Шановні колеги, прошу приготуватись до реєстрації і заходити в зал. Будь ласка. Дякую. Колеги, отже, прошу приготуватись до реєстрації і прошу зареєструватись. [[16:04:02]] Зареєстровано 347 народних депутатів. Вечірнє пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Колеги, хочу нагадати вам логіку нашої роботи після обіду. У нас в порядку денному стоїть блок законів з питань екології. Перший з них – це друге читання. Розробку тих законів здійснювали представники усіх фракцій. Я сподіваюсь, вони зможуть об’єднати зал. Хочу нагадати, що сьогодні ми маємо увійти в розгляд Закону "Про державну мову". Ми розуміємо, що правок є багато, але розпочати ми маємо сьогодні. І після блоку екології ми будемо входити в блок питань культури. Така наша логіка роботи після обіду. І тому я прошу всіх змобілізуватись, ми активно попрацювали до обіду, нам важливо і після обіду показати таку ж саму ж високу відповідальність і дисципліну. Але перед тим, як перейти до першого закону з блоку екології, я хочу оголосити заяву від двох фракцій, які готові замінити перерву на виступ. І до слова запрошую Віктора Галасюка. Будь ласка, пане Вікторе, 3 хвилини.
Віктор Галасюк, Радикальна партія Олега Ляшка. Шановні українці, в результаті таємних перемовин Президента і уряду з Міжнародним валютним фондом уряд прийняв Постанову про підвищення ціни на газ для населення в три етапи. Мало того, що вже провели таке підвищення, планують його продовжувати. Це штучне, економічно необґрунтоване підвищення тарифів, яке спричиняє соціальний шок в країні. Україна на дві третини забезпечує свої потреби газом українського видобутку, при чому державного видобутку, передусім "Укргазвидобування". Якщо порахувати, скільки коштує цей український газ державного видобутку, то навіть собівартість, навіть з рентабельністю 15 відсотків, з транспортними видатками, з інвестиційною складовою, з торгівельною надбавкою, з рентою, з усім цим це буде близько 5 тисяч гривень за тисячу кубів. Що встановлює уряд під диктовку Міжнародного валютного фонду? Понад 10 тисяч гривень за тисячу кубів на український газ. В результаті цього десятки мільярдів наших з вами грошей платників податків вимиваються на державного монополіста, компанію "Нафтогаз України". В результаті попереднього підвищення тарифів на газ "Нафтогаз" заробив 27 мільярдів гривень прибутку. Це, не враховуючи Стокгольмського арбітражу. Це наші з вами кошти, платників податків, кошти пенсіонерів, кошти вчителів, кошти лікарів, які необґрунтовано вийняті з ваших кишень для того, щоб робити що – щоб платити мільярдні премії керівникам "Нафтогазу", цим маріонеткам. Я тримаю в руках Постанову, зареєстровану лідером Радикальної партії Олегом Ляшком, про повернення до державного бюджету 1 мільярд 400 мільйонів гривень премій, які необґрунтовано виплачені Коболєву і його поплічникам в "Нафтогазі" з наших з вами коштів. Це грабіж і мародерство. Замість того, щоб звільнити Коболєва і повернути гроші до бюджету, уряд продовжує його контракт. Це абсолютно неприпустимо. Команда Радикальної партії наполягає на негайному поверненні цих коштів до бюджету. Крім того, Олег Ляшко і наша команда наполягають на невідкладному розгляді парламентом Постанови про відміну рішення уряду щодо підвищення ціни на газ для населення і замороження газових тарифів. Це абсолютно несправедливо мати європейські ціни, штучно необґрунтовано встановлені урядом, і при цьому найнижчий рівень зарплат в країні. І на цьому фоні цинічно виплачувати мільярдні премії Коболєву і його поплічникам. Крім того, чого не розглядаються взагалі промислові закони? Чому не поставити антикризові закони про підвищення вивізного мита на металобрухт негайно? Чому не поставити законопроект "Купуй українське, плати українцям" і індустріальні парки, щоб підвищити доходи українцям, створити робочі місця в Україні? Ставите все, що.
30 секунд, будь ласка.
Ставите все, що завгодно, окрім важливих промислових законів. Діяльність всіх гілок влади має бути спрямована на те, щоб підвищити доходи громадян, створити робочі місця для українців в Україні, підняти нашу економіку і промисловість. В цьому полягає план Ляшка. І це насправді українські, економічні реформи, а не те, що пропонує влада.
Дякую, колеги. Тільки я коротку ремарку. Не можна, наприклад, Закон про трансплантацію називати будь-чим, що приймає Верховна Рада. Ми сьогодні прийняли ряд надважливих для людей законів. І тому будьте коректні у висловлюванні по роботі Верховної Ради України. Отже, колеги, переходимо до блоку питань екології. Першим стоїть проект Закону про Основні засади (стратегію) державної екологічної політики України на період до 2030 року. Це є друге читання, колеги, тому воно не потребує спеціальної процедури. Але в мене є велике прохання до всіх авторів правок. Давайте не затягувати розгляд, щоб ми змогли протягом, можливо, півгодини пройти його і проголосувати. Щоб ми встигли пройти інші закони з питань екології. І тому я розпочинаю розгляд проекту Закону 8328. І я запрошую до доповіді голову підкомітету Комітету з питань екологічної політики Рибака Івана Петровича. Будь ласка, пане Іван. Прошу авторів правок приготуватись до роботи.
Доброго дня, шановні колеги, шановний Андрію Володимировичу, шановні колеги народні депутати! На розгляд Верховної Ради України у другому читанні вноситься проект Закону України про Основні засади (стратегію) державної екологічної політики України на період до 2030 року за реєстраційним номером 8328, прийнятим за основу 16 жовтня 2018 року. Проект Закону про Основні засади (стратегію) державної екологічної політики України на період до 2030 року є документом довгострокового програмування та планування у галузі охорони довкілля. Проект Закону спрямований на перегляд основних стратегічних завдань державної екологічної політики у зв’язку із підписанням Угоди про асоціацію України з Європейським Союзом та забезпечення поетапного наближення природоохоронного законодавства до відповідних директив Європейського Союзу. До законопроекту було внесено 206 пропозицій та правок народних депутатів України. З них пропонується врахувати, в тому числі частково та редакційно, 136 та відхилити 70. При підготовці законопроекту до другого читання членами Комітету з питань екологічної політики, природокористування та подолання наслідків Чорнобильської катастрофи Верховної Ради України впорядкована внутрішня змістовна єдність та послідовність викладеного матеріалу, уточнено етапи реалізації Основних засад (стратегії) державної екологічної політики, визначення стратегічних цілей законопроекту, спрямованих на досягнення результату, термінологія законопроекту узгоджена з усталеною науковою термінологією та термінологією законодавства. За висновком Головного юридичного управління Апарату Верховної Ради України законопроект потребує суттєвого доопрацювання. Але, насправді, вже під час розгляду у комітеті до другого читання всі правки, які подавались народними депутатами, були ґрунтовно обговорені в серйозних дискусіях. Більшість по них було знайдено єдину точку зору, і, відповідно, прийнято в такій редакції, яка пропонується зараз на розгляд українського парламенту. Комітет з питань екологічної політики, природокористування та подолання наслідків Чорнобильської катастрофи Верховної Ради України пропонує Верховній Раді України проект Закону України про Основні засади (стратегію) державної екологічної політики України на період до 2030 року за реєстраційним номером 8328 за результатами розгляду прийняти у другому читанні в цілому як закон. Прошу підтримати, шановні колеги. Дякую.
Отже, колеги, я прошу авторів правок працювати динамічно. Я буду називати, хто наполягає, шляхом підняття руки. Розпочинаємо, колеги. 1-а. Не наполягає. 5-а. Не наполягає. 8-а. Наполягає. Будь ласка, Рябчин.
Олексій Рябчин, фракція "Батьківщина", Донеччина. Я підтримую і фракція "Батьківщина" буде підтримувати прийняття цього законопроекту. Прошу врахувати також мою правку, яка стосується щодо додання до екологічних проблем України і щодо її першопричин вплив наслідків глобальної зміни клімату. Цей феномен, який є глобальний, був признаний за результатами соціологічного дослідження в багатьох країнах як першим щодо загроз. Друге йде боротьба з глобальним тероризмом. Тому я вважаю, що також Україна повинна врахувати фактори глобальної зміни клімату в своїх стратегіях.
Дякую. Прошу, будь ласка, голосувати, визначатися по 8 поправці. Будь ласка, коментар спочатку пана Рибака.
Відхиливши, комітет керувався саме такими визначеннями, як те, що зміна клімату – це вже наслідок по суті, по суті, причинами, першопричинами змін клімату вже як такі антропогенні впливи, тобто шкідливі дії промисловості, людини якраз на навколишнє середовище. Але я не заперечую, давайте, нехай зал визначається.
Прошу визначатися по 8 поправці. [[16:14:54]] За-63 Поправка відхиляється. Рухаємося далі. 16-а. Це чия поправка, я не бачу? Ні, ну, 16-а, добре, але не піднімають руку 16 поправку. Так ідемо, ні, я дивлюся просто, хто є в залі. Іван, не підказуйте мені, я знаю, що мені робити, повірте. 29. Дирів. Не наполягає? Немає авторів 16 поправки.
Є Дирів.
Дирів є, а 16 поправка – Констанкевич, Шевченко – їх немає, пане Іване. Пан Дирів, ви наполягаєте на 32 поправці? Дякую. Я все бачу, не хвилюйтеся. У нас комітет майже всі поправки врахував, шановні колеги, тому ми. 76-а, чудово. Принаймні, я до неї ще. 76 поправка – це поправка народного депутата. Ми ще до неї не дійшли, я зараз дивлюся 76-у. Рябчин, будь ласка. Мікрофон народному депутату Рябчину.
Дуже дякую. Дійсно, якісно комітет попрацював над цим законопроектом разом з міністерством. Однак, мені здається, що у другому розділі – мета, засада і принципи, інструменти державної екологічної політики – не вистачає додання скорочення викидів, парникових газів таких, як метан та закис азоту N2O, збільшення обсягів поглинення й отримання вуглицю шляхом застосування кращих практик ведення сільського лісового господарства, адаптованих до зміни клімату. А також створення умов для досягнення Україною Цілей сталого розвитку, які були затверджені на Саміті ООН зі сталого розвитку в 2018 році, ті речі, які впроваджуються в усіх парламентах світу. Тому, я думаю, що і в цьому розділі, і моя 100 правка, на яку я буду також наполягати, повинні мати такі визначення. Дуже дякую.
Дякую вам. Будь ласка, просимо коментар голови комітету щодо 86 поправки.
Насправді, була врахована 82 поправка якраз до мети засад, принципів і інструментів державної екологічної політики. І визначено, що метою державної екологічної політики є досягнення доброго стану довкілля шляхом запровадження екосистемного підходу до всіх напрямів соціально-економічного розвитку України. В цьому понятті якраз заключалось в тому числі і зменшення викидів парникових газів. Але комітет не заперечує і можемо поставити правочку на розгляд залу.
Дякую. Прошу визначатися по 86-й. Не наполягає. Пан Рябчин не наполягає, він просто до дискусії озвучив свою поправку відносно викидів парникових газів. У нас достатньо багато поправок підготувала група народних депутатів: Шевченко, Дідич, Батенко, Дубінін. Але вони не наполягають на своїх поправках. І ми рухаємося далі. І зараз поправка 100 Рябчина. Будь ласка, мікрофон.
Фракція "Батьківщина", Олексій Рябчин, Донеччина. Я буду наполягати навіть на голосуванні за цю правку. І ми були на нараді з паном міністром Остапом Семераком, з головою комітету, і було рішення підтримати цю правку. Вона стосується включення в Основні засади державної екологічної політики досягнення Україною Цілей сталого розвитку, які були затверджені на Саміті ООН зі сталого розвитку у 2015 році. Є 17 цілей сталого розвитку, які адаптовані для всіх країн світу Організації Об’єднаних Націй. Серед екологічних там є і чиста вода, і доступна чиста енергія, і скорочення нерівності, і пом’якшення наслідків зміни клімату, збереження морських ресурсів, захист та відновлення екосистем суші, і вони нам дуже потрібні. Тому прохання, консолідована позиція підтримати цю правку для того, щоб ми відповідали нашим міжнародним зобов’язанням перед нашими партнерам з Організації Об’єднаних Націй. Дякую.
Дякую. Прошу коментар. І, колеги, в нас залишається достатньо мало поправок.
Ну, комітет, дійсно, усвідомлюючи про роль українського парламенту якраз у досягненні Цілей сталого розвитку, розуміючи нашу роль, ми підтримуємо. І, дійсно, мали розмову з міністерством, міністерство теж підтримує. Я думаю, що при фінальному голосуванні ми будемо просити наше керівництво парламенту врахувати цю правку, але виключно без цифри. Якщо можна, тому що там. Так?
Я зараз ставлю на голосування, а під час фінального голосування буде вже під стенограму визначатися. Прошу визначатися по суті поправки в тому варіанті, який пропонує автор, а потім під стенограму будете від комітету вже фіксувати під час фінального голосування. Будь ласка, прошу визначитися. Колеги, в нас залишається кілька поправок. Я сподіваюсь, що хвилин за 10 ми зможемо виходити на голосування, тому тут дуже важливо повертатися до зали. [[16:20:17]] За-62 Поправка відхиляється в такому варіанті. Наступна 128-а, народний депутат Левченко. Народний депутат Левченко, 128 поправка. Да, будь ласка.
Левченко, "Свобода", 223 округ, місто Київ. Я хочу зазначити, що величезною проблемою у багатьох українських містах сьогодні є руйнування життєвого простору мешканців шляхом незаконного знищення зелених насаджень у ході ведення будівельних робіт. У великих міста забудовниками в порушення вимог чинного законодавства доволі часто знищуються цілі парки і сквери. Знищення зелених насаджень поблизу житлових будівель є вкрай поширеною практикою і взагалі тотальною проблемою, пошестю, можна навіть сказати. Зокрема, впродовж останніх років мали місце резонансні випадки масового незаконного знищення зелених насаджень у Києві, в Одесі, Запоріжжі, Харкові. Це тільки те, що я отримав звернення виборців як народний депутат України. В Києві взагалі ця пошесть під керуванням мера-забудовника Кличка взагалі є тотальною і це просто. досягла жахливих рівнів. І все це дає підстави дійти висновку, що необхідність збереження зелених насаджень у містах має бути закріплено у стратегії державної екологічної політики. Тобто моєю поправкою я пропоную, що в стратегії має бути прописана важливість недопущення необґрунтованого знищення зелених насаджень.
30 секунд завершити дайте, будь ласка.
що в стратегії має бути прописано недопущення необґрунтованого знищення зелених насаджень у межах міст під час виконання будівельних чи інших робіт, незаконного відведення земельних ділянок, занятих зеленими насадженнями, під будівництво. Це зараз є тотальна проблема у великих містах, і я не розумію, чому моя поправка не була врахована на рівні комітету. Очевидно, що це має бути частиною, власне кажучи, державної екологічної політики. Дякую.
Я прошу роз’яснення голови комітету по 128 поправці. Колеги, в нас залишається ще одна поправка, я дуже прошу повертатися до сесійної зали.
Шановні колеги, комітет під час розгляду 128 поправки не врахував її, відхилив у зв’язку із тим, що за розуміння бралося те, що недавно українським парламентом було проголосовано два фундаментальних закони – це Закон "Про оцінку впливу на довкілля" та "Про стратегічну екологічну оцінку", які і визначають і роль громадськості, і якраз і співпрацю бізнесу з органами місцевого самоврядування. Але ми абсолютно не заперечуємо і пропонуємо автору правочки під стенограму зачитати її під час фінального голосування.
Прошу визначатися. Будь ласка, прошу голосувати по 128 поправці. [[16:23:07]] За-60 Поправка відхиляється. Колеги, і ми переходимо до останньої поправки цього законопроекту, це поправка 296 народного депутата Рябчина. Будь ласка, мікрофон йому. Але я дуже прошу повертатися до сесійної зали, зараз буде заключне слово голови комітету, і після цього ми дамо таке підсумовуюче слово міністру профільному і виходимо на голосування. Будь ласка, пане Рябчин.
Шановні колеги, я прошу об’єднатися всі політичні сили навколо голосування за цей законопроект, тому що питання захисту довкілля, питання екології, питання протидії змін клімату – це неполітичне питання, це питання рівня життя, це питання якості життя, це питання продовжуваності життя українців. Я знаю, що всі люблять, українці всі люблять Україну, тому прохання проголосувати за стратегічно важливий документ на позапартійній основі, на позаполітичній, і підтримати основні засади цього документу. Дуже дякую.
Дякую. Будь ласка, коментар по поправці. Ми голосуємо.
Дякую, шановні колеги, за те, що ґрунтовно підійшли до розгляду цього законопроекту, брали участь у підготовці до другого читання. Всім авторам всіх правок велике спасибі. Я прошу всіх підтримати даний законопроект в другому читанні і в цілому з урахуванням правок 128 та 100 наших колег.
Я перепрошую, ми спочатку голосуємо 296 поправку Рябчина. 296-у.
Він не наполягав.
Не наполягаєте. Добре. Тоді зараз ще раз, будь ласка, підсумовуюче слово. Будь ласка, підсумовуюче слово Івана Рибака ще раз. Колеги, ми виходимо на голосування за 2-3 хвилини. Прошу повертатися до сесійної зали. Пане Іване, отже, підсумуйте обговорення.
Просимо проголосувати в другому читанні і в цілому даний законопроект про Основні засади (стратегію) державної екологічної політики України на період до 2030 року за реєстраційним номером 8328 з урахуванням правок 100 та 128.
Отже, колеги, коли ми будемо з вами в цілому голосувати законопроект, який ми зараз розглядаємо, ми будемо з вами голосувати з урахуванням правок 100 (але ви там говорили, без цифри. Без цифри, без показника) і 128. Добре. Я надаю слово підсумувати нашу дискусію міністру профільному екології Остапу Семераку. Я дуже прошу колег повертатися до сесійної зали, бачимо, що у нас така хороша концентрація депутатів, і я думаю, ми вийдемо на позитивний результат. Пане Остапе, три хвилини вам, будь ласка. І прошу повертатися до зали
Дякую, пані Ірино. Шановні народні депутати, дякую за тісну і плідну співпрацю з нашим Комітетом з питань екологічної політики, всім представникам всіх фракцій, які активно працювали в підготовці таблиці до другого читання. Насправді стратегія зосереджується на вирішенні основних екологічних проблем країни, і, враховуючи зазначене, хотів би підтвердити підтримку тих поправок, які Іван Рибак озвучив. Вони абсолютно слушні і можуть бути враховані. Це і Левченка поправка, і Рябчина. Також хотів би сказати, що для нас, для країни цей законопроект важливий тим, що він покликаний розірвати пряму залежність соціально-економічного зростання України від подальшого збільшення використання природних ресурсів та забруднення довкілля. Стратегія має важливий інноваційний підхід, зокрема 30 вимірювальних індикаторів, які поставлять так звані KPI у виконанні цієї важливої стратегії. Тому, шановні народні депутати, прошу підтримати і цей законопроект і проголосувати "за" в цілому. Дякую.
Отже, колеги, ми завершили обговорення. Я прошу зараз усіх зайти в зал, колеги. Прошу голів фракцій запросити депутатів у зал і прошу секретаріат повідомити, що ми переходимо до прийняття рішення. Колеги, я дуже вірю, що ми, як і до обіду, зможемо об’єднатися і зможемо підтримати питання екологічної політики. Я дуже прошу всіх зайти в зал і зайняти робочі місця. Наскільки мені відомо, всі фракції підтримують даний проект. Колеги, готові до голосування? Переходимо до прийняття рішення. Прошу заходити. Я хочу нагадати, що і комітет звернувся до нас, щоб ми підтримали закон, враховуючи правку 128 і 100 – враховуючи 128-у і 100-у. І тому я поставлю на голосування з урахуванням цих двох правок. Правильно все, так? Правильно, так? Добре. Отже, я ставлю на голосування проект Закону про Основні засади (стратегію) державної екологічної політики України на період до 2030 року (8328) в другому читанні та в цілому, з урахуванням правки 128 і 100 і з техніко-юридичними правками. Прошу проголосувати, прошу підтримати, колеги. Голосуємо, підтримаємо екологію. Голосуємо! Голосуємо "за". [[16:29:17]] За-241 Рішення прийнято. Закон прийнятий. І, колеги, давайте в такому ж настрої працювати далі питання екології. Отже, наступний проект Закону 9253 – проект Закону про засади моніторингу, звітності та верифікації викидів парникових газів. Я прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою. Прошу голосувати, прошу підтримати. Голосуємо. Прошу підтримати. [[16:29:57]] За-150 Рішення прийнято. І я запрошую до доповіді міністра екології та природних ресурсів Семерака Остапа Михайловича. Будь ласка, пане Остапе.
Дякую. Шановний Голово Верховної Ради України, шановний Андрій Володимирович, шановні народні депутати, на ваш розгляд виноситься проект Закону про засади моніторингу, звітності, верифікації парникових газів. Законопроект покликаний запровадити в Україні сучасну надійну систему збору даних щодо викидів парникових газів на рівні підприємств. Створення такої системи є невід’ємною частиною нової кліматичної політики України. Крім того, запровадження в Україні цієї системи забезпечить виконання Україною Рамкової конвенції ООН про зміни клімату та Паризької угоди, а також дотримання міжнародних зобов’язань в рамках Угоди про асоціацію між Україною і Європейським Союзом щодо створення системи торгівлі квотами на викиди парникових газів, які передбачені Директивою 87/ЄС. Система моніторингу забезпечить високу точність, достовірність, надійність та порівнянність звітних даних про викиди парникових газів, які можуть застосуватися для різних цілей: для удосконалення державної політики у цій сфері до запровадження економічних інструментів регулювання викидів парникових газів, а також стати важливим елементом та основою для подальшого співробітництва між країнами у сфері зміни клімату. Прийняття цього закону матиме позитивний вплив на рівні окремих підприємств та на державному рівні. Для підприємств система створить умови для отримання даних щодо вуглецеємності їх продукції, сприяння залучення інвестицій, що є вкрай важливо, та довгостроковому плануванню економічної діяльності, скорочення викидів парникових газів та участь у ринкових та неринкових інструментах регулювання викидів. Для держави це є важливий крок, оскільки він забезпечить перехід на низьковуглецевий розвиток нашої країни. Прошу, шановні колеги народні депутати, підтримати розроблений урядом законопроект.
Дякую вам. Отже, до співдоповіді запрошується Рибак Іван Петрович. І я рекомендую більш лаконічно виступати, щоб ми змогли більше прийняти законів вашого блоку. Більш лаконічно. Будь ласка, пане Іван.
Комітет з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи розглянув поданий Кабміном законопроект про засади моніторингової звітності у верифікації викидів парникових газів за реєстраційним номером 9253. Метою прийняття законопроекту згідно пояснювальної записки є врегулювання правових і організаційний засад функціонування системи моніторингу звітності та верифікації викидів парникових газів в Україні. Шановні колеги, до законопроекту наявний висновок Комітету з питань запобігання і протидії корупції, згідно з яким у проекту акта не виявлено корупціогенних факторів. Проект акту відповідає вимогам антикорупційного законодавства. За узагальнюючими висновками Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України за результатами розгляду в першому читанні законопроект. Безперечно, законопроект має ряд певних недоліків. Вони будуть доопрацьовані, як ми з колегами говорили, до другого читання. Тому наш комітет пропонує підтримати його в першому читанні за основу.
Дякую вам, колеги. Прошу провести запис: два – за, два – проти. Від "Народного фронту" Ігор Лапін, будь ласка.
Прошу передати Павлу Дзюблику.
Доброго дня, шановні колеги, Павло Дзюблик, 66 виборчий округ, Житомирщина. Ну, насамперед хочу подякувати міністерству за якісно підготовлений і важливу проведену роботу з підготовки цього, дійсно, важливого законопроекту. Скажемо, це буде початок того механізму, який ми повинні були би запровадити, і велику кількість тих інструментів, які знову ж таки будуть запроваджені щодо скорочення викидів парникових газів. Тобто такі інструменти, як введення квотних. систему торгівлі квотами на викиди парникових газів. І дана система буде знову ж таки сприяти покращенню екологічної ситуації безпосередньо в Україні. Крім того, знову ж таки ми підтримуємо Паризьку угоду, яку ми ратифікували з вами в цьому парламенті. І я сподіваюся, що всі колеги, так, як наша фракція "Народного фронту", підтримують даний важливий законопроект. Дякую.
Дякую вам. Від "Батьківщини" Рябчин, будь ласка.
Олексій Рябчин, фракція "Батьківщина", Донеччина. Шановні колеги, це вкрай важливий законопроект, в першу чергу, для модернізації нашої промисловості. Ви знаєте, що наша промисловість енергонеефективна, використовує застарілі технології і має проблеми з фінансуванням. Тому що кредити, які зараз видаються в Україні під дуже високі відсотки, а закордонні фінансування дуже складно отримати. Це дасть можливість, передумову, цей законопроект, який є рамковий, до якого ще треба інші законопроекти залучати, в тому числі кліматичне фінансування. Ви пам’ятаєте, що у нас була паризька. була кіотська. Кіотський протокол, завдяки якому наша промисловість залучала ресурси, наша поліція їздить на "пріусах", які ми взяли з Японії, завдяки торгівлі квотами. Цей законопроект дозволив використовувати механізми Паризької кліматичної угоди, яку Україна ратифікувала. До речі, наш парламент був другим в світі, який ратифікував Паризьку кліматичну угоду. Без цього законопроекту буде дуже важко верифікувати той обсяг викидів, які є на наших підприємствах. І цей законопроект був розроблений з нашими донорами Світовим банком, EBRD, з іншими, і він є дуже важливим рамковим законом для того, щоб ми могли модернізовувати наші підприємства, допомагати нашій економіці становитися більше енергонезалежними. І це може підвищити і в тому числі ВВП нашої країни, дати додаткові технології і створити додаткові робочі місця. Це є також частина нашої Угоди про асоціацію з ЄС. І до другого читання ми з колегами з комітету доопрацюємо, тут є певні недоліки термінологічні. Ну, це нормально, коли такий складний рамковий законопроект подається в першому читанні. Тому прошу підтримати, це реально боротьба. це імплементація де-факто того документу екологічної стратегії, яку ми тільки що затвердили. Тому пропоную об’єднатися навколо цього важливого законопроекту до першого читання. Дуже дякую.
Дякую вам. Спориш Іван від "Блоку Петра Порошенка". Будь ласка.
Іван Спориш, "Блок Петра Порошенка". Прошу передати слово Сергію Рудику.
Шановні колеги, в Україні близько 80 відсотків викидів від парникових газів походить від спалювання палива та низки технологічних процесів під час провадження господарської діяльності. Це загальновідомий факт. Впровадження цих інструментів, їх ефективність, без реальних даних щодо цих обсягів просто неможлива. В Україні відсутня єдина методична база, яка не дозволяє це робити. Тому, власне, це і гальмує запровадження нових та вдосконалення існуючих ринкових та неринкових механізмів скорочення викидів. Ми маємо зобов’язання перед Європейським Союзом з 14-го року, це конкретна директива, яку ми взяли на себе зобов’язання як держава. Що відбудеться для держави, якщо ми схвалимо. А я в цьому більше ніж переконаний, тому що це не політичне питання, екологія потрібна всім. Перше. Запровадження цієї системи забезпечить високу точність, достовірність, надійність та порівняльність звітних даних про викиди парникових газів, які можуть застосовувати для різних цілей, від удосконалення державної політики у певній сфері до запровадження економічних інструментів регулювання викидів. Важливіше і для суспільства. Суспільство дозволить підвищити ефективність політики, і такі аномальні явища, як спека, зливи, повені будуть мінімізовані на тому рівні, наскільки це можливо на сьогоднішній день. Фракція "Блоку Петра Порошенка" закликає голосувати цей законопроект. Це однозначно великий крок в майбутнє. Дякую.
Дякую. Колеги, і зараз заключний виступ. Через 2 хвилини відбудеться голосування. Я прошу всіх голів фракцій запросити депутатів в зал. І секретаріат повідомити, що через 2 хвилини ми переходимо до прийняття рішення. Від "Опозиційного блоку" слово надається Нестору Шуфричу. Будь ласка.
Дякую, шановний головуючий. Шановні колеги, безумовно, питання про засади моніторингу звітності та верифікації виходів природнього газу, це дуже важливо. І ми маємо сьогодні підтримати цей законопроект. Але я щойно повернувся з регіонів, і якби я з цим питанням звернувся до людей, вони б мені розказали про газ, але про інший, який вони вже не в змозі платити, тому що за останні 5 років ціна на газ піднялася в 14 разів. І те, що ми в цьому році майже на 20 мільярдів зменшили обсяги субсидій, то, безумовно, це і є справжнє відношення сьогоднішньої влади до людей. І ви знаєте, мені сьогодні було прикро і принизливо, коли я бачив, як ухиляється Верховна Рада від розслідування корупції в "Укроборонпромі". Те, що ми заховали це питання в стару слідчу комісію, це означає, що влада боїться розслідування діяльності Гладковського (Свинарчука). Саме Свинарчука, я його саме так пам’ятаю. І я вважаю, що ми обов’язково маємо не приховувати цю проблему. Створити окрему слідчу комісію. Взяти на себе відповідальність розкрити це страшне розкрадання. А ви знаєте, це вже не розкрадання. Коли в умовах військового конфлікту, який, на жаль, має місце в Україні, крадуть в армії, то це вже є мародерство.
Пане Нестор, говоріть по темі законопроекту. Я, вибачте, по темі законопроекту, якщо можна. Будь ласка, продовжуйте.
Пане Голово, я вважаю, що мародерство у владі – це є тема, на якій ми сьогодні маємо стояти, говорити і маємо обов’язково притягнути до відповідальності, якщо не прокурори, то принаймні наші слідчі. В цій залі є і прокурори, і слідчі. Давайте знайдемо окремого спеціального прокурора і почнемо процедуру імпічменту. Дякую.
Отже, колеги, ми переходимо до прийняття рішення. Принципово, так? Добре. Ще "Відродження" наполягає одну хвилину. Писаренко. Колеги, за хвилину голосування, заходіть, будь ласка, всі в зал. Від "Відродження" – Писаренко.
Дякую, шановний Андрій Володимирович. Тема принципова, тому що, думаю, що для нас всіх важливий екологічний стан в країні. І це дуже добре, що ми виділяємо на це увагу. Хочу сказати, що ми підтримаємо всі законопроекти, які будуть спрямовані на те, щоби наші громадяни жили в кращих умовах. Тому що на сьогоднішній день, на жаль, екологічним станом не переймаються, а ми розглядаємо законопроекти, можливо, один раз на рік. Тому на сьогоднішній день хочемо підтримати те, що з такими ініціативами приходять. Але в цілому законопроект потребує доопрацювання, його неможливо приймати в цілому, і пропонуємо вже до другого читання його доопрацьовувати. Дякую.
Отже, переходимо до прийняття рішення, колеги. Прошу всіх зайняти робочі місця і приготуватись до голосування. Прошу з усіх лож повернутися в зал. І нагадую, це тільки за основу пропонує комітет, і за основу усі, хто виступали, вони висловились "за". Отже, я ставлю на голосування проект Закону про засади моніторингу, звітності та верифікації викидів парникових газів (№ 9253) за основу. Прошу голосувати, прошу підтримати. Голосуємо, колеги, підтримуємо. Голосуємо. Прошу підтримати. [[16:43:40]] За-243 Рішення прийнято. І переходимо до наступного питання блоку екології. Це проект Закону про озоноруйнівні речовини та фторовані парникові гази (9082). І прошу, колеги, підтримати розгляд за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. Прошу підтримати за скороченою. Прошу голосувати. [[16:44:15]] За-142 Колеги, я ще раз поставлю. В чому задум? Підтримайте скорочену. Колеги, підтримайте скорочену процедуру, ми зможемо більше розглянути питань екології. Отже, я ставлю на голосування ще раз, щоб проект Закону 9082, екологічного, ми розглянули за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. Голосуємо. Прошу підтримати. Голосуємо. [[16:44:51]] За-158 Рішення прийнято. І я запрошую до доповіді міністра екології та природних ресурсів Семерак Остапа Михайловича.
Дякую. Шановний Голово Верховної Ради шановний Андрію Володимировичу! Шановні народні депутати! На ваш розгляд виноситься проект Закону України про озоноруйнівні речовини та фторовані парникові гази. Метою законопроекту є врегулювання відносин у сфері поводження з речовинами, використання яких впливає на озоноруйнівний шар, а також обладнання, яке працює з їх використанням. Україна є стороною Монреальського протоколу, і ми повинні забезпечувати дотримання низки міжнародних зобов’язань, визначених цим протоколом, який ми взялись імплементувати. Зокрема, не перевищувати щорічну квоту споживання озоноруйнівних речовин, забезпечити ліцензування імпорту, експорту та контроль обігу речовин, та подачу звітності, щорічної національної звітності. У 2012 році на 24 Нараді Сторін Монреальського протоколу Україна отримала рішення про недотримання вимог протоколу. Для виходу з цього стану Україна взяла зобов’язання законодавчо врегулювати контроль за озоноруйнівними речовинами та запровадити упереджувальні заходи для зменшення використання таких речовин. У разі невиконання таких зобов’язань, а саме цей закон покликаний, щоб виконати зобов’язання, є загроза вжиття санкцій, зокрема повної заборони постачання цих речовин з країн-сторін протоколу. Враховуючи, що Монреальський протокол ратифіковано майже всіма країнами світу, Україна є імпортозалежною країною, оскільки власного виробництва цієї речовини в Україні відсутні, наслідки таких санкцій можуть мати катастрофічний характер для української промисловості. Прийняття законопроекту створить належні передумови для поступової відмови від використання таких речовин. Опрацьовуючи цей законопроект, хотів би сказати, що ми працювали тісно з фракціями, і висловлені були ряд суттєвих, правильних зауважень, зокрема народним депутатом Віктором Івановичем Вовком від Радикальної партії Олега Ляшка. Щодо положень законопроекту, які містять вимоги Кігалійської поправки.
10 секунд.
Дякую. . яка вступила в силу в світі, але Україною поки не ратифікована. Тому, з врахуванням цієї поправки Віктора Івановича Вовка просив би проголосувати в першому читанні. Дякую.
Дякую вам. До співдоповіді запрошується Рибак Іван Петрович, будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні колеги народні депутати України, Комітет з питань екологічної політики, природокористування, подолання наслідків Чорнобильської катастрофи розглянув поданий Кабінетом Міністрів України законопроект про озоноруйнівні речовини та фторовані парникові гази за реєстраційним номером 9082. Метою його прийняття, законопроекту, згідно з пояснювальною запискою є визначення правових та організаційних засад, регулювання відносин у сфері поводження з контрольованими речовинами та товарами, що містять їх, використання яких впливає на озоновий шар та зміну клімату. За висновками Комітету у закордонних справах законопроект потребуватиме внесення змін стосовно набрання чинності окремих його положень після ратифікації Верховною Радою України Кігалійської поправки до Монреальського протоколу про речовини, що руйнують озоновий шар. За висновком Комітету з питань бюджету законопроект має опосередкований вплив на показники бюджету у бік збільшення надходжень і може набрати чинності згідно із законодавством. Комітет з питань екологічної політики, природокористування та подолання наслідків Чорнобильської катастрофи пропонує Верховній Раді прийняти даний законопроект за основу. Дякую.
Дякую вам. Прошу провести запис: два – за, два – проти. Дякую. Від "Народного фронту" Бондар Михайло.
Бондар Михайло, 119-й. Передайте, будь ласка, Дзюблику Павлу.
Павло Дзюблик, 66 виборчий округ, Житомирщина. Знову ж таки хотів би подякувати безпосередньо Міністерству екології за те, що розробили такі комплексні законопроекти. Знову ж таки ті законопроекти дадуть змогу покращити екологічну ситуацію безпосередньо в Україні, зменшити викиди в атмосферу. "Народний фронт", сподіваюсь, так, як і всі інші депутати, голосує "за". Дякую.
Від "Батьківщини" Рябчин.
Олексій Рябчин, фракція "Батьківщини". Донеччина. Це дуже гарно, що у нас сьогодні такий екологічний "зелений" день, сподіваюсь, третій законопроект також буде реалізовано. Це важливий законопроект, тому що він врегульовує питання наших міжнародних зобов’язань. Дійсно, ми підписали у 87-му. було підписано Монреальський протокол у 87-му році, і у 2012 році Нарада Сторін Монреальського протоколу прийняла рішення про невиконання Україною вимог даного протоколу. І у 2017 році вже сплив термін щодо законодавчого врегулювання цього питання. І якщо Верховна Рада сьогодні провалить це голосування, то це ускладнить життя для багатьох об’єктів нашої промисловості, для торгівельних центрів, тому що на Україну може бути заборона експорту озоноруйнівних речовин з інших держав. І таке рішення може привести до колапсу на всіх рівнях, де використовуються охолоджувальні прилади. Я погоджуюся з нашими колегами, і я дякую всім колегам зі всіх фракцій, які вносили пропозиції. Це треба голосувати в першому читанні, доопрацьовувати для того, щоб ми виконали міжнародні зобов’язання і захистили наших виробників. Це важливий законопроект. Прошу всіх голосувати.
Дякую вам. Від "Блоку Петра Порошенка" Рудик Сергій.
Шановні колеги, дійсно, Україна взяла на себе міжнародні зобов’язання по даному питанню. І знаєте, коли? Україна його ратифікувала у 89-му році. Ще тоді ми як держава зобов’язалися поступово робити все можливе, щоб скоротити цю історію, тому що насправді це величезна проблема. У 12-му році за невиконання Україною умов Монреальського протоколу на нас уже майже поклали санкції. І якщо дійсно ми сьогодні не приймемо цей законопроект, ці санкції можуть дійсно вдарити по дуже великій кількості наших підприємств. Щоб ви розуміли, про що йде мова. На нас можуть бути накладені санкції по ввезенню в Україну кондиціонерів, холодильників, морозильних камер, систем охолодження, які працюють з використанням холодоагентів. Ви розумієте, який це буде мати катастрофічний наслідок? Партія зелених України ставить перед усіма урядами і парламентами всіх скликань задачу ратифікувати цю угоду і ухвалити цей законопроект. Але тільки зараз, на п’ятому році нашої Верховної Ради ми прийшли до голосування в першому читанні. Фракція "Блоку Петра Порошенка" закликає всі політичні сили підтримати цей законопроект, як і всі два попередніх. Тільки таким способом ми зможемо поставити якщо не крапку, то великий знак оклику в цьому питанні і швидше підготувати його до голосування в другому читанні. Ми маємо це зробити, поки Рада ще працює. Прошу підтримати.
Дякую. Шановні колеги, зараз буде заключний виступ Писаренка, але перед тим, як йому передати слово, колеги, я хочу зробити повідомлення. Увага! Ви розумієте, що ми сьогодні в кінці дня перейдемо до питання Закону про мову, там велика кількість правок. До мене підійшло ряд депутатів, щоб ми змогли ще до того ряд законів перенести, бо вони є вкрай важливі. Я їх перерахую. Після цього голосування я їх поставлю на перенесення, але зал вирішить, робити чи не робити. Отже, увага, колеги! Перший з них – проект Закону 10008: врегулювання окремих питань мобілізації, цивільного захисту, соціального захисту та соціальної підтримки окремих категорій осіб. Це безпековий закон, в якому є дуже важлива правка про протимінну діяльність. Я запропоную перенести, якщо зал згодиться, бо це вимога наших партнерів. Ми його перенесемо. Перший. Другий. Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо технічних регламентів та оцінки відповідності, автор – Кривошея. Я запропоную його перенести, це євроінтеграційний закон, якщо зал підтримає, ми його перенесемо.
[[Не чути]]
Добре, добре, добре, Галасюк, добре. На вимогу Галасюка, третій – проект Закону (9474) щодо зменшення дефіциту брухту чорних металів, на перенесення, якщо зал підтримає, ми його розглянемо. І заключний, заключний – це проект Закону з питань культури, який стоїть після мови, 8202. Якщо буде згода залу, перенести. Чотири голосування після цього закону.
Я знаю. Домовились? Щоб всі змогли зорієнтуватися, щоб всі знали, як голосувати. Чотири питання я поставлю після цього питання. Зараз заключний виступ – Писаренко, і переходимо до прийняття рішення. Будь ласка, пане Валерій. Включіть мікрофон.
Дякую, Андрій Володимирович. Хочу сказати, перш за все, що не треба зараз зал підганяти по результативності голосування, да, насправді над законопроектом ще потрібно попрацювати. Наше науково-експертне управління взагалі говорить, що нам потрібно повернути на доопрацювання. Але якщо ми йдемо на зустріч міністерству і допомагаємо їм в тому, щоб вони працювали над надважливими питаннями, то нам потрібно зараз розглянути лише в першому читанні. Адже дуже багато зауважень через те, що саме несостиковки з Монреальським протоколом, про який тільки що ішла мова. Тому насправді дуже добре, що міністерство зараз звертає увагу на необхідність як приведення до міжнародного законодавства, так і проведення вкрай важливих законопроектів. Але я хотів би також запропонувати, коли ми будемо розглядати ось законопроекти в сфері екології, щоб ми говорили про реальний результат, який люди будуть для себе відчувати. Чи то мова буде йдеться про викиди, чи то мова йдеться буде про чисту воду, чи про інші речі, тому що наразі вкрай важливо для нас – створити не тільки в економіці такий стан, щоб люди залишались в цій країні, але й екологічно і культурно ми повинні для людей створити комфортні умови, тому що, крім того, що люди шукають, де їм працювати, вони також шукають, де якість життя буде найвищою. І в Україні, на жаль, на сьогодні ще є питання і за наслідками Чорнобильської катастрофи, і за наслідками того,в якому стані сьогодні є взагалі українська інфраструктура. Це і якість питної води і шкідливість викидів з тих заводів і фабрик, які ще працюють, але ще не мають тих систем, які б дозволити сьогодні робити нормальну відчистку. Тому давайте дивитися дуже уважно при голосуванні за законопроекти. Дякую.
Дякую вам. Отже, ми завершили обговорення. Прошу усіх зайти в зал. Ми переходимо до прийняття рішення і нагадую усім, що після прийняття рішення мною буде запропоновано перенести чотири законопроекти. Всі вони, як автори переконують, об’єднуючі, конструктивні, і будуть мати в залі більшість. Тому зараз ми голосуємо цей закон, а потім тих чотири перенесені, які я вже озвучив буквально кілька хвилин тому. Готові, так? Заходимо, колеги, займаємо місця робочі. Будьте відповідальні, пані Ганно. Отже, ставлю на голосування проект Закону про озоноруйнівні речовини та фторовані парникові гази (9082) за пропозицією комітету за основу. Лишень за основу. Прошу голосувати і прошу підтримати. Колеги, поверніться в зал з лож. Прошу підтримати, колеги. Голосуємо, Іра. Голосуємо. Підтримуємо. Прошу голосувати, підтримаєм екологію. Прошу проголосувати. Голосуємо. [[16:58:35]] За-240 Рішення прийнято. Вітаємо комітет екології, вітаємо міністра. І, колеги, не розходьтеся, будь ласка, всі займайте робочі місця. Я буду ставити в такій послідовності, в якій наголошував. Отже, я говорю зараз дуже. Колеги, увага! Яка в мене є пропозиція? Всім підтримувати один одного зараз, всім – один одного. Перше: безпековий закон. [[Шум у залі]] Добре, є прохання першим – металургійну. Добре, поставлю першим металургійну. Отже, ставлю перше, перенести, він є в порядку денному через два закони, для розгляду, зараз, проект Закону про внесення змін до розділу ІI "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законів України щодо зменшення дефіциту брухту чорних металів на внутрішньому ринку" (9474). Він є в порядку денному. Хто за те, щоб його перенести, прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо, прошу підтримати, голосуємо. Давайте один одного підтримувати. Безпековий дуже важливий, крім цього, закон. [[16:59:50]] За-199 Наступний, колеги, це є безпековий закон. Я прошу мене слухати зараз уважно. Це є проект Закону 10008, але важливий він є в тому, що в ньому є правка до Закону про протимінну діяльність, яка вкрай важлива, наголошую – вкрай важлива для наших партнерів, для наших партнерів, щоб вони могли передати кошти нам, нам на проведення розмінування окупованих територій, які були окуповані, де агресор замінував величезні території. Я прошу вас підтримати, колеги. Отже, ставлю на голосування перенесення і включення в порядок денний проекту Закону 10008. Прошу голосувати, прошу підтримати. Включення в порядок денний сесії для прийняття рішення. [[17:00:47]] За-163 Колеги, і наступний – це є проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо технічних регламентів та оцінки відповідності (6235). Автор Кривошея, він переконує, що весь зал то підтримує. Отже, прошу проголосувати за перенесення цього проекту закону на розгляд зараз, 6235. Прошу проголосувати, прошу підтримати. 6235 – перенесення. Прошу голосувати, прошу підтримати. Голосуємо. [[17:01:31]] За-209 Я ще раз поставлю, Геннадій. Добре, я поставлю ще раз попередній закон. Колеги, ми маємо ще 20 хвилин часу. Добре, ще раз. Добре, зараз ще раз поставлю металобрухт, але потім поставлю ще раз Кривошеї, добре? Отже, колеги, прошу всіх приготуватися. Прошу бути уважним під час голосування. І я закликаю до солідарності, один одного підтримайте, ми маємо твердих півгодини часу, ми можемо у них прийняти один-два закони. Отже, я ставлю ще раз на голосування, а потім ще раз Кривошеї. Спочатку проект Закону 10008. Ні-ні, перепрошую. Про внесення змін до деяких законів України щодо зменшення дефіциту брухту чорних металів (9474). Всім зрозуміло? За перенесення – розгляд зараз. Хто підтримує, прошу проголосувати за перенесення, а потім – Кривошеї. Прошу голосувати, прошу підтримати. Голосуємо. [[17:02:50]] За-231 Тепер, колеги. Рішення прийняте. Тепер знову Кривошея, як ми домовлялись, щоб по-чесному було. Проект Закону 6235 – перенесення для розгляду зараз. Прошу проголосувати, прошу підтримати. 6235. Прошу голосувати, прошу підтримати. 6235, прошу голосувати. Там, де автор Кривошея. [[17:03:18]] За-225 Один голос. Ще раз поставлю. Поставлю ще раз. Будь ласка, 6235 перенести для розгляду зараз, перенести. Прошу голосувати, прошу підтримати. Одного голосу не вистачило, прошу проголосувати. [[17:03:44]] За-231 Перенесли. І, колеги, по безпековому закону, буквально 30 секунд, Ірина Геращенко. Будьте на місцях. 30 секунд.
Дякую. Шановні колеги, законопроектом 10008 така сама ситуація, як сьогодні ми з вами виправили по Закону про трансплантацію, коли прийняли надзвичайно важливий і дуже очікуваний країною закон, але нам було потрібно сьогодні прийняти ще певні зміни, щоби він запрацював. Ми маємо листа від посольств наших найбільших друзів країн, країн ЄС і "Великої сімки" на підтримку закону, який ми з вами прийняли, про протимінну діяльність. Але вони просять нас врахувати наступне. Що внести поправки до закону, який полегшить двостороннє фінансування гуманітарної діяльності організацій. Ми пишаємося тим, що наша співпраця між Україною і цими країнами допоможе рятувати життя українців. І цей лист від посольства Великої Британії, Австрії, Словенії, інших країн, він направлений не тільки на керівництво парламенту, а на лідерів всіх фракцій. І ми можемо, якщо сьогодні просто не проголосуємо цю зміну до Закону 10008, втратити допомогу, яка так потрібна нашому і Міністерству внутрішніх справ, нашим саперам, Міністерству оборони. Дуже просимо підтримати включити зараз в порядок денний. Будь ласка.
Отже, я ще раз ставлю на голосування пропозицію включити в порядок денний.
Ми намагалися дуже швидко вирішити цю проблему, щоб.
Включення в порядок денний для прийняття рішення проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо врегулювання окремих питань мобілізації (10008). Прошу проголосувати. прошу підтримати. [[17:05:44]] За-190 Рішення не прийнято. І, колеги, остання пропозиція, це перенести 8202, проект Закону про внесення змін до законів України з питань удосконалення системи охорони культурної спадщини. Хто підтримує, прошу проголосувати, 8202. Прошу голосувати. [[17:06:14]] За-175 175, колеги. Отже, колеги, у нас два закони і потім перехід до Закону про мову. Працюємо динамічно, працюємо злагоджено. Перший я ставлю на розгляд. Який перший ставити з них двох? Кривошеї перший. [[Шум у залі]] Домовтеся між собою. [[Шум у залі]] Добре, добре, все, добре. Домовились, колеги. Як ви домовитесь, так і буде. Добре, я ставлю перший на розгляд проект Закону 9474. Прошу підтримати розгляд його за скороченою процедурою. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо. Прошу підтримати. За скорочену. Підтримайте, колеги. [[17:07:08]] За-157 Рішення прийнято. Я запрошую до доповіді голову Комітету з питань промислової політики Галасюка Віктора Валерійовича. Будь ласка.
Віктор Галасюк, Радикальна партія Олега Ляшка. Шановні колеги, надзвичайно важливий металургійний законопроект 9474, ініційований командою Радикальної партії Олега Ляшка і в співавторстві з членами Комітету з питань промислової політики і підприємництва. Його суть. Це продовження на 3 роки підвищеного мита вивізного на металобрухт. І підвищення розміру цього мита з 42 до 58 євро для того, щоб ліквідувати дефіцит металобрухту цієї важливої сировини для українських заводів для того, щоб українські заводи мали сировину, українці – роботу і зарплату, а українська армія мала зброю і техніку з українського металу. Це вже третій металургійний закон, який ми з вами приймаємо в парламенті. Попередні два спрацювали дуже ефективно. Обсяги поставок металобрухту вітчизняної заготівлі зростають вже 3 роки поспіль. Нам з вами вдалося скоротити дефіцит металобрухту для металургійних заводів з 9 до 2 відсотків. Але сьогодні виникають нові дуже гострі виклики. Тому що ціна на металобрухт в світі зросла на 30 відсотків. Тому що продовжується військова агресія проти України. Тому що провідні металургійні промислові країни світу – США, Китай, Туреччина – розгорнули одна проти одної торгівельну війну. Тому що імпорт металопродукції в Україну сьогодні суттєво перевищує експорт металопродукції. Цю ситуацію треба виплавляти. Тому ми запропонували підняти вивізне мито до 58 євро за тонну і продовжити дію цього стратегічно важливого закону ще на 3 роки. Я наголошую, що норми закону повністю відповідають міжнародним зобов’язанням України перед Світовою організацією торгівлі і по Угоді з ЄС про асоціацію. Це саме така ситуація, як і по забороні експорту лісу-кругляка. Повна відповідність нормам міжнародного законодавства і міжнародним зобов’язанням України. Стратегічно важливий.
Дякуємо. Тепер, будь ласка, хвилину від комітету. Будь ласка, хвилину від комітету тепер буде виступ.
Стратегічно важливий закон для промисловості, тому що його ефект, це збереження 20 тисяч робочих місць в галузі, це збереження 1,5 мільярда доларів валютної виручки промислової в економіці країни і це додаткові 1,5 мільярда гривень до Державного бюджету України. Комітет з питань промислової політики і підприємництва прийняв рішення рекомендувати прийняти цей законопроект в першому читанні за основу та в цілому як закон з техніко-юридичним опрацюванням. Підтримуємо українських металургів, підтримуємо українську промисловість.
Дякую. І, будь ласка, зараз я прошу записатися від депутатів на обговорення законопроект. Будь ласка, Леонід Ємець, ваш виступ.
Шановні колеги, Леонід Ємець, "Народний фронт". Ну, власне, у мене пропозиція дуже проста. Користуючись наявністю неймовірної кількості, як для українського парламенту депутатів в сесійній залі, зараз як можна швидше пройти найбільшу кількість законопроектів, як це можливо. Тому повідомляю, "Народний фронт" підтримує даний законопроект, буде голосувати, і переходимо до наступного. Дякую.
Дякуємо. Будь ласка, наступний виступ. Народний депутат Писаренко, група "Відродження".
Дякую. Хочу сказати, що у нашої депутатської групи дещо інший підхід. Ми вважаємо, що над законопроектами потрібно працювати. І як би не хотілось би кількістю здивувати людей, треба працювати над якістю. Ми на сьогоднішній день будемо підтримувати всі законопроекти, які спрямовані на те, щоби наше виробництво і наші виробники відчували себе комфортно в своїй країні. Адже, якщо подивитись за статистикою останніх років, то насправді на сьогоднішній день нічого не робиться, щоб наше виробництво і наш виробник на нашій території розвивався і відчував себе комфортно. І хочу нагадати, що ми дуже багато тут у нас було планів, яким чином надати преференції, пільги, які зробити умови задля того, щоб виробництво процвітало в Україні, щоб приходив і західний інвестор, і наш, локальний інвестор. І я хочу нагадати, були дуже добрі ідеї з індустріальними парками, але через те, що влада не хоче давати пільги і комфортні умови, то, звичайно, що на сьогоднішній день у нас немає тих зон комфорту і розвитку, на який ми могли би будувати розвиток всієї країни. Хочу сказати, що ми пропонували, щоб однією з таких зон було місто Харків. І є законопроекти, які створюють окремі економічні зони, як наприклад, у місті Харкові, де ми даємо спеціальні преференції для наших власних виробників і для наших власних виробництв. Ми хочемо пропонувати, щоб ми далі рухалися в цьому напрямку і відроджували країну. І це можливо, якщо наш національний виробник буде мати кращі умови. Дякую.
Дякую. Будь ласка, народний депутат Опанасенко від "Самопомочі". Вам слово.
Шановні колеги, я хотів би звернути вашу увагу, що в принципі нічого з лібералізмом та розвитком ринку, та розвитком внутрішнього ринку цей законопроект взагалі не має. Фактично це створення монопольних умов, які призведуть до того, що металобрухт, який збирається на території України, його вартість буде зменшена. Тому що альтернативний експорт фактично буде, ну, перестане існувати за таких високих мит. Фактично ця додаткова маржа від зменшення ціни вона осяде в принципі не на ринку, де, наприклад, було б тисячі учасників ринку, вона осяде лише в кишенях двох олігархів, на жаль. При поточній системі, коли фактично трансфертне ціноутворення не працює, БЕПС у нас не реалізований досі, фактично ця маржа перейде в офшори. Колеги мої, будь ласка, не підтримуйте, це абсолютно антиринковий законопроект. Дякую.
Дякую. Будь ласка, виступ від "Блоку Петра Порошенка" Артур Герасимов. Будь ласка, Артур Герасимов, прошу вас.
Шановна пані головуюча! Шановні народні депутати! Ми просимо, під стенограму зараз в "Прикінцевих та перехідних положеннях" "строк 6 календарних років" замінити на "строк 5 календарних років". Дякую за увагу.
Дякую. І я запрошую до слова Першого заступника Голови Верховної Ради України пані Ірину Геращенко.
Дякую, шановні колеги. Дозвольте з місця виступати. Я хочу доєднатися до обговорення цього законопроекту ось з яких мотивів. Ми прийняли з вами, за що дякую кожному з 335 народних депутатів, зміни до Конституції відносно нашої інтеграції до ЄС і НАТО. І очевидно, що адаптація українського законодавства до європейських норм і стандартів стає нашим ключовим завданням. І дуже важливо, щоби кожен законопроект, який розглядається в цій залі, так само відповідав європейським нормам. Була сказана під час презентації якраз інформація, яка не відповідає дійсності відносно лісу-кругляка, коли ми проголосували законопроект, і чим створили проблему так само дуже серйозні у взаєминах України з Європейським Союзом. Тому я пропоную, щоби ми послухали експертизу щодо цього законопроекту Комітету євроінтеграції. Чи він відповідає Угоді про асоціацію, чи ми не створимо так само проблем. Я думаю, що це було би дуже правильно.
Шановні колеги! Шановні колеги! Ми, автори законопроекту, Олег Ляшко, наші колеги з Комітету промислової політики і підприємництва, запропонували підвищити вивізне мито на металобрухт з 42 євро до 58 євро додатково на 3 роки. Щойно Артур Володимирович озвучив пропозицію скоротити на рік цей запропонований термін. Безумовно, це гірше, ніж те, що запропоновано в законопроекті. Але я думаю, що це може політичним компромісом для того, щоб забезпечити галузь сировиною, для того, щоб зберегти робочі місця українців, зберегти валютну виручку в торгівельному балансі. Тому ми вимушено погоджуємося з цією пропозицією для того, щоб забезпечити голоси, для підтримки української промисловості і металургії. Ще раз наголошую, що цей закон, так само, як мораторій на експорт лісу-кругляка, відповідає повністю і міжнародним зобов’язанням України, і, головне, національним інтересам розвитку української економіки і українського суспільства. Прошу підтримати в цілому з техніко-юридичними поправками з уточненням, яке озвучив пан Герасимов. Дякую.
Шановні колеги, я прошу повертатися до сесійної зали, буквально за 30 секунд відбудеться голосування. Шановні колеги, я прошу повертатися до сесійної зали. Мені здається, всі групи і фракції мали можливість виступити з цього приводу. Ми чекаємо народних депутатів України і будемо переходити до голосування. Нагадаємо, розглядаємо законопроект 9474.
Отже, колеги, прошу всіх зайняти робочі місця, зайти в зал і, сподіваюся, так само солідарно ви підтримаєте Кривошеї законопроект, він євроінтеграційний, щоб було все справедливо. З поправкою Герасимова, так, голосуємо? Отже, прошу зайняти робочі місця. Узгодили все, так? Я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законів України щодо зменшення дефіциту брухту чорних металів на внутрішньому ринку" (9474) з поправкою, яку озвучив під стенограму Артур Герасимов, і за рішенням комітету за основу і в цілому. Прошу голосувати з техніко-юридичними правками, прошу голосувати і прошу підтримати. Голосуємо, колеги. Голосуємо. Прошу підтримати. [[17:19:42]] За-219 Добре. Я поставлю на повернення, колеги. Я прошу запросити всіх у зал. Я прошу всіх народних депутатів запросити в зал. Я поставлю на повернення. Але ви під час голосування будьте на робочих місцях. Прошу приготуватись до голосування усіх. Прошу бути на робочих місцях. І прошу зайти в зал, колеги. Запросіть усіх депутатів у зал. Отже, перше голосування: повернутись до розгляду 9474. Прошу проголосувати і прошу підтримати, за повернення. Прошу голосувати і прошу підтримати, за повернення. Голосуємо. Голосуємо. Прошу підтримати. [[17:20:34]] За-220 6 голосів. Колеги, я ще раз поставлю. По фракціях, будь ласка. По фракціях. Отже, колеги, я ставлю ще раз на голосування. "Блок Петра Порошенка" – 66, "Народний фронт" – 58, "Опозиційний блок" – 24, "Самопоміч" – 10, Радикальна партія – 14, "Батьківщина" – 11, "Воля народу" – 7, "Партія "Відродження" – 9. Прошу всіх зайняти робочі місця, колеги. Зайдіть у зал. Шість голосів. Шість голосів. Я прошу всіх приготуватись до голосування і бути на робочих місцях під час голосування. Отже, я ставлю першу пропозицію: повернутись до розгляду проекту Закону 9474. Прошу проголосувати і прошу підтримати. Голосуємо, колеги. Прошу підтримати. Прошу всіх бути на робочих місцях і голосувати. Голосуємо. Підтримуємо. Голосуємо. [[17:21:47]] За-237 Повернулися, колеги. В мене є застереження: щоб не було неперсонального голосування. Закликаю всіх. Добре? [[Шум у залі]] Отже, колеги, ставлю проект Закону 9474 з поправкою, яку озвучив Артур Герасимов, за основу і в цілому з техніко-юридичними правками. Прошу голосувати і прошу підтримати. Голосуємо! Прошу підтримати, прошу голосувати. [[17:22:32]] За-234 Рішення прийнято. І, колеги, тепер 6235. І я теж прошу всіх підтримати спочатку за скороченою процедурою. Колеги, прошу всіх бути солідарними. Це друге читання. Перепрошую, це – друге читання. Так, поправка буде. Це – друге читання. І ми переходимо до розгляду проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо технічних регламентів (6235), і я запрошую до доповіді Кривошею Геннадія Григоровича. Будь ласка.
Дякую. Доброго дня. Геннадій Кривошея, фракція "Народного фронту". Шановний пане головуючий, шановні народні депутати, Верховна Рада восьмого скликання 20 березня 2018 року прийняла за основу проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо технічних регламентів та оцінки відповідності (реєстраційний номер 6235), поданий народними депутатами – мною, паном Галасюком, пані Кужель, паном Розенблатом, паном Нечаєвим, паном Хмілем, паном Кіралем, паном Дубініним та паном Єфімовим. Це фактично є комітетський законопроект. В процесі нашого розгляду в першому читанні я хотів би подякувати всім, тому що ми його майже одноголосно проголосувати в залі. На сьогоднішній день надійшло до комітету. надійшло до комітету 216 пропозицій і поправок, серед яких буквально всього було відхилено, серед яких частково враховані – це поправки Дубневича, їх всього лише 21. Тому я хотів би, щоб ми зараз якомога швидше, поки в нас є час, розглянули його і проголосували в цілому. Дякую.
Дякую. Я буду називати авторів правок. Прошу всіх авторів правок приготуватися. Отже, 3-я. Не наполягає. 4-а. Наполягає. Будь ласка, Левченко.
Левченко, "Свобода", 223 округ, місто Київ. Стаття 172 прим.1 КУпАП, власне кажучи, встановлює відповідальність за недотримання норм технічних регламентів при здійсненні оцінки відповідних вимогам технічних регламентів. На превеликий жаль, цей законопроект чомусь прибирає цю статтю з Кодексу України про адміністративні правопорушення і відповідно прибирає, власне кажучи, адміністративну відповідальність за правопорушення у вказаній сфері. Це є, на мою думку, трошки абсурдно, тому що мають бути обов’язково норми, які би включали в себе і санкції, власне кажучи, для забезпечення дотримання норм при здійсненні оцінки відповідності вимог технічних регламентів. Тому що, якщо немає санкцій за порушення відповідних норм, то тоді і норми втрачають сенс як такі. Це очевидне правило загальне, так, здоровий глузд, навіть з точки зору правової визначеності. Тому, безперечно, я наполягаю на тому, щоби ви прибрали цей момент з законопроекту, щоб ви не забирали відповідно адміністративне правопорушення. Дякую.
Будь ласка.
Дякую, пане Юрій. Дивіться, буквально декілька слів, значить, по 4 нашій правці, тобто ми говоримо за порушення процедури оцінки відповідності повинна застосовуватися не адміністративна, а цивільно-правова відповідність органу, відповідальність, відповідальність органу з оцінки відповідності перед замовником його послуг. Тому саме ми просто виклали її в такій редакції. Я прошу поставити на голосування, якщо буде рішення залу – то ми продовжимо в тій редакції, в якій було проголосовано залом. Дякую.
Ви наполягаєте на голосуванні, пане Юрій? Я ставлю на голосування 4 правку, яку комітет відхилив. Хто її підтримує – я прошу проголосувати. [[17:26:15]] За-96 Рішення не прийнято. 6-а. 7-а. 8-а. Наполягає Левченко.
Левченко, "Свобода", 223 округ, місто Київ. У законопроекті пропонується встановити відмінний від Закону України "Про захист прав споживачів" порядок щодо інформування споживачів стосовно певних видів ризику чи продукції, якщо такий встановлений технічним регламентом. В той же час, відповідно до частини четвертої статті 9 Закону України про технічні регламенти і оцінку відповідності, технічні регламенти затверджуються законами, актами Кабміну та центральних органів виконавчої влади. В зв’язку із цим існує ризик, що підзаконними нормативно-правовими актами будуть встановлені вимоги, які міститимуть обмеження прав споживачів у частині отримання повної інформації про продукцію або ризики під час використання такої продукції. Тому для уникнення зазначеного ризику пропоную виключити норму щодо іншого порядку інформування споживачів про продукцію. У нас, народні депутати, я до вас звертаюся, і так не сильно виконується законодавство про захист прав споживачів. І споживачі абсолютно не захищені в сьогоднішній Україні. Натомість захищені, власне кажучи, правляча олігархія і великий бізнес. Ви цією нормою пропонуєте ще зменшити захист споживачів і створити умови, коли, власне кажучи, буде взагалі. будуть прийматися рішення, прийматися. нормативка буде прийматися, яка буде абсолютно згубною для.
Ви наполягаєте на голосуванні? Я ставлю на голосування правку номер 8 народного депутата Левченка, комітет її відхилив. Хто підтримує дану правку, прошу проголосувати. [[17:27:54]] За-78 Рішення не прийнято. Колеги, увага! Доповідач мені говорить, що тільки троє людей наполягають на правках. Це Левченко, Яценко і Герасимов. Якщо так, можливо, я просто надам їм слово, щоб не називати правки? Приймається так, пане Юрій? Ну так, так власне. Тоді надаю слово пану Юрію Левченку. Включіть мікрофон.
Левченко, "Свобода", 223 округ, місто Київ. Мова йде про мою 42 правку. Пропозиція скасування сертифікації технічних та інших засобів реабілітації та комплектуючих до них, що випускаються в умовах серійного виробництва, крім медичних виробів та допоміжних засобів до них і на які поширюється дія технічного регламенту щодо медичних виробів, містить ризики до збільшення кількості виробів неналежної якості. Крім того, особи з інвалідністю втратять можливість бути інформованими про банк даних виробників, до яких можуть звернутися при необхідності забезпечення необхідними виробами. Важливість такого рішення є особливо актуальним у зв’язку з зростаючими потребами забезпечення якісними реабілітаційними заходами. Зокрема, протезно-ортопедичними виробами учасників війни та інвалідів війни відповідно до статті 4 Закону України "Про реабілітацію інвалідів в Україні". Виходячи з вищезазначеного, я пропоную прибрати оці норми законопроекту, які пропонують скасувати сертифікацію технічних та інших засобів реабілітації та комплектуючих до них. Я думаю, що це цілком абсурдно особливо в умовах війни. Це цілком абсурдно. Тобто ви наражаєте наших героїв, інвалідів на те, що вони будуть отримувати продукцію абсолютно неналежної якості, яку вони не зможуть використовувати належним чином.
Дякую вам. Будь ласка, пане Геннадій.
Дякую. По-перше, ми нічого не прибираємо, і ми не говоримо про те, що ми прибираємо сертифікацію. На сьогоднішній день просто сертифікація – це більш є в даній сфері в тому числі, це більш є така, більш-менш корупційна норма. І вона може якимось чином використовуватись як зловживання з боку окремих там чиновників. Тому ми виклали і прийняли в комітеті і, до речі, ми неодноразово обговорювали дану проблематику. Дякую, звичайно, за зауваження, ну, комітет прийняв таке рішення. Дякую.
Дякую. Ви наполягаєте на голосуванні, так? Я ставлю на голосування правку 42 народного депутата Левченка. Хто підтримує дану правку, прошу голосувати. Комітет її відхилив. Будь ласка. [[17:30:13]] За-59 Рішення не прийнято. Наступні дві правки Яценко, дві правки. Вам 2 хвилини дати? Включіть 2 хвилини. Будь ласка, Яценко.
Шановні колеги, в мене суто технічне зауваження, але я хотів би просити поставити на підтвердження правку 98 і правку 101, які, на мою думку, звужують державне регулювання у важливих сферах, в яких необхідно, щоб воно було. Дякую за увагу.
Будь ласка, пане Геннадій.
У нас є позиція комітету, і в принципі, це досить важливі правки. Я, чесно кажучи, хотів би, щоб вони все-таки були проголосовані загалом в цілому. Але якщо колега наполягає, то є пропозиція поставити, але так чи інакше я буду потім пропонувати голосувати в редакції комітету. Дякую.
Тобто ви наполягаєте, щоб ці правки підтримати, так?
Ні, я наполягаю на. я наполягаю: на прохання автора зараз поставити їх на голосування, але в любому випадку я буду потім просто ставити в редакції комітету на голосування з урахуванням.
Такого немає. Якщо вже вона буде збита, до неї треба буде повертатися.
Будемо повертатися, будемо тоді повертатися, да.
Добре. Я ставлю, перше: на підтвердження 98 правку. Комітет її підтримав і просить її підтримати. Яценко ставить на підтвердження. Отже, хто підтримує комітет, прошу її підтримати. 98 правка – на підтвердження. Прошу голосувати, прошу підтримати. [[17:31:49]] За-115 Рішення не прийнято. І наступна 101 правка. На підтвердження. Комітет її підтримав, і комітет просить зал її підтримати. Ставлю на підтвердження 101 правку. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо. Прошу підтримати. [[17:32:17]] За-123 Рішення не прийнято. Таким чином, колеги, всі автори правок виступили – так? Всі виступили. Ми можемо переходити до прийняття рішення, колеги. Я прошу усіх зараз голів фракцій запросити депутатів у зал. Зараз дам заключне слово доповідачу. Колеги, через одну хвилину відбудеться голосування. Я переконливо прошу зараз усіх зайти в зал. Це євроінтеграційний закон, колеги, і я дуже прошу усіх проявити високий рівень дисципліни. І запросіть усіх депутатів у зал, голови фракцій. Будь ласка, Геннадій Кривошея, 2 хвилини.
Шановні колеги, я хотів би ще раз попросити всіх, по-перше, всім подякувати, що ви знаходитеся тут, це досить важливий для нашої країни законопроект. Одним із основних завдань, яке ми вбачаємо перед Україною, це у перспективі підписання угоди АККА для того, щоб наші сертифікати, а тобто наше виробництво в країні визнавалося і в Європі, і взагалі в світі. Це досить-досить серйозний акцент буде, незалежно від якихось політичних моментів, акцент буде для українських товаровиробників. Прийняття даного законопроекту взагалі є однією з основних умов стосовно виконання умов, там, підписаної угоди з Євросоюзом. Але так чи інакше на сьогоднішній це є позитивно, ще раз повторюсь, для наших товаровиробників. Я хотів би звернути тільки, наприклад, увагу, наприклад, виробництво, українське виробництво дверей. Для того, щоб отримати сертифікацію, сертифікувати це виробництво у нас в Україні, вартість становить, цієї сертифікації, у межах 15-20 тисяч гривень, у Європі для того, щоби далі український товаровиробник міг сертифікувати цей товар, це виробництво. ця сертифікація становить в розрізі 5-7 тисяч євро. Це досить велика різниця. Якщо ми йдемо далі вперед і підписуємо дану угоду АККА, ми зможемо. ми робимо все для того, щоби більше ніж у 30 країнах світу наш товаровиробник просто спокійно з українським сертифікатом, який він отримує тут, міг просто продавати нашу відповідну продукцію. Тобто це і піднімає рівень товаровиробництва у нас в Україні, відповідно додаткові робочі місця і кращий товарооборот, і кращі відносини з Європою. Тому велике прохання організуватися і проголосувати даний законопроект. І по можливості повернутися до правок номер 98 і 101, які були не проголосовані, не підтримані в залі. Дякую.
Дякую. Отже, колеги, ми переходимо до прийняття рішення. Я дуже прошу всіх зайняти робочі місця. Колеги, я переконливо прошу всіх повернутися в зал, це євроінтеграційний закон, який вкрай важливий для виконання нашої карти по імплементації Угоди про асоціацію. Тому я прошу всіх подивитися, кого немає поруч, запросити в зал, приготуватись до голосування. Перше я поставлю повернення до правок, а потім поставлю вже сам закон. Отже, прошу всіх взяти участь у голосуванні. Колеги, кожен голос буде мати значення, поверніться, будь ласка. Отже, перше, на пропозицію доповідача, я ставлю на голосування пропозицію повернутись до правки 98 і 101. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. Прошу підтримати. Голосуємо. Підтримуємо. За повернення правок. [[17:35:54]] За-171 Не повернулись. Тепер я ставлю закон без правок. Колеги, заходіть, не виходіть з залу. Будь ласка, всі займіть робочі місця. Отже, я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо технічних регламентів та оцінки відповідності (№ 6235) в другому читанні і в цілому з техніко-юридичними правками. Колеги, прошу усіх взяти участь у голосуванні. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. Євроінтеграційний закон. Прошу всіх підтримати. Прошу голосувати. Голосуємо, колеги. Голосуємо. Підтримуємо. Голосуємо, колеги. [[17:36:56]] За-185 Колеги, я розумію, що голосів немає, власне, із-за того, що дві правки були введені. Колеги, заходіть в зал. Заходіть всі в зал, зараз я поставлю на повернення. Будь ласка, Геннадій, одна хвилина.
Дякую. Шановні колеги, я просив би ще раз сконцентруватися і питання, які в нас виникають стосовно деяких пунктів, я хотів би сказати, що в цьому законі те, що стосується Служби безпеки в тому числі, це технічна норма, це технічна норма. Ми її опрацьовували в нас в комітеті, Олександра Володимирівна не дасть збрехати, ми більше 2 років працювали над ним. Іде Сергій Кіраль, який є співавтором, він дасть це підтвердження для вас, хлопці. Перший раз ми реєстрували цей законопроект, воно було в першому законопроекті. [[Шум у залі]] Ну, поставте. Якщо у вас є. Я зрозумів. Він є співавтором, він у нашому комітеті. Якщо ви хочете поправити цю правку, я не хотів би, щоб законопроект. із-за однієї правки ми валили весь законопроект, досить важливий для нас. Ми його опрацювали в комітеті. Андрію Володимировичу, я прошу.
Дайте пропозицію, як мені сформулювати?
Я пропоную іще. У вас є зауваження? [[Шум у залі]] Я іще раз, шановні колеги, у кого є взагалі по фракціях якісь зауваження? Я бачу, що немає. Дякую. Тільки є в "Самопомочі". "Самопоміч", ви не голосуєте? У мене просто розуміння. Ваша пропозиція? Будь ласка, є слово, Таня.
Колеги, обговорення завершено. Моє звичайне прохання: підійдіть до доповідача, він озвучить, він озвучить.
Я веду сесію, а не доповідач. Отже, колеги, ви можете сформулювати правку? Можна сформулювати? Ні, так. [[Шум у залі]] Колеги, я зараз поставлю на повернення. Я ставлю пропозицію повернутись до проекту Закону 6235. Я прошу проголосувати і прошу підтримати за повернення. Прошу голосувати, колеги, прошу підтримати. Голосуємо. Прошу підтримати. [[17:39:28]] За-171 Ще менше голосів. Колеги, тоді я. Якщо голова комітету не запропонує ніякої іншої форми, я поставлю на повторне друге читання, щоб ми не втратили законопроект в цілому. Ви зможете під час обговорень в комітеті доопрацювати. Отже, колеги, зараз я поставлю на повторне друге читання. Так? Будь ласка, озвучте пропозицію, я поставлю разом з нею. Будь ласка, Геннадій. І заходіть в зал. Не виходіть, колеги.
Шановні колеги, фракція "Самопоміч" пропонує вилучити статтю, яка стосується змін до законопроекту щодо Служби безпеки України. Там одна зміна і одна стаття. Таня, яка стаття, 19-а? Пункт 19 статті 24. Там тільки одна зміна, яка стосується цього законопроекту. Я просто вважаю, що немає сенсу просто валити закон, вибачте на слові.
Отже, увага, колеги. Я ставлю з правкою, яку озвучив Геннадій.
Ми не готові голосувати.
Я ставлю. Колеги, хто за те, щоб повернутись до розгляду законопроекту, і я його озвучу з цією поправкою, яку озвучив від трибуни Геннадій Кривошея. Чуєте мене, так? З цією поправкою прошу голосувати, прошу підтримати. Голосуємо, колеги, підтримуємо. [[17:41:07]] За-173 173, колеги. Отже, я ставлю зараз в комітет на доопрацювання. Це об’єднає зал. Будь ласка, давайте об’єднаємося в комітет на повторне друге читання. Колеги, будь ласка, всі приготуйтесь до голосування, зайдіть в зал. Це компромісна позиція, щоб ми не втратили законопроект в цілому. Прошу всіх підтримати, колеги. Отже, я ставлю на голосування пропозицію, що проект Закону про внесення до деяких законодавчих актів України щодо технічних регламентів та оцінки відповідності (№ 6235) направити до комітету для підготовки на повторне друге читання. Прошу голосувати і прошу підтримати. Голосуємо, підтримуємо, колеги. Підтримуємо всі злагоджено, голосуємо. Це компромісна позиція, підтримайте її. [[17:42:04]] За-189 І остання пропозиція: повернути суб’єкту. Ні, вже не може суб’єкт законодавчої ініціативи, колеги. Колеги! Геннадій, давайте ще раз спробуємо повернутися. Колеги, покажіть, будь ласка. Ще раз я поставлю на повернення. "Блок Петра Порошенка" – 50, "Народний фронт" – 60, "Опозиційний блок" – 15, "Самопоміч" – 15, Радикальна партія – 10, "Батьківщина" – 9, "Воля народу" – 3, "Партія "Відродження" – 5. Геннадій! Ні, обговорення завершене. Отже, я ще раз, заключний раз, ставлю пропозицію повернутись до голосування. Заключний раз ставлю пропозицію повернутись до голосування за проект Закону 6235. Прошу голосувати, прошу підтримати. Голосуємо. [[17:43:11]] За-193 Колеги, в мене немає іншої опції як оголосити, що проект Закону 6235 відхилено. Відхилено, колеги. Тепер, колеги, в мене є дві заяви. Я перепитаю. Я перепитаю. Колеги, увага! Одна з них – від БПП і "Волі народу". Тільки виступ, без перерви? Тільки виступ. Прийнято. Друга – від "Опозиційного блоку" і "Відродження". Колеги, тільки виступ. Тільки виступ. Зафіксували. Отже, два виступи по 3 хвилини, і ми переходимо до розгляду Закону "Про мову". Розпочинаємо розгляд, я маю на увазі. Зараз, згідно Закону, я маю надати два виступи від двох фракцій. Тільки виступи, це вже я озвучив як рішення. Першим я запрошую до виступу від фракцій "Блоку Петра Порошенка" і "Воля народу" голову фракції "Блоку Петра Порошенка" Артура Герасимова. Будь ласка.
Шановний пане Голово! Шановні колеги! Представники засобів масової інформації! Шановні українці! Декілька днів тому всі ми бачили, як було викрито тіньові штаби виборчої піраміди Юлії Володимирівни Тимошенко. І, що найбільш цинічно, в них були знайдені російські куратори. Сьогодні ми всі бачили, як політична сила Юлії Тимошенко, її представники істерично волали про необхідність дотримання законності, робили гучні заяви про розкрадання і необхідність негайно притягнути всіх винних до відповідальності. Так от, всі ці заяви – це звичні для Юлії Тимошенко і членів її команди маніпуляції, обман і бажання сподобатись виборцям. А насправді її політична сила активно масово скуповує голоси виборців. Представники "Батьківщини" вимагали створення тимчасової слідчої комісії, яка б розслідувала зловживання, опубліковані в матеріалах журналістських розслідувань. Так от, шановні колеги, сьогодні ЗМІ опублікували матеріали журналістського розслідування під назвою "Піраміда Тимошенко. На одну область на голоси виділили мільярд гривень". В матеріалі йдеться про те, що правоохоронні органи знайшли бюджет піраміди, розписаний списком витрат як на агітаторів, так і на скупку голосів виборців. Як зазначають журналісти, піраміда підкупу виборців Юлії Тимошенко може обійтись щонайменше в кілька мільярдів гривень. Ще більшу тривогу викликає розслідування журналістів про непрозоре фінансування виборчого фонду Юлії Тимошенко. Є обґрунтовані підозри, що це має ознаки відмивання коштів, здобутих злочинним шляхом і незаконного збагачення. Де ж вона їх вкрала? Також виникає підозра, що це російські гроші. Ми сподіваємось, що всі засоби масової інформації, які у вівторок передрукували перше розслідування журналістів щодо "Укроборонпрому", не обійдуть увагою сьогоднішню інформацію. Невідомі кошти з невідомих джерел, замасковані під внески невідомих людей, не повинні привести до фальсифікацій. Тому ми вимагаємо негайного створення тимчасової слідчої комісії для перевірки фактів підкупу виборців у виборчій піраміді Тимошенко та за підозрою відмивання коштів, здобутих злочинним шляхом, через її виборчий фонд. Також ми закликаємо Юлію Володимирівну Тимошенко скласти депутатський мандат на час розслідування. Дякую за увагу.
Від фракції "Опозиційний блок" і групи "Відродження" до слова. Добре. Хвилина – репліка. І потім дам слово, будь ласка.
Соболєв, "Батьківщина". Коли вчергове ця особа, яка зробила все можливе, щоб російські війська зайшли сюди на чолі з Гіркиним, його помічником, вдумайтеся в це, помічником народного депутата України – Безлер, який безпосередньо керував всіма операціями на сході України, і ця особа дозволяє собі розказувати про російські гроші, скажіть Порошенку спочатку не сплачувати в бюджет Російської Федерації жодної копійки. І тоді, коли він подасть у відставку як Президент, він буде мати моральне право принаймні не сісти на лаву підсудних. Оце вам порада, вам і вашій політичній силі. Дякую.
Від фракції "Опозиційний блок" і "Відродження" до слова запрошується Вілкул. Будь ласка, 3 хвилини.
Шановний народе України, шановні народні депутати! Вже багато разів в цій залі ми зверталися до коаліції і пропонували припинити розколювати суспільство та зняти з порядку денного так званий мовний законопроект. Більше того, ми зібрали в підтримку нашої ініціативи більше ніж мільйон підписів, більше ніж мільйон українців підтримали нашу ініціативу за право людей розмовляти та навчатися рідною мовою.
Насправді поява цього мовного закону пов’язана з тим, що у Петра Порошенка є свій Томос, а спікер Андрій Парубій вирішив зробити собі свого такого маленького "томосика" і тому протискує сьогодні цей Закон про мову. Його суть: заборонити мільйонам українців розмовляти рідною мовою. І ми знаємо, що це була умова Андрія Парубія щодо присутності на з’їзді Петра Порошенка та його підтримки, це те, що ви отримали команду голосувати за цей ганебний закон. Але ми знаємо, що у багатьох фракціях є дуже багато розумних народних депутатів, які розуміють, що це маячня, які розуміють, що це розколює суспільство. У цьому законі є термін "публічне приниження української мови". І ви цим робите спробу прирівняти до публічної наруги над державними символами України, такими, як Прапор, Гімн, Герб. А що таке приниження, не прописується. Якщо ми між собою спілкуємося російською чи угорською мовами – це приниження чи ні? Якщо продавець у магазині відповів російською мовою пенсіонеру – це приниження чи ні? Це в законі не прописано. І хто це буде вирішувати – Парубій чи такі, як він? Друге. Спроби надання офіційного статусу та впровадження регіональних мов взагалі прирівнюються до дій, спрямованих на насильницьку зміну та повалення конституційного ладу. Очевидно, маячня. Тобто за реалізацію норм Європейської хартії мов національних меншин 10 років в’язниці. Що ви робите? Це маячня в європейській країні в ХХI сторіччі. Ми будемо захищати права людей говорити рідною мовою. Не ведіть нас у середньовіччя. Не запроваджуйте принципи, які останній раз були запроваджено в нацистській Німеччині в 30-х роках. Не голосуйте за цей ганебний закон. Прислухайтесь до здорового глузду. Звертаюсь до вас, провладні депутати. Дякую. А підписи ми зараз передамо спікеру.
Заберіть їх зараз, так Шановні колеги, так було багато згадано про мене. Я вам відповім. Я, справді, все життя робив все можливе для того, щоб прийняти Закон про мову. Я нагадаю, не так давно це було, коли мені доводилося протистояти Закону Колесніченка-Ківалова. Але, я впевнений, що тоді весь український народ підтримував позицію, яку сьогодні ми маємо можливість почати реалізовувати. Тому що Закон про функціонування української мови як державної – це фундаментальна основа буття держави і нації. І недаремно вони так біснуються, тому що тим законом ми б’ємо в саму серцевину "русского мира", б’ємо в саме серце "русского мира", який хотів знищити Україну. Колеги, особливо в обставинах боротьби за Україну, за незалежність мова набуває першочергового безпекового значення. І це питання не тільки ідентичності, це питання не тільки історії, це питання також і безпеки, української національної безпеки. І ми не дозволимо збити нас з нашого шляху, не дозволимо звести нас на манівці. Нас ніхто не зупинить на шляху до утвердження української держави і українського майбутнього. І я оголошую про перехід до розгляду проекту Закону про забезпечення функціонування української мови як державної. Наголошую: в нас є окремий Закон "Про національні меншини", мови національних меншин. Це закон про захист української мови, яка знищувалася Валуєвськими указами, Емськими указами, яка знищувалася Радянським Союзом. І ми маємо історичний шанс, друзі, ми всі маємо історичний шанс повернути справедливість сотень років, які чекали українці. І запрошую до доповіді голову Комітету з питань культури і духовності Княжицького Миколу Леонідовича, і оголошую, що я продовжую засідання на 15 хвилин, тому що оскільки закон масштабний, я надам для доповіді 15 хвилин голові комітету. Будь ласка, пане Миколо.
Дякую. Шановні колеги, коротко спростую декілька фейків, які тут розповсюджувалися, перш ніж почати, щоби всі розуміли, що в законі немає жодного кримінального переслідування за жодні діяння. Розповіді про 10 років тюрем - це те, що безграмотним людям розповідають безграмотні депутати, в законі нічого схожого немає. А те, що мова є державним символом, вирішив Конституційний Суд України в 1999 році. [[Оплески]] Тепер безпосередньо переходимо, насправді, до і сторичного моменту. Тому що, як ви знаєте, ми мали цей Закон про мови від 89-го року. Саме Законом про мови розпочали ми будувати українську незалежну державу. Саме з цим законом виходили українські студенти на голодування, потім виходили українці під час одного Майдану, другого Майдану. Захищаючи цей закон, люди виходили на мовний Майдани. Бажаючи прийняття цього закону, українські воїни захищають зараз українську землю. Адже, відповідно до досліджень Центру Розумкова, 85 відсотків українців вважає українську мову рідною. На жаль, цей закон було скасовано Конституційним Судом після того, як його фактично сплюндрував так званий Закон Колесніченка-Ківалова. Ми єдина країна в нашому регіоні, яка на сьогодні не має Закону про захист державної мови. Його має Польща і не говорить вона тому російською чи німецькою, бо була колонією Росії, Німеччини. Його мають країни Балтії, його має Словаччина. Навіть Росія, яку так тут захищають ці люди, які виходили сюди, має такий закон. Вони не хочуть цього закону, бо вони сподіваються, що на парламентських виборах зможуть взяти реванш, зможуть знищити здобутки Майдану, зможуть спаплюжити всі ті досягнення, які ми з вами в цьому залі досягли, відродивши українську пісню, українське кіно, почавши будувати якісну українську державу. Закон, безумовно, нікого не розділяє, закон об’єднує суспільство. Він задовольняє потреби тих мільйонів українців на сході, які насильно русифіковувалися, а зараз хочуть вивчать українську мову, які люблять свою мову, які просять нас прийняти цей закон. Він жодним чином не ображає права національних меншин, оскільки в законі сказано, що протягом 6 місяців уряд подасть Закон про захист інших мов і інших національних меншин. Мене глибоко обурив виступ представників "Опоблоку", які тут допускали саме ображення українців, угорців, росіян за мовним признаком. принципом. Ми живемо в демократичній країні і ніколи не дозволимо таким маріонеткам окупантів ображати будь-яких наших співгромадян, не залежно від того, якою мовою вони говорять, якою мовою спілкуються. Шановний пане Голово, коротко хочу зараз перейти до безпосередньо деяких фактів. Комітет з питань культури і духовності на засіданні 19 грудня розглянув проект Закону про забезпечення функціонування української мови як державної (№ 5670-д), прийнятий Верховною Радою України в першому читанні 4 жовтня 2018 року. Хочу принагідно подякувати, крім своїх колег із "Народного фронту", фракції "Блоку Петра Порошенка", фракції "Самопоміч", яка доклалася до роботи над цим законом, "Батьківщині", "Волі народу", "Відродженню", депутатів всіх фракцій, всім демократичним депутатам, які стали співавторами цього закону, які спільно з нами працювали в комітеті разом з Міністерством культури, з громадськістю, з громадськими організаціями. Дякую всім, хто присутній в цьому залі. До законопроекту було подано 2 тисячі 82 правки від народних депутатів, 1233 правки було відхилено, інші – враховано повністю, частково або в редакції комітету. За результатами розгляду комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти законопроект 5670-д в другому читанні та в цілому в редакції, запропонованій комітетом з техніко-юридичними правками Головного юридичного управління Апарату Верховної Ради. Шановний пане Голово, я прошу вас продовжити на 15 хвилин наше вечірнє засідання. Да, дякую. Пан Голова каже, що він продовжив. Тоді. Ви знаєте, ми бачили дуже багато таких фільмів, які розказують, що нібито олігархи хочуть розколоти суспільство. Насправді, олігархи роблять все, щоб цей закон не було прийнято. Цих "олігархів", які підтримують цей закон, ви побачите зараз в невеличкому фільмі, який підготували ініціатори цього закону: "олігарха" Малковича, "олігарха" Забужко, "олігарха" Портнікова, "олігарха" кримського татарина Ахтема Сеітаблаєва і багатьох інших чесних громадян України, які розуміють, в чому є наша відповідальність перед нашими дітьми і перед майбутніми поколіннями, які розуміють, що без прийняття цього закону зараз до президентських виборів ми втратимо величезний шанс і наражаємося на ризик мати той реванш негідників і колонізаторів, які намагалися сюди прийти на цю трибуну. Шановний пане Голово, прошу показати цей короткий фільм.
Прошу включити фільм на монітори, будь ласка.
Шановні друзі, маю ще таблиці, маю презентації, але ми лише входимо в розгляд цього законопроекту, у нас буде змога обговорити правки. Принагідно ще раз хочу спростувати поширені тут фейки. Закон надійно захищає статус української мови як державної, але не регулює приватне спілкування мови релігійних обрядів, не створюються жодні мовні поліції чи інспектори, не передбачається жодна кримінальна відповідальність. Використання інших мов теж не обмежується, лише захищається українська мова. А застосування мов меншин, кримськотатарської, буде регулюватися іншим законом, і про це прямо сказано в статті 2, який має розробити і внести в парламент Кабінет Міністрів протягом 6 місяців. Не треба здавати всім громадянам якісь іспити, буде створено сертифікаційний центр, і відповідно до роботи цього сертифікаційного центру просто будуть створюватися стандарти мови. Іспити мають складати ті державні службовці, які досі, на жаль, мовою не володіють і не можуть довести, що вони цю мову знають чи вивчали. Таким чином створюється лише два органи – це Національна комісія, про яку я казав, зі стандартів державної мови, і Уповноважений з захисту державної мови. Робота Уповноваженого слідкувати за тими органами, які вже існують: Товариство з захисту прав споживачів, Національна рада з питань телебачення і радіомовлення, інші регулюючі органи. Уповноважений в праві буде їм робити приписи, якщо вони не виконуватимуть Закон про мову, так, як зараз НАЗК робить приписи міністерствам і відомствам. Разом з тим закон через декілька років зробить так, що на Україні і на заході, і на сході люди, які отримають спеціальну освіту у відповідних центрах, як це передбачає закон, зможуть вільно відновити володіння державною мовою, і старші люди будуть володіти нею на рівні своїх дітей, які вже зараз в школах і на Донеччині, і на Луганщині, і в Одесі, понад 80 відсотків добровільно навчаються в школах з українською мовою викладання. Сподіваюся, що ми зробимо цю цікаву і якісну роботу і починаємо працювати. Слава Україні!
Героям Слава! Колеги, і наступного тижня ми зможемо, розглядаючи правки, зняти ці всі міфи, які намагаються повісити на цей закон, провести велику роз’яснюючу роботу, переконуючи і суспільство, і наших колег – важливість і фундаментальність Закону про українську мову. Я впевнений, що в той тиждень ми будемо говорити не про політичні дебати, а будемо говорити про вічне, будемо говорити про Україну і будемо говорити про наше майбутнє. І я вітаю з початком розгляду цього закону. Ми сьогодні провели важливий день. Надзвичайно важливі законопроекти, які сьогодні були прийняті, продемонстрували: український парламент працює в найважчі часи, в найгостріші часи виборчих перегонів, український парламент є осередком стабільності і роботи. Вітаю всіх з тим! І вечірнє засідання Верховної Ради України я оголошую закритим. Вітаю, колеги!