Spoštovani kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam z nadaljevanjem 29. izredne seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne more udeležiti naslednji poslanec, in sicer mag. Dejan Židan. Vse prisotne še enkrat lepo pozdravljam. Nadaljujemo s prekinjeno 1. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o delovnih razmerjih v okviru rednega postopka. Državni zbor je v četrtek, 28. februarja 2013 opravil drugo obravnavo navedenega predloga zakona. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona, je zbor na predlog Vlade kot predlagateljice predloga zakona sklenil, da bo na podlagi prvega odstavka 138. člena Poslovnika zbora še na tej seji opravil tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Proceduralno mag. Žgajner Tavš.
Hvala lepa, predsednik. Dovolite, da predam eno obvestilo. Kolikor sem seznanjena naj bi se v tem trenutku oziroma s trenutkom, ko se je seja začela, že vložil amandma, tako da predlagam, če ne drugače, da vzamemo 5 minut odmora oziroma da se uskladimo, ker kolikor sem seznanjena, je amandma pripravljen in že vložen.
Hvala za to proceduralno obvestilo. Mislim, da bi resnično bilo najprimerneje, da sejo prekinemo in predlagam, da nadaljujemo ob 9.10. Prekinjam sejo do 9.10. Hvala.
Nadaljujemo s sejo. Po prekinitvi vas moram opozoriti, da je bil napovedan amandma vložen po začetku obravnave, tako da ga ne morem uvrstiti v obravnavo. Ponovno ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Ta določba je zapisana v 140. členu. Tretji odstavek govori o tem, da se amandmaji lahko vložijo do začetka obravnave in obravnava te točke se je že začela, ko je bil ta amandma vložen, tako da ga ne morem uvrstiti v razpravo. Mag. Barbara Žgajner Tavš, izvolite.
Hvala lepa, predsednik, še enkrat. Razumem, da je procedura takšna, kakršna je, in verjamem, da smo morda zamudili za minutko, več ne, glede na to, da sem informacijo, da naj bi bil amandma na poti do vložišča, dobila v trenutku, ko se je seja začela. Rekla bom, da mi je žal, da na proceduri padajo pomembne zadeve. Zaradi minutke verjamem, da je splavala po vodi rešitev, ki je dobrodošla in bi bila zelo pozitivna za starejše delavce, v smislu dodatne zaščite tako imenovane varovane kategorije. Ampak, kot rečeno, žal mi je, da na proceduri padajo tako pomembne vsebinske zadeve, ki so usklajene tudi z bodočo koalicijo. Ampak, kot rečeno, procedura je takšna in tudi sama osebno jo bom spoštovala.
Hvala za razumevanje. Nadaljujemo z obravnavo. Želim vas obvestiti, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na seji matičnega delovnega telesa oziroma Državnega zbora v drugi obravnavi, predlog zakona neusklajen. Tako da prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Želi kdo v imenu poslanske skupine obrazložiti glas? Želi. Odpiram prijavo za priglasitev k razpravi v imenu poslanskih skupin. Besedo dajem gospe Romani Tomc.
Hvala lepa za besedo. Delovnopravna reforma je zadnja izmed petih najpomembnejših sklopov sprememb, ki jih je pripravila Vlada za izhod iz krize. V samo enem letu svojega delovanja je Vlada v zelo težkih razmerah uspela znižati izdatke in porabo tako, da smo lahko sprejeli proračun in s tem zagotovili nemoteno poslovanje javnega sektorja in vseh funkcij države. Pripraviti je uspela zakon, ki daje podlago za bolj učinkovito in bolj pregledno upravljanje z državnim premoženjem. Pripraviti je uspela podlage za sanacijo bančnega sektorja, uspela je pripraviti in uskladiti pokojninsko reformo in pripravila je tudi delovnopravno reformo. Da so spremembe na področju trga dela nujne, je bilo zelo jasno že pred leti in danes je ta potreba še toliko močnejša. Smo v situaciji, ko so mladi veseli, če sploh dobijo možnost, da opravljajo pripravništvo, četudi je to brezplačno. Smo v situaciji, ko so zaposleni veseli, če imajo redne mesečne prihodke in poravnane prispevke. Smo v situaciji, ko brezposelni, ki so starejši od 50 let in so na zavodu za zaposlovanje, ne upajo več, da bodo sploh še kdaj zaposleni. K temu je veliko prispevala kriza, vendar ne vse. Zakon o delovnih razmerjih je eden izmed tistih, ki je odvračal od zaposlovanja. V spodbudno gospodarsko okolje sodi tudi spodbudna delovnopravna zakonodaja. Ta ni le cilj podjetnikov, ampak je cilj vseh zaposlenih, ki želijo svojo eksistenco zagotoviti z delom. Pričakujejo, da bodo imeli poleg dobrih delovnih razmer, kvalitetnih delovnih mest in plačil za delo tudi ustrezno socialno varnost, ko bodo izgubili zaposlitev. Najbrž smo od idealne situacije danes, ko imamo več kot 120 tisoč brezposelnih, v Sloveniji še daleč, pa vendarle sta Zakon o delovnih razmerjih in tudi Zakon o urejanju trga dela bistveni korak naprej. Najbrž nihče, niti delodajalci niti sindikati niti Vlada, ni popolnoma zadovoljen s tistim, kar je dosegel. Gotovo bo treba v prihodnje še nadaljevati z iskanjem še boljših rešitev. Vendar je dosežen kompromis in vse strani priznavajo, da so uspele doseči tisto, kar je za njih najpomembnejše. Zelo malo primerov boste našli v sodobni praksi, kjer bi vlada uspela tako pomembno reformo, tako težko reformo, uskladiti z vsemi socialnimi partnerji. Zato Vladi, ministru, vsem pogajalcem, vse čestitke in tako pogumno še naprej.
Hvala. V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov ima besedo dr. Andreja Črnak Meglič.
Hvala lepa, gospod predsednik. Gospod minister s sodelavci, kolegice in kolegi! Ne, zakon ni usklajen. To je sporočilo današnjega srečanja. V časovni stiski, v kateri smo se znašli, ko smo dovolili obravnavanje tretje obravnave zakona, se je zgodilo to, kar smo najmanj pričakovali. Kar naenkrat je delodajalce minila volja za pogajanja in so na grob način izsilili to, da ni prišlo do uskladitve pri 223. členu, členu, ki varuje pravice starejših delavcev pred odpuščanjem. Gre za tako malenkostno zadevo kot je omilitev prehoda. Že ob pokojninski reformi smo naredili vrsto napak ravno zaradi prehitrih, prenaglih odločitev, napak, popravke katerih bomo morali delati sedaj. Nekaj podobnega se nam dogaja pri tem zakonu. Samo kanček volje je bil še potreben, da bi prišlo do uskladitve, pa ne. Briljantni minister za pogajanja je tukaj odpovedal in tako nismo prišli do usklajenega zakona. Zakon ni usklajen. Sindikati trdijo, da ni usklajen. Dejstvo je, da je v Zakonu o delovnih razmerjih [[...]] [[oglašanje iz dvorane]] Gospod predsednik, ali lahko utišate?
Samo trenutek. Če lahko prisluhnite dr. Andreji Črnak Meglič – edina ima besedo v tej dvorani in prosim, da to upoštevate! Hvala.
V Zakonu o delovnih razmerjih se je v veliki meri ugodilo tudi delodajalcem. Kar 38 ukrepov je takih, ki so namenjeni temu, čemur bi lahko rekli povečevanje konkurenčnosti gospodarstva, in zgolj 15 ukrepov takih, ki bi jih lahko pripisali, da so v maksimalni koristi delojemalcev oziroma sindikatov. Posluh za to, da se je treba prilagoditi razmeram, v katerih živimo v globalnem gospodarstvu, je bil zelo velik, zato v imenu Poslanske skupine SD izražam globoko razočaranje, da do te uskladitve ni prišlo. O tem, kako bomo glasovali o zakonu, se bomo odločili po posvetu v poslanski skupini. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Besedo dajem Jani Jenko, in sicer v imenu Poslanske skupine DeSUS.
Hvala lepa za besedo. Vsi skupaj lepo pozdravljeni! Pred nami je potrditev male delavske ustave, lahko rečemo, saj gre za spremembo delovnopravne zakonodaje, ki je bila nujno potrebna. Ob tem ugotavljam, da so delodajalci iztržili mnogo več kot delavci, vendar tudi dosežkov za delavce ne smemo zanemariti, saj gre za dosežek o preprečitvi veriženja zaposlovanja za določen čas. Ne vem, kako se bo to v praksi potem izkazalo. Potrebno bo veliko dela inšpekcijskih služb, da bodo to preverjale. Pozitivno je, da bo odpuščeni delavec sprejel tudi odpravnino v primeru pogodbe za določen čas. Ne strinjam pa se z odpravo oziroma prej je bilo v zakonu, da bi bile omejitve zaposlitev za določen čas oziroma kvote. To se mi ne zdi prav, da je šlo ven, da so kvote ostale samo pri agencijskem delu. To me v bistvu še najbolj žuli. Precej je še za dodelati pri Zakonu o delovnih razmerjih. Upam, da se bodo spremembe dogodile čim prej, ker je delavec vse manj zaščiten, žal. Dela ni in še tisto kar ga je, je pod vprašajem. Mislim, da je treba zelo okrepiti inšpekcijske službe in zavest delodajalca, da je delavec tisto, na čemer sloni njegova pridobitev, njegov uspeh. Ko sem poslušala delodajalce med pogajanji so bili zelo nezadovoljni z doseženim, vendar mislim, da zelo neupravičeno. Verjetno bi radi šli sto let nazaj, ko je delavec delal res za minimalno mezdo. Vendar to ne gre več. Tudi delodajalci nekako pozabljajo, da so bili oproščeni plačila prispevkov v precejšnji meri že nekaj let nazaj, ob tem, ko so delavcu te obveznosti ostale v enaki meri kot prej. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Naslednji ima besedo gospod Rihard Braniselj v imenu Poslanske skupine Državljanska lista.
Hvala, predsednik. Kolegice, kolegi! Zgolj iz spoštovanja do pogajalskih partnerjev, ki so naredili veliko delo, temu zakonu ne bomo nasprotovali. Ne bomo ga pa niti podprli. Iz slabega materiala težko nastane dober izdelek. Predlog, ki je šel med pogajalske partnerje, je bil že v začetku slab in nam je žal, da si nismo vzeli časa in naredili nekega izdelka, ki bi lahko pripeljal do boljšega rezultata, za katerega bi lahko rekli, da je dejansko neka reforma, nek preboj naprej. Temu žal ni tako. Minister se je trudil in tukaj mu lahko čestitam. Bil je izvrsten mediator. Uspel je poenotiti pogajalske partnerje, vendar pa je prispevek države v tem postopku zgolj to. Nova vlada, katerakoli že bo, kadarkoli že bo, bo morala takoj pristopiti k reformi zakonodajne materije, in sicer v tem smislu, da se delodajalce razbremeni sociale, ki še vedno ostaja v Zakonu o delovnih razmerjih, predvsem v smislu formiranja odpravninskega sklada, ki mora biti prenesen nekam drugam in ne na breme delodajalcev, pa tudi določenih pravic, ki gredo s strani delodajalca v breme zdravstvene reforme. Za to pa je potrebna sistemska rešitev in ne zgolj neki kozmetični popravki. Vse čestitke, da so se pogajalci uspeli do neke mere uskladiti, v oči pa bode en velik problem – podpisnik tega sporazuma ni Obrtno-podjetniška zbornica. To pomeni, da ravno ta zbornica, ki združuje mala, srednja podjetja in samostojne podjetnike, ravno tiste delodajalce, ki potrebujejo nek preboj in od katerih je odvisen zagon gospodarstva, nova delovna mesta, tega zakona ni spoznala za svojega in se mu ni pridružila. Državljanska lista je ponudila nekaj dobrih amandmajev. Žal niso bili sprejeti. Bili so dobri. Eden od teh je to, da v prvih dveh letih novoustanovljene firme oziroma samostojnega podjetnika lahko zaposluje za določen čas in tu je možnost novih delovnih mest, razbremenitev gospodarstva in nov gospodarski preboj. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Naslednja razpravljavka je gospa Jasmina Opec v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav vsem skupaj! V Slovenski ljudski stranki smo že več kot desetletje pozivali k prenovi delovne zakonodaje, zakonodaje, ki bi prispevala k boljši konkurenčnosti slovenskega gospodarstva in hkrati zaposlenim nudila zadostno mero varnosti, da bi z zadovoljstvom opravljali svoje delo. Predlog novega zakona o delovnih razmerjih, ki ga imamo danes pred seboj in ki ga bomo sprejemali v končni obliki, ni najbolj po naših željah, za potrebe in pričakovanja slovenskega gospodarstva, in z njim ne moremo biti popolnoma zadovoljni. Želeli bi, da bi se bolj prisluhnilo podjetnikom in obrtnikom in da bi bila zakonodaja bolj prijazna do mladih iskalcev zaposlitev, ki so največkrat najbolj podvrženi izkoriščevalskim oblikam dela. Vendar v Slovenski ljudski stranki spoštujemo socialni sporazum in se zavedamo, da je v trenutnih družbenopolitičnih razmerah to, kar je doseženo sedaj, maksimum. V upanju, da je to prvi korak k tistemu, kar želimo biti in postati, to je država priložnosti in prihodnosti, bomo nov zakon o delovnih razmerjih v Slovenski ljudski stranki podprli. Hvala.
Hvala tudi vam. Izkazan je bil interes za obrazložitev glasu poslank in poslancev. V imenu Poslanske skupine Pozitivne Slovenije želi obrazložiti glas [[...]] Želite takoj postopkovno? Postopkovno ima besedo mag. Majda Potrata.
Hvala za besedo, gospod predsednik. V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov po drugem odstavku 73. člena Poslovnika Državnega zbora pred glasovanjem zahtevam 15 minut odmora za posvet v poslanski skupini. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. V imenu Poslanske skupine Pozitivne Slovenije ima besedo mag. Barbara Žgajner Tavš.
Hvala lepa. Dovolite, da ob koncu predstavim stališče Poslanske skupine Pozitivne Slovenije. Moram reči, da smo ves čas pogajanj konstruktivno sodelovali tako poslanci in na drugi strani minister kot, vsaj kolikor smo imeli priložnost videti na odborih in tudi na sami seji, vsi socialni partnerji. Sicer je res, in tega se zavedamo, da če na eni strani želiš nekomu nekaj dati, na drugi strani nekaj vzameš, in zakon ni niti za enega niti za drugega tak kot bi želeli vsi skupaj. Zakon ni v popolnosti usklajen s socialnimi partnerji. To je treba priznati. Osnovno stališče Pozitivne Slovenije je na začetku bilo, da bomo zakon podprli, če bo usklajen vsaj pri ključnih točkah. Še enkrat moram izreči razočaranje, da je na proceduri danes padel pomemben amandma. Amandma, ki ga je v njegovi vsebini, kolikor sem seznanjena, podpiral tudi minister. Žal mi je, da minister čisto za konec ni zmogel toliko, bom rekla, volje ali pa poguma, da bi, ker to možnost je imel, obstoječa koalicija, kolikor je še je, vložila amandma v tretjem branju. Ampak ne glede na vse, tudi Pozitivna Slovenija je v teku pogajanj oziroma dograjevanja zakona v Državnem zboru dosegla določene stvari, ki pozitivno vplivajo na samo zakonodajo. Če omenim, ker sem ravno danes slišala po radiu, kako delovnopravna zakonodaja krči pravice brezposelnim, ker sedaj po novem ne bodo imeli več 100-odstotnega nadomestila, ampak zgolj 80-odstotno nadomestilo – moram reči, da temu absolutno ni tako. Že danes imajo brezposelni v prvem trimesečju 80-odstotno nadomestilo. Res pa je, da smo ravno poslanci Pozitivne Slovenije in, če se ne motim, tudi SD v parlamentarno proceduro vložili amandma, s katerim smo prvotni predlog ministra, ki je z 80 % nadomestilo v prvem trimesečju nižal, popravili in ga ohranili na obstoječi varianti oziroma nivoju 80 %. Kajti, osnovno stališče, ki ga zagovarjamo, je, da če želimo slediti načelu varne prožnosti, je pomembno, da je, če na eni strani delavce lažje odpuščamo, absolutno treba na drugi strani v zakonodajo vgraditi ustrezna varovala, ki še vedno ščitijo oziroma pomenijo ustrezen nivo socialne zaščite delavca. Glede na to, da zakon ni v popolnosti usklajen – mislim, da nasprotovali mu ne bomo. Če pa bomo v popolnosti [[...]] [[izklop mikrofona]]
Hvala. Preden bom povprašal, če želi še kdo obrazložiti svoj glas, vas želim opozoriti, da v tej fazi, ko obrazlagamo glas ali v imenu poslanske skupine ali kot poslanka in poslanec, minister ne more odgovarjati na očitek ali pa, recimo, podati neko dopolnilno stališče. Tako da vas prosim, da to pri obrazložitvah upoštevate. Sprašujem, če želi še kdo obrazložiti glas v svojem imenu? Odpiram prijavo. Prvi ima besedo mag. Ivan Vogrin.
Hvala lepa, gospod predsednik, za besedo. Spoštovani kolegice in kolegi! Glasoval bom za zakon. Ne zato, ker bi bil zakon tako dober, ampak zato, ker je to zakon, ki ustreza stopnji duhovnega razvoja in dojemanja v Sloveniji. Čestitam ministru, da mu je uspel velik marketinški met, da prodaja to kot reformo trga dela. To je daleč od primerljive zakonodaje v nam sosednjih državah, recimo Avstriji. Zakaj? Delovnopravna zakonodaja mora biti takšna, da varuje predvsem produktivna delovna mesta. Varovanje produktivnih delovnih mest mora biti temeljni namen takšne zakonodaje. Delovna zakonodaja, ki tega cilja ne zasleduje, je škodljiva za delavce, kajti odžira še tista delovna mesta, ki bi ostala, če bi bila delovna zakonodaja dobra. Je škodljiva za podjetja, ker slabi njihovo razvojno in ohranitveno moč, in je škodljiva za državo, ker počasi vedno več ljudi pristaja na uradu za delo. To se pri nas dogaja. Zakon, ki omejuje delo – v kakšni državi živimo, da pišemo v zakone, da ne smeš delati, da študentje ne smejo delati nad nekim številom ur, ne smejo delati upokojenci? Pa saj nihče ne sme delati! Pa ukinimo delo! Sprejmimo zakon, da je prepovedano delati. V drugi vrsti, v kakšni državi živimo, da ko delodajalec podpiše pogodbo z delavcem, je njegov talec in škoduje delavcem in škoduje državi in škoduje sebi? To je v tem trenutku to, kar smo sposobni sprejeti, v nadaljevanju pa bi morali sprejeti kaj [[...]] [[izklop mikrofona]]
Hvala. Naslednji razpravljavec je gospod Jakob Presečnik.
Hvala lepa za besedo. Ta zakon bom podprl, kljub temu, da v vseh členih, v vseh niansah, zakon kot je ta ne more biti nikoli usklajen, ker imamo silno različne interese na več področjih. Tako da sem prepričan, da je to optimum, ki ga je v tem trenutku, tem obdobju bilo možno doseči. Zato tudi z moje strani čestitke ekipi na ministrstvu z ministrom na čelu. Kar se tiče same obravnave, prej je bila pripomba glede tretje obravnave na isti seji. Glede na to, da sem še sodeloval pri določanju načina dela oziroma obravnave teh dveh točk, tudi zakonu, ki ga imamo kot naslednjo točko na dnevnem redu, Zakon o urejanju trga dela, smo ravno zaradi tega dali drugo obravnavo v četrtek, prejšnji teden, in tretjo obravnavo v torek, torej danes, da je za tretjo obravnavo, v primeru, da je še kakršnakoli potreba, še dovolj časa za vlaganje amandmajev. Tako da ta kritika, da se obravnava v neki hitrici, ni najbolj na mestu. Kar se tiče načelno tega zakona oziroma moje podpore temu, je pa to eden od zakonov, eden od ukrepov, ki jih je treba sprejemati zato, da bomo spodbujali gospodarski razvoj. Konec koncev je razvoj gospodarstva, gospodarski razvoj temelj vsega drugega, vsega drugega razvoja in čim večjega zadovoljstva vseh državljank in državljanov. Zaradi tega, kot rečeno, bom ta zakon podprl. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Naslednji razpravljavec je gospod Jožef Horvat.
Najlepša hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani kolegice in kolegi! Spoštovani gospod minister – najbrž nas kje spremlja. Tudi v tem zadnjem dejanju napovedujem podporo reformi trga dela, podporo Zakonu o delovnih razmerjih in noveli Zakona o urejanju trga dela. Enako bodo storili tudi moja kolegica in moja kolega v Poslanski skupini Nove Slovenije. Tudi sam se želim na tem mestu zahvaliti in čestitati pogajalskim ekipam, vsem, predvsem ministru in njegovi ekipi. Mislim, da je minister Vizjak ustvaril nek šolski model, kako se je treba pogajati. To je najprej dokazal s pogajanjem v zvezi s pokojninsko reformo in tokrat še enkrat. Mislim, da bi se od tega šolskega modela lahko tudi bodoči pogajalci marsikaj naučili. Za nas je ključno spoznanje, da določilom reforme trga dela nobena stran radikalno ne nasprotuje pri nobenem od ključnih vprašanj. Tudi sam sem prepričan, da bi lahko po mojem okusu bila reforma dela nekoliko boljša, ampak to, kar imamo danes na mizi, kar so se tudi predsedniki parlamentarnih strank pri predsedniku republike zavezali, da bodo podprli, je v tem trenutku, v tej družbeni situaciji v Sloveniji optimum, da ne rečem celo maksimum. V tem času smo veliko govorili o fleksibilnosti, o prožnosti itd. Mislim, da mora biti v prihodnje zakonodajalec, Državni zbor, bolj fleksibilen in da mora pogosteje prilagajati in kot stalnico obravnavati reformo trga dela, če želimo biti konkurenčni v tem izjemno trdem globalnem svetu. Čestitke pogajalskim ekipam, čestitke in vse priznanje ministru mag. Vizjaku. S strani Poslanske skupine Nove Slovenije napovedujem podporo obema zakonoma. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Naslednji razpravljavec je gospod Tomaž Lisec.
Hvala. Lep pozdrav še v mojem imenu, minister z ekipo, predsednik, kolegi in kolegice! Predlog zakona bom podprl, ker gre za kompromisni predlog, ki je sklenjen z vsemi socialnimi partnerji, na eni strani z Vlado, na drugi strani s sindikati, na tretji strani z delodajalci. Danes smo slišali nekaj stavkov o tem, kako določba 223. člena, če sem si prav zapisal, naj ne bi bila usklajena. Prišla je v zadnjem trenutku s strani sindikatov in po mojem, če v pogajanjih sodelujejo trije partnerji in če se eden od teh ne strinja, to pomeni, da zakon še ni neusklajen. Tako da še vedno smatram, da je zakon usklajen. Imam celo pomisleke. S poslanci je bilo v bistvu zelo malo usklajevanja, kljub temu, da smo vsaj poslanci Poslanske skupine SDS aktivno sodelovali pri samem osnutku zakona in tudi v različnih procedurah. Vedno, ko smo se sestajali z ministrom, smo prišli do ugotovitve, da bodo naše rešitve predstavljene socialnim partnerjem, ampak, če se oni ne bodo uskladili oziroma podprli soglasno te rešitve, ta rešitev ne bo šla skozi parlamentarno sito. Tudi meni marsikatera rešitev znotraj zakona ni všeč. Dal bi še več pobude in več besed delodajalcem. Zakaj? Ob tem, ko smo vsi zagovarjali socialni dialog, smo vsi zagovarjali tudi razvoj gospodarstva, nova delovna mesta itd. Ampak, saj pravim, ta zakon je nek kompromis in kompromise je bil minister pripravljen sklepati. Nekateri v prejšnjem mandatu tega niso bili pripravljeni narediti, tako da bom zakon podprl, me pa zelo preseneča, da se danes, ko se kažejo neke nove pozicije znotraj Državnega zbora, kažejo tudi nove besede znotraj teh pozicij. Zakon bom podprl. Hvala.
Hvala tudi vam. Naslednji razpravljavec je gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. V efektivno krajšem času kot je eno leto, je minister Vizjak pripeljal oziroma bo pripeljal čez Državni zbor dve kapitalni reformi, pokojninsko reformo in reformo trga dela, skupno tri zakone. Če ne bi bilo socialnega dialoga, najbrž tega ne bi bilo mogoče storiti, tako kot ni bilo možno tega storiti v prejšnjem mandatu v trikrat daljšem času. Mislim, da smo vsi spregledali eno dejstvo. Jutri je v Parizu sestanek OECD. Tam bo obravnavana tudi Slovenija. Sprejetje teh dveh zakonov je ključno za dodelitev letnih ocen, presoj OECD, ki bodo podlaga za letne ocene Slovenije. Mislim, da se z obravnavo in sprejetjem teh dveh zakonov ni za igrati, ker imajo poročila OECD, kot sem prej rekel, daljše učinke, večje posledice kot to preigravanje glede posamičnih določb. Kljub temu, da ste nekateri to dejstvo spregledali, vam predlagam, da se temu delu dobro posvetite. Ni vseeno, kam je Slovenija uvrščena. Ni vseeno, kakšno oceno bo dobila, ker to pomeni tudi podlago za bonitetne agencije, to pomeni tudi podlago za odločanje kreditodajalcev, ki jih bomo še vedno potrebovali in to pomeni tudi izjemno velik strošek na koncu, če ta paket ne bo sprejet. Oba zakona bom podprl. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Ugotavljam, da ste besedo dobili vsi, ki ste želeli obrazložiti glas. Želi mogoče še kdo v lastnem imenu obrazložiti glas? Odpiram možnost prijave. Besedo ima gospod Franc Breznik.
Hvala za besedo. Lahko rečem samo naslednje. Dal bom podporo temu zakonu, predvsem v smeri tega, da je lahko kritizirati nekoga, ki je vodil ta pogajanja. Pogajanja so bila težka, obsežna. Slovenija se mora zavedati, da je predvsem nekonkurenčnost slovenskega gospodarstva v tem trenutku ključni temelj usode te države. Zakon o delovnih razmerjih je temelj naše konkurenčnosti, ki nam v tej evropski druščini daje novo podlago zato, da se lahko naše gospodarstvo nekako končno postavi v bok in naši podjetniki končno postavijo v bok državam, ki takšno zakonodajo imajo. Prejšnji zakon je bil dokaj zastarel, podpiral je predvsem delavce, ki niso bili motivirani na nekih delovnih mestih. V ključu tega zakona je treba pogledati še z naslednje perspektive – to je zgodba, da se mora slovensko gospodarstvo v tem trenutku, predvsem v velikem delu gospodarstva, ki je podizvajalec velikih multinacionalk, izredno hitro prilagajati in vsak delodajalec v sferi tega ima izreden strah, da lahko na kratek rok zaposli veliko število delavcev, ko jih potrebuje, ko ima naročila. Ta zakon daje to podlago, točno to, da se prilagaja razmeram na trgu. Je normalen in mu dajem vso podporo. Ne razumem tistih, ki ste bili zraven kot koalicijski partnerji, sedaj pa pri enem členu dajete neke dvome. To je politikantstvo, to je nekaj neresnega, to je neresna politika. Mislim, da bo prihodnost pokazala, kaj so resni politiki in jih bo ločila od neresnih politikov. Hvala.
Hvala, gospod Breznik. Želel bi vas samo opozoriti, da v postopku obrazložitve glasu ni mogoče dajati odgovora na to, ali je nekdo resen politik ali ne, tako da vas prosim, da to upoštevate v nadaljnjih obrazložitvah glasu. Besedo dajem mag. Majdi Potrata.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Še včeraj nisem imela nobenih težav s tem, kako bom glasovala. Zakon o delovnih razmerjih sem nameravala podpreti, ker sem ga štela za zakon, ki je usklajen s socialnimi partnerji. Moram reči, da sem se ob obravnavi in glasovanju na delovnem telesu večkrat čutila v zadregi, da niso dobili podpore tudi tisti amandmaji, na primer, zagovornika načela enake obravnave, ki so bili zagotovo dobri, ampak ker niso bili usklajeni s socialnimi partnerji, niso dobili podpore. To je bila moja notranja stiska, kako kot poslanka enkrat 100-odstotno spoštujem socialni dialog in se ne šteje, da sem kot avtomat stiskala na gumb, če pa je to predlog koalicije ali koga drugega, se pa to tako šteje. Moram reči, da se mi zdi moraliziranje nekaterih, ki so v prejšnji vladi odločno nasprotovali pri vseh reformnih poskusih, neokusno. OECD ni od danes, OECD ne bo jutri imel prvega sestanka, na katerem bo govora o reformah. Zato bi se, ko govorimo o politični odgovornosti, bilo treba vprašati, kje je bila ta politična odgovornost leto ali dve nazaj. To še ne govori o tem, da je vsaka sprememba, ki se dogaja na plečih delojemalcev, zame sprejemljiva. To je tisti razlog, zaradi katerega se bomo v poslanski skupini posvetovali, kako bomo ravnali ob glasovanju. Hvala.
Hvala tudi vam. Ugotavljam, da so vsi, ki so se prijavili, dobili besedo. Je še kdo, ki bi želel obrazložiti glas? Ugotavljam, da ne. Zato v skladu s postopkovnim predlogom, ki ga je podala mag. Majda Potrata v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov, odrejam 15-minutni odmor, tako da bomo sejo nadaljevali ob 10.05.
Nadaljujemo sejo. Po posvetu v Poslanski skupini Socialnih demokratov sprašujem, če želi mag. Majda Potrata podati stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov glede glasovanja. Izvolite, imate besedo.
Hvala, gospod predsednik. Čas, ki smo ga zahtevali, smo porabili za to, da smo znova ugotovili, da je pri usklajevanju delovnopravne zakonodaje 38 ukrepov takih, ki so v prid delodajalcem in samo 15 takih, ki so v prid delojemalcem. Kljub temu se bomo držali dogovora, ki je bil sklenjen med drugim tudi pri predsedniku države, in sprejetju zakona ne bomo nasprotovali, bomo pa različno glasovali. Hvala.
Hvala tudi vam. Prehajamo na glasovanje, zato vas prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 68, proti nihče. [[Za je glasovalo 68.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Še enkrat čestitke ministru. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o urejanju trga dela v okviru rednega postopka. Državni zbor je v četrtek, 28. februarja 2013 opravil drugo obravnavo navedenega predloga zakona. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona, je zbor na predlog Vlade kot predlagateljice predloga zakona sklenil, da bo na podlagi prvega odstavka 138. člena Poslovnika Državnega zbora še na tej seji opravil tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev, zato vas želim obvestiti, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na seji matičnega delovnega telesa oziroma Državnega zbora v drugi obravnavi, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Najprej vas sprašujem, če je interes po obrazložitvi glasu v imenu poslanskih skupin. Odpiram prijavo. Prosim, da se prijavite, v imenu poslanskih skupin. V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke ima besedo gospod Tomaž Lisec.
Hvala. Še enkrat lep pozdrav vsem skupaj! Bom zelo kratek. Tudi pri tem zakonu je bilo narejenega veliko napora, da so se socialni partnerji uskladili, tako da tudi s tega mesta še enkrat čestitke ministru Vizjaku, da je s socialnimi partnerji dosegel rešitve, ki verjetno niso v prid vsem, so pa usklajene, so del kompromisa, kar nekaterim v prejšnjem mandatu ni uspelo. Pomembnejše rešitve, ki jih ta zakon prinaša, so prav gotovo v prid tako delodajalcem kot delojemalcem. Naj ponovim, da bo ob sprejetju tega zakona imela bodoča koalicija en program manj v svoji agendi. Njeno delo bo zato veliko lažje in zato verjamem, da bo tudi opozicija podprla napore sedanje koalicije ter tudi napore ministrstva in soglasno podprla ta zakon. Hvala.
Hvala tudi vam. V imenu poslanskih skupin ni izkazanega interesa. Sprašujem, če želi še kdo obrazložiti glas v svojem imenu. Ugotavljam, da ne, zato prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 83, proti nihče. [[Za je glasovalo 83.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Zaključujem tudi 29. izredno sejo Državnega zbora. Obveščam vas, da se bo čez 15 minut, ob 10.30, pričelo nadaljevanje 11. seje Državnega zbora.