tervezés mellett kiemelt hangsúlyt fektetett Magyarország megvédésére, biztonságának szavatolására a jövő évi költségvetésben. Teljesen egyértelmű, hogy az egész Európát sújtó bevándorlás és az azzal együtt járó terrorveszély, valamint az ahhoz kapcsolódó közbiztonsági követelmények miatt a következő évek egyik legfontosabb kihívása lesz a biztonság. Pontosan ezen veszélyek és kihívások miatt került elkülönítésre közel 350 milliárd forint a közbiztonságra, valamint a rendőrség működésére, illetve fejlesztésére. Ezzel együtt januártól újabb 5 százalékkal nő a rendvédelmi dolgozók illetménye, ami a korábbi emelésekkel együtt már 50 százalékos illetményemelés lesz. A hazánk védelmét és biztonságát is szavatoló terrorelhárítási feladatok 25 milliárd forintot kapnak majd. Magyarország Kormánya 2019-ben 512 milliárd forintot kíván fordítani a Magyar Honvédségre, ami 85,5 milliárd forinttal több, mint az ez évi összeg. A cél az volt, hogy a védelmi kiadásaink a következő években megduplázódjanak. Magyarországnak egy ütőképes hadseregre van szüksége, amelynek megvalósításához a kormány a jövő évi költségvetéssel egyértelműen hozzá tud járulni. A Zrínyi 2026 névre keresztelt honvédelmi és haderőfejlesztési program soha nem látott képességfejlesztést fog eredményezni hazánk honvédelme számára. A fejlesztési program eredményeként a 2010 előtt teljes mértékben elsorvasztott képességeket fogja újra talpra állítani a honvédség, növelve ezzel a hadsereg ütőképességét. A fentiekkel párhuzamos cél pedig a magyar honvédelmi és védelmi ipar újraindítása, amelynek során magyar vállalkozások bevonásával tudjuk majd kialakítani a fegyveres testületeket ellátó exportképes hadiipari kapacitásainkat. A Népjóléti bizottság véleménye. A költségvetés fő célkitűzésével összefüggésben a családok támogatása, a teljes foglalkoztatottság megteremtése, valamint az ország biztonsága a bizottság feladatkörére tekintettel a következő elemeket tartalmazza: jövőre tovább nő a kétgyermekesek családi adókedvezménye havi 40 ezer forintra; a családtámogatási kiadások a rendszerváltozás óta először haladják meg a 2 ezer milliárd forintot, amelynek keretében a családi otthonteremtési kedvezmény céljaira 242 milliárd fog rendelkezésre állni. Az egészségügy költségvetésével kapcsolatban fontos hangsúlyozni, hogy 2010-hez képest több mint 500 milliárd forinttal növekedtek az egészségügyi ráfordítások, a 2019. évi költségvetés alapján az ideiekhez képest 101 milliárd forinttal nőnek a területre fordítható pénzeszközök. 52 milliárd forint a kórházak, 4 milliárd forint pedig a szakrendelői ellátások többlettámogatását szolgálják. A budapesti egészségügyi fejlesztések kapcsán 42 milliárd forint áll rendelkezésre eszközbeszerzésekre. Megjelenik továbbá a költségvetésben a családbarát szülészetek kialakítására szolgáló 10 milliárd forint, amely hozzájárulhat a gyermekvállalási kedv erősítéséhez. Fontos a megváltozott munkaképességűek foglalkoztatási arányának további növekedése, amellyel kapcsolatban a piaci szereplők bevonásának is igen meghatározó szerepe van. Összességében megállapítható, hogy a szociális ágazat, az egészségügy, a családpolitika számára többletforrást fog biztosítani a jövő évi költségvetés. A Kulturális bizottság megállapítja, hogy a tervezet megfelel a házszabályi rendelkezéseknek. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága is megállapítja, hogy a törvényjavaslat megfelel a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek. Az Igazságügyi bizottság is hasonló megállapításra jutott: megállapította, hogy ez a házszabályi megfelelés megvalósul a törvényjavaslattal. A Mezőgazdasági bizottság véleményét olvasom önöknek. Az elmúlt években a mezőgazdasági költségvetés megfelelő stabilitást mutatott, és ez 2019-ben is folytatódni fog. Jórészt ennek a folyamatos stabilitásnak a következménye, hogy a mezőgazdaság az ország gazdasági teljesítményének gerincét adja. A nemzeti agrártámogatásokra a 2019. évi költségvetésben 78 milliárd forint került betervezésre. A nemzeti agrártámogatások mellett a különféle állattenyésztési és állatvédelmi támogatások, a tanyafejlesztési program, az osztatlan közös földterületek felszámolására irányuló program, valamint a 2012-ben elindult sertésstratégia intézkedéseinek költségvetési háttere is szilárd. Az uniós kiegészítéssel működő támogatások esetén a 2018. évvel megegyező összegű, tehát változatlan a jövő évi költségvetés. Ennek megfelelően változatlanul a méhészeti program több mint 100 millió forinttal több támogatást kap, az „Igyál tejet!” program kerete 100 millió forinttal, az iskolagyümölcs-programé pedig több mint 500 millió forinttal emelkedik a 2017-es támogatásokhoz képest. Az ágazat stabilitásának fenntartását a támogatásokon kívül egy másik fontos eszköz is szolgálja, a nemzeti agrárkárenyhítési rendszer. A 2019-ben rendelkezésre álló források, amelyeknek összege 4,3 plusz 4,3, tehát összesen 8,6 milliárd forint, továbbra is telhetővé teszik, hogy a kárenyhítési igények teljes mértékben kifizetésre kerüljenek. Ezenfelül az országosan kiépített és 2018. május 1-jétől működő jégkármegelőző rendszer működési költségeit is ebből az alapból finanszírozza a tárca, maximum másfél milliárd forintnyi keretösszeggel. A támogatásokon kívül fontos, hogy az agrár-célelőirányzatok költségvetési háttere a korábbi évekhez hasonlóan képes lesz biztosítani a különböző kutatási, védelmi és érdekképviseleti feladatok hátterét, az agrár-célelőirányzatokra fordítható összeg 5,8 milliárd forinttal fog emelkedni. Külön kiemelendő, hogy új előirányzatok is jöttek létre, a Tokaj borvidéken megvalósuló szakmai feladatok támogatására például 688 millió forint, valamint a zártkerti programra közel 2 milliárd forintnyi keretösszeggel. Megállapíthatjuk, hogy költségvetési oldalról minden, a további jó működéshez szükséges forrás rendelkezésre áll, a 2019. évi költségvetési tervezet a korábbi évekhez, de leginkább a 2010 előtti költségvetésekhez viszonyítva jelentős többletforrásokat biztosít a magyar mezőgazdaság részére, és várhatóan továbbra is stabilitást tud nyújtani. A Nemzeti összetartozás bizottságának véleménye. Magyarország központi költségvetése a legjobb fokmérője annak, hogy miként sikerült az elmúlt nyolc évben a külhoni magyarság támogatását rendszerszintűvé tenni. Magyarország immáron évek óta költségvetésében szavatolja a külhoni magyar intézmények és szervezetek állandó működését és fejlesztését, a külhoni magyar közösségek megerősítése érdekében indított programok folyamatosságát és folyamatos bővülését. A kiszámítható magyarországi, anyaországi támogatásnak köszönhetően az elmúlt években mintegy 5 ezer külhoni intézmény működése és programjai váltak fenntarthatóvá. A Bethlen Gábor Alapból nyújtott forrásokkal nemcsak megtartottuk, de jelentősen megújítottuk és bővítettük a külhoni magyar közösségek megmaradásához szükséges intézményrendszert. A költségvetésben biztosított forrásoknak köszönhetően több olyan program folyamatosságát, folyamatos bővítését tudjuk garantálni, amelyek jelentős lépéseket tesznek a külhoni magyar közösségek gyarapodása érdekében. [[14.50]] A Nemzetpolitikai Államtitkárság tematikus éveinek keretében 2012 óta a külhoni magyar közösségek egy-egy csoportjának kiemelt támogatása valósul meg. Folyamatosan bővül a Kőrösi Csoma Sándor-programban és a Petőfi Sándor-programban kiküldött ösztöndíjasok és ezáltal támogatott közösségek száma is. 2018-ban már 215 ösztöndíjas érkezik a diaszpórában és a szórványban élő magyarokhoz. A 2019. évi költségvetési tervezetben a Bethlen Gábor Alap forrásainak mintegy 1,4 milliárdos növekedésével továbbra is biztosítottnak látjuk a nemzetpolitika stabilitását. Kormányzati szinten 2017-ben több mint 100 milliárd forintot fordítottunk nemzetpolitikára, az idei évben hasonló nagyságrendű támogatásra van kilátás, a 2019-es tervezet előirányzatai pedig ennek az összegnek a további növelését hozhatják. A Nemzetpolitikai Államtitkárság programjaira és a Bethlen Gábor Alapból nyújtott támogatások mellett az Emberi Erőforrások Minisztériumának oktatási, kulturális és egyházi támogatásaival jelentős előrelépéseket tettünk az egységes Kárpát-medencei oktatási és kulturális tér megteremtésében. Ennek a munkának a folytatását garantáljuk, és garantálják a 2019. évi előirányzatok és az a tény is, hogy az egyházi ügyek és a nemzetpolitika az új kormányzati struktúrában közös irányítás alá kerültek. Nagy örömmel látjuk, hogy a Határtalanul!-programra szánt források tovább növekednek, így 2019-ben már több mint 5,6 milliárd forintból folytatódhat a kezdeményezés. A tervezet szintlépést jelent a gazdasági terület egységes Kárpát-medencei kezdeményezésében is, hiszen a korábbi évekhez képest nagyságrendileg nagyobb összeget, mintegy 50 milliárd forintot biztosít a Kárpát-medencei gazdaságfejlesztési tervek korábbi években megkezdett végrehajtásának folytatására. Az agrárterületeken is jelentős előrelépések történnek a külhoni magyarság felé való nyitásban. A Kárpát-medencei falugazdászprogram elindításával 2019-ben több mint 400 millió forinttal nőnek a nemzetpolitikai célú források ebben a szektorban is. Összességében elmondható, hogy egy nemzetpolitikai szempontból biztató tervezetet látunk, amelynek megvalósítása és megvalósulása egyszerre eredményezi majd a külhoni magyarság megmaradását, valamint az anyaország és a külhoni magyarság minél több szakterületen való együttműködésének megerősítését. A Vállalkozásfejlesztési bizottság véleményét olvasom önöknek. 2010 óta Magyarország visszaszerezte gazdasági önrendelkezését, stabilizálta pénzügyi helyzetét, felelős költségvetési gazdálkodást folytat, tartósan alacsonyan tartja az államháztartás hiányát, csökkenő pályára állította az államadósságot, és tartós gazdasági növekedést ért el. 2010 óta közel 12 százalékról 3,8 százalékra csökkent a munkanélküliség, és rekordokat dönt a foglalkoztatás, miközben a bérek hosszú évek óta nem látott ütemben nőnek. Ezt az utat folytatva készült el Magyarország 2019. évi költségvetési javaslata, és továbbra is kiemelt szempont a teljes foglalkoztatottság elérése. Ennek érdekében tovább csökkennek a munkát terhelő adók. Az Európai ügyek bizottságának véleményét olvasom. A törvényjavaslat a fegyelmezett fiskális politika révén megfelel az úgynevezett maastrichti kritériumoknak is. Továbbá a nemzetiössztermék-arányos államadósság továbbra is csökken, összhangban az Alaptörvényben meghatározott adósságfék intézményével. Az uniós források tekintetében összességében mintegy 1905 milliárd forint jut Magyarországra jövőre mind a beruházási és strukturális alapok, mind a közvetlen agrártámogatások révén. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzott összegző vélemények alapján kérem a tisztelt Házat, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Most a kisebbségi vélemények ismertetésére kerül sor, amelyet négy képviselő ismertet összesen 30 perces időkeretben. Elsőként Varga-Damm Andreának adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A Költségvetési bizottság jobbikos tagjaként ismertetem azt a kisebbségi véleményt, amelyet mi magunk fogalmaztunk meg. Már az általános vita alkalmával is jeleztem, hogy a hazardírozás költségvetésének tekintjük ezt. A 4 százalékos bővülés, a 2,7 százalékos infláció és a 311 forintos euróárfolyam önmagában három olyan tényező, amely nem a valóság alapján áll, és nagy valószínűséggel, mivel mindegyik befolyásolja a költségvetés teljesíthetőségét, ezáltal már e három adatból is levonhatnánk azt a következtetést, hogy ez nem megalapozott költségvetés. Nagy volt a sietség a kormánypártok és a kormányzat részéről a benyújtásra. Látszott is egyébként a rendkívül sok triviális hiba, és aztán a benyújtás után vélhetően erőteljes lobbitevékenység eredményeként kialakult módosításokat illetően. Mi lennénk a legboldogabbak, ha sikerülne az államadósságnak a GDP-arányos 70,3 százalékra csökkentése, de ha figyelembe vesszük, hogy az év első három hónapjában 684 milliárd forinttal sikerült növelni az államadósságot, és így 73,6 százalékról 74,2 százalékra emelkedett, ez már önmagában perspektivikusan előrevetíti, hogy lehetetlen tartani a költségvetésben megálmodott mértékeket. Kifogásoljuk, hogy az Állami Számvevőszék véleményét csak egy nappal a plenáris ülés előtt ismerhettük meg 2018. június 26-án nyújtották be , és kifogásoljuk azt is, hogy az előirányzatokat csak a 2018. évihez hasonlítja, míg a 2017. évi tényszámokról egyáltalán nem tájékoztat. A mai napig sem tudjuk, hogy ez a költségvetés egyébként a már lezajlott évek zárszámadásához hogyan fog illeszkedni. Nehezítette a jogalkotói munkát, hogy a pénzügyminiszter tíznapos fáziskéséssel, 2018. június 23-án terjesztette be az Országgyűlésnek a fejezeti köteteket, ezzel teljes mértékben akadályozva az ellenzéki képviselőket abban, hogy legyen elég idő a feltárásra és a módosító javaslatok benyújtására. Egyáltalán nem derült ki a javaslatból, hogy a GDP idei növekedése mekkora lesz, holott már az említett euróárfolyam, valamint az államadósság nominális mértéke alapján, valamint a bővülés mértékének meghatározására tekintettel ez is egy rendkívül fontos információ lett volna. Üdvözli a Jobbik frakciója azt, hogy a határon túli magyarság megmaradására fordított források mértéke nem változik, nem csökken, de az elfogadhatatlan, hogy a tervezetben szétszórtan jelentkeznek ezek a források, azok felhasználásáról gyakorlatilag semmifajta indoklást nem tartalmaz, és nagyon aggódunk azért, hogy nem a magyarság valódi élethelyzetének javítására és megmaradására szolgál a források legnagyobb része, hanem esetlegesen a külhoni helytartók jólétének bővítésére. Üdvözlendő az, hogy beruházások történnek, de azt kell megállapítanunk, hogy ezek a beruházások nem a jóléti rendszerek bővülését szolgálják, hanem egy szűk gazdasági elit érdekeinek a szolgálatában állnak. A Pénzügyminisztérium képviselője többször beszélt arról, hogy a tartalékokat megnövelik annak érdekében, hogy az esetleges válságot el tudják kerülni, illetőleg ha a három fontos tényezőből bármelyik is nem annak megfelelően alakul, úgy ezekkel a többletforrásokkal lehessen finanszírozni a költségvetést. De azért azt meg szeretnénk jegyezni, hogy a 110 milliárdról 165 milliárdra nőtt általános tartalék, a megmaradt 60 milliárdos Országvédelmi Alap és a különböző céltartalékok, amelyek 90 milliárdról 135 milliárdra nőnek, üdvözlendők, de az elmúlt hét év tapasztalatai alapján ezen összegek nagy része év végén gyakorlatilag a kormány kifizetőhelyévé vált. Alig egy hónapos gyorstalpalással nehezen alkotható megalapozott költségvetés. Gyakorlatilag az országgyűlési képviselők és az ellenzéki képviselők szavai alig jutnak el a kormányzathoz, nagyon kevés módosító javaslatunkat tudtuk elfogadtatni. Néha úgy érzem, mintha a hetvenes években lennénk, amikor az MSZMP KB határozott az ország költségvetéséről, és az Országgyűlés formálisan döntött, és a Pénzügyminisztérium ismertette, a KB-titkár bejelentette a párt támogatását a parlamentnek. A 4 százalékos bővülést semmilyen módon nem támasztják alá az elmúlt hét év adatai. 2010-ről 2011-re 1,7 százalék, 2012-ről 2013-ra 2,7 százalék, 2013-ról 2014-re 2,1 százalék, majd pedig 2015-ről 2016-ra 0,9 százalék volt a GDP emelkedése, illetőleg csökkenése. Ezek az adatok nem támasztják alá a kormány optimizmusát. [[15.00]] A kormány bürokráciacsökkentést ígért évről évre, ehhez képest ez a mostani tervezetben szereplő forrásigény gyakorlatilag azt mutatja, hogy egyáltalán nem fog csökkenni az állami bürokrácia, viszont azokra a működési rendszerekre, amelyek a jóléti állam megteremtését szolgálhatnák, rendkívül keveset költ a kormányzat. Jelezni kívánom, hogy amíg Magyarországon a bürokrácia 17,8 százaléka a költségvetés forrásainak, addig ez OECD-átlagban 13,2 százalék, tehát jelentősen túlköltekezik az állam, és abból eredően nem nagyon látható eredmény. Jelezni kívánjuk, hogy a szociális ellátórendszernek a magyarországi költségvetésből juttatott mértéke 29,9 százalék, az OECD átlagához képest igen csekély, hiszen az 32,6 százalék, a szomszédos Ausztriáé pedig 42 százalék. Ez azt jelenti, hogy az egészségügybe, az oktatásba és a szociális ellátórendszer színvonalának emelésébe nem kíván a kormány jelentősebb, az OECD átlagát elérő forrásokat bevonni. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] A jóléti rendszerbe bevezetett forrásemelkedést teljes mértékben el fogja vinni az infláció, így nem beszélhetünk sem reálbér, sem a források reálértékének növekedéséről. A költségvetés ebben a formában elfogadhatatlan, a vita során a kormány képviselői, valamint a kormányzó pártok képviselői olyan önbizalomtól duzzadó nyilatkozatokat tettek, amelyeket a későbbiekben, a végrehajtáskor és a zárszámadáskor számon kívánunk kérni. Végül pedig a jelen lévő államtitkár úrnak szeretném azt válaszolni, amikor arról beszélt, hogy a Jobbik milyen módon élte volna fel javaslataival a költségvetés forrásait, jelezni kívánom, hogy az nem volt igaz. 640 milliárdos olyan többletforrás szerepel beruházásoknál, konkrét javaslatok és ajánlások nélkül, amelyek mindenképpen csak presztízsberuházások, kamuberuházások, és nem azokra a társadalmat érintő szociális és jóléti intézkedésekre fordítanák, amellyel a közjót, a jólétet és a demokrácia alapértékeit kívánnák megőrizni. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bősz Anett képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. A Magyar Liberális Párttal közösen megfogalmazott véleményeket szeretném ismertetni a következő néhány percben.Tisztelt Képviselőtársaim! A jelenlegi költségvetés nem a fenntartható fejlődés költségvetése. Az Európai Unió az államháztartás strukturális egyenlegének tartós javulása érdekében a GDP 1 százalékára rúgó kiigazításra kérte hazánkat, azonban önök a kormány részéről e kérést újfent Budapest és Brüsszel szembeállítására használták fel. Különösen furcsa ez annak fényében, hogy hazánk az Unió nettó haszonélvezője. Igazán megfogadhatnák az Unió részéről érkező, fejlesztő szándékkal megfogalmazott tanácsokat, ha már a pénzt örömmel fogadják. A fenntartható fejlődés a nyugdíjalapot tekintve sem valósul meg. A jelenlegi rendszer nemhogy nem ösztönöz öngondoskodásra, hanem azt üzeni az adófizetőknek, hogy nem éri meg önmagunkról gondoskodni, és az állam bármikor elveheti tőlünk a megtakarított pénzünket. Lehet ideig-óráig szavazatokat vásárolni a nyugdíjasoktól 10 ezer forintnyi Erzsébet-utalvánnyal vagy a gázszámlájuk visszatérítését ígérni a választások utánra, ez azonban a felelőtlenség és a populizmus költségvetése, nem pedig a fenntartható fejlődésé. Nem pusztán fiskális, de kulturális és társadalmi értelemben sem fenntartható, ami történik. A demokrata ellenzék régóta kéri a kormányt, hogy hallgassák meg a szakmát oktatásügyben, és legalább az oktatási minimumban meghatározott 6 százalékos GDP-arányos ráfordítást tartsák meg, amikor az iskoláinkról és a jövőnkről van szó. További probléma, hogy az oktatási rendszer erőszakos központosítása miatt a meglévő keretösszeg elköltése sem hatékony. Tisztelt Képviselőtársaim! Önök az iskolarendszert illetően mind finanszírozási, mind strukturális értelemben rossz úton járnak. Az ország biztos lemaradását készítik elő, és kérem önöket, hogy a sikerük büszke hirdetése közepette vessenek egy pillantást a nemzetközi mezőnyre, még regionális szinten is elmaradásokat könyvelünk el. Az oktatási rendszer pedig, amely a 2019-es költségvetés tervezete alapján ugyanúgy romokban marad, százéves lemaradást vetít előre. Nagy gond továbbá, hogy a saját társadalomképüknek megfelelően különbséget tesznek világnézetileg semleges és egyházi iskola finanszírozása között. Az nem lehet, hogy az állami iskolák diákjai még feleannyi pénzt sem érdemelnek, mint az egyházi iskolákban tanulók. Ez teljesen abszurd! [[Hiszékeny Dezsőt a jegyzői székben Szabó Sándor váltja fel.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Önök létrehozták az Innovációs és Technológiai Minisztériumot, azonban nem látják, hogy a negyedik ipari forradalomban nem gépek vagy robotok lépnek be, hanem a társadalom. Amennyiben ez az ország nélkülözi majd a kiművelt emberfőket, márpedig az iskolarendszerünk most ezt vetíti előre, hogy ilyen jövő elé nézünk, akkor nem leszünk képesek megfelelő módon felfejlődni nyugat-európai társainkhoz. Ez azt is mutatja, hogy nem lehet és nem is szabad úgy nekivágni a költségvetés tervezésének, hogy pusztán a szociális transzferekre, családtámogatási rendszerekre hivatkozva gondolják bizonyítottnak, hogy a 2019-es büdzsé rendben való. Gazdaságstratégiai tervvel, oktatási és egyéb intézményrendszerekre nézve közép- és hosszú távú stratégiával kell rendelkezniük arra nézve, hogy hogyan tovább, hogy hogyan érjük utol azokat az országokat, amelyek jelen pillanatban az Európai Unió szerencsésebb felén élnek. Ez volna a feladatunk itt, ebben a régióban, és nagyon sok régiós társunk kifejezetten komolyan vette ezt a feladatát. Sajnos, az elmúlt nyolc évben nem ennek vagyunk Magyarországon szemtanúi, hanem éppen az ellenkezőjének, éppen annak, hogy le fogunk maradni véglegesen a nemzetközi mezőnyben. Erre nézve önök nem tudnak mit mondani egyébként európai uniós állampolgároknak. Ez a költségvetés már csak az általam ebben a rövid időben említett néhány pontja miatt is elfogadhatatlan; bár valóban ezer sebből vérzik, elég például a 311 forintos, önök által technikainak nevezett euróárfolyamra gondolni, ami már akkor sem volt igaz, amikor a költségvetés vitáját elkezdtük, nem pedig azokban a napokban, amikor a hajmeresztő 330 forintos árfolyammal szembesült a magyar társadalom. Nagyon köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Csárdi Antal képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A 2019. évi költségvetés a változatlanság és a fenntarthatatlanság költségvetése. Azért mondjuk ezt és azért fogalmazódott meg ez a kisebbségi vélemény, mert ez a költségvetés nem ad választ a társadalom egyre nagyobb rétegeinek leszakadására. Ez a költségvetés nem oldja meg a bérválságot, ez a költségvetés nem oldja meg a devizahitel-károsult családok tízezreinek problémáit, nem javítja kellő mértékben az egészségügy helyzetét, az oktatást pedig egészen partikuláris szinten kezeli.Azt gondolom, hogy egy költségvetés nem engedheti meg magának azt a luxust, hogy még az inflációt sem követve legyen finanszírozva. Azt gondolom, hogy egy reálérték-csökkenés egy költségvetésben az oktatás szintjén a jövőnk felélését jelenti. A jövő évi költségvetés leginkább és ez a legnagyobb bűne nem készíti fel Magyarországot a XXI. század kihívásaira, ez a költségvetés tovább fogja növelni a központosítást, az önkormányzatok kiszolgáltatottságát, és végképp lehetetlenné teszi, hogy a minisztériumokon kívül bárki is beleszóljon közös ügyeink eldöntésébe. Ennek a centralizálásnak legnagyobb vesztese a Magyar Tudományos Akadémia. Odáig jutott a tisztelt kormánypárt, hogy ebben a költségvetésben ők elfogadhatónak tartják azt, hogy a Magyar Tudományos Akadémia államosításra kerüljön, hogy az önálló kutatómunkát gyakorlatilag egy minisztériumban határozzák meg. Azt gondolom, ez mindent elmond Magyarország 2019. évi költségvetéséről. Ez a költségvetés teljes mértékben elfogadhatatlan, javíthatatlan, ezért aztán nem apró korrekciók sorára van szükség, hanem egy teljes újratervezésre. Itt megemlíthetem azt az egy-két tételt, amik már elhangoztak eddig is: azt gondolom, hogy 311 forintos euróárfolyamon számolni, 2,7 százalékos inflációval számolni úgy, hogy mindenki tudja ebben a Házban és a magyar gazdaságban, hogy ezek fals számok, hazugságok, több mint hiba. Azt gondolom, hogy a költségvetés kapcsán nem lehet megkerülni az adótörvények kérdését. Az LMP már nagyon régóta képviseli azt az álláspontot, hogy egy progresszív, többkulcsos adózásra lenne szükség. [[15.10]] Régóta képviseljük azt az álláspontot is, hogy a rendkívül magas, 27 százalékos áfakulcson keresztül abba kellene hagynia a magyar államnak azt a nyerészkedést, amit az alapvető élelmiszerek áfáján keresztül tesz a magyar társadalommal. A 27 százalékos áfa, azt gondolom, az alapvető élelmiszereken oly mértékben igazságtalan, oly mértékben drágítja meg a mindennapi léthez szükséges termékek megvásárlását, ami a társadalmi igazságtalanság gyönyörű példaképe. Azt gondolom, hogy amíg az állam többet akar keresni egy kiló kenyéren, mint a pék vagy a kereskedő, addig egy költségvetés nem lehet igazságos. Úgyhogy azt gondolom, ez a költségvetés elfogadhatatlan. Ez a költségvetés csak azoknak a győzteseknek ad a kezébe, akik eddig is nyertesei voltak a Fidesz gazdaságpolitikájának, de sajnos ez a költségvetés Magyarország leszakadását fogja hosszú távon eredményezni. Azt gondolom, amikor a költségvetésről beszélünk, akkor beszélnünk kell Paksról. Mert úgy gondolom, ez egy rendkívül kiemelt dolog, hogy Paks II. teljes mértékben ellentmond annak a kommunikációs panelnek, amit a Fidesz-KDNP úgy fogalmazott meg, hogy Magyarország biztonsága az első. Ha Magyarország biztonsága lenne az első, akkor nem az orosz partnerrel, a kockázatos orosz partnerrel akarna kockázatos atomerőművet építeni, hanem a megújuló erőforrásokra támaszkodva építené az unokáinknak a hazát. Mert amíg ez úgy van, ahogy a költségvetésből ezt most ki lehet olvasni, addig gyakorlatilag nem az unokáink jövőjét építjük, hanem az unokáink jövőjét éljük fel. Egy ilyen költségvetés semmiféleképpen nem elfogadható. Egy biztonságos költségvetés nem számolhat 311 forintos euróárfolyammal, nem tervezheti súlyosan alul az inflációt, és azt gondolom, ez a költségvetés viszont így tesz, ergo nem biztonságos költségvetés. Tisztelt Képviselők! Azt gondolom, csak arra tudom kérni önöket és az ellenzéki képviselőtársaimat is, hogy fontolják meg, amikor szavazni fogunk Magyarország 2019. évi költségvetéséről, és gondoljanak azokra a társadalmi rétegekre, akik súlyos vesztesei ennek a költségvetésnek, így súlyos vesztesei a kiskeresetűek, súlyos vesztesei az egészségügyben dolgozók, súlyos vesztesei a diákok és súlyos vesztesei a fiatal generációk. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varju László képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ellenzéki képviselőtársainkkal törekedtünk itt összeszedni és megfogalmazni azt a kisebbségi véleményt, amely a legfontosabb területeket érintően a költségvetésről elmondható. Fontos, hogy a gazdálkodási mozgástérről szó essen, fontos, hogy beszéljünk a kora nyáron elfogadott költségvetés kockázatairól, a figyelmen kívül hagyott költségvetési keret következményeiről, említsük meg a 3 százalékos hiány alatti költségvetési tervezés következményeit az előnyein túl. Beszélni kell az adórendszer problémáiról! Beszélünk egyébként a makrogazdasági pályáról, avagy a kiadási oldalról, vagy az államháztartás hiányáról, az államadósság mértékéről. Ehhez egyébként mintegy 810 figyelmen kívül hagyott módosító indítvány mindenképpen okot ad, mert önök ennyit dobtak a kukába. A viták alapján természetesen ezekre érdemes, mindenképpen fel kell hívni a figyelmet.Kezdjük azzal, hogy a gazdálkodási mozgástér hogyan néz ki. A miniszterelnök úr és mások is, felelős vezetők válságköltségvetéssel indítottak, és azt mondták el, hogy ez lesz az a költségvetés, amelynek ilyen lábakon kell állni, ki kell bírni mindent. Ennek érdekében egyébként, hogy ezt ilyen módon kezelhessék, lényegében azt megtették, hogy a parlament hatásköréből kivonták a költségvetést, és olyan helyzetet teremtettek, hogy lényegében a kormány saját hatáskörben, rendeletekkel tudjon pénzt költeni, és ilyen értelemben a parlament ellenőrző szerepét figyelmen kívül hagyják. Ebbe a kategóriába tartozik egyébként maga a kora nyáron elfogadott költségvetés kockázata, amit lássuk be azzal, hogy 2017 adatai még nem ismertek, bár a minisztérium hangsúlyozta, hogy ő ismeri, 2017 adatai nem ismertek, 2018 folyamatairól nem tudjuk, hogy mi történik, nincs zárszámadás egyébként, és 2019-ről fognak itt majd dönteni, mert mint ahogy hallották, többségünk ezt nem fogja támogatni. Pedig az már jelenleg is látható, hogy 2017-et nem akarták betartani, amit önök elterveztek, 2018-at nem fogják betartani, 2019-re pedig nem is akarják ezt betartani. Nyugodtan lehet mondani azt, hogy biankó felhatalmazást adnak a döntéssel, a költségvetés elfogadásával a kormánynak, hogy saját hatáskörben alakítsa kénye-kedve szerint, spórolhat, avagy költekezhet is. Fontos beszélni a figyelmen kívül hagyott költségvetési keretről, ami nagyon leegyszerűsítve azt jelenti, hogy nemcsak az adott évben figyeljük a hiányt, hanem előre tervezve is gondolunk erre a felelős gazdálkodásra. A korábbi világgazdasági válság óta az Európai Unióban az országok között önök által is egyébként felvállalt, elfogadott megoldásban azonban éppen ilyenkor kellene mindezt betartani. Önök éppen azt mondták, hogy nem kívánják ezt betartani, mert igazából nincsen ennek semmilyen következménye, nincs szankciója, miközben önök a gazdasági válság lehetőségéről beszélnek, amikor éppen hogy takarékoskodni kellene és ennek megfelelően eljárni. Éppen ez szolgálná egyébként a gazdasági válság esetén Magyarország és a családok érdekeit, hogy a legrövidebb idő alatt és a legkisebb kárral lehessen egy ilyet átvészelni, amennyiben ez bekövetkezik. Hozzáteszem, ha önök annyira büszkék a protestáns szellemiségű megközelítésre, akkor most miért nem ilyen költségvetést hoztak ide elénk. A lelkiismeretüket egyébként nem fogja megnyugtatni, hogy ebben a döntési folyamatban a Magyar Nemzeti Bank egy 180 pontból álló alternatív kormányprogrammal áll elő, vagy egyébként maga a Magyar Nemzeti Bank csinált ezenkívül egy olyan költségvetési jelentést, amely arról szól, hogy miben nem ért egyet a kormánnyal, és mi az, amit egyébként elutasít. Ennek, azt gondolom, következménye kell hogy legyen, már ha egyébként érvényes kormányprogramról lehet beszélni az önök részéről. A költségvetés sikereinek árnyoldalairól is érdemes mindenképpen szót ejteni, mert az árnyoldalak közé tartozik az oktatás és az egészségügy. Ami itt bekövetkezett, a képviselőtársam is említette, azt gondolom, többen is megfogalmazzuk, és fontos erre felhívni a figyelmet, hogy azzal, hogy az oktatás területén a reálértéket sem biztosítják, és lényegében a növekményüket az infláció majd elviszi, ez világosan mutatja, hogy hogyan gondolkodnak önök erről. Hogyan lesznek így okosabbak, felkészültebbek, rátermettebbek a gyerekeink? Az önök iskoláiban erre egyre fogy az esély, és éppen ezért azt gondolom, önök rosszul gazdálkodnak. Az önök által sokat emlegetett családokban éppen hogy a gyerekekre spórolnak, miközben önök pedig nem. Ezzel a jövőnket élik fel, a jövőjüket élik fel, és erre egyébként ott van egy nagyon jó példa, amit a szakképzéssel műveltek. Olyan, mint az elvált szülők gyereke, ide-oda dobálják, megoldás nincs rá, most éppen majd az innovációval foglalkozó minisztérium lesz érte felelős, és majd próbál tenni valamit. Lehet, hogy önök is úgy érzik, hogy ezt a gyereket csak folyton verték, hát most ezt folytatják. Azt gondolom, hogy ha önök ezzel nem értenek egyet, nem akarnak ilyet, akkor ne fogadják el ezt a költségvetést. [[15.20]] Az adórendszer problémáiról mindenképpen kell néhány szót említeni, mert a költségvetés bevételi oldalán jelennek meg, s ennek lényege, hogy önök az emberektől több pénzt vonnak el, egyszerűsítsük le; vonatkozik a vállalatokra, a vállalkozásokra, önök ezt elvonják. Utóbb ezt kénytelenek voltak beismerni is, mert idő híján most csak ezt az egyet említem a kafetéria-rendszer kedvezményeinek megvonásával, önök nyilvánvalóan tudják, most már hangosan is elismerhetik: igen, ezzel a reálbér csökkenni fog, azok a kedvezmények, amiket önök korábban biztosítottak, most nem lesznek meg a dolgozók számára, és ez kifejezetten hátrányt fog okozni. A költségvetésnél mindenképpen ebben a fejezetben meg kell említeni, hogy ez olyan értékválasztás is, hogy mit tartanak önök fontosnak. Ebben a tekintetben egy pozitív példát mindenképpen említek önöknek, ami igazából még egyharmadnyi pozitív példa, és ez pedig az otthonápolás ügye. Az önök részéről az elmúlt években számos alkalommal képviselők, vezetők, minisztériumi tisztségviselők megígérték, hogy ezt megoldják. Ebben a költségvetésben nem tették. A költségvetés vitájának menetében a civil szervezetek tüntettek, és ebben az igen nagy nyílvánosságot kapott témában, azt gondolom, hogy a kormánypárti képviselők a Költségvetési bizottság ülésén olyan nyilatkozatot tettek, hogy ezt meg akarják oldani. Ezért azt gondolom és azt remélem, hogy ez a nyilatkozat nemcsak elhangzott, hanem érdemben akarnak ezzel valóban foglalkozni, mert szó szerint is idézem önöknek: „Tudomásunk szerint az EMMI a nyári időszakban tárgyalásokat folytat ezekkel a szakmai szervezetekkel, és az őszi törvénykezésben lehet rendezni ezt a kérdést, hogy 2019-től akár emelésre is sor kerüljön. Arra kérem az elnök urat, hogy ebben az egyeztetésben majd vegyen részt, én pedig felajánlom a kormánypárti frakciók segítségét ebben a dologban.” mondta a Fidesz képviseletében a bizottság alelnöke. Így önöké a felelősség. Sajnos, az elmúlt héten az első egyeztetésnél még pozitív jeleket nem tapasztalhattunk, de bízom abban, hogy felelősen gondolkodnak, ígéretüknek megfelelően igenis eleget tesznek annak, hogy mind a munkaviszony elismerésére, mind pedig a díjazás jelentős növelésére sor kerül. Ennek alapján egyébként nyugodtan mondhatjuk, és ezt egyébként a Magyar Nemzeti Bank jelentése is alátámasztja, hogy a 2018-19-es költségvetésben önök jelentősen túltervezték a bevételeket. Kisebb lesz a béremelkedés, és így egyébként ez is az előbbit támasztja alá. A vártnál kisebb lesz az adósságcsökkentés, több tartozást hagynak egyébként a gyermekeinkre. A kormány szándékosan alulbecsüli egyébként az infláció mértékét, de tegyük hozzá, még a formalitásokra sem adnak, mert a 2018-as költségvetésben 69,5 százalékos GDP-arányos államadósságot hagytak jóvá, míg a 2019-es javaslatban 70 felettire javasolják eközben. Önök folyton azt mondják, hogy csökken. A 69-ről 70, az milyen csökkenést jelent? Természetesen semmilyet. Összefoglalva tehát azt kell mondjam önöknek, hogy ez a költségvetés nem ad módot a miniszterelnök által válsághelyzetnek minősített körülmények megelőzésére, sőt folytatódik az értelmetlen költekezés, hiszen válsághelyzetben nem stadionokat meg múzeumokat kell építeni, hanem megtakarítani kell, és ha eljön a nehéz időszak, akkor ernyőt kell tartani rossz időben nemcsak Putyin elnök feje fölé, hanem a többiek is, a családok is megérdemlik azt, hogy vigyázzanak rájuk. Ez a költségvetés egy jövőt felélő papírhalmaz, mert az oktatást és az egészségügyet nem kezeli kiemelten, a szakképzést ide-oda dobálva tönkreteszi azt. És miért csodálkoznak önök, ha minden fiatal ezek után úgy nyilatkozik, hogy minél távolabb akar kerülni ettől az országtól? Ha egy tanácsot adhatok önöknek, akkor azzal azt teszem, hogy a Paksi Atomerőmű ügyét húzzák ki, és azt tegyék át az oktatás ügyére. Végezetül pedig: a romlásba igyekvő, sodródó költségvetést még a Költségvetési Tanács megállíthatja. Kovács Árpád elnök úr, Matolcsy György, a Magyar Nemzeti Bank elnökének véleménye alapján ezen a héten az ÁSZ elnökével közösen szerdán dönthetnek úgy, hogy megállítják, önöknek ezt visszaküldik, és egyébként szeptemberre hozzanak egy új költségvetést. A Demokratikus Koalíció nem támogathatja az önök költségvetési előterjesztését. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a DK és az MSZP soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az időkeretet kihasználva most folytatjuk munkánkat. Megkérdezem Banai Péter Benő államtitkár urat mint előterjesztőt, a vita e szakaszában vagy a későbbiekben kíván felszólalni. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy a vita későbbi szakaszában kíván felszólalni.Tisztelt Országgyűlés! Most a nemzetiségi bizottság által felkért képviselő felszólalására kerül sor ötperces időkeretben. Megadom a szót Ritter Imre nemzetiségi képviselő úrnak, aki anyanyelvén kívánja az első mondatokat elmondani, majd magyarra fordítja azokat. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm. Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Erlauben Sie mir bitte, dass ich im Namen und im Auftrag des Ausschusses der in Ungarn lebenden Nationalitäten unseren Standpunkt bezüglich des Gesetzesvorschläges Nr. T/503 über den ungarischen Haushalt für Jahr 2019 im Zusammenhang mit den Nationalitäten-bedarf übergreifende Teilen erörtere. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében kifejtsem álláspontunkat a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló T/503. számú törvényjavaslat nemzetiségi igényeket érintő részeivel kapcsolatosan. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága a határozati házszabály 44-45. §-a alapján lefolytatta a törvényjavaslat részletes vitáját. Bizottságunk a törvényjavaslatnak a határozati házszabály 32. § (2) bekezdése szerinti bejelentésben megjelölt rendelkezéseit megvizsgálva megállapította, hogy azok megfelelnek a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek. Bizottságunk a törvényjavaslathoz benyújtott módosító javaslatokról nem foglalt állást, azonban további módosításra irányuló szándékot fogalmazott meg. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága a határozati házszabály 45. § (5) bekezdése alapján az általa megfogalmazott módosító javaslatot magába foglaló, a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatot nyújtott be, majd 2018. július 4-én a törvényjavaslat részletes vitáját lezárta. A 13 magyarországi nemzetiség a 2019. évi központi javaslathoz képest összesen 4 milliárd 620 millió forint módosítást nyújtott be öt súlyponti területen, amelyek a következők. Az első: a támogatásemelési igények közel fele, pontosan 44 százaléka, 2 milliárd 20 millió forint a nemzetiségi önkormányzatok és az általuk fenntartott intézmények épület- és építményállománya beruházási, felújítási és pályázati önrészének a biztosítását szolgálja. A második: az országos nemzetiségi önkormányzatok és média esetében 20 százalékos, összegszerűen 355 millió forint, az országos önkormányzatok által fenntartott intézményeik esetében pedig 10 százalékos, összegszerűen 122 millió forint működésitámogatás-emelés. Itt megjegyzem, hogy 2018-ban sem az országos nemzetiségi önkormányzatoknál, sem az általuk fenntartott intézményeknél nem volt támogatásemelés. A harmadik terület nagyon jelentős része, egyharmada az összes igénynek, a 2018-ban megkezdett nemzetiségipedagógus-program 2019. évi második lépcsője, amely szerint a nemzetiségi pedagógusok nemzetiségi pótléka 15-ről 30 százalékra kerül megemelésre, és külön keretet biztosítunk a nemzetiségi óvodapedagógus-képzés számának növelésére és színvonalának javítására. Ez mindösszesen 1 milliárd 530 millió forintot igényel. Negyedszer: a növekmény 9 százalékát, 405 millió forintot a nemzetiségi egyesületek, szervezetek és iskolák részére, a nemzetiségi pályázati keretek további emelésére szánunk. [[15.30]] Végül, de nem utolsósorban a helyi nemzetiségi önkormányzatok működési támogatása 10 százalékkal emelkedik, amely összegszerűen 188 millió forint. S akiknek az érdekében mindez történik, azok a nemzetiségi gyermekek, több mint 27 ezer nemzetiségi nevelésben részesülő óvodás és közel 85 ezer általános és középiskolás, nemzetiségi oktatásban részesülő fiatal. Összesen több mint 112 ezer nemzetiségi oktatás-nevelésben részesülő gyermek és fiatal jövőjéről, nemzetiségi jogainak biztosításáról beszélünk. Az ő nevükben, valamint a magyarországi nemzetiségek nevében köszönöm Magyarország Kormányának, a magyar parlament minden frakciójának és független képviselőtársaimnak is, hogy a 2019. évi központi költségvetés előkészítése során támogatták a Magyarországi nemzetiségek bizottságának kezdeményezését, és azt a Költségvetési bizottság ülésén is egyöntetűen megszavazták. Mindezek alapján a Magyarországi nemzetiségek bizottsága a 2019. évi központi költségvetésitörvény-javaslattal egyetért, azt támogatja, és kérjük a tisztelt Házat a módosítás, valamint a törvényjavaslat szíves elfogadására. Köszönöm, hogy meghallgattak. Danke für Ihre Aufmerksamkeit!
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. A vita során kétperces felszólásra nincs lehetőség. Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Hálátlan műfaj a költségvetés részletesnek tűnő vitája, hiszen a 30 perces ellenzéki kisebbségi vélemény látható módon nem hozta lázba a kormánypárti többség tagjait, képviselőit, és érdemi vita sem bontakozott ki. Egyébként a korrekt módon hozzáálló államtitkár úr is feltételezésem szerint majd a vita végén kíván reagálni, akkor, amikor mi már nem tudunk viszonválaszokkal vagy egyfajta riposztokkal élni. Értem én, államtitkár úr, hogy önt teszik ki ennek a hálátlan feladatnak, hiszen sokadszorra hallja azokat az ellenzéki észrevételeket, érveket, amelyeket pont hogy a kormánypárti miniszterek, illetve államtitkárok nem cáfoltak meg, nem láttak el véleményükkel, illetve nem értékeltek, de ez a vita mégiscsak arra való, hogy legalább a történelem kedvéért a jegyzőkönyv megőrizze azt, hogy voltak magyar emberek, akik igenis úgy érezték, hogy bizonyos dolgok ebben az országban ezekben az években nem mennek jó felé. És természetesen leragadhatnánk számos részterületen egy-kettőn én magam is le fogok , de el kell hogy mondjam, hogy az oktatás tekintetében az a 15 milliárdos különbség, amit támogatás formájában most látszólag növekményként igyekeznek odaítélni, még az inflációs szintet sem éri el, tehát még az infláció mértékével sem növelik az idecsoportosítandó forrásokat, az egészségügy tekintetében pedig mindenféle szerkezetváltásnak a nyomát is hiányoljuk. Ugyanakkor azt látjuk, hogy ezen költségvetési tervezet legnagyobb vesztesei egyértelműen a fiatalok, egyértelműen a magyar jövő, és ha mélyebbre ásunk a költségvetés tervezetébe, akkor bizony azt látjuk, hogy ez a kormány leginkább a Magyarországon megtalálható, fellelhető lakhatási válság, lakhatási szegénység tekintetében mulasztja el kezelni a kezelnivalót. Hiszen, államtitkár úr, nézzünk csak arra, hogy az önök sikertermékéről, amit lakhatási csodaként adnak el, ugye, a CSOK-ról amit magam is támogatok, bár egy sokkal inkább kiterjesztett feltételrendszer mellett támogatnám még jobban lényegében épp most, a napokban derült ki, hogy ingatlanonként akár milliós mértékű árnövekménnyel is járhat, hiszen a kedvezményes lakásáfa kivezetése, amit ez a kormány helyesen bevezetett, de most helytelen módon kivezetni szándékozik, olyan lecsapódással jár ezen a piacon, ami két, egyértelműen negatív irányba vezethet: vagy az ingatlanárak növekedése felé mutathat, vagy pedig ahhoz, hogy a kivitelezők egyszerűen kispórolják a minőségi alapanyagot a felépítendő ingatlanokból, az újonnan kiadott építési engedélyek számán pedig már jövőre látszani fog a kedvezményes lakásáfa kivezetése. Egyértelmű lenne tehát, hogy nemcsak az új építésű lakásokra kellene megtartani már ezen költségvetési tervezetbe is beépítve ezt a kedvezményes áfakulcsot, hanem bizony ki kellene ezt terjeszteni akár még a lakásfelújításokra is, egyáltalán nem az ördögtől való ez. Hogyha Magyarországon komolyan gondolják azt, hogy a lakhatási válságot, szegénységet leküzdik, akkor ez bizony egy szükséges lépés lenne. Mondhatnák azt, hogy a CSOK-kal elintézik a lakhatási problémakört, de azt látjuk, hogy a bérlakásfronton úgyszintén elvérzik ez a kormányzat, hiszen ebben a költségvetési koncepcióban a bérlakásprogram nyomai egyszerűen nem lelhetők fel. Nagyon örülök annak, hogy az itt ülő államtitkár nem jött elő azzal az érvvel, amivel kollégái korábban igen, miszerint a Nemzeti Eszközkezelőt tekintették Magyarország legnagyobb bérlakásprogramjának, hiszen volt olyan kormánypárti államtitkár, aki nem átallotta állami hátterű bérlakásprogramnak nevezni azt a szisztémát, amelynek értelmében magyar emberektől elveszik az ingatlantulajdonukat, visszabérelhetik azt az ingatlant, hozzáteszem, egy ablakperiódust építettek a rendszerbe, itt egy ötéves terminust követően már vissza sem vásárolhatják az érintettek a lakásukat. Most fognak ezek az öt évek lejárni, államtitkár úr, és bár a reálbérek tekintetében önök némi statisztikai növekményt ki tudnak mutatni, és én ennek örülök, hangsúlyozom, hogy én ennek örülök, nem vagyok ellendrukker, de azért azt el kell mondjam, hogy egy ötéves időtartam alatt azért elvárnék önöktől egy kimutatást arról, hogy hányan tudták a Nemzeti Eszközkezelő ügyfelei közül visszavásárolni a saját ingatlanjukat, államtitkár úr. Nincs ilyen kimutatásuk, vagy ha van, akkor nem büszkélkednek vele, mert elképesztően alacsony azok száma, akik ki tudtak kecmeregni ebből a bajból. És hogy miért beszélek én statisztikai bűvészkedésről, azt is megosztom önnel. Ennek az oka az, amit a kafetéria-rendszerrel terveznek. Elképesztő, brutális beavatkozás ez piacgazdasági folyamatokba, nem tudom támogatni semmilyen formában, az indoklását különösen nem, és el is mondom, hogy szerintem ki áll mögötte, és nagyon remélem, hogy meg tudnak ebben cáfolni. Eddig a reálbérek növekménye tekintetében azért kimutatható volt egy igen pozitív számsor, viszont a jelenlegi gazdasági hatások alapján ez a jövőben várható módon nem folytatódik. Mit csinál a kormányzat? Beszűkíti a kafetérialehetőségeket, tulajdonképpen rákényszeríti a munkáltatókat arra, hogy üljenek le a munkavállalókkal, és egy új megegyezés formájában építsék be az alapbérbe azt, ami eddig a kafetériának a része volt. Mi a végeredménye statisztikailag? Az alapbérek mérhető növekménye, mert, államtitkár úr, az önök eddigi statisztikáiban nem szerepeltek kafetériaelemek, legalábbis döntő többségükben nem szerepeltek, most tehát ezzel az egyszerű technikai trükkel el tudják érni azt, hogy alapbérnövekmény lesz kimutatható, miközben a munkavállaló egyetlen árva fillérrel sem járt jobban. [[Szilágyi György: Úgy van!]] Elképesztőnek tartom tehát, hogy a következő évek magyarországi állítólagos bérnövekménye erről fog szólni, ez áll majd a hátterében, hiszen kipörgő uniós forrásokra már nem számíthatnak, a belső gazdaság beindulni látszott, de aztán valahogy mégsem sikerült megértetnünk egymással azt, hogy egy magyar bérlakásprogram hazai kivitelezőkkel, hazai beszállítókkal, hazai alapanyagokkal elképesztő multiplikátorhatást generálva pörgetni tudná a hazai gazdaságot, de nem tudtunk eljutni odáig, hogy megértessük önökkel, hogy erre rendelkezésre állnak a költségvetési források ebben a tervezetben is, és ezeket a forrásokat el kéne ide különíteni. Mit kaptunk válasz gyanánt? CSOK mindig ez volt a válasz, hogy ott a CSOK. A másik elképesztő állításuk, hogy a magyar emberek önök szerint saját tulajdonú ingatlant szeretnének inkább szerezni, mint bérlakásban lakni. [[Banai Péter Benő bólogat.]] Ez így van, ki az az ember, vagy ki az a normális ember a földön, aki ne saját tulajdonra törekedne, mondjuk, egy bérleménnyel szemben? Csak, államtitkár úr, ott van a 90 százalék Magyarországa, a tipikus magyar élethelyzetek 90 százaléka, ahol nem fér bele az, hogy új építésű vagy saját tulajdonú ingatlant szerezzenek az érintettek, hanem bizony az férne bele, hogy egy megfizethető árú bérleményben elkezdjék az életüket Budapesten vagy egy nagyvárosban. Mivel találkoznak, amire szintén nem válaszol a költségvetés tervezete? 130, illetve 150 ezer forintos albérleti díjjal, plusz rezsi. Erre megint csak nincs válaszuk, még az Airbnb-szabályozásra sem. Már megmutatták az Uber tekintetében, hogy a sharing economyval kapcsolatban milyen a hozzáállásuk, és új típusú, XXI. századi gazdasági vívmányokat hogyan tudnak, illetve nem tudnak kezelni. Én nagyon remélem, hogy legalább az Airbnb tekintetében végre elmozdulnak, tárgyalóasztalhoz ülnek a felekkel, egy politikai bunkósbot, a tiltás eszköze helyett eljutnak oda, hogy ezeket a létező gazdasági folyamatokat igyekezzenek kanalizálni valamifajta, a nemzetgazdaság számára vállalható irányba. Lehet ez egyébként egy helyiségenként kivetett, átalánytípusú adó, ami után a hatósági vegzatúra nem fenyegeti az érintetteket. A legrosszabb, amit csinálnak, hogy nem avatkoznak be semmilyen úton-módon, és jelen pillanatban ez folyik. [[15.40]] Budapesten, csak a fővárosban az Airbnb-n és különböző közösségi megosztó oldalakon keresztül idézőjelben „forgalmazott” szálláshelyek száma lassan eléri a szállodai szálláshelyek számát. Tehát egy nagyon is komoly, nagyon is mérhető gazdasági szektorról van szó. Engem elképeszt az, hogy egy ilyen felhatalmazottsággal bíró kormány a költségvetési tervezetében nem válaszol erre a kérdésre, nincsenek korszerű válaszai. Számtalanszor említettük a 27 százalékos áfa kérdését. Ezt államtitkár úr vélhetően legalább annyira unja, mint én, hiszen annyiszor bokszoltunk már ezen a kérdésen, hogy össze sem tudnám számolni. De a 27 százalékos áfa tekintetében is vannak különböző sávok. Egyrészt, hogy a gyermeknevelési cikkek árára még mindig ez az elképesztő, brutálisan magas tartam rakódik, ez tarthatatlan. Egy olyan országban, amely demográfiai fordulatról álmodik és a Jobbik frakciója 2010 óta azért küzd, hogy ez létrejöjjön , tarthatatlan a gyermeknevelési cikkek áfatartamának 27 százaléka. Ha megnézik ezt a költségvetési tervezetet, előttem ül Hegedűs Enikő képviselőtársnőm, aki kimutatta, hogy hol van az a 600-700 milliárd forint, amely könnyedén mozgatható ezen papírcsomagban, hiszen vagy teljesen homályos, vagy teljes mértékben értelmetlen célokra került elkülönítésre, és nemcsak a kormányzati piramisépítésekre gondolok itt, hanem egész egyszerűen olyan minisztériumoknál fellelhető tartalékokra, alapokra, amelyeknek a szerepét, funkcióját innen nem lehet látni. Felhozhatnám természetesen az Országvédelmi Alapot is és a „rendkívüli kormányzati intézkedések” előirányzatát. Azt is látjuk, hogy itt egy olyan biankó csekket kér a kormányzat, amiről majd kormányhatározatokban dönt, pedig nem lenne fizikai akadálya, hogy összehívja a parlamentet, és a maga menetében döntsön ezen tíz- és százmilliárdokról. Államtitkár úr, nem tudom, hány olyan esemény történt az elmúlt, mondjuk, nyolc esztendőben, tehát 2010 óta, amióta a Jobbik frakciója itt van, amely miatt erre a tartalékra ilyen mélységben és ilyen összeg mentén szükség lett volna, ha valamilyen vis maior vagy természeti csapás következik be. Szerencsénkre ezen összeg töredéke is mindig elégséges volt. Úgy gondolom, hogy a jövőben is kell tartalék, egyértelműen szükség van erre, és akár még az ekkora szintjéről vagy a feléről is lehetne vitatkozni. Tehát legitim szakmai vita alapja lehetne mindez. Egy dolgot nem tudok elfogadni: hogy a kormány határozatokban dönt ezen óriási összeg elköltéséről anélkül, hogy a parlamentnek bármiféle ellenőrzési jogköre maradna ebben a kérdésben. Azt is el kell mondanom önöknek, hogy ha demográfiai fordulatot várnak-várunk, pusztán az általam egyébként támogatott családi adókedvezmények tömege kevés lesz ide, főleg úgy lesz kevés, hogy az első, illetve a második gyermek megszületését és nevelését kevéssé támogatja, mondjuk, a háromgyermekes családok támogatási szintjéhez képest. De nyilván ne irigyeljük el ezt senkitől. A pozitív az lenne, ha ezzel párhuzamosan a lakhatási szegénységet, a lakhatási válságot leküzdenék, a 27 százalékos áfával, a szegények adójával kezdenének valamit. Hiszen nem a Jobbik frakciója volt az, amely megígérte, hogy a 20-ról 25 százalékra növelt áfakulcsot majd csökkenteni fogja, aztán mégis 27 százalékra emelte világrekorder szinten. Ez az ígéret nem a Jobbiké volt. Én ezt az ígéretet csak a mostani kormányon kérhetem számon. Azt kell mondanom, hogy ha bármilyen népesedési fordulatra vágynak, nem elég pusztán a termékenységi arányszámot növelni, aminek egyébként szurkolok, tehát miközben a szülőképes korú hölgyek bázisa folyamatosan csökken, államtitkár úr is bizonyára látta, hogy a tavalyi évben az élveszületések száma megint csökkent a korábbi időszakhoz képest. Ez pedig egy olyan nemzeti sorstragédia, amivel valamit kezdeni kell; főleg ha a kivándorlási adatokkal súlyoznánk, akkor egy egészen elképesztő eredményre jutnánk. Mindezek szellemében tartom elfogadhatatlannak a költségvetés tervezetét, és egyértelmű válaszokat várok-várunk azokra a felvetésekre, amelyek nem pártérdekeket, hanem nemzetgazdasági, nemzetstratégiai érdekeket szolgálnak. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik és az LMP padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gurmai Zita képviselő asszonynak, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen, elnök úr. Államtitkár Úr! Képviselőtársaim! Novák Katalin nemrég azt mondta, hogy a kormány a magyar családokat nemzeti kincsnek tekinti. Így már legalább tudjuk, miért rabolják le őket. Mert miközben arról szónokolnak, hogy több gyermek kellene, a számok azt mutatják, hogy a Fidesz kevesebbet költ a családok támogatására. A családi pótlék, a gyes, a gyet és az anyasági támogatás összege jövőre már 11 éve változatlan. Az erre fordítható teljes keret pedig csökken. Családi pótlékra csaknem 5 milliárd forinttal jut kevesebb, gyesre majdnem 800 millió forinttal kevesebbet szánnak, és a gyetre tervezett összeget is megkurtították több mint félmilliárd forinttal. Vagyis önök azt mondják, hogy szülessen több gyerek, de pénzt kevesebbet adnak. A babakötvény utalási összegei továbbra is változatlanok maradnak. Hát milyen kétszínű és képmutató hozzáállás ez? Pedig a családi pótlék az egyetlen olyan juttatás, amely csak és kizárólag a gyermekek száma után jár, és nem függ például a jövedelmi viszonyoktól. Ha a Fidesz valóban azt akarná, hogy több gyerek szülessen, akkor emelnék a családi pótlékot, emelnék a gyes, a gyet és a babakötvény összegét. Mert az édeskevés, hogy önök mindig csak a családi adókedvezményekre hivatkoznak. Rengeteg család ugyanis egyszerűen nem keres annyit, hogy kihasználhassa a családi adókedvezményt. Rengeteg olyan család van ugyanis, akiket éppen önök, a Fidesz-kormány tett tönkre. Önök, Matolcsy Györggyel az élen, zsírosra keresték magukat a devizahitelesek tönkretételén. Maguk családok tízezreinek megtakarítását nyúlták le a Quaestor-botrányban. Maguk most is tízezreket akarnak kirúgni a közszférából. És akkor cinikus módon azt mondják, hogy tessék kihasználni a családi adókedvezményt? Maguk lerabolták a magyar családokat, most pedig ismét cserbenhagyják őket. Maguk csak dumálnak arról, hogy több gyermek kell, de erre nem költenek, inkább ellopják a pénzt. Szégyelljék magukat! A Magyar Szocialista Párt azt javasolja, hogy a családi pótlék összege emelkedjen 50 százalékkal. Ez az igazi felelős hozzáállás, ez a valódi megoldás, ez a nemzeti sorskérdés! Kérem, támogassák a javaslatunkat, ha önöknek valóban fontosak a családok. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem képviselőtársaimat, kíváne még valaki hozzászólni az adott időkeretben. [[Tordai Bence jelentkezik.]] Megadom a szót Tordai Bence képviselő úrnak, Párbeszéd-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, tisztelt elnök úr. Most arról kellene vitatkoznunk, hogy mi változott a költségvetés tervezetében az eredeti benyújtott verzióhoz képest. Az a szomorú helyzet, hogy nagyon kevés, pedig lett volna min dolgoznia itt a tisztelt kormánypárti képviselő hölgyeknek és uraknak, illetve a minisztériumnak. Merthogy az eredeti tervezet semmilyen választ nem adott a mai Magyarország előtt álló alapvető kérdésekre.Nem foglalkozott a kettészakadó társadalommal, nem foglalkozott a jövő építésének támogatásával, nem foglalkozott olyan akut válságokkal, amilyen mondjuk, a lakhatási válság, a devizahitelesek helyzete vagy például a foglalkoztatási válság. Jelesül az, hogy vannak, akik egyáltalán nem találnak munkát, más területeken pedig munkaerőhiány tapasztalható olyannyira, hogy ez már a gazdasági fejlődést is visszaveti. Nyolcszáztíz darab ellenzéki módosító indítvány érkezett, ezek közül nulla talált meghallgatásra. A Fideszben vagy a KDNP-ben pedig úgy tűnik, hogy nem a parlamentet használják a kérdések megvitatásának terepeként, hanem hátsó szobákban valahogy leosztják ezeket a pénzeket, amelyek eredetileg közpénzek lennének, de úgy tűnik, hogy ezek a közpénzek itt elég gyakran elveszítik közpénzjellegüket. Voltak mégis változások, amelyekről jellemzően a sajtóból értesültünk, és próbálták fű alatt átcsúsztatni ezeket a történeteket. Megtudtuk például így menet közben, hogy van változás, van terület, amelyre több pénz jut. Például az úgynevezett miniszterelnök volt minisztere, a Fidesz pártalapítványának vezetője ki tudta harcolni, hogy két és félszeres pénzzel gazdálkodhasson az alapítványa. Tehát a Fidesz pártalapítványa 600 millió helyett 1500 milliót kap a 2019. évben. Ez biztos, hogy egy fényes siker, a biztonságos növekedés a Fidesz pártalapítványát már elérte. További biztonságos növekedésekre látunk itt reményt. Egyrészt az eddig is benne volt a költségvetést megalapozó salátatörvényben, hogy a miniszterek fizetése akár 5 millió forintig is emelkedhet. De ami nem feltételes mód, hanem egészen biztosan emelkedik, és nem régi, hanem új elem ebben a rendszerben, az az, hogy a házelnöknek is, az úgynevezett házelnöknek, ha jobban tetszik, a javadalmazása közel 3 millió forint lesz. Sőt, amit nem vett észre itt a nagy hajcihőben gyakorlatilag senki, hogy az úgynevezett miniszterelnöknek is azért biztos, ami biztos jut havi 700 ezer forinttal több minden hónapban. [[15.50]] Úgyhogy ezt sikerült változásként a Fidesznek behozni, ezt sikerült kezdeményeznie a Fidesz-KDNP-s képviselőknek, és miközben 30 ezer ember követeli aláírásával, hogy az a több tízezer család, akik ápolási díjból élnek, merthogy 24 órás szolgálatot kell teljesíteniük valamelyik beteg gyermekük vagy idős szülőjük mellett, hogy ők továbbra is nettó 52 812 forintot visznek haza, az nem zavarja a tisztelt képviselőtársakat. Az zavarja, hogy a fideszes kormánytagoknak nem volt eddig elég juttatása. Az nem zavarja őket, hogy itt van több mint 120 ezer család, akiket gyakorlatilag a kilakoltatás fenyeget, nem vették számításba komolyan egy pillanatig sem azokat az ellenzéki módosító indítványokat, amik a lakhatási válságot, a hajléktalanná válást előzhették volna meg, és amivel elkerülhetők lennének olyan tragédiák, mint ami múlt hét szerdán történt Inárcson. Szóval semmi, ami a társadalomnak fontos, és minden, ami a saját zsebükre megy: ez vezérli a Fidesz-KDNP költségvetési tervezetekhez és az ehhez beadott módosítókhoz való hozzáállását. Tehát továbbra sem emelkedik mindaz, amire az embereknek szüksége lenne. 3-4 százalékot veszít jövőre értékéből a közalkalmazotti illetményalap, az ápolási díj, a családi pótlék, a gyes, a közgyógyellátás, a rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény, a helyettes szülői díj, a gyermekvédelmi lakásalap támogatása, a szociális civil szervezeteknek juttatott támogatás, a jelnyelv vagy a hajléktalanok támogatása, ahogy az autista otthonok, az értelmi sérültek és a halmozottan fogyatékosok lakóotthonai vagy éppen a közösségi ellátások, az utcai szociális munka, a krízisközpontok és a „Biztos kezdet” gyerekházak vagy éppen a gyermekétkeztetési források is ilyen mértékben csökkennek reálértékét tekintve. Ha maguknak ez a biztos növekedés költségvetése, akkor gratulálok! Az az egy szerencséjük, hogy viszonylag kevesen figyelik ezt a vitát. Hogyha figyelnék, akkor egyébként érteném már, hogy miért nyújtottak be kivételes sürgősséggel egy olyan törvényt, ami a politikusoknak, nyilvánvalóan elsősorban a hatalmon lévőknek az inzultálását két év börtönnel büntetné, hiszen ettől tartanak, és teljes joggal, tegyük hozzá. Köszönöm szépen. [[Taps a DK, az LMP, az MSZP és a Párbeszéd soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Képviselő Úr! A Háznak választott elnöke van, Magyarországnak miniszterelnöke, és önnek sem úgynevezett képviselőként adtam szót, képviselő úr. Több tiszteletet várunk el. Köszönöm. [[Tordai Bence kezét felemelve tisztelgést imitál.]] Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Ungár Péter képviselő úr, LMP-képviselőcsoport. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a lehetőséget. Én csak arra szeretnék reflektálni röviden, amit már Varju képviselő úr felvetett itt a költségvetéssel kapcsolatban, ez pedig az otthonápolás kérdése. Pontosan tudjuk, hogy az, hogy az otthonápolási díjat végre munkaviszonyként ismerjék el, nem jelentene jelentős forrást a költségvetésből. Körülbelül 8-9 milliárd forintot jelentene, ugye ez a költségvetés összegéből elenyésző mennyiség. Ennek ellenére nem voltak hajlandóak ezt a mai napig rendezni, annak ellenére, hogy elvitték a „Lépjünk, hogy léphessenek!” Egyesületet, illetve a CSEVE Csoportot egy egyeztetésre. Ezen az egyeztetésen ennek a két csoportnak a közleménye alapján sikerült megalázóan végighallgattatni vagy akarni végighallgattatni velük egy kétórás prezentációt arról, hogy a kormány mit tett a beteg rokonaikat otthon ápoló emberekért; amikor ezt nem kívánták végighallgatni, akkor azt mondták ennek a csoportnak, ennek a civil csoportnak, hogy legközelebb álljanak elő kodifikált, rendes javaslattal, hogy pontosan mit szeretnének. Én ilyen cinizmust azért még az Emberi Erőforrások Minisztériumától és most meglepő módon nincs itt Rétvári államtitkár úr, tőle sem vártam volna. Mindannyian pontosan tudjuk, hogy mi az a kodifikált módosító, amit több ellenzéki frakció be is adott, többek között a Jobbik, az LMP, illetve a Demokratikus Koalíció is. Az a lényeg, hogy ezt a megalázó 47 ezer forintot kéne a minimálbér szintjére minimum megemelni úgy, hogy amennyiben több beteg rokont ápolnak otthon, akkor ez valamilyen szorzóval érvényesüljön. Annyira tudja ezt mindenki, hogy milyen konkrét módosítót akartak, hogy 2004-ben a Fidesznek volt egy hasonló módosítója, amit beadott. Tehát ha annyira akartak volna egy kodifikált módosítót arról, hogy mit szeretnének a költségvetésben, amit a civilektől vártak volna el, akkor valamelyik olyan képviselőtársukat, aki már egy ideje ezt a szakmát űzi, megkérik, és a 2004-est elővezeti, és akkor lehetett volna arról beszélni konkrétan, hogy mit akarnak. De ehelyett önök csak időt húznak, és egy olyan 8-9 milliárdos tételt nem hajlandóak rendezni, ami olyan magyar embereknek szólna, akik a család évének a legkiszolgáltatottabb részei, és akik valódi munkát végeznek, sokukkal szemben, akik ma még meg sem tisztelték az ülést. Köszönöm szépen. [[Taps a DK, az LMP, az MSZP és a Párbeszéd soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Csárdi Antal képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport. A rendelkezésre álló időkeret mértékéig öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Köszönöm a szót. Tisztelt Kormánypárti Képviselőtársaim! Önök belehazudtak az emberek szemébe. Akkor, amikor azt mondták, hogy Magyarország 2019. évi költségvetése a biztonság költségvetése, akkor belehazudtak az emberek szemébe. Orbán Viktor azt mondta a hétvégi NATO-csúcson, hogy Oroszország kockázatot jelent a NATO-tagok számára kelet felől, Oroszország kockázatot jelent az Európai Unió számára, és azt gondolom, hogy mind az Európai Uniónak, mind a NATO-nak teljes jogú tagja vagyunk. És önök ebben a költségvetésben ezzel a kockázatos szereplővel egy Paks II.-t akarnak felépíteni. A 2019. évi költségvetésben mintegy 100 milliárd forintos összeg szerepel ennek a megvalósítása érdekében. Nem lehet egy ilyen kockázatos partnerrel biztonságos költségvetés, biztonságos politika! Önök tartoznak azzal a magyar társadalomnak, a magyar embereknek, a magyar választóknak, hogy ne vállaljanak közösséget egy, most már a miniszterelnök által is kockázatosként megjelölt csoporttal, nemzettel, kormánnyal. Én azt gondolom, hogy ez a felelősségük mindenféleképpen megvan, még akkor is, ha várhatóan egyébként finomodni fog ez az álláspont, hiszen pontosan tudjuk, hogy Vlagyimir Putyin berendelte Orbán Viktor miniszterelnök urat most a moszkvai döntő kapcsán egyeztetésre. De ha már a biztonságnál tartunk, akkor azt gondolom, hogy beszélnünk kell a honvédségnek a 2019. évi helyzetéről és annak finanszírozásáról. A honvédség 2019. évi költségvetését illetően a tárca éppen csak teljesíti azt a GDP 0,1 százalékos emelését, ami elő van írva, de hát ezt pontosan tudjuk, hogy nem elegendő. Az LMP az alternatív költségvetési javaslatában ennek a dupláját javasolja, így már 2022-re elérhető lenne az a védelmi szint, az a GDP 2 százalékát elérő védelmi költségvetés, ami nemcsak NATO-elvárás, hanem Magyarország alapvető érdeke. Emellett ahhoz, hogy a honvédség modern, a XXI. század kihívásaira reflektálni tudó haderővé váljon, átgondolt fejlesztési koncepció szükséges, nem pedig olyan kommunikációs fogás, mint a Zrínyi 2026 fejlesztési terv. A költségvetési javaslatunk biztosítaná egy új típusú, társadalmi szempontból is igazságos, korkedvezményes nyugdíjrendszer bevezetését az állományon belül. Az állomány számára fontos, hogy az illetményalap egységesen 60 ezer forintra emelkedjen, mert pontosan tudjuk, hogy az alakulatoknál is jelen lévő drasztikus orvoshiány és perspektívahiány fennáll továbbra is. Ezeken kellene változtatni, és ezt kellene megfinanszírozni végre a költségvetésben. De minthogy van még fél percem, egy nagyon egyszerű gondolatot még engedjenek meg nekem. Önök azt mondják, hogy ez a bérválság, amivel az ellenzék itt gyakorlatilag teljes mellszélességgel érvel, az nem létezik. Hát szeretném elmondani itt, kedves képviselőtársaim, hogy a köztisztviselői alapilletményt 38 650 forintra 2005-ben sikerült megemelni, akkor is csak 2 ezer forinttal. Az én kérdésem az, hogy hogy nevezhetnek biztonságosnak egy költségvetést, ami nem követte az inflációt 13 éve. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a DK, az LMP, az MSZP és a Párbeszéd soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem képviselőtársaimat, a frakciók részéről kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megadom a szót Banai Péter Benő államtitkár úrnak, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra. Tájékoztatom államtitkár urat, hogy 10 perc időkeret áll rendelkezésére. Parancsoljon, államtitkár úr! [[16.00]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A vita mostani szakaszában gyakorlatilag ugyanazokat az észrevételeket, véleményeket hallhattuk, amelyeket az általános vita, illetőleg a részletes vita során a különböző frakciók kifejtettek. Ezért is kénytelen vagyok néhány állítással vitatkozni, és sajnálatomnak kell hangot adjak akkor, amikor azt mondom, hogy sok olyan megállapítás hangzott el az ellenzéki padsorokból, amelyeket a tényszámok nem támasztanak alá. Az egyik megállapítás a jövő évi költségvetésitörvény-javaslat kapcsán az volt, hogy a korai tervezés megalapozatlanná teszi a költségvetést, máshogy alakulhatnak a makrogazdasági számok, tehát ez a költségvetés kiszámíthatatlan. Tényszerűen szeretném elmondani, hogy a jövő évi költségvetésitörvény-javaslat a negyedik olyan törvényjavaslat, amelyet a kormányzat az Országgyűlés tavaszi ülésszakára nyújtott be, és amelynek az elfogadása jóval a naptári év megkezdése előtt várható. Én azt gondolom, hogy ez a korai költségvetés az eddigi években kiállta az idő próbáját, emlékezhetünk a 2016-os vagy ’17-es számokra is, és azt gondolom, hogy minden gazdasági szereplőnek előnyt jelent az, hogy a költségvetés elfogadásával párhuzamosan a várható adószabályokat is meg fogják ismerni. Az pedig tényszerűen nem igaz, hogy nem ismerjük a 2017-es tényszámokat. Tudjuk, hogy az előzetesen tervezett 2,4 százalékos GDP-arányos hiánycél helyett 2 százalék lett a hiány, tudjuk azt, hogy a magyar gazdaság növekedése bőven az uniós átlag fölött, 4 százalék volt, és tudjuk azt, hogy az államadósság-ráta bármilyen összehasonlításban bármilyen összehasonlításban! nézzük is, csökkent. Ugyanígy ismertek a 2018. év várható folyamatai, úgyhogy engedjék meg, hogy vitatkozzak Varga-Damm Andrea képviselő asszonnyal például a növekedés vagy a költségvetés helyzete tekintetében, és elmondjam azt, hogy a 2013-as növekedési fordulatot követően a magyar gazdaság az elmúlt négy évben, a megelőző négy évben 3,6 százalékos átlagos növekedést ért el. Képviselő asszony azt mondta, hogy az idei növekedési számot sem ismerjük. A benyújtott törvényjavaslat indoklása tartalmazza, mint ahogy a törvényjavaslathoz kapcsolódó úgynevezett fejezeti köteteket is törvényi határidőben terjesztette a kormányzat az Országgyűlés elé. Az idei növekedésnél hadd mondjam el azt, hogy az OECD például 4,4 százalékos növekedéssel kalkulál, a kormányzat 4,3 százalékkal, de számos olyan elemző intézetet fogunk találni, aki reálisnak tartja az idei évben is a bőven 4 százalék fölötti növekedést. Ez az a bázis, amelyre építettük a költségvetést, és amelyben 4,1 százalékos növekedéssel kalkulálunk. Abban egyetértek a különböző felszólalókkal, hogy minden makrogazdasági számot pontosan nem lehet megmondani. Ha az ellenzék padsoraiból valaki tudja, hogy a forint-euró árfolyama két hét múlva, egy hónap múlva vagy a jövő évben milyen szintet fog elérni, akkor vagy zseni, vagy mágus, és javaslom, hogy a tőzsdén határidős ügyleteket kössön. Azt gondolom, hogy egy piacgazdaságban, amikor az árfolyam szabadon lebeg, csak technikai feltételezésekkel tudunk élni, és felidézném azt, hogy az általános vita megkezdésekor gyengébb volt a forint, mint most, és azt is felidézném, hogy semmilyen olyan fundamentumot nem tudott az elmúlt hetekből senki sem mondani a magyar gazdaságból, ami országspecifikussá tenné ezt az említett árfolyamváltozást. Látnunk kell, hogy a világ nagy jegybankjai milyen politikát folytatnak, látnunk kell, hogy a térségben milyen árfolyamváltozások vannak, és látnunk kell azt is, hogy ezek a változások hogyan hathatnak a magyar gazdaság helyzetére. Ezen, még pontosan nem számszerűsíthető tényezők miatt a jövő évi költségvetést megemelt tartalékokkal számoltuk. Arra is készülünk, hogy a sokszor említett világgazdaságból érkező hullámok, legyenek azok akár pénzpiaciak, akár reálgazdaságiak, befolyással bírhatnak a költségvetésre. Épp ezért én továbbra is azt gondolom, hogy jól tette akkor a kormány, amikor megemelte a tartalékok szintjét, és ha megint Jobbik-oldalról a hazardírozás hangzott el, azért hadd mondjam el, hogy a megemelt 165 milliárd forintos rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzat terhére 789,7 milliárd forintnyi módosító indítványt nyújtott be a Jobbik. A Párbeszéd soraiból is Tordai Bence képviselő úr fenntarthatóságról beszélt, felelősségről. Tényszerűen mondom, a Párbeszéd képviselői a 165 milliárd forintos központi tartalék terhére 446,5 milliárd forintos módosító indítványt nyújtottak be. Ezek az indítványok tehát nemhogy kinullázták volna a központi tartalék szintjét, hanem annál jóval nagyobb összegű indítványt fogalmaztak meg, én ezt nem gondolom felelős költségvetési javaslatnak. Lehet arról beszélni, hogy milyen területekre szánnának többletforrást, de ezek az indítványok épp hogy felelőtlenül mutattak rá, sőt technikailag, matematikailag is értelmezhetetlen módon mutattak rá a többletek fedezetére. Ezen tartalékok fedezete mellett azzal számolunk, hogy így is az említett 4 százalék fölötti növekedés a legtöbb területen többletkiadásokra ad lehetőséget. Családtámogatások: valóban vannak olyan családtámogatási tételek, amelyeknek nem növekszik az összege 2018-ról ’19-re, de kérem, akkor nézzük meg azt, hogy mik növekednek, és nézzük meg azt, hogy milyen összeget érhetnek el az adókedvezmény vagy direkt támogatás formájában nyújtott családtámogatások. A 2000 milliárd forintot haladhatják meg, amennyiben a tisztelt Országgyűlés a benyújtott költségvetésitörvény-javaslatot elfogadja. Emlékeztetnék arra is, hogy a kétgyermekes családok adókedvezménye havi 40 ezer forintra bővül, ez mintegy 480 ezer forint kedvezményt jelent az érintett családok számára. A növekedésnek köszönhetően az adóterületen további változásokkal számolunk. Valamennyi tej áfája, áfakulcsa 5 százalékra csökkenhet, a lakossági átutalások mentesülnek 20 ezer forintos összegig a pénzügyi tranzakciós illeték alól, a szociális hozzájárulási adó kulcsa ismét 2 százalékponttal csökkenhet a reálkeresetek alakulásának függvényében, és lényegesnek tartom azt, hogy az idősebb munkavállalók foglalkoztatását segíti az a javaslat, amelynek értelmében 2019-től a munkavállalás során csak személyi jövedelemadót kellene fizetni, és egyéb adót a munkáltatónak, illetőleg a munkavállalónak nem. Az inflációról sokszor szó volt. Az önök előtt lévő törvényjavaslat azt tartalmazza, hogy a nyugdíjak megőrzik reálértéküket, ha adott esetben nagyobb lenne az infláció, akkor is, és jövőre számolunk a nyugdíjprémium kifizetésével is, hiszen 3,5 százaléknál nagyobb gazdasági növekedést tartunk reálisnak. Nő a katonák, a rendvédelmi dolgozók fizetése vagy az egészségügyi dolgozók fizetése is, és a kormánytisztviselők és az önkormányzati köztisztviselők esetén is béremelés valósulhat meg. Az ágazati többleteknél az oktatás és az egészségügy területe sokszor elhangzik. A tisztelt Országgyűlés által megvitatott módosító javaslatoknak köszönhetően az oktatási ágazat 18 milliárd forinttal többel gazdálkodhat 2019-ben, mint 2018-ban. 2010-hez képest a növekmény 606,1 milliárd forint. Nem fognak tudni olyan statisztikát mutatni, amely az oktatási ágazat kiadásait reálértékben csökkenő szinten mutatná be. Hangsúlyozom, meg lehet nézni 2010 óta a tényszámokat, ezekkel lehet összevetni az oktatási ágazat jövő évi kiadásait. Az egészségügyi területen 101 milliárd forint a többlet, a már említett béremelések mellett az ágazat számos további területen rendelkezik pluszforrásokkal. 2010-hez képest 505,2 milliárd forint a többlet. Tehát amikor önök ágazatok ellehetetlenítéséről beszélnek, akkor kérem, hogy nézzék meg a tényszámokat, és azt is nézzék meg, hogy nemzetközi összevetésben hogyan néznek ki ezek a számok. Míg 2010 előtt egészségügyi területen az OECD-s statisztikák alapján az egy főre jutó támogatások csökkentek, addig 2010 után, 2009 után az OECD-statisztikák alapján ezek a kiadások növekedtek. Honvédelem, biztonság: 156 milliárd forintos többletről beszélhetünk mind a honvédségi, mind a belügyi ágazatnál. Olyan többletekről beszélünk, amelyek azt garantálják, hogy az a biztonság, amit az elmúlt években elértünk, 2019-ben is jellemezze a magyar költségvetést. Azt gondolom, hogy ez a költségvetés lehetővé teszi azt, hogy a gazdasági növekedésnek köszönhetően adócsökkentéseket hajtsunk végre, többletkiadásokat biztosítsunk, és mellette a tartalékokon túl egy érdemi hiánycsökkentést érjünk el. 1,8 százalékos hiánnyal kalkulálunk, és ez jelentősen hozzájárul ahhoz, hogy az államadósságot is tovább tudjuk mérsékelni. Én azt gondolom tehát, hogy a vita folyamán kialakult törvényjavaslat egyszerre szolgálja a magyar gazdaság egészének fejlődését, egyszerre szolgálja azt, hogy az állam pénzügyi mutatói jól alakuljanak, és mellette a magyar családok számára érdemi továbblépést jelenthet akár adóterületen, akár kiadási területen nézzük meg a várható változásokat. Mindezek alapján megköszönöm az Országgyűlés munkáját, a felelősségteljes hozzáállást a módosító javaslatokról való vitában, és jó szívvel javaslom a költségvetést elfogadásra. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Az összegző módosító javaslatokról történő döntésre a mai határozathozatalok során kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Most 16 óra 10 perc van, ötperces szünetet rendelek el, mivel 16 óra 15 perctől folytatjuk napirend szerint a munkánkat. Tisztelettel kérem képviselőtársaimat, azért ne nagyon hagyják el az üléstermet, ez az öt perc hamar eltelik. Pontosan 16 óra 15-kor kezdjük a munkát. Köszönöm szépen. [[16.10]] (Szünet: 16.10 16.15 Elnök: Jakab István Jegyzők: dr. Szűcs Lajos és Szabó Sándor)
Tisztelt Országgyűlés! [[Csenget.]] Kérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek elfoglalni helyüket. Határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Kérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek leellenőrizni, hogy kártyájukat elhelyeztéke a szavazógépben. Amennyiben elfoglalták helyüket, akkor megkezdjük munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló T/503. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés. A Költségvetési bizottság összegző módosító javaslatát T/503/844. számon, összegző jelentését pedig T/503/845. számon terjesztette elő. Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatalok következnek. Emlékeztetem önöket, hogy előző ülésünkön házszabálytól való eltéréssel döntöttünk arról, hogy bármely képviselőcsoport vezetője legfeljebb tíz, a határozati házszabály 48. § (2) és (4) bekezdése szerinti kérést nyújthat be. Az ellenzéki frakciók vezetői a módosító javaslatok fenntartáskérésének lehetőségével éltek. Ezekről képviselőcsoportonként, a frakcióvezetők által megadott sorrend szerint határozunk. A fenntartásra kért módosító javaslatok egymás mellett is elfogadhatók. Először az MSZP képviselőcsoportja által indítványozott módosító javaslatok fenntartásáról határozunk. A 476. számú módosító javaslat Bangóné Borbély Ildikó indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 50 igen szavazattal, 118 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 704. számú módosító javaslat Tóth Bertalan és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 49 igen szavazattal, 120 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 705. számú módosító javaslat Tóth Bertalan és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 49 igen szavazattal, 120 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 707. számú módosító javaslat Tóth Bertalan és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 49 igen szavazattal, 121 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 708. számú módosító javaslat Tóth Bertalan és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 47 igen szavazattal, 121 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. [[16.20]] A 710. számú módosító javaslat Tóth Bertalan és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 49 igen szavazattal, 122 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 346. számú módosító javaslat Bangóné Borbély Ildikó indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 49 igen szavazattal, 122 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 370. számú módosító javaslat Tóth Csaba indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 48 igen szavazattal, 120 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 398. számú módosító javaslat Korózs Lajos és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 49 igen szavazattal, 120 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 459. számú módosító javaslat Tóth Bertalan és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 49 igen szavazattal, 122 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Most a DK képviselőcsoportja által indítványozott módosító javaslatok fenntartásáról határozunk. A 372. számú módosító javaslat Tóth Bertalan indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 49 igen szavazattal, 121 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 391. számú módosító javaslat Varga László indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 49 igen szavazattal, 122 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 392. számú módosító javaslat Varga László indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 50 igen szavazattal, 122 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 395. számú módosító javaslat Varga László indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 49 igen szavazattal, 121 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 453. számú módosító javaslat Kunhalmi Ágnes indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 50 igen szavazattal, 122 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 454. számú módosító javaslat Kunhalmi Ágnes indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 51 igen szavazattal, 121 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 456. számú módosító javaslat Kunhalmi Ágnes indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 50 igen szavazattal, 122 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 457. számú módosító javaslat Kunhalmi Ágnes indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 49 igen szavazattal, 121 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 458. számú módosító javaslat Kunhalmi Ágnes indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 50 igen szavazattal, 121 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Az 551. számú módosító javaslat Bangóné Borbély Ildikó indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 50 igen szavazattal, 121 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Most a Párbeszéd képviselőcsoportja által indítványozott módosító javaslatok fenntartásáról határozunk. A 140. számú módosító javaslat Harangozó Tamás indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 50 igen szavazattal, 119 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 368. számú módosító javaslat Tóth Csaba indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 49 igen szavazattal, 119 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 388. számú módosító javaslat Tóth Csaba indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 49 igen szavazattal, 121 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 422. számú módosító javaslat Burány Sándor indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 50 igen szavazattal, 121 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 455. számú módosító javaslat Mellár Tamás indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 50 igen szavazattal, 120 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 470 számú módosító javaslat Szabó Timea indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 51 igen szavazattal, 120 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 497. számú módosító javaslat Tordai Bence és Kocsis-Cake Olivio indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 6 igen szavazattal, 152 nem ellenében, 11 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Az 525. számú módosító javaslat Szabó Timea és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 26 igen szavazattal, 121 nem ellenében, 24 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Az 527. számú módosító javaslat Szabó Timea és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 50 igen szavazattal, 121 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Az 532. számú módosító javaslat Szabó Timea és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 24 igen szavazattal, 122 nem ellenében, 24 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. [[16.30]] Most az LMP képviselőcsoportja által indítványozott módosító javaslatok fenntartásáról határozunk. Az 501. számú módosító javaslat Csárdi Antal és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 50 igen szavazattal, 122 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Az 522. számú módosító javaslat Csárdi Antal és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 50 igen szavazattal, 122 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Az 528. számú módosító javaslat Csárdi Antal és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 50 igen szavazattal, 122 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Az 552. számú módosító javaslat Csárdi Antal és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 49 igen szavazattal, 122 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Az 556. számú módosító javaslat Csárdi Antal és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 50 igen szavazattal, 122 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Az 598. számú módosító javaslat Csárdi Antal és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 50 igen szavazattal, 122 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Az 544. számú módosító javaslat Csárdi Antal és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 49 igen szavazattal, 122 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 607. számú módosító javaslat Csárdi Antal és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 49 igen szavazattal, 123 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 629. számú módosító javaslat Csárdi Antal és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 49 igen szavazattal, 122 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Az 825. számú módosító javaslat Csárdi Antal és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 49 igen szavazattal, 122 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Most a Jobbik képviselőcsoportja által indítványozott módosító javaslatok fenntartásáról határozunk. A 104. számú módosító javaslat Sneider Tamás és Stummer János indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 52 igen szavazattal, 120 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 113. számú módosító javaslat Hegedűs Lorántné és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 51 igen szavazattal, 121 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 169. számú módosító javaslat Hegedűs Lorántné és Ander Balázs indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 50 igen szavazattal, 122 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 203. számú módosító javaslat Szávay István indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 33 igen szavazattal, 128 nem ellenében, 8 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 325. számú módosító javaslat Z. Kárpát Dániel indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 51 igen szavazattal, 121 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 335. számú módosító javaslat Lukács László György indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 49 igen szavazattal, 122 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 345. számú módosító javaslat Hegedűs Lorántné indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 49 igen szavazattal, 122 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 347. számú módosító javaslat Farkas Gergely és Brenner Koloman indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 50 igen szavazattal, 120 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 438. számú módosító javaslat Sneider Tamás és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 50 igen szavazattal, 122 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 807. számú módosító javaslat Mirkóczki Ádám és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 51 igen szavazattal, 120 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Költségvetési bizottság T/503/844. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 123 igen szavazattal, 49 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A stabilitási törvény és a házszabály rendelkezései alapján az Országgyűlés elnöke az előterjesztő által benyújtott T/503/854. számú egységes költségvetésitörvény-javaslatot megküldi a Költségvetési Tanács elnökének. A tanács három napon belül tájékoztatja az Országgyűlés elnökét a stabilitási törvény 25. § (3) bekezdése szerinti véleményéről. Elfogadott napirendünknek megfelelően a zárószavazásra pénteki ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Most, 16 óra 39 perckor áttérünk az interpellációk tárgyalására. [[16.40]] Tisztelt Országgyűlés! Staudt Gábor, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszterhez: „Mit tesz a magyar kormány, hogy ne csupán a hazai adófizetőkre háruljon az unió déli határainak védelme?” címmel. Az interpelláció megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Rogán Antal miniszterelnöki kabinetfőnök urat bízta meg. Az interpellációra a miniszter úr felkérésére Dömötör Csaba államtitkár úr válaszol. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Államtitkár úr… bár furcsállom, mert a belügyminiszterhez nyújtottam be az interpellációt, de bízom benne, hogy Dömötör Csabától is érdemi válaszokat kapok [[Soltész Miklós: Megkapod, ne félj!]] , hiszen azt gondolom, hogy a kérdés is nagyon fontos, nemcsak nekünk, hanem a magyar adófizetőknek is. Az. Európai Tanács 2018. június 28-ai ülésének következtetései között azt olvashatjuk, hogy az EU külső határainak uniós pénzügyi támogatással megvalósítandó, hatékony védelmére nagyobb hangsúlyt kíván fektetni, és emlékeztette a tagországokat ezen kötelezettségeikre, és megerősítette az Unió ezen feladatait. Ez nagyon szép és jó, de azt várjuk, hogy ebből valami konkrét dolog is kisül a jövőben, hiszen a Jobbik mindig is kiállt az Európai Unió és Magyarország határainak védelméért, különösen igaz ez a déli határok, a schengeni övezet határainak védelmére. Bár a kormányzati félrevezetések és a különböző kormányközeli médiában megjelent hazugságkampányok ellenére mindig is maximálisan támogattuk a legszigorúbb határvédelmet, a kerítésépítést, és annak idején, amikor az önálló határőrséget a kormány megszüntette, már akkor felszólaltunk ez ellen, és azóta is szóvá tettük, hogy egy önálló határőrségre szükség van, és a Jobbik, amint lehetősége lesz rá, maga is azon lesz, hogy az önálló határőrséget visszahozza. De a fizikai védelem mellett nem feledkezhetünk el arról sem, hogy ki fogja finanszírozni azokat a több száz milliárd forintos beruházásokat, amelyeket jelen pillanatban a magyar adófizetők pénzéből kellett megtenni úgy a határvédelem, mint a kerítésépítés tekintetében. Azt is mondhatjuk, hogy jelen pillanatban a gazdagabb nyugati, európai uniós polgárok védelmét, biztonságát is a magyar adófizetők kell hogy finanszírozzák. A pontos összeget még nem tudjuk, de ahogy mondtam, több száz milliárd forint az az összeg, amit már Magyarország a határvédelemre költött, és a kormányzat részéről hallhattunk ígéreteket, hogy meg fog történni az Európai Unión való bevasalása ezen összegeknek vagy legalább egy részének a bevasalása, de arról nem szólnak a hírek, hogy pontosan mit is tett a magyar kormány azért, hogy ez megtörténjen, és kifizessék ezeket az összegeket. Azt kell mondjam, hogy ez nemcsak Magyarországot érinti, hiszen nemcsak Magyarországon vannak olyan határok, amelyek az Unió külső határai, a szárazföldi határok mellett ez egyébként a tengeri határok védelmére is ki kellene hogy terjedjen. Ezért kérdezem államtitkár urat, mikorra várható, hogy az Európai Unió megtéríti Magyarországnak a határvédelem költségeit, és azt is várom, hogy mit tett és mit kíván tenni a magyar kormány ez ügyben a jövőben, hogy ez a pénz mielőbb beérkezhessen a magyar költségvetésbe. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Az interpellációra Dömötör Csaba államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Kicsit megütötte a fülemet kettő mondata. Egyrészt azt mondta, hogy a Jobbik mindig is kiállt a határok védelme mellett, meg azt is mondta, hogy maximálisan támogatták a határok védelmét. [[Gyöngyösi Márton: Ennyit az érdemi válaszról!]] ngedje meg, hogy idézzek az ön volt pártelnökétől, aki egy televízió kamerájába mondta az alábbit: „A kerítés egy hatalmas bukás, a kormány bevándorláspolitikájának a bukása történt meg. A kerítés még fel sem épült, de már nyilvánvalóvá vált, hogy alkalmatlan Magyarország megvédésére.” [[Mirkóczki Ádám: Most mondd a következő mondatot is!]] Ez volt a Jobbik álláspontja. Nehéz abban rendet vágni, hogy mit is gondolnak ebben a kérdésben. Egy biztos, egy, azóta a Jobbikot már elhagyó vezető azt mondta, hogy a határzár kérdése még az elnökségi ülésükön is felmerült, ahol egyébként önök ezt elvetették, mármint a javaslatot. Ha ez nem lenne elég, akkor a Jobbik a kvótaellenes népszavazást is fúrta, és utána nem szavazták meg ezt követően a népszavazás után az Alaptörvény módosítását. A kormány azonban a Jobbikkal ellentétben mindvégig következetesen kiállt a határok védelme mellett, ezért döntött arról, hogy megépíti a déli határzárat. Ez több mint 200 milliárd adófizetői forintba került, és ez a határzár beváltotta a hozzáfűzött reményeket, hatékonyan működik. Ha nem állna a határzár, akkor naponta 4-5 ezer bevándorló léphetne Magyarország területére, és indulhatna tovább egyébként Nyugat-Európa irányába. Ezen alapállás miatt van az, hogy 8 ezer fegyveres rendvédelmi dolgozó védi a magyar határokat, és egyébként tőlünk délre is részt vesznek a határok védelmében, más országoknak is segítünk. A mi alapállásunk az, hogy Magyarország nemcsak saját magát, hanem az Unió egészét, az európai határokat is védi, amikor határzárat épít és a határokat védi, ezért van az, hogy szerintünk ennek finanszírozásához az Európai Uniónak is hozzá kellene járulnia. Ön azt mondta, hogy nem szólnak arról a hírek, hogy a kormány mit tesz ebben az ügyben, ezért szeretném felhívni a figyelmét arra, hogy amint az a nyilvánosságból is kiderült, a miniszterelnök 2017 augusztusában levélben fordult az Európai Bizottság elnökéhez, és azt kérte, hogy Brüsszel járuljon hozzá a határvédelmi költségekhez. Pár hónappal később a Bizottság képviselője jelezte, hogy hajlandóak egyeztetéseket folytatni, ezek az egyeztetések jelenleg is zajlanak. A Belügyminisztérium összeállított egy pályázatot, tehát jól haladnak ezek a tárgyalások. A legutóbbi uniós csúcson is egyébként a kormány jelezte ezt a szándékot. A célunk továbbra is az, hogy Brüsszel a lehető legnagyobb összeggel járuljon hozzá a határvédelmi kiadásokhoz, és egyébként ez nem egy különleges elbírálás, ez nem egy különleges kérés, mert más tagországok esetében már előfordult az, hogy a határvédelmet vagy akár határvédelmi beruházásokat finanszíroztak. És a mellett egyébként nem mehetünk el szó nélkül, hogy hiába vannak olyan idézetek, mint amelyet ön említett, sajnos az uniós költségvetés például nem tükrözi a határvédelmi szempontokat, jellemző módon határmenedzsmentről beszélnek, nem pedig a határok védelméről, úgy, hogy egyébként a migrációval kapcsolatos célokra sokkal többet költenének. Úgyhogy ebben a vitában nekünk még ki kell állnunk az ország érdekeiért. Ön azt kérdezte, hogy mikorra várható, hogy az Unió majd fizet. Ez ügyben az Európai Unió hivatalnokait, döntéshozóit kellene interpellálnia. Egy biztos, a kormány mindent megtesz annak érdekében, hogy az Európai Unió fizessen, minél nagyobb mértékben, függetlenül attól, hogy mi is a Jobbik aktuális álláspontja. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Államtitkár úr, nem tudom elfogadni. Önöknek van lehetőségük, hogy az Európai Tanácsban felszólaljanak, én nem tudom interpellálni gondolom, ezt tudja jogilag ezeket a fórumokat. [[Dr. Rétvári Bence: Kovács Bélát megkérhetnéd.]] Ön nyilván tudja, hogy hazudik, mert Vona Gábor a GYODA-ra mondta azt, hogy alkalmatlan, főleg úgy, hogy a határőrség nem volt ott mellette. [[Kezével mutatja:]] Így felemelték a drótot, és mentek át alatta az emberek. Ez a médiában is látszott. És bár az önök házi radikális pártja, a formálisan Toroczkai László által alapított, de a rossz hírek szerint, illetve a hírek szerint az önök kabinetirodáján sajtózott és a sajtómegjelenéseket önöknél kitaláló párt hazugságainak se üljön fel, amelyeket egyébként valószínűleg önök írnak, tehát erről is tudja, hogy hazugság. Mint ahogy azt is, hogy az alaptörvény-módosítást először azért nem szavaztuk meg, mert a letelepedési kötvényeket akkor még nem vezették ki; amikor ezt megtették idén, azonnal megszavaztuk mi is az alaptörvény-módosítást. [[Dr. Rétvári Bence: Magyarázkodás!]] Úgyhogy ilyen módon sajnos nem tudom elfogadni ezt a semmitmondó választ. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, elfogadjáke azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 115 igen szavazattal, 40 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Mérgező ételek, rákkeltő gyógyszerek? A kormány miért nem garantálja a magyar emberek biztonságát?” címmel. Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonyt illeti a szó. [[16.50]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Visszatérnék a napirend előtti felszólalásomra, mert akkor az államtitkár úr adott nekem egy választ, hogy márciusban tudtak már arról a hatóságok és a magyar kormány, hogy Listeria baktériummal szennyezett élelmiszerek kerültek a boltokba Magyarországon. Szeretném megkérdezni államtitkár úrtól, hogy akkor mi tartott júniusig meg júliusig, a közvélemény júniusig és júliusig nem kapott erről tájékoztatást. Elárulta magát államtitkár úr, hogy hónapok óta tudtak erről, persze, csak közben volt egy országgyűlési választás, és nem akartak botrányt, hogy amúgy a közbiztonság, a biztonság érdekében nem tudják a magyar lakosságot megvédeni a szennyezett ételekkel kapcsolatban. A másik nagyon fontos téma és a fő téma. Magyarországon ma 3 millió felnőtt szenved magas vérnyomásban, a KSH adatai szerint 2016-ban az emberek kettőharmada szív- és érrendszeri, valamint daganatos betegségben halt meg. Az elmúlt években amúgy jelentősen megnőtt Magyarországon a halálozási szám. Közben pontosan júniusban olvastuk az első hírt, hogy Magyarországon a gyógyszerpiacra 27 fajta olyan vérnyomáscsökkentő került, amelyik nagyon magas kockázattal olyan anyagot tartalmaz, ami rákkeltő. Ez a rákkeltő anyag a valsartan. Körülbelül 200 ezer betegről tudunk, aki napi szinten szedi ezt a gyógyszert, és a hatóságok előbb elhallgatták, majd később egy tájékoztatást adtak ki, de a Gyógyszerészi Kamara és a patikusok nagyon sokáig nem reagáltak, mert nem tudták eldönteni, hogy a visszavont gyógyszerek árát vajon ki fogja állni. Államtitkár Úr! Hogyan fordulhat elő ma Magyarországon az, hogy nem értesítik a betegeket arról, hogy milyen gyógyszereket, milyen mérgező hatóanyagú gyógyszereket szednek? Vagy szeretném megkérdezni, államtitkár úr: mindegy, hogy magas vérnyomásban halnak meg vagy rákban? Teljesen mindegy, mert a vége ugyanaz? Államtitkár úr, szeretném megkérdezni, hogy milyen szűrőállomásokon kell jelentkezniük ezeknek a betegeknek, akik hónapok vagy évek óta szedték ezeket a mérgező gyógyszereket, ahol egy teljes körű ingyenes kivizsgálást kapnak, hogy netalántán rákosak letteke vagy sem. Ki állja azokat a költségeket, ami kárt szenvedtek a betegek, a gyógyszerészek, meg egyáltalán legfőképpen a magyar családok, akiket ez érint? Indítotte az állam és a minisztérium kártalanítást a céggel szemben, vagy tette az állam feljelentést magával ezzel a céggel szemben? Államtitkár Úr! A hétvégén olvastuk azt a döbbenetes hírt, hogy Magyarországon a piacon lévő gyógyszerek 50 százaléka az indiai és a kínai piacról származik. Vane más gyógyszer is, amiről önök tudnak, hogy netalántán ilyen mérgező hatóanyagot tartalmaz? Államtitkár Úr! Adjon megnyugtató választ [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] , hogy nincsen több ember veszélyben ma Magyarországon, elég ez a 200 ezer ember! Várom válaszát, államtitkár úr.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Engedje meg, hogy egy kronológiával kezdjem mindenekelőtt, hiszen először június 29-én a magyar gyógyszerészeti hatóság, az Országos Gyógyszerészeti és Élelmezés-egészségügyi Intézet volt az, amely észlelte, hogy olyan összetevő, olyan hatóanyag van egyes vérnyomáscsökkentő gyógyszerekben, amelyek veszélyesek lehetnek a magyar betegek számára, és nyilván minden eljárásnak, így ennek is a legfontosabb célkitűzése a betegek biztonsága. Éppen ezért június 29-én az Európai Unió országai közül elsőként Magyarországon került ez felfüggesztésre, ugyanígy volt még pár ország, amelyik maga észlelte ezt a problémát, és így Írországban, Spanyolországban, Angliában és Franciaországban szintén felfüggesztették a hasonló helyről érkező, ilyen hatóanyaggal rendelkező gyógyszerek forgalmazását. Ilyenkor több mindent kell megvizsgálni a gyógyszerészeti hatóságnak: egyrészről azt, hogy kerülte Magyarországra olyan gyógyszer, amelyhez ezt a hibás hatóanyagot felhasználták, milyen egészségügyi kockázata van ennek, és ha kivonják a forgalomból, felfüggesztik a forgalmazását, az jelenthete ellátási problémát, hiszen ahogy ön is mondta, nagyon sok ember számára ezek a vérnyomáscsökkentő gyógyszerek napi szükségletek. Miután június 29-én Magyarországon felfüggesztettük már ennek a forgalmazását, az Európai Unió, az úgynevezett Európai Gyógyszerügynökség több nappal később, négy nappal a magyar hatóság intézkedése után rendelkezett a forgalomból való kivonásról, tehát később, mint ahogy a magyar jelzés már megtörtént. Ennek nyomán nemcsak Magyarországon történt ilyen intézkedés, nemcsak abban a négy országban, amit már felsoroltam, hanem Ausztriában, Belgiumban, Cipruson, Csehországban, Dániában, Észtországban, Finnországban, Franciaországban, Görögországban, Hollandiában, Horvátországban, Lengyelországban, Litvániában, Németországban, Norvégiában, Olaszországban, Portugáliában, Spanyolországban, Svédországban, Szlovákiában és Szlovéniában is hasonló intézkedést tettek pár nappal később, mint amit Magyarország tett. Azt mondhatjuk, és megköszönhetjük, azt hiszem, a magyar gyógyszerfelügyelet munkatársainak, hogy az Európai Unión belül elsőként Magyarországon védték meg a betegeket attól, hogy itt bármifajta probléma keletkezzen, bármifajta negatív következménye legyen az egész Európai Uniót elárasztó ilyen hatóanyagnak. Büszkék lehetünk a magyar gyógyszerhatóságra, büszkék lehetünk a magyar felügyeletre, hogy elsők között észlelte ezt. A szakmai kollégium kiadott egy állásfoglalást, amelyet ön is ismerhet, hiszen hetekkel ezelőtt már nyilvánosságra hozták, amelyben elmondták, hogy a gyógyszer hirtelen abbahagyásának magasabb az orvosi kockázata, éppen ezért felhívták itt is és más országokban is a figyelmet arra, hogy a szennyező anyag jelenlétének ellenére is sokkal nagyobb a kockázat, ha nincs helyettesítő gyógyszer. Erre egyébként a patikusok is felhívják a figyelmét a betegeknek, ha hozzájuk fordulnak, úgyhogy így kerül sor a gyógyszertári szintű termékvisszahívásra is. Egyébként még a kronológiához hozzá tudom tenni, hogy július 5-én döntött az Európai Bizottság a teljes felülvizsgálatról. Az első pillanattól kezdve minden betegnek a tájékoztatása folyamatos. Az első pillanattól kezdve minden patika tájékoztatása folyamatos. A gyógyszertárak, mint ahogy az a hírekben is megjelent, egy hét múlva vagy július 30-tól, augusztus folyamán visszaveszik ezeket a gyógyszereket, visszatérítik a betegeknek az árát, bontatlan, fel nem használt dobozokban ezeket a gyógyszereket visszavihetik, és a patikusok figyelemmel lesznek, ahogy mondtam is, a helyettesítő termékkel való kiváltására vagy másik gyógyszer használatára. Úgyhogy, tisztelt képviselő asszony, azt hiszem bár egy világpiacon nyilván sokféle hatóanyag előfordul a gyógyszer-kereskedelemben, és mint ahogy ön is látja, tucatnyi országba kerültek ezekből a hatóanyagokból , a magyar betegek azért érezhetik biztonságban magukat, mert a leggyorsabban Európán belül másik négy országgal együtt Magyarország tudott erre a veszélyre reagálni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Kérdezem a képviselő asszonyt, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Nem fogadom el a választ. [[Dr. Rétvári Bence: Miért?]] Tudja, államtitkár úr, ebben az ügyben önök ugyanúgy sunyítanak és lapítanak, mint annak idején a csernobili atomkatasztrófa idején [[Derültség, felzúdulás a kormánypártok soraiban. Közbekiabálások a kormánypártok soraiból.]] olyan súlyos ügyről beszélünk. Egyetlenegy dolgot hadd olvassak fel önnek! Engedje meg, államtitkár úr! A spanyolok, amikor ellenőrizték a céget, akkor az alábbi derült ki. [[Zaj, moraj.]] A készítmény egy, az ipari folyamatokban melléktermékként képződő szerves vegyülettel, nitrózaminnal szennyezett. Ez egy erősen mérgező, rákkeltő anyag [[Az elnök csenget.]] , olyannyira, hogy a laboratóriumi patkánykísérleteknél ezt használják daganatképzésre. Államtitkár úr, legalább ne legyenek büszkék magukra! Hány éve mérgezik a magyar embereket? És tudja, most is azt mondta, hogy kettő bontatlan dobozt visszavihetnek az emberek. [[Az elnök ismét csenget.]] Miért kell bontatlannak lennie, meg mi köze van ahhoz, hogy fel van az a gyógyszer bontva vagy sem? Mivel tudja kisegíteni, hogy kettő dobozt visszavihet, közben meg lehet, hogy éveken keresztül mérgezték azt a 200 ezer embert?
[[Csenget.]] A válaszát várom, képviselő asszony.
Államtitkár úr, legalább egy kicsit legyenek szerényebbek! Nem tudom elfogadni.
Tisztelt Országgyűlés! A képviselő asszony nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, elfogadjáke azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 114 igen szavazattal, 36 nem ellenében elfogadta. [[Soltész Miklós az MSZP padsoraihoz lépve mond valamit Bangóné Borbély Ildikónak. Felzúdulás az ellenzék soraiban. Soltész Miklós visszamegy államtitkári helyére. Dr. Vadai Ágnes: Jobb lesz, ha visszamegy! Az elnök csenget. Közbekiáltások. Soltész Miklós: Tisztességesebb… Dr. Vadai Ágnes: Szerényebben! Anyámat is ilyen gyógyszerrel etetik!]] Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Kérem, adjanak lehetőséget arra, hogy képviselőtársunk felszólaljon! [[Bangóné Borbély Ildikó: Legközelebb idejön és megver? Dr. Vadai Ágnes: Nagy kereszténydemokrata!]] Tisztelt Országgyűlés! Arató Gergely, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Lesze szabad tankönyv-választás, vagy csak mellébeszélés?” címmel. Arató Gergely képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Kénytelen vagyok avval kezdeni, hogy mélységesen felháborítónak tartom, hogy államtitkár úr az interpelláló képviselőhöz idejön, és az arcába ordibál. Ez ebben a parlamentben sem elfogadható! Azért tettem meg, mert elnök úr elmulasztotta figyelmeztetni. [[Felzúdulás, közbeszólások.]] Tisztelt Államtitkár Úr! Az én kérdésem arra vonatkozik, hogy ön egy korábbi vitánk alkalmával azt mondta itt ebben a Házban, hogy az állami tankönyvellátás rendszerét sem a szülők, sem a diákok, sem pedig a tanárok nem kifogásolják. [[17.00]] Az államtitkár úrnak talán elkerülte a figyelmét [[Közbeszólás a Jobbik soraiból.]] hogy mind a pedagógusok és a pedagógusszervezetek, mind a diákszervezetek követelései között a legfontosabbak között szerepel a szabad tankönyvállítás lehetőségének [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Választás!]] visszaállítása. Most a Szülői Hang Egyesület megkérdezte a szülőket is, a felmérése szerint a szülők 85 százaléka véli úgy, hogy az állami tankönyvek kizárólagossága és azok gyakran silány minősége tovább rontja az oktatás színvonalát. Sokan egyenesen válságos helyzetről beszélnek a tankönyvek minősége terén, háromnegyed részük szerint a pedagógusokat elriasztja a pályától, hogy nem választhatják meg a tankönyveiket és az oktatás módszereit. Gyakori, hogy az iskola által megrendelt tankönyveket nem is használják fel, ki tudja, hány millió forintnyi értékű tankönyv áll úgy az iskolákban, hogy nem használják őket, mert használhatatlanok. A visszajelzések szerint az is világos, hogy a szülők 88 százaléka támogatná a szabad tankönyvválasztás visszaállítását. [[Folyamatos zaj.]] Azt is tudnunk kell, hogy az ingyentankönyvként reklámozott rendszer valójában könyvtárikönyv-használati lehetőséget jelent. A szülők 70 százaléka szerint ez korlátozza a gyerekeket a tanulásban, hiszen nem emelhetik ki a tankönyvekben a lényeget, nem jegyzetelhetnek, és a tanév végén akkor is vissza kell adniuk a könyveket, ha egyébként azokat használni szeretnék a további felkészüléshez, akár az érettségihez. Hozzá kell tennem, hogy ennek ellenére a kölcsöntankönyvek állapota általában olyan, hogy ez nehezíti a gyerekek számára a tanulást. Ennek alapján aztán kérdezem az államtitkár urat, hogy mi akadályozza a szabad tankönyvválasztás visszaállítását, miért erőltetik a kölcsöntankönyvrendszert, ha ez egyébként nem jó sem a diákoknak, sem az iskoláknak. Miért nem képesek az állami tankönyvellátásban használható minőségű tankönyveket előállítani? A jelenlegi tankönyvrendszert elutasítják a pedagógusok, a tanulók és a szülők is. Akkor önök ezt miért erőltetik? Ez kinek jó? Milyen olyan szereplője van a közoktatásnak, aki számára ez kedvező? És végül: ismerik önök azt a szót, hogy tévedtünk? [[Dr. Völner Pál: Tévedtetek! Közbeszólás: Tévedtek! Taps az ellenzéki padsorokban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr, parancsoljon! [[Szilágyi György: Kérj elnézést az államtitkár úr helyett!]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Jelen pillanatban, 2018-ban a tanárok 3350 tankönyv közül választhatnak, amikor ön volt államtitkár, 3475 tankönyv közül lehetett választani [[Derültség a kormánypárti padsorokban. Dr. Vadai Ágnes: Az mindenképpen több! Közbeszólások az ellenzéki padsorokból.]] Ön szerint tehát ez a 3,7 százalékos csökkenés, ez a teljes tankönyvválasztási szabadság megvonását jelenti. [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokból.]] Megkerestem önnek egy korábbi nyilatkozatát, direkt a… önök sokat küzdöttek, hogy a Népszabadságnak a cikkeit később is olvasni lehessen, hát a Népszabadságot ütöttem föl. Mit mondott ön korábban? Amikor önök a tankönyvválasztással kapcsolatban egy olyan változtatást vittek végbe, amellyel az ottani szakmai szereplők szerint 30 százalékkal csökkentették a választható tankönyveknek a számát 30 százalékkal! , akkor ön e mellett a javaslat mellett érvelt, azt mondta, hogy: „a törvénymódosítás célja, hogy a diákok jó minőségű tankönyvekből tanulhassanak”. Tehát a szociálliberális szűkítés, az minőségi szűkítés [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] amit a nemzeti kormány tesz, az meg antidemokratikus; igaz, hogy önök állítólagosan 30 százalékkal csökkentették a választási lehetőséget, és akkor a szakma szerint az iskolák, a diákok és a szüleik voltak a vesztesei ennek a változtatásnak. [[Folyamatos zaj.]] De ugyanezen a sajtótájékoztatón vagy alkalmon ön beszélt arról a témáról, amit most is második témaként hozott, méghozzá a kölcsöntankönyveknek a rendszeréről. Amire most ön azt mondta, hogy a diákoknak nem szolgálja az érdekét, arra szó szerint idézem azt mondta, hogy: az ingyenes tankönyvekkel való tankönyvellátás esetében „már január óta kölcsöntankönyvekkel oldjuk meg ezt a helyzetet”, és ezt ön akkor, 2007-ben büszkén, eredményként könyvelte el, tisztelt képviselő úr. [[Moraj a kormánypártok soraiban.]] Amikor tehát önök hoznak ilyen intézkedéseket, az szakmai [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] , ellenkező esetben nem. De az is egyértelmű, hogy önök miért hozzák elő időről időre mindig ezt a témát: mert ez önöknek nagyon súlyos pénzeket jelent. Ha megnézzük, hogy a tankönyv-előállító, tankönyvgyártó cégek, amelyek korábban eladták a tankönyveket a családoknak, mekkora profitot tudtak ebből szerezni, 10 milliárd forint fölött van az az eredmény, az a profit, amit ebből éveken keresztül elő tudtak állítani, és nyilván fájó volt először az, amikor a Fidesz-KDNP-kormány 40 százalékkal csökkentette a tankönyveknek az árát, hiszen csökkent a profit. Emlékezhetünk az önök tankönyvekkel kapcsolatos legfőbb „előrelépéséről”, ami a Nemzeti Tankönyvkiadónak az eladása volt, és hogy, hogy nem, az volt ennek, a tankönyvkiadás privatizációjának az egyik mozgatórugója, az a személy, aki korábban Gyurcsány Ferenc Perfekt nevű cégének volt a vezetője [[Moraj és közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] aki korábban Gyurcsány cégében képzéssel foglalkozott, az rögtön feltűnt a Nemzeti Tankönyvkiadóban, amint a privatizáció szele [[Közbeszólások, folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] meglengette a Nemzeti Tankönyvkiadót, tisztelt képviselő úr. És hiába telt el jó pár év, ha tankönyvkiadásról van szó, önök továbbra is korholják, szidják itt az állami tankönyvkiadó által fejlesztett tankönyveket [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] , és azt szeretnék, hogyha a régi jó privatizált és tízmilliárdos nagyságrendben eredményt, profitot hozó rendszert állítanánk vissza. (Közbeszólások az ellenzék soraiból.) Mi pedig ezt nem szeretnénk, tisztelt képviselő úr, mert mi a tankönyvkiadásban nem a profitot szeretnénk nézni, hanem a diákoknak az érdekét. Egy olyan fejlesztési rendszert dolgoztunk ki, amelyhez hasonló van Finnországban, amely a tanárok és a diákok bevonásával fejlesztette ki azokat a tankönyveket, amelyeket ma már több mint egymillió diák teljesen ingyenesen kap. Az pedig megmosolyogtató, tisztelt képviselő úr, hogy ön ennek a kritizálására egy olyan kutatást hoz elő, amely szerint a szülők 85 százaléka fizetni szeretne a tankönyvekért. [[Derültség a kormánypártok soraiban. Bangóné Borbély Ildikó: Ez a véleményük, igen!]] Komolyan lehet önt venni, ha azt mondja, hogy a szülők 85 százaléka mindenféle Gyurcsány-ismerősök zsebébe szívesen tolna 10-20 ezer forintot a tanév elején a tankönyvek díjából? Azt hiszem, ez nem hihető, tisztelt képviselő úr [[Az elnök csenget.]] , úgyhogy továbbra is marad az ingyenes állami tankönyvrendszer. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm az államtitkár úr válaszát. Megkérdezem a képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Tisztelt Államtitkár Úr! Ezt a választ természetesen nem lehet elfogadni, ön ugyanis a valóság talajától ismét rendkívül messzire rugaszkodott. [[Moraj a kormánypártok soraiban. Dr. Rétvári Bence: Népszabadság!]] A szülők természetesen nem fizetni akarnak a tankönyvekért, hanem jó minőségű tankönyvet akarnak a gyerekeiknek [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból, köztük: Mi is!]] amiből lehet tanulni. Azok a változások, amelyeket ön idézett, arra szolgáltak, hogy azok a tankönyvek jók legyenek, amit a gyerekek kapnak, önök viszont úgy államosították a tankönyvrendszert, hogy az állammal próbálják gyártatni a tankönyveket, ami nem működik. [[Dr. Rétvári Bence: Évtizedekig működött!]] Ön hivatkozik a számokra, csak azt felejti el, hogy abból a háromezer-valahányszáz tankönyvből, amit ma választhatnak a szülők, bocsánat, az iskolák, abból egyébként közel ezernek lejár az engedélye, és önök nem is hajlandóak tárgyalni a meghosszabbításukról, ebben sem mond igazat. Tisztelt Államtitkár Úr! Volt olyan, hogy az állam azt hitte, hogy mindenhez jobban ért, és mindent jobban elő tud állítani, csak ez a rendszer megbukott. [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokból.]] Azt javaslom, hogy ezt vegyék tudomásul a tankönyveknél is, és fogadják meg Királyhegyi Pálnak a Sztálinhoz [[Az elnök csenget.]] intézett táviratának intelmét: „A rendszer nem vált be. Stop. Tessék abbahagyni! Stop.” [[Derültség az ellenzéki padsorokban.]] Köszönöm szépen. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból, taps az ellenzék soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, elfogadjáke azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 115 igen szavazattal, 40 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Keresztes László Lóránt, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be az innovációért és technológiáért felelős miniszterhez: „Miért mostohagyerek a balatoni közlekedés?” címmel. Keresztes László Lóránt képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Én egy olyan egyszerű szakpolitikai kérdésről, szakpolitikai problémarendszerről szeretnék beszélni, ami szerintem mindannyiunk számára jól látható és jól értelmezhető, remélem, hogy itt nem az elmúlt nyolc év, illetve az elmúlt 16 év mulasztásai kerülnek majd bele a válaszba. Konkrétan a Balaton-régió közlekedési problémáiról szeretnék szólni. Ez egy nagyon-nagyon hosszú idő óta megoldatlan kérdés, annak ellenére, hogy voltak az elmúlt időszakban fejlesztések. Ezzel a kérdéssel ez a kormány sem tudott megbirkózni, nem tudott érdemi, megfelelő válaszokat nyújtani, illetve az azelőtti kormányok sem, ebben talán nincs vita. Azt tudjuk, hogy a Balaton-régió főleg itt a turisztikai szezonban egy nagyvárosi agglomerációként működik, és ezzel kapcsolatban elmondhatjuk, hogy sajnos nincsenek meg azok a közlekedési feltételek, amelyek ennek a kihívásnak meg tudnának felelni. Tehát óriási problémákat, óriási szűk keresztmetszeteket látunk mind a régióba való odajutás, mind a régión belüli, a térségen belüli közlekedés tekintetében. Az elmúlt időszakban voltak fejlesztések, főleg a déli parti vasút fejlesztéséről kell mindenképpen szólni, hogy az valóban megtörtént. [[17.10]] Ugyanakkor ez az óriási beruházás nem hozta meg a hozzáfűzött reményeket, hiszen jelentős mértékben nem csökkent a menetidő, illetve a komfort tekintetében sem igazolta vissza a jogos elvárásokat. Tehát 5-10 perccel csökkent gyakorlatilag Budapestről az odajutás menetideje, de látható az, a komfort tekintetében elmondhatjuk, hogy nincsenek megfelelő számban légkondicionált vasúti kocsik, és nincsen, nem áll rendelkezésre kellő számban a kerékpárok szállítására szolgáló gördülőállomány sem. Elmondhatjuk azt, és ez egy nagyon-nagyon súlyos probléma, hogy az északi part vasútfejlesztése jól láthatóan késik, és sajnos pontos információ nem is áll rendelkezésre, hogy mikor lesz ebből realitás, de azt már tudjuk, hogy ez a tervezett 23 milliárd forintos fejlesztés jelentősen kisebb szakmai, kisebb műszaki tartalommal fog megvalósulni. Tehát már most látjuk azt, hogy ez az amúgy hosszú-hosszú ideje késő, csúszó beruházás is olyan műszaki tartalommal fog megvalósulni, ami nem fogja tudni a térség igényeit kielégíteni. Ezzel nagyon erőteljes összefüggésben, tehát a vasúti közlekedés elégtelenségével összefüggésben megállapítható, hogy a közúthálózatnak nemcsak a minősége rendkívül rossz, de óriási zsúfoltság figyelhető meg a Balaton régió közútjai, közúthálózata tekintetében. Tehát a konkrét kérdéseim ezzel kapcsolatban a következők. Mikor lesz rendes, megfelelő minőségű vasúti közlekedés az északi parton? Mikor lesz elegendő légkondicionált vasúti kocsi és kerékpárszállító vagon? Mikor lesznek az elsőbbrendű utak is tisztességesen felújítva a Balaton térségében? Mikor lesz a bringakörút felújítva, illetve mikor kezdenek el építeni hozzákapcsolódó kerékpáros utakat, amelyekkel nem csak a Balaton környékén, a Balaton körül lehet közlekedni? Nagyon bízom benne, hogy az illetékes kormányzati politikustól megfelelő szakmai válaszokat és nem pártpolitikai válaszokat fogunk kapni. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Cseresnyés Péter államtitkár úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném elöljáróban megállapítani, hogy nem pontosan az interpelláció szövegének megfelelően mondta el most azt a kérdéssorozatot és azokat a felvetéseket vagy a felvetés kapcsán a körülményeket, amelyeket írásba foglalt.Szeretnék néhány mondatot idézni az ön interpellációjából éppen azért, hogy reagálni tudjunk, tudjak arra, amit ön sugalmazni próbált, azután a kérdésében konkrét kérdésként megfogalmazni ezzel kapcsolatban. Például sok száz utas nem szeretne megfőni a 2-3 órás vonatút alatt, mégis csak egy-két légkondicionált vagont raknak egy vonatra; egymilliárd forint került csak a kerékpárút-hálózat fejlesztésére betervezésre; az északi parti vonal villamosítása régóta várat magára, most is csak 23 milliárd forint került betervezésre és hasonló adatok kerültek megfogalmazásra. Azt lehet mondani talán az interpelláció kapcsán, nemcsak az elmondottak, hanem a leírtak kapcsán is, amit mindenki olvashat, aki az internetről tájékozódik, hogy mintha ön nem tájékozódott volna az elmúlt időszakban arról, hogy mi történt a Balaton térségében. Éppen azért, mert úgy látszik, hogy nem teljesen tájékozott ezen a területen, néhány adatot és néhány területet hadd ismertessek önnel abban a témában, hogy mi is történt az elmúlt időszakban, az elmúlt 8 évben a Balaton környékén, a Balaton-fejlesztések kapcsán. Az elmúlt 8 évben csak a déli part vasúti megközelítését javító beruházásokban több mint 200 kilométeren újult meg a vasúti infrastruktúra, nettó 224 milliárd forint hazai és uniós forrásból, 2020-ig 365 milliárd forintot biztosít a kormány a Balaton-térség fejlesztésére. E beruházási érték közel ötödét kitevő legnagyobb tétele, a nettó 73 milliárd forint fedezi a Szántód-Kőröshegy-Balatonszentgyörgy és Kaposvár-Fonyód közötti szakaszok idén júniusban már átadott korszerűsített vonal kiadásait. Mindazonáltal engedje meg, hogy értesüléseit a vasúti közlekedések kapcsán is felfrissítsem. Ha csak az északi parton vonattal utazók számára van egy üzenet és pozitív üzenet, ez azt jelenti, hogy minden második alapvonat teljes egészében klimatizált, korszerű szerelvényeken fut. A déli part vasúthálózat-felújítási programjának eredményeiről lekicsinylően nyilatkozni, néhány perces menetidő-rövidülést emlegetni mindenkinek szíve joga, ön ezt tette meg az írásbeli interpellációjában. Ezzel a csúsztatással azonban nemcsak sok ember többévnyi kemény munkájával szemben tiszteletlen, hanem a tényeket is figyelmen kívül hagyja, ugyanis a fejlesztéseknek köszönhetően a 2009-2010-es időszakbeli menetrendhez képest Budapest és Keszthely között 1 óra 20 perccel, Budapest és Siófok között 28 perccel csökkent a gyorsvonatok menetideje; az expressz járatok 73 perc alatt jutnak el az ország fővárosától a déli part fővárosába, ami a közúti eljutással szemben is versenyképes menetidőt jelent. A bringaúttal, a kerékpárúttal kapcsolatban szeretném leszögezni, hogy az ön állításával szemben nem 1 milliárd forintot, hanem annak a sokszorosát fordítja a kormány a balatoni bringakörútra, 2019-től összesen 9 milliárd forint értékű fejlesztést hajtunk végre, egységesen 3 méter széles, új aszfaltburkolatú utakat alakítva ki. A környék biciklis szempontú feltárása nem késik, a meglévő, kerékpárral használható szakaszokra támaszkodva, a folytonossági hiányokat kipótolva egyértelmű jelző- és táblarendszert kiépítve összekötjük a Balatont 2019-ig Szentgotthárddal, 2020-ig Veszprémmel, 2021-re pedig Budapesttel is, és Horvátország [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] a horvát határ és a Balaton összekötése is megtörtént az elmúlt időszakban. Köszönöm szépen figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Köszönöm államtitkár úr igyekezetét, de azt meg kell állapítanom, hogy három konkrét kérdést tettem fel, ezek közül egyikre sem sikerült választ adni. Azt viszont bizonyította államtitkár úr, hogy az elmúlt években biztosan nem közlekedett vasúton a Balaton térségében. Javaslom egyébként, most van a szezon, érdemes odamenni, igénybe venni ezt a szolgáltatást, és megkérdezni az utazókat, miközben igénybe veszi ezt a szolgáltatást, hogy hogyan élik meg azt, amikor minden második vasúti kocsi légkondicionált és mi van a többivel? Hogyan élik meg azt, amikor a menetrend alkalmatlan? Hogyan élik meg azt, hogy folyamatos zsúfoltsággal kell szembesülni? Mondott számokat államtitkár úr, sok-sok milliárdot, ezzel ugyanakkor nem válaszolt arra, hogy a problémák még miért állnak fenn. Egyébként rengeteg egyéb problémát is lehetne említeni a Balaton térségének közlekedésével kapcsolatban. Lehet, hogy lehet az én hozzáértésemet kritizálni vagy a hozzá nem értésemről lehet beszélni, de én ezeket a kérdéseket, ezeket a problémákat szakmai szervezetekkel egyeztettem, mielőtt ezt az interpellációt benyújtottam. Tekintettel arra, hogy ön konkrétan a kérdésekre nem tudott válaszolni, és nem is tudott semmiféle pozitív jövőképet felvázolni, a választ nem tudom elfogadni. Köszönöm.
Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, elfogadjáke azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 116 igen szavazattal, 30 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Tordai Bence, a Párbeszéd képviselője, interpellációt nyújtott be az innovációért és technológiáért felelős miniszterhez: „Valóban felújított metrókocsik közlekednek Budapesten?” címmel. Tordai Bence képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Államtitkár Úr! Amikor Vlagyimir Putyin berendelte magához Orbán pártelnököt 2014 januárjában [[Derültség és moraj a kormánypárti padsorokból. Dr. Völner Pál: Höhöhö!]] akkor nemcsak a paksi bővítésről szóló megállapodást íratta vele alá titokban, hanem egy sokkal nagyobb paktumról állapodtak meg. [[Dr. Völner Pál: Kémkedsz? Szászfalvi László: Titkok tudója!]] Nyilvánvaló volt, hogy egy olyan csomagot kapunk, amely külön-külön is évtizedekre a versenyképtelen orosz technológiához és a Putyin-rezsimhez köti Magyarországot.Jávor Benedek, a Párbeszéd EP-képviselője már akkor jelezte, hogy ennek a paktumnak része mindenféle hadiipari beszerzés [[Soltész Miklós: Csak tiszta forrásból!]] , illetve az orosz metrókocsik megvásárlása is. Ez a prognózis pontról pontra teljesült azóta. Többek között 20 milliárd forintért olyan Mi-24-es és Mi-17-es helikoptereket újíttat fel Oroszországgal a Magyar Honvédség, amelyeket a teljes elavulás miatt néhány év múlva ki kell vonni a forgalomból. A helikopterprojekt ugyanúgy nem Magyarország érdekeit szolgálja, mint a hármas metróvonal régi metrókocsijainak úgynevezett felújítása. [[Dr. Rétvári Bence: Úgynevezett! Úgynevezett! Úgynevezett képviselő úr!]] A vagonvázra épített, külön-külön kocsikból álló szerelvények megvásárlása már a hetvenes években is hiba volt, hiszen a konstrukció a múlt század ötvenes éveinek [[Dr. Rétvári Bence: Úgynevezett ötvenes éveinek!]] műszaki és biztonsági színvonalát képviseli, magas a karbantartásigénye, elképesztően nagy az energiafogyasztása, és baleset esetén nehezen menthető. A típust az oroszok azóta egyszer már megpróbálták újra rásózni Budapestre, de akkor a magyar állam önvédelmi képessége még működött. Az orosz vagonok elavult megoldásai és gyenge mutatói miatt a jármű minden tisztességes versenyben azonnal elvérezne, ezért az orosz érdekeket kiszolgáló Orbán-kormány egy tisztességtelen trükköt alkalmazott, hogy a múzeumba illő metrómatuzsálemeket a magyar adófizetőkre sózhassa. Felújításnak álcázták a beszerzést, és kizárták a versenyből a 9000 millió forinttal olcsóbb és műszakilag fejlettebb észt ajánlatot. De hiába nevezték felújításnak, valójában ugyanazok az újonnan gyártott, de már így is elavult metrókocsik érkeztek Budapestre, amelyek már korábban sem kellettek a fővárosnak. Ezt bizonyítja, hogy nemrég Moszkvában lefotóztak egy metrókocsit, amely a pályaszáma alapján hónapok óta Budapesten közlekedik [[Ujjaival idézőjelet mutat:]] felújítva. [[17.20]] Ez több szempontból is súlyos csalás, hiszen meghamisították egy közösségi közlekedési jármű azonosító adatait, felújításnak álcázták a beszerzést, kárt okoztak a metró utasainak és a magyar államnak. Úgy tűnik, már a BKV sem védi tovább a mundér becsületét, hiszen egyértelmű újságírói kérdésre sem voltak hajlandók kimondani, hogy felújított metrókocsikat kaptunk. Kérem tehát, államtitkár úr, szíveskedjék a parlament és az ország nyilvánossága előtt a büntetőjogi felelősséget is vállalva világosan kijelenteni, hogy valóban a régebben is nálunk használt, felújított metrókocsik közlekednek Budapesten. Ha pedig nem mer ilyen kijelentést tenni, akkor haladéktalanul kezdjék meg az ország számára több tíz milliárdos kárral járó csalás kivizsgálását és a felelősök elszámoltatását. Köszönöm.
Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Cseresnyés Péter államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az ülésszak elején ön azzal a címmel intézett egy azonnali kérdést az innovációs tárcához, miszerint, idézem: „Tényleg ennyire fogalmatlan a kormány?” Azt hiszem, ezt a kérdést úgy általában föl lehetne tenni hogy ennyire tájékozatlane ön, mint amennyire most itt ebben az interpellációjában bizonyította ezt.Szeretném fölhívni, nyomatékosan szeretném fölhívni a figyelmét arra, hogy a kormány valamennyi tagja, a kormányzó pártok valamennyi képviselője, sőt mi több, minden ember eleve ab ovo felelősséggel tartozik tetteiért és szavaiért. Ebben viszont, úgy látszik, hogy nem minden esetben tartozik ön felelősséggel minden szaváért, önnél nem biztos, hogy alapvető szempont ez, az eddigi fölszólalásait figyelemmel kísérve azt talán meg lehet állapítani. [[Folyamatos közbeszólások az ellenzéki padsorokból.]] Eddigi megnyilvánulásai alapján azt lehet mondani talán, hogy ön nem gondolkozik felelősségteljesen akkor, amikor egy-egy kérdést feltesz. És hogy miben tévedett és mennyiben tévedett, arra szeretnék először reagálni, és utána természetesen a kérdésére is fogok válaszolni. Azt hiszem, hogy a kérdését rossz helyen tette fel, ugyanis köztudott, úgy látszik, ön nem tudja csak, a kormány 2014 augusztusi határozatában arról hozott döntést, hogy a fővárosi közösségi közlekedés biztonsága érdekében kezességvállalási szinten támogatja az M3-as metróvonalon közlekedő szerelvények felújítását, a fejlesztés finanszírozását a Főváros a magyar állam 60 milliárd forintos hitelfelvételi kezességvállalása mellett saját forrásainak terhére biztosította. Ebből következik, hogy a szerelvények felújítására irányuló közbeszerzési eljárás nem tartozik az Innovációs és Technológiai Minisztérium hatáskörébe. A tárca a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium jogutódaként két kérdésben érintett a metrószerelvények rekonstrukciója kapcsán, a típusengedély és az üzembehelyezési engedélyek kiadásában. Erről számot is tudok adni a képviselő úrnak. Az engedélyezési eljárások során megállapították, hogy a felújított járművek megfelelnek az országos vasúti szabályzat részeként kiadott metrójármű-szabályzat követelményeinek. Az üzembe helyezésre vonatkozó rendeleti szabályozás szerinti eljárás alapján pedig mind a 37 szerelvény, összesen 222 darab jármű üzembehelyezési eljárása sikeresen lezárult, minden jármű érvényes üzembehelyezési engedéllyel rendelkezik. Javaslom képviselő úrnak, ha a fővárosi közösségi közlekedés helyzetének megértésére törekszik, először választási szövetségeseinek az ajtaján kopogjon be, hátha önnek választ tudnak adni arra a kérdésre, hogy a korábbi szocialista-liberális kormányzat és a fővárost húsz éven át irányító hasonszőrű városvezetés miért züllesztette le Budapest közlekedését, közösségi közlekedését. [[Közbeszólások az ellenzéki pártok soraiból, köztük dr. Vadai Ágnes: Nana! Mondani kéne neveket.]] A kormány ma ezeknek az évtizedes mulasztásoknak a következményeivel néz szembe. Hagyták a végletekig elfáradni az M3-as metró szerelvényeit. Tétlenül nézték végig, ahogy a metró egész hálózati infrastruktúrája túlhordottá, csereéretté válik. Amikor pedig megpróbáltak tenni valamit, akkor az M4-es metróvonal beruházása révén Magyarország legnagyobb korrupciós botrányával ajándékozták meg nemcsak a fővárosiakat, hanem minden honfitársunkat. [[Felzúdulás, közbekiáltások.]] Tisztelt Képviselő Úr! A magyar kormány és a főváros vezetése valóban kényszerhelyzetben van most. Ez a kényszer azonban nem az ön által vizionált összeesküvés, hanem az önök szövetségesei által felhalmozott közlekedési problémák tömege, amelyek egyszerre kiáltanak megoldás után. Az M3-as metrószerelvények forgalomba állása bizonyíték arra, hogy a kormány kész és képes is ezek megoldására, a fővárosi közösségi közlekedés helyreállítására; nem úgy, ahogy azt önök és szövetségeseik tették az elmúlt éveken keresztül, amikor a döntés az ő, így kvázi az önök kezében volt. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae választ. Öné a szó.
Hogyne, persze, az hiányozna még! [[Felzúdulás, közbekiáltások a kormánypárti padsorokból, köztük Balla György: Ülj le, egyes!]] Természetesen nem fogadom el a választ, hiszen államtitkár úr nem vállalta a felelősséget…
Képviselő úr, maradjunk a formánál!
Igenis. Nem fogadom el a választ, hiszen államtitkár úr sajnos nem vállalta a felelősséget ezért a nyilvánvalóan politikai döntésért, de legalább érzi, hogy mennyire kínos ez a beszerzés, hiszen hárított, és próbálja áttolni a fővárosra ezt az ügyet.Nyilvánvaló, hogy Orbán Viktor és Vlagyimir Putyin dealelte le ezt az ügyet. [[Felzúdulás a kormánypárti padsorokban.]] Azért rángatta ki Moszkvába Putyin elvtárs Orbán elvtársat [[Felzúdulás, közbekiáltások a kormánypárti padsorokból.]] , hogy aláírassa vele ezt és a többi, Magyarország érdekeit sértő szerződést. Innentől kezdve akkor, ha maguk nem vállalják a felelősséget, akkor majd elszámoltatja önöket a nép előbb-utóbb, amikor ennek az ügynek is értesülnek a részleteiről. Nyilván önök mindent megtesznek azért, hogy ez ne következhessen be, de hosszú távon szerintem nem lehet a választópolgárok tudatlanságára játszani, és ezt be fogják látni. Az fájni fog.
Mielőtt szavazásra kerül sor, képviselő urat figyelmeztetnem kell ismételten a minősítéseiért. [[Zaj, közbekiáltások.]] Azt gondolom, a tiszteletet azoknak is meg kell adni a Házban, akik nincsenek itt, és minden tisztségviselőt megillet a tisztelet minden irányban. [[Közbekiáltások, köztük dr. Vadai Ágnes: Idejött egy államtitkár üvöltözni! Ezért nem volt figyelmeztetés? Szabó Szabolcs: Soltész államtitkár úrnak kellene mondani! Ez a kereszténydemokrata viselkedés! Közbeszólás a DK soraiból: Figyelmeztessük elnök urat, hogy figyelmeztesse államtitkár urat is!]] Ezt kérem, szíveskedjen betartani, ismételten nem kívánom figyelmeztetni, ma már ez a második volt. [[Zaj. Csenget.]] Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, elfogadják-e. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 114 igen szavazattal, 27 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Ágh Péter, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszterhez: „Hogyan készül fel a rendőrség a Stop Soros életbe lépésére?” címmel. Ágh Péter képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Évek teltek el már azóta, hogy az illegális migráció felütötte a fejét hazánk és Európa déli határvidékén. Az eleinte érthetetlen és megfejthetetlen ok-okozati tényezők idővel mindenki számára világossá váltak. A képlet egyszerű, hiszen Soros György és migránstámogató szervezetei, együttműködve az embercsempész-hálózatokkal, szervezetten utaztatták és utaztatják még ma is Európába a mindenüket hátrahagyó, kiszolgáltatott embereket.Soros György és a tömeges migrációt propagáló szervezetei szó szerint szervezik az illegális bevándorlást, hajóikkal az illegális embercsempészektől átveszik a migránsok százait, ezreit. Ezután térképpel, szótárral, okostelefon-applikációkkal és információval látják el őket, hogy akadály nélkül jussanak el a célországba. A folyamat végén pedig megjelenik Brüsszelben egy gáláns úriember, nevezetesen Soros György, aki javaslatot tesz arra, hogy az általa folyósított hitelből támogassák az európai országok az illegális migránsok letelepedését és integrációját. Tisztelt Államtitkár Úr! A kormány időben felismerte a veszélyt, ezért döntött a déli határ azonnali lezárása mellett. Nem is tehetett másképpen, hiszen az állam kötelessége biztosítani a nemzet fennmaradását és szilárd alapokat teremteni a jövő nemzedékeinek. A magyar emberek nem akarják, hogy a jövőjükről mások döntsenek, és azt sem akarják, hogy a családokra, rászorultakra, az oktatásra, vagy éppen az egészségügyre fordítandó összegeket a jövőben illegális migránsok támogatására kelljen fordítani, akár évente és fejenként minimum 9 millió forint értékben. Ebből kifolyólag kiemelt közérdek a kormány azon tevékenysége, amellyel mindent elkövet azért, hogy megfékezze a Soros-hálózat részeként hazánkban aktívan tevékenykedő, migrációt támogató szervezetek hazánkra nézve káros működését. [[17.30]] A magyar embereknek joguk van tudni ezeknek a szervezeteknek a nevét, tevékenységét, a külföldről elfogadott támogatásaik összegét és forrását, valamint a szervezeteknek hozzá kell járulniuk a magyar emberek biztonságát szavatoló határvédelmi rendszer finanszírozásához is. Tisztelt Államtitkár Úr! A Stop Soros törvényjavaslat elfogadása és annak szabályrendszere megfelelő garanciákat jelent a magyar családok számára, hogy nem válunk bevándorlóországgá. Tisztelettel kérdezem tehát, hogy megkezdtee már a rendőrség a Stop Soros életbelépésére történő felkészülést, és amennyiben igen, úgy milyen gyakorlati intézkedések meghozatalára került sor. Köszönöm a figyelmet. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Kontrát Károly államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ma a biztonság a legfontosabb közösségi érték, és a magyar kormány számára a magyar emberek biztonsága az első. [[Dr. Vadai Ágnes: Álljon fel, aki orosz érdekeket képvisel!]] Július 1-jén lépett hatályba a Stop Soros törvény, amely újabb erős eszközt ad a rendőrség kezébe annak érdekében, hogy megvédje Magyarországot és a magyar embereket az illegális migrációtól. Mostantól ugyanis bűncselekménynek számít az illegális migráció szervezése, és büntethető mindenki, aki a magyar törvények kijátszására buzdítja a migránsokat. A törvény hatálybalépéséről valamennyi érintett rendőri szerv tájékoztatást kapott, a vezetők részére meghatározásra került, hogy intézkedjenek az érintett állomány törvénycsomagból adódó feladataira történő felkészítésre. Az erős törvényi felhatalmazás azért szükséges, mert folyamatos az Európát sújtó tömeges bevándorlás, a Soros-hálózat, valamint a brüsszeli bevándorláspárti politika továbbra is migránsokkal próbálja elárasztani a kontinenst, ami indokolttá teszi a szigorítást, hogy ne legyen kritikus helyzet a balkáni útvonalon, ahol a migránsok tömegei akarnak különböző szervezetek és embercsempészek segítségével továbbjutni. A Stop Soros kiegészítette a rendőrségi törvényt azzal is, hogy a rendőrség részt vesz a jogellenes bevándorlás megakadályozásában, és működik a határbiztosítási távoltartás intézménye is. Mostantól nem lehet elfogadni annak a menedékkérelmét, aki olyan országon keresztül érkezik Magyarországra, ahol nincs kitéve üldözésnek, illetve olyan országon keresztül utazott, ahol védelmet biztosítottak vagy biztosítottak volna számára, ha ezt a védelmet igényli. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Országgyűlés! A rendőrség jogalkalmazó szervei felkészültek tehát a jogszabályi változásokból következő feladatok végrehajtására, így különösen az új törvényi tényállás megvalósításának észlelése vagy az arról történő tudomásszerzés esetén az állam büntetőjogi igényének érvényesítését szolgáló büntetőeljárás lefolytatására. Sor került a rendőrség szolgálati szabályzatáról szóló belügyminisztériumi rendelet módosítására, amely meghatározta a határbiztosítási távoltartási intézkedés végrehajtásának szabályait. A kormány elkötelezett a határvédelem, a rendőrség megerősítése és a közbiztonság növelése mellett. A kormány a jövőben is azon fog dolgozni, hogy rendelkezésre álljanak a megfelelő feltételek nemcsak a napi munkavégzéshez, de a szakma rangjának emeléséhez is. Hozzájárult a rendőrség hatékonyságának javításához a rendvédelmi életpályamodell bevezetése, az 50 százalékos illetményemelés, az informatikai rendszer teljes megújítása [[Dr. Vadai Ágnes: Ó!]] , a fegyverzet fejlesztése, a helikopterek beszerzése és a gépkocsiállomány megújítása is. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Országgyűlés! Pénteken fog szavazni az Országgyűlés a 2019-es költségvetésről. Ebben a költségvetésben még több jut biztonságra, mint a 2018. éviben. Arra kérem önt és képviselőtársait, arra kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy támogassák a 2019-es költségvetésitörvény-javaslat elfogadását, hiszen ezzel Magyarország és a magyar emberek biztonságát támogatják. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Tisztelt Képviselőtársaim! Hallhattuk az államtitkár válaszát, és ennek alapján a választ elfogadom. Egyúttal, azt gondolom, minden képviselőtársam nevében megköszönhetjük a rendőrségnek azt a munkát, amit Magyarország biztonsága érdekében az elmúlt években kifejtettek és most is kifejtenek. Ne felejtsük el aláhúzni azt, hogy Magyarország a világ egyik legbiztonságosabb országa, nagyon komolyan odatették ezért magukat a magyar rendőrök [[Dr. Vadai Ágnes: Mert a katonák nem? Ők is ott vannak a határon, nekik is meg kellene köszönni!]] , de, azt gondolom, mindig szükség van arra, hogy a biztonságot fokozni tudjuk, a megfelelő segítséget ehhez meg tudjuk adni. Ezért szükség van arra, hogy Magyarország következő évi költségvetését is támogassuk, hiszen az valóban nagyon komoly segítséget jelent a rendőrségnek. Bízom abban, hogy ennek révén Magyarország a jövőben is a világ egyik legbiztonságosabb országa tud maradni. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr az államtitkári választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Steinmetz Ádám, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Mikor születhetnek újra gyermekek Marcaliban?” címmel. Steinmetz Ádám képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Márciusban, amikor megkérdezték a Marcali térségében élőket arról, hogy szerintük mi a régió legfájóbb problémája, tíz emberből kilenc a marcali kórház kálváriáját nevezte meg. Ez a kórház korábban 60 ezer, valamint a nyári hónapokban további több tízezer, a Balaton délnyugati részén pihenő ember ellátását biztosította. De előbb a gyermekosztályt szüntették meg, utóbb a gyermekügyeletet, majd miután az intézményt integrálták a kaposvári kórházba, a szülészet-nőgyógyászati osztályt is; egy olyan kórházban, ahol szinte minden napra jutott egy gyermekszületés. Hazánk súlyos demográfiai gondokkal küzdő ország, ahol sajnálatos módon a kormányzati javító szándék ellenére is folyamatosan csökken a születések száma. Ennek tükrében tehát teljességgel érthetetlen, hogy miért keserítik meg a Marcali térségében gyermekeket vállalók életét azáltal, hogy nekik sokszor 60 kilométert kell utazniuk kisbabájuk világra hozása miatt. Tisztelt Államtitkár Úr! Abban a kórteremben pedig, ahol korábban gyermekek élete kezdődött, most menthetetlen halálos betegek élik végnapjaikat. Ez a morbid valóság a családok évében. A marcali kórház integrációjának pedig további következménye a lecsökkent ágylétszám, a leromlott eszközállomány, a fokozódó szakember-elvándorlás, a hosszabbodó várólisták és az is, hogy a betegeknek egyre több esetben kell Kaposvárra utazniuk az egészségügyi ellátásért, miközben más vidéki kórházak, örömteli módon, jelentős fejlesztéseket tudhatnak maguk mögött. Két évvel ezelőtt a marcali kórház megmentéséért több ezer ember fogott össze, és azóta is követelik a megszüntetett osztályok visszaállítását, az ellátás színvonalának emelését, elegendő szakorvost és szakszemélyzetet, továbbá szakmai, vezetési, gazdasági és szervezeti önállóságot. Ezekre az emberekre is tekintettel tisztelettel kérdezem most az államtitkár urat: miért érdekeltek a marcali kórház szisztematikus leépítésében az emberek biztonságával szemben, mikor kapja vissza a kórház az önállóságát, mikor születhetnek újra gyermekek Marcaliban? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Mindenkinek az a legfőbb érdeke, és ezt ne vitassuk el senkitől, hogy minden gyerek a lehető legnagyobb biztonságban szülessen meg Magyarországon. Ennek vannak bizonyos szakmai feltételei, hogy mind a megszületett kisbaba, mind pedig az édesanya egészségben legyen. A szakmai kollégium szülészet-nőgyógyászati tagozata írja elő azokat a feltételeket, hogy mikor biztonságos egy szülés és mikor biztonságos egy szülészet. Ők azt mondták, azt mondják, hogy feltétlenül szükséges évi minimum 500 szülés ahhoz, hogy valahol biztonságos legyen a szülészet-nőgyógyászat, hiszen így szerzik meg az ott dolgozó orvosok és ápolók a szükséges rutint, a szükséges tapasztalatot ahhoz, hogy adott esetben, ha valamilyen szövődmény van, szakszerűen tudjanak fellépni, és mind az édesanya, mind pedig a gyermek biztonságban legyen. Amikor tehát azt nézzük, hogy hol és hogyan épülhetnek fel vagy maradhatnak meg szülészetek, szülészet-nőgyógyászatok, akkor a gyermekek és az édesanyák szempontját kell figyelembe venni, és egyértelműen a szakmai kollégiumnak ez az iránymutatása az, amely mindnyájunk számára irányadó kell hogy legyen. Magyarországon van, ahol épül új szülészet-nőgyógyászat, itt az esetszámnak, a szülések számának csökkenése az, ami ezt a problémát okozza. Itt 2011-ben volt, mondjuk, 364 szülés, 2012-ben 166, volt olyan év, amikor 294, de mindegyik évben messze elmaradt attól az 500-as minimumszámtól, ami az anyák és a babák biztonságát szavatolná. Ugyanakkor mindemellett a marcali kórházban voltak fejlesztések is, pontosan azért, mert szeretnénk, ha minden kórház a lehető legmagasabb szakmai színvonalon tudna működni. A dolgozók szakképzése és továbbképzése a marcali kórházban 79 millió forintból valósult meg, és közel száz ott dolgozó orvost, ápolót tudtak továbbképezni ebből. [[17.40]] A marcali kórház integrált infrastruktúra-fejlesztésére másfél milliárd forintot fordítottunk, 1,5 milliárd forintot közel, 1 milliárd 491 millió forintot. Ebből a műtéti tömb rekonstrukciójának megvalósult a befejező üteme, a progresszivitási szinteknek megfelelő ellátási fejlesztés valósult meg. Volt ebben a másfél milliárd forintban építés, felújítás, orvosi gépek, műszerek beszerzése, a gyógyításhoz szükséges eszközöknek a beszerzése, de a gyógyítók mindennapjaihoz szükséges eszközöket is beszerezték, és informatikai eszközöket is beszereztek. De van még tovább is, hiszen a pszichiátriai és addiktológiai gondozóhálózatnak a fejlesztésére is közel 12 millió forintot kapott a marcali kórház. Érkezett 61 millió forint diagnosztikai és orvosi laboratóriumi hálózat infrastrukturális fejlesztésének, feltételeinek javítása céljából. És továbbra is működik a fekvőbeteg-ellátásból általános belgyógyászati osztály, intenzív osztály, krónikus belgyógyászati osztály, sebészeti osztály, sürgősségi betegellátó osztály. Ott, ahol tehát volt lehetőség arra, hogy fejlesztések valósuljanak meg, milliárdos értékben valósultak meg fejlesztések a marcali kórházban, de ott, ahol a betegbiztonság szempontjai azt mondták, hogy a betegek számára, mondjuk, a szülészeten természetesen nem betegekről beszélünk elsősorban, de az ott szülő édesanyák és a gyermekek számára nem ez a legbiztonságosabb mód, hanem az, ha Kaposváron hozzák világra a gyermeküket, ott van a gyermek a legnagyobb biztonságban, ezért született abban az esetben más döntés. Úgyhogy, tisztelt képviselő úr, ezt a választ tudom önnek adni, hogy amiben lehetett, ahol fejlesztési lehetőség nyílt, azt a marcali kórházban a kormányzat milliárdos összegekkel támogatta. Ha pedig arra kíváncsi, hogy hol vannak azok az orvosok, akiket ön esetleg hiányol egyik vagy másik kórházból, forduljon képviselőtársához, ő orvosokat és ápolókat vitt ki Magyarországról, ön legalább aranyérmeket hozott Magyarországnak, amiért elismerés illeti, de vannak olyan jobbikosok, akik inkább kivitték az orvosokat az országból. [[Dr. Vadai Ágnes: Ez nagyon kínos! Ez nagyon kínos!]] Vele érdemes erről konzultálnia. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
A marcali kórház ügye számomra nem kampánytéma, hanem megoldandó feladat, talán a legsúlyosabb. Az integráció kudarcot vallott, bizonyossá vált a kulcskérdés, az önállóság. Az adósság ugyan eltűnt, de vele együtt jó néhány ellátási forma és ezzel a biztonságérzetünk is. Hát, ebben tökéletesen egyetértek Móring József Attilával, a térség kormánypárti képviselőjével, ezek ugyanis az ő szavai. Államtitkár úr, köszönöm a felkészültségét, de a mai nap nem kaptam választ a kérdésére, és azt tapasztalhatjuk, hogy az ígéretekkel és a mellébeszéléssel tele a padlás. A 2014-es választások előtt önök például sürgősségi centrumot ígértek CT-berendezéssel, és még helikopterleszállót is. Hát, egyik sem valósult meg. Az idei kampányban pedig méltányolták a gyermekosztály valamilyen formában történő újraindításának igényét. Ha jól értem, akkor a kórház nem kapja vissza az önállóságát, és továbbra sem születhetnek gyermekek Marcaliban, ezért a válaszát nem tudom elfogadni. [[Taps a DK, az LMP, az MSZP és a Párbeszéd soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, elfogadjáke azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 105 igen szavazattal, 32 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Kérem képviselőtársaimat, még maradjanak, még folytatjuk. Az utolsó interpelláció következik a mostani ülésünkön, a mai ülésnapon. Tisztelt Országgyűlés! Móring József Attila, a KDNP képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszterhez: „Milyen eredményt sikerült elérni a V4 magyar elnökség idején a migrációt érintő kérdésekben?” címmel. [[Az elnök csenget.]] Képviselőtársaim, lehet, hogy nehéz, de most arra kérem önöket, próbálják meg. [[Dr. Vadai Ágnes: Megpróbáltuk, de nem megy!]] Móring József Attila képviselő urat illeti a szó. Akik pedig elhagyják az üléstermet, kérem, csendben tegyék. Öné a szó, képviselő úr. [[Több képviselő távozik az ülésteremből.]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Magyarország egy aktív év után adta át a V4-es csoport elnökségét, ami nagy kihívásokkal teli időszakban zajlott, és amelynek idejére több fontos témakört határoztak meg a négy közép-európai ország vezetői. A legfontosabb témakörök az alábbiak voltak: az EU-s koordináció, vagyis a V4-ek hatékonyan képviseljék a régió érdekeit a brüsszeli fórumokon, az EU-s döntéshozatalban. A regionális kapcsolatok erősítése ebben a tekintetben a V4-ek fővárosait összekötő közlekedési infrastruktúra fejlesztése. A „Digitális Visegrád” program, mely egyes térségek versenyképességének javítását tűzi ki célul fiatal, kreatív vállalkozók bevonásával. Fontos volt a magyar V4-es elnökség időszakában Visegrád értékközösségének globális megjelenítése. A visegrádi négyek magyar elnökségének egy éve alatt 200 politikai konzultációt, illetve a nagykövetségek bevonásával világszerte 250 rendezvényt tartottak. Összegzésképpen elmondható, hogy a legfontosabb kérdésben a V4-eknek igaza lett: a kontrollálatlan migránsbeáramlással szemben biztosítani kell az Unió jövőjét. A migrációhoz kapcsolódva a cél továbbra is az, hogy egész Európa egységesen gondolkozzon az országok védelméről és a belső határok átjárhatóságáról. A határvédelemmel összefüggésben a visegrádi országokon kívül eddig is segítséget nyújtottunk más országoknak. Most lehetőség nyílik arra, hogy Albániának és Bosznia-Hercegovinának tehessük meg ezt. Tisztelt Államtitkár Úr! A KDNP frakciójának nevében elmondhatom: külön öröm számunkra, hogy Magyarország egy erős, dinamikus együttműködést tudott átadni július 1-jétől a soron következő szlovák elnökség részére. Ezzel kapcsolatban kérdezem tisztelettel államtitkár urat: milyen eredményt sikerült elérni a V4 magyar elnökség idején a migrációt érintő kérdésekben? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Kontrát Károly államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Magyarország 2017. július 1-jén vette át a visegrádi csoport soros elnöki tisztségét, az azóta eltelt közel egy évben folytatni tudtuk a hagyományosan kiváló együttműködésünket, és ezt tovább erősítettük mindannyiunk számára kulcsfontosságú célkitűzéssel, hogy az illegális migránsok beáramlását mind regionális együttműködéssel, mint pedig uniós erőfeszítések által már az Unió területén kívül megállítsuk, és a külső határok védelmével együtt megelőzzük a válsághelyzetek kialakulását. A migráció és a határvédelem kérdései több találkozó programját is meghatározták. Számos alkalommal sikerült erős, közös visegrádi álláspontot megfogalmaznunk, amelyet az Európai Unió fórumain is hatékonyan és közösen képviselhettünk. A magyar elnökségi évben számos magas szintű találkozót rendeztünk, a belügyminisztériumi egyeztetések mellett találkoztak a visegrádi országok határrendészeti, migrációs, valamint polgári védelmi szervezeteinek vezetői is. Büszkeségre ad okot, hogy ezeken nem kizárólag a visegrádi négyek képviselői vettek részt és ez munkánk elismerése is , hanem munkánkban közreműködött Bulgária, Románia és Japán is. Szakértői szinten is rendkívül aktív évet zártunk, a 2017. júliusi V4 plusz Izrael miniszterelnöki csúcstalálkozón támogatást nyert a terrorellenes együttműködés fokozása, ennek megfelelően létrejött a Terrorelhárítási Központ igazgatásával egy terrorellenes munkacsoport. Emellett vízügyi területen is sor került szakértői találkozóra a visegrádi országokkal, valamint Bulgária és Románia részvételével. A V4-országok fővárosai közúti összeköttetésének fejlesztése a magyar fél számára fontos célkitűzés, a meglévő autópályák országhatárokig való kiépítése elsődleges közútfejlesztési célunk. A „Digitális Visegrád” kapcsán a V4-ek digitalizációs nemzetközi együttműködésében való nagyobb szerepvállalását, illetve a térségi tudáscserét támogattuk, különös tekintettel az ipari digitalizációra és az önvezető járművek gyártására. Magyarország a válság kezdete óta, egyeztetve a visegrádi csoport tagjaival, következetesen képviseli a külső határok megvédésének és a migrációs beáramlás megállításának gondolatát. Célunk, hogy az egész Európai Unió egységesen gondolkozzon a migrációról, az országok védelméről és a belső határok átjárhatóságáról. Tisztelt Képviselő Úr! Az elmúlt egyéves magyar elnökség hozzájárult a visegrádi négyek, a V4-es országok közös céljainak megvalósításához, az országok biztonságának növeléséhez, és köszönöm szépen, hogy interpellációjával lehetőséget adott arra, hogy erről az Országgyűlést is tájékoztassam. Köszönöm szépen. Arra kérem, hogy fogadja el a válaszomat. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó. [[17.50]]
Köszönöm szépen a választ. Tisztelt Államtitkár Úr! Közép-Európa jelenleg a kontinens egyik legsikeresebb régiója, amely fejlődő jövő előtt áll. A V4-ek utat nyitottak Európában, ma már több ország követi azt a politikát, amit úttörőként alakított ki a visegrádi csoport, amelyben az országok között minden területen összhang van. Ezért is lehetett sikeres a magyar elnökség az elmúlt évben. Ezzel a V4-ek jó példát adnak az egész Európai Uniónak a tagállami kapcsolatok fontosságáról, az együttműködés és nem a konfrontáció eredményeiről. A válaszát tisztelettel elfogadom. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr az államtitkári választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! 17 óra 50 perc van, az interpellációk tárgyalásának végére értünk, az azonnali kérdések tárgyalására térünk át. Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mennyire hiteles a kormány politikája?” címmel. A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Varga Mihály miniszterelnök-helyettes urat kérte fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Tisztelt Elnök Úr! Bár megtisztelő a válaszadó személyének kijelölése, megvárnám a miniszterelnök urat a válaszadással. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tájékoztatom képviselő urat, hogy miniszterelnök úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Szilágyi György, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni Semjén Zsolt tárca nélküli miniszter úrnak, miniszterelnök-helyettesnek: „Ön elment vadászni, Ön meglőtte, a helikopter hazavitte avagy beszéljünk a vadászatokról, amíg központilag be nem tiltják az erről szóló párbeszédet!” címmel. Miniszterelnök-helyettes úr, miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Potápi Árpád János államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszterelnök-helyettes úrtól, miniszter úrtól kéri a választ.
Semjén Zsoltot nem látjuk a parlamentben, mióta bejöttek az országba a medvék. Én megvárom, amíg megtisztel minket. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tájékoztatom, hogy a második soron következő azonnali kérdések órájában kell választ kapnia. Tisztelt Országgyűlés! Hegedűs Lorántné, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszternek: „Hatékonyabb és kevesebb?” címmel. Megadom a szót, képviselő asszony.
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! Hatékonyabb és kevesebb. Így foglalta össze a kormányzat képviselője a közszféra tervezett átalakítását, ami teljesen rendben való is volna, ha hatékonyságon a közérdek eredményesebb érvényesülését, kevesebb alatt pedig az értelmezhetetlen és végrehajthatatlan jogszabályok tömegét lehetne érteni. De tudjuk, hogy önök ezt nem így gondolják. Időről időre, gondosan leosztott szerepek alapján, előre megírt forgatókönyv szerint sokkolják a köz alkalmazásában álló munkavállalókat úgy, hogy egy, a kormányhoz közel álló nemzeti nagytőkés kvázi elvárásként fogalmazza meg a tömeges elbocsátások igényét, amire aztán a kormányzati illetékesek sietnek is pozitívan reagálni. Most éppen az MGYOSZ alelnöke nyilatkozott úgy, hogy százezer főtől kellene megszabadulni, és erre persze önök egyetértőleg bólogattak. [[A jegyzői székben dr. Szűcs Lajost Móring József Attila váltja fel.]] Akkor lássuk is, tisztelt államtitkár úr, pontosan kikről is beszélünk! Ma Magyarországon… [[Zaj.]] Bocsánat, akkor miniszter úr. Elnézést, azt hittem, az államtitkára ül a helyén. Tehát akkor tisztelt Miniszter Úr! Kikről is beszélünk? Ma Magyarországon 455 ezer közalkalmazott van, akik tanárok, orvosok, mentősök, ápolók, könyvtárosok, kulturális szakemberek, dajkák, védőnők, szociális munkások, és így tovább. Önök szerint belőlük van sok? Mondják meg, mégis például hány ápolót vagy hány mentőst akarnak elbocsátani! De tudjuk azt is, hogy köz-, állami és kormánytisztviselőből is összesen nincs százezer, és ők is sokszor éppen az ügyintézői létszámhiány miatt többes munkakörben, agyonterhelve és alulfizetve végzik a munkájukat. Különös és visszatetsző emellett, hogy a központi államigazgatásban az államtitkári, a helyettes államtitkári és a kormánybiztosi pozíciók száma hatványozottan növekszik, mint táptalajon a kórokozók száma. Tisztelt Miniszter Úr! Valljanak színt itt ország-világ előtt: a kormányzat által zsellérsorban tartott közszolgák közül hányat fognak kirúgni? Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varga Mihály pénzügyminiszter úrnak, miniszterelnök-helyettesnek. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Először is tisztázzuk, hogy amire ön hivatkozik, az a munkáltatói oldalnak egy nyilatkozata volt. A kormány ebben az ügyben még semmiféle nyilatkozatot nem tett. Azt gondolom egyébként, az helyes, hogy ha egy parlamenti ciklus, egy kormányzati ciklus után a kormány úgy dönt, hogy felülvizsgálja az állami foglalkoztatásban lévők számát. Ilyen rutinszerű felülvizsgálat egyébként minden új kormány megalakulása után történik, történt a központi közigazgatás, a minisztériumok létszámával kapcsolatban. Tehát ebben semmilyen új nincs. Egyetlenegy döntés született eddig; ha ön ezt kifogásolja, azon én csodálkozom. Az az egy döntés született, hogy a kormányzat létszámstopot rendelt el az államigazgatásban. Azt mondjuk, hogy az államapparátusnak hatékonyabbnak kell lennie, az államapparátusnak meg kell felelnie olyan minőségi elvárásoknak, amelyek szerintem a mai XXI. században teljesen magától értetődőek. Ebben szerintem semmilyen új nincs. Annak csak örülni lehet, ha az államapparátusban lévők száma nem növekszik minden határ fölött. Megjegyzem egyébként, képviselő asszony, hogy minden nemzetközi felmérésben a szomszéd országokhoz képest ebben minden szomszéd ország benne van a magyar államapparátus mérete az ország létszámához, tehát a populációhoz és a gazdaság fejlettségéhez képest magas. Tehát ha van hol csökkenteni, akkor ebben a tekintetben itt is lehetne csökkenteni. De először föl kell mérni, hogy valóban hol van szükség ilyenfajta csökkenésre, csökkentésre. Nyilvánvalóan teljesen más az egészségügy helyzete, más az oktatás helyzete, megint más az állami szakapparátus helyzete. Ezt a munkát most fogja a kormány elvégezni. A bürokrácia mérete egyébként, ahogy arra utaltam, az országban a közép-európai országokkal összevetve valóban magas. Ennyiről van szó tehát, képviselő asszony. Minden más kitalálás, spekuláció. Kérem, várja meg, míg ez a kormányzati felmérés megtörténik. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót a képviselő asszonynak. Öné a szó.
Miniszter Úr! Még hogy nem nyilatkozott volna a kormányzat?! Hát önmaga nyilatkozott erről a kérdésről, és egyetértőleg szólt ezen elbocsátások kapcsán! És hogy egyetlenegy döntés nem született volna?! Hát csak a mai nap, egypár órával ezelőtt legalább öt döntést hozott ez a Ház, amelyben a köztisztviselői illetményalap növelését elutasította a kormányzat, amiben a közalkalmazotti bértábla kiigazítását elutasította a kormányzat, amiben a felsőfokú, tehát diplomás-minimálbér bevezetését elutasította a kormányzat! Ez mind-mind a közszférában dolgozók helyzetének a javítása lett volna, amit mind elutasított a kormányzat. S még egyszer: mit nevezünk mi tulajdonképpen bürokráciának? A rossz törvényeket. Kérem, ne a bürokratákat tegyék felelőssé ezért, hanem saját magukat a tekintetben, hogy ha rossz törvényeket hoznak, azokat nehéz betartani, s átláthatatlanná, értelmezhetetlenné és végrehajthatatlanná válnak a jogszabályok. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszter urat. Miniszter úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Nagyon sajnálom, képviselő asszony, hogy a bürokrácia méretének a további növelése mellé áll. Én azt gondolom, nem az a helyes, hogy ha a méreteket növeljük, hanem ha megpróbálunk az adófizetők pénzével minél takarékosabban bánni. Ez nem azt jelenti, hogy nincsenek minőségi elvárásaink. Az állami szolgáltatásoknak meg kell felelniük egy bizonyos minőségi szintnek, de egyáltalán nem mindegy, hogy azt 5 fővel, 10 fővel vagy 50 fővel látjuke el. Egész egyszerűen ennyiről van szó. Ami pedig az elutasított ellenzéki javaslatokat illeti, hát bocsánat, képviselő asszony, de felelőtlen, megalapozatlan ellenzéki javaslatoknak az elutasítása talán nem tartozik a legnagyobb bűnök közé. Én azt gondolom, az önök számára is nyitva áll az a lehetőség, hogy olyan felelős és megalapozott javaslatokat tegyenek, amiket a Ház többsége el tud fogadni. Köszönöm szépen a figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Korózs Lajos, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „A horvátok is a mi kutyánk kölykei?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Varga Mihály miniszterelnök-helyettes urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Soltész Miklóson kívül bárkit elfogadok, természetesen a miniszter urat is. [[Font Sándor: Ez diszkrimináció. Derültség.]]
Uraim, lehet, hogy fárasztó, mert az ülésszak vége felé tartunk, de mégis kérem, hogy tartsuk meg a rendet! Képviselő úrnál van a szó. Képviselő úr, öné a szó. [[18.00]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Miniszter Úr! Horvátország két sikert is elkönyvelhet a hét végén. Az egyik a labdarúgó-világbajnokság döntőjébe kerülés, a másik pedig, ahogy lehetett olvasni a hét végén, a Večernji list hozta, semmissé nyilvánította a svájcifrank-alapú jelzáloghitelt a horvát legfelsőbb kereskedelmi bíróság. A devizaárfolyam-veszteség és a kamatemelések miatti túlfizetés is visszajár a hitelfelvevőknek olvashattuk a tudósításban. Mintegy 4 millió forintnak megfelelő kunát kaptak vissza átlagosan a károsultak. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Kérdezem miniszter urat, hogy Magyarországon vajon miért nem lehet megoldani most már évek óta ezt a problémát. Annak idején, tudom, többször hivatkoztak arra, hogy ha az ellenzék által követelt elvárások alapján teljesítették volna ezeket, akkor azt az Európai Unió nagy valószínűséggel elutasítja. Szeretném fölhívni a tisztelt Ház figyelmét, hogy meglépte Horvátország, és az Európai Unió nem gördített akadályt e megoldás elé. Románia is meglépte ugyanezeket, és itt sem akadályozta az Európai Unió Romániát, és Horvátország előtt Szlovénia is meglépte. Tehát mindhárom európai uniós ország, szomszédos ország, meg tudták oldani ezt a problémát. Itt a mai nap folyamán többször elhangzott, de a múlt héten a módosító indítványok tárgyalása kapcsán a bizottsági üléseken is, hogy mintegy 120 ezer olyan család van ma Magyarországon, amelynek 90 napon túli hiteltartozása van, és ezek a hiteltartozások majdnem 1 millió embert érintenek. Amióta a kilakoltatási moratórium véget ért április 30-ával, már 635 családot lakoltattak ki. Éppen ezért kérdezem miniszter urat, hogy van megoldás erre, a szomszédos országok példát mutattak ön mit fog tenni? Köszönöm szépen. [[Font Sándornak:]] Sándor, légy szíves!
Köszönöm szépen, Korózs képviselő úr. Megadom a szót válaszadásra Varga Mihály miniszterelnök-helyettes úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Hát, először is azt vártuk volna, hogy ön egy bocsánatkéréssel kezdi. Azzal a bocsánatkéréssel, hogy igen, mi voltunk azok, akik bevezettük a devizahiteleket [[Közbeszólások az MSZP és a Jobbik soraiból.]] , mi voltunk azok, akik bevezettük a devizahiteleket, mondhatta volna ön, és elnézést kérünk azért, hogy 1 millió 700 ezer devizahiteles jelzálogszerződést kötöttek ebben az országban, ami lehetetlen helyzetbe hozta ezeket az embereket. Ez sajnos nem hangzott el; jó lett volna, ha ez megtörténik, képviselő úr.A másik dolog, hogy ha jó az emlékezetünk ketten együtt talán többre tudunk visszaemlékezni , akkor azt is elismerheti, hogy ebben a kérdésben Magyarország volt az első közép-európai ország, amelyik utat tört, és azt mondta, hogy a devizahitelek, a jelzálogalapú devizahitel-szerződések ebben a konstrukcióban nem fogadhatók el. Emlékezzen rá, képviselő úr! Emlékezzen a végtörlesztésre, emlékezzen arra, hogy hogyan és milyen módon tudtuk kárpótolni az embereket! Emlékezzen arra, hogy a jelzáloghitelek után 2015 elején a fogyasztási hitelek átváltására, forintosítására is sor került. Hát, pont ez mentette meg az embereket, tisztelt képviselő úr! Amikor a svájci jegybank megszüntette az árfolyamküszöböt, és elengedte a svájci frank árfolyamát, ezermilliárd forintnyi pluszkiadástól mentettük meg a magyar háztartásokat. Pontosan azzal, hogy rögzítettük az árfolyamot; kettő: hogy az embereknek lehetővé tettük azt, hogy ezeket a jelzáloghiteleket forintosítsák. Tehát azt gondolom, hogy Magyarország ebben a tekintetben igen jelentős eredményeket ért el. Szeretném azt elmondani, hogy amikor elkezdtük 2010-ben a kormányzást, akkor a jelzálogalapú devizahitelek 70 százaléka volt ilyen típusú a fogyasztási hitelekből. Most pedig ez 1 százalék alatt van. Ma már csak azoknak van ilyen típusú hitelük, akik ragaszkodnak ehhez, és jövedelmük jelentős része devizában van. Azt gondolom, ez egy jelentős eredmény. Megszüntettük ezt a problémát, és nagyon bízom benne, hogy képviselő úr támogatta ezeket a döntéseket. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, miniszterelnök-helyettes úr. Viszonválaszt megilleti Korózs képviselő urat.
Igen, ketten többre emlékszünk. 2001. június. Ez az a dátum, amikor a lakossági devizahitelezés bevezetésre került, ugyanis a vállalatok számára hamarabb is volt lehetőség erre. Én úgy emlékszem, önök voltak kormányon, miniszter úr. Egy. Kettő: Járai Zsigmondnak hívták a jegybank elnökét akkor [[Gréczy Zsolt tapsol.]] úgy emlékszem rá, és úgy emlékszem, hogy szándékosan magasan tartották a forintkamatokat, és gyakorlatilag terelték az embereket abba az irányba, hogy devizaalapú hitelezésbe menjenek bele.A másik, hogy több mint 8 éve kormányoznak. Miniszter úr, 694 milliárd forint hasznot kaszáltak a magyar kereskedelmi bankok az elmúlt évben! Nekem ne mondja senki, hogy ebből nem jutna azoknak az embereknek a problémái megoldására, akikről most én beszélek! Nem azokról, akiknek megoldották, hanem azokról a százezrekről beszélek, akiknek semmilyen segítséget nem tudtak nyújtani. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Korózs képviselő úr. A viszonválasz megilleti miniszterelnök-helyettes urat.
Köszönöm a szót, elnök úr. Az elmúlt években a jegybank és a magyar kormány közös erőfeszítéssel tudta azt elérni, hogy jelentősen korlátoztuk azokat a lehetőségeket, amelyek devizahitel-szerződést tennének lehetővé. Ilyeneket ma már nem kötnek az emberek. Tisztába tettük ezt a kérdést. Azt gondolom, hogy egy országban alapvető kérdés, hogy saját devizában adósodjanak el, vegyenek föl hitelt az emberek, ha erre szükségük van.Annak is örülök, hogy a nem teljesítő hitelek aránya jelentősen csökkent. Mindig van, mindig van persze olyan honfitársunk, olyan háztartás, aki nem tudja a hitelét törleszteni, de ezek száma radikálisan csökkent. És abból a helyzetből, abból a csapdából, amibe 2008 után, amikor a magyar állam ment csődbe, tisztelt képviselő úr, az önök kormányzása alatt, amibe a magyar háztartások is belekerültek, ebből ki tudtuk ezeket a háztartásokat hozni. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Varga Mihály miniszterelnök-helyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Varju László, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Egy választási ígéretről!” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Kontrát Károly államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Varju László jelzésére:]] Varju képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen. Nyári időszakban az előrelátó emberek ilyenkor készülnek fel arra, hogy mi történik a fűtési szezonban. Ki ne tudná azt, hogy ilyenkor kell ebben gondolkodni? Azt szeretném kérdezni államtitkár úrtól, hogy önök választási ígéretükben arra tettek fogadalmat, hogy minden háztartásban lévőnek 12 ezer forint támogatást juttatnak, és a körülbelül 3 millió háztartásra vonatkozóan 36 milliárd forint értékben kell hogy támogatást kapjanak. De hát önök ezt értelemszerűen az után tették meg, tulajdonképpen választási ígéretként március hónapban, olyan helyzetben, amikor előtte már 200 ember a saját otthonában fagyott meg. Tehát nem a szezon után kell, hanem jóval előtte kell gondolkodni ebben.Miniszterelnök-jelöltjüket vagy akkori miniszterelnöküket idézem: minden család 12 ezer forintot jóváírhat a gázszámláján, aki nem gázzal fűt, számukra is biztosítjuk a rezsicsökkentést. Idézet vége. Csakhogy a hagyományos fűtéssel rendelkezők, például azok, akik tűzifával fűtenek, a mai napig hiába várják ezt a támogatást. Önök erről a támogatásról elfeledkeztek. Leginkább azokról feledkeztek meg, akik a leghátrányosabb helyzetben vannak, akik a legszegényebbek, és éppen ezért őértük kell szót emelni. A választási ígéretükben önök hazudtak, vagy valaha egyszer ezt az ígéretüket betartják? Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzéki padsorokban.]]
Köszönöm, Varju képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Pogácsás Tibor államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Országgyűlés! A magyar kormány, a Fidesz-KDNP által támogatott kormány nagyon sokat tett azért, hogy a háztartások költségei, a rezsiköltségek csökkenjenek. Az az álláspontunk, hogy minden olyan költség, ami alapvetően hozzátartozik a megélhetéshez, kifizethető legyen minden magyar háztartásnak. [[18.10]] Miniszterelnök úr a választás előtt, ahogy ön idézte, pontatlanul idézte, valóban tett bejelentést, amelyben miniszterelnök úr bejelentette, hogy az elmúlt időszak időjárási körülményeire való tekintettel minden gázszolgáltatásba bekapcsolt, illetve távfűtésbe bekapcsolt ingatlan esetén 12 ezer forintnyi támogatást biztosít a számlában, a számlában jóváírja ezt a szolgáltató ezeknél az ingatlanoknál. Minden olyan ingatlannál, ahol nem vezetékes szolgáltatásról fűtenek, abban az esetben pedig miniszterelnök úr azt a bejelentést tette, hogy lehetőséget biztosít arra a kormány, hogy a Belügyminisztérium által folyósított, illetve biztosított tüzelőfa-támogatás, amelyet az önkormányzatok igényelhetnek, egymilliárd forinttal megemelésre kerüljön. Ez így hangzott el, nem pedig úgy, ahogy ön állította. Ettől függetlenül, tisztelt képviselő úr, a magyar kormány napirendjén van az, hogy azok a háztartások, ahol a fűtési szezonban a fűtést nem gázzal, illetve nem távfűtéssel oldják meg, hogyan kapcsolhatók be, hogyan juthatnak hozzá ehhez a támogatáshoz, és ennek a megoldását be is fogjuk jelenteni rövidesen. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Pogácsás államtitkár úr. Viszonválasz illeti meg Varju képviselő urat.
Köszönöm szépen. Örömmel hallom, hogy valamilyen bejelentésre készülnek, mert az a tartozás, ami önöknek választási ígéretként itt maradt, teljesen nyilvánvaló, hiszen akik hagyományos módon fűtenek fával vagy szénnel, ezt használják, őket nem támogatták, nem segítették. Számoljunk csak együtt! 3 millió háztartás van Magyarországon, 13 százalékuk fával, 6 százalékuk pedig szénnel fűt, ez 570 ezer háztartás. Ha ezt 12 ezer forinttal kiszoroznánk, akkor az jó lenne, de ehelyett önök 1754 forintot biztosítottak ezeknek a háztartásoknak abból az egymilliárd forintból, amit ön az előbb említett. Éppen ezért ezt a bejelentést, a számukra tett ígéretet, amit önök elmondtak, ezt tekintsék olyan kártyaadósságnak, amit önöknek meg kell fizetni, ne csak ultizzanak, hanem fizessenek, és figyeljenek azokra a szegény emberekre, akik ebben a helyzetben vannak [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] nekik is jár a 12 ezer forint. Köszönöm. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönjük, Varju képviselő úr. Egyperces viszonválaszt hallhatunk.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Az elmúlt időszak, azt hiszem, fényesen bizonyította azt, hogy mindazokat az ígéreteket, mindazokat a vállalásokat, amelyeket a kormány tesz, azokat a vállalásokat végre is hajtottuk, és ezt a választás során a választópolgárok el is fogadták, és ha megvizsgáljuk az eredményeket, az önökét, és megvizsgáljuk a Fidesz-KDNP eredményeit, azt gondolom, hogy jól látható különbség van, mindez azért, mert mindazokat a vállalásokat, amiket mi tettünk, azokat be is tartjuk, amit önök tettek, azokat természetesen nem tartották be. Még egyszer elmondanám, hogy az egymilliárd forintot azok az önkormányzatok kapták, akik egyébként is pályázhattak a téli tüzelőtámogatásra, és az elkövetkező időszakban pedig a kormány megoldja, hogy mindazok, akik tűzifával fűtenek, ők is részesülhessenek ebben a támogatási formában, annak ellenére, hogy ezt az ígéretet egyébként a választás előtt nem tettük. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Pogácsás államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Keresztes László Lóránt, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Miért születik minden hatodik magyar gyerek külföldön?” címmel. Miniszterelnök úr a válaszadásra Varga Mihály miniszterelnök-helyettes urat jelölte ki. Kérdezem, hogy elfogadjae a válaszadó személyét.
Elfogadom, elnök úr.
Köszönöm szépen. Öné a szó, Keresztes László Lóránt képviselő úr.
Köszönöm a lehetőséget, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Nagyon szerettem volna erről a rendkívül fontos nemzeti sorskérdésről megkérdezni miniszterelnök urat, de most elfogadom miniszterelnök-helyettes úr válaszadását vagy válaszát, illetve személyének a kijelölését, tekintettel arra, hogy nagyon szeretném már megtudni a kormány világos és egyértelmű álláspontját erről a kérdésről. Arról a problémáról szeretnék beszélni, ami meggyőződésünk szerint most a legnagyobb kihívás nemzetünk számára, és a legkomolyabb tragédiát is okozza, ez bizony a kényszerű elvándorlás, az a folyamat, amelynek során több százezrek, főleg fiatalok voltak kénytelenek kényszerűségből elvándorolni az országból, és amely kapcsán most már elmondhatjuk, hogy sajnos minden hatodik magyar gyermek külföldön születik. Itt az elmúlt időszakban, már ebben az új ciklusban több vitát folytattunk erről a kérdésről, egyébként államtitkár úrral is megkezdődött már egyfajta vita erről a kérdésről, és én azt tapasztaltam, hogy a kormány nem fogalmazott meg világos állásfoglalást, tehát nem fejezte ki a kormány, hogy milyen módon viszonyul ehhez a jelenséghez. Azt tapasztaltuk, hogy különböző statisztikákkal próbálnak bűvészkedni, amivel ezt a rendkívül kritikus helyzetet próbálják kisebbíteni, bagatellizálni, vagy éppen más statisztikák mögé bújva védekeznek, hogy vannak országok, ahonnét még nagyobb mértékű az elvándorlás, vagy éppen, sajnos erre is volt példa, a kormánypárti politikusok azt mondták, hogy ez egy teljesen természetes folyamat, tekintettel arra, hogy működik közös európai munkaerőpiac. Tehát én egészen egyszerű kérdésre szeretnék választ kapni miniszterelnök-helyettes úrtól akkor ily módon: mi a kormány álláspontja a kényszerű elvándorlással kapcsolatban, miként ítéli meg a kormány ezt a helyzetet, ezt a megítélésünk szerint súlyos nemzeti tragédiát, és elfogadjáke azt, hogy ez a folyamat, ami az önök nemzetinek mondott kormányzása alatt ért el egy egészen tragikus szintet, ennek a folyamatnak a megállítása most a legnagyobb kihívás a nemzet számára? Köszönöm.
Köszönöm szépen, Keresztes László Lóránt képviselő úr. A válaszadásra megadom a szót Varga Mihály miniszterelnök-helyettes úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Először is nagyon fontos, hogy tisztázzuk a szavakat, hiszen amit ön kivándorlásnak nevez, az a felmérések szerint inkább vendégmunkának minősíthető, külföldön dolgozó honfitársaink döntő többsége ugyanis Magyarországon kívánja leélni az életét, tehát nem kivándorlásról beszélhetünk. A másik kérdés, hogy kiket értünk magyar gyermek alatt. Ha az összmagyarság létszámát nézem, az 15 millió ember a Kárpát-medencében, ez azt jelenti, hogy ha ilyen metszetben nézem, hogy melyik magyar gyermek születik a határokon, Magyarország határain kívül, akkor azt tudom mondani, hogy minden harmadik gyerek a határon kívül születik. Nyilván azt is feltételezem, hogy az LMP képviselőjét nem az összmagyarságért érzett aggodalom késztette erre a kérdésfeltevésre, inkább valószínű, hogy a munkaerő szabad áramlásának kérdése az, ami miatt a képviselő úr ezt a kérdést föltette. Ebből a szempontból sem egészen értem a kérdését, képviselő úr. Teljesen igaza van, kollégáim joggal hivatkoztak arra a korábbi felvetéseknél is, hogy a közép-kelet-európai térségből Magyarországról vándorolt ki arányaiban vagy ment külföldre munkát vállalni a legkevesebb arányban a népesség. Bulgária esetében ez 18 százalék, Románia 17,5 százalék, Lengyelország 12,4 százalék, a magyar lakosság 6,5 százaléka élt és dolgozott külföldön 2017-ben, tehát mélyen alatta vagyunk ezeknek az arányoknak. Nem értem egészen a születési szám adatát sem, hiszen az Eurostat adata azt mutatja, hogy 2016-ban erről van adatuk az Európai Statisztikai Hivatal szerint 3018 olyan élve születés történt, amely magyar állampolgárságú és Magyarországon szokásos lakóhellyel rendelkező anyától külföldön, vagyis más államban következett be, ez pedig azt jelenti, hogy minden 33. gyermek született csak ilyen tekintetben külföldön. Természetesen azt reméljük, hogy ők is hazajönnek majd és itthon fogják leélni az életüket, itthon fognak dolgozni. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, miniszterelnök-helyettes úr. Viszonválaszra van lehetősége Keresztes képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a lehetőséget, elnök úr. Kicsit csalódás, nem is kicsi, nagy csalódást okozott miniszterelnök-helyettes úr válasza, képes volt egy ilyen kérdés kapcsán is egy ilyen egészen színvonaltalan pártpolitikai vagdalkozással kezdeni a válaszát, aztán válaszának további részében pedig ugyanazokat a mentegetőzéseket, statisztikai adatokat hallhattuk, amit eddig is kormánypárti képviselőtársaitól. Ez megerősíti azt az állításunkat, hogy ez a kormány csak hazudja magát nemzetinek, ez a kormány igazából nem olyan politikát folytat, ami megfelelne ennek a fontos jelzőnek, tehát mondhatjuk, hogy ennek a kormánynak a politikája a nemzetárulást is kimeríti. [[Dr. Rétvári Bence: Ezt így kijelenteni, este negyed 7-kor!]] Egy statisztikai adatot szeretnék még elmondani miniszterelnök-helyettes úrnak. Sajnos azt látjuk, hogy egyharmaddal nőtt a külföldön született magyar gyermekek száma, ezzel párhuzamosan, tudjuk, hogy sajnos az itthon született gyermekek száma csökkent. Tehát ebből is látszik, hogy ez egy óriási nemzettragédiának nevezhető kérdéskör, s egészen megdöbbentőnek tartjuk, hogy ezzel a kérdéssel a kormány még csak szembenézni sem kíván, és amikor egy ilyen kérdésről beszélünk az Országház falai között, akkor is pártpolitikai vagdalkozásokkal válaszolnak, ez egészen elképesztő. Köszönöm.
Köszönöm, Keresztes képviselő úr. Egyperces viszonválaszra van lehetősége miniszterelnök-helyettes úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Inkább azt tartom tragédiának, hogy ilyen színvonalú kérdések feltevésére nyílik alkalom a tisztelt Házban. Képviselő úr egyetlenegy számot nem tudott elmondani, egyetlen adattal nem tudta alátámasztani azt, amit kérdezett. Én elmondtam önnek, és ha kell, ezt szívesen át is adom, hogy az Eurostat felmérése, de a KSH mérése szerint is az Eurostat egyébként a KSH, a magyar Statisztikai Hivatal méréseiből dolgozik és összesít semmi nem támasztja alá azt, amit ön kérdésének a címében megtett. [[18.20]] Ahogy mondtam és ezt még egyszer meg kell ismételnem , 3018 gyermek született 2016-ban az ország határain kívül. Ez messze van attól a 91 734 gyermektől, aki egyébként magyarországi lakóhellyel rendelkező szülőktől született. Úgyhogy képviselő úr egy teljesen megalapozatlan kérdést tett fel. Azt kérem öntől, legközelebb készüljön föl. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, miniszterelnök-helyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Mellár Tamás, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszter úrnak: „Mi a helyzet a kutatási pályázatok elbírálásánál?” címmel. A miniszter úr Cseresnyés Péter államtitkár urat jelölte ki, mert közfeladat ellátása miatt nem lehet jelen. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Dr. Mellár Tamás: Igen.]] Jelzi képviselő úr, hogy igen. Mellár Tamás képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Államtitkár Úr! Az elmúlt napok egyik híre volt, hogy a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap pályázata alapján odaítéltek 11 milliárd forintot kutatási támogatás címszó alatt. Aztán jött a hír, hogy ez a támogatás nem osztható ki mindaddig, amíg Palkovics miniszter úr újra nem értékeli ezeket a pályázatokat, és nem hagyja ezeket jóvá. Hiába tehát a hosszadalmas pályázati eljárás és szakértői vizsgálat, mindezt felülírja a miniszteri döntés. Ezzel kapcsolatban négy kérdésem van. Az első kérdés az, hogy miért rúgta fel a miniszter úr a saját kormánya által korábban kialakított pályázati rendszert. Mennyire felel meg ez a jogállamiság elvének? A második kérdés, hogy mi a biztosíték arra, hogy a miniszteri felülvizsgálat valóban szakmai alapon lesz, szakszerűséget követő lesz, és nem politikai megfontolások alapján hozzák meg a módosításokat vagy a döntéseket. A harmadik kérdésem pedig az, hogy vane az Innovációs és Technológiai Minisztériumnak megfelelő szakapparátusa arra nézve, hogy ezeket a döntéseket meg fogja hozni. Tehát vane neki olyan szakértői gárdája, amely összevethető, mondjuk, a Magyar Tudományos Akadémia mögött lévő szakértői gárdával, hiszen a korábbiakban ők végezték el ezt a bírálatot. Hiszen tudományos kérdésekről van szó, és tudományos kérdések kapcsán nyilvánvalóan tudományos közösségnek kell döntéseket hozni. Végezetül a negyedik kérdésem pedig az lenne: ez már a jövő? Tehát ez a mostani eljárás előrevetíti azt is, hogy a jövő évtől államosított kutatóintézeteknél hasonló módon történik majd a pályázati pénzek elosztása, tehát nem szakértői, szakmai alapon, hanem politikai céloknak megfelelően? Köszönöm szépen.
Köszönöm, Mellár képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Cseresnyés Péter államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Röviden szeretnék válaszolni a kérdésére. Igen, van olyan apparátus, amelyik segíti a miniszter úr munkáját, és amelyik a pályázatok elbírálását megfelelő módon tudja kezelni, és a pályázati forrásokat megfelelő módon tudja elosztani, annak érdekében, hogy a tudomány, a kutatás megfelelő módon szolgálja a társadalmat és a magyar gazdaságot. Ennek egyik ilyen alapvető szervezete a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal is, amelyik az elmúlt időszakban ezekre a fejlesztésekre, az innovációra jelentős pénz fölött rendelkezett, és jelentős mértékben növelte azt a pénzösszeget, amit e tekintetben a megfelelő kutatásokra, a megfelelő fejlesztésekre, az innovációra szét tudtak osztani.Egy összehangolt, koordinált tudományfinanszírozási koncepciót követve 2010-hez képest, amikor még 23 milliárd forintról született döntés, egy folyamatos emelkedést követően 2017-ben már 83 milliárd forintot juttatott el pályázati rendszerein keresztül a tudományos projektek résztvevőihez. Ezt a folyamatot szeretnénk mindenképpen koordináltan, tárgyalások során még hatékonyabban felhasználni, azt szeretnénk, ha minden egyes kutatás, minden egyes olyan fejlesztés, amelyik pénzforrást igényel, forrást kap, az ahogy már említettem a társadalom előrejutását, a gazdaság fejlődését szolgálja. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, Cseresnyés államtitkár úr. Viszonválasz illeti meg Mellár képviselő urat.
Köszönöm szépen, elnök úr. Az államtitkár úr nem győzött meg a válaszával. Elsősorban azért, mert amikor azt kérdeztem, hogy vane olyan apparátus, akkor erre azt válaszolta, hogy létezik ez a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap. Természetesen létezik ez az alap, pont az volt a kérdésem, hogy vajon miért nem elégedett meg a minisztérium ennek az alapnak a döntésével, miért vette magához ezt a jogot. Tehát továbbra sem lehet látni azt, hogy vajon mik lesznek azok a mechanizmusok, amelyek segítségével valóban tudományos alapon történik ezeknek a pályázatoknak az elbírálása és a pénzek odaítélése. És ez ezért is nyugtalanító, hiszen a korábbi időszakban az ön által említett alap nagyon jól működött, és Pálinkás úr nagyon jó munkát végzett e tekintetben, az egész tudományos élet meg volt ezzel teljes mértékben elégedve, hiszen valóban komoly tudományos alapokon történtek az elbírálások. Most az ő elmozdítása után, azt gondolom, hogy ez nem valósulhat meg. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Mellár képviselő úr. Viszonválaszra adom meg a szót Cseresnyés államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Nem először fogalmazódik meg ez a kérdés a Ház falai között, nemcsak az ön szájából, hanem más képviselőtársa is tett már föl kérdést e területről, és mindig azt tudtam válaszolni, hogy természetesen nem fog semmiféle szakadás történni a folyamatokban, de nagyon-nagyon fontos szempont az, hogy a pénz, amit tudományos kutatásokra, innovációra, fejlesztésre fordítunk, még hatékonyabban tudjon hasznosulni, mint ahogy ez az elmúlt időszakban megtörtént. A Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnökének a személye megváltozik. Az ilyen és ehhez hasonló átmeneti időszakokban megszokott gyakorlat, hogy a felügyeletet ellátó szerv döntéshozatal tekintetében türelmet kér az intézménytől. Ezt a türelmet kérem én is önöktől. A tárgyalások folyamatban vannak az MTA-val, az MTA képviselőivel is a tekintetben, hogy hogyan lehet ezt a bizonyos megállapodást [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] az elosztás leghatékonyabb formáját megtalálni és a későbbiekben ezt alkalmazni. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, Cseresnyés államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Vitányi István, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az Állami Számvevőszék elnökének: „Hová tűnt a Jobbik pénze?” címmel. Az elnök úr válaszadásra Warvasovszky Tihamér alelnököt jelölte ki. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Dr. Vitányi István: El.]] Képviselő úr jelzi, hogy igen. Vitányi István képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Szinte már meg sem lepődünk, amikor a Jobbik háza táján ismét fény derül valamilyen kétes ügyre. Egyik botrány követi a másikat, most pedig a jobbikos tragikomédia újabb epizódja körvonalazódik, hiszen ha nem elég a több mint 660 milliós szankció, amit az Állami Számvevőszék által megállapított tiltott pártfinanszírozás miatt kell megfizetniük, most úgy tűnik, hogy egyéb elszámolási nehézségekkel is szembe kell nézni a pártnak. Kiderült ugyanis, hogy a tiltott párfinanszírozás következményeként megállapított, 660 milliós szankció miatt meghirdetett adománygyűjtő akció során a szimpatizánsoktól megszerzett pénzt, azaz közel százmillió forintot eszük ágában sem volt a törvényből következő szankciók kifizetésére költeni. Erről Gyöngyösi Márton, a párt frakcióvezetője szólta el magát, hiszen ő maga állította, hogy választási kampányra költötték. Júniusban a Magyar Közlönyben közzétett kampánybeszámolójukban azonban ez mégsem szerepel. [[Mirkóczki Ádám: Papír nélkül?]] A beszámoló szerint, amit Sneider Tamás írt alá, a választási célra kapott adományok összege mindössze 20 millió forint volt. Mindezek alapján kérdés, hogy hova tűnt 80 millió forint. Talán a kampánybeszámoló nem stimmel? Lehetséges azonban az is, hogy a jobbikos hazugságspirál újabb fordulatához érkeztünk, és a párt szimpatizánsaitól összekuncsorgott pénzt mégsem a választási kampányra költötte. Felmerül a kérdés, hogy akkor mire. Egészen elképesztő magyarázkodással álltak elő a minap, e szerint a kampánybeszámolóban, a kampányidőszakban érkezett adományokat tüntették fel, és ezen időszakon kívüli adományok nem ebbe a kategóriába tartoznak. A vonatkozó jogszabályok szerint azonban más a helyzet. [[18.30]] Mindezek alapján tehát az szinte már biztos, hogy valamikor valaki hazudott, kérdés, hogy mikor. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Te és most!]] Lehet, hogy másra költötték a pénzt, vagy hogy hamis kampánybeszámolót tettek közzé a Magyar Közlönyben? Egy biztos: 80 millió forintos a rejtély, és számos további megválaszolatlan kérdés is felmerült a Jobbik pénzügyeivel kapcsolatban, kampányköltéseivel [[Az elnök csenget.]] és nem utolsósorban szavahihetőségével kapcsolatban. [[Mirkóczki Ádám: Nézd meg, hogy mettől meddig tart a kampányidőszak, és megkapod a választ! Az elnök csenget.]] Mindezekre tekintettel kérdezem…
Köszönöm…
…az elnök urat, hová tüntette a Jobbik a pénzt. [[Mirkóczki Ádám közbeszól. Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Vitányi képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Warvasovszky Tihamér alelnök úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az Állami Számvevőszék a vonatkozó törvényi előírások szerint kétévente ellenőrzi a költségvetési támogatásban részesülő pártok gazdálkodásának törvényességét [[Mirkóczki Ádám: Kivéve Fidesz!]] valamint ellenőrzi a választási kampánypénzek elszámolását is. A költségvetési támogatásban részesülő pártok gazdálkodásának ellenőrzése keretében 2018 januárjában hoztuk nyilvánosságra [[Mirkóczki Ádám: Meglepő módon!]] a Jobbik ellenőrzéséről készült jelentésünket, amely során az Állami Számvevőszék feltárta, hogy a párt 2017 első fél évében a párttörvényt megsértve jogi személyektől közel 332 millió forint értékben tiltott vagyoni hozzájárulást fogadott el. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból. Mirkóczki Ádám: Ez hogy jött ki?!]] Ezen túlmenően a párt a ’15-16. évekre vonatkozóan nem igazolta, hogy a működéséhez jogszerűen igénybe vehető forrásokat használte fel [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Nem igaz!]] mert nem tett eleget a számvevőszéki ellenőrzés lefolytatásához szükséges, törvény szerinti adatszolgáltatási kötelezettségének. [[Szávay István: Hazudsz!]] A kérdésben említett ügyekkel kapcsolatban tájékoztatom a képviselő urat, hogy az Állami Számvevőszék megkezdte a 2018. évi országgyűlési választásokhoz kapcsolódó ellenőrzéseit [[Mirkóczki Ádám: Menjetek már nyaralni!]] , az Állami Számvevőszék a kampánytörvény előírása értelmében a választást követően egy éven belül pénzügyi és szabályszerűségi szempontból ellenőrzi a választáson mandátumhoz jutott jelölteket, jelölő szervezeteket, köztük a Jobbikot is természetesen. Ellenőrzésünk kiterjed a Magyar Közlönyben közzétett kampánybeszámoló megfelelőségének és megalapozottságának ellenőrzésére is. A jelölő szervezetek ellenőrzése során a kampányidőszakra vonatkozóan az ÁSZ ellenőrizni fogja a nem pénzbeli vagyoni hozzájárulások elfogadását és a tiltott támogatásokra vonatkozó törvényi előírások betartását is. Szeretném hangsúlyozni, hogy a magyar politikai élet tisztasága, a pártok részére rendelkezésre álló közpénz [[Az elnök csenget.]] és közvagyon felhasználása szempontjából alapvető, hogy a pártok gazdálkodása törvényes, elszámoltatható és átlátható legyen. [[Mirkóczki Ádám: Csüccs! Majd elolvasom a Magyar Időkben a végét!]] Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Warvasovszky Tihamér alelnök úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Vitányi képviselő urat.
Köszönöm a választ, alelnök úr. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból.]] [[Közbeszólás a Jobbik soraiból.]] Ahogyan az alelnök úr is elmondta, a pártok részére rendelkezésre álló közpénzzel való gazdálkodás átláthatósága (Közbeszólás a Jobbik soraiból.) és a korrupciós kockázatok kiszűrése, ezek mind olyan tényezők, amelyek a politikai élet tisztaságát garantálják. A Jobbik, úgy tűnik, most ezeket az elveket sérti meg sorozatosan [[Dr. Apáti István: Papír nélkül! Papír nélkül!]] és képviselőik nyilatkozataikkal még önmagukkal is ellentmondásba keverednek. [[Mirkóczki Ádám: És a holnapi Magyar Idők, igen!]] Jobbik egy olyan párt, amely folyamatosan korrupciót kiált, miközben saját gazdálkodásukkal sem tudnak elszámolni, és ki sem látnak a korrupciógyanús, kétes ügyekből. [[Szávay István közbeszól.]] Az, hogy a szimpatizánsaikat milyen módon verik át, mondjuk úgy, politikai ízlés kérdése, bár ennek is látható eredménye van, lássuk be, egyre mélyebbre süllyednek. Az a tény azonban, hogy a jobbikos hazugságrengetegben már ők maguk sem tudják, milyen pénzzel mit csináltak, azt mire költötték [[Mirkóczki Ádám: Jó, hogy ti tudjátok!]] , vagy éppen nem költötték, mindenképpen súlyos szabálytalanságra utal, amely semmiképpen sem elfogadható. Remélhetőleg a nyilvánosság, a választópolgárok és mi is mihamarabb tisztán látunk ezekben a kérdésekben. Köszönöm szépen. [[Mirkóczki Ádám: Nagyon jó! Közbeszólások a Jobbik soraiból, köztük: Bravó! Harmatgyenge! Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Vitányi képviselő úr. Viszonválaszra van lehetősége Warvasovszky alelnök úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök úr! Tisztelt Képviselő Úr! A Számvevőszék jelentése, így a kampánypénzek ellenőrzéséről készült jelentése is, és az abban foglalt megállapítások nyilvánosak lesznek, mindenki számára elérhetőek természetesen. Az ÁSZ az ellenőrzést azonos törvényi előírások, szabályok alapján végzi valamennyi jelölt és jelölő szervezet tekintetében. [[Mirkóczki Ádám: Kivéve Fidesz!]] Egyes tiltott támogatást elfogadó, költségvetési támogatásban részesülő pártok, köztük a Jobbik is a számvevőszéki megállapításokat közigazgatási bírósági úton támadta meg. A Fővárosi Törvényszék azonban jogerős határozatában megerősítette a Számvevőszék alkotmányos pozícióját, amikor úgy fogalmazott, hogy a számvevőszéki jelentés bíróság által nem felülvizsgálható. [[Mirkóczki Ádám: Igen, ez nagyon korrekt!]] Fontosnak tartjuk, hogy a demokratikus közhatalom gyakorlásában részt vevő és közpénzeket használó pártok a törvényi előírások betartásával járjanak el, gazdálkodásuk más szervezetek számára is példamutató legyen. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Warvasovszky alelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Stummer János, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Így akarják itthon tartani a fiatalokat?” címmel. A miniszterelnök úr Varga Mihály miniszterelnök-helyettes urat jelölte ki a válaszadásra. Kérdezem Stummer képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét.
Elfogadom, köszönöm szépen.
Elfogadja. Stummer János képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Ha költöztek valaha új otthonba, tudják jól, micsoda öröm elfoglalni végre a családi fészket, kibontani a kartondobozokat, összeszerelni a ruhásszekrényt, a kanapét betolni a helyére, és először terítőt tenni a családi asztalra, nézni gyerekek arcát, ahogy elfoglalják új szobájukat, ahogyan felkutatják az új lakás bújócskázásra legalkalmasabb zugait. Egy fiatal számára kevés nagyobb öröm adatik meg az életben, mint amikor első saját otthonába beköltözik, ahol nem nyit rá váratlanul se anyu, se a kollégiumi szobatárs, se valamelyik albérlőtárs. Még akkor is nagy öröm ez, hogyha ilyenkor jellemzően nem kevés banki hitelt kell felvenni, és tudja az ember, hogy hosszú évekre adósítja el magát, de akkor is meg kell tenni, a kockázatot akkor is vállalni kell, mert a családnak igenis otthonra van szüksége, és még akkor is nagy kockázat ez, ha az ember kismilliószor végigszámolja, hogy mire és hogyan lesz időben elég pénze. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Kérem, vegyék észre, hogy az új lakásokat terhelő áfa 27 százalékra emelésével önök nemcsak a piacot befolyásolják, önök nemcsak az építőipart rendezik át, hanem ezzel az áfaemeléssel a reményt veszik el nagyon sok fiataltól, hogy belátható időn belül saját tulajdonú otthonuk legyen. Lássák meg, kérem, hogy ezzel az emeléssel nemcsak a piac, hanem a családok is elbizonytalanodnak, és ez még akkor is így van, hogyha önök korábban már nyilvánvalóvá tették, hogy nem fogják ezt a bizonyos 5 százalékos időszakot meghosszabbítani. Az érintett családok nevében kérem szépen önöket, fontolják meg még egyszer a javaslatukat. Arra kérem önöket, hogy tartsák 5 százalékon az áfát, ezzel a drasztikus emeléssel ne ezeken a fiatalokon spóroljanak, ne fosszák meg őket a saját otthon megteremtésének álmától. Arra kérem önöket, teremtsünk végre egy olyan országot, ahol a fiatalok az építési telket keresik, és nem a repülőjegyet meg a londoni albérletet. Miniszter úr, várom válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Stummer képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Varga Mihály miniszterelnök-helyettes úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársam! Mindenekelőtt köszönöm a kérdését. Azzal teljes mértékben egyetértek, hogy egy lakáshoz, egy önálló lakáshoz való hozzájutás valóban egy nagyon fontos dolog az ember életében, abban azonban vitatkoznék önnel, hogy ez csak az áfán múlike vagy sem elég baj lenne, ha csak az áfán múlna. Szerencsére az elmúlt években Magyarországon nőtt a foglalkoztatás, a fiatalkori munkanélküliség aránya 30 százalékról 10 százalékos mértékre csökkent vissza, ez pedig azt jelenti, hogy egyre több fiatal tud önállóan dolgozni, munkát vállalni, és így önálló, saját jövedelemre is szert tenni. Ez az alapja egyébként annak is, hogy valaki aztán egy banki hitelhez tudjon hozzájutni, mert azt azért ne gondoljuk, és sehol nincs így a világon, hogy valaki néhány havi jövedelemből tud magának egy lakást vagy családi házat vásárolni. Tehát azt gondolom, hogy az elmúlt években jelentősen tudtunk előrelépni annak érdekében, hogy aki képes, tud és akar dolgozni, az dolgozni tudjon, el tudjon helyezkedni, önálló jövedelme legyen, és erre alapozva el tudjon indulni a saját, önálló otthon megteremtése felé is. Ez így volt Magyarországon is. Azt látjuk a lakásépítési számokon, azt látjuk a vásárlási adatokon, hogy ez folyamatosan nő. Örülünk annak is, hogy ma már nemcsak a saját jövedelemre és a banki hitelre kell alapozni egy lakás megvásárlását, hanem a családi otthonteremtési kedvezményre is. A képviselő úr tudhatja nagyon jól, hogy Magyarországon a népességcsökkenés egy alapvető probléma, ezt, ennek a megállítását és visszafordítását a magyar kormány összekötötte a lakásépítésekkel, egy beruházási programmal. Annak érdekében tehát, hogy a fiatalok lakáshoz tudjanak jutni, vállaltuk azt, hogy amennyiben ők vállalják gyermek felnevelését, gyermek nevelését, akkor ehhez az állam jelentős mértékű támogatást tud biztosítani. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[18.40]]
Köszönöm, Varga Mihály miniszterelnök-helyettes úr. Viszonválaszra van lehetősége Stummer képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Miniszter úr, nagyon klassz kis termelési beszámolót hallottunk azzal kapcsolatban, hogy a kormány az utóbbi nyolc évben mit tett le az asztalra és mit nem, csak éppen a konkrét kérdésemre nem válaszolt. [[Tállai András: Mi a kérdés?]] Arra a kérdésre ó, hát Tállai úr is megérkezett! , kérem, hogy hajlandóake megfontolni a családok érdekében az új lakásokat terhelő áfa 5 százalékon tartását. Miniszter úr, legyen kedves erre az egy pici kérdésre válaszolni, és ne másról beszéljen! Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, Stummer képviselő úr. Viszonválasz illeti meg a miniszterelnök-helyettes urat is.
Köszönöm, elnök úr. Sajnálom, képviselő úr, hogy nem figyelt arra, amit válaszoltam. Igyekeztem közérthetően, egyszerűen beszélni. Azt is szeretném az ön számára elmondani, hogy a magánerős használtlakás-vásárlásnak továbbra sincs áfája. Tehát nem biztos, hogy egy fiatal számára az a legjobb pálya, ha egyből egy új lakás megvásárlásának lát neki vagy egy új lakás építésébe fog bele, de ha ez így van, ha ez a szándéka, a magyar kormány ezt támogatja. Tehát ezt sem zárjuk ki. Ebből a szempontból tehát nem szabad csak egy szemponthoz hozzárendelni a fiatalok lakáshoz jutását. Munkahelyre van szükség, arra van szükség, hogy egy vonzó életpályát lássanak maguk előtt. Örülünk annak, ha ehhez még társul a gyermekvállalások száma is, és ha ezt így össze tudják kötni, ehhez a magyar állam igen jelentős támogatást ad. Itt nem kívánom megismételni azt, ami sokszor elhangzott már a ház falai között, hogy akár 25 millió forintos értékig is tudja támogatni a magyar kormány egy ilyen új lakás megszerzését. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Varga Mihály miniszterelnök-helyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Hargitai János, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszter úrnak: „Öntsünk tiszta vizet a pohárba, avagy a Dunába! Mi újság a mohácsi Duna-híd előkészületeivel?” címmel. A miniszter úr válaszadásra Cseresnyés Péter államtitkár urat jelölte ki. [[Jelzésre:]] Elfogadja, jelzi képviselő úr, igen. Hargitai János képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Államtitkár Úr! E hónap 4-én a HVG-ben, majd aztán később másik hírportálokon is olvastam hasonló tartalmú írásokat, a HVG-n így jelent meg: megint leállították a mohácsi Duna-híd építését. Persze tudom, hogy leállítani már csak azért sem lehetett, mert építésről még szó nincs, előkészületekről van szó, az előkészületeknek pedig biztató kezdete volt. Az újságíró azt sugallja, mintha a kormány letett volna a szándékáról, ami remélem, és persze tudom is, hogy nincs így. Sőt, azt is sugallja elég egyértelműen, hogy az ő álláspontja, az újságíró álláspontja az lenne, hogy ezt a hidat meg se kellene építeni. Mi, mohácsiak, Mohácson élők, térségben élők ezt határozottan másként gondoljuk, másként gondoltuk tegnap és ma is. Ennek a hídnak a megépítése nemcsak a városnak az érdeke, ami az egyetlen olyan város, ami a Duna két oldalára települt [[Arató Gergely: Budapest…!]] ; érdeke az országnak, Mohács egy hármas határ mentén fekszik, a magyar-szerb-horvát határ mentén fekszik, és ennek minden logisztikai előnyét ki kellene tudnunk használni. Ez el is kezdődött azzal, hogy odatelepítettük a határkikötőt, a kormány döntött egy közforgalmi kikötő megépítéséről, erre forrásokat is biztosított, és ebbe a sorba illeszkedne be a Duna-híd megépítése is. A tavalyi év tavaszán miniszterelnök úr egy mohácsi fórumon, a mohácsi nagy vágóhíd átadása során a feltett felvetésemre azzal válaszolt, hogy ő szorgalmazza a mohácsi Duna-híd megépítését, nemcsak azokkal az indokokkal, amit én ott elmondtam, hanem ő vetette fel azt is, hogy ő szükségét látná annak, hogy a nagyvárosokat kelet-nyugati irányban is összeköthetővé tegyük. A mi esetünkben ez nyilvánvalóan Pécs-Szeged összekötésének javítását jelentené. Na, ezek után robbant a HVG cikke ott, a térségben, ezért kérdezem államtitkár urat, hogy mi a helyzet most a Duna-híd előkészületeivel, és milyen lépések várhatók a folytatásban.
Köszönöm, Hargitai képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Cseresnyés Péter állam-titkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Mo-hács Duna-hídja részét képezi a 2022-ig megvalósítandó infrastrukturális beruházásokat rögzítő kormányhatározatnak. Mohács város önkormányzatának megvalósíthatósági tanulmánya alapján 2017 második fél évében meg is indult a beruházás előkészítéséhez szükséges első közbeszerzési eljárás. Nem valótlanok azok a hírek, miszerint ez a közbeszerzési eljárás visszavonásra került. Ez azonban nem kell hogy a mohácsiakat elkeserítse, hisz a visszavonás oka az, hogy a mohácsi hídnak új szerep jutott, beillesztésre került a Pécs-Szeged közötti közúti összeköttetés javításának távlati tervébe. Emiatt jelentősen megemelt műszaki tartalommal, magasabb színvonalon álló közlekedésfejlesztési csomagot kap a térség. A magasabb műszaki tartalom miatt módosított projektben az új híd mellett szerepel az 57-es számú főútnak az M6-os autópálya és az 56-os számú főút közötti hat kilométer hosszú szakaszának kétszer két sávra történő bővítése, valamint szerepel az új Duna-híd és az 51-es számú főút közötti 14 kilométer hosszú kétszer egysávos főúti fejlesztés is, utóbbi esetben a távlati kétszer kétsávos kialakítás lehetőségének biztosításával. Mindennek az ütemezésével kapcsolatban arról tájékoztathatom képviselő urat, a mohácsiakat és a Mohács környékén élőket, hogy az új tartalomhoz alakított tervezési feladatok közbeszerzési eljárása 2018 harmadik negyedévében megindul. Az engedélyezési terv és az építési engedély várhatóan 2020 harmadik negyedévében fog rendelkezésre állni, míg a kiviteli tervek 2021 második negyedévében készülhetnek el. Kérem a válaszom elfogadását. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Cseresnyés államtitkár úr. Viszonválaszra van lehetősége Hargitai képviselő úrnak.
Köszönöm, államtitkár úr, a válasza megnyugtató. Nyilvánvalóan kalkulálnunk kell azzal, hogy még az előkészületek is éveket vesznek igénybe, és utána jöhet majd csak az építés. Azt azonban én bizton remélem, hogy ha 500 évvel ezelőtt a Csele-patakon áthaladni is tragikus véget jelentett az akkori országvezetőnek, 500 évvel később ’26 még messze van egy nagy nemzetpolitikai és emlékezetpolitikai esemény előtt áll az ország. Látva a kormány szándékát, látva azt, hogy milyen határidőkkel valósulhat meg a Duna-híd kivitelezési előkészülete, én azt remélem, hogy a kormányzati ciklus vége felé már döntést lehet hozni a konkrét kivitelezésről, és ha erre képesek leszünk, akkor a mohácsi csatavesztés után 500 évvel, sőt valamivel előtte meg is valósulhat a mohácsi Duna-híd. Köszönöm.
Köszönöm, Hargitai képviselő úr. Cseresnyés államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarországon az elmúlt nyolc évben egy olyan következetes politika valósult meg, amely maga elé komoly célként tűzte ki azt, hogy a vidéket felzárkóztassa, a vidéket fejlessze, és ez a módosítás, ez a módosulás is többek között ennek az eredménye. Hosszú távra tervezünk éppen azért, hogy a Dunántúl és az Alföld összekötésre kerüljön, hogy Pécs és Szeged könnyebben megközelíthető legyen. De mindamellett, hogy a közlekedést fejlesztettük és fejleszteni akarjuk, és tudatosan fejlesztjük a közlekedési infrastruktúrát, nem csak ezek a programok vannak a kormányzati célok középpontjában, ha vidékfejlesztésről, a vidék felzárkóztatásáról beszélünk, mert a vidéki egészségügyet is ide kell sorolni, az oktatási kapacitások fejlesztését is ide kell sorolni. Mindez együttesen infrastruktúra, oktatási fejlesztés, egészségügy fejlesztése adja együtt a vidék felzárkóztatásának lehetőségét, és azt a célt, amit el kívánunk érni ennek a célnak a megvalósításában. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Cseresnyés államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Arató Gergely és Vadai Ágnes, a DK képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: „Tisztelet a bátraknak!” címmel. A miniszter úr Orbán Balázs András államtitkár urat jelölte ki a válaszadásra. Kérdezem Arató képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Igen. Arató Gergely képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A Demokratikus Koalíció képviselői meglepve fedezték fel a jövő évi országgyűlési költségvetésben a Vértanúk terének átalakítására vonatkozó terveket. [[18.50]] Amikor rákérdeztünk arra, hogy mit jelent ez az átalakítás, tudniillik jelentie ez azt, hogy eltávolítják onnan Nagy Imre szobrát, mint ezt házelnök úr korábban már javasolta, akkor erre nem kaptunk egyenes választ egyetlen alkalommal sem. Mint ahogy ugyan Orbán Viktor miniszterelnök úr itt a parlamentben megvédte a Jobbikkal szemben Nagy Imrét, ez alkalommal kivételesen igen helyénvaló módon, azonban Szakály Sándor úr, a jelentős kormányforrásokból működő történeti intézet vezetője és a kormány egyébként ilyen ügyekben illetékes tanácsadója, éppen evvel ellentétes nézetet fogalmazott meg, ő arról beszélt, hogy el kell távolítani a Nagy Imre-szobrot, ennek nincs helye az Országgyűlés közelében, a forradalom mártír miniszterelnöke nem méltó arra, hogy az ország reprezentatív tere mellett neki szobra legyen. Úgy tűnik tehát, hogy vannak sokan a kormány közelében is, akik azzal a nézettel értenek egyet, hogy nem számít a mártírsors, nem számít az, hogy 1956 jelképe nagyon sok magyar ember szemében és szívében Nagy Imre miniszterelnök, hanem csak a régmúlthoz való visszatérés számít. Az tehát a kérdésem, hogy a kormány támogatjae a Fidesz-Jobbik-koalíciót, szándékukban álle az, hogy meggyalázzák Nagy Imre emlékét. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, Arató képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Orbán Balázs András államtitkár úrnak.
Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Képviselő Úr! Rátérve a képviselő úr konkrét kérdésére, önök írásban is feltették az erre vonatkozó kérdésüket, ami elutasításra került az Országgyűlés által azért, mert a kormány feladat- és hatáskörébe nem tartozó kérdésről van szó. Tekintettel arra, hogy az érintett terület az Országgyűlés kezelésében van, így ezzel összefüggésben én nem fogok tudni nyilatkozni.Amit viszont el fogok tudni önnek mondani, az az, hogy a Kossuth tér és környékének rendezésével a 2010 után regnáló kormány és az Országgyűlés vezetése régi adósságát törlesztette. Azt lehet látni, hogy ha akár a tér átalakításával, akár az Országház felújításával kapcsolatban politikai döntésekre került sor, akkor mindig azt tapasztalta a kormányoldal és mindig azt tapasztalták a kormánypártok is, hogy az ellenzék részéről semmilyen támogatás e tekintetben nem volt az osztályrészük, de ennek ellenére mint ahogy azt a végeredmény mutatja, ha a képviselő úr is elhagyja az épületet, akkor nagyon-nagyon jól látja egy minőségi, a magyar történelmi hagyományoknak megfelelő, és azt lehet mondani, hogy konszenzusos térrendezés történt. Ezért én bátran arra merem kérni a képviselő urat, hogy ha bármilyen ez irányú átalakítási szándék van, azt nagy tisztelettel támogassák az önök pártjának részéről is, azért, mert az elmúlt években megvalósított fejlesztések minden ezzel ellentétes vagy negatív riadalmat megcáfoltak, és tulajdonképpen ezeknek csak pozitív hatása volt. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Viszonválaszra van lehetősége a képviselő úrnak.
Nem kétséges, és ezt valóban láttuk, hogy a kormány osztja a Jobbik véleményét a ’44-es állapotok legalábbis szimbolikus visszaállításának igényéről [[Zaj.]] , azonban azt kell mondanom mégiscsak államtitkár úrnak, hogy azt nehezen tudom elfogadni, amikor önök ebben az ügyben mindig az Országgyűlés területe és az Országgyűlés hatóköre mögé bújnak, hiszen azért mégiscsak együtt ül a miniszterelnök úr és a házelnök úr a Fidesz elnökségében. Csak odafordulhat a miniszterelnök úr a házelnök úrhoz, hogy kedves Laci mert ugye, ők így beszélnek; nem vagyok tiszteletlen házelnök úrral, de ők egymás közt így beszélnek , kedves Laci, hát ne tedd már ezt, hát én mondtam beszédet Nagy Imre koporsója előtt, így váltam a rendszerváltás egyik jelképes alakjává. Én tehát azt szeretném kérni önöktől, hogy ha egy csöppnyit is tisztelik a magyar történelmet, akkor ebben foglaljanak világosan állást, és lépjenek fel ’56, Nagy Imre és ’56 hőseinek védelmében. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválaszra van lehetősége az államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Képviselő Úr! Csak egy rövid kiegészítés. Nem hiszem, hogy egyperces időkeretben emlékezetpolitikai küzdelmekbe kellene belemennünk egyik oldalról sem. Azt hiszem, hogy sem Nagy Imre, sem a jobboldal számára fontosabb történelmi személyiségek nem voltak úgy kezelve az elmúlt nyolc évben, hogy az bármiféle kritikára adhatna alapot.Még egyszer mondanám önnek, hogy mégiscsak arról van szó tehát, hogy a hatályos jogszabályok és a hatályos ingatlan-nyilvántartás alapján ez a kérdés a parlament, az Országgyűlés hatáskörébe tartozik, ebből következően a hatalmi ágak elválasztása miatt a végrehajtó hatalom e tekintetben korlátozottan tudja a befolyását érvényesíteni. Úgyhogy azt javaslom önnek nagy tisztelettel, hogy a parlament elnökét szíveskedjék ez ügyben újra és újra megkeresni, ha ezt fontosnak gondolja. Köszönöm szépen a szót és a lehetőséget.
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Az azonnali kérdések után áttérünk a sima kérdésekre. Farkas Gergely, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Miért fontosabbak a stadionok, mint a hallgatói tanulmányi ösztöndíjak?” címmel. Farkas Gergely képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Tizenegy év, ennyi ideje nem emelte a kormány a hallgatói tanulmányi ösztöndíjak keretösszegét, miközben a diákok költségei, az albérlet, az utazás, az étkezés, a tankönyvek ára folyamatosan növekedett. A Jobbik számtalanszor hangot adott annak, hogy ez a helyzet tarthatatlan, ugyanis mindez kihat a továbbtanulásra is, sokan azért nem kezdik el tanulmányaikat, mert nincsen rá anyagi fedezetük, és nem is akarnak eladósodni. A tanulmányi ösztöndíj minimumösszege jelenleg nem lehet kevesebb a hallgatói normatíva 5 százalékánál, ami 6 ezer forintot jelent, és sok esetben tényleg nem sokkal többet kap egy egyetemista ennél az összegnél. Önök szerint egy ilyen ösztöndíj mennyire motiváló, és hogyan lehet normális körülmények között folytatni a tanulmányokat úgy, hogy a legvisszafogottabb becslések szerint is egy átlagos egyetemista kiadása havonta 50-60 ezer forintra tehető? Tisztelt Államtitkár Úr! Ugyanakkor az az örömteli helyzet állt elő, hogy gyakorlatilag ebben a kérdésben a kormánypártok ifjúsági szervezetei is osztják a Jobbik véleményét, sőt tavaly a felsőoktatásért felelős helyettes államtitkár is azt mondta, idézem, hogy adóssága ez a kormánynak. A legutóbb pedig, pont két napja, most szombaton, az EFOTT-on egy kerekasztal-beszélgetés folyamán ismerte el a két kormánypárti ifjúsági szervezet vezetője, hogy igazunk van ebben, és ők is támogatják ezt a lépésünket. Az más kérdés, hogy annyira súlytalanok, hogy ennek ellenére sem tudnak előrelépést elérni a saját kormányuknál. Az ösztöndíjemelés csak szándék kérdése, a HÖOK által kidolgozott egyszeri, 40 százalékos emelés körülbelül 12 milliárd forintos többletkiadást jelentene az államnak, ami bőven futná a költségvetésből. Tisztelt Államtitkár Úr! Kérdésem konkrétan a tanulmányi ösztöndíjakra vonatkozik, ezért kérem, válaszában ne a szociális vagy egyéb, kiválósági ösztöndíjakról beszéljen. Kérdezem tehát, hogy miért nem voltak képesek több mint két kormányzati ciklus alatt megemelni a felsőoktatási tanulmányi ösztöndíjakat, miközben öt év alatt 32 stadion fejlesztésére szavazott meg több száz milliárdnyi forrást a kormányzat. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, Farkas képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ön azt mondta, hogy szociális okokból növelni kell az ösztöndíjakat, de a szociális ösztöndíjról ne beszéljünk. [[Farkas Gergely: A tanulmányi ösztöndíjról beszéltem!]] Én mégis inkább felhívnám az ön figyelmét arra valóban fontos dolog a diákok felsőoktatási lehetőségeinek növelése , hogy eddig minden olyan kormányzati intézkedés, amire önök azt mondták, hogy el fogja riasztani a hallgatókat a felsőoktatásból, nem riasztotta el a hallgatókat a felsőoktatásból; amire azt mondták, hogy csökkenteni fogja a jelentkezők számát, az növelte a jelentkezők számát és növelte a felvettek számát így lesz ez szerintem azokban a kérdésekben is, amelyeket ön említett. A kormány idén szeptembertől 40 százalékkal emeli a szociális ösztöndíjakat, pontosan azért [[Farkas Gergely: A tanulmányi ösztöndíj kicsit más!]] amit ön mondott, tisztelt képviselő úr, a felszólalása első felében, hogy akik nehezebb anyagi helyzetből érkeznek a felsőoktatásba, az ő számukra biztosítson többletforrást. Ha ön is szeretné, hogy több legyen a hallgatóknak, szavazza meg a jövő évi költségvetést, még pénteken megteheti [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] , ezzel 1 milliárd 874 millió forint többletet ad ösztöndíj formájában a szociálisan rászoruló hallgatóknak. Érdeklődéssel várjuk az állásfoglalását majd, tisztelt képviselő úr. Ha összességében nézem a felsőoktatási forrásokat egyébként 2010 és 2018 között, akkor azt láthatjuk, hogy 38 százalékkal költünk többet ma a felsőoktatásra, a hallgatókra, az ottani képzésre, és sok minden többletet vezettünk be, akárcsak az ingyenes nyelvvizsga megszerzését a fiatalok számára, vagy sok-sok más ösztöndíjat, amit a legkiválóbb teljesítményű fiatalok kaphatnak meg: Útravaló-ösztöndíj, Arany János tehetséggondozó, Arany János kollégiumi, szakközépiskolai program, amely segít a fiataloknak, a Bursa Hungarica. [[19.00]] Említhetném a Diákhitel1 összegének megemelését, a Diákhitel2 kamatmentessé tételét, amelyek mind-mind-mind a fiatalok számára nyújtanak lehetőséget. Nyilván itt az utóbbi hónapokban bevezetett ingyenes KRESZ-tanfolyam és KRESZ-vizsga is lehetőség a fiatalok számára [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] és bízunk benne, hogy az átfogó kollégiumfejlesztésnek is egyre többen, egyre hamarabb fogják érezni a pozitív hatásait. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm, Rétvári államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Gurmai Zita, az MSZP képviselő asszonya, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: „A magyar civil szervezetek tudásukkal és független szakértelmükkel érdemben hozzájárulhatnake a döntéshozatal folyamatához?” címmel. Gurmai Zita képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A történelem megtanított minket arra, hogy demokrácia csak ott van, ahol az emberek nem csak négyévente szólhatnak bele a fontos döntésekbe. Az a hatalom, amely kizárja az embereket a döntésekből, nem demokrácia. Az a hatalom, amely üldözi az emberek közéleti önszerveződését, nem demokrácia. Ezt nem csak én mondom. 2009-ben a nemzetközi civil szervezetek Európa Tanács által szervezett konferenciáján elfogadták a döntéshozatalban való állampolgári részvétel jó gyakorlatának kódexét. Ez a kódex útmutatást ad arra, hogyan működhetnek együtt egy demokráciában az állami intézmények, a hatóságok és a civil szervezetek regionális és országos szinten. A civil részvétel kódexének betartása a demokrácia egyik fontos fokmérője. Ahol ezt figyelembe veszik, ott biztosítják az állampolgárok részvételét a közéletben. Ahol erről tudomást sem vesznek, ott nincs demokrácia, mert az államhatalom maga akar dönteni mindenről. Sajnos, a Fidesz ezt az utóbbi utat járja. Minden olyan társadalmi önszerveződést üldöznek, ami kontrollja lehetne az önök gátlástalan hatalomgyakorlásának. Önök csak az együttműködés látszatát tartják fenn a manipulatív és propagandacélokat szolgáló úgynevezett konzultációkkal. Önök csak a saját maguk által létrehozott álcivil szervezeteket ismerik el, mint a CÖF, a többieket üldözik, megbélyegzik, és minden módon megpróbálják kriminalizálni. Eközben önök előszeretettel hirdetik, hogy Magyarország még demokrácia. Akkor kérdezem, és konkrét választ várok, államtitkár úr: mit tartanak be önök a civil részvétel európai kódexéből, hogyan járulhatnak hozzá a magyar civil szervezetek érdemben a döntéshozatalhoz? Mit tesznek azért, hogy a civil szervezetek is részt vehessenek a politikai döntéshozatalban? Milyen cselekvési területeken biztosít lehetőséget a magyar állam a civil szervezetek számára? Várom megtisztelő válaszát, államtitkár úr.
Köszönöm, Gurmai Zita képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Orbán Balázs András államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! A magyar kormány a lehetőségekhez mérten aktívan támogatni szeretné a civil társadalmat, azokat a szervezeteket, amelyek valós, a társadalom számára fontos tevékenységet végeznek. Éppen ezért arról tudom tájékoztatni önt, hogy kifejezett hangsúlyt fektetünk mi is a Miniszterelnökségen a civil területre, önálló civil ügyekért felelős helyettes államtitkárság foglalkozik ezzel a kérdéssel.A képviselő asszony 2009-es dokumentumot idézett a felszólalásában. Azóta elég sok minden megváltozott, ugyanis a nemzetközi színtéren tevékenykedő úgynevezett nem kormányzati szervezetek, vagy NGO-k azóta lettek egyre fontosabb szereplői a nemzetközi politikának. Sok államban tartanak fenn irodát, vannak hatással a helyi közélet alakítására, és a különböző országok belpolitikáinak aktív szereplőivé is váltak, egyébként politikai legitimációs, elszámoltathatósági és a donorral való függési problémákat felvető módon. Ezek az NGO-k kvázi politikai lobbiszervezetként működnek. Teljesen igaz, és ezt megerősíthetem önnek, hogy a magyar jobboldali, konzervatív kormánynak ezekkel a lobbiszervezetekkel vitája van, és az általuk propagált progresszív agendát a kormány nem támogatja. Ezt leszámítva viszont az ezen túlmutató civil szervezeti szektor köszöni szépen, jól van, azt tudom mondani képviselő asszonynak. 60 ezer ilyen civil szervezetről beszélünk, amelyek állami támogatása az elmúlt időszakban, tehát 2010 óta 144 milliárdról 240 milliárdra növekedett. Ez 67 százalékos növekmény, és a jogszabályok előkészítésében való társadalmi részvételről való törvény, a Nemzeti Gazdasági és Társadalmi Tanácsról szóló törvény és az úgynevezett civil információs centrumokról szóló törvény is mind azt garantálja, hogy ezek a szervezetek elmondhassák véleményüket és bekapcsolódhassanak a kormányzati döntéshozatalba. Köszönöm szépen a szót. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm, Orbán Balázs államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! László Imre, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Miért mennek szembe a saját államtitkárukkal?” címmel. László Imre képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A kormány most arra készül, hogy kancellárokat vagy ahogy Varga Mihály fogalmazott költségvetési felügyelőket ültessen a kórházak nyakára. A kórházak 70-80 milliárd forint adósságot halmoznak fel minden évben, és önök most úgy tesznek, mintha ez a kórházak felelőtlen gazdálkodásának lenne az eredménye, holott ez éppen fordítva igaz. Mivel önök kevesebb pénzt adnak a gyógyítás valós költségeinél, a kórházaknak adósságba kell verniük magukat, hogy a betegeket elláthassák. Nem a kórházak felelőtlenek, hanem az a kormány, amely nem biztosít elegendő pénzt a költségvetésben. Kérdezem hát a kormányt, mégis mi értelme van ebben a helyzetben kancellárokat küldeni a kórházakba pénz helyett. Ők majd eldöntik, hogy kit lássanak el, és kit nem? Majd meghatározzák, hogy egyes embereket ne gyógyíthassanak, nehogy adósság keletkezzen?Tisztelt Ház! Én 16 éven át voltam kórházigazgató, tehát pontosan tudom, hogy miről beszélek. De ha nekem nem hisznek, legalább hallgassák meg a saját egészségügyi államtitkárukat, aki szintén kórházigazgató volt. Nagy Anikó nem véletlenül nyilatkozta azt a Magyar Hírlapnak, hogy károsnak tartaná a kórházi kancellárok rendszerét, mert ő is tudja, én is tudom, de önök is tudják, hogy nem újabb pártkatonák kellenek az egészségügybe, hanem pénz. De hadd idézzem önöknek a Magyar Nemzeti Bank egészségügyi finanszírozási rendszerével kapcsolatos csomag, javaslat megállapítás 1. pontját: valós költségekre épülő állami finanszírozási rendszer kialakítása. Tehát még Matolcsy György is elismeri, hogy a kormány jelenleg nem fizeti meg a kórházaknak a gyógyítás valós költségeit. Kérdezem tehát [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] hogy miért mennek szembe a szakmával, az MNB javaslatával, sőt a saját államtitkárukkal is. Miért akarnak továbbra is kancellárokat küldeni a kórházakba? Érdeklődéssel várom a válaszát. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, László Imre képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Úgy látom, itt a DK-MSZP-konfliktus teljes mértékben átalakította az önök gondolkodását, és mivel önök szembementek az egykori pártjukkal, amiből kiszakadtak mint Demokratikus Koalíció, itt is már mindenhol ilyeneket vizionálnak. Megnyugtatom tisztelt képviselő urat, itt semmi ilyesmiről nincs szó. Mi a patkónak ezen az oldalán egyeztetünk egymással, és majd akkor hozunk végső döntéseket, ha mindenki azokban egyetért. Ezek csupa feltételezések, amelyekről ön beszélt. Ami pedig a riogatás része, azt pedig természetesen el is utasítom.Ön azt mondta, hogy több pénzre van szükség az egészségügyben. Nyilván a világ minden országában bárhol ön feláll az ottani parlamentben, országgyűlésben és azt mondja, hogy több pénz kell az egészségügyben, akkor nagyon sokan ezzel egyetértenek, csak nézzük meg, hogy ki az, aki több pénzt tett az egészségügybe, és ki az, aki kevesebbet tett az egészségügybe. Talán már önnek is idéztem, az OECD kimutatása szerint 2003-2009 között az összes OECD-tagállam közül csak az önök kormánya, az akkori MSZP-SZDSZ-kormány volt az, amely csökkentette az egészségügy forrásait. Minden más országnál plusz, egyedül Magyarországnál mínusz. 2010-2016 között viszont Magyarországon már nemcsak hogy pluszba mentünk át, hanem a hetedik legnagyobb volt az egészségügyre fordított kiadások növekedése, tehát nemcsak hogy megfordítottuk, nem csökkentjük, illetve növeljük, hanem a hetedik legnagyobb mértékben növeltük. Ha megnézzük, hogy ön itt felszólal a parlamentben és azt mondja, hogy növelni kell az egészségügy forrásait, amikor kormányon voltak, 2016-ban az Egészségbiztosítási Alap összege 1691 milliárd forint volt, 2010-ben 1424, több mint 200 milliárd forintot kivettek az Egészségbiztosítási Alap előirányzatából. Ezt mi most már 2000 milliárd forint fölé növeltük, csak az ön hitelességét, az ön pártjának a hitelességét igencsak kétségbe vonja. Több forrásról beszél, és bárhol megnézzük, hogy mit csináltak, mindenhol forrást vontak ki GDP-arányosan is, abszolút értékben is, az Egészségbiztosítási Alapból és a teljes egészségügyi kasszából is [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] , összesen 600 milliárd forintot vontak ki. Köszönöm szépen. [[19.10]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Hohn Krisztina, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mit kíván tenni a kormány a szociális és egészségügyi ágazatban foglalkoztatottak védelmében?” címmel. Hohn Krisztina képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Miniszter Úr! Ismert tény, hogy néhány nappal ezelőtt Inárcson a családsegítő szolgálat helyiségében egy 61 éves férfi megtámadta, illetve halálosan megsebesítette az ott dolgozó családgondozót. Sajnos, az egyre növekvő elkeseredettség, illetve a különféle mentális betegségek vagy egyéb függőségek terjedése következtében fokozottan veszélyben vannak a különböző szociális és egészségügyi ágazatban dolgozó, ráadásul meglehetősen alulfizetett munkavállalók. Gondoljunk csak a szociális munkásokra, a gyámhatósági dolgozókra, a hajléktalanokkal foglalkozókra vagy a fent említett családsegítő, illetve gyermekjóléti szolgálatban dolgozókra. Ők gyakori fenyegetettségben, akár életük veszélyeztetésével kell hogy végezzék a munkájukat a mindennapokban. Láthatóan szükséges lenne a tűz- és munkavédelmi szabályzathoz hasonlóan kidolgozni, hogy mit kell tenni azokban az esetekben, amikor testi épséget veszélyeztető szituáció alakul ki. Angliában létezik egy olyan pánikgombhoz hasonló rendszer, amelyet például az orvosi rendelőkben használnak. Ennek az a lényege, hogy a dolgozó jelzést tud küldeni, amely össze van kapcsolva a szomszédos helyiségek számítógépeivel, és azok monitorján megjelenik a segítségkérő jel, így azonnal a bajba került munkatársak segítségére siethetnek a kollégák. Az elmúlt napokban történt sajnálatos tragédia okán feltétlenül fontos elgondolkodni azon, hogy milyen intézkedések megtétele szükséges annak érdekében, hogy ilyen eset ne fordulhasson elő többet. Ezért az a kérdésem, hogy milyen intézkedéseket tervez a kormány a szociális és egészségügyi dolgozók biztonságának növelése érdekében. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Hohn Krisztina képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Ma már itt a Házban szóba került ez a tragikus eset. Minden magyar embert megrázott, hogy az az ember, aki másokon segít, próbált itt is ennek a 61 éves embernek az életén segíteni, végül ő lesz az áldozata egy ilyen szörnyű, élet elleni bűncselekménynek, egy ilyen gyilkosságnak. Mindnyájan együttérzünk velük, és igyekszünk mindenben segíteni nekik. Az EMMI saját halottjának is tekinti az elhunytat.Az is fontos, hogy ahogy ön is mondta, minél nagyobb védelemben részesüljenek ezek emberek, egyrészt nyilván a megbecsülésnek sok más formája is fontos, de az is fontos, hogy a jog eszközeivel a személyi védelmüket is, amennyire lehet, biztosítsuk. Éppen ezért a 2012-ben elfogadott büntető törvénykönyv igyekszik a lehető legszigorúbban lesújtani azokra, akik közfeladatot ellátó személy ellen követnek el erőszakot. Az új Btk. Európa egyik legszigorúbb büntető törvénykönyve, a 459. § (1) bekezdése rendelkezései vonatkoznak arra, hogy amikor a szociális törvényben vagy a gyermekvédelmi törvényben meghatározott munkakörben lát el valaki közfeladatot, akkor ő is közfeladatot ellátó személynek minősül, ez már egy 2010-ben bevezetett módosításunk is volt, ezt vezettük át még szigorúbban a 2012-es büntető törvénykönyvbe. Ennek köszönhetően minősített eset most már az, amikor valaki ilyen cselekményt követ el, tehát nem az alapeset szerinti 1-től 5 évig terjedő szabadságvesztéssel büntethető, hanem minősített esetként 10 évtől 20 évig terjedő vagy életfogytiglanig terjedő szabadságvesztéssel rendeli büntetni a mostani büntető törvénykönyv azokat, akik közfeladatot ellátó személy sérelmére követik el a bűncselekményt. Ez ugyanaz a kategória, mint ha valaki hivatalos személy, külföldi hivatalos személy ellen hivatalos eljárás alatt követne el bűncselekményt. Így próbáltuk a fokozott büntetőjogi védelmet is biztosítani ezeknek az embereknek a számára [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] , és ez majd a büntetőbíróság ítéleteiben is vissza fog köszönni. Köszönöm szépen.
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Még két kérdésre van lehetőség. Kocsis-Cake Olivio, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Jön a fizetős egészségügy?” címmel. Kocsis-Cake Olivio képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A 2019-es költségvetés egészségügyi számaiból, az aktuális törvénymódosításokból és leginkább a Fidesz-közeli személyek egyre jelentősebb magánegészségügyi érdekeltségéből arra lehet következtetni, hogy a kormányzat egyre inkább a fizetős egészségügy irányába tereli a betegeket, miközben az állami egészségügyi ellátórendszer kezd leépülni.Az OECD-országok közül most már Magyarországon költenek az emberek legtöbbet magánellátásra. Egész pontosan az egészségügyre fordított GDP 30 százaléka megy saját zsebből a magánegészségügyre, miközben a KSH adatai szerint a többi uniós országhoz viszonyítva az alsó harmadban van az állami egészségügyre fordított összeg. Az emberek azért veszik igénybe a magánellátást, mert hosszúak a várólisták az állami rendszerben, és hálapénzt kell fizetni azért, hogy megfelelő ellátást kapjanak. Így a magyar emberek hiába fizetnek tb-járulékot, még a magánellátást is fizetniük kell, és úgy van a többség vele, hogy azért fizet tb-t, hogy ne kelljen máshol fizetnie. További probléma, hogy mivel a magánellátásban sokkal magasabbak a fizetések, ezért a szakemberek közül is egyre többen oda mennek dolgozni, így kezd leépülni az állami egészségügy. A probléma elég súlyos, az Eurostat szerint jelenleg a magyar betegek 40 százaléka hal meg azért, mert az egészségügy nem tud megfelelő ellátást nyújtani. A KSH számai alapján az 50 feletti férfiaknál jóval magasabb az az arány, amikor daganatokban és keringési betegségekben halnak meg. Ezeket a betegségeket lehetne kezelni, megelőzni, de jelenleg az állami ellátórendszer erre nem képes. És ha minden így megy tovább, akkor a szegények az állami ellátórendszerben fognak gyógyulni a „gyógyulni” idézőjelbe téve , a gazdagok pedig a magánszolgáltatókhoz fognak járni. Kérdéseim a következők: tervezie a kormány az állami magánbiztosító létrehozását? Mit tervez a kormány azért, hogy ne a magánellátásba menjenek dolgozni a szakemberek? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Hogyan tud versenyezni az állami szektor ezekkel a bérekkel? És mi lesz így az állami ellátórendszerrel? Köszönöm a türelmet. Köszönöm a válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azt kérem öntől, tisztelt képviselő úr, legyen ilyen bátor és a saját pártján belül beszéljen már ilyen nyíltan erről a kérdésről. Egyrészről 2008-ban szerintem az emberek nagy örömmel látták volna, ha valaki a baloldalról is azt mondja, hogy ne legyen fizetős egészségügy, nem kell nekünk a vizitdíj, nem kell nekünk a kórházi napidíj. Vagy ön, amikor összegyűlnek a Párbeszédnek valamilyen vezetőségi ülésén, saját párttársát, Komáromi Zoltánt keresse már meg. Keresse már meg a szakértőjüket biztosan összegyűlnek egy teremben, ott beszélgetnek egészségügyről , hogy ön itt a parlamentben kiállt amellett, hogy ne legyen fizetős az egészségügy. Az ön fő szakértője, Komáromi Zoltán meg petíciót indított arra, hogy legyen fizetős az egészségügy, fizessenek vizitdíjat az emberek, fizessenek kórházi napidíjat az emberek. Sőt, az önök pártja egy teljes, sok ellenzéki pártot magában foglaló javaslatcsomagot is aláírt a választások előtt, amelyben szintén megerősítették a magánegészségügy szerepét. Döntsék már el, tisztelt képviselő urak, mit szeretnének önök ott a Párbeszédben. Az egyik felük azt mondja, hogy többet fizessenek az emberek, a másik felük azt mondja, hogy túl sokat fizetnek az emberek. Nyilvánvalóan önöknek semmifajta elképzelésük nincs valójában az egészségügyről, néha ezt mondanak, néha azt mondanak. Amikor pedig ezek az emberek kormányon voltak, akik most is a Párbeszédben vagy a Párbeszéddel szövetségben indultak a választásokon, akkor bezártak négy kórházat, elbocsátottak 16 ezer egészségügyi dolgozót, leépítettek 6 ezer ágyat, és kivontak 600 milliárd forintot az egészségügyből, nem hiszem, hogy azért a célért, hogy az emberek könnyebben hozzáférjenek az egészségügyi ellátáshoz. Ehhez képest mi felújítottunk 77 kórházat részben vagy egészben, 54 rendelőintézetet szintén felújítottunk, 104 mentőállomást újítottunk föl, és mellette 31 új mentőállomást építettünk. Létrejött teljesen új 23 rendelőintézet Magyarországon, és elkezdtünk egy olyan béremelési programot, amelynek eredményeként 2012 és 2019 között az ápolók bére megduplázódik, és azon fogunk dolgozni, hogy ezek az emelések a későbbiekben is tovább folytatódjanak. Köszönöm szépen.
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szűcs Lajos, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszter úrnak: „Megújulnak a Pest megyei bölcsődék! Milyen feltételekkel és mikortól lehet majd pályázni a településeknek?” címmel. Szűcs Lajos képviselő urat illeti a szó. [[19.20]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Ma hiányzik egymillió munkahely és egymillió gyermek, mondta még a kormányzás elején a miniszterelnök úr. Nyolc év után elmondhatjuk, hogy közel állunk a teljes foglalkoztatottsághoz, és a gyermekvállalás területén is vannak már eredményeink. De emlékeznünk kell, 2002-ben a szocialista kormány első dolga az volt, hogy visszametssze a családi adókedvezményt, amely ezt követően csupán havi 4 ezer forint értékben és csak a nagycsaládosoknak járt. Ezenkívül megszüntették a népesedési kormánybiztosságot, majd később szigorították a gyest, és befagyasztották a családi pótlékot, sőt még a rendszeres gyermekvédelmi támogatást is megszüntették, illetve beolvasztották a családi pótlékba. Nem lehet csodálkozni, hogy egy ilyen családtámogatási rendszerben elment az emberek kedve a gyermekvállalástól. Ma hazánk Európa többi országánál is eredményesebb és ösztönzőbb családpolitikát vezetett be. Magyarország azon európai országok közé tartozik, ahol létezik a családokat célzó adójellegű könnyítés, ám a hazaihoz hasonló mértékű és hatékonyságú családtámogatási rendszer sehol máshol Európában nincs. 2018 a családok éve, és ehhez kapcsolódóan került meghirdetésre a Pest megyei önkormányzati tulajdonú bölcsődei ellátást nyújtó intézmények fejlesztését támogató pályázati kiírás. A kormány célkitűzése, hogy a 3 éven aluli gyermek elhelyezését biztosító férőhelyek száma 2020-ig elérje a 60 ezret. A 2014-20 közötti fejlesztési ciklusban 100 milliárd forint fejlesztési forrást irányoztak elő a bölcsődei és óvodai férőhelyek bővítésére. A tavalyi esztendőben már az óvodák fejlesztésére jelent meg pályázat a Pest megyei célzott 80 milliárd forintos támogatási projekt keretében, most pedig kiírásra kerül újabb megyét célzó pályázat, hiszen a mi megyénk sokkal súlyosabban érintett a gyermekvállalás pozitív eredményeiben. A kérdés tehát az, hogy mikor kerül meghirdetésre ez a pályázat. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Szűcs Lajos képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Bodó Sándor államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Képviselő Úr! Valóban így van, 2018 a családok éve, és a kormány számtalan döntéssel bizonyította, hogy ennek az elhatározásnak tartalma is van. Ez a tartalom tovább folytatódik abban a projektben, amit ön is említett, hiszen a Pest megye fejlesztését szolgáló 80 milliárd forintos támogatási program egyik lényeges elemének a meghirdetése történt az előző napokban, amikor is önkormányzati tulajdonú bölcsődei ellátást nyújtó intézmények fejlesztésének támogatására írt ki pályázatot 4,5 milliárd összegben. A program része a meglévő épületek korszerűsítése, új épületek megépítése, és mindenképpen feltétel, hogy a férőhelyszám is gyarapodjon. Lehetőség van maximum 100 millió forint elnyerésével bölcsődék felújítására, illetve 400 millió forintos támogatási összeg határáig újak építésére. Szerencsére a kormányzat a kisebb településekre is gondol, ezért a minibölcsődék létesítésére is van pályázati forrás. Itt maximum 50 millió forint áll rendelkezésre egy-egy pályázat esetén. Azt, hogy a bölcsődei férőhelyek száma hogyan és miképpen alakítja egy család, egy település életét, azt gondolom, nem kell különösebben indokolni, hiszen tudjuk nagyon jól, hogy egészen más a szülők hozzáállása, a szülők munkamorálja abban az esetben, ha tudják, hogy a gyermekeik jó helyen vannak. Ez a hangulat egyértelműen lehetőséget teremt arra, hogy a gyermekvállalás mellett a munkaerőpiacon is megjelenjenek ezek a fiatal szülők, és tényleg hatékony legyen a tevékenységük. Az intézmények fenntartása is egy újabb kihívás, de energiatakarékos létesítmények esetén nyilván sokkal könnyebb. Maga a pályázati kiírás 2018. szeptember 10-én reggel 8 órakor jelenik meg a Magyar Államkincstár honlapján, oda lehet a pályázatokat benyújtani, és ezzel is fejlődik Pest megye. További jó munkát kívánok mindannyiunknak a megvalósításához. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Bodó Sándor államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésekre meghatározott időkeretet kimerítettük, és áttérünk a következő napirendi pontra. Soron következik a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalról szóló 2013. évi XXII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/626. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Hadházy Sándor képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Ezúton tájékoztatom a tisztelt képviselőket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2018. július 12-én tűzte napirendjére és tárgyalta meg a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalról szóló 2013. évi XXII. törvény módosításáról szóló T/626. számú törvényjavaslatot. A napirend kapcsán érdemi vita nem alakult ki. Azt tudom mondani, hogy viszonylag nagy egyetértés mutatkozott ebben a kérdésben, ezért az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. számú országgyűlési határozat 46. §-a alapján 27 igen, 2 nem és 2 tartózkodás mellett vita nélkül támogatta. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm szépen, Hadházy Sándor képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíváne felszólalni. [[Dr. Kaderják Péter: Igen.]] Jelzi, hogy igen. Kaderják Péter államtitkár urat illeti a szó. Tájékoztatom, hogy 10 perces időkeret áll rendelkezésére az esetleges zárszóval együtt. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Talán annyival szeretném a bizottsági riportot, jelentést kiegészíteni, hogy fölhívnám a figyelmet arra, hogy az eredetileg benyújtott törvényjavaslat részét képezték a hivatal állományába tartozó személyek foglalkoztatási jogviszonyával összefüggő módosítások is. Ahogyan emlékezhetnek rá, az általános vitában elhangzottak alapján ezeket a kitételeket kritikával illette, a kormány döntése szerint az önálló szabályozó szervek és piacszabályozó hatóságok bérezésére egységes irányelveken alapuló szabályozás kialakítása kezdődött el. Erre figyelemmel a Törvényalkotási bizottság által benyújtott és önök előtt lévő összegző módosítási javaslat a törvényjavaslatból elhagyja mind a dolgozói bérek megállapítására vonatkozó, mind a vezetői bérek emelését célzó rendelkezéseket. Az összegző módosító javaslat pedig összhangban áll a kormány álláspontjával. Mindezekre tekintettel kérem önöket, hogy az összegző módosító javaslatot és a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm, Kaderják államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Megadom a szót Kepli Lajos képviselő úrnak, Jobbik.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Valóban, a hétpárti egyeztetésen és az általános vitában is jeleztük az azzal kapcsolatos aggályainkat, hogy a hivatal vezetőinek a bérmegállapításra vonatkozó jogosultságait túlságosan tágra venné ez a módosító indítvány, mármint annak az eredeti formája, amit beterjesztettek az Országgyűlés elé. Nagy örömmel láttuk, vagy inkább azt mondhatom, hogy megnyugvással hiszen az öröm talán erős kifejezés , hogy ez kikerült a végleges javaslatból, és megpróbálja a kormány egységesen rendezni a köztisztviselők, a közhivatalt ellátók bérezését. Ez nyilvánvalóan jó hír lehet azoknak, akik ebben a szektorban dolgoznak, és nemcsak az energiaszektorban, hanem általában állami hivataloknál, hiszen egységesen lesz kezelve az ő bérezésük, és nem fordulhat elő olyan helyzet, hogy az energiahivatal vezetője az általa ráruházott jogkörnél fogva megállapít egy aránytalanul magas bérezést. [[19.30]] Bár persze, elmondtuk azt is a vitában, hogy tudjuk, az energiaszektorban, a versenyszférában nagyon magasak a jövedelmek, és a bérezési szint sokkal magasabb, mint amit egy állami hivatalnál egyáltalán meg lehet fizetni, és csak próbálja az állam, a kormány ezt utolérni. De mégis, bizonyos feszültségeket szülhetett volna, ha az egyik állami hivatalnál, mondjuk, ugyanabban a beosztásban ennyit keres egy osztályvezető, teszem azt, vagy főosztályvezető, míg a másik állami vagy kormányhivatalnál ennek a többszörösét akár vagy legalábbis aránytalanul többet. Így talán ez a legkifogásolhatóbb rész kikerült ebből a javaslatból. Azt gondolom, semmi akadálya nem maradt annak, hogy ezt szavazatunkkal támogassuk, hiszen ami benne maradt, az egyrészt a statisztikai feladatok ellátásával foglalkozik, másrészt az eljárás felfüggesztésére vonatkozó nagyon helyes és jogtechnikailag is mindenképpen kívánatos rész, harmadrészt pedig a fogyasztói igényérvényesítéssel kapcsolatos előírások. Tehát amennyiben jól értelmezzük, márpedig remélhetőleg jól értelmezzük az összegző javaslatot, a végső javaslatban ezek a módosítások maradtak benne. Anélkül, hogy itt a részemre rendelkezésre álló időkeretet kibeszélném, tekintettel a késői időpontra is, azt tudom mondani államtitkár úrnak mint a kormány képviselőjének, hogy örülünk annak, bármi volt is igazából a kiváltó oka ennek a döntésnek, hogy úgy érezhetjük ellenzékként, hogy egy kicsit a javaslatainkat figyelembe veszik időnként. Ha nem is túl gyakran fordul sajnos elő, bár az energetikai jellegű szakmai vitákban azért talán az átlagosnál jobb az arány. Örülök, hogy ez most így történt, örülök, hogy ezt a vitatható részt a jogszabálytervezetből kivették, és ennek köszönhetően mondhatom azt, hogy a holnapi zárószavazáson a Jobbik frakciója támogatni tudja a javaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Kepli Lajos képviselő úr. Megkérdezem, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok.Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom, és megkérdezem államtitkár urat, kíváne élni a zárszó lehetőségével. [[Jelzésre:]] Nem kíván. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Soron következik az állami vagyongazdálkodással összefüggő egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A Győrffy Balázs és Jakab István fideszes képviselő urak által benyújtott T/709. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, Győrffy Balázs képviselő urat, kíváne most felszólalni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem a kormány képviselőjét, kíváne felszólalni. [[Dr. Fónagy János, a Miniszterelnöki Kormányiroda államtitkára: Köszönöm, elnök úr, nem.]]
Nem kíván, köszönöm szépen. A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Megadom a szót Pócs János képviselő úrnak, Fidesz.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Gazdasági bizottság július 10-ei ülésén az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat HHSZ 44-45. §-a alapján lefolytatta a törvényjavaslat részletes vitáját. A bizottság a törvényjavaslatot megvizsgálva megállapította, hogy az megfelel a HHSZ 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek. A bizottság nem nyújtott be részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatot.709/2. számon a Jobbik egyéni módosító javaslatot nyújtott be, amelyet a Jobbik a Gazdasági bizottság ülésén nem terjesztett elő, és hozzá a képviseletet nem biztosította. A bizottság ezt a módosító javaslatot ezek alapján nem támogatta, hiszen gyakorlatilag az eredeti javaslat visszavonását eredményezte volna. Mindezek ellenére a Jobbik a 709/4. számon benyújtott irományában az egyéni módosító javaslatának fenntartását kérte. A Törvényalkotási bizottság ülésén az előterjesztő a HHSZ 46. § (1) bekezdésének c) pontja szerint járt el. Az előterjesztő nyilatkozatot nem tett, hiszen nem érkezett módosító javaslat a bizottsághoz. A jelen törvényjavaslat első részében úgy módosítja a nemzeti vagyonról szóló törvényt, hogy a kormány határozatban meghatározhat olyan személyt, aki az állam tulajdonában álló vagyonelemek tekintetében tulajdonosijog-gyakorlóként kijelölhető. A javaslat második része a Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaságról szóló törvény technikai jellegű módosítása. A zárásban rendelkezik arról, hogy a javaslat 1. §-a az Alaptörvény 38. cikk (1) és (2) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül. Ezen gondolatok jegyében kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy a javaslatot elfogadni szíveskedjenek. Köszönöm a szót, elnök úr.
Köszönöm, Pócs János képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, kíváne még valaki hozzászólni a fennmaradt időkeretekben. [[Nincs jelentkező.]] Jelzést nem látok.Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom, és megkérdezem az előterjesztőt, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Jelzi az előterjesztő, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvénynek az Európai Unió adatvédelmi reformjával összefüggő módosításáról, valamint más kapcsolódó törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/623. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Bajkai István képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ezúton szeretném önöket tájékoztatni arról, hogy a Törvényalkotási bizottság 2018. július 12-én tartott ülésén megtárgyalta az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvénynek az Európai Unió adatvédelmi reformjával összefüggő módosításáról, valamint más kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/623. számú törvényjavaslatot.Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat 46. §-a alapján 29 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Az infotörvény módosítása a bűnüldözési irányelvet ülteti át a magyar jogba, illetve a kiegészítő honvédelmi és a nemzetbiztonsági adatkezelés szabályait adja meg, valamint a hatósági eljárás szabályait rendezi. A bizottsági ülésen részt vett Péterfalvi Attila úr, a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság elnöke, aki elmondta, hogy a javaslat és az ahhoz kapcsolódó módosítások teljes mértékben élvezik a hivatal támogatását, hiszen a javaslat elkészítésében a hatóság aktívan részt vett és együttműködött. Az elnök úr hozzászólásából is kitűnt, hogy a javaslat szakmai alapokon nyugszik, ezért is kérem önöket, hogy támogassák annak elfogadását. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Bajkai István képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne felszólalni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót.Képviselői felszólalások következnek, napirend szerinti időkeretben. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Kérdezem az előterjesztőt, kíváne élni a felszólalás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. [[19.40]] Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Hende Csaba, Bajkai István és Zsigmond Barna Pál fideszes képviselő urak által benyújtott T/711. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Bajkai István képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ezúton szeretném tájékoztatni önöket arról, hogy a Törvényalkotási bizottság 2018. július 12-én tartott ülésén megtárgyalta a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény módosításáról szóló T/711. számú törvényjavaslatot; a továbbiakban a Bjt. rövidítést fogom használni. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. számú országgyűlési határozat 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 1 nem ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta. A javaslat szerint, amennyiben a bíró szolgálati jogviszonya a Bjt. 90. § g) vagy n) pontja alapján szűnik meg, mert a bíró az ott meghatározott jogviszonyt létesít, vagy kinevezést kap, a megbízatása lejártát követően kérheti, hogy őt pályázat kiírása nélkül a köztársasági elnök ismételten nevezze ki bíróvá. A Bjt. 90. § g) és n) pontja alá több különböző jogviszony is tartozik, ezért a törvény hatályos szövege által alkalmazott „lejárta” fordulat nem biztosítja az egységes jogalkalmazást, ezért a javaslat a „megszűnése” fordulatra módosítja. Tisztelt Képviselőtársaim! A normavilágosság érdekében kérem önöket, hogy támogassák a javaslat elfogadását. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Bajkai képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne szólni. [[Dr. Bajkai István nemet int.]] Jelzi, hogy nem. A kormány részéről kíváne valaki felszólalni. [[Dr. Völner Pál nemet int.]] Jelzik, hogy nem. A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt felszólalásra nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt. [[Dr. Bajkai István nemet int.]] Nem kíván élni a felszólalás lehetőségével. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes választásokkal kapcsolatos törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Gulyás Gergely, Bajkai István, Zsigmond Barna Pál, Kocsis Máté és Németh Szilárd István fideszes képviselők által benyújtott T/714. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Bajkai István képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ezúton szeretném tájékoztatni önöket arról, hogy a Törvényalkotási bizottság 2018. július 12-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes választásokkal kapcsolatos törvények módosításáról szóló T/714. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. számú országgyűlési határozat 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 1 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Képviselőtársaim! Az eltelt több mint négy esztendő alatt elegendő tapasztalat gyűlt össze ahhoz, hogy ahol szükséges, ott a választási eljárásról szóló törvényt módosítsuk, pontosítsuk, illetve finomhangolását elvégezzük. Dr. Patyi András professzor úr, a Nemzeti Választási Bizottság elnöke szóbeli beszámolójában a közjogi hagyományokat követve összefoglalta azokat a témaköröket, ahol a bizottság tapasztalatai szerint törvénymódosítás szükséges. Mi ennek eleget tettünk, és további jogalkalmazói észrevételekre, valamint saját tapasztalatainkra építve jelen törvényjavaslattal elvégeztük a szükséges korrekciókat. Elegendő, ha csak a sorban állások megszüntetésére, az úgynevezett kamupártok visszaszorítására, a borítékok formai követelményének meghatározására vagy a területi választási bizottságok működésének kiterjesztésére gondolunk. Tisztelt Képviselőtársaim! A tervezetből megállapítható, hogy egy szükséges és szakmai alapokon nyugvó javaslat került kidolgozásra, amelyben több helyen beemelésre kerültek a jogalkalmazó által megfogalmazott észrevételek, iránymutatások, továbbá egyes ellenzéki kezdeményezések is. Kérem önöket, hogy a választás tisztaságának, a jogalkalmazói munka előmozdításának, valamint a választópolgárok egyszerűbb joggyakorlásának érdekében szíveskedjenek támogatni a javaslatot. Köszönöm a szíves figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Bajkai képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, Bajkai képviselő urat, ő van itt az előterjesztők képviseletében, hogy kíváne még megszólalni. [[Dr. Bajkai István: Nem.]] Jelzi, hogy nem.Tisztelt Országgyűlés! A kormány részéről kíváne felszólalni... [[Dr. Völner Pál nemet int.]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót a Magyarországi nemzetiségek bizottsága által felkért szószólónak, Kissné Köles Erika asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Spoštovani Predsednik, spoštovane gospe Poslanke in gospodje Poslanci, cenjeni Zbor!Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Urak! Tisztelt Képviselő Hölgy! Tisztelt Ház! Az Országgyűlés Magyarországi nemzetiségek bizottsága a Magyarország Kormánya által T/714. számon benyújtott törvényjavaslatot megtárgyalta. A bizottság tagjai a részletes vitában kialakították bizottsági véleményüket, hiszen a választási rendszer tagjaiként a nemzetiségi közösségekhez tartozó választópolgárok is aktívan részt vesznek a demokratikus közvélemény kialakításában. A bizottság a 2018. július 9-i ülésén folytatta le a törvényjavaslat részletes vitáját, amelynek során további módosításra irányuló szándékot fogalmazott meg. A bizottság a törvényjavaslat 54. §-át egy új (2) bekezdéssel javasolta kiegészíteni az alábbiak szerint: „A 141. § (2) bekezdése szerinti regisztrációs kampány időszaka a választás kitűzésének napjától a szavazás napját megelőző 49. napig tart.” Továbbá a bizottság a törvényjavaslatot egy 55. §-sal javasolta kiegészíteni az alábbiak szerint: „A választási eljárásról szóló törvény 141. §-a helyébe a következő rendelkezés lépne: (1) Kampánytevékenység a kampányeszközök kampányidőszakban történő felhasználása és minden egyéb kampányidőszakban folytatott tevékenység a választói akarat befolyásolása vagy ennek megkísérlése céljából. (2) Az országos nemzetiségi önkormányzat a nemzetiségi választópolgárként történő nyilvántartásba vétel népszerűsítése céljából az (1) bekezdés szerinti kampánytevékenységet folytathat [[a továbbiakban: regisztrációs kampány néven]] bekezdéssel javasolta kiegészíteni az alábbiak szerint: „A 141. § (2) bekezdése szerinti regisztrációs kampány időszaka a választás kitűzésének napjától a szavazás napját megelőző 49. napig tart.” Továbbá a bizottság a törvényjavaslatot egy 55. §-sal javasolta kiegészíteni az alábbiak szerint: „A választási eljárásról szóló törvény 141. §-a helyébe a következő rendelkezés lépne: (1) Kampánytevékenység a kampányeszközök kampányidőszakban történő felhasználása és minden egyéb kampányidőszakban folytatott tevékenység a választói akarat befolyásolása vagy ennek megkísérlése céljából. (2) Az országos nemzetiségi önkormányzat a nemzetiségi választópolgárként történő nyilvántartásba vétel népszerűsítése céljából az (1) bekezdés szerinti kampánytevékenységet folytathat (a továbbiakban: regisztrációs kampány néven).” A bizottság a részletes vita során a törvényjavaslat 82. §-át is javasolta módosítani az alábbiak szerint. A választási eljárásról szóló törvény 255. §-á-nak helyébe a következő rendelkezés lépne: „(3) A Nemzeti Választási Iroda a) a választás kitűzését követő három munkanapon belül és az ajánlóív átadásával egyidejűleg, b) a jelölő szervezet kérésére a szavazást megelőző harmincnyolcadik és tizenharmadik napon a 89. § (1) bekezdése szerint az adatai kiadását megtiltó választópolgárok adatainak kivételével] ingyenesen átadja a jelölő szervezetként jogerősen nyilvántartásba vett országos nemzetiségi önkormányzat számára a központi névjegyzékben az országgyűlési képviselők választására is kiterjedő hatállyal a nemzetiségi választópolgárként szereplő választópolgárok nevét és lakcímét. [[19.50]] (4) A (3) bekezdés a) pontja szerinti adatszolgáltatás adatait kizárólag a regisztrációs kampány és az ajánlások gyűjtése, a (3) bekezdés b) pontja szerinti adatszolgáltatás adatait kizárólag közvetlen politikai kampány céljára lehet felhasználni. Az adatszolgáltatás adatainak kezelésére a 155. §-ban és a 218. § (2) bekezdés d) pontjában foglalt rendelkezéseket is alkalmazni kell.” A bizottság az országgyűlési képviselők választása kampányköltségeinek átláthatóvá tételéről szóló 2013. évi LXXXVII. törvény 1. mellékletét a következő g) ponttal javasolta kiegészíteni. Az országgyűlési képviselők általános választásán nemzetiségi listát állító országos nemzetiségi önkormányzatok támogatása összegét a következő eljárás szerint kell kiosztani. „Az országos nemzetiségi önkormányzat a 4. § (1) bekezdésében meghatározott támogatás terhére a választási eljárásról szóló törvény szerinti regisztrációs kampány céljára előlegre jogosult. Az előleg összege az előző általános országgyűlési választásokon 4. § (1) bekezdése alapján folyósított, az országos nemzetiségi önkormányzatokra jutó támogatás másodlagos összegével egyenlő. Az előleget a választás kitűzését követő három munkanapon belül kell az országos nemzetiségi önkormányzat számlájára átutalni.” A megfogalmazott bizottsági módosító javaslatok hátterében az elmúlt két parlamenti választásnak a nemzetiségeket lényegesen érintő tapasztalatai állnak. A bizottság javaslata értelmében a választási eljárásról szóló törvénybe új fogalomként kerülnek bevezetésre a regisztrációs kampány és a regisztrációs kampányidőszak fogalmak. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága kéri, hogy az Országgyűlésben szavazati joggal is rendelkező képviselő hölgyek és urak a Magyarországi nemzetiségek bizottsága javaslatával értsenek egyet, azt lehetőség szerint támogatni szíveskedjenek. Hvala za pozornost. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen a Nemzetiségek bizottsága által felkért szószólónak, Kissné Köles Erika asszonynak.Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. Az előre bejelentett felszólaló nincsen jelen, ezért megadom a szót Molnár Zsolt képviselő úrnak, MSZP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Elsőként az előterjesztőkhöz, a kezdeményezőkhöz szólok, azt is mondanám nekik, hogy semmit sem tanultak, és semmit sem felejtettek az elmúlt választások lebonyolításával kapcsolatosan. Azok a magasztos célok, amikről egyébként nagyon helyesen beszélt az előterjesztő képviseletében képviselőtársam, ami a kamupártok megszüntetéséről, a transzparenciáról, az átláthatóságról, a választások tisztességes lebonyolításáról szól, no, ezek látszanak legkevésbé ebben a javaslatban. De talán nem az a legnagyobb baj, ami benne van, hanem ami nincsen az önök javaslatában, ezért nem is tehetnek mást, mint hogy holnap visszavonják ezt a javaslatot, hogy kezdjük újra többpárti egyeztetéssel, szakértők bevonásával, civilek véleményének figyelembevételével, azokkal az európai uniós ajánlásokkal, amelyek kijelölik egy fair választás kereteit. Három alapvető elem hiányzik ebből. Az első rögtön a kamupártok elleni küzdelemnek talán a legfontosabb intézménye, ami nem más, mint a többes ajánlás megszüntetése. Amíg a többes ajánlás működik, addig tapasztalhatjuk, hogy Zuglóban és országszerte több nyomozás van folyamatban, ahol az látszik, hogy egyszerűen átmásolták az íveket, az ajánlási íveket, felhasználják mások adatait, majd jóval az országgyűlési vagy az önkormányzati választásokat követően, évek múltán egy nyomozásnak vagy van, de leginkább nincsen eredménye. Ezért a többes ajánlás intézménye elfogadhatatlan, meg kell szüntetni. Csak látszatra demokratikus, ahogy egy választópolgár egy pártra szavazhat a titkos választások során, úgy az lenne a helyes, hogyha mindenki mérlegeli, és dönt, hogy kit ajánl. A másik nagyon fontos intézmény, amit mindenféleképpen meg kell szüntetni, az az önkormányzati és állami cégek vagy maguknak az önkormányzatoknak és az államnak a kampányban különböző technikákkal, akár bújtatott technikákkal folytatott kampányolása közérdekű üzenetekkel, közérdekű hirdetésekkel. Ez nem szól másról, mint a Fidesznek és a kormánypropagandának a választásokba való becsempészéséről. Egy fair eljárási törvény ezeket tiltaná, ezekről egy szó sincsen érdemben a törvényben. Ez a második súlyos hiányossága ennek a törvényjavaslatnak. A harmadik, amiről önök sokat beszélnek, a levélszavazás intézménye, ami nem szól másról, mint hogy még több fideszes szavazat érkezhessen különböző kétes módon. Ugye, most már a Nemzeti Választási Iroda válaszborítékját sem kell alkalmazni. Egy kicsit sérült jelentsen ez bármit válaszboríték, ami csak egy kicsit van felnyitva, az még érvényes lehet. Tehát érezhető az a kényszeres törekvés, hogy mentsük meg a levélszavazatok nagy tömegét, még akkor sem érvénytelenek ezek, ha nem tudjuk, hogy a regisztráció során pontosan kik azok, akik szavazhatnak, hiszen az önök javaslatában automatikus regisztráció szerepel. Nem szól ez másról, mint hogy akár a holt lelkek is szavazhassanak a Fidesz részére, számára. Nem jó ez a szabályozás így, túlságosan megengedő. Még a jelenlegi garanciákat sem tartalmazza, de a legnagyobb probléma, hogy a levélszavazás intézményét nem terjeszti ki valamennyi olyan honfitársunk számára, akik a választás napján külföldön tartózkodnak. Ezzel sérül az esélyegyenlőség elve, sérül az a teljesen logikus elv, hogy mindenki, aki a választás napján nincsen belföldön, az levélszavazattal, garanciális elemekkel természetesen, leadhatná a szavazatát. Ők láthatóan tartanak attól a sok százezer honfitársunktól, akik egyébként magyar állampolgárnak születtek, vagy van belföldi lakcímük, és egyébként leadhatnák a szavazatukat akár levélszavazás útján. Az a cél, hogy ők lehetőség szerint ne szavazzanak, vagy órákat álljanak sorba konzulátusokon, vagy hosszú órákat vagy napokat utazzanak a legközelebbi szavazási lehetőség elérése érdekében. Ezért nem alkalmas azoknak a céloknak a véghezvitelére, amelyeket egyébként önök jelöltek ki nagyon magasztos elvek alapján. Vissza kell vonni ezt a javaslatot. Azt már csak fájdalmasan jegyzem meg, hogy az Igazságügyi bizottság nem vette tárgysorozatba, nem támogatta azt a szocialista javaslatot, amely legalább ezeket a legalapvetőbb kérdéseket orvosolta volna, hanem azt gondolja, hogy szemet lehet hunyni a többes ajánlás fölött. Szemet lehet hunyni a levélszavazás aránytalansága, diszkriminatív jellege fölött, és nyilván talán az önök számára legfontosabb, ha már a választóktól nem érkezik a felmentő sereg, akkor majd az önkormányzat, majd a magyar állam kisegíti fizetett hirdetéssel, közérdekű hirdetéssel, céges hirdetéssel, azoknak a kormányzati propagandaelemeknek a választási törvény alapján való igénybevételével, amit ilyen értelemben nem zár ki az önök törvényjavaslata. Hogyha ezt korlátoznánk, akkor legalább az esélyegyenlőségnek a látszata vagy az elméleti lehetősége érvényesülne. Ezért tisztelettel azt kérem az előterjesztőtől vagy a jelen lévő képviselőjétől, vagy az összegző módosító előterjesztőjétől, aki nincs könnyű helyzetben, de legalább fontolják meg, hogy nem lennee helyes visszavonni ezt a javaslatot, és szeptember-október hónapban ezeket a problémákat orvosolni, egy sokkal demokratikusabb, sokkal szélesebb konszenzuson alapuló javaslattal megjelenni az Országgyűlés előtt. Mert így most azt a következtetést kell levonjuk, hogy nem számít más, csak a Fidesz pártérdeke, ez pedig nem az ország érdeke. Köszönöm a szót, elnök úr.
Köszönöm, Molnár Zsolt képviselő úr. Megadom a szót Varga-Damm Andreának, a Jobbik képviselő asszonyának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Hát, sajnos csak hat fideszes képviselő ül köztük két államtitkár a teremben, holott azt hinné mindenki, hogy ha már a Fidesznek van a választási eljárásról törvénye, és a Fidesz kívánja a saját maga választási eljárási törvényét módosítani, akkor legalább a képviselői is veszik a fáradságot, és itt vannak demonstratíve legalább az ülésteremben, és megpróbálják megvédeni való igaz a védhetetlent. A Fidesz 2010-ben az elnyert kétharmadával mindjárt úgy érezte, hogy egy olyan választási törvényt kell alkotnia, amely hosszú időre biztosítja számára azt a lehetőséget, hogy egyrészről, ha megnyeri a választásokat, akkor túlnyerje magát, másrészről pedig mindenfajta eszközzel nehezítse a mindenkori ellenzék választási eljárásban való részvételét. [[20.00]] Arról most nem beszélnék, hogy a komplett önkormányzati rendszert felhasználja folyamatosan, minden választáson arra, hogy hivatalnokok és az azokat körülvevő személyek segítsék őt a választásban, mert hiszen ez alapvetően morális kérdés lenne, bár az is igaz, hogy ebben a viszonyrendszerben moralitásról eléggé nehéz már beszélni. Amikor a választásokat követően itt a Házban, a parlament alakuló ülésén az Országos Választási Bizottság és az Országos Választási Iroda elnökei részletesen és hosszan sorolták azokat a problémáit a választási törvénynek, amelyek bizony ebben a tevékenységükben meglehetősen sok nehézséget okoztak, ami miatt folyamatosan bizottsági állásfoglalásokat kellett kérni, és amelyekben bizony nagyon sokszor nem volt mód olyan állásfoglalásokat kapni, amelyek iránymutatóak lehetnének, tekintettel arra, hogy a választási eljárásról szóló törvény rengeteg rendelkezése alkalmazhatatlan vagy értelmezhetetlen volt. Úgy gondoltuk, amikor ez az alakuló ülés lezajlott, és hogy őszinte legyek, én magam is úgy éreztem, hogy jaj, de jó, új képviselőként esetleg egy hétpárti konszenzuson alapuló választásieljárásitörvény-módosítás érkezik a Házba, hiszen hogyha e két személy akik, mindenképpen azt lehet mondani, a Fidesz-kormány kedvezményezettjei, és nagy megbecsülés övezi őket ilyen részletesen és alaposan mutatja be azokat a problémákat, amelyek a törvényből erednek, hát akkor majd itt az idő, és vélhetően kapunk egy nagyon-nagyon jó választásitörvény-módosítást. Ehhez képest kaptuk ezt, ami igazából alapvetően, én úgy ítélem meg, nagyon kevés jogintézményt tesz a helyére, és próbálja tényleg alkalmazhatóbbá tenni ezt a törvényt, de a nagyobb része tulajdonképpen pont ugyanazt a jelenséget mutatja, amelyet már eddig is, hogy a Fidesznek legyen egy saját választási törvénye. A fellebbezési határidők leszűkítése, mindazoknak az abszolút alkotmányellenes vagy alaptörvény-ellenes, az egyenlő elbánás elvét sértő rendelkezések megmaradása, amiről ebben a Házban már számtalanszor, pár perccel előttem Molnár Zsolt képviselő úr is beszélt, a külföldön élő magyarok levélszavazásának nem általánosan lehetővé tétele, ez az óriási különbségtétel, ami egyik és másik polgárunkat egymáshoz képest megkülönbözteti. [[Az elnöki széket Sneider Tamás, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Amikor a választási törvényről beszélgetünk, egyszerűen nincs olyan pillanat, hogy ne jussanak eszembe Mikola István szavai, akinek és tulajdonképpen az egész Fidesz hozzáállása a határon túl élő magyarokhoz az volt, és azt gondolom, önök a mai napig is csak felhasználják e honfitársainkat a saját politikai hatalmuk megtartására, amikor azt mondta, hogy ha a határon túlon rekedt honfitársainknak magyar állampolgársága lesz, akkor akár húsz évig fog a Fidesz kormányozni, hiszen ezt biztosítani fogják ők. Hát, ez a választási törvény egyébként mindent meg is ad ehhez. Én sajnálom a leginkább, hogy ezeket a nagyszerű magyar embereket, akik a történelem szörnyű eseménye miatt határon túl ragadtak, gyakorlatilag a Fidesz-kormány erre használja fel. Sajnos még nem látják, hogy mindez csak egy szemfényvesztésnek a rendszere. Nagyon sajnálom azt, hogy mindazt, amiket a Választási Iroda és a Választási Bizottság elnöke problémaként megfogalmazott, ezzel a javaslattal nem oldották fel. Úgy gondolom, és én azt kérem a tisztelt beterjesztőtől vagy előterjesztőtől, csatlakozva Molnár Zsolt képviselő úr előbb elmondott szavaihoz, hogy tényleg az lenne a legjobb, hogyha ezt a javaslatot visszavonnák, mert ez a javaslat nem alkalmas arra, amire az indoklás szánja. Van egy nagyon kedves, nagyon finom mondás, ami azt mondja, hogy a hibáink az a trágya, amely által szárba szökkennek lelkünk virágai, tehát a hibáink is virágot teremtenek. És hogyha a hibáink virágot teremtenek, akkor önök is beláthatják, hogy ez a választásitörvény-javaslat hibákat hibákra halmoz, és ezt a javaslatot nem lehet fenntartani úgy, hogy azt mutatja a népnek a Fidesz-kormány, hogy ez a választásieljárásitörvény-módosítás az igazságosságot és a választások tisztaságát szolgálná. Én azt gondolom, tisztelt fideszes, KDNP-s képviselőtársak, hogy az mindig az emberi nagyságot mutatja, ha valaki képes felismerni azt, hogy valami, amit tett, nem tudja a szép és nemes célt elérni. Mert azt meg engedjék meg nekünk, hogy próbáljuk azt feltételezni, hogy hátha még van önökben szép és nemes cél is, nem csak az, hogy az ország polgárait, a parlamentet és egyáltalán minden demokratikus jogintézményt csak a hatalom megtartására használjanak. Én mindig abban vagyok érdekelt, és abban reménykedem, hogy a tisztesség és a jóérzés, az minden, de minden problémát fel tud oldani, és minden nézeteltérést el tud simítani. A Jobbik képviselőcsoportja nem tudott ehhez a jogszabályhoz semmilyen módon hozzájárulni, és azt nagyon sajnálom, hogy Bajkai képviselőtársam, aki ismertette a Törvényalkotási bizottságban történteket, azt elmulasztotta elmondani, hogy a Jobbik bizottsági képviselői nem nyomtak gombot, nem szavaztak. Ez azt jelenti, hogy a Jobbik képviselői nem gondolják úgy, hogy ehhez a törvényhez nekik mint képviselőknek közük van, egy ilyen javaslattal még úgy sem lehet azonosulni, hogy egyáltalán véleményt nyilvánítunk róla. Úgyhogy nagy tisztelettel kérem az előterjesztőt és kérem a kormánypárti képviselőket, tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy ezt a javaslatot visszavonják. Köszönöm szépen a szót.
Köszöntöm képviselőtársaimat. Köszönjük, képviselő asszony. Most független képviselőként Bősz Anett képviselő asszony kapja meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Hazánkban a szavazati jog gyakorlása tekintetében jelenleg léteznek elsődleges és másodlagos állampolgárok. Az, hogy a választási törvény különbséget tesz határon túli és külföldön élő magyarok szavazati jogának gyakorlásában, sérti az egyenlő bánásmód elvét. Míg a határon túli szavazatok levélben való leadása ráadásul súlyos visszaélésekre is lehetőséget ad, addig a külföldön dolgozó magyarok szavazatának leadása súlyosan akadályoztatva van. Ismerjük a kígyózó londoni sorokról készült képeket, amely sorok többórás várakozásra kényszerítették honfitársainkat, de ismerünk olyan történeteket is, hogy valaki azért döntött úgy, hogy inkább nem adja le szavazatát, mert 800 dollárjába került volna az, hogy eljusson a legközelebbi konzulátusra. Tisztelt Képviselőtársaim! Ez a képtelen helyzet az egységesen elérhető e-szavazáson keresztül megoldható volna. Kérem önöket, tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy a magyar állampolgárok jogaikban [[Az elnök csenget.]] egyenlők legyenek. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönjük. Kérdezem képviselőtársaimat, kíváne valaki hozzászólni a vitához. [[Senki nem jelentkezik.]] Nem látok jelentkezőt, így a vitát lezárom.Megkérdezem Bajkai István képviselő urat, kíváne hozzászólni előterjesztőként. [[Dr. Bajkai István jelzésére:]] Igen, jelzi. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Részben azért is igyekszem rövid lenni, hisz ezt a vitát tulajdonképpen már itt, ebben a teremben is lefolytattuk, és részben lefolytattuk a bizottsági ülések során is, tehát bizonyos szempontból bizonyos ismétlődő kérdéseket szerintem fölösleges, vagy ha nem is fölösleges, de mindenki által ismert módon már megválaszoltunk. Elsőként talán annyiban szeretnék csak észrevételt tenni, és nem ellenvéleményt megfogalmazni a Magyarországi nemzetiségek bizottsága által megfogalmazottakra, hogy az ülésen részt vettem köszönöm a meghívást , és ott kifejtettük az előterjesztői álláspontot, illetve kifejtettük a véleményünket a bizottság által megfogalmazottakra. Ritter Imre elnök úrral ha nem is abban maradtunk, de az került kifejezésre a bizottság ülésén, hogy az ottani felvetések érintenek elvi és technikai jellegű kérdéseket, tehát érintenek a választási eljárás alapelveit is érintő kérdéseket, nyilván ez alapvető megfontolást igényel, és vannak olyan kérdések, amelyek nem alapelvi szinten vagy nem alapelveket érintő kérdéseket taglalnak. Ezért abban maradtunk, vagy azt fejeztük ki kölcsönösen egymásnak, hogy erre a kérdésre, a felvetésekre még vissza fogunk térni, és nyitottak vagyunk a megtárgyalására. Ezt csak szeretném jelezni a szószóló asszonynak is. Három kérdés körül forogtak valójában itt az ellenzék soraiból megfogalmazottak. A többes ajánlás kapcsán szintén lefolytattunk egy elég részletes vitát, tehát azt gondolom, az lehet egy, az Alaptörvény által alkotmányos jogunk, hogy egy választópolgár több, választáson induló pártot ajánl, ez önmagában nem jogellenes, nem alaptörvény-ellenes, és nem is érinti a választás tisztaságát. Az, hogy ezzel kapcsolatban gyanú merül fel, vagy gyanú van azzal kapcsolatban, hogy valakik visszaéltek, ha összehasonlítjuk, hogy hány ajánlás történt országosan, akkor ez nem minősíthető sem tömegesnek, sem a választás tisztaságát ez nem befolyásolta. [[20.10]] Csak röviden, zárójelben megjegyzem, hogy részben a mindenki által ismert átszavazásokból is az bizonyosodott be, hogy egy választópolgár adott esetben több politikai irányzatot is el tud képzelni, nem is beszélve arról, hogy az ajánlások időpontjában még a választási kampány végét is sokan megvárják, és annak függvényében döntenek. Tehát ezt nem tartjuk sem a választási eljárás filozófiájával ellentétesnek, és nem tartjuk semmi módon alkotmányellenesnek. Én azt gondolom, hogy ez egy, a választópolgárok számára biztosított jog, amivel megfelelően éltek, és egyébként a folyamatban lévő eljárások nem érintették a választási eljárás teljességét vagy annak a tisztaságát, vagy abban a választópolgárok akaratának a kifejezésre juttatását. Nyilvánvalóan, ha visszaélés történt, akkor a jogalkalmazó szerveknek a törvény határozottságával és erejével el kell járnia, de ez önmagában ennek az intézménynek a megszüntetését vagy módosítását nem indokolja. A levélszavazás kapcsán szintén egy hosszas vita folyt. Államtitkár úr az éjszakába nyúló vita során is kifejtette a homogenitás elvének a kifejezésre juttatását, ezt nem szeretném megismételni, de úgy látom, az ellenzéki sorokban itt helyet foglalók véleményéből vagy a felszólalók kapcsán, hogy e bizonyos alapelvi homogenitás elvéből származó alapelvi rendelkezéseknek a törvényi megvalósulását vagy nem ismerik, vagy nem fogadják el. Mindenesetre ez a ma hatályos jogszabályi rendelkezések között is egyértelműen szerepel, és ezt egyébként az itt induló baloldali és ellenzéki sorokban ülők is elfogadták, és ennek megfelelően a választási eljárás keretében vettek részt a választásokon. Az, hogy ezt valaki utólag úgymond vitatja, vagy meghatározott párthoz csoportosítva tartozónak érzi, azzal szerintem részben saját magukról állítanak ki egyfajta bizonyítványt. De azt a kifejezést azért vissza kell utasítanom, még ha nem is vagyok a külhonban élő magyarság képviselője, de mégiscsak valahogy úgy érzem, hogy vissza kell utasítanom azt, hogy az ő szavazatuknak a minősítését ebben a parlamentben elvégezzük. Talán éppen Varga-Damm Andrea képviselő értékelte azt, hogy a külföldiek szavazatainak úgymond a megvásárlása, vagy az ő szavazatuknak a lehetővé tétele bármifajta érdeksérelmet jelentene a magyarság számára. Én ezt sokkal inkább kifejezőnek érzem, hogy együvé tartozunk, ahogy ez egyébként a választási eljárásban, sőt az alkotmányunkban is szerepel; érdemes tanulmányozni az Alaptörvényünket, és érdemes tanulmányozni a történelmünket is. Talán éppen az a párt, amelyik saját magát valamikor de azóta már sajnos sokat változtak az idők nemzeti radikális pártnak mondta, nyilvánvalóan ez a kifejezés, hogy a külföldön élők és ettől a hazától elszakítottak részére biztosított választójog érdeksérelmet, egyáltalán sérelmet jelentene, ez szerintem őket sérti a legjobban, és azt gondolom, hogy tulajdonképpen nem megengedhető kifejezés velük kapcsolatban ezt egyáltalán használni. A homogenitás elve kapcsán csak zárójelben szeretném megjegyezni lehet, hogy államtitkár úr ezt még részletesebben kifejtette a korábbi, éjszakába nyúló vita során , hogy ha ezt az intézményt, ennek az érvényesülését vizsgáljuk, akkor a nemzetközi, európai vagy éppen a tengerentúli összehasonlítást vagy jogi helyzetet elemezve, Magyarország rendkívül széles módon biztosítja a választópolgárok részvételét a választási eljárásban, az akaratuk kinyilvánításában, és ezt tükrözi vagy ezt teszi lehetővé az úgynevezett levélszavazás módja. Ha valaki elemzi a nyugat-európai országok gyakorlatát, vagy elemzi éppen a tengerentúli országok gyakorlatát, akkor azt kell hogy mondja, hogy Magyarország az egyik legjobb módon és legerősebb, leghatékonyabb módon biztosítja a külföldön élők vagy a külföldön dolgozók választójogának az érvényesülését, az ezzel a joggal való élését. Aki ezt tagadja, annak valószínűleg nincs összehasonlító elemzése más országok választási gyakorlatával. Tulajdonképpen még elhangzottak a levélszavazásokkal kapcsolatos visszaélések, bár csak félmondat erejéig. Azt szeretném mondani, hogy ilyen típusú eljárásról, ilyen típusú gyanúról nincsen, nekem személy szerint nincsen tudomásom, hogy ilyen ügyben vizsgálódás folyna, vagy egyetlenegy ahogy ezt a kifejezést használták, a holt lelkek irodalmi megfogalmazását használták nem létező vagy már elhunyt személy szavazata érkezett volna és ezt elbírálták volna. Ilyen típusú eljárás nincs, ilyen típusú gyanút lehet, hogy önök megfogalmaztak, egyetlenegy ilyen adat nem áll rendelkezésre a jogalkalmazók számára. Ezt inkább csak a magam részéről egy rosszízű felvetésnek tartom, és azt tudom mondani, hogy amennyiben ilyen irányú jogsértésről van bárkinek tudomása, természetesen jogában áll a megfelelő jogorvoslat igénybevétele. Azt kell mondjam, hogy összességében a választási eljárásról szóló mostani törvényjavaslat és módosítás a jobbítás szándékával született. Talán az is elhangzott itt a vitában az MSZP felszólalója részéről, hogy ő valójában hiányol a törvényből bizonyos megfogalmazásokat. Én azt tudom mondani, hogy viszont amit megfogalmaz a törvény, amit alkalmazni kíván, ami a javaslatban szerepel, az előrelépés. Igaz ez a kamupártok vonatkozásában a felelősség megteremtése oldaláról, igaz a levélszavazás útján történő választói akarat kifejezésre juttatása pontosításának a formai kellékeire, ez mind-mind előrelépés a korábbi szabályozáshoz képest. És ahogy a rómaiak is mondták, a fontolva haladás egy jó út, és mi fontolva haladunk, ezért próbáljuk, és ezért javasoljuk a törvény megfelelő pontosítását és módosítását, ezáltal még jobbá tesszük a választási rendszerünket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most soron következik a Magyarország 2019. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/629. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlament informatikai hálózatán elérhetők. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Hadházy Sándor képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A Törvényalkotási bizottság 2018. július 12-i ülésén megvitatta a T/629. számú, a Magyarország 2019. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló törvényjavaslatot. A háttéranyagot a Gazdasági bizottság által jóváhagyott, részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslat és a TAB által javasolt módosítási szándékok képezték. A vita során a képviselői javadalmazással kapcsolatban, illetve a Magyar Tudományos Akadémiát érintő törvénymódosítással kapcsolatban alakult ki érdemi vita. A Jobbik, az MSZP és más pártok egy közös javaslatot igyekeztek megfogalmazni, éppen ezért a bizottság elnöke lehetőséget biztosított arra, hogy ezt nyugodt szívvel, pontosan megfogalmazzák, ezért 30 perces tárgyalási szünet elrendelésére került sor. Ezt követően az ellenzéki pártok, nevezett ellenzéki pártok képviselői megfogalmazták azt a javaslatot, amely a képviselői javadalmazással, illetve a parlamenti frakciók támogatásával, finanszírozásával foglalkozott. A kormánypártok ezt a módosító javaslatot befogadták, támogatták, és ez alapján kialakult egy széles körű támogatás ebben a tárgykörben. Ezt követően a Törvényalkotási bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 1 nem szavazat, valamint 10 tartózkodás mellett az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést elfogadta. Kérem a tisztelt Házat, támogassa a javaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, Banai Péter Benő államtitkár urat, hogy kíváne most hozzászólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. A kijelölt Költségvetési bizottság nem állított előadót, így megadom a szót a Magyarországi nemzetiségek bizottsága által felkért szószólónak, Varga Szimeon úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Уважаеми господин Председател, Уважаеми Народно Събрание! Позволете ми да ви поздравя от името на Малцинствената комисия и от моето име. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A Magyarországi nemzetiségek bizottsága és a magam nevében tisztelettel köszöntöm önöket. Mint a Magyarországi nemzetiségek bizottsága által felkért szószóló tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága a 2019. évi központi költségvetés megalapozásáról szóló T/629. számú törvényjavaslat részletes vitáját a 2018. július 1-jei bizottsági ülésén a házszabályi rendelkezéseknek megfelelően lefolytatta. A bizottság a törvényjavaslathoz benyújtott módosító javaslatokról nem foglalt állást, és további módosításra irányuló szándékot sem fogalmazott meg. [[20.20]] Tekintettel arra, hogy az Áht. egységesen kezeli a helyi, illetve a nemzetiségi önkormányzatokat, továbbra is fontosnak tartjuk, hogy a nemzetiségi önkormányzatok azon ingatlanjai, amelyek közfeladat ellátására szolgálnak és vagyonkezelésbe kerültek mint stratégiai ingatlanok , tulajdonba kerüljenek. Ezáltal a nemzetiségi önkormányzatok a tulajdonba kapott ingatlanok vagyonkezelési díját az intézményeik működésére tudnák fordítani és növelnék értékét beruházásaik útján. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A Magyarországi nemzetiségek bizottsága részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatot nem nyújtott be, így a törvényjavaslat részletes vitáját 2018. július 4-én lezárta. A bizottság a benyújtott törvényjavaslatot elfogadásra javasolja az Országgyűlésnek. Köszönöm a figyelmüket. Благодаря за вашето внимание!
Köszönjük szépen, szószóló úr. Kérdezem Varga-Damm Andrea képviselő asszonyt, hogy előzőnél nyomta meg ugye a gombot. [[Dr. Varga-Damm Andrea jelzi, hogy nem kíván szólni.]] Jó, akkor ki is lehet nyomni nyugodtan, és akkor egyszerűbb lesz a táblázat. Köszönöm.Most megadom a szót Ungár Péter képviselő úrnak, az LMP részéről.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Ebben az összegzőben azt szoktuk mondani az éj leple alatt csempésztek be olyan dolgokat, amiket amúgy nem akartak volna megtárgyalni, vagy hogy nagy nyilvánosságot kapjon. Úgy gondolom, hogy most az „éj leple” a szó átvitt meg nem annyira átvitt értelmében is helytálló. Itt két dologra térnék ki, ami megjelenik ebben az összegzőben, ami amúgy olyan, amiről nem szeret a kormány nyíltan beszélni vagy nem szeret sokat beszélni. Az egyik és legfontosabb az, hogy a költségvetésben az egyik alapvető kritérium, amire mindig kitér, amire mindig hivatkoznak, amivel az Európai Unió felé is mindig érvelnek, hogy a költségvetési hiány 3 százalék alatt van, a költségvetési hiány benne van abban a pár százalékban, amit az Európai Unió még engedélyez. Ez azért van, mert például az Eximbank adósságát nem számolják bele, míg a régió többi országában a hasonló, export-importra szerveződött bankok adósságát beleszámolják. Ebben itt van az, hogy az Eximbanknak az adósságbesorolása úgy van, úgy mókolják meg, hogy amit az Eximbank termel hiányt, azt nem számolják hozzá az államadóssághoz. A kérdésem, ami valószínűleg nem fog választ kapni, mert sem olyan sokan nincsenek itt, sem ez nem az a műfaj, az az, hogy ha ez nem közpénz, akkor ez mi. Tehát ha ez nem része a magyar államháztartásnak, ha ez nem része annak, hogy Magyarország adóssága nő, ha ez a full állami tulajdonban lévő bank hiányt termel, akkor mi része a magyar államadósságnak? Miért van az, hogy a V4-es régióban, szinte az összes többi V4-es országban az ilyen export-import bankoknak a hiánya beleszámít az adósságba, és itt ez miért nem történik meg? Én tudom, hogy ebben az országban meg az önök kormányának nagyon fontos az, hogy a Fülöp-szigeteken műtavakat építsünk, illetve egyéb módon ez a bank részt vegyen a magyar külgazdaságban, de az a kérdésem, ha ez a bank olyan jól működik, és ha a magyar külgazdaság annyira nagyon sikeres, akkor miért nem termel nyereséget ez a bank, akkor miért nem sokkal inkább a nyereségével tud az államháztartási hiányhoz hozzájárulni. De ez csak az egyik fő pont, ami itt az éj leple alatt a költségvetésben szóba kerül. Van egy másik. Hosszan tartó és több pártot átívelő itt gondolok a jobbikos kollégákra is meg képviselőtársamra, aki rengeteg munkát végzett ez ügyben, Demeter Mártára a letelepedési kötvények ügye. Itt van az, és ez alapvetően jó dolog, hogy leállítják, vagy úgy tűnik megpróbálok softan fogalmazni , leáll a letelepedésikötvény-üzlet. Ez egy jó dolog, ismételten, nagyon örülünk, hogy a kormány belátta azt, hogy ez a magyar embereknek nem érdekük, és hiányt termel a magyar költségvetésben úgy, hogy ellenőrizetlen, sokszor terrorista jellegű embereket hoznak be Magyarország védelme jelszóval, de ugye csak jelezni szeretném itt is , az a 18 milliárd veszteség, amit ez a letelepedésikötvény-intézmény már megtermelt, és nem tudjuk, pontosan kiknek a személyes hasznán termelte meg ezt a 18 milliárdot, a mai napig nem tudjuk, hogy hova ment, illetve semmilyen politikai felelősségvállalás nem született az ügyben… [[Jelzésre:]] Sajnos van időm, úgyhogy még tudom mondani, képviselő úr. Tehát semmilyen politikai felelősségvállalás nem született a tekintetben, hogy ez a 18 milliárd közpénz milyen kétes biztonságú emberek miatt miért jöhetett be Magyarországra. Úgyhogy még azt akartam elmondani, hogy én nagyon köszönöm és örülök, hogy ez most kivezetésre kerül, ebben az összegzőben tudjuk ezt megvitatni, de akkor én örülnék, ha államtitkár úr vagy valaki válaszolna, hogy a kormány mégis miért gondolta meg magát, hogy most már nem szolgálja ez Magyarország biztonságát, illetve ha beismerte ezt a politikai hibát, akkor ez a 18 milliárd forint közpénz, ami itt elvétetett, erre milyen politikai felelőst találtak, és annak milyen politikai felelőssége volt. Köszönöm szépen.
Köszönjük, képviselő úr. Kérdezem, hogy kíváne még valaki hozzászólni a vitához. [[Nem érkezik jelzés.]] Nem látok jelentkezőt. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne hozzászólni. [[Banai Péter Benő: Igen.]] Államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy először is azon optimista véleményemnek adjak hangot, hogy meglátásom szerint a benyújtott indítvány legtöbb eleme kapcsán talán konszenzus fogalmazható meg, hiszen 42 törvény módosításáról szól az indítvány, amelyek közvetlenül, illetve közvetve kapcsolódnak a jövő évi költségvetésitörvény-javaslat végrehajtásához. Ezen számos rendelkezés közül csak néhányat emeltek ki a tisztelt képviselők, és azt gondolom, hogy azért összességében elmondható, hogy mindazok a gazdaságpolitikai célok, amit a kormány megfogalmazott a jövő évi költségvetésitörvény-javaslatban, elérhetők a benyújtott, költségvetést megalapozó indítvánnyal.Két konkrét fölvetés volt Ungár Péter képviselő úr részéről, aki úgy fogalmazott, hogy az éj leple alatt fogalmazta meg az indítványait elrejtve a kormány a 2019-es költségvetést megalapozó törvényjavaslatban, nevezetesen nem szóltunk az Eximbankot érintő változásokról. Akkor tisztelettel azt kérem, hogy nézzék meg az előterjesztői expozét, nézzék meg, hogy a részletes vita folyamatában milyen indoklásokat adtunk. A benyújtáskor az expozéban én magam mondtam el, hogy miről szól az a rendelkezés, ami az Eximbankot érinti, és el kell mondjam, hogy sajnos most a vita végén is csak azt tudom konstatálni, hogy az indítványnak a teljes félreértelmezéséről van szó. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Vagy nem ismeretéről.]] Egyrészről az Eximbank pozíciója a hiányt nem érinti, az államadósságot érinti, és az önök előtt lévő javaslat pont arról szól, hogy az Exim kötelezettséget, államadósságot növelő kezdeményezést csak úgy tehessen, hogy arra vonatkozóan előzetes kormányzati engedéllyel bír. A hatályos jogszabályok alapján ugyanis minden államadósságot növelő tételhez a kormányzat előzetes jóváhagyása szükséges. Tekintettel arra, hogy az Eximbank státuszát illetően egy hosszú vitát folytattunk az Eurostattal, és az Eurostat azt a sajátos döntést hozta meg, hogy az Eximbankot az állam részének tekinti, ezért a kormány olyan indítványt tett az Országgyűlés számára, melynek értelmében az Exim kötelezettségei, amelyek most már az államadósságba számítódnak be, csak úgy valósulhassanak meg, hogy ismétlem ahhoz előzetes kormányzati jóváhagyás kötődik. Annyit hadd említsek meg az Exim ügyei kapcsán, hogy a magyarországi statisztikai szervek a Pénzügyminisztérium, a KSH és a Magyar Nemzeti Bank azt kérte az Eurostattól, hogy egy transzparens eljárást folytasson le minden európai uniós tagállamban a tekintetben, hogy az Eximbankot és az eximjellegű szervezeteket hol sorolják be az állam részeként, és hol tekintik az államon kívüli szervezetnek. Azért az egy elég sajátos dolog, hogy a legtöbb európai uniós országban működik ilyen szervezet, és vannak olyan országok, ahol az eximet az állam részének tekintik, máshol pedig azon kívül van. Tehát ebben egy egyértelmű állásfoglalást és transzparens állásfoglalást kértünk az Eurostattól; ezt nem tette meg, de tudomásul vesszük, és már a mostani statisztikákban is az Exim adóssága az államadósság részét képezi. Ezzel együtt is tudtuk csökkenteni az államadósság-rátát 2016. év végéhez képest a tavalyi év végével, és bízom abban, hogy ezt tudjuk majd folytatni a következő időben is. Ami pedig a letelepedési kötvényeket illeti: többször elmondtuk, hogy 2017. március 31. után már nem lehetett letelepedési kötvény iránti igényt benyújtani. A most önök előtt lévő törvényjavaslat pedig ezen konstrukció végleges kivezetéséről szól. Én nem láttam olyan számításokat, amire képviselő úr hivatkozott, hogy nevezetesen ennek a konstrukciónak az adófizetők lennének a kárvallottjai, nem láttam olyan számítást, amit képviselő úr említett. Azt viszont el tudom mondani, hogy amikor a tisztelt Országgyűlés a letelepedési kötvény bevezetéséről döntött, egy teljesen más gazdasági helyzet volt, mint ami ma jellemzi Magyarországot. [[20.30]] El tudjuk mondani azt, hogy túlzottdeficit-eljárás alatt voltunk. El tudjuk mondani azt, hogy 2012-ben még az Európai Unió egészében is gazdasági visszaesés volt. El tudjuk mondani azt, hogy rendkívül nehéz volt devizaforrásokhoz hozzájutni, és azt mondhatjuk el, hogy ezzel a konstrukcióval Magyarország olyan nemzetközi gyakorlatot követett, amely számos európai országot jellemez, hogy csak a szomszédos Ausztriát példaként említsem. Ma viszont már erre a konstrukcióra azért nincsen szükség, mert kikerültünk a túlzottdeficit-eljárásból, Eximmel vagy anélkül az államadósságot évről évre tudjuk csökkenteni, a devizaadósság részaránya sokkal kisebb, mint néhány évvel ezelőtt hál’ istennek; most azt gondolom, hogy ezt a gazdaságpolitikai lépést is sokan jónak tekinthetik , mind a három nagy hitelminősítőnél befektetésre ajánlott kategóriában vagyunk. Ma már valóban nincsen szükség erre az eszközre, ezért van a tisztelt Országgyűlés előtt lévő javaslatban a konstrukció végleges kivezetéséről szó. Abban bízom tehát, hogy a most szóba nem került intézkedések többségében konszenzus van, és ezek elfogadása szerves egységet fog képezni a jövő évi költségvetésitörvény-javaslattal, ezért tisztelettel megköszönve a törvényjavaslat vitája során elhangzott észrevételeket, véleményeket, a javaslat elfogadását javaslom. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Ezzel mai napirendi pontjaink tárgyalásának a végére értünk. Most napirend utáni felszólalások következnek. Az első napirend utáni felszólalásra jelentkezett Fülöp Erik képviselő úr: „Mikor újítják fel végre a 3502. sz. főút Hajdúnánás-Tiszavasvári közötti szakaszát?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Kedves Képviselőtársaim! Bevallom az igazat, hogy Tiszavasvári polgármestereként engem mindig nagyon bosszantott az, hogy Tiszavasvári szomszédos településének, Hajdúnánásnak a megközelíthetősége szinte lehetetlen Tiszavasvári felől. Ennek én nem látom az okát. Azt gondolom, hogy rendkívül bosszantó, hogy egy megyehatáron lévő útszakasz nemcsak hogy járhatatlan, és ezzel mindennapi bosszúságot okoz az ott haladó autósok számára, hanem balesetveszélyes, sőt megkockáztatom azt is, hogy jó néhány helyen annyira kátyús és annyira járhatatlan az az útszakasz, hogy szinte életveszélyes. Ez azért is rendkívül bosszantó, hiszen Tiszavasvári felől ami egy 13,5 ezres település, egy járásközpont, hat másik településsel alkot egy járást ez az egyetlen észszerű megközelítési útvonala az M3-as autópályának. Nagyon érdekes, hogy jó néhány évvel ezelőtt megtörtént a 3502-es útszakasz egy részének a felújítása, és milyen furcsa és milyen érdekes az a történet, hogy a Debrecen, Hajdúböszörmény, Hajdúdorog és Hajdúnánás közötti útszakasz komplett felújításra kerül, egyedül az a fránya Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei határútszakasz maradt el ebből a felújítási tervezetből. Azért gondolom, hogy ezen a rendkívül rossz metóduson, ezen a rendkívül rossz döntésen mindenképpen változtatnia kell a kormánynak, és pénzt kell szánnia, pénzt kellene átcsoportosítania ennek az útszakasznak a felújítására, hiszen egyrészről Tiszavasváriban, mint említettem, több mint 13 ezer ember él, másrészről Hajdúnánás is egy nagyon szépen prosperáló hajdúváros, egy 18 ezres lélekszámú hajdúváros, és nagyon nehéz a két település között a két település lakóinak az átjárás, pontosan ilyen általam említett okokból. Mindemellett azt mondhatom, hogy a térség egyik legjobban fejlődő, legjobban teljesítő és legnagyobb mezőgazdasági vállalkozása is pont ennek a kritikus útszakasznak a kellős közepén rendelkezik székhellyel. Azt gondolom, hogy az ő mindennapi gazdálkodásukat, a mindennapi munkájukat is nagymértékben nehezíti az, hogy szinte járhatatlan útszakaszon kell végezniük a munkájukat. Harmadrészről, függetlenül attól, hogy megérdemlik a tiszavasvári, hajdúnánási és a környékbeli állampolgárok is azt, hogy valóban, mivel adófizető állampolgárok, így egy uniós szintű járható útszakaszon haladhassanak át nap mint nap, de mindemellett azt gondolom, hogy Tiszavasvári is és a környező települések, valamint Hajdúnánás is olyan fejlődésen ment keresztül az elmúlt időszakban, amely nemcsak turisztikai szempontból jelenthet látványosságot és vonzó erőt a messzebb területekről idelátogatók felé. Gondolok itt elsősorban a két település kiváló minőségű termálfürdőjére, gyógyvizére, másodsorban olyan híres-nevezetes látnivalókra, mint a Közép-Kelet-Európában egyedülálló Fehér-szik tájvédelmi körzet, amely Tiszavasvári egyik ékességét jelentheti. Harmadrészt pedig azt gondolom, hogy talán gazdasági szempontok is indokolhatják ennek az útszakasznak a korszerűsítését, mégpedig Tiszavasváriban és Hajdúnánáson is olyan nagy cégek dolgoznak, termelnek és segítenek fejlődni a magyar gazdaságnak, amelyeknek elengedhetetlen az életben maradásukhoz egy jó minőségű autópályára felhajtó útszakasz. Gondolok itt elsősorban az Alkaloida Vegyészeti Gyárra, amely egy olyan nagy múltú gyógyszergyár, amely mind a mai napig több száz vegyészt és mindenféle vegyésztechnikust alkalmaz, és a világ számos országát látja el gyógyszerrel. Az ő számukra is elengedhetetlen az, hogy meg tudják közelíteni az autópályát. De gondolhatok itt a Járműszerelvényt Gyártó Zrt. cégcsoportra, amely több mint száz éve száz százalékig magyar tulajdonban álló cég, amely szintén elsősorban az autópálya segítségül hívásával tudja terjeszteni a saját áruit. Egy szó, mint száz, azt gondolom, hogy elengedhetetlen lenne a kormányzat szempontjából, a kormányzat számára, hogy nemcsak a tiszavasvári, hanem a környékbeli emberek számára is olyan feltételeket biztosítson, amelyekkel valóban járható utakkal tudják megközelíteni az autópályát és a környező településeket. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Megkérdezem Cseresnyés István államtitkár urat, kíváne hozzászólni… Péter államtitkár urat! Tessék, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen; majdnem keresztapámnak kellett szólítani elnök urat elnézést a rossz viccért. Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Nagyon röviden szeretnék reagálni a felvetésre, és először szeretném megköszönni azt, hogy felszólalásában elmondta azt, hogy a kormány odafigyelésének, a szakma figyelmének köszönhetően az ön térségében, az ön választási körzetében is jelentős mértékű infrastrukturális beruházások valósultak meg az elmúlt időszakban, hisz azt lehet mondani, hogy az országos közúthálózat állapotának javítása a kormány kiemelt szándéka, ezért nagy erőfeszítéseket tesz, ezért nagy erőfeszítéseket teszünk az országos közutak szolgáltatási színvonalának emelése érdekében. Azt el kell mondani, hogy nehéz helyzetben vagyunk, hisz nehéz örökség van. Én a saját választókörzetemet járom nap mint nap, legfőképpen hétvégén, amikor ráérek, és számtalan olyan több számjegyű út van, amelyhez utoljára valamikor az ötvenes években nyúltak hozzá. Ezt az óriási elmaradást, lemaradást egy-két év alatt bepótolni nem lehet, de úgy, ahogy az ön felszólalásában is elhangzott, e tekintetben jelentős előrelépések történtek az elmúlt időszakban. Szeretném önnek elmondani, hogy hazai forrásból jelenleg folyamatban van a 2017-18-as évi komplex útfelújítási program megvalósítása, jelentős összeggel, amelynek létesítményjegyzéke széles körű szakmai egyeztetéssel, prioritási sorrend meghatározásával jött létre. Megkezdődtek emellett a következő évek programjainak összeállításához szükséges előkészítő feladatok, amelyek forrásának rendelkezésre állása esetén lehetőséget nyújtanak műszakilag indokolt felújítások elvégzésére. A közúthálózat-üzemeltetésre, -karbantartásra a feladatot ellátó Magyar Közút Nonprofit Zrt.-vel a 2016-20-as évekre mintegy 400 milliárd forint értékben kötött szerződést a magyar állam, ezzel szeretnénk bizonyítani, hogy ezt az útfelújítást, infrastruktúra-fejlesztést és -karbantartást a kormány nagyon-nagyon fontosnak tartja. Ennek keretében a Magyar Közút Nonprofit Zrt. az eddigieknél kiszámíthatóbb módon, magas színvonalon tudja elvégezni a közúthálózat fenntartási feladatait. [[20.40]] A fenntartási feladatok elvégzése során a Magyar Közút mindent megtesz a balesetveszélyes helyek és meghibásodások megszüntetése, a forgalom zavartalan lebonyolítása érdekében. Köszönöm szépen.
Köszönjük, államtitkár úr. Következő napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ungár Péter képviselő úr: „A nyugat királynője 2” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Újra Szombathely problémáiról kell szót ejtenem, azokról a problémákról most, amelyek már több mint tíz éve tartanak, és amelyek semmilyen megoldást nem találtak sem a korábbi szociálliberális városvezetés alatt, sem pedig most, a jobboldali városvezetés alatt. Ez pedig a Zanati útnál található Falco gyár problematikája. Akik itt, Szombathely keleti városrészén laknak, évtizedek óta harcot folytatnak azokkal a negatív következményekkel, amelyeket a Falco gyár jelent, és bár az itt ismételten jelen nem lévő és erről a parlamentben szót nem emelő Hende Csabának volt egy álharca ezzel kapcsolatban, de semmilyen konkrét eredményt nem tudunk felmutatni a Falco gyárral kapcsolatban. Itt 2005-ben kezdődtek alapvetően a problémák, amikor már szinte mindennapos volt az, hogy a zaj-, illetve a por- és légszennyezettségi értékek a megengedett egészséges határ több tízszeresét vagy százszorosát lépték át. Itt ombudsmani jelentés volt arról, hogy a szombathelyieknek az egészséges környezethez való jogát megsérti az, hogy a Falco gyár ott volt. Több hatósági vizsgálat is indult, és akkor még a Fidesz azon az állásponton volt, hogy ezeket a hatósági vizsgálatokat sokszor politikai nyomásra nem érvényesítették, és ugyanúgy hagyták azt, hogy a Falco gyár környezetromboló módon legyen jelen Szombathelyen. Ráadásul itt egy nagyon érdekes dolog is történt még az előző városvezetéskor, amit akkor viszont a fideszes önkormányzati képviselők megszavaztak, ez pedig az volt, hogy kisvárosi övezetből vegyes besorolásúvá változtatták a környéket. Ez azt jelenti, hogy mind a közlekedés szempontjából, mind annak szempontjából, hogy milyen zaj-, illetve porértéket kellett a Falco gyárnak betartania, más jogszabályi környezet vonatkozott rájuk ezentúl. Az igaz, és ezt be kell vallani, hogy a füstkibocsátását ami jellegzetesen az első dolog volt, amit először látott az ember, amikor az újonnan megépített útról Szombathelyre ment pont a választások előtt sikerült egypár hónapra megállítani, vagy lehet, még most is, ez tovább fog tartani. Na most, ez alapvetően egy jó dolog lenne, de amikor ez történt vagy időben annyira nem távol, egy hajléktalanszállót próbáltak ugyanebbe a városrészbe, a Falco gyár környékére telepíteni, és ezt a hajléktalanszállót azért nem tudták odatelepíteni, mert a hatósági engedélynek nem felelt meg a zajterhelés, illetve a por- és egyéb szintek a hatósági érték több mint százszorosát érték el. Az az én tiszteletteljes kérdésem, hogy ha egy hajléktalanszállót nem tudtak odatelepíteni azért, mert túl magas volt a zajterhelés, akkor azoknak az embereknek, akik ott nevelik a gyerekeiket több tíz éve, azoknak az embereknek, akik ott élnek, vajon milyen zajkörnyezetben kell élniük a Falco gyár mellett, ha mondom, ennek a hajléktalanszállónak a telepítését sem engedélyezte a hatóság. Itt tudnám sorolni a különböző hatósági, illetve ombudsmani jelentéseket, amelyek ezzel a Falco gyárral kapcsolatosak, rengeteg volt, ennek mind a városvezetés, mind a Fidesz országgyűlési képviselője tudatában van, de ennek ellenére a mai napig nem történt semmi. A lakók által egyik legtöbbet emlegetett probléma az, hogy sokszor a tiltás vagy egyéb hatósági rendelkezés ellenére a gyárba haladó kamionok bemennek a kis utcákba, oda, ahol gyerekek vannak, ahol ez hatalmas zajterhelést jelent, oda, ahova elvileg nem kéne, és a falak beremegnek, vagy amikor valaki az ebédet eszi, akkor beleremeg a leves abba, hogy egy kamion halad el a ház mellett. Ez különösen problémás a Pick-lakótelepen, illetve abban a negyedben, amit a Zanati út, a Kolozsvár utca, a Szabadka utca és a Sárvár utca határol. Még hozzá kell tennem azt, hogy itt körülbelül évi 6 ezer tonna műanyagot, ilyen aminoplaszt műgyantát égetnek el különböző módon. Ez azt jelenti, hogy itt olyan mikroszemcsés por volt több porállomáson, ami mindenféle módon megsérti a szombathelyiek egészséges környezethez való jogát, ráadásul ezek szintén a hatósági szint többszörösei. Tehát az a kérdés merült fel, hogy mind a polgármester, mind a Fidesz képviselője mikor fog tudni végleges megoldást kínálni arra, hogy ezeknek az embereknek is joguk legyen az egészséges környezethez, ez a gyár, ez a multinacionális vállalat ne tudja tovább szennyezni a szombathelyiek környezetét, és hogy végre egyszer a Fidesz, mondjuk, a Falco gyár példájában ne a multinacionális cégek, hanem a magyar emberek oldalára álljon. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönjük. [[Jelzésre:]] Cseresnyés Péter államtitkár úr nem kíván válaszolni, jelzi. Köszönöm.A következő napirend utáni felszólalásra jelentkezett Becsó Zsolt képviselő úr: „Kelet-Nógrád a gazdasági felzárkózás kapujában” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Kutatók szerint az optimizmus azt jelenti, hogy megválasztjuk, hogyan látjuk a világot. Nyilván nem arról van szó, hogy elkerüljük vagy letagadjuk a kedvezőtlen információkat, de törekszünk arra, hogy a helyzet pozitív oldalát lássuk. Meg kell tanulnunk optimistává válni, ami persze nem azt jelenti, hogy a múltunk, a jelenünk és a jövőnk makulátlan és bonyodalmaktól mentes. Az optimizmus a pozitív elvárásokról szól, függetlenül a külső körülményektől. Egy politikustól amúgy is elvárható, hogy a reményt árulja, de ez még inkább igaz azokon a területeken, ahol az életfeltételek, a lehetőségek sokkal keményebbek, mint mondjuk, Győr vagy Kecskemét térségében. Nos, ilyen helyzetben vagyunk mi, kelet-nógrádiak itt a 21-es út mentén, Pásztótól Salgótarjánig, Zabartól Héhalomig. Jelentős tradíciókkal bírunk, hiszen valamikor ez a vidék a bányászat és a nehézipar egyik fellegvára volt, de a rendszerváltás utáni idők új helyzetet teremtettek az egykori keleti iparmedencében is. Az ipari szerkezetváltás, a fejlődés megindítása érdekében számos program készült, több kormányhatározat született, jelentős forrásokról születtek döntések, de a valódi áttörés sokáig váratott magára. Ha mindenki úgy akarja, és a csillagzatok is számunkra kedvező formában állnak össze, akkor azonban most talán átléphetjük a történelmi lehetőség küszöbét. Tisztelt Országgyűlés! Több olyan dolog történt, több, számunkra kedvező kormánydöntés született, olyan folyamatok indultak el, amelyek bár már régebben is kijártak volna, de most valóban megteremtik a fejlődés lehetőségét, egy izgalmas és élhető vidék felépítését. Igaz, tízéves csúszásban vagyunk, de most már látjuk az alagút végét, hiszen 2019 második negyedévére, legalábbis annak végére elkészül a 21-es főút négysávosítása Hatvan és Salgótarján között, így az ország gazdasági vérkeringésébe történő bekapcsolódás már nem álom lesz. A kormány támogatáspolitikájában előrelépést jelentett, hogy a több problémával küzdő térségek és megyeszékhelyek fajlagosan jelentősebb támogatást kaptak a TOP-forrásból, mint a nagyon kedvező helyzetben lévő versenytársaik. Így Salgótarján város tervezési jogkörében 9,2 milliárd, míg Nógrád megye önkormányzata pedig 41 milliárd 130 millió forint indikatív forrást kapott. Egyedi kormánydöntéssel több kelet-nógrádi cég kapott nagyon jelentős támogatást, aminek köszönhetően munkahelyek jöttek létre, munkahelyek őrződtek meg, és új technológiák kerültek beszerzésre. A Wamsler SE, a Mitsuba, az EGLO pásztói üzeme vagy a Salgglas beruházásai jó példák arra, hogy Budapesten kívül is van élet. A „Modern városok” program új dimenziókat nyithat meg a térség legnagyobb városa életében, de a megvalósuló fejlesztések hatásai túlmutatnak majd Salgótarján határain. Bízunk benne, hogy az induló „Modern falvak és kistelepülések” program is jelentékeny szerepet tölthet be majd a fejlődés szempontjából. Kelet-Nógrád teljes területe a szabad vállalkozási zónák részévé vált, így jelentős adókedvezmények érhetőek el. Az is örömteli, hogy létrejöttek új foglalkozási paktumok, aminek keretében döntően képzési és foglalkozást elősegítő tevékenységek valósulnak meg. Új ipari területek kerülnek kialakításra Bátonyterenyén, Pásztón, Szurdokpüspökiben és Egyházasdengelegen, továbbá jelentős barnamezős rehabilitációra kerülhet sor a megyeszékhelyen. Fontos kormányzati lépés volt, hogy az Óbudai Egyetem Salgótarjánban képzési központot és kutatóhelyet hozott létre, amely Nógrád megyében egyedülálló módon kínál felsőoktatási képzést. Összefoglalva el lehet mondani, hogy a számtalan pozitív döntésnek is köszönhetően jelentős átrendeződés van a foglalkoztatásban, a közfoglalkoztatásból egyre többen tudnak átlépni az elsődleges munkaerőpiacra, a munkanélküliség csökken, a foglalkoztatás pedig nő. Településeink jelentős fejlesztéseket hajtanak végre, egyre többen fedezik fel vidékünket, egyre több időt töltve el ott, az életminőség pedig javul. Nem értünk még a hosszú út végére, de optimizmusunk töretlen. Bízunk abban, hogy a kormány kitüntető figyelmére és támogatására a jövőben is számíthatunk. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]] [[20.50]]
Köszönjük, képviselő úr. Cseresnyés Péter államtitkár úr jelzi, hogy kíván válaszolni. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! 2010-ben nagyon sokan voltak Magyarországon, akik nehéz helyzetben, az elhanyagoltság, az elhanyagolás, a mellőzöttség érzésével, de nagy reménységgel várták a választások estéjén a kormányváltást. Ilyenek voltak a 2010 előtti devizahitelesek, ilyenek voltak a nagycsaládosok, ilyenek voltak a nyugdíjasok, ilyenek voltak a tanulni, dolgozni, boldogulni kívánó fiatalok abban az időben. És ilyen volt mindenki, aki vidéken élt, aki vidéki magyarként azonosította magát. Mert a szocialista-liberális kormány a vidéket nem értette, a vidék problémáit nem akarta érzékelni, és még kevésbé akarta megoldani. Tudjuk jól, hogy ez a baloldali hozzáállás azóta sem változott. Nagyon szépen igazolták ezt a mostani áprilisi választások utáni lesújtó nyilatkozataik a vidéki emberekről. Nógrád megye is azok közé a területek közé tartozott, ahol a kitartáshoz, a helyben maradáshoz 2010 előtt bizony igen sok derűlátásra volt szükség. Örömteli, hogy az elmúlt nyolc év munkájának köszönhetően ma már nem kizárólag az optimizmus, hanem a tapasztalatok és a megalapozott várakozások is biztató jövőképet adnak a nógrádiaknak. Ennek a munkának kétségkívül nélkülözhetetlen részét képezik mindazok a közlekedésfejlesztési fejlesztések és iparikapacitás-bővítő beruházások, amelyeket képviselő úr is felsorolt. Ezek hozzák be a térségbe a tőkebefektetéseket, az innovációt, a munkahelyteremtést. Ezek könnyítik meg a turizmusfejlesztési erőfeszítések hasznosulását, amelyek a térség gazdag hagyományaira építve bővítik a terület idegenforgalmi kapacitásait és javítják attrakcióinak színvonalát. Az utak és ipari területek mellett ugyanakkor a kormány a vidék helyzetbe hozásának valamennyi aspektusára odafigyelt, és a jövőben is odafigyel. Nógrád megye jövője sem lett volna elképzelhető az oktatás fejlesztése nélkül. A kormány odafigyelt a helyi iskolákra és a sok helyütt szerephez jutó, lemorzsolódást gátló programok elindítására, de odafigyelt a közfoglalkoztatottakat az elsődleges munkaerőpiacra átsegítő képzésekre is, és béremeléssel támogatta az óvodai és iskolai pedagógusok helyreállását. A kormány odafigyelt a nógrádi emberek egészségére is, amikor felújította a salgótarjáni kórházat, amikor a háziorvosok letelepedését Nógrád megyében is segítő programokat indított, amikor erősítette a prevenciót és a védőnői szolgálatot. A gazdasági felzárkózás legfontosabb motorja és erőforrása ugyanis a képzett és magabíró, magát bíró ember. Tisztelt Képviselő Úr! Bízom benne, hogy a nógrádiak optimizmusa és hangsúlyozottan tenni akarása jó táptalajra talál az eddigi eredményekben, és így segíti őket abban, hogy éljenek a megnyíló lehetőségekkel. Abban biztosak lehetnek, hogy a kormányra a jövőben is számíthatnak ebbéli igyekezetükben. Köszönöm szépen a figyelmét. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. A következő napirend utáni felszólalásra jelentkezett Fónagy János képviselő úr: „A millenniumi földalatti és a budapesti villamos-közlekedés megteremtője Verőczei Balázs Mór” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! 2018. július 4-én Heisler András, a Magyarországi Zsidó Hitközségek Szövetségének elnöke, dr. Bagdy Gábor, Budapest főpolgármester-helyettese és Zsigmond Gábor, a Magyar Műszaki és Közlekedési Múzeum főigazgató-helyettese méltatása mellett került sor a felszólalásomra okot adó eseményre. A Kozma utcai zsidó temető különlegességei közé tartoznak a kerítés melletti kripták. Történelmi, kulturális, esztétikai értékükkel nemcsak a temetőt, hanem a magyar nemzeti vagyont is gyarapítják. A közelmúltban a magyar kormány felújíttatta az első világháború zsidó katonahőseinek parcelláját, a Nemzeti Örökség Intézete egy esztendeje adta át a felújított Brüll-kriptát. Ezt a sort folytatta a Fővárosi Közgyűlés egyhangúlag megszavazott közel 27 millió forintos támogatásával a most megújult Balázs Mór-síremlék is. Heisler Andrást idézem. Fontos szimbolikus lépések ezek, és ha mi büszkék vagyunk saját következetességünkre az emlékezetpolitikai kérdésekben és az antiszemitizmus elleni fellépésben, akkor nekünk ugyanolyan következetességgel kell visszaigazolnunk a hatalom együttműködési készségét. Köszönet érte, köszönet a magyar kormánynak, a fővárosnak, köszönet a főpolgármester úrnak a nagyvonalú támogatásért. Tisztelt Képviselőtársaim! Valljuk be, a korábbi években nem sokan hallottunk vagy tudtunk a főváros közlekedésfejlesztési tervének nevet adó honfitársunkról. Balázs Mór Kohn Mózes néven született 1849-ben. Életének aktív alkotó korszaka az 1867-es kiegyezést követő gazdasági fellendülés, az iparosodás, a polgári társadalom kialakulásának időszakára esett. Személye szorosan összekapcsolódott egy modern világváros, Budapest születésével. Ennek a világvárosnak az életéhez járult hozzá a magyar zsidóság, és ezt tette a Kohn Mózesból Balázs Mórrá lett fiatalember is. Balázs Mór, mint említettem, a forradalom leverésének évében született, és a boldog békeidők idején vált felnőtté. Páratlanul termékeny, intenzív és rövid, mindössze 48 éven át tartó élete végig ebben az időszakban telt. Ismét Heisler Andrást idézem. Rövid életéért cserébe hosszú utóéletet adott neki az Örökkévaló. A kisföldalatti, a kontinens első metróvonala, melyet neki köszönhetünk, ma is jár, ma is tízezreket szállít. Az ő példája mutatja, hogy bár mind halandók vagyunk, de tudunk másokért olyat tenni, ami túlél bennünket. Arra kérek mindnyájunkat, hogy a mások érdekében tett cselekedetek fontosabbak lehetnek mindennél. Így őrzi és idézi Balázs Mór emlékét a főváros minden munkás hajnalon, amikor az Andrássy út alatt reggelenként elindul a földalatti. Balázs Mór a Budapesti Városi Villamosvasút Részvénytársaság igazgatójaként megalkotta a nagyvárosi villamosvasút hálózatát, terveiben és munkájában messze túlhaladta a főváros akkori méreteit, utat nyitva ezzel az őt követő évszázadban bekövetkezett fejlődésnek. I. Ferencz József 1896-ban nemességgel ismerte el és címerrel tüntette ki a Budapesti Városi Villamosvasút Rt. vezérigazgatóját a budapesti földalatti vasút létrehozásában szerzett kiváló és elévülhetetlen érdemeiért. Immár Verőczei Balázs Mór nemesi címerpajzsába így került Európa első földalatti vasútjának ábrázolása. Balázs Mór, Magyarország fővárosa tömegközlekedésének megalapítója, a modern világ tudományainak ismerője élete végéig kötődött a zsidó tradíciókhoz is, s közben mindvégig együtt haladt a világgal. Így és ettől lett sikeres. Személyének, munkájának elismerése, emlékének megőrzése az utókor, tehát a mi feladatunk is. Köszönöm, hogy meghallgattak. Köszönöm, elnök úr, a lehetőséget.
Köszönjük, képviselő úr. Megadom a szót Cseresnyés Péter államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Ahol ő a síneit lerakta, a földből bújtak ki a paloták. A közlekedésügy tekintetében Balázs Mór Budapestet tette a kontinens mintavárosává, s valóban rászolgált, hogy a neve hálával legyen följegyezve írta róla még életében a Magyar Géniusz korabeli társadalmi lap. A XIX. század végén Balázs Mór útmutatásai szerint indult el Budapest villamoshálózatának kiépítése. A Siemens cég első Berlin melletti próbálkozásai után alig hat évvel, 1887-ben már villamosok jártak Budapesten. Ugyancsak az ő nevéhez fűződik a millenniumi földalatti vasút megépítése, ahogy elhangzott az ön felszólalásában is, valamint a metróhálózatról szóló első tervek is. Talán nem túlzás azt állítani, hogy ő hozta mozgásba az akkor kiépülő metropoliszt, amit úgy hívtak, hogy Budapest. Európa közepén akkor született és a történelemben szinte példa nélküli sebességgel kezdett el gyarapodni az a nagyváros, amit ma Budapestként ismerünk. Közép-Európa egyik legfiatalabb fővárosa sok tekintetben a földrész, egész Európa vezető városává vált pillanatok alatt. A nagy elődök munkájához, elhivatottságához felnőni nemes feladat. Az elmúlt években a közösségi közlekedés terén Budapesten megkezdett és végrehajtott fejlesztések mind ebbe az irányba mutatnak. [[21.00]] Például 2014-ben a dél-budai térség gyors belvárosi kapcsolata teremtődött meg. A 2016-tól üzemelő fonódó villamoshálózattal a budai villamosvonalak több évtized után újra egységes hálózatot alkotnak, az észak- és dél-budai területek között átszállásmentes kapcsolat jött létre. Az 1-es villamos Kelenföld vasútállomásig történő meghosszabbítása pedig Dél-Pest és Dél-Buda között teremt hiánypótló kötöttpályás kapcsolatot. A 3-as metró jelenleg folyamatban lévő, az Európai Unió által támogatott, a kor követelményének megfelelően mozgáskorlátozottak közlekedését is elősegítő felújítása pedig az utazási színvonalat hivatott emelni. Ugyanúgy, mint az a lezajlott járműbeszerzési projekt, amelynek célja Budapest villamos- és trolibuszállományának frissítése volt. A beszerzett 47 villamos és 36 trolibusz korszerű, alacsony padlós és hatékony energiafelhasználású. A közeljövőben ezeket további járművek követik. Az érintett járatok megállóhelyei is átépültek, így a kötöttpályás útvonalakon akadálymentes és korszerű utazást tudnak nyújtani. A közösségi közlekedési útvonalak fejlesztése, a járműállomány fiatalítása mellett az olyan közterületek megújítása is, mint például a Széll Kálmán tér és a Kossuth Lajos tér egy, a 145. születésnapját ebben az évben ünneplő világváros fejlődését mutatják. Az elvégzett munka látványos, de még korántsem befejezett. Sok feladat áll még előttünk, hogy a nagy elődök méltó utódainak tekinthessük magunkat. Ebben a munkában csak egy mozzanat az utókor azon feladata, amit most is, ebben a pillanatban átélünk, hogy megtartsuk azok emlékét, akik úttörő munkájukkal megteremtették mai életünk, mindennapjaink alapjait. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönjük, államtitkár úr. Most megadom a felszólalás lehetőségét Farkas Gergely képviselő úrnak: „Mikor kap segítséget a kormánytól Kiskunhalas városa az esővíz-elvezetési problémák megoldása érdekében” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy korábban ígértem, rendre szeretnék felszólalni a választókerületem problémáit illetően, azokra segítséget kérve a kormánytól. A mai napon is így szeretnék tenni. Választókerületem központjában, Kiskunhalason ugyanis az elmúlt másfél hónapban újra erőteljesen megjelent egy olyan probléma, amely nem most alakult ki, de a heves esőzések miatt most került felszínre. Ez nagyon komoly problémákat okozott. Másfél hónap alatt három olyan alkalom is volt, amikor nagy mennyiségű csapadékvíz lehullása bizony komoly problémákat okozott a városban. Engedjék meg, hogy egy kis helyzetleírást adjak ezekről az állapotokról. Május 24-én rövid idő alatt, kétszer 20 perc alatt körülbelül annyi eső esett, 100 milliméter, hogy a város alacsonyan fekvő utcái megteltek vízzel. Így több helyen megbénította ez a közlekedést, illetve az autók tengelyéig ért a víz, több helyen le is robbantak. Másutt a szennyvízaknákból előtörő szennyvíz okozott bosszúságot. Ekkora mennyiségű esővizet optimális körülmények között sem tudnának elnyelni egyszerre a csapadékelvezető csatornák, ugyanis nem alkalmasak jelenleg Kiskunhalas csapadékelvezető csatornái ilyen mennyiségű víz befogadására. Ekkoriban a Mátyás tér és környéke, az Eötvös utca, a Petőfi utca zsinagóga előtti része, a Fazekas Mihály utca, a Vasút utca egy szakasza, a Bokréta utca, a Sas és Markovics Mária utca teljesen víz alá került. De összefüggő vízterület alakult ki azokon a helyeken is, ahol máskor nem szokott nagyobb mennyiségű csapadékvíz összegyűlni: a Kossuth utcán, a vasútállomásnál, az 53-as főút szinte teljes városi szakaszán, a Szilády Áron utcán; a Tó utca, a Kun tér, a Csipke Hotel előtti útszakasz és a kertvárosban több utca is szinte járhatatlanná vált az összegyűlt esővíz miatt. Ez is ismétlődött meg június 8-án, péntek este, amikor közel 70 milliméter csapadékvizet mért a csapadékmérő automata, illetve június 29-én is hasonlóan nagy esőzés érte el a várost. Mindez elég volt ahhoz, hogy az önkormányzat is foglalkozzon ezzel a problémával. Ezt meg is tette május végén egy testületi ülésen. A korrektség kedvéért el kell mondani, hogy nem szeretném a jelenlegi városvezetés nyakába varrni ennek a helyzetnek a kialakulását, ez ugyanis egy régebbi időre visszatekintő probléma, ezt már több cikluson keresztül meg kellett volna oldani az aktuális városvezetésnek. De ez nem történt meg. Ugyanakkor szomorú, hogy ilyen esetek kellettek ahhoz, hogy végre elkezdjenek foglalkozni ezekkel. Már csak azért is szomorú, mert az elmúlt években Kiskunhalas városa is számos TOP-os pályázatot nyert, és azt tudjuk nagyon jól, hogy azért csapadékvíz-elvezetésre is lehetett volna TOP-os pályázatot benyújtani. A legjobb tudomásom szerint a városvezetés nem élt ezzel a lehetőséggel, és most látjuk ennek hatását. Ugyanakkor most eljutottunk addig, hogy ezen a testületi ülésen „Kiskunhalas város intézkedési terve a beépítésre szánt területekre hulló csapadékvíz rendezett elvezetése érdekében szükséges beavatkozásokról” címmel egy intézkedési tervet nyújtott be a város vezetése a képviselő-testületnek, ami aztán országos hír is lett egyébként. Nem mintha most én emiatt szólalnék fel, de azért érdemes megemlíteni, ugyanis számos országos sajtóorgánum arról cikkezett ezen intézkedési terv kapcsán, hogy Kiskunhalas városában az esővizet szeretnék megadóztatni. Hogy mire is alapozták ezt, engedjék meg, hogy azért idézzek ebből az intézkedési tervből. Abban az esetben tehát, ha valaki saját költségén rácsatlakozik a hálózatra, a beeresztett mennyiség után csekély összegű közműdíjat kell fizetni, viszont a telekről kikerülő és nem befogadóba vezetett csapadékvíz után jelentősebb összegű díjat kell fizetni a következő számítási metódus szerint és itt következik egy képlet, ami alapján ki is számolják, hogy egyébként mennyit kellene fizetni a csapadékvíz után. Az érdekesség kedvéért azért megemlítem, hogy a mértékadó csapadék szorozva a telekméretnél a zöld területtel, és ebből levonják a telken belüli szikkasztó- vagy tározókapacitás mennyiségét. Mindezek után az alpolgármester úr nagyon viccesen próbált magyarázkodni, már-már Grimm-mesébe illően, hogy a városvezetés célja nem a lakosság adóterheinek növelése. Hát, mindezek ellenére azért még azt a képletet is beleírták, hogy mi alapján számolnák ki az adó mértékét. De hát biztos, hogy ezt egy jó Grimm-mesébe illő magyarázkodásnak gondolja, hogy ezek után bárki is elhiszi ezt neki. Ami miatt a felszólalásomat többek között megtettem, hogy erre a problémára szerettem volna reflektálni oly módon, hogy a költségvetéshez benyújtottam egy módosító javaslatot, amit nagy szomorúságomra a kormány, a fideszes képviselők, köztük például a választókerület fideszes képviselője, Bányai Gábor is leszavazott. Márpedig tudjuk nagyon jól, hogy kormányzati segítség nélkül nagyon nehezen tudna megvalósulni a csatornahálózat építése. Úgyhogy nem nagyon látjuk a megoldást. Nem tudom, miért kellett leszavazni ezt a módosító javaslatot, miért nem tudták figyelembe venni azt, hogy Kiskunhalas városának szüksége lenne ilyen jellegű támogatásra. És ha már államtitkár úr itt van, akkor kérem, reflektáljon erre, hogy számíthate a város ilyen jellegű segítségre. Köszönöm szépen, és várom válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. Államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván válaszolni. Utolsó napirend utáni felszólalásra jelentkezett Becsó Károly képviselő úr: „Kelet – Nógrád – közlekedés új útjain” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kelet-Nógrád gazdasági fejlődésének, a felzárkóztatási folyamat felgyorsításának egy lokálpatrióta országgyűlési képviselő számára mindig is kiemelkedő prioritást kellett volna élveznie. Bár az elmúlt mintegy három évtizedben több program, számos kezdeményezés, előremutató döntés született a fejlődés érdekében, igazi változásról csak 2010 óta beszélhetünk.Ha valami nagy jelentőséggel bírt, ami szinte mindenkit érintett, és alapját jelentette a pozitív elmozdulásnak, az a 21-es út négynyomúsítási programjának ütemezett végrehajtása volt. A beruházás már 2001-ben elindult egy 2,6 kilométeres szakasz megépítésével, de ahelyett, hogy legkésőbb 2010-re átadták volna az 52 kilométeres szakasz kivitelezését, mintegy tíz év csúszással, várhatóan 2019 második negyedévének végére épülhet meg a 21-es. Igaz, ehhez viszont kellett az erőteljes és sikeres lobbizás és az Orbán-kormány kiemelt támogatása. Az út megépítésével nemcsak gyorsabban és biztonságosabban tudunk közlekedni ezen a szakaszon, de az a régen várt és akart cél is elérhetővé vált, miszerint ezzel a beruházással Kelet-Nógrád végérvényesen kapcsolódhat az ország gazdasági vérkeringésébe. Az igazi áttörést viszont akkor tudnánk elérni, ha a közúti közlekedés mellett a vasúti közlekedés területén is végre meg tudnánk mozdítani az állóvizet. Tisztelt Ház! Ez a vidék valamikor egy erőteljes ipari térsége volt Magyarországnak. Nógrád megye urbanizációs övezete és a közelmúltig jelentős ipari térsége egybeesik a Losonc-Fülek-Salgótarján-Bátonyterenye-Pásztó-Hatvan-tengellyel. Nem véletlen, hogy már az 1860-as évek elején napirenden volt a vasút építése, sőt 1867. május 9-én megnyitásra került a Hatvan-Salgótarján- és a hozzátartozó Salgótarján-Józsefrakodó-szárnyvonal. Ez a közlekedési lehetőség vált a következő évtizedekben a legfontosabbá a térségben, nem utolsósorban a terület földrajzi és gazdasági jellegzetességei miatt. A felfutás csúcsa a 70-es és a 80-as években következett be a nemzetközi vonatok sokaságával. [[21.10]] A rendszerváltozás után azonban egyéb pályavasúti problémák miatt a szolgáltatások és azok minősége elkezdett romlani, és végül a nemzetközi és távolsági forgalom megszüntetése után a minimális helyközi szektor kiszolgálása maradt meg a szolgáltatási portfólióban. Tisztelt Ház! Ha komolyan gondoljuk Kelet-Nógrád és Salgótarján gazdaságának jövőbeli dinamikus fejlődését és a gazdasági kapcsolatok Szlovákia felé történő továbbfejlesztését, akkor indokolt lehet egy olyan gazdaságfejlesztési program, amelynek keretében az érintett vasútvonalak összehangolt fejlesztésére is sor kerülhet. A fejlesztés megvalósítását segítheti az a magyar kormányzati szándék, amely Budapest és Varsó között gyorsvasút megvalósítását tervezi. Úgy gondolom, hogy az érintett pályaszakasz infrastrukturális fejlesztése, a pályavasúti szolgáltatások keresletorientált bővítése mind a teher-, mind a személyforgalom esetében nagymértékben segítené Kelet-Nógrád dinamikus gazdaságfejlesztésének felgyorsítását. Így legyen! Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönjük, képviselő úr. Cseresnyés Péter államtitkár úr jelzi, hogy kíván válaszolni. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Örömmel hallom, hogy a 21-es számú főút kétszer kétsávosítási programját helyben is ilyen nagyra értékelik a közlekedésbiztonság és a gazdaságélénkítés szempontjából. A megyeszékhelyek gyorsforgalmi úthálózatba bekötése a kormányzati közlekedéspolitika kiemelt célkitűzése. E program befejezése után Budapest autóval és autóbusszal is gyorsabban elérhető lesz Salgótarjánból. Magyarország 2010-től a vasútfejlesztés területén is jobban teljesít, mint elődei. Térségüket is érintően 2017 végén kezdődött meg a Budapest és Hatvan közötti vasútvonal teljes körű átépítése, amely Nógrád megyét is közelebb hozza az ország más részeihez. Az európai hálózatfinanszírozási eszköz támogatásának segítségével finanszírozott bruttó 208,5 milliárd forintos beruházás a tervek szerint 2020 végére valósul meg. Befejezése után az 55 kilométer hosszú pályaszakaszon 120-160 kilométer/órás sebesség és 22,5 tonnás tengelyterhelés lesz elérhető. A Budapest-Hatvan mellett számos más vasútfejlesztés is zajlik a 2014-2020 uniós programozási időszak immár teljes lekötött uniós támogatási keretéből. Tisztelt Képviselő Úr! A következő évtized vasútfejlesztéseiről egyelőre nem született döntés, de már zajlik a lehetséges jövőbeni fejlesztések felmérése, előkészítése. Ennek keretében elkészült a Budapest-Miskolc-Nyíregyháza-Záhony-vasútvonal fejlesztési stratégiája, amely a mediterrán korridorhoz kapcsolódó nyolc vasútvonal fejlesztését is vizsgálta. A jövőbeni vasútfejlesztések a 2021-2027-es uniós programozási időszak uniós támogatásainak nagyságától és szabályaitól is függenek. Mivel a brüsszeli források kizárólag a transzeurópai közlekedési hálózat, azaz a TEN-T vasútvonalak fejlesztésének szólnak, az abba nem tartozó 81-es számú Hatvan-Salgótarján-vasútvonal fejlesztése kizárólag Magyarország központi költségvetésének terhére finanszírozható. Felszólalásában említette a Budapest és Varsó közötti nagy sebességű vasútvonal tervét is, amelynek részletes megvalósíthatósági tanulmánya 2019 végére készül el. Ez fog javaslatot tenni a magyar és a lengyel főváros közötti nagy sebességű vasúti összeköttetés ideális nyomvonalára, figyelembe véve az érintett települések társadalmi, gazdasági potenciálját, a domborzati viszonyokat és a beruházás költségigényét. Remélem én is önnel együtt, hogy ez a fejlesztés is jelentős mértékben fog hozzájárulni Kelet-Nógrád gazdasági fejlődéséhez. Köszönöm a figyelmét, figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Ezzel a napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm a munkájukat. Az Országgyűlés reggel 9 órakor folytatja az ülését. Az ülésnapot bezárom.