Sada ćemo prijeći na objedinjenu raspravu o sljedeće dvije točke, to su: Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o strancima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 926 Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o državljanima država članica europskog gospodarskog prostora i članovima njihovih obitelji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 927 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo te Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik u MUP-u Žarko Katić. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče HS-a. Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici. Pred vama su prijedlozi dopuna Zakona o strancima i Zakona o državljanima država članica europskog gospodarskog prostora i članovima njihovih obitelji. Važeći Zakon o strancima na snazi je od 1.siječnja 2012.godine i on regulira područje ulaska u RH, boravka u RH i rada stranca dakle državljana trećih zemalja i usklađen je sa ukupno 23 direktive, preporuke, odluke i rezolucije Europske pravne stečevine i odnosi se isključivo na državljane trećih zemalja, ne i državljane EU. Trenutačno u RH na važećem boravku jest 66.582 državljanina trećih zemalja od čega 10.282 državljana ima odobren stalni boravak, a 56.300 privremeni boravak, najviše u svrhu rada 46.681, a zatim u svrhu spajanja obitelji 8.263 i druge svrhe kao što su studiranje, znanstveno istraživanje i ostale manji broj stranih državljana. Svim njima, dakle državljanima trećih zemalja koji imaju odobren bilo privremeni, bilo stalni boravak izdane su i dozvole boravka i u dijelu tih isprava će prestati ili je već prestao rok važenja za vrijeme proglašenje epidemije bolesti COVID-19. Ovim prijedlogom zakona omogućilo bi se državljanima trećih zemalja da za vrijeme trajanja epidemije koriste izdane dozvole boravka radi nastavka nesmetanog boravka i rada u RH. Jednako tako, predloženim dopunama se propisuje da radnje u upravnom postupku koji su državljani trećih zemalja dužni poduzeti u rokovima propisanim Zakonom o strancima, mogu poduzeti najkasnije odnosno najdulje 30 dana od dana prestanka epidemije. To su primjerice upravne radnje koje se odnose na podnošenje zahtjeva za produženje odobrenja privremenog boravka, podnošenje zahtjeva za izdavanje dozvole za boravak i rad, podnošenje zahtjeva za izradu biometrijske dozvole boravka za zamjenu dozvole boravka zbog proteka roka važenja ili promjene podataka ili oštećenja same dozvole boravka, zatim za prijavu ili promjenu prijave boravišta i adresu stanovanja. Jednako tako, u istoj situaciji su i državljani država članica europskog gospodarskog prostora i članovi njihovih obitelji. Kao što vam je poznato, prošle godine ova materija izdvojena je iz Zakona o strancima i od 18. 7. 2019. g. na snazi je zakon koji regulira boravak i rad državljana država članica europskog gospodarskog prostora u RH. U ovom trenutku u Hrvatskoj boravi 12 477 državljana država članica europskog gospodarskog prostora i članova njihovih obitelji. Od tog broja, 6 771 osoba ima odobren stalni boravak a 5 706 imaju prijavljen privremeni boravak, najčešće u svrhu spajanja obitelji ili korištenja nekretnina. I ove kategorije osoba dakle izdane su potvrde o prijavi privremenog boravka i boravišne iskaznice, a djelu tih isprava prestao je ili će prestati rok važenja za vrijeme trajanja epidemije. Stoga se prijedlogom dopuna ovoga zakona, predlaže korištenje već izdanih potvrdi o prijavi privremenog boravka, izdanih boravišnih iskaznica kao i poduzimanje pojedinih radnji za čije poduzimanje su određeni i propisani rokovi. Dakle i državljani članica europskog gospodarskog prostora bit će dužni poduzeti u rokovima propisanim odredbama važećeg zakona odnosno najdulje 30 dana od dana prestanka epidemije, određene radnje i postupke za produženje svojih dokumenata. Dakle, kako državljani trećih zemalja i državljani država članica europskog gospodarskog prostora i članova njihovih obitelji zbog ograničenja socijalnih kontakata a time i obavljanja određenih poslova u kojima se izdaju ili produžuju valjanost njihovih dokumenata, dakle predložene su dopune ova dva zakona kojima će sve te osobe svoje dokumente moći produžiti u roku od 30 dana od dana prestanka epidemije. Za provedbu Zakona o strancima i Zakona o državljanima država članica europskog gospodarskog prostora neće biti potrebno osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu RH. Hvala vam lijepa.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Bačića, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, dobro je da smo na razini Europe a mislim i svijeta poslali poruku ipak i u ovoj pandemiji da smo jedna sigurna i stabilna država i destinacija. Znamo da počinje nautička sezona i sami ministar turizma je spomenuo da je taj prvi val možda turista kako bi spasili što se spasit da u sezoni je upravo u onim strancima koji imaju plovila ili neku nekretninu u vlasništvu u RH. Znamo da je njihov interes za dolazak čak i u karantenu u RH itekako iskazan, da li ministarstvo razmišlja o tome da upravo tim stranim državljanima koji imaju u vlasništvu ili plovilo ili nekretninu u RH, dozvoli ipak da dođu u RH i koja je uopće procedura da oni dođu? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Poštovani g. zastupniče, dolazak tih osoba u njihove kuće ili vikendice je dopušten, ali u ovo vrijeme trajanja ovih mjera ograničenih socijalnih kretanja, oni će morat biti u izolaciji 15 dana, dakle neće se moći slobodno kretati. Vjerujemo da će kroz padom broja oboljelih te mjere u nekom bliskom vremenu će se i olakšati međutim u ovom trenutku možemo govoriti samo ono kakva je situacija, dakle još uvijek je potrebna izolacija od 15 dana. Hvala lijepo.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo. G. državni tajniče, jedna od mjera koja je izazvala najveće nezadovoljstvo naših građana je ograničenje kretanja pogotovo nelogično ograničenje u okviru svojih županija gdje postoje općine koje nemaju najosnovnije resurse poput pošte ili banke pa ljudi nisu mogli da obave najosnovnije poslove do drugih općina, znači tu smo pokazali da nismo baš realno nit teritorijalno podijeljeni u RH i da to treba mijenjati i s druge strane da ta odluka je mogla biti na razini županija, mislim da je to bio puno ispravniji put i nadam se da ćete uskoro krenuti u tom smjeru odnosno da ćete prekinuti ovo ograničenje kretanja na najosnovnije općinske jedinice. Ali ono što me zanima, znači zanima me ovih 60 000 stranaca, na koji način se oni kreću u RH dok naši građani mogu biti u okviru svoje općine, zanima me kako se kreću ovih 60 000 stranaca koji su trenutno u RH. Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Stranci koji imaju izdanu dozvolu boravka u RH u većini svojih aktivnosti životnih i radnih su isti kao i hrvatski državljani. Dakle, ako se kreće izvan mjesta svoga prijavljenoga boravišta, mora dobiti propusnicu ali za to mora imati opravdani razlog, znači neko i od tih stranaca, dio njih radi, dakle najveći dio kao što vidjeli radi, i ako im je zbog rada potrebna, znači propusnica da ako radi u različitom mjestu boravka ili sad u različitoj županiji oni će ishoditi tu… [[Upadica iz klupe se ne razumije]] kao i svi drugi hrvatski državljani, ako imaju opravdan razlog recimo da mora pratiti člana obitelji liječniku, znači imam potpuno ista pravila kao i hrvatski državljanin što se tiče kretanja u ovoj situaciji. Hvala.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Bulja, izvolite.
Hvala lijepo. Ovim zakonom želite spriječiti u biti socijalne kontakte i izlaske tj. produžjate dozvole strancima koji imaju prebivalište ili boravište na ovome području RH. Međutim, je činjenica kad govorimo o stranim osobama na području RH da je RH liberalizira tržište i da imamo veliko povećanje stranih radnika, poglavito na području RH koje prelazi 100 000. Za usporedbu prije 2.g. smo imali 15 000 radnika, 10-11 000 iz drugih država i to uglavnom iz Bosne, Srbije, povećanje iz drugih država. Imate li podatak koliko je ljudi primjera van EU, iz drugih država Europe u RH koji su u radnom odnosu, a trebaju produžiti ove dozvole? Zanimaju me ljudi koji nisu, znači iz država EU u ovome trenutku?
Poštovani državni tajnik, izvolite.
Poštovani zastupniče, kao što sam uvodno rekao, u RH boravi trenutno 66582 državljanina tzv. trećih zemalja, dakle izvan EU, a to ste pitali. Od tog broja njih 56300 ima odobren privremeni boravak, a u svrhu rada 46681, dakle taj broj osoba radi. Dio njih je nažalost kao i dio hrvatskih državljana ostao bez posla u ovoj situaciji, pogotovo u nekim sektorima. Međutim, javlja se veća potražnja u drugim sektorima. Primjerice u poljoprivredi, tako da jedan dio ljudi koji sad, do sad radili u turizmu, ostali su bez posla, kako i hrvatskih državljana tako i stranaca, sada traže dozvole za, dakle sad govorimo o strancima, oni traže dozvole za rad u poljoprivredi i ukoliko imaju poslodavci za njima potrebe, a imaju, takve dozvole i dobivaju. Hvala lijepo.
Slijedeće replike poštovani zastupnik Ostojić, izvolite.
Poštovani zamjeniče ministra, molim vas … [[Govornik se ne razumije]] mi jesu li ti stranci ovde ili su sa dozvolom? Ja mislim da je to pitao kolega Bulj. A to znači da li zapravo mi imamo drugačiji kriterij prema strancima ili u odnosu na naše građanima. Kažete da će stranci moć na svoje jahte i na svoje vikendice, a naši građani to ne mogu napravit. Zapravo moje pravo pitanje je bilo da li vi odobravate prebivalište i boravište u ovome trenutku sukladno Zakonu o prebivalištu i boravištu?
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Poštovani g. zastupniče, Zakon o prebivalištu i boravištu je propis koji regulira tu materiju za hrvatske državljane. Zakon o strancima odnosno ovaj Zakon o državljanima država članica Europskog gospodarskog prostora za ove druge kategorije o kojima danas i govorimo i o kojima imamo u proceduri izmjene, dopune zakona. Za hrvatske državljane s obzirom na ograničenje kretanja ograničene su i promjene prebivališta i boravišta osim u određenim opravdanim slučajevima. One se obavljaju ukoliko primjerice je neki stranac postao hrvatski državljanin i nije dosad imao prijavljeno prebivalište po tom zakonu, a kod novorođene djece, kod osoba koje su sklopile brak i zbog tog razloga zajedno žive, dakle zatim kod osoba koje su već imale boravište, pa im je ono isteklo, a imaju pravo na produženje i u određenim drugim opravdanim [[Upadica: Hvala]] slučajevima, ali dakle nema široke [[Upadica: Hvala]] primjene tog zakona. Hvala lijepo.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Čuraja.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Mene zanima zapravo jedna situacija koja je sad možda nevezano na ovo trenutno stanje iako pretpostavljam da te osobe koje imaju privremeno boravište, dakle stranci ili prebivalište, u pravilu ne mogu kretat se unutar područja EU ili bi trebali. Naime, oni po sadašnjem zakonu bi trebali imat vizu. Međutim, upustva su da neka granične policije mogu u pratnji supruga putovati unutar EU. Recimo Mađarska to dozvoljava, Austrija dozvoljava, no Slovenija ne. Kad bi vi sa suprugom ili supružnikom koji je strani državljanin, ima onih 5.g. dozvoljeno boravište išli negdje, na slovenskoj granici bez obzira ako samo prolazite kroz nju, vam traže vizu. E sad me zanima samo to ujednačavanje kako je to sada u ovoj situaciji uopće riješeno, da li oni uopće mogu, a i ubuduće da se to napravi jel je uputstvo da granična policija napravi sve ako je u pratnji supruga koji ima, državljanin EU, da može se kretati. Međutim, evo imamo takve prakse koje su dopuštene.
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Poštovani zastupniče, moram reć da mi nije poznata sad praksa svih europskih država. U pravilu osobe, državljani trećih zemalja kad su u braku sa hrvatskim državljaninom ili državljankom odnosno državljankom ili državljaninom Europskog gospodarskog prostora imaju slobodu kretanja. U tom smislu je i ovaj Zakon o državljanima država članica Europskog prostora i članovima njihovih obitelji da se omogući lakše kretanje njihovih supružnika članova obitelji koji nisu državljani Europskog gospodarskog prostora. Ali u ovoj situaciji kad zemlje uvode mjere, su uvele mjere ograničenja kretanja koje nisu potpuno iste od, od zemlje do zemlje, ne bi vam mogo reć da li sad neko može putovati slobodno u Sloveniju ili, ili Mađarsku. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. I poštovani zastupnik Žagar ima također repliku.
Hvala potpredsjedniče HS. Uvaženi državni tajniče, dakle ja ću samo spomenut sad žene. Mnoge žene iz ruralnih prostora su otišle na rad bilo u Austriju, bilo u Italiju ili neke druge zemlje EU, one su sad u nemogućnosti se vratiti upravo zbog ove odredbe o dvotjednoj karanteni. Koliko sam shvatio ministra na jučerašnjoj presici, on je rekao da s obzirom na spajanje, mogućnost spajanja obitelji da će se praviti iznimke i možda je tu prijedlog, možda bi bilo dobro rješenje da se omogući, evo i našim građanima koji bi se trebali vratiti svojim obiteljima na određeno vrijeme, da se umjesto dvotjedne karantene uvode testovi koji ne moraju biti nakon 2 tjedna, oni mogu biti, to neka kaže struka, možda nakon 3 ili 5 dana, a ta procedura bi u biti mogla biti podloga i za buduću turističku sezonu jer mi ako očekujemo turizam, onda moramo uvesti drugačije modele. Ovo što vi govorite da će ljudi doći na turizam i biti u dvotjednoj karanteni, to doista nema smisla. Razmišlja li se u tom smjeru i jesam li dobro razumio ministra, da će u smislu spajanja obitelji se činiti iznimke?
Poštovani državni tajnik.
Poštovani g. zastupniče, to sad pitanje nema veze s ovom materijom ovdje, ali RH to mora jasno reći. Dopušta i naravno i repatrijaciju naših državljana u zemlji. I u tom smislu omogućeni su određeni prijevozi skupni da bi ti ljudi lakše došli u domovinu, ali zbog epidemiološke situacije još uvijek je potrebna izolacija. Popuštanjem i nadam se, manjem brojem zaraženih i te će se mjere olakšati. Hvala lijepo.
Sada ćemo pitati želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predstavniče Vlade, evo građani su zainteresirani za sve mjere oko pandemije i koje se primjenjuju u RH, nego bi ovdje tajniku samo rekao da bi bilo dobro da se u Hrvatskoj, da hrvatski državljani ne budu diskriminirani u ovome slučaju zato što je pitanje, koje ja nisam razumio vaš odgovor, da li hrvatski državljanin, ako ima bračnog supružnika iz druge države, da li on može također, imati pravo unutar EU otići u tu državu, kao što će ovim zakonom se omogućiti tim supružnicima, ako je jedan od njih državljanin RH, a, tj. ako je sa područja RH, a njegov supružnik je iz druge države. Prema tome, smatram da ovdje trebamo razgovarati o ovome produljenju, ovim mjerama, trebamo razgovarati na način da postavljamo konkretna pitanja. Mene zanima pitanje da li se, mislim nemamo nikakvih informacija, a znamo da im ilegalnih prelazaka migranata, da li se oni kontroliraju, da li imate te podatke? Da li je bilo slučajno tu pojave virusa kod ilegalnih ulazaka i da li ima nekakva nova informacija na način da, znamo da je bio pritisak na granicu, da ima migranata u na području naše granice, poglavito tu unutar BiH, znamo da je prije ove krize krenuo bio i jedan migrantski val i da ima dosta ulazaka ilegalnih migranata. To bi bilo vrlo bitno od vas kao predstavnika Vlade i jednog od ključnih ljudi MUP-a. Vidio sam ovdje i pitanja za strance koji imaju svoje vlasništvo, nekretninu ili pokretninu unutar RH, vidimo da se ministar poziva na turizam, dok u isto vrijeme se apsolutno baš prema domaćim, našim ljudima koji se bave ugostiteljstvom, prehrambenom, ovaj, restorane koji imaju, koji se drže mjera da se baš i jačaju mišići inspektorata i Andrije Mikulića, baš na tim ljudima. Tako da se vi sad pozivate na to, dok je inspektorat na besmisleno jača mišiće na ljudima koji žele očuvati radna mjesta u ugostiteljstvu, da je baš taj inspektorat, vidljivo da je apsolutna diktatura i samovolja kod određenih mjera, ali nejasne su mjere, tako da ljudi imaju ugostitelje i ne samo sad u turizmu, u ugostitelj, ako govorimo o turizmu, imaju ogroman problem, tako da ta priča o nekakvim relaksacijama bi bila dobra, ona bi bila poželjna, dobro bi bilo da tajnik kaže koje su to značajne mjere, međutim, u ovome trenutku imamo ogroman pritisak državnog inspektora, tj. njegovog inspektorata, Mikulićevog inspektorata. Mi smo donijeli ovdje i zakone lex Mikulić, 52 zakona smo mi ovdje mijenjali 3 mjeseca da bi se usidrio i ustoličio Andrija Mikulić i da bi radio šou, poglavito ljudima poduzetnicima, gledajući im je li imaju stol ispred, kako će ostaviti hranu, ako neće ostaviti na taj način. Tako, pozivat se u jednoj turističkoj državi na ovaj način, relaksaciju mjera, a na ovaj način se ponašati prema domaćim poduzetnicima, tj. domaćim ugostiteljima, evo i građani će to prepoznati više nego skandalozno i sramotno u isto vrijeme kada McDonald'su, bankama stranim se odobraje taj isti rad koji naravno prodaju nedomaću hranu, nego štetnu, uvoznu hranu, uglavnom GMO hranu koju mi ne promičemo, tako da je to jedan ogroman problem i jedna ogromna diskriminacija prema našim građanima, zato bi volio da državljani RH u ovim mjerama budu jednakopravni sa drugim znači ljudima koji žive na ovome području, tj. strancima na ovome području koji imaju boravište i prebivalište. Nemojte samo preko domaćih ljudi, naših ljudi prebijati kao dosad što se radilo i u slučaju i volio bih da se o tome danas pričalo i ... [[Govornik se ne razumije.]] se pričalo ili da je Ministarstvo poljoprivrede poduzelo, znamo da je nedostatak radnika npr. bio po pitanju poljoprivrednih npr. evo za sezona je jagoda, ljudi koji bi trebali brati jagode, da su prije, dobar dio, evo na vrgorskom području je bio iz Hercegovine koji su brali, to je jedan ogroman bio problem. Te stvari treba rješavati, da naši poduzetnici mogu egzistirati na tržištu. Nažalost, vidimo da je represija inspektorata, Državnog inspektora i Andrije, ova diktatura Andrije Mikulića je nepodnošljiva i vidimo da su ustali i ugostitelji i poduzetnici jer jednostavno to ponašanje je, zato što su i nejasne mjere, u biti mjere nisu za sve isti. Još bih na kraju samo rekao da u Hrvatskoj u ovome trenutku očekujemo, vi kao predstavnik Vlade, puno snažnije mjere. Ovi svi zakoni koje mi ovdje donosimo su bitni, mislim ali kad govorimo o zakonima onda trenutno bi trebalo donijeti pod hitno da ne bi se više dodvoravali tim bankama jer čitao sam vidim izjavu savjetnika Andreja Plenkovića premijera koji kaže da banke moraju imati dobit, nitko im nema pravo oduzeti dobit, a znamo da su, banke imaju ekstra dobit u RH, volio bi da je bio zakon o moratoriju na kredite i kamate za naše građane i da hrvatska Vlada, premijer i predsjednik ne kleče pred bankama nego jednostavno kao i brojne druge države u ovome trenutku da donesu znači moratorij, a mi saborski zastupnici o tome moramo pričati, predstavniče Vlade, građani žele slušati ovu priču, ne žele da se riješe ti problemi jer jednostavno to su ključni problemi. Ili recimo bilo bi poželjno već ako je zakon od, ako je od ove godine moguće da strane pravne i fizičke osobe mogu kupiti poljoprivredno zemljište, a u Hrvatskom ga imamo 700.000 neobrađenoga poljoprivrednoga zemljišta vidimo da sada se pozivaju čak i županije one koje su uništile poljoprivrednika kao što je moja Splitsko-dalmatinska županija sad pozivaju na poljoprivredu pa recimo nemamo navodnjavanje Sinjskog polja, nemamo Donje vrgorskog polja, nemamo riješen problem Imotskoga polja i sad se ti koji su uništili koji su odgovorni za vodoopskrbu oni se pozivaju na navodnjavanje i kao navodno daju puste mjere, a sada se baš vidi uvaženi predstavniče Vlade, dragi građani, u ovoj se krizi vidi kako je Hrvatska država vođena i kakve su politike da nema samodostatnosti, tako da trebaju puno ozbiljniji zakoni. Ja sam i dao zakon u proceduru, u hitni postupak, da se pod hitno podjeli državno zemljište u dvije godine, u dvije godine od 400.000 hektara državnog vlasništva podijeljeno je manje od 10.000 hektara. Znači 1%, 2% i to sada leži to zemljište. Dok smo naše poljoprivrednike, sad kad pričamo o stancima u RH koji imaju prebivalište, koji imaju radne dozvole i njihove obitelji, mi iselili cilu Slavoniju, iselili moju Dalmatinsku zagoru i sada još traže oni koji se slikaju u stožerima, sada traže oni kao da se njima triba pljeskati, a oni su uništili i poljoprivredu i stočarstvo i banke i telekomunikacije, sve su dali u strane ruke. U ovome trenutku moramo govoriti o tim zakonima, poslije će biti 9 zakona koje je dao MOST, al očekujem i ovaj primjer uvaženi tajniče oko poljoprivrede jer je to vrlo bitno područje, potrebno je radne snage u poljoprivredi, u RH, kao npr. u ovom slučaju branja jagoda. Ovim putem pozivam sve, kupujmo domaće, kupujte Vrgorske jagode, kupujmo kod naših bakica, kupujmo ovo što se proizvodi u RH još što je ostalo. I pozivam da obrađujemo naše zemljište i pozivam da zaustavimo, zabranimo prodaju poljoprivrednoga zemljišta stranim pravnim i fizičkim osobama. I pozivam vas predstavniče Vlade da napokon ministrica poljoprivrede se trgne i da ministrica poljoprivredne napokon podjeli zemljište neobrađeno. 400.000 hektara u vlasništvu RH il će nam to uzeti stranci [[Upadica: Hvala lijepo.]] Mađarska je stavila to u ustav. Hvala lijepo.
Kolega Bačić je dignuo povredu Poslovnika.
Hvala potpredsjedniče. Povreda Poslovnika članka 238., žao mi je što niste upozorili kolegu Bulja koji konstantno je pričao o ovom zakonu, a nije se držao teme. To bi mu čak i oprostio pošto je otvorio neke ne loše teme posebice oko poljoprivrede, a žao mi je šta je izrekao jednu laž, a to je da je Splitsko-dalmatinska županija uništila sve poljoprivrednike i žao mi šta nije napomenuo upravo mjere za poljoprivrednike i gospodarstvenike koji su predstavljeni u njegovoj Splitsko-dalmatinskoj županiji i šta to možda nije pohvalio. Upravo sve vezano šta ste spominjali i sufinanciranje [[Upadica: Hvala.]] sezonskih radnika koji će bat sad jagode i sufinanciranje [[Upadica: Hvala lijepa.]]
Ovaj, točno je da se kolega Bulj po običaju udaljio od teme, međutim ovaj što se ove druge stvari tiče ja ne mogu procjenjivati da li netko govori istinu, da li netko govori laž. Nerijetko je to ovaj se tu svašta izgovara i nisam ja taj koji može to procjenjivati pa onda to nije povreda Poslovnika. Ja vas molim da ne zlorabimo instituciju povrede Poslovnika umjesto replike. Budući da se na klubove nema replika ja znam da neki imaju tendenciju zlorabljenja. Od sada pa nadalje ja ću to davati opomene za to. Unaprijed vas upozoravam. Izvolite kolega Bulj. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Hvala lijepo predsjedavajući. Povrijeđen je reći ću pomalo, nisam počeo govorit, vi bi htjeli da ja rečem prije nego šta sam se diga, ne mogu. Povrijeđen je članka 238., gdje je kolega rekao neistinu, a vi ste je također želili potvrditi, rekao je neistinu da nije uništena poljoprivreda, to sam ja rekao…
Dobro, kolega Bulj vi znate, upravo sam kolegi rekao da to nije povreda Poslovnika, nego vam izričem opomenu.
Uništili ste poljoprivredu, uništili ste stočarstvo, 100.000 ljudi je iselilo od kad je osnovana županija, vi ste grobari moje Dalmatinske zagore i može vas biti sram i stid sve što ste napravili učinili ste protiv interesa hrvatskog naroda na području Splitsko-dalmatinske županije i Dalmacije. Hvala.
Ja vas lijepo molim nemojmo zlorabiti instituciju povrede Poslovnika. Idemo na sljedeći klub zastupnika, a to je Klub zastupnika HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Marijana Balić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovani državni tajniče Katić, kolegice i kolege. Razlog za dopunu predmetnih zakona je isti, a to je suzbijanje širenja korona virusa. Neosporno je kako smo zbog pandemije korona virusa svi morali prilagoditi život novim okolnostima, što je rezultiralo kod većine građana potpunim promjenama načina života i rada. Sudjelovanje na konferencijama, kulturnim i sportskim događanjima nisu moguća, putovanja bila ona službena ili ona s obiteljima morala su biti otkazana, sva okupljanja i druženja čekat će do daljnjega. Sasvim je sigurno da se naša svakodnevnica i život svih nas mijenjaju, te da neće biti isto do trenutka dok se ne pronađe cjepivo ili lijek kako bi se suzbila ova nova bolest odnosno stekao imunitet. Nažalost, borimo se protiv nevidljivog neprijatelja kojeg svi zajedno možemo pobijediti pridržavajući se zadanih mjera jer čuvajući sebe, čuvamo i druge. Imperativ svih aktivnosti Vlade RH koje su prije svega promišljene i odgovorne te utemeljene na struci je očuvanje zdravlja i života građana. Kako smo i čuli iz uvodnog izlaganja, cilj Prijedloga Zakona o dopuni Zakona o strancima jest omogućiti državljanima trećih zemalja da za vrijeme trajanja epidemije i nadalje koriste izdane dozvole boravka radi nastavka nesmetanog boravka i rada u RH. Nadalje, propisuje se da radnje u upravnom postupku koji su državljani trećih zemalja dužni poduzeti, mogu poduzeti najkasnije u roku od 30 dana od prestanka trajanja epidemije. Ne bih ponavljala ono na što se točno odnosi jel je to državni tajnik rekao, tako da ću još dodati da držimo kako navedeno doprinose mjerama koje su propisane od strane Nacionalnog stožera, a sve s ciljem zaštite ljudskih života i smanjivanje rizika širenja pandemije korona virusa te će pomoći strancima da uživaju regularni boravak i rad u RH. Kada je riječ o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o državljanima država članica europskog gospodarskog prostora i članovima njihovih obitelji, njime se omogućuje da za vrijeme trajanja epidemije državljani država članica europskog gospodarskog prostora kao i članovi njihovih obitelji i nadalje koriste izdane potvrde o prijavi privremenog boravka i boravišne iskaznice. I ovdje je propisani rok za poduzimanje radnji najkasnije 30 dana od dana prestanka epidemije. Sve mjere koje je Vlada RH poduzela u ovom teškom vremenu nastale zbog epidemije, donose se prvenstveno kao što sam već i istaknula poradi zaštite ljudskih života i dobrobiti svih građana RH te kako bi se umanjili socijalni kontakti građana i smanjile potrebe za kontaktima sa službenim osobama u policijskim upravama, vezano uz borbu za suzbijanje širenja korona virusa. Ono što je također važno za istaknuti je kako prihvaćanjem predloženih dopuna oba zakona, kao i usvajanjem istih RH štiti temeljna prava, zdravlje te provodi važeće preporuke i mjere za suzbijanje epidemije. Slijedom svega navedenog Klub zastupnika HDZ-a podržat će usvajanje oba zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče. Dakle, dva zakona koja su de facto u istoj kategoriji kao i niz zakona koje smo ovdje već donijeli, a to je produženje roka trajanja različitih dokumenata, različitih isprava na temelju kojih se ljudi identificiraju odnosno imaju određeno pravo, bilo negdje boraviti, bilo se legitimirati, bilo putovati, bilo voziti auto. Dakle, već smo produljavali rok trajanja osobnih iskaznica, putovnica, vozačkih dozvola i ova dva zakona su u istoj kategoriji, dakle s jedne strane produženje dozvole boravka strancima koji imaju dozvolu boravka i ta dozvola boravka se produžuje do okončanja epidemije plus 30 dana kao i sve administrativne radnje vezane na to. To isto važi i za iskaznice i dozvole privremenog boravka za državljane država europskog ekonomskog prostora i članova njihovih obitelji. Dakle, ne vidim apsolutno sporno ništa ni sa jednim, ni sa drugim zakonom u potpunosti je usklađen s onim što smo već donosili u ovom Parlamentu i što je rezultat izvanrednih okolnosti. Upozorila bih međutim u ime kluba GLAS-a na jednu činjenicu, a to je da smo u svim ovim produžecima, dakle donoseći zakon i o ovome, ali i o drugim dokumentima koje sam ranije spomenula uvijek je rok do okončanja epidemije plus 30 dana. E sad, ajmo reći da će epidemija trajati tri mjeseca, možda se trajati duže, ja se nadam da neće, da će sve to skupa trajat tri mjeseca, dok se ne proglasi okončanje i onda ćete imati 30 dana za sve ljude kojima je istekao bilo koji dokument da nasrnu na policiju, urede, službenike koji će to morati sve izvadit u roku od 30 dana. Neki dokumenti su takve, upozoravam naprosto na to da bi to moglo izazvati apsolutni kaos jer svugdje su rokovi isti. Dakle, neki dokumenti su takve naravi da se mora dati kratki rok. Neki dokumenti su možda ipak takve naravi da se taj rok može produžiti, da se naprosto što bi sad rekli u vrijeme koronavirusa da se izravna krivulja, odnosno da se raspodijeli na duže vrijeme traženje tih, produženje tih dokumenata. Možda se neki dokumenti mogu, može se iskoristiti ovo vrijeme da se naprosto mogu pribaviti isključivo internetskim putem, dakle elektroničkim putem da se izbjegne ova gužva i očita navala koja će se dogoditi, ako sve dokumente produžimo odnosno rok za njihovo važenje odredimo kao 30 dana od okončanja epidemije. Upozoravam na to, ljudi tamo rade koji imaju više iskustva s tim, sjetit će se nekih maštovitijih rješenja, ali mislimo da ne bi bilo loše da se o tome sada počne razmišljati dok je vrijeme, da se izbjegnu te gužve. Klub GLAS-a će podržati ova dva zakona. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeći klub zastupnika je onaj Nezavisne liste mladih u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Tomislav Panenić, izvolite.
Poštovani državni tajniče, naravno da prijedlozi zakona su razumna rješenja koja trebaju se donijeti i usvojiti u Hrvatskome saboru i kao takva, oni će biti od strane našeg kluba poduprti jer pitanje je netko tko se nalazi ovdje kao stranac, sigurno je, pogotovo tim osobama nešto što je najvažnije, kao što je i svakom našem građaninu koji se nalazi bilo gdje u inozemstvu, vidimo da su tijekom proteklog vremena, sve zemlje pa i naša zemlja pokušale svim našim državljanima omogućiti povratak u zemlju, a ono što sljedeći korak je upravo da u zemljama u kojima se nalaze naši državljani, bude im omogućeno što normalniji život, a isto tako onda je i naša obaveza prema onima koji kod nas se nalaze, ono da im osiguramo da imaju što manje neugodnosti koje se može dogoditi, a pogotovo kada uzmemo u obzir da ipak naša birokracija je značajno zahtjevnija, zahtijeva puno više da bi se omogućilo nekome bilo koje pravo, pa isto tako pravo neko da kod nas boravi i da ishodi dokumente o tome. Po meni je ovo jedan normalan tijek, pitanje stranih građana postaje i sve aktualnije i kad govorimo u vidu događanja oko sljedeće turističke sezone. Sa, u zadnjih nekoliko dana, kako situacija je sa stanjem koronavirusa kod nas nešto bolja, sve je jače, sve je naglašenije zapravo razmišljanje o tome kako osigurati bilo kakvu turističku sezonu kod nas, a time zapravo i dobiti strane državljane da kod nas dođu pa je onda i time pitanje bilo kojega njihovoga prava koje trebaju u bilo kojoj situaciji ostvariti u RH, još zahtjevnije. Prema tome, i uvijek je pitanje reciprociteta u tim našim razgovorima koji se vode, uvijek moramo zahtijevati i tražiti da idemo olakšati ne samo stranim državljanima, nego mi trebamo olakšati i hrvatskim državljanima da u svojoj državi što lakše ishode bilo koji dokument i da što manje trebaju u institucije dolaziti. Mislim da smo mi na prekretnici, ne što se tiče stranaca, mi bismo praktično na ovaj način mogli napraviti jednu promjenu, zapravo cijelog društvenoga ustroja i načina funkcioniranja samo na tome da vidimo da je praktičan život nekada puno važniji, kad se u krizi pokaže kolika je težina svih nedostataka u kojima često kao takvim šutimo. I onda se i postavi pitanje kako ćemo mi dovesti stranoga turista ovdje, što mi zapravo u cijelom našem sustavu pružimo svima onima koji imaju poteškoća. Jer brojni su oni koji imaju svoje primjedbe na funkcioniranje sustava, koji imaju svoje realne razloge zašto je nešto sada možda otežano, ali svaki turist, strani građanin koji dolazi kod nas, prvenstveno što ga prvo zanima je pitanje zdravstvene skrbi. Da li mi možemo osigurati apsolutno normalno funkcioniranje cijelog zdravstvenog sustava, onoga redovnoga mimo borbe protiv koronavirusa. Znači jedno je kada nekoga u RH promatramo kao stranog državljana, isto kao i hrvatskog državljana, a to je da li smo uspješni u borbi sa zarazom koronavirusa, s druge strane, da li omogućavamo da ljudi koji imaju svakodnevne zdravstvene poteškoće, pa i oni koji bi došli kod nas u državu, mogu to rješavati. To je korak kojega moramo usvojiti da bismo uopće bili uspješni prema bilo kome, pa isto tako prema strancima. Drugo pitanje koje se postavlja u odnosima, to su sad vanjskopolitički odnosi, s druge strane imamo unutarnje uređenje, mogućnost kretanja. Vidimo da pojavljuje se natpisi gdje naš predsjednik Vlade vodi razgovore sa svojim kolegama, Češke, Mađarske, Austrije, gdje vi se omogućili dolazak njihovih turista kod nas u vremenu u kome naš čovjek ne može pod izlikom odlaska na turističku destinaciju se kretati. Malo je ta paradigma koja se sada događa je malo teška onako nekome redovno pratiti. Oke, dogovaramo, idemo nekome omogućiti da dođe kao turist, a živimo još uvijek u vremenu izolacije koja radi objektivnih razloga je takva kakva jest i sad smo napravili prvi korak, ja se i zahvaljujem evo, na razumijevaju onih koji su donosili odluke da područje županija oni koji smatraju da imaju bolju epidemiološku situaciju oslobodi za kretanje i to je naišlo na jedan pozitivan korak. Naravno da približavanjem ljeta, bit će pitanje ono odlaska prvenstveno na morske destinacije u Hrvatskoj i onda će drugo bit pitanje mogu li se ja tamo normalno kretati? Da li, na koji način zapravo je organiziran sustav cjelokupne zaštite pa i to isto pitanje prenese i na bilokojeg stranog državljana jer nisu svi ovdje samo iz poslovnih razloga nego ih ima čak i onih koji su ostali, došli kao turisti, vode se kao turisti ali zapravo su već jedno trajnije vrijeme kod nas i trebaju određena prava pa isto tako i ova prava koja se sada spominju u zakonu. Ali uvijek govorimo o stranim državljanima i pitanje je reciprociteta i držanja fige u džepu. Dok se vode razgovori koje ćemo na kraju svi nekako gledaju jer nam je bitna turistička sezona za ne samo da bi se dogodio turizam nego sve ono što je vezano potrošnjom u tom turizmu, nekako gledajući te zemlje s kojima se razgovara kao što je Austrija ili Češka, pogledajmo malo što i oni govore o nama, kako se njihovi političari ponašaju. Jedna Austrija prema kojom smo naklonjeni da bi njihovi građani došli, ima razgovore sada na nekoj razini sa nama ali njihovi ključni političari od njihovog premijera Kurtza pa ministrice Kostinger su zapravo sasvim drugoga stajališta. Oni govore o tome da bit će, olakšat će se mjere i sve i što ne zaborave spomenut a to je preporuku da njihovi građani za ovu turističku sezonu ostanu u Austriji i da razmišljaju o tome kako će popuniti domaće kapacitete i time pomažu i austrijsko gospodarstvo. I vidimo da je tu poruka njihova ona turistička, puno je bliža i jednostavnija i na neki način poticajnija prema njihovim građanima gdje već najavljuju i mogućnost ljetovanja a isto tako to ograničavaju na područje Republike Austrije i vrlo malo spominju pitanje i mogućnost odlaska u bilokoju zemlju pa isto tako i u Hrvatsku. S Češkom možda je komunikacija nešto čak i na boljoj razini gledajući predsjednici Vlada razgovaraju ali pogledaju izjavu njihovoga predsjednika države. On naravno nije taj koji će donijeti odluku ali njegova preporuka je isto važna za njihove građane i on kaže nemojte ići u inozemstvo, granice trebaju ostati zatvorene. Znači tu nema toga reciprociteta kojeg mi trebamo osjetiti, da li naši mediji prenose da naša Vlada razgovara, dogovara koridore, posebne dolaske, autoturiste iz svih tih zemalja pa na kraju i Njemačka kaže ne, nemojte ić. Trebamo onda biti u pitanju koje se toga uređuje jasni da tražimo da nas se informira ne samo u izjavama naših političara vezano za vanjske odnose nego isto tako i pitanja, treba ista pitanja postaviti i onim državama, njihovim vladajućim političarima od kojih želimo da se to dogodi. A onda dolaze ova praktična pitanja koja tek kada se postigne takav politički jedan dogovor koji će biti javan i jasan i reciprocitetan, onda možemo govoriti i o svemu što možemo i moramo pružiti bilokojem građaninu Hrvatske ili strancu a pogotovo onome ko bi u Hrvatsku došao na da provede svoj odmor i da osjeća i sigurno a isto tako i ugodno s onim što pružamo. Evo to su bila razmišljanja koja sam htio i podijeliti oko ovoga da pitanje stranaca naravno da trebamo rješavati, trebamo pokazati solidarnost, s druge strane, trebamo voditi računa kada komuniciramo odnose prema inozemstvu da prvo rješavamo odnose u kući a onda kada mi steknemo dojam da se nalazimo u slobodnom prostoru, da onda možemo i razumno razmišljati i da se isto takva sloboda pruži bilo kome ko će dolaziti a da ne ispadne da ljudi vjeruju da bi možda bilokoji turist iz jedne Češke prije došao na more nego što ćemo mi moći se kretat slobodno po Hrvatskoj. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića u ime kojeg će vrijeme podijeliti poštovani zastupnik Zekanović i Glasnović pa najprije poštovani zastupnik Zekanović, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče. Evo nemamo danas tu predsjednika Sabora, otišao je u Jasenovac zajedno sa g. Kajtazijem, pripadnikom romske nacionalne manjine, zajedno sa Miloradom Pupovcem, pripadnikom srpske nacionalne manjine, zajedno sa predsjednikom Vlade Andrejom Plenkovićem i zajedno sa Predsjednikom Republike, znači Zoranom Milanovićem. Svi su oni otišli danas u Jasenovac, tako da evo danas ste tu vi. O svakom stratištu, već sam govorio, treba se saznati istina a svaka žrtva zaslužuje duboki i kršćanski i ljudski pijetet. Kad govorimo o Zakonu o strancima, ovo je logično da produžimo mjesec dana mogućnost boravka u Hrvatskoj, međutim ja ovdje moram postavit jedno pitanje koje se nužno nameće, imamo nekako useljavanje, imamo ljudi koji dolaze iz vani u Hrvatsku, ali nemamo, jer nemamo dovoljno radne snage, je li rješenje uvoz radne snage? Je li rješenje znači da bez limita primamo strance ili je možda rješenje demografska obnova Hrvatske i povratak Hrvata izvan, koji su danas u dijaspori odnosno emigraciji? Ja mislim da je rješenje ovo drugo. Nažalost, sve zemlje EU-a pa tako i naša Hrvatska uvijek pristupa onim najlakšim mjerama, ajmo mi malo uvesti radne snage, ajmo strancima omogućit da tu budu koliko god hoće, neka rade pa ćemo onda riješiti problem nedostatka radne snage. Međutim to nije rješenje. Ovdje koristim poštovani državni tajniče priliku da postavim jedno pitanje, pa možda kasnije ako budete u prilici dati odgovor, nije direktno na temu, al tiče se migrantske krize. Evo, nemamo informaciju o mainstream medijima jer to je sve kompletno je to zatvoreno, blokirano, tamo isključivo vidimo onih par ljudi iz HDZ-a koji su članovi civilnog stožera, koji svakodnevno daju informacije o koronavirusu itd. Ali mene zanima i građane zanima, što je s migrantskom krizom? Dakle, čisto malo podatke. Da li još je uvijek aktivna balkanska ruta, da li migranti tamo na granici Bugarske, Grčke i Turske ulaze u EU? Ima li migranata danas u BiH? Da li tamo imamo priljev migranata? Kakva je situacija u Bihaću i Kladuši? I naravno, najbitnije kakva je situacija u RH? Ja čujem svakakve glasine, ne bi sad htio ništa reći ovdi da je točno, ali evo voli bi čuti kakva je situacija s migrantskom krizom i jesu li ti, je li taj trend prolazaka migranata kroz RH smanjen, da li je opao ili se i dalje nastavlja? To je ono što Hrvate zanima. A ono druga stvar, evo žao mi je što nije tu ministar Božinović kao predsjednik Stožera civilne zaštite, volio bi i od njega čuti kad on misli konačno popustiti ove mjere jer uz dužno poštovanje prema epidemiolozima, smatram da ćemo im puno više ispaštati kao država od gospodarske krize nego od ekonomske krize, dakle, sve te puste mjere. I na koncu, jedna stvar koja nije vezana direktno uz ovaj zakon, ali moram je spomenuti jer mi je na srcu, jedna mjeru koju je ministar, koju je zapravo predlagatelj ovog zakona i donio, a baš nema smisla, a vidim da se i neki biskupi bune odnosno traže ublažavanje te mjere, svete mise. Dakle, Poljska ima model da se svete mise mogu održavati, pa ne vidim razlog zašto se konačno tu ne bi presjeklo i našlo nekakav model sa socijalnom distancom da ljudi osim onih virtualnih svetih misa, koji i jesu nekakav supstitut, ne mogu reći, ipak mogu pristupiti i onim svetim misama u živo. To mnogim ljudima znači, ja ću čak reći, život, pa bi trebalo o tome razmišljati. Hvala. Evo sad će kolega Glasnović.
Poštovani zastupnik Željko Glasnović, izvolite.
Poštovane kolege, prijedlog zakona o dopuni Zakona o strancima. Čito sam taj zakon. U tom se zakonu COVI-19 SARS spominje 14 puta, 14 puta. To znači zakon, donešen je zakon i konačni prijedlog za hitni ovaj postupak je tu također prijedlog, to znači mi smo donijeli zakon brzo. Atmosfera hitnosti. A ja se pitam sada, ako je to tako, kako da nismo, čekamo četvrt stoljeća, 30.g. da donesemo Zakon o Hrvatima izvan domovine, još to nismo odradili. To je nebuloza, točno nebuloza. Tu sjede neke ljudi, ljevo krilo partije koje patološki mrzi sve što je hrvatski, od početka tako surađuju, tako se i danas vidimo tu mržnju koje tinja i mi rješavamo ovaj zakon, a Hrvate u BiH koji su integralni dio hrvatskog naroda i RH ima ustavne obaveze da taj narod štiti tamo jer naša granica je tisuću i nešta kilometara. Već i, pogledajte kolko, g. Ostojić vama govorim, kolko Hrvata iz BiH je poginulo u obrani Vukovara, pogledajte po postotku u HV-u, HV-u. Vi se danas bunite protiv 45 milijuna kuna što je otišlo u, to je blasfemija, u mostarsku bolnicu. Ima dole hrvatske djece. Jer su ti Hrvati u ratu slali, ja znam jer sam bio zapovjednik, hrvatski sam general, slali su šlepere pomoći za Vukovar, 4 zborna područja su krvarila u BiH. To je Bosanska Posavina, gdje je najviše Hrvata poginulo, srednja Bosna, sjeverno zapadna Hercegovina i Mostar da mi danas imamo, da mi sjedimo danas i iznosimo svoje stavove o ovom u Hrvatskom državnom saboru. 45 milijuna kuna, nisam čuo da se iko bunio recimo ovaj za pola milijarde, više od pola milijarde kuna dano jednoj crkvi koja je nacionalna crkva. Jedna sekta zvana Srpska pravoslavna crkva, niko se nije bunio protiv toga. Više od pola milijardi kuna i plaćamo također nju u Italiji i u Sloveniji, plaća hrvatski poreznik, ne čujem tu pobune. Ne čujem pobunu za bivši redizimirani komunista njihove djece koje vode nevladine udruge, koji imaju samo jednu zadaću, a to je držanje RH na optuženičkoj klupi pred međunarodnim sudovima i svjetskoj javnosti. Nisam čuo tu pobunu. Nisam čuo da ste progovorili ikada da je ova hrvatska država u plusu sa trgovinama Hrvata iz BiH, u plusu sa stotinama milijuna kuna. Tamo idu proizvodi naši. To nije pitanje samo ekonomije nego strateško pitanje jer da nije bilo tih … [[Govornik se ne razumije]] zborna područja vi danas ne bi imali hrvatsku državu, a mudžahadini vam bi bili dole u dolini Neretve. Ja znam jer sam tamo vodio 3 od tih 4 zborna područja. To je povijesna istina. Povijesnu istinu to ne zanima. Također ne zanima Hrvate, da Hrvati vani tu šalju 16 milijardi kuna minimum izvan domovine, to ne zanima ljude i da su neki došli ovde u mirovinu, lupili su im duplo oporezivanje, to ljude ne zanima. Ali što je zastrašujuće da mi stream medije u koaliciji sa nekim, ne hrvatskim ovim organizacijama i strankama iskorištavaju to neznanje protiv hrvatskog naroda. I non stop se dijeli.
Kolega Glasnović?
Molim?
Predmet je Zakon o dopuni Zakona o strancima.
To govorim. Vraćam se natrag na zakon, vraćam se natrag na zakon. Kriterije, pa čekajte, imamo i oštre kriterije, kriterije za, koje su to kriterije, recimo za ovaj boravak o čemu mi razgovaramo? Jako smo brzo to, za, za produžene, produženje privremenih dozvola za boravak, za stalni boravak, koji su to kriteriji? Jer to, jer to vjera, jesu to katolici iz Sirije, jesu to deficitarna zanimanja šta nama trebaju ovde, mi, mi ne možemo dobit više ovde vodoinstalera, koje su to kriterije, ko je slago te kriterije, a vraćam se natrag na ovo a još nemamo zakon, kriterije o Hrvatima izvan domovine. Zastrašujuće. Zastrašujuće. Imamo neke zemlje, recimo ima kvotu, država Québec, provincija Québec u Kanadi ima kvotu. Kanada ima kvotu za boravak, za dolazak 320 i nešto tisuća imigranata do kraja ove godine. U pokrajini Québec ti koji dolaze novi Kanađani, moraju ispuniti test, test jezika, povijesti. Ja se samo nadam da neće ovdje ponavljati test povijesti koji je pisao naš jugo povjesničari i što smo jutros čuli, da neće morat gledat ovo nasilje prema našoj povijesti, falsifikat jedne aktivistkinje i za lezbijska prava koja nije ni ... [[Govornik se ne razumije.]] niti povjesničar, a taj se falsifikat, što je spomenuo g. Zekanović jutros, zastupnik Zekanović, zove ovaj Dnevnik Dijane Budisavljević. A režiserka tog nasilja i mazohizma koje mi danas vršimo ovdje u Saboru, mazohizma, to je povijesni falsifikat. Svaka žrtva ima svoje ime, a te se žrtve ne smiju instrumetalizirati jer istina nema ideološki predznak. Po tome, to je zastrašujuće da mi danas sjedimo u ovom Saboru i raspravljamo o ovim pitanjima, nijedan koji nije danas riješen.
Hvala lijepa. Kolega Bulj, vi ste nešto? Izvolite.
Hvala lijepo. Tražim stanku u ime Kluba MOST-a od 10 minuta po pitanju znači izmjena zakona, dopuna Zakona o strancima, da se konzultiramo u klubu. Rekao bih da ovim zakonom se olakšaje, tj. produžaje strancima koji imaju boravak i prebivalište na području RH na način da mi jednostavno moramo progovoriti ovdje i o ljudima, hrvatskim građanima koji su vani, koje mjere imaju prema njima se odnose, tj. hrvatskim državljanima. Moramo progovoriti o tome da li je u ovome trenutku mjere koje imamo prema strancima, kada ih nikada više nije bilo potreba za strancima, na koji način mi promatramo migrantsku, također, migrantsku krizu. Da li, mi nemamo nikakav podatak, to sam govorio u ime kluba, da li imamo ilegalnih migranata? Koliko ih imamo ilegalnih migranata? Ljudi mi sa područja pograničnih govore da ima velik broj migranata jer ostaju za njima roba, sve što ostaje. Da li imate taj podatak i da li se njih kontrolira od i od ove, da li imaju koronavirus? Imate li ikakav podatak? O tome je odjednom nastala šutnja. U ovome Saboru trebamo raspravljati i o tim temama, zakon je o strancima, o produljenju njihovoga boravka, dozvola, dozvola da budu tu, međutim, što je sa hrvatskim državljanima i mjerama? Prema hrvatskim državljanima se isključivo radi diskriminacija i represija od institucija, uvaženi predstavniče Vlade, kao što je od inspektorata državnoga Andrije Mikulića prema našim domaćim ugostiteljima. Ne možemo samo gledati strane interese, a nikako da gledamo interese naših ljudi u RH. Još jednom, pozivam vas gledajte [[Upadica: Hvala lijepa.]] interese hrvatskih građana. Hvala lijepo.
Vidimo se 5 minuta je stanka. Vidimo se u 11 i 53 minute. [[STANKA U 11,48 SATI.]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,55 SATI]] Evo stanka je istekla pa ću zamoliti da u ime Kluba zastupnika SDP-a, riječ uzme poštovani zastupnik Ranko Ostojić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, štovani zamjeniče ministra a namjerno vas zovem zamjeniče ministra jer vi ste tu uvijek, znači umjesto ministra koji se ne udostoji doć u ovaj Sabor pa ću ja odmah na početku reć da je jedna od stvari na koju smo se obavezali u prisezi kao saborski zastupnici, govorit istinu pa ću ja isto tako, upravo istinom nastojat se obranit od svega onoga što je dozvoljeno mojim kolegama maloprije a to je da imenom i prezimenom optužuju nekoga pa ću reć da u kratkoj situaciji, a to je da se bunio ravnatelj mostarske bolnice. Rekao je „ne'š ti novaca“. Toliko o tome sa koliko radosti primaš donaciju od svojih znači, svojih sunarodnjaka i z susjedne države. Ono što želim naglasit a to je, to je trenutak u kojemu trebaš birat prioritete i dok su naše bolnice srušene, onda prva odluka valjda treba bit da se to napravi a što se tiče Hrvata van domovine, onda moram naglasit da jedna od stvari nije samo pitanje postupka na koji način će oni postat pripadnici jedne društvene zajednice već ima jednu obavezu koja je dosta važna a to je da plaćaju porez u toj istoj državi. Prema tome, pođimo mi od toga da plaćamo porez, da plaćamo nešto što je naše ustavno pravo, pravo na zdravlje i pravo na zdravstvenu zaštitu a u ovim trenucima mnogi to iskorištavaju i još nam se ismijavaju radi toga šta mogu radit kad ih je god volja, šta ih je god volja i doći naravno u bolnice bez ikakve naknade a da pri tome nikad nisu ni promislili ko to plaća. Plaćaju naši porezni obveznici, plaćamo mi. Što se tiče mojih očekivanja danas, vjerovao sam da osim jedinstvene komemoracije u Jasenovcu, da ćemo i ovdje kao što je to bilo uobičajeno, imat bar minutu šutnje za ljudi koji su 22. travnja 1945. krenuli u proboj, ali opet ću govorit samo istinu a tada je uz povik „Naprijed, drugovi!“, Ante Baković, 24-godišnji Sinjanin, logoraš, poveo 600 ljudi u proboj. To su bili oni koji su bili sposobni da krenu, to su bili oni koji se nisu željeli pomirit sa skorom i neupitnom smrti nakon šta je pobijena, pobijene su žene u ženskom djelu logora, nakon što su pobijena djeca, bilo je jasno da će bit ubijeni i oni. Od 600 ljudi u proboju, 106 ih je preživjelo. 473 bolesna stara i nemoćna, istog dana su ubijeni i spaljeni. Toliko o tome od 1073 logoraša koliko ih je ostalo još živo u tom trenutku, prema tome, to je istina. I zato je dobro da imamo danas film koji će bit prikazan i radi jednih i radi drugih i dobro je da neki nauče istinu o toj povijesti. Drugo, još želim reć a to je, meni niko ne treba ovdje docirat o tome koliki je doprinos koga. Ja sam pripadnik samostalnog splitskog dobrovoljačkog bataljuna, ja sam pripadnik 141. brigade, ja sam dragovoljac Domovinskog rata, ja sam taj koji sam bio na svim tim linijama o kojima govorite, a kad već govorite o mrtvima, onda bi se trebali sjetit i onih koji su iza Oluje na Grahovu i 141. brigade poginuli [[Upadica Reiner: Kolega Ostojić, oprostite, vratimo se molim vas na temu, dopunu Zakona o strancima.]] Vraćam se ja sad na temu, samo sam iskoristio isto što je bilo dato svim drugima. Imamo danas opet pred nama dva istovrsna zakona, produženje, slično ko i ono što smo do sada imali. To je čisto bacanje prašine u oči, a to je da zapravo prave stvari kao što sam i prije tražio od vas, ne dobijemo na stolu. Nemamo mi ovdje danas ni Zakon o kriznom profiterstvu ili antikriznom profiterstvu ili antiprofiterstvu, nemamo danas izmjene ZKP-a, s obzirom da policija u ovom trenutku mora video snimat a ne može, mora bit u situaciji da podnosi kaznen prijave, sudovi ne rade, ovo je postao raj za kriminalce međutim to očito nisu bitne i važne stvari u ovom trenutku da bi se ti zakoni provodili, ali zato za ova produženja koja su po meni čak eto, mogla biti i u varijanti da su se mogli davat kao i upute. U momentu kad je 950 000 propusnica izdano, 950 000 propusnica elektronski, mi imamo situaciju da radi smanjenja socijalnih kontakata, donosimo ovakvu vrstu zakona, a u isto vrijeme zapravo šaljete poruku da umjesto da iskoristite ovo pa da bude riješeno pitanje u ubrzanom elektroničkom napredovanju MUP-a, zapravo šaljete poruku da ćemo se ponovo vratit nazad u kameno doba. Primjer koji govori o tome na koji način se radi a to je pitanje prebivališta i boravišta. Sami ste rekli da će stranci po ovome zakonu koji budu mogli doći u svoja prebivališta, boravišta, ići će možda u izolaciju ili slično, ali oni će moć ić u svoje vikendice. Zato vrijeme, hrvatski građanin u RH, uskraćeno mu je zakonom propisano pravo da promijeni prebivalište i boravište. Tko u ovoj državi ima pravo suspendirat zakon i to odlukom ne znam čijom? Ako je to varijanta da se neko poziva na glavu 7. eventualno odluke Vlade o tome na koji će način radit državni službenici, da, ali ali tamo piše da je moguće elektronski. Elektronički je bilo moguće promijenit boravište i prije, prema tome ovo samo govori na koji način, kako se ne poštuje zakon od onoga ministarstva kojega očekuješ da će prvo biti u poštivanju zakona. Što se tiče ograničavanja slobode bez rješenja, ustavnog prava na žalbu, to očito nije bitno. Ni danas nije riješeno da Beroš i Markotić postanu članovi stožera, 20. veljače je doneseno rješenje, takvu dopunu nemamo, a toliko je jednostavna pa bar ne dovodimo u situaciju te ljude da zapravo budu kao pridruženi, slučajni već 50 dana. Ono što je istina, a to je SDP je dao mjere kako za vraćanje zdravstvenog sustava u normalu, tako i gospodarstva. Nadamo se da će te stvari bit ipak saslušane sa ozbiljnošću iz razloga što i ono što smo do sada govorili i o propusnicama jednako tako i o nekim drugim mjerama, a to je da ćemo biti jedinstveni i složni oko svih onih dobrih mjera, ali nikako da ćemo šutit oko promašenih, a posebno nelegalnih mjera. Iz tog razloga nije pitanje podržavanje ovog zakona to je sasvim izvjesno da zakon može biti, prolazi, nije uopće problem. Međutim govorim o tome, a to je da se na ovaj način, vjerojatno imate zalihu i još nekih produženja i slično, u ovome saboru koji radi bez obzira na to šta nije izvanredno stanje, bez obzira šta nije rat, bez obzira šta nije proglašena katastrofa, mi danas smo u situaciji da redovito moramo zapravo dobijat zakone koje neću reći da su bespotrebni, ali zaista nisu prioritetni. Ljudi nisu brojke, stožer bi trebao biti operativno tijelo, ne može zamijenit parlament ni u kom slučaju i prema tome trebalo bi ovdje na stol dolazit sa onim mjerama koje su i zakonima koje su upravo u cilju da se riješi situacija koju trenutno imamo. Ja ću još spomenut slijedeće, a to je po pitanju uniformi, petokolonaša, pisma, slanja, masovnih okupljanja dviju žena, razbijanje istoga, bolesnih majki koje pokušavaju doći do bolnice, a ne mogu dovest dijete, ja vam moram reći da u ovom trenutku životno su ugroženi građani kojima politička odluka stožera da se zamrzne redovni zdravstveni sustav ugrožava život. To je nešto što treba pod hitno riješiti jer te druge bolesti isto tako ne čekaju. Stoga ako se složimo da ljudi nisu brojke onda ćemo vjerojatno moći doći do toga da neće biti prekršena ustavna i ljudska prava koja su propisana u našem temeljnom dokumentu. Toliko s moje strane za sada. Hvala.
Zastupnik Glasnović je dignuo povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Pa to je 238. članak, ja mislim da je govoreno više manipulacija i poluistina nego da ga …/nerazumljivo/… prvo kad je u pitanju ovaj porezi, Hrvati su svake godine 16 milijardi kuna dolazi ovde izvan domovine i vi ste im lupili duplo oporezivanje oni koji su se vratili, a niste se bunili kad ste plaćali 10-tke tisuća mirovina u Srbiji, protiv toga se niste bunili. A koji su oni doprinos dali ovoj državi? To su, ima puno više stvari šta bi ja rekao ovdje, nemam vremena sada. Tražim stanku također.
Hvala lijepa. Ovaj, naravno da nije povrijeđen Poslovnik ovaj i ja vas molim ponovo da ne zlorabite instituciju povrede Poslovnika. Morat ću ponovo davat opomene, mislio sam da ste se smirili ali izgleda neke stvari ne funkcioniraju nikako. Ovaj, sad ću zamoliti u ime Kluba zastupnika HSU-a, SNAGE, nezavisnih zastupnika i Nove politike, poštovanog zastupnika Vlahu Orepića da nastupi. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, gospodine državni tajniče evo odmah na početku želim iskoristiti priliku i u ime osobno i u ime kluba odati počast nedužnim žrtvama Nezavisne države Hrvatske kao najveće sramote hrvatskog naroda u povijesti i u tom duhu pozdravljam zajedništvo državnog vrha, koji je otišao odati počast odnosno komemorirati nedužnu žrtvu. Što se tiče ovih konkretnih prijedloga ako ih gledamo izolirano možemo reći da nema tu ništa neprihvatljivo jer rješava nekakav problem s kojim smo se susreli zbog nečega što smo nazvali samo epidemijom. I to je izglasao čovjek odnosno Stožer civilne zaštite koji nije imao to napraviti, ali evo situacija nalaže. Šta hoću reći? Da ovo je jedan u nizu zakonskih prijedloga koji sve nas ovdje skupa, sve nas skupa ovdje i građane RH treba zabrinuti. Zašto? Toliko smo postali tolerantni na jednu neparlamentarnu proceduru, na jedno neparlamentarno ponašanje u ovoj državi Hrvatskoj da je to zabrinjavajuće. Svi, skoro svi zakoni se donose preglasavanjem i žurnom procedurom. Formalno se odnosno neformalno se zaziva zajedništvo nekakvo, a svaka ova prilika, jedinstvena prilika da se ostvari jedan društveni konsenzus, jedan politički konsenzus ukupnog političkog bića RH i koji je pazite, jedina zakonska mogućnost da se bavimo ovom krizom, je konsenzus i zajedništvo koje je objedinjeno u zakonu i koje je totalno ignorirano u ovoj situaciji, a to je Zakon o sustavu domovinske sigurnosti. Zašto? Samo zato da ne bi proglasili da smo u krizi. Mi smo u krizi po svim pokazateljima i to treba, međuresorno tijelo treba ovaj proglasiti jer ono je jedino ovlašteno po Zakonu o sustavu domovinske sigurnosti da predloži Vladi da se donese zakon, da se izglasa kriza, predloži tijela koja će upravljati krizom i predloži mjere koje će biti odgovor na tu krizu. U tom duhu ovaj, ovi prijedlozi vaši koji su pojedinačno gledano prihvatljivi jer rješavaju nekakav praktičan životni problem su totalno neprihvatljivi jer su dio jedne zabrinjavajuće nedemokratske prakse u RH koji, koji, koja na neki način je mutirala u jednu, jedno patološko stanje. Patološko stanje gledano u odnosu na ono što mi trebamo ovdje imati odnosno trebamo bit ogledalo demokratskog društva. Problem koji također nitko nije obuhvatio u ovom konkretnom pitanju kad govorimo o strancima. Imamo jednu kategoriju ljudi koja izgleda ovako. Znači, nakon Domovinskog rata 134 000 dokumenata je dato ljudima koji su iselili iz RH i više ne žive u RH, koji imaju, da se narodski izrazim, papire RH. Od Domovinskog rata vamo, minimalno 250 000 dokumenata, hrvatskih dokumenata od prebivališta i državljanstva je dato ljudima koji nikad nisu živjeli u RH. I mi govorimo o sumi od 384 000 ljudi. Tih 384 000 formalnih stanovnika RH sad u ovom trenutku čini otprilike skoro 10% stanovništva RH koji mi kažemo ako pretpostavimo da nas ima 4 milijuna. No ni to nije problem. Nerješavanje fiktivnih prebivališta se odražava na ovu situaciju značajno. Mi imamo situaciju da od tih 384 000, to je sigurni, govorim o minimalnim brojevima, minimalno 100 000 što privremeno, što stalno radi u RH. Ajmo reć da ni to nije problem. Al imamo jedan problem s kojim se susrećemo svaki dan, a to je nekoliko tisuća ljudi koja na dnevnoj bazi prolaze granicu iz RH prema državi gdje žive, uglavnom se radi o Republici Srbiji i o Republici BiH. Na dnevnoj bazi ljudi odlaze spavati nakon posla u Srbiju ili u BiH i sutradan se vraćaju na posao u RH. A ovdje ne konzultirajući ovaj visoki dom, uskraćujemo kretanje našim građanima. Zašto? Samo zato jer smo u predizbornoj kampanji. Ja ne vidim drugog racionalnog objašnjenja. Jedino racionalno objašnjenje zašto se ne želi postići politički i ukupni društveni konsenzus u RH po ovom pitanju je isključivo predizborna kampanja odnosno u političke svrhe na taj način. I to me zabrinjava, i to me začuđuje i to jednostavno je nedopustivo. Protiv toga se moramo boriti ma doslovno svim sredstvima. To je nedopustivo. Zaključit ću sa jednostavnom stvari. Imajući u vidu probleme, praktične životne probleme koje ovaj prijedlog izmjena i dopuna rješava naš klub će to podržat, al ćemo na sve moguće načine pokušat ukazati i tražiti da napokon djelovanje Vlade se uskladi sa Ustavom RH sa postojećim zakonom RH. Ovako jednostavno ne možete radit. To nitko nema pravo, a konstantno se radi, što je dokaz prošli tjedan usvojeni zakon. Pazite, ja mislim da to, to je jedino iskustvo u povijesti svih demokracija, da donesemo zakon, izmjene i dopune zakona koji pokrivaju mjesec i po dana nezakonitosti rada Vlade. Strašno. Poštovani građani i građanke, kolegice i kolege, ne smijemo dopustiti narušavanje demokracije, parlamentarne prakse u ovom visokom domu i u našem društvu uopće zbog ovog nazovimo nužnog rješavanja krize s kojom smo se susreli, situacije s kojom smo se susreli jer to nije istina. Istina je da Vlada ukoliko nastavi na ovaj način vodit ovaj posao, ona se isključivo bavi predizbornom kampanjom, a ne rješavanjem životnog, a ne rješavanjem životnog problema kojeg vidimo i jasno prepoznajemo u ovoj pandemiji. Hvala lijepo.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj HNS-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Tomislav Saucha, izvolite.
Hvala lijepa poštovani g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovani g. državni tajniče. Ova dva zakona danas koji su pred nama su u stvari onaj logični nastavak na onaj set zakona koji smo donijeli prije 2-3 tjedna kada smo zasjedali u staroj zgradi INA-e i u stvari ide za time da se smanji socijalni kontakt korisnika, starijih korisnika, građana koji bi u ovom trenutku trebali, znači promijeniti određene dokumente ili bi trebali ovaj dobit neke određene potvrde u sklopu usluga koje pružaju, pružaju MUP u svojim, svojim ispostavama. I, dakle ova dva zakona, prijedlog zakona o dopuni Zakona o strancima i prijedlog Zakona o, znači državljanima država članica Europskog gospodarskog prostora i članovima njihovih obitelji uporedo ide za time da se jednostavno te potvrde koje su oni dobili o boravku ovdje u RH i svi oni dokumenti koji se na to vežu ostanu važiti za vrijeme trajanja ove pandemije pa do 30 dana nakon prestanka pandemije. Ja bi se ovdje htio osvrnuti ustvari, želim samo reći naravno da su ova dva zakona zdravorazumska, da su ona u uredu, da su korektna i da će ih naravno Klub HNS-a podržati, baš kao što smo podržali i ove zakone vezane za produženje važenja osobnih isprava, dakle osobne iskaznice, putovnice, vozačke dozvole. No međutim htio bi se osvrnuti, ono što je rekla gđa. prof. Pusić i mislim da je tu u potpunosti u pravu, da bi moglo doći vrlo lako do jednog zagušenja sustava nakon što dođe do prestanka, službenog prestanka okončanja ove pandemije a gdje ćemo se onda vratiti u ono stanje u kojem smo bili prethodno, dakle da se za svaku potvrdu ili svaki dokument ide osobno fizički u policijsku upravu, što smatram da nije dobro, u ovom konkretnom slučaju, sigurno će morati doći do jednog zagušenja i ljudi će vjerovatno čekati na ostvarivanje svojih prava tj. na dizanje dokumenata, na prijave raznorazne i dokumenta puno više od tih 30 dana tako da ne znam kako će se onda to tada u tom trenutku regulirati. Ova, kao što smo već puno puta čuli, ova epidemija i kad jednog dana prestane, tj. kada službeno prestaje epidemija, opasnost od samog virusa sigurno neće zauvijek nestati barem ne dok god se ne pronađe cjepivo a meni e diže kosa na glavi od pomisli da nakon što formalno prestane epidemija, nakon što će svi ti ljudi koji su sada bili u poziciji da ne mogu ostvariti svoja prava tj. ne mogu podić osobnu, putovnicu, vozačku, ne znam, odjavit prebivalište, boravište itd., sad odjedanput nahrupiti u te policijske uprave, doći će opet do nesnosnih gužvi, doći će nužno do bližeg kontakta, dakle upravo suprotno ono što nam sve vrijeme govore da kako će nam se život promijenit, kako više nikad nećemo u poziciji i da kada prestane ta epidemija, da opet budemo u tom jednom bliskom socijalnom kontaktu. Mislim da je ovo jedan trenutak kada bi stvarno trebali kao država učinit sve da se onaj koncept prethodni, dakle dolaska fizički osobno, dolaska u urede MUP-a, da se smanje što god više moguće, da se smanji, dakle da se omogući da za sve one dokumente za koje stvarno nije apsolutno nužan osobni kontakt, dakle dolazak građanina, da se omogući vađenje takvih dokumenata putem sustava E-građanin. Naravno, u situacijama gdje je potrebno dati otisak prsta, to se nažalost ne može nikako zamijeniti no međutim, jednom kada se ti neki osobni podaci daju kao što je otisak prsta, mislim otisak prsta se ne mijenja sa godinama, nakon što se da recentna fotografija, ona isto traje nekoliko određenih broj godina, dakle da se onda omogući da građanin iz sigurnosti svojega doma u vrijeme kada njemu odgovara, da ispuni potrebne formulare, da plati određene takse koje treba platiti, ne mora to uvijek biti preko čuvenih i legendarnih biljega nego se to može vjerojatno platiti i napraviti putem općih uplatnica, znači Internet bankarstvom, drugim riječima da se sve ovo napravi od kuće i da onda na kućnu adresu u određenom roku, čovjeku stigne preporučenom poštom određeni dokument. Ja ne vidim zašto bi mi ustvari ovim zakonima predviđamo povratak na ono prethodno stanje umjesto da kažemo da se na kraju krajeva, da se na neki način i stimulira građane da u ovom periodu kada neki su i u izolaciji i imaju viška vremena, da možda savladaju korištenje tim sustavom E-građanin i da si u ovom periodu sada naprave ono što bi eventualno trebalo čekati kad jednog dana epidemija prođe. Ja osobno recimo, pokuša sam neki dan se koristiti se sa sustavom E-građani i moram priznati da je to dosta neslavno prošlo, nije to tako jako jednostavno kako sam se nadao da je, ali opet, mislim, ništa nije tako komplicirano da čovjek to ne bi mogao uz malo truda savladati. Dakle, možda s jedne strane nekakva sugestija Ministarstvu uprave koje je nadležno za sustav E-građani da uputstva za korištenje budu malo, kako da to kažem, laičkim jezikom pisana, kako bi to i user friendly, kako mi dobacuje kolega iz pozadine, da bude malo lakše i za nas koji nismo informatički toliko verzirani a s druge strane, kažem i preporuka MUP-a da se što je više moguće omogući korištenje tog sustava i da se zaobiđe taj neposredni kontakt sa šalterom. Mislim, evo rekao mi je državni tajnik da su uredi u Petrinjskoj devastirani u potresu, prebacili su se na u Heinzelovu, to je nešto veća zgrada, međutim tko god je bio ili u Heinzelovoj ili još gore, u Petrinjskoj, zna o kakvom se radi prostoru. Tamo, to je mislim, bila jedna epidemiološka bomba bez obzira da li vlada korona virus ili bilokakva druga, ne znam, bilokakav drugi virus u tome trenutku, ne. Mislim, i onaj sustav uzimanja ceduljica, pa vi ste sad taj i taj na redu, apsolutno ne funkcionira, ljudi znaju doslovce po 5, 6 uzeti tih biljeta, bace ih na pod, odu, više tu niko ne zna kad je tko na redu, uglavnom, i dalje si osuđen na to da tamo sjedneš ili stojiš i čekaš u nedogled, ne. Znači gubljenje vremena ljudi koji bi trebali za to vrijeme raditi i naravno, dovođenje u ugrozu i službenika i građana i svih ostalih. Mislim da bi bilo dobro možda za reć jednu informaciju koju ne znam da li je državni tajnik rekao, ali evo ja ću iskoristit tu priliku pošto sam se s njime bio nešto oko toga konzultirao jer me to osobno bilo zanimalo, dakle da postoji mogućnost u ovom trenutku prijave/odjave znači produžetka boravišta i prijave/odjave prebivališta u osobito opravdanim situacija tj. okolnostima. Dakle, svi mogu na stranicama MUP-a, dosta je lijepo to istaknuto i vidljivo, barem u ovom trenutku, popis izuzetaka od opće obustave obavljanja poslova prijave/odjave prebivalište i boravišta, da ih sada tu ne nabrajam, one su navedene na stranicama, dakle ako ulazite u tu kategoriju možete se putem maila ili telefonski dogovoriti si termin i tu situaciju suriješiti, dakle ne morate nužno ovaj čekati da prođe pandemija i onda ući u taj jedan kaos. Mislim kaos, tu jednu gužvu koja će nakon toga nastati. Dakle, uz ove nekakve ne znam opservacije mogu reći da Klub HNS-a svakako podržati ovaj zakon. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi će govoriti poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Tajniče, poštovani građani, predstavniče Vlade, zakone koje donosimo u trenutku kada su do jučer bile zatvorene općine, nisi mogao iz općine u općinu bilo je veliko opterećenje na hrvatske policajce, volio bi da ste im dali dodatak na korona virus je li primjera samo u Cetinskoj krajini imamo 6 općina i lokalnih samouprava, svagdje su bile blokade tako da ste iscrpili ljude. Vidimo nelogičan ustroj u isto vrijeme po pitanju županija, a u isto vrijeme može se ići ovaj, ovde govorimo o Zakonu o strancima koji također, slažem se da bi se moglo donijeti nekom odlukom produženje, ne raspravljati, imamo puno bitnijih stvari, vidimo …/nerazumljivo/… RH u znači samom ustrojbenim jedinicama, da imamo županije koje su problem zbog institucije u vlasništvu, tj. zbog ustanova u vlasništvu županije. U mojoj županiji imamo ogromne probleme po pitanju korona virusa. Jednostavno morali bi puno ozbiljnije razgovarati o ustroju RH i odmah bi trebao ovdje zakon biti, lakše bi bilo i policiji raditi ovaj po pitanju ustroja jer jednostavno županije su besmislene i triba ih odmah ukinuti, dok u isto vrijeme mi ovdje govorimo o Zakonu o stancima, o produljenju njihovoga boravišta ili radnih dozvola onoga što im je potrebno u RH. Dok u isto vrijeme naši građani koji su uplaćivali 6,5% BDP-a u proračun RH, negdje oko 20 milijardi kuna oni koje su iselile vlade RH su ovaj ti koji uplaćuju toliki novac su trenutno ovaj vani u drugim državama, oni su stranici u drugim državama. Dok šalju novac vamo i nitko ih ne spominje, način njihovog povratka, kako im je u tim državama, jel im produljena dozvola, nije im produljena dozvola i kako se odnosi prema njima jel ti građani dobro, uz turizam najviše uplate su znači od doznaka od onih koje ste vi svojim politikama potrali. I kad govorimo o ovome Zakonu o strancima postavljao sam jedno ključno pitanje. Što je sa migrantima ilegalno? Ulazaka ima. Koliki je taj broj i da li ste ih kontrolirali od korona virusa, dok u isto vrijeme vidimo da stožer je blokirao sve općine, sve gradove svojom odlukom. Ima li ili nema? I da li ste ih prekontrolirali tj. da li su rađeni testovi na korona virus? To su stvari o kojima mi moramo pričat. Međutim, u ovome saboru u ovoj raspravi se, evo vratili su se ustaše i partizani vidim, danas je bilo razgovora o tome premda je van teme, što znači da se vraćamo svakodnevno ustaljenoj politici, ali ja bi volio da mi ovdje razgovaramo o problemima koji tiše naše građane. To je proglašenje za naše ribare, isključivi gospodarski pojas. Da proglasim zabranu prodaje poljoprivrednog zemljišta stranim pravnim i fizičkim osobama, da podijelimo zemlju našemu seljaku i da vratimo selo 800.000 hektara poljoprivrednoga zemljišta, Ministarstvo poljoprivrede ništa ne radi, da napokon ono što predlažemo se stave moratorij godinu dana na kamate i kredite da ova Vlada više ne bude, uvaženi predstavniče Vlade borac za prava bankara nego da se bori za prava hrvatskog naroda, hrvatskih ljudi i njegovih problema. To bi bile te teme o kojima bi morali ovdje sada i odmah raspravljati. A ne ovdje je bilo svega, mene su opomenuli što sam spomenuo poljoprivredu. Naravno da sam spomenuo poljoprivredu kad nema tko obrađivati poljoprivredno zemljište. I to je pitanje stranaca jer će stranci to kupiti, a naša će djeca kopati na našoj didovini za strane interese. I naravno da napokon da uništimo taj uvozni lobij. Da uništimo taj i korona lobij, on je nastavio, bio je prije uvozni lobij, sad je korona lobij jer vidimo da imamo grčkih jagoda na policama, imamo svih proizvoda, a nemamo baš dovoljno hrvatskih. Očekujem da ćemo se boriti napokon za hrvatski narod i donositi odluke u interesu hrvatskoga naroda i hrvatskog opstanka, Hrvata da opstanu na ovim područjima. Hvala lijepo.
Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Marka Sladoljeva.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Bulj govorili ste o ovom Zakonu o strancima, da i Zakon o strancima se treba dakle donijeti dakle i to je potrebno. Meni se čini da nekad se naša Vlada, većinom slučajeva ponaša kao da su naši državljani stranci, a evo jedan od primjera je uredno odbijanje elektronskog glasovanja dakle za ljude izvan domovine, za njih su oni stranci, a ne naši državljani i to upravo oni ljudi koji su iselili zbog takvih politika. A iselili su ih 1000 i 1000 i sad dobivamo poruke da oni ni nisu zapravo naši državljani jer kako će oni glasati u zemljama dakle ovaj koji imaju dakle zaštitne mjere ako im se ne dopusti elektronsko i dopisno glasovanje.
Poštovani zastupnik Bulj, …/nerazumljivo/…
To su pitanja od onih koji uplaćuju u proračun, a politike hrvatske su ih potirale vanka, da čak kažu jednoglasno i HDZ i Arsen Bauk SDP-a ne elektronsko glasanje jer će dijaspora dobiti mogućnost da glasa. Ali dijaspora ima pravo na 3 zastupnika koliko ih glasalo da glasalo. Međutim, ima ljudi koji su iselili, prazna je Slavonija, moja Zagora, Gorski Kotar, Lika, koji su iselili posljednjih godina zbog politika koje se provode u RH na štetu hrvatskoga čovika. I zašto mu ne omogućit elektronsko glasanje? I nikako mi nije jasno kako su tu HDZ i SDP jedinstveni. Al ova Vlada Andreja Plenkovića je prepoznatljiva po tome da je zgazila referendum i pljunila 400 000 ljudi u lice ne dozvoljavajući referendum, to je bila inicijativa „Narod odlučuje“ referendum o ovome pitanju gdje bi se riješilo i elektronsko glasanje, a i MOST je dao taj prijedlog, zaključak, a [[Upadica: Fala lijepa]] imamo i zakonsku inicijativu. Hvala lijepo.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Ivana Pernara.
Uvaženi zastupniče Bulj, htio bi reći da u isto vrijeme dok se naše građane maltretira karantenom, dok hrvatska policija zaustavlja građane po cijeloj državi bez razumnog razloga, u isto to vrijeme mnoštvo ilegalnih migranata ilegalno prelazi našu granicu, al to očito nikoga nije briga zato jer naša Vlada služi jednoj globalističkoj agendi, agendi čiji je cilj zamijeniti strukture europskog stanovništva i ekonomski uništiti srednji sloj. Čude me ljudi koji ju podržavaju na izborima, ne mogu ih razumjet, ne mogu ih shvatit i nadam se samo da će moj vlastiti narod otvorit oči i da kad budu izbori neće glasati za one koji ih drže u karanteni i izolaciji nego za one koji ih žele osloboditi i koji žele policiju odnosno represivni aparat pomjerit na čuvanje naših granica. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
A primarno pitanje u ovome trenutku je baš to. I mi to cijelo jutro postavljamo. Evo, ja sam 10 puta postavio pitanje. Ima li ilegalnih migranata i da li su testirani od koronavirusa ako je imamo mjere i, znači oduzimanje određenih sloboda hrvatskim državljanima i hrvatskim građanima. I još nismo dobili taj odgovor jer Vlada Andreja Plenkovića je prva, naše susjedne zemlje nisu, poletila prihvatiti marekeški spor, marekeški kompakt kao spas, spasit će ih marekeški sporazum. Ja pitam vas predstavniče Vlade, predstavniče MUP-a, državni tajniče, da li ima ilegalnih ulazaka migranata i kolko ste ih testirali od koronavirusa? Pa imate li taj podatak, a ulaze svakodnevno? U Bosni ih je ovdje, uz granicu RH, puno i niko o tome ne govori. Zašto? Zato šta vas nije briga, bitnije je kontrolirati hrvatske građane i uvoditi praćenje mobitela.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Ranka Ostojića.
Štovani kolega Bulj, danas nije bila vraćanje na raspravu partizani i ustaše, bila je malo drugačija, a to je bilo vezano za istinu i hrvatstvo. A ja ću citirat kolegu Vučetića, nema ga danas tu, ali u petak će sigurno o tome govorit, uzimam si pravo da njegov status kažem. „Hrvatstvo se ostvarilo u antifašističkom pokretu, a ne u fašističkom nasrtaju. Hrvatstvo je bilo zarobljeno i utamničeno u Jasenovcu.“ Prema tome, nemojte neke stvari ovaj zaboravljat, pitanje istine, a o elektronskom glasovanju imate listu zastupničkih pitanja, pa pogledajte odgovor Vlade RH na moje pitanje o elektronskom glasanju prije europskih izbora. Hvala.
Poštovani zastupnik Bulj.
Kolega Ostojiću, postoji, znači Deklaracija EU da sve totalitarne režime treba osuditi i poklonit se svim žrtvama i komunističkim i fašističkim i nacističkim. I ne da Bog da se više ikad ponovi rečenica koju je rekao vaš kolega Nenad Stazić da na Bleiburgu do '45.g. pobjednik nije završio svoj posao, da je trebalo poubijati sve što je trebalo poubijati. Ja to ni u snu ne mogu kazati. Od takvih se stvari trebamo ograđivati, a ne dijelit se na žrtvama. A ne kao što danas iz Jasenovca šalje se poruka da HOS-ove ploče treba maknuti i baciti u smeće od ljudi kao što je Crvenkapa, od ljudi od Vukovara koji su se borili zajedno sa nama u Domovinskome ratu, osuđivati te ljude i na taj način radit podjele. Ne, poklonimo se svim žrtvama, ali ogradimo se od riječi koje su, pozivaju na klanja, koja pozivanju na ubijanja i na zločine kao što je rekao vaš kolega Stazić.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Ivice Mišića, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bulj, malo ste govorili o kretanjima građana RH. Korona u svijetu je napravila, svi znamo šta. Naša Vlada se je ograničila i napravila jedan red u onom dijelu kretanja. Ja vas pitam ko je najviše oštećen ovdje? Najviše je oštećen obrtnik i, i poduzetnik. Svi koji su na proračunu oni su daleko najbolje prošli. Prema tome, ova Vlada je napravila sve i izdvojila iz proračuna, druga u Europi, samo je Malta više izdvojila iz proračuna, po BDP-u je druga RH izdvojila koja je dala poduzetnicima i to moramo pohvalit, a ne kritizirat. I pogledajmo koliko mi imamo bolesnih u RH u odnosu na sve susjedne zemlje. Prema tome, o ovom treba pozitivno govoriti i reći da je ova Vlada napravila jednu pravu stvar koju nije, ne daj Bože da je neki bio aljkav, pa je reko bitan nam je novac, ajmo otvorit granice i da privreda radi. Danas bi imali pune bolnice i tisuće bolesnih ljudi u bolnicama i [[Upadica: Hvala]] zatrpani kao u Italiji i Španjolskoj. Hvala.
Poštovani zastupnik Bulj.
Uvaženi kolega, mi smo kao oporba i kao Klub MOST-a prihvatili sve prijedloge Vlade i kad smo davali u prvome setu mjera davali smo amandmane koji su prihvaćene, Vlada je tek, mi kao klub, prihvatila u drugome setu i mi smo sve mjere prihvatili koje smatramo da treba prihvatit. Međutim, slažem se s vama da je oštećen i poduzetnik i obrtnik, ali nisu bankarima kojima Vlada, koju vi hvalite, ne smi ništa. Zato mi saborski zastupnici to moramo izglasati jel banke imaju ekstra dobit. Obrtnici i ugostitelji su oštećeni, a sada ih oštećuje baš od ove Vlade inspektorat imenovan od ove Vlade, Andrija Mikulić koji ljudima zatvara zbog toga šta su stol imali ispred, gdje su ostavljali hranu, a ne zatvara Mc Donalds, njima se pogoduje i stranim bankarima. E, tu je problem šta se uništaje uvijek domaće, a vi ste svjedoci, dolazite iz Slavonije, što je hrvatskom obrtniku i poljoprivredniku i seljaku napravljeno.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Anđelka Stričaka. Izvolite.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege iako je mnogima to teško priznati, a brojke na svu sreću ne lažu, Hrvatska je jedna od najuspješnijih zemalja u borbi protiv epidemije korona virusa i po stopi zaraženih i po stopi smrtnosti. O tome nam govore slijedeći podaci. Belgija ima na 492 umrlih na milion stanovnika, Španjolska 437, Italija 390, Francuska 303, Velika Britanija 238, Nizozemska 216, Švicarska 162, Švedska 153, Danska 61, Njemačka 54, Austrija 50, Slovenija 35, Norveška 30, Mađarska 19, Češka 17, Hrvatska 11, Poljska 9, Slovačka 2. Iz navedenog možemo zaključiti da aktualna Vlada premijera Plenkovića i Nacionalni krizni stožer pravovremeno donose potrebne odluke, sve službe i institucije dobro odrađuju svoj posao, a isto tako da se građani drže tih preporuka i naputaka. Kako bi se i dalje uspješno borili protiv epidemije korona virusa bitno je i nadalje smanjiti socijalne kontakte. Upravo iz tih razloga tj. da što manje građana dolazi na šaltere policijskih postaja, Vlada je nedavno u hitnu saborsku proceduru uputila dopune 4-riju zakona kojima je produžen rok važenja za osobne iskaznice, putovnice, vozačke dozvole, oružne listove, najmanje 30 dana od dana prestanka epidemije. Danas raspravljamo o sličnoj temi tj. produljenju važenja potvrda o prijavi privremenog boravka i boravišnih iskaznica za državljane država članice europskog gospodarskog prostora i članova njihovih obitelji te dozvola boravka za državljane trećih zemalja. Svi ti izdani dokumentni važiti će im 30 dana od dana prestanka epidemije odnosno sve propisane radnje koje su dužni poduzeti u upravnom postupku mogu obaviti u tom roku. Svima njima ovim dopunama omogućilo bi se da za vrijeme trajanja epidemije nesmetano borave u RH. Kad već raspravljamo o borbi protiv korona virusa, a potom u posljedicama na županijskim i lokalnim razinama bilo je recimo manjih nesnalaženja o čemu nam govore pojedini novinski članci. Tako citiram „Županijski stožer opomenuo varaždinske liječnike jer se ne drže uputa, ovo je njihov odgovor“ kraj citata. A radi se o medijskom dopisivanju liječnika obiteljske medicine i županijskog stožera Varaždinske županije kojeg vodi ni manje ni više nego zamjenik župana zadužen za zdravstvo, a samim tim je i nadređeni domu zdravlja kojem ti liječnici pripadaju. Ne znam gdje još to zamjenik župana ujedno i šef županijskog stožera tijekom ove krize s liječnicima komunicira putem medija. Zatim, citira „Racionalan i oprezan potez ravnatelja Opće bolnice Varaždin ili stvarna nestašica zaštitnih maski“ kraj citata. Iz tog članka saznajemo da je najveća briga ravnatelja Opće bolnice u Varaždinu raspodjela zaštitnih maski. Potom niz članaka o nekom novom ustroju, novim područjima, novim koordinacijama i ustroju civilne zaštite i sl., a u najnovije vrijeme o mjerama za spas gospodarstva. Pa tako predsjednik Obrtničke komore Varaždinske županije izjavljuje, citiram „Najznačajniji dogovor postignut je s Varaždinskom županijom, postignuta je puna suglasnost i razumijevanje problema što je usklađeno i s namjerama i mogućnostima županije“ kraj citata. Ovdje se radi o osnivanju županijskog fonda solidarnosti za obrtnike. Tim fondom planira se prikupiti oko milijun i pol kuna kojim se planira pomoći obrtnicima u ovoj krizi. Naravno da je svaka pomoć dobrodošla, ali zar zaista ti stručnjaci smatraju varaždinsko gospodarstvo koje čini više od 6.600 obrta i tvrtki vrijednosti aktive oko 26 milijardi kuna spasiti s milion i pol kuna. Što je s nezaposlenima, što s OPG-ima? Nasuprot tome Vlada je za spašavanje radnih mjesta na području Varaždinske županije namijenila približno 200 miliona kuna, a što je očito za te stručnjake ništa. Bez obzira na sva ta regionalno lokalna promišljanja, aktualna Vlada premijera Plenkovića uživa nikad veću potporu, 94% građana smatra da Vlada u borbi s epidemijom korona virusom poduzima odgovarajuće mjere, 80% da se dobro nosi s posljedicama korona virusa, a preko 50% ih smatra da Hrvatska ide u dobrom smjeru. Stoga smatra da je poželjno poduprijeti ovaj zakon. Hvala.
Ja vas molim da se držimo teme. Do sada sve više počinjemo odlaziti, svašta je bilo i ustaša i partizana i ovoga i onoga, ajmo molim vas držimo se teme, dva su zakon o kojima treba raspravljati, a imamo slobodni govor, imali smo slobodni govori, imat ćemo ga sutra, možemo pričati o čemu god hoćemo. Imamo 2 replike na vaše izlaganje. Prva je poštovanog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Stričak vi ste doveli tu u pitanje želju i namjeru pomoći Varaždinske županije gospodina Čačića koji vjerojatno što se tiče iskustva i znanja oko ekonomije ima zajedno više znanja nego cjelokupni gospodarski dio Vlade na čelu sa Darkom Horvatom ovaj kad se svi skupa zbroje. Ali zanima me zbog čega niste tako kritični prema državnom HOK-u odnosno obrtničkom komori gdje gospodin Ranogajec statira na pressicama Andrije Mikulića. Znači čovjek stoji iza Andrije Mikulića za kojeg, vašeg stranačkog kolege iz Grada Zagreba, za kojeg 90% poduzetnika i obrtnika u RH vjerojatno misli da bi trebao podnijeti ostavku nakon ove svoje mjere u subotu kad je zatvorio jedan restoran zbog stola ispred njega. Znači zbog čega niste tako kritični prema ovima koje poduzetnici [[Upadica: Hvala lijepa.]] prepoznaju kao štetne, a navalili ste na Čačića koji je korektan.
Iako to naravno ni to nema nikakve veze, poštovani zastupnik Stričak.
Ako ste me dobro slušali, nikog nisam kritizirao, ja sa samo naveo cifre i točni iznos tih mjera i potpora od strane županije, od strane Vlade i svih koji su tu uključeni. Ja ne znam jesam to koga kritizirao, projekti ne lažu. Hvala vam.
Repliku ima poštovani zastupnik Ante Bačić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Stričak, dosta ste spominjali u svojoj raspravi upravo i mjere Vlade, a posebice i MUP-a kao osoba koja je evo i dugo bila u sustavu i obrane, ali i samog MUP-a zanima me eto osobno mišljenje, zašto mislite da smo u usporedbi, ovo što ste čitali, od svih zemalja mi toliko uspješni i toliko imamo bolje pokazatelje od drugih? Hvala.
Poštovani zastupnik Stričak.
Hvala kolega. Kao prvo, smatram da je Vlada na vrijeme donijela sve mjere, potom slušala se struka, a između ostalog, za divno čudo, građani se više-manje pridržavaju svih tih preporuka kriznog stožera. Prema tome, smatram da upravo u sinergiji sva tri ova dijela smo napravili jedan zaista dobar rezultat. Hvala lijepo.
Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Ante Bačića, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Pred nama je evo kao što smo čuli objedinjena rasprava o dva zakona vezano za dopune Zakona o strancima i dopune Zakona o državljanima država članica Europskog gospodarskog prostora i članovima njihovih obitelji. Znamo da ova dva zakona, posebice Zakon o strancima regulira upravo materiju vezano za ulazak stranaca u RH, njihove vize, ravnopravni status vezano za obrazovanje i studiranje stranaca u RH, istraživanje, normalno i odobrenje EU plave, plave karte visokokvalificiranih stranaca koji su manjak vezano za rad i istraživanje u RH i kako se regulira sami njihov status prilikom ulaska, ali i prilikom normalno i boravka u RH i njihovog rada i svega ostaloga. Sami državni tajnik nam je napomenuo nekoliko stvari u uvodu i dobro je da baratamo sa tim brojkama vezano za državljane trećih zemalja na koji će se ovaj zakon odnosit, njih je trenutno u RH koji imaju nekakav odobreni oblik boravka 66582, dok što se tiče državljana država članica Europskog gospodarskog prostora, njih je u RH trenutno 12477, normalno svako ima različiti vid boravka u RH zašto mu je odobren, bilo radi posla, obrazovanja, spajanja obitelji itd. Normalno da treba podržati ove izmjene obaju zakona jel i smanjuju administrativne probleme na koje ti ljudi upravo i nailaze i normalno da smanjimo taj socijalni kontakt i da smanjimo sve procedure koje bi dovele do ugrozu bilo hrvatskih službenika građana, bilo evo i stranih državljana koji se nalaze u RH i treba im produžiti ili dozvolu za boravak ili iskaznicu za boravak ili bilo koji drugi oblik administracije koja im treba na 30 dana nakon prolaska same pandemije. U samom uvodu u replici sam se osvrnuo na nekoliko segmenata koji su bitni za RH kada već spominjemo strance i državljane i trećih zemalja, ali i Europskog gospodarskog prostora, mislim da bi tu trebali staviti naglasak i vjerojatno će dosta stvari biti jasnije nakon sutrašnje sjednice Vlade na kojoj vjerujem, šta vidimo i sada, naznake da će biti radi ovih upravo i dobrih rezultata koje Vlada radi na suzbijanju pandemije, mislim da će doći do ublažavanja određenih mjera. Veliki naglasak, pošto je ovo kraj 4 mjeseca moramo staviti, najveći upit turističkih i agencija i turističkih djelatnika dole uz svi, uz sve koji imaju probleme, da ne spominjemo ugostiteljstvo, al mislim da upravo ovaj prvi val nautičkog turizma koji upravo i počinje da je sve regularno i da je normalna godina koji bi počeo upravo u ovo doba, otvorio naše marine i hotele, odvezao jahte i jedrilice i brodice. Mislim da strance koji imaju u vlasništvu određenu nekretninu ili plovilo u RH moramo napraviti određene mjere za njih jer definitivno to je jedan prvi val kod kojega bi se hrvatski turizam mogao itekako okoristiti i mislim da su ti ljudi spremni kako su imali namjeru određenu pokretninu ili nekretninu imati u vlasništvu RH, tako da vjerujem da imaju i tradiciju dolaska u RH, a i mi šaljemo tu jedan signal i sigurnosti i stabilnosti i mislim da definitivno ministarstvo treba pronaći način kako ubrzati dolazak upravo tih gostiju na našu, na našu obalu. Drugi segment koji ćemo se ubrzo morati dotaknut, to su upravo i sezonski radnici koji, koje svake sezone dolaze iz drugih zemalja u RH na rad. Normalno da ovaj zakon regulira i kvote koje godišnje ispunjavaju stranci da bi radili u RH i koje su naše potrebe. Vjerujem da u slijedećih mjesec dana ćemo morati se dotaknuti i te teme. I jedna pohvala evo i ministarstvu i Vladi kada se dotičemo upravo malo i stranaca, ali i vanjske politike, upravo to je na ovaj segment povratka i naših građana iz ostalih zemalja. Nadam se da imamo i načelo uzajamnosti između naših partnerskih zemalja, a evo i moramo naglasiti i pomorstvo što je itekako bitno za naše hrvatsko gospodarstvo i vjerujem da tu trebamo isto pomoć našim pomorcima kod odlaska dolaska u RH. Hvala.
Hvala. Slijedeće pojedinačne rasprave poštovanog zastupnika Ranka Ostojića, izvolite.
Štovani potpredsjedniče, štovani predstavniče Vlade, ovo je bolji izraz. Znači državni tajniče, vrijeme je zapravo u kojemu naglašavam iste stvari koje sam maloprije reko, u raspravi oko kluba. Mi razgovaramo o zakonima koji su, pa ja ću reć, apsolutno nisu prioritet ovog sabora u trenucima ako je ovo ozbiljna kriza. I to je ono što mene žalosti i još ću jedanput ponovit, a to je ako se ograničavaju slobode građanima bez prava na žalbu, ukoliko se događa situacija da se suspendira Zakon o prebivalištu i boravištu, ne znam čijom odlukom, ukoliko se narušava Ustav RH, to bi trebali bit oni zakoni koji bi trebali bit ovde na dnevnom redu. Ukoliko je policija onemogućena da provodi Zakon o kaznenom postupku, to treba promijeniti, to je situacija u kojoj će to biti nezakoniti dokazi i neće moći ništa napraviti s tim. Ja iz tog razloga vas molim da umjesto ovih zakona koji su definitivno bacanje prašine u oči da mi nešto u saboru kao sudjelujemo, odlučujemo, vratite prioritete i one bitne stvari na dnevni red. Također, želim reći da pitanje zaštite samoga građanina, prava na zdravstvo, i ovo vam ne govorim bez razloga po pitanju drugog stupnja žalbe i sl., jel onome kome je to uskraćeno, onaj tko nekome uskrati pravo na slobodu i pritvor osobno je odgovoran, pazite ovo govorim osobno, u Ustavu to piše. Nema pravo da se vadi na viši nalog, a to znači stožer je naredio, ne, osobno je odgovoran ukoliko na taj način postupa. Vi kad nekome onemogućite njegovo ustavno pravo, temeljno ljudsko pravo koje je ovde zapisano, a to je da se mora izdati rješenje, da se čovjek može žaliti, da se može obratiti sudu, stavite to pred nas, ako trebate mijenjat ili ako trebate ograničiti neke stvari. Dolazi vrijeme u kojemu možemo očekivat nove probleme, protupožarna sezona, pripreme tko zna jel idu ili ne idu. A nije sve u stožeru niti je sve u brojkama koje će biti izrečene na pressici. Nas može očekivat ovo ljeto nam se mogu dogoditi puno gori problemi i oćemo li onda reći dočekali smo nespremno to. Iz tog razloga vas ja pozivam kao ministarstvo da krenete u aktivnosti koje su nam zaista potrebne, ona zakonska rješenja brza i efikasna koja trebaju biti ovde pred nama. Također, ja moram reći da po pitanju prebivališta i boraviša, ponovit ću još jedanput, suspendirat zakon, onemogućit da se elektronski nešto šta se prije toga moglo elektronski raditi, napravi na način da to, ne znam tko je to donio odluku, prekine kao praksa iz razloga šta bi netko možda želio iskoristiti mogućnost izmjene prebivališta ili boravišta radi toga da bi otišao u svoju vikendicu. Gledajte ne smijemo se time voditi. Ako je tako pisano u zakonu onda na taj način treba to primjenjivati. Ne možete to pravo uskratiti. Ja ću samo još spomenit vezano za nešto čime brinemo za strance i za ljude koji su sa stalnim boravkom, ok, ali me interesira hoće li oni moći doći sad u ovoj situaciji iz eventualno svojih zemalja ovu sezonu ovde ako su imali taj papir. To je nešto što je vrlo interesantno. Da li će onaj koji mu je izdan i na ovaj način produžena iskaznica, ne nalazi se sad u Hrvatskoj moći doći u Hrvatsku bez obzira na to šta imamo zabranu ulaska? Hoće li ići 12 dana, 14 dana u samoizolaciju? Ja to nisam siguran da je uopće predviđeno kao rješenje, ali dobro, bumo videli. Po meni je, slijedeća stvar ja sam zainteresiran i nije problem sa ova 2 zakona, ali me interesira kako ćete omogućiti rad policijskim službenicima i svima ostalima da rade temeljem zakona da im se ne dogodi da sutra budu osobno odgovorni radi određenih aktivnosti koje u ovom trenutku provode i koje sa lakoćom puštamo. Moja poruka je, nije pitanje drži se zakona, nego to drži se zakona prvi primjerom mora pokazati MUP, Ministarstvo unutarnjih poslova, njegovi pripadnici, policijski službenici. Kad se toga odreknemo onda više nemamo pravo na državu. Onda više nemamo situaciju da li je netko imao dobru namjeru ne trenirat strogoću i ponašat se na taj način. To je bit priče. Prvi kao primjer.
Hvala. Imamo replike. Prva je poštovanog zastupnika Saše Đujića, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Ostojić, dakle vi ste sada ovdje govorili o ograničenjima određenih prava koja se dešavaju uzastopno od proglašenja ove epidemije i mi u SDP-u se cijelo vrijeme zalažemo i smatramo da bi sva ograničenja u biti trebao donositi ovaj visoki dom odnosno Hrvatski sabor 2/3 većinom. Međutim, mi ovdje imamo sami ste rekli, jedan niz zakona koji u biti popravljaju dosadašnje, dosadašnje pa mogu reći i propuste u postupcima ove Vlade i u biti retroaktivno popravljamo neke stvari. Ono što je u ovom zakonu koji praktički samo produžuje rok produženja boravka strancima, u biti tu nema, nema ono istinskih promjena i odluka koje bi trebale biti, kako bi trebale biti. I znate što me zanima, što bi htio da prokomentiramo možda, prije 2 dana je stožer rekao da su oni političko tijelo i da donose političke odluke, a prije 10 dana kada smo mi tražili da se donose političke odluke su rekli da su stručno tijelo. E sad tko je tu lud?
Poštovani zastupnik Ostojić, izvolite.
Naime, ne znamo mi ni tko je uopće u stožeru radi toga što je toliko teško izdati rješenje odnosno donijeti odluku na Vladi da vodeći ljudi tog stožera ili se lažno predstavljaju ili netko nema namjeru ih zapravo držati tamo. Vaše pitanje je prije svega, u meni treba potaknuti one koji bi htjeli uskratiti pravo na rješenje. U ovom trenutku u Hrvatskoj se nalazi između 15 i 20 tisuća ljudi u samoizolaciji ili u ograničenim dijelovima slobode kretanja. Prema tome, ako je to netko napravio i naredio nekome da mora biti, ako mu policija kuca na vrata za to mora biti izdano rješenje o samoizolaciji ili rješenje o karanteni bez obzira na to o kojem se zakonu radilo. Ministar je zadnji puta potvrdio da je bila gužva pa da nisu to mogli izdavati. Gospodin Andrija, ne ovaj virtualni, nego Andrija Mikulić glavni inspektor koji pečati restorane, taj i njegovi inspektori bi trebali biti ti koji izdaju to rješenje. Ako se uskraćuje ustavno pravo na žalbu to je opasno.
Hvala. Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Žagara, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Ostojić u pravu ste da je zakonodavno tijelo sabor stavljen na marginu vezano za mnoge odluke koje su donesene, tako je i kolega Đujić s pravom rekao da je, ali to je premijer rekao neki dan da politika donosi odluke kojima stožer daje legitimitet samo kao stručno tijelo. Dakle, s pravom postavljate pitanje, što sa svim ljudima koji mogu na temelju ovih zakonskih izmjena doći u RH raditi a u isto vrijeme naši građani koji su otišli u druge zemlje raditi, ne mogu se vratiti jer i oni moraju biti u karanteni 14 dana a to znači da se ne mogu vratiti opet u razumnom roku natrag na posao u te strane zemlje. I to su stvari na koje trebamo dobiti danas odgovor. Ne može se ni stožer ni Vlada ponašati samo da reagira naknadno na događaje nego mora nešto planirati unaprijed iako slažem se da je situacija nepredvidiva međutim ovdje se radi o obiteljima, radi se o ljudskim sudbinama i zato bi trebali donest kvalitetna rješenja.
Poštovani zastupnik Ostojić.
Poštovani kolega Žagar, koliko će to brzo biti i da ćemo danas dobiti odgovore, nažalost, ja sam uvjeren da nećemo. Naime, radi se o tome da smo na pitanje trebali nosit masku, 20. 4. napokon od g. Capaka saznali da maska je potrebna. 20 travnja. Znači, najmanje mjesec dana nakon što sta smo u situaciji postavljali pitanje ili ne treba, takav odgovor dobio. Sve ostalo ste sami rekli, ja se samo zalažem da političko tijelo je Sabor, političko tijelo je Vlada a stožer je operativno tijelo koje bi trebalo provodit odluke onih zakona koje smo mi donijeli ovdje u Saboru, i jedni i drugi. Hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala g. potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Ja se pridružujem ovim ocjenama koje je kolega Ostojić dao da bi trebali ovdje raspravljati o vrlo važnim stvarima koje su na našem dnevnom redu i rješavati probleme građana koji su se nagomilali u zadnjih mjesec dana otkad je kriza i nešto više umjesto da se stvara dojam da se nešto evo kao u Saboru radi, a čitav niz važnih tema je na dnevnom redu i pred vratima. Jedna od tih tema je sigurno i Zakon o potresu, znači kad govorimo o policiji, o sigurnosti u gradu Zagrebu, danas dolazeći u Hrvatski sabor sam prolazio pored jedne zgrade gdje je otpadala žbuka i nažalost, Zagreb djeluje još uvijek ne kao da je potres bio prije 30 dana nego prije 30 minuta i inzistiram na toj raspravi, podnio sam i zahtjev iz zaključka Hrvatskom saboru, on je već 10, 15 dana u Hrvatskom saboru, nažalost predsjedavajući ga ne stavljaju na dnevni red i ja sam prisiljen upozoravati na to na ovim sjednicama jer hrvatski građani pogotovo Zagrepčanke i Zagrepčani zaslužuju da se stane iza njih a ne da se kao što to sada HDZ, štiti gradonačelnika Bandića, pokriva njegov nerad i čitav kaos koji je zavladao u gradu Zagrebu i to ljudi moraju znati i nadam se da će se to promijeniti, meni nije u interesu ovdje govoriti van teme, meni nije u interesu ovdje govoriti o tome da se ne pomogne nego mi je u interesu i govorim da se pomogne Zagrepčanima i Zagrepčankama jer gradska uprava je dezorganizirana, predsjednik Gradske skupštine Drago Prgomet ne želi sazvati sjednicu Gradske skupštine koju je oporba zahtijevala, a mi ovdje pričamo o Zakonima o strancima, o gospodarskom djelu EU-a odnosno području na kojem ti stranci obitavaju, znači to nisu teme koje naše sugrađane opterećuju. I ja ovdje još jednom apeliram na vodstvo Hrvatskog sabora da se pokrene i da napravi nešto što će pomoć hrvatskim građanima, znači sa te strane imamo dovoljno tema koje bi trebali rješavati u ovoj sabornici. Sa druge strane, ovdje koristim priliku i upozorit ću predstavnika Vlade na jednu konfuziju koju su izazvali sa odlukama koje su spriječile naše sugrađane da idu od općine do općine gdje jednostavno posljednjih mjesec dana ljudi jednostavno nisu mogli ni funkcionirati niti kontrolirati svoju imovinu niti na neki način imati neki normalni život jer mnoge općine nemaju najosnovniju infrastrukturu i tu je na svjetlo dana izašla situacija gdje je naš teritorijalni ustroj totalno neprilagođen RH i potrebama građana odnosno broju stanovnika koji mi imamo. Znači, ja mislim da je ovo prilika da se konačno to revidira i da krenemo u jedan logičniji teritorijalni ustroj i da sa jedne strane pokušamo se vratiti umjesto 500 općina na 100 i nešto općina, da se pitamo uopće čemu županije služe, na koji način one funkcioniraju i da vidimo da najveću krizu koju smo u biti imali tijekom ove zdravstvene pandemije u cijeloj RH je situacija za koju je nažalost odgovorna županija Splitsko-dalmatinska i ravnatelj Doma za starije i nemoćne u Splitu, g. Škaričić, bivši zastupnik HDZ-a i gradonačelnik Omiša koji je tamo smješten samo da bi bio smješten negdje na neku funkciju i pokazuje se u biti županije služe isključivo za uhljebljivanje stranačkih podobnika i to nije dobro i nažalost imamo tamo kriznu situaciju, ljudi su umrli i umjesto da odgovorni odgovaraju da se već u ovom trenutku kaže ko je odgovaran za to šta se desilo u splitskom domu za starije i nemoćne, mi ovdje pričamo o strancima. To hrvatske građane, vjerujte mi, ne zanima, ali odgovornost Škaričića, župana Bobana pa i premijera Plenkovića zbog toga, to hrvatske građane zanima jer odgovornost mora postojati za čini mi se već 10-ak ljudi nažalost koji su preminuli u tom domu za starije i nemoćne odnosno koji su bili štićenici tog doma za starije i nemoćne. I sa te strane, ajmo vidjeti kako da rješavamo probleme u RH a ne da ovo koristimo da bi promovirali neke zakone koji uopće nisu važni ili da s druge slušamo hvalospjeve ovdje HOK-a i HGK-a što smo čuli od g. Stričaka. Pa ja mislim da ne postoji 1% hrvatskih građana ovdje koji podržavaju HOK i HGK kao što to čini HDZ. Ajde napravite anketu među ljudima i vidite koja je reakcija ljudi na te institucije odnosno da li oni misle da su napravili ispravne stvari tijekom ove krize. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje koje doduše nije imalo puno veze sa zakonom o strancima, imamo ipak neke replike, prva je poštovanog zastupnika Đujića, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Pa kada pričamo o Zakonu o strancima koji je danas na dnevnom redu, kolega Maras, kao što ste i sami rekli, u biti dobro ste primijetili, mi danas imamo jedan tehnički zakon koji u biti produžuje rok za zahtjeve strancima da mogu boraviti u Hrvatskoj, a u biti imamo cijeli niz problema danas koji su aktualni, koji gore u Hrvatskoj. Dakle, pričali ste o potresu, potres se trebao rješavati odmah već prije 2, 3 tjedna, kao što se i ovaj zakon trebao tehnički riješiti. Možda da je aktiviran čl. 17. i da je Hrvatski sabor donio odluku o ograničenju određenih ustavnih prava, ali je onda u toj odluci rekao zbog izvanrednih okolnosti sve dokumente i sve dozvole koji prestaju vrijediti se produžuju do 30 dana do okončanja pandemije i to se moglo riješiti u roku 1 dana. A ne ovako, mi praktički svaka 2 dana imamo neke zakone da fiktivno izgleda kao da sudjelujemo u nečemu i donosimo nekakve odluke, a u biti su tehnički zakoni. Dok oni gorući problemi i goruća pitanja u biti se ne rješava [[Upadica: Hvala.]] i ne dolaze u ovaj Visoki dom.
Hvala vam. Sad imamo odgovor, izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. Pozivam sve zastupnike u HS-u prilikom dolaska na sjednicu u HS-u neka prošeću gradom Zagrebom i neka mi nakon toga odgovore da li je potres u Zagrebu bio prije 30 dana ili prije 30 minuta. Jer nažalost grad Zagreb u ovom trenutku izgleda kao da je potres bio prije 30 minuta, a ne prije 30 dana i ono što je problematično, problematično je što uz netransparentno i nekompetentnu upravu nitko sa državne razine se ne uključuje u rješenje problema naših sugrađana koji su danas u Zagrebu ogromni. Tisuće i tisuće obitelji nemaju priključak na plin još dan danas, 30 dana nakon potresa. Netransparentnost prilikom podjele humanitarne pomoći, znači nevjerojatno je da je gradonačelnik iskoristio 16, 17 milijuna kuna koji su se skupili humanitarnih da netransparentno to kupi materijal od svojih povezanih prijatelja. Znači to su sve stvari o kojima ovdje moramo govoriti, nažalost [[Upadica: Hvala.]] država se ne uključuje nego HDZ i dalje [[Upadica: Hvala.]] potkiva Bandića. Hvala lijepo.
Sljedeća replika, kolega Žagar, izvolite.
Hvala. Uvaženi kolega Maras. Dakle Nacionalni stožer, županijski stožer, općinski i gradski stožeri. Izostala je komunikacija, ne znam zašto. Bilo je prilike svih ovih danas, svih ovih mjeseci zapravo da se uspostavi komunikacija, nije. To vrlo ozbiljno utječe na zdravlje građana. Prekinuti su svi pregledi u bolnicama, u domovima zdravlja. Primarna zdravstvena zaštita je stala. Općinski gradski stožeri ne mogu tu ništa. Ne znam je li može županijski, i to je pitanje. Ako pitate liječnike na terenu, počevši od primarne, bolničke liječnike, mnogi će vam reći da su se donosile odluke koje nisu bile dobre po zdravlje građana. Međutim, ti se liječnici boje izaći u javnost jer je ministar svojedobno nazvao svakog onog tko se suprotstavi odlukama Stožera, da je to 5. kolona. To su vrlo ozbiljne stvari, mi ćemo imati velike liste čekanja, imat ćemo velika oboljenja, povećanje broja karcinoma, svih drugih opasnih bolesti i to će se ubrzo dogoditi. Ministar je najavio da će se sad sve učiniti da smanji liste čekanja, ja se bojim da to neće biti tako jednostavno učiniti.
Hvala vam. Izvolite kolega Maras, odgovor na repliku.
Ja mislim da je to jedan poseban problem kojem se u ovom trenutku još nitko ne bavi u RH, nažalost jako puno onkoloških pacijenata u ovom trenutku ne dobiva tretman i ne liječi se onako kako bi se trebalo liječiti zbog korona krize. Svakodnevno nam se javljaju ljudi i upozoravaju na to, ne samo što se ne liječi, nego dosta ljudi su i oprezni, pogotovo bolesni ljudi, ne odlaze u zdravstvene institucije i ja pretpostavljam nažalost da ćemo imati velikih problema u zdravstvenom sustavu nakon krize, pogotovo sa ljudima koji su ozbiljno bolesni. S time bi se trebali pozabaviti, o tom bi trebalo sada voditi računa, više, vjerujte mi, puno više nego o tome da li će između jedne i druge općine netko otići pogledati svoju vikendicu. Nažalost g. Božinović na televiziji, umjesto da priča o tome kako ćemo sad svoj trud ... [[Govornik se ne razumije.]] i sve moguće resurse usmjeriti prema onkološkim bolesnicima da im se pomogne, on i dalje priča o tome da li je netko otišao vidjeti svoju vikendicu [[Upadica: Hvala.]] ili nije. Hvala lijepo.
Hvala. I posljednja replika na vaše izlaganje, kolega Stričak izvolite.
Kolega Maras, vi ste u svojoj raspravi dotakli se i teritorijalnog ustroja RH. Naime, da je poželjno da se jedan dio općina, možda i gradova ukine. Sad, često ovdje u Saboru raspravljamo o demografskoj problematici. Pola države europskih, članica EU ima problema sa demografijom, pa između ostalog i mi. Najgora slika je upravo u tim malim sredinama i malim općinicama. I sad, da li vi smatrate da će se spajanjem ili ukidanjem tih manjih općina i gradova demografska slika poboljšati? Da li će ljudi u tim malim sredinama bolje živjeti? Da li će se iz velikih gradova bolje skrbiti o tim malim sredinama? Da li će te sredine imati vrtiće i sve ono što mlade obitelji zanima i što im je potrebno? Hvala lijepo.
Hvala i vama. Izvolite odgovor.
Pa ja moram priznati da sam zbilja začuđen vašom replikom i odgovorom jer opet u ovom trenutku baš ova situacija je pokazala potpunu nelogičnost ustroja naše lokalne uprave i samouprave. Potpunu nelogičnost. Ljudi, kada je Stožer istaknuo zabrane prelaska iz općine u općinu, nisu mogli neki otići na poštu, nisu mogli otići u banku. Nisu mogli obavljati najosnovnije svoje životne potrebe, a vi sad meni govorite da je to u njihovom interesu. Pa kak je to u njihovom interesu? Ako netko u nekoj općini nije mogao obaviti ono što mu treba za život, kako uopće možete reći da je ta općina dostatna i potreba tom istom građaninu koji tamo živi? Pa ljudi sami to govore. Ne govorim to ja. Ja samo govorim što ljudi govore, pročitajte malo sada komentare ljudi, pročitajte članke po medijima. Ako sad nije trenutak da to vidimo, ne znam [[Upadica: Hvala.]] kada je. Apsolutno [[Upadica: Hvala vam.]] mislim da bi bio kvalitetniji život [[Upadica: Hvala.]] i tih građana u tim općinama da se [[Upadica: Hvala vam kolega Maras.]] napravi drukčiji preustroj. Hvala lijepo.
Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Sljedeći je kolega Saša Đujić. Izvolite kolega Đujić.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa evo ja ću se osvrnuti na ovaj zakon, dakle ovo je jedan tehnički zakon kojim se u biti produžuju rokovi za podnošenje novih zahtjeva za boravak stranaca. I evo meni stvarno nije jasno zašto mi recimo o ovom zakonu nismo raspravljali kad smo raspravljali cijeli onaj paket o osobnoj iskaznici, o vozačkim dozvolama i o svim onim dokumentima koji su u biti ista suština. Tamo su produženi određeni rokovi i ovdje se produžuje određeni rok. Dakle, mislim da ovaj zakon na raspravu u ovaj visoki dom dolazi sa nekakvih mjesec dana zakašnjenja jer ste ovaj problem u MUP-u mogli vidjet i tada, ko što ste vidjeli osobne iskaznice, vozačke dozvole, oružane listove i sve ostalo i kada smo donosili taj paket zakona znači prije nekih 3-4 tjedna tada smo mogli donest i ovaj paket. Dakle, stvarno mi nije jasno koja je svrha današnje rasprave osim sa ovom temi, dakle stranici, kad pričamo o strancima mi danas kad bi se držali striktno i samo ovog zakona možemo razgovarati o 30 dana tog produženja. Ja recimo vidim u ovom, u ovoj tematici jednu temu koja će se vrlo brzo nametnuti. Dakle, koja je glavna funkcija ovog zakona? I kada smo ga lani donosili, ha boravak stanaca, reguliranje boravka stranaca u RH, a jednim velikim dijelom se ovdje radi o radnoj snazi koja je recimo deficitarna u našoj zemlji ponajviše u građevini i u pitanju turizma. E sada kada gledamo gospodarstvo i kad gledamo da je turizam strahovito odnosno najviše pogođen, pogođen epidemijom korona virusa i da u biti ova sezona će biti takva kakva će biti onda se postavlja pitanje uopće koliki je interes za strancima i za stranom radnom snagom u RH. Dakle, mi smo proteklih godina imali ogroman pritisak gospodarstvenika evo mahom onih iz turizma na Vladu i na ministarstvo da povećate kvote, da se dozvoli veći broj boravka stranaca u RH, a ja mislim da sada u narednom periodu ne da neće biti potrebe za time nego da bi odgovorna vlada možda u sačuvanju radnih mjesta u RH trebala i smanjivati te kvote jer je suludo da imamo kvote kao i prošle godine i da omogućavamo boravak stranaca koji će biti jeftinija radna snaga od naše u Hrvatskoj, a imat ćemo recimo možda jedan veći dio nezaposlenih ljudi u turizmu koje već i sada imamo, koji su bili sezonci i koji bi npr. u normalnim uvjetima već za Uskrs počeli raditi, ali s obzirom na ovu situaciju nisu uopće angažirani od strane svojih hotelskih tvrtki, kafića i restorana. Dakle, to je recimo tema o kojoj bi mi trebali razgovarati, a ne o tome hoćemo li moći 30 dana duže imati vremena za podnest zahtjev za odobrenje itd. Druga stvar, zbog toga sam želio skrenut pozornost na ovaj problem kada razgovaramo o strancima. Druga stvar pridružujem se kolegama po pitanju gradova i općina i teritorijalnog ustroja. Sad ću vam reći još jedan primjer zašto mislim da je ovakav ustroj odnosno ovakav sustav funkcioniranja u RH besmislen. Dakle, mi imamo sada nekakav Nacionalni stožer Civilne zaštite koji propisuje određene mjere i određena ograničenja, čuli smo evo prije 2 dana da je to ipak političko tijelo koje donosi političke odluke uz smjernice nekakve struke. Znači do prije 5 dana je to bilo nekakvo stručno tijelo, a onda imamo županijske stožere, pa imamo gradske i općinske stožere. I onda imamo primjera u RH da gradski i općinski stožeri propisuju mjere rigoroznije od nacionalnog stožera. Ja ću reći na primjeru moje županije. Recimo otok Lošinj i otok Rab. Oni su praktički zabranili dolazak bilo koga tko ne živi na otoku, bilo koga van otoka, na način da su rekli, bilo tko tko nema prebivalište na našem otoku i dođe izvana mora biti 15 dana u izolaciji. I mogu to vrlo lako kontrolirati, recimo Rapska plovidba koja je naslonjena na gradsku firmu neće prodati kartu onome tko nema potvrdu da je prošao 15 dana u samoizolaciji na otoku Rabu. A na nacionalnoj razini to nije, dakle iz jedne općine u drugu možete se kretati normalno uz adekvatnu propusnicu. E sad, ja ne znam da li je to ispravna odluka na gradu Rabu ili na otoku Lošinju, ali je činjenica da oni to rade, a nacionalni stožer nije to popisao. Imamo primjer na Lošinju, dakle građevinski radovi su dozvoljeni po odlukama nacionalnog stožera, građevinci mogu raditi, čovjek je na Lošinju doveo radnike iz Đakova, ali zbog odluka lokalnog stožera oni 15 dana nisu mogli izlaziti van i uopće ni raditi, ni vratit se doma. E sad što će nama nacionalni stožer, što će nama županijski, što će nam lokalni ako vodi svako svoju politiku i ta politika nije ujednačena. E sad to ja vas pitam? Dakle, s obzirom da je MUP nositelj toga, ističe mi vrijeme pa ne stignem više o ovome raspravljat, ali to je meni postavlja se pitanje. Što će nacionalni stožer, županijski [[Upadica: Hvala.]] i 580 lokalnih ako nemaju, ako se svi ne drže iste politike? Evo to je pitanje koje se meni postavlja.
Imamo dvije replike, dvije replike. Imamo repliku, kolega Maras, a ništa povuko je, kolega Ostojić i kolega Bačić. Kolega Ostojić je prvi, izvolite.
Puno hvala potpredsjedniče. Kolega Đujić vi ste s pravom primijetili zapravo ovu situaciju koja potpuno mijenja bit onoga zakona koji je bio prvi ovdje na dnevnom redu 19.3. oko kojeg smo se složili. Nacionalni stožer, tada je traženo jedinstveno djelovanje, obrazloženje tog zakona je bilo da bude jedinstveno djelovanje. A sad ispada da lokalni stožeri koji su to radili i prije zapravo i dalje provode svoju politiku onako kako im paše. To je nešto šta zapravo govori o tome koliko je nacionalni stožer istinski bio napravljen na način kako je to traženo od nas da svi zajedno budemo za takvu vrstu ovoga djelovanja. Ja mislim da ta varijanta samo pokazuje koliko su promašene odluke tog ne znam jel je političko ili stručno tijelo, a po meni bi trebalo biti operativno.
Izvolite odgovor.
Pa kolega Ostojić kako vrijeme prolazi tako se i pokazuju ovoga tako se pokazuju propusti tih stručno političko, političko stručnog tijela, propusti odluka koje oni donose. Dakle, evo opet ću reći sad na primjeru. Dakle, stožer je rekao kretanje unutar županija bez propusnica. Imamo neke županije koje su napravile opet nekakve regije unutar sebe. Ja ne znam da li to treba ili to ne treba, ali meni to nije baš ovoga uobičajena situacija ako imamo situaciju pandemije s kojom se borimo kao država, da država govori jedno, da lokalni stožeri rade nešto drugu. Pa nastao je problem ono kada su se gradovi i općine htjeli udružiti po nekakvom logičnom principu pa je onda, donesli su odluke, pa je onda nacionalni stožer rekao, e ne, moraju gradska i općinska vijeća to potvrditi, pa da to preduhitre taj problem su onda donesli odluku može svi unutar županija. E sad, ja podržavam odluku gradskih i općinskih vijeća ali i tu imamo jednu nelogičnost. Lokalno moraju donositi odluke gradska i općinska vijeća a na nacionalnoj razini, recimo Hrvatski sabor ne mora donositi uopće nikakve odluke nego sve može Nacionalni stožer.
Hvala vam, hvala kolega Đujić. I posljednja replika na vaše izlaganje, kolega Ante bačić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Đujić, ne slažem se, vidite jest da dosta smo pričali, najmanje smo pričali o Zakonu o strancima. Kada spominjete gradove i županije i općine, sad se vraćamo na ono borili smo se toliko za decentralizaciju, vraćamo se sad opet na centralizirani model. Nije ništa nelogično da pojedini lokalni stožer provodi određenu politiku svoju, npr. u Splitsko-dalmatinskoj županiji imamo i dalje zabranu kretanja put otoka ali tu je sve u suglasnosti sa Nacionalnim stožerom. Tako da ne znam zašto se sad borite da opet centraliziramo sve na jedno mjesto, i druga teza zašto raspravljamo o ovakvim tehničkim zakonima. O čemu bi mi trebali ovdje raspravljat? Raspravljamo inače o izvješćima, o ovakvim zakonima, a ako se držimo te teze vas i određenih kolega, to znači da onda Sabor ne treba funkcionirat, prepustit ćemo ne znam, sve predsjedniku, predsjedniku Vlade, stožeru, nekome i ne trebamo se više nalazit. Hvala.
Hvala i vama, izvolite odgovor.
Kolega Bačić, krenut ću od kraja. Hrvatski sabor bi trebao raspravljati o zakonima koje u ovaj Visoki dom upućuje Vlada RH, ona to ne radi. Dakle, ovo što radi, radi minimalno ili sa zakašnjenjem. Pa mi do prije 3 tj., mjesec dana nismo imali nijedan zakon iz Vlade. Niti jedan, zato raspravljamo o izvješćima jer nemamo o čemu raspravljati jer Vlada ne šalje prijedloge u proceduru, to je problem. A kada govorimo o decentralizaciji, decentralizacija, zašto nemamo cjelovitu politiku nego odluke nekakve fiktivne ko će se di kretati, di neće, to je kao decentralizacija, a fiskalne, onda smo centralizirani. Dakle, Vlada daje gospodarske mjere poduzetnicima na račun gradova i općina, tako jer uzima njima porez na dohodak i oni ostaju bez svojih sredstava. Jel to decentralizacija po HDZ-u? Pa dajte im novce pa onda govorimo o decentralizaciji. A tu pričamo Vlada je pomogla gospodarstvenicima, je, ali 30% te pomoći dolazi od gradova i općina, dakle, 30% sredstava poduzetnicima u gradu Rijeci je dao Vojko Obersnel, [[Upadica Hajdaš Dončić: Hvala vam.]] a ne Andrej Plenković, [[Upadica Hajdaš Dončić: Hvala vam, kolega Đujić.]] To je decentralizacija.
Hvala. Sad imamo dvije završne rasprave u ime kluba zastupnika, prvi je kolega Ostojić, Klub zastupnika SDP-a završno, nakon njega kolega Miro Bulj, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, završno. Izvolite, kolega Ostojić.
Zahvaljujem potpredsjedniče, štovane kolegice i kolege zastupnici. Danas smo opet dobili dva zakona vrlo slična i imaju istu stvar a to je produženje rokova trajanja. Poslije ćemo se ponovno vratiti nazad radi ovog obrazloženja ponovno kameno doba, neće bit napretka a to je da idemo u elektroničko napredovanje iako smo evo pokazali kako svaki pravi Hrvat koji drži do sebe, ima propusnicu pa ih izdano 950 000 u RH za slobodno kretanje. Prema tome, onog trenutka kad dolazimo do situacije da MUP odustaje od toga da bude primjer da se ponaša po zakonu a to govorim u slučaju prebivališta i boravišta odnosno varijante u kojoj su suspendirane mogućnosti da ono što ste mogli prije elektronski dobit, više ne možete, to je samostalna odluka i tvrdim da je protuustavno. Čl. 16. i 17. Ustava RH kaže da se slobode i prava mogu ograničiti samo zakonom da bi se zaštitile sloboda i prava drugih ljudi, javno i moralno zdravlje. Točno, ali stožer nije taj koji može zamijenit Sabor. Nije stožer nacionalno mjesto na kojemu se može izmišljat odnosno donosit onakve odluke ili zakone koje bi mogli ograničit mimo zakona nečije pravo na slobodno kretanje. Iz tog razloga, inzistiranje da se donosi rješenje, da se ljudi mogu žalit je nešto što je po meni sasvim normalno, sukladno Ustavu RH a pokazat će se jesam li bio u pravu što se tiče ograničavanja sloboda bez rješenja i ustavnog prava na žalbu. Tada se ne bi dogodilo između ostaloga ni ponašanje g. Andrije Mikulića, ne bi se dogodilo da zapravo tijelo koje evo sad možda je najbolji naziv stručno političko tijelo, znači stručno političko tijelo da donese odluku da se zamrzne zdravstveni sustav RH i da druge bolesti idu na čekanje. Ja to ne mogu ničim opravdati, životno ugroženi građani u ovom trenutku očekuju a SDP je kao i inače dao konstruktivne prijedloge na koji način izaći iz te situacije i jednako tako kao i za gospodarske mjere koje bi bile potrebne da bi normalizirali situaciju koliko je god to moguće. Ponovit ću još jedanput, jedinstvo da, ali ne u šutnji oko promašenih poteza. Posebno ne oko nelegalnih mjera. Vi se sjećate šta smo govorili o propusnicama, govorili smo o suvislim zonama, govorili smo o apsurdima koji se događaju da čovjek mora ić u drugi grad tražiti propusnicu, evo recimo, Vis i Komiža, radi toga da bi dobio odlazak na punktnu stancu u Komiži. Otoci sami po sebi su izolirani. Samostalne odluke koje se u ovom trenutku donose što se tiče općina i gradova su bile razlog zašto smo mijenjali Zakon o Stožeru civilne zaštite na nacionalnom nivou, donosili izmjenu tog zakona upravo zato da se ne bi dogodilo da nemamo jedinstveno postupanje odnosno da se s jednoga mjesta centralizirano upravlja ovom krizom. Prema tome, danas govoriti o tome da nije bilo nelogičnih poteza, da nije bilo situacija u kojima je došlo do potpuno krivih po meni i apsurdnih situacija da smo na kraju dobili varijantu da su neki ilegalno koristili brdske puteve da bi došli do dućana ili slično, sve to skupa govori o tome da su se ljudi u stručno političkom stožeru zapravo zaigrali. Ne možete koristiti mimo ni više nego što je to zakonom propisano. Hrvatski sabor u ovom trenutku dok nije rat, dok nije situacija u kojoj ne možemo radit, dok imamo epidemiju ok, ali nema niko pravo suspendirati najviše zakonodavno tijelo da se sastane, da radi i funkcionira kao što funkcioniraju i svi drugi. Ja mislim da je jako važno da ne suspendiramo ni vlastite akte u ovome saboru i da se pokušamo prilagodit toj situaciji. Ja mogu razumjet da je, vremena je prošlo već dovoljno da možemo doć do toga da vratimo u normalu bar rad u ovome zakonodavnom, najvišem zakonodavnom tijelu, pa će nam se možda događat manje promašaja jer ponovit ću još jedanput, ljudi nisu brojke, ljudi su i naši građani i njihovo ograničavanje slobode mora imat svoje uporište kako u zakonu tako i oni koji primjenjuju zakon to mogu radit samo na temelju zakonskih rješenja. Hvala.
Hvala i vama. Sad imamo i kolegu Bulja u ime Kluba zastupnika MOST-a završno, još se i prijavio kolega Bačić, dakle naknadno, što može, završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala lijepo. Predstavniče hrvatske Vlade i hrvatski građani. Vidimo da raspravljamo o zakonu koji se mogao donijeti i prije o strancima, koji se mogao donijeti kroz odluke stožera i brojne donose stožer ne zakonito, ali to je opće prihvaćeno da ovaj sabor jednostavno mora služiti većinama i dizati ruke. Međutim, ja bi ovdje kazao da očekujem odgovore, vidim da se nije javio državni tajnik, što je sa migrantima? Već kad govorimo o strancima, zašto nitko ne spominje migrante i da li migranti ulaze nelegalno u RH i da li ste ih testirali? To građane interesira, poglavito u pograničnom području. O tome niti riječi. To je ključno pitanje. Sve smo iscrpili oko stranaca. Dao Bog da tolko skrbimo o ljudima koji su se iselili, hrvatskim građanima u druge zemlje zbog loših politika, zbog loših politika u poljoprivredi, zbog loših politika u ribarstvu, zbog loših politika u gospodarstvu, zbog loših politika Ovršnog zakona, zbog svega onoga o čemu će sada govoriti iza ovoga Bože Petrov na 9 prijedloga zakonskih koje smo mi dali. Da se govori o bankama, dal će biti moratorij na kredite. Kad ćemo o tome govoriti? A od vas tražim tajniče, minimalno odgovorite ovdje građanima, što je sa migrantima, da li migranti ulaze u RH, a od tih šta su ušli, a ulaze, koliko ste ih testirali od koronavirusa već kada ste uzeli određene slobode hrvatskim građanima, što je sa migrantima i što je sa našim iseljenim Hrvatima u drugim državama, što se poduzima sa strane Vlade RH? Ja bi ovdje na kraju rekao ovdje je bilo spominjano dok mi govorimo o bitnim zakonima, iza ćemo govoriti na prijedloge MOST-a. Ja bi ovdje spomenuo da je se i u ovoj ozbiljnoj situaciji čak i danas da bi se nastavile podjele u društvu kad se svi pozivaju na zajedništvo u Jasenovcu na komemoraciji doslovno dijeli hrvatski narod. Ja još jednom odavde moram osuditi izjavu predsjednika RH koji je na tragu onoga što je napravio Andrej Plenković i šarafciger koalicija zajedno s HNS-om i Pupovcem gdje je izjavio da HOS-ovu ploču triba baciti, skinuti i baciti. Ja mislim, ja tražim da se ispriča svima onima HOS-ovcima, poglavito poginulim obiteljima i majkama mojih suboraca koji su od Vukovara, od mog Ivice Poljaka Sokola do, do nedavno pronađenoga Crvenkape do Dubrovnika HOS-ovci su branili na najtežim ratištima hrvatsku državu u Domovinskome ratu. I koristiti sada ovu priliku kada nas Vijeće Europe poziva da osudimo sve totalitarne režime, komunistički, nacistički i fašistički, da na ovaj način reagira. Ovako je trebala reagirat, u biti sada je nasljednik politike Kolinde Grabar Kitarović, Andreja Plenkovića prema hrvatskim braniteljima i u ovome slučaju Zoran Milanović koji je sramotnom izjavom da triba skidati i bacati ploče od HOS-a Hrvatskih obrambenih snaga, a u isto vrijeme četnički spomenici su još uvijek tu kao što je Šljivovčaninu koji je kla i palio po Vukovaru i pozivao na pobunu uvaženi predstavniče Vlade. Kad ćete skinut četničke spomenike i bacit ih? Od koljača i četnika. U ovo vrijeme nisu dobre podjele, nisu dobre podjele, al da premijer i predsjednik takve izjave daju na komemoraciji žrtvama kad se svim žrtvama treba odati počast, očekivao sam minimalno da će biti kraj izjave Nenada Stazića koji je rekao da je '45.g. nije, da pobjednik nije završio svoj posao, da nije pobijeno dovoljno i poklano dovoljno Hrvata. Sad kad imamo ovu krizu, kad imamo rasuto gospodarstvo, kad je uništena poljoprivreda, kad je IGP nije proglašen, nismo sačuvali naše more, kad nemamo snage tj. nema Vlada snage, dodvorava se bankama, proglasite moratorij na kredite i kamate. U istom trenutku ovakve sramotne izjave prema onima koji su stvorili temelje hrvatske države, a to su pripadnici policije, HV-a i HOS-a.
Hvala. Hvala vam. Evo molim malo intervenciju i nakon toga kolega Bačić završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Vidim da su se uzburkale malo strasti, polako se vraćamo na ustaše i partizane, to znači da se normalizira sustav u RH, to je dobro. Dosta smo ovdje lutali u raspravama, pa evo prijavio sam se završno, čisto malo da se vratimo na temu, da se vratimo na ova dva zakona o objedinjenoj raspravi. Zakonom o strancima i vezano za Zakon o državljanima država članica Europskog gospodarskog prostora i članovima njihovih obitelji. Spomenuli smo i otvorili smo niz tema koje vjerujem evo da državni tajnik će se možda i u svom završnom obraćanju osvrnuti na to i na same kvote vezano za zapošljavanje stranaca, moramo naglasit da ipak ovo nije samo nekakva tehnikalija, da ovo nije samo tehnički zakon, tehnička narav, ipak se radi o 70 000 ljudi, bez obzira što su oni stranci, oni se nalaze u RH, vjerovatno ovdje i rade ili se školuju, evo gledamo i na pojedinim sveučilištima, imamo dosta i studenata koji su ostali u RH, na neki način ovdje zaglavili u doba pandemije ali mislim da im nije loše i da naši i sveučilište i studentski centri i fakulteti itekako rade svi na tome da se osjećaju ugodno i da izvršavaju svoje obveze bez obzira što nisu u svojim matičnim zemljama. Otvorilo se i pitanje uzajamnosti, ja se nadam, mi smo definitivno država koja ima jaki senzibilitet i radi naše dijaspore vjerovatno i radi naše povijesti prema strancima, znamo i naš odnos i sva prava koja evo imaju i manjine počevši ovdje u Hrvatskom saboru pa nadalje i svojim zakonima i svojim ustavnim zakonima, tako da vjerujem i nadam se ćemo evo i kroz ovu diplomatsku mrežu pojedinih ministarstava, da ćemo raditi upravo na toj uzajamnosti i da naši državljani koji su trenutno u određenim državama po svijetu, da će imati jednaki ili sličan i nadam se možda i bolji tretman nego šta stranci imaju u RH. Što se tiče samih sezonskih radnika, evo i otvorili smo temu i nautike i državljana, stranih državljana koji imaju u vlasništvu pokretnine i nekretnine, koji se nalaze u RH, vjerujem sutra i da ćemo budno pratiti sjednicu Vlade RH jer evo dosta pitanja koja su se ovdje otvorila, dobit ćemo sutra odgovor upravo vezano za i ugostiteljstvo i poljoprivredu i sve djelatnosti koje trpe radi ove pandemije tako da vjerujem evo, da je upravo i nautika, turizam i sami smještaj a upravo i ovi strani državljani koji imaju nekretnine i pokretnine u RH, da će biti taj prvi val gdje ćemo nadam se osjetiti i spasiti koliko se može spasiti turistička sezona koja je pred nama. Moramo naglasit i dobro je naglasit i kroz ovaj zakon, možda nema direktne same namjere kroz ali bitno je naglasiti, evo i sve poduzete mjere MUP-a ali i vanjskih poslova i općenito Vlade, svi pratimo kroz medije kako se Vlada odnosi prema našim državljanima koji su evo spomenuti kroz niz ovdje rasprava, našim državljanima koji su trenutno zapeli ili radi posla ili radi bilokojih svojih aktivnosti u inozemstvu, znam evo osobno iz prve ruke koliko se upravo surađuje sa našim i susjednim i prijateljskim i zemljama EU-a upravo da sa zajedničkim prijevozom, da kupimo naše državljane i dovodimo ih u RH i moram samo naglasit za kraj jedan bitan segment a to su naši pomorci. Znamo koliko upravo i pomorci uz turizam doprinose i BDP-u ali i zaposlenosti i poreznim davanjima i svemu vezano u RH, posebice u Dalmaciji, ti ljudi su danas u Hrvatskoj, lagano taj pomorski prijevoz se vraća, oni kreću na svoje brodove i tu im treba maksimalno olakšat posebice MUP zajedno sa Stožerom civilne zaštite da lako izađu iz zemlje, da lako se ukrcaju na svoje brodove i da se lako poslije vrate uz sve normalno, mjere ako treba izolacije i bilokoje druge, ali da obavljaju i dalje svoj posao jer normalno znamo da pomorcima je to jedina vrsta i način prihoda. Sve u svemu, mislim da ovo nije samo tehnička narav i da ovo pokazuje da Hrvatski sabor radi regularno i da hrvatska država radi [[Upadica Hajdaš Dončić: Hvala vam.]] [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Hvala vam. Time zaključujem raspravu o Konačnom prijedlogu zakona o dopuni Zakona o strancima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 926 i Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o državljanima država članica europskog gospodarskog prostora i njihovih obitelji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 927, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o strancima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 926. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o strancima. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 117 zastupnika, 115 za i 2 protiv i jednoglasno je odnosno većinom glasova je donesen Zakon o dopuni Zakona o strancima.
Sada ćemo prijeći na objedinjenu raspravu o sljedeće dvije točke, to su: Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o strancima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 926 Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o državljanima država članica europskog gospodarskog prostora i članovima njihovih obitelji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 927 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo te Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik u MUP-u Žarko Katić. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče HS-a. Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici. Pred vama su prijedlozi dopuna Zakona o strancima i Zakona o državljanima država članica europskog gospodarskog prostora i članovima njihovih obitelji. Važeći Zakon o strancima na snazi je od 1.siječnja 2012.godine i on regulira područje ulaska u RH, boravka u RH i rada stranca dakle državljana trećih zemalja i usklađen je sa ukupno 23 direktive, preporuke, odluke i rezolucije Europske pravne stečevine i odnosi se isključivo na državljane trećih zemalja, ne i državljane EU. Trenutačno u RH na važećem boravku jest 66.582 državljanina trećih zemalja od čega 10.282 državljana ima odobren stalni boravak, a 56.300 privremeni boravak, najviše u svrhu rada 46.681, a zatim u svrhu spajanja obitelji 8.263 i druge svrhe kao što su studiranje, znanstveno istraživanje i ostale manji broj stranih državljana. Svim njima, dakle državljanima trećih zemalja koji imaju odobren bilo privremeni, bilo stalni boravak izdane su i dozvole boravka i u dijelu tih isprava će prestati ili je već prestao rok važenja za vrijeme proglašenje epidemije bolesti COVID-19. Ovim prijedlogom zakona omogućilo bi se državljanima trećih zemalja da za vrijeme trajanja epidemije koriste izdane dozvole boravka radi nastavka nesmetanog boravka i rada u RH. Jednako tako, predloženim dopunama se propisuje da radnje u upravnom postupku koji su državljani trećih zemalja dužni poduzeti u rokovima propisanim Zakonom o strancima, mogu poduzeti najkasnije odnosno najdulje 30 dana od dana prestanka epidemije. To su primjerice upravne radnje koje se odnose na podnošenje zahtjeva za produženje odobrenja privremenog boravka, podnošenje zahtjeva za izdavanje dozvole za boravak i rad, podnošenje zahtjeva za izradu biometrijske dozvole boravka za zamjenu dozvole boravka zbog proteka roka važenja ili promjene podataka ili oštećenja same dozvole boravka, zatim za prijavu ili promjenu prijave boravišta i adresu stanovanja. Jednako tako, u istoj situaciji su i državljani država članica europskog gospodarskog prostora i članovi njihovih obitelji. Kao što vam je poznato, prošle godine ova materija izdvojena je iz Zakona o strancima i od 18. 7. 2019. g. na snazi je zakon koji regulira boravak i rad državljana država članica europskog gospodarskog prostora u RH. U ovom trenutku u Hrvatskoj boravi 12 477 državljana država članica europskog gospodarskog prostora i članova njihovih obitelji. Od tog broja, 6 771 osoba ima odobren stalni boravak a 5 706 imaju prijavljen privremeni boravak, najčešće u svrhu spajanja obitelji ili korištenja nekretnina. I ove kategorije osoba dakle izdane su potvrde o prijavi privremenog boravka i boravišne iskaznice, a djelu tih isprava prestao je ili će prestati rok važenja za vrijeme trajanja epidemije. Stoga se prijedlogom dopuna ovoga zakona, predlaže korištenje već izdanih potvrdi o prijavi privremenog boravka, izdanih boravišnih iskaznica kao i poduzimanje pojedinih radnji za čije poduzimanje su određeni i propisani rokovi. Dakle i državljani članica europskog gospodarskog prostora bit će dužni poduzeti u rokovima propisanim odredbama važećeg zakona odnosno najdulje 30 dana od dana prestanka epidemije, određene radnje i postupke za produženje svojih dokumenata. Dakle, kako državljani trećih zemalja i državljani država članica europskog gospodarskog prostora i članova njihovih obitelji zbog ograničenja socijalnih kontakata a time i obavljanja određenih poslova u kojima se izdaju ili produžuju valjanost njihovih dokumenata, dakle predložene su dopune ova dva zakona kojima će sve te osobe svoje dokumente moći produžiti u roku od 30 dana od dana prestanka epidemije. Za provedbu Zakona o strancima i Zakona o državljanima država članica europskog gospodarskog prostora neće biti potrebno osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu RH. Hvala vam lijepa.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Bačića, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, dobro je da smo na razini Europe a mislim i svijeta poslali poruku ipak i u ovoj pandemiji da smo jedna sigurna i stabilna država i destinacija. Znamo da počinje nautička sezona i sami ministar turizma je spomenuo da je taj prvi val možda turista kako bi spasili što se spasit da u sezoni je upravo u onim strancima koji imaju plovila ili neku nekretninu u vlasništvu u RH. Znamo da je njihov interes za dolazak čak i u karantenu u RH itekako iskazan, da li ministarstvo razmišlja o tome da upravo tim stranim državljanima koji imaju u vlasništvu ili plovilo ili nekretninu u RH, dozvoli ipak da dođu u RH i koja je uopće procedura da oni dođu? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Poštovani g. zastupniče, dolazak tih osoba u njihove kuće ili vikendice je dopušten, ali u ovo vrijeme trajanja ovih mjera ograničenih socijalnih kretanja, oni će morat biti u izolaciji 15 dana, dakle neće se moći slobodno kretati. Vjerujemo da će kroz padom broja oboljelih te mjere u nekom bliskom vremenu će se i olakšati međutim u ovom trenutku možemo govoriti samo ono kakva je situacija, dakle još uvijek je potrebna izolacija od 15 dana. Hvala lijepo.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo. G. državni tajniče, jedna od mjera koja je izazvala najveće nezadovoljstvo naših građana je ograničenje kretanja pogotovo nelogično ograničenje u okviru svojih županija gdje postoje općine koje nemaju najosnovnije resurse poput pošte ili banke pa ljudi nisu mogli da obave najosnovnije poslove do drugih općina, znači tu smo pokazali da nismo baš realno nit teritorijalno podijeljeni u RH i da to treba mijenjati i s druge strane da ta odluka je mogla biti na razini županija, mislim da je to bio puno ispravniji put i nadam se da ćete uskoro krenuti u tom smjeru odnosno da ćete prekinuti ovo ograničenje kretanja na najosnovnije općinske jedinice. Ali ono što me zanima, znači zanima me ovih 60 000 stranaca, na koji način se oni kreću u RH dok naši građani mogu biti u okviru svoje općine, zanima me kako se kreću ovih 60 000 stranaca koji su trenutno u RH. Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Stranci koji imaju izdanu dozvolu boravka u RH u većini svojih aktivnosti životnih i radnih su isti kao i hrvatski državljani. Dakle, ako se kreće izvan mjesta svoga prijavljenoga boravišta, mora dobiti propusnicu ali za to mora imati opravdani razlog, znači neko i od tih stranaca, dio njih radi, dakle najveći dio kao što vidjeli radi, i ako im je zbog rada potrebna, znači propusnica da ako radi u različitom mjestu boravka ili sad u različitoj županiji oni će ishoditi tu… [[Upadica iz klupe se ne razumije]] kao i svi drugi hrvatski državljani, ako imaju opravdan razlog recimo da mora pratiti člana obitelji liječniku, znači imam potpuno ista pravila kao i hrvatski državljanin što se tiče kretanja u ovoj situaciji. Hvala.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Bulja, izvolite.
Hvala lijepo. Ovim zakonom želite spriječiti u biti socijalne kontakte i izlaske tj. produžjate dozvole strancima koji imaju prebivalište ili boravište na ovome području RH. Međutim, je činjenica kad govorimo o stranim osobama na području RH da je RH liberalizira tržište i da imamo veliko povećanje stranih radnika, poglavito na području RH koje prelazi 100 000. Za usporedbu prije 2.g. smo imali 15 000 radnika, 10-11 000 iz drugih država i to uglavnom iz Bosne, Srbije, povećanje iz drugih država. Imate li podatak koliko je ljudi primjera van EU, iz drugih država Europe u RH koji su u radnom odnosu, a trebaju produžiti ove dozvole? Zanimaju me ljudi koji nisu, znači iz država EU u ovome trenutku?
Poštovani državni tajnik, izvolite.
Poštovani zastupniče, kao što sam uvodno rekao, u RH boravi trenutno 66582 državljanina tzv. trećih zemalja, dakle izvan EU, a to ste pitali. Od tog broja njih 56300 ima odobren privremeni boravak, a u svrhu rada 46681, dakle taj broj osoba radi. Dio njih je nažalost kao i dio hrvatskih državljana ostao bez posla u ovoj situaciji, pogotovo u nekim sektorima. Međutim, javlja se veća potražnja u drugim sektorima. Primjerice u poljoprivredi, tako da jedan dio ljudi koji sad, do sad radili u turizmu, ostali su bez posla, kako i hrvatskih državljana tako i stranaca, sada traže dozvole za, dakle sad govorimo o strancima, oni traže dozvole za rad u poljoprivredi i ukoliko imaju poslodavci za njima potrebe, a imaju, takve dozvole i dobivaju. Hvala lijepo.
Slijedeće replike poštovani zastupnik Ostojić, izvolite.
Poštovani zamjeniče ministra, molim vas … [[Govornik se ne razumije]] mi jesu li ti stranci ovde ili su sa dozvolom? Ja mislim da je to pitao kolega Bulj. A to znači da li zapravo mi imamo drugačiji kriterij prema strancima ili u odnosu na naše građanima. Kažete da će stranci moć na svoje jahte i na svoje vikendice, a naši građani to ne mogu napravit. Zapravo moje pravo pitanje je bilo da li vi odobravate prebivalište i boravište u ovome trenutku sukladno Zakonu o prebivalištu i boravištu?
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Poštovani g. zastupniče, Zakon o prebivalištu i boravištu je propis koji regulira tu materiju za hrvatske državljane. Zakon o strancima odnosno ovaj Zakon o državljanima država članica Europskog gospodarskog prostora za ove druge kategorije o kojima danas i govorimo i o kojima imamo u proceduri izmjene, dopune zakona. Za hrvatske državljane s obzirom na ograničenje kretanja ograničene su i promjene prebivališta i boravišta osim u određenim opravdanim slučajevima. One se obavljaju ukoliko primjerice je neki stranac postao hrvatski državljanin i nije dosad imao prijavljeno prebivalište po tom zakonu, a kod novorođene djece, kod osoba koje su sklopile brak i zbog tog razloga zajedno žive, dakle zatim kod osoba koje su već imale boravište, pa im je ono isteklo, a imaju pravo na produženje i u određenim drugim opravdanim [[Upadica: Hvala]] slučajevima, ali dakle nema široke [[Upadica: Hvala]] primjene tog zakona. Hvala lijepo.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Čuraja.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Mene zanima zapravo jedna situacija koja je sad možda nevezano na ovo trenutno stanje iako pretpostavljam da te osobe koje imaju privremeno boravište, dakle stranci ili prebivalište, u pravilu ne mogu kretat se unutar područja EU ili bi trebali. Naime, oni po sadašnjem zakonu bi trebali imat vizu. Međutim, upustva su da neka granične policije mogu u pratnji supruga putovati unutar EU. Recimo Mađarska to dozvoljava, Austrija dozvoljava, no Slovenija ne. Kad bi vi sa suprugom ili supružnikom koji je strani državljanin, ima onih 5.g. dozvoljeno boravište išli negdje, na slovenskoj granici bez obzira ako samo prolazite kroz nju, vam traže vizu. E sad me zanima samo to ujednačavanje kako je to sada u ovoj situaciji uopće riješeno, da li oni uopće mogu, a i ubuduće da se to napravi jel je uputstvo da granična policija napravi sve ako je u pratnji supruga koji ima, državljanin EU, da može se kretati. Međutim, evo imamo takve prakse koje su dopuštene.
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Poštovani zastupniče, moram reć da mi nije poznata sad praksa svih europskih država. U pravilu osobe, državljani trećih zemalja kad su u braku sa hrvatskim državljaninom ili državljankom odnosno državljankom ili državljaninom Europskog gospodarskog prostora imaju slobodu kretanja. U tom smislu je i ovaj Zakon o državljanima država članica Europskog prostora i članovima njihovih obitelji da se omogući lakše kretanje njihovih supružnika članova obitelji koji nisu državljani Europskog gospodarskog prostora. Ali u ovoj situaciji kad zemlje uvode mjere, su uvele mjere ograničenja kretanja koje nisu potpuno iste od, od zemlje do zemlje, ne bi vam mogo reć da li sad neko može putovati slobodno u Sloveniju ili, ili Mađarsku. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. I poštovani zastupnik Žagar ima također repliku.
Hvala potpredsjedniče HS. Uvaženi državni tajniče, dakle ja ću samo spomenut sad žene. Mnoge žene iz ruralnih prostora su otišle na rad bilo u Austriju, bilo u Italiju ili neke druge zemlje EU, one su sad u nemogućnosti se vratiti upravo zbog ove odredbe o dvotjednoj karanteni. Koliko sam shvatio ministra na jučerašnjoj presici, on je rekao da s obzirom na spajanje, mogućnost spajanja obitelji da će se praviti iznimke i možda je tu prijedlog, možda bi bilo dobro rješenje da se omogući, evo i našim građanima koji bi se trebali vratiti svojim obiteljima na određeno vrijeme, da se umjesto dvotjedne karantene uvode testovi koji ne moraju biti nakon 2 tjedna, oni mogu biti, to neka kaže struka, možda nakon 3 ili 5 dana, a ta procedura bi u biti mogla biti podloga i za buduću turističku sezonu jer mi ako očekujemo turizam, onda moramo uvesti drugačije modele. Ovo što vi govorite da će ljudi doći na turizam i biti u dvotjednoj karanteni, to doista nema smisla. Razmišlja li se u tom smjeru i jesam li dobro razumio ministra, da će u smislu spajanja obitelji se činiti iznimke?
Poštovani državni tajnik.
Poštovani g. zastupniče, to sad pitanje nema veze s ovom materijom ovdje, ali RH to mora jasno reći. Dopušta i naravno i repatrijaciju naših državljana u zemlji. I u tom smislu omogućeni su određeni prijevozi skupni da bi ti ljudi lakše došli u domovinu, ali zbog epidemiološke situacije još uvijek je potrebna izolacija. Popuštanjem i nadam se, manjem brojem zaraženih i te će se mjere olakšati. Hvala lijepo.
Sada ćemo pitati želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predstavniče Vlade, evo građani su zainteresirani za sve mjere oko pandemije i koje se primjenjuju u RH, nego bi ovdje tajniku samo rekao da bi bilo dobro da se u Hrvatskoj, da hrvatski državljani ne budu diskriminirani u ovome slučaju zato što je pitanje, koje ja nisam razumio vaš odgovor, da li hrvatski državljanin, ako ima bračnog supružnika iz druge države, da li on može također, imati pravo unutar EU otići u tu državu, kao što će ovim zakonom se omogućiti tim supružnicima, ako je jedan od njih državljanin RH, a, tj. ako je sa područja RH, a njegov supružnik je iz druge države. Prema tome, smatram da ovdje trebamo razgovarati o ovome produljenju, ovim mjerama, trebamo razgovarati na način da postavljamo konkretna pitanja. Mene zanima pitanje da li se, mislim nemamo nikakvih informacija, a znamo da im ilegalnih prelazaka migranata, da li se oni kontroliraju, da li imate te podatke? Da li je bilo slučajno tu pojave virusa kod ilegalnih ulazaka i da li ima nekakva nova informacija na način da, znamo da je bio pritisak na granicu, da ima migranata u na području naše granice, poglavito tu unutar BiH, znamo da je prije ove krize krenuo bio i jedan migrantski val i da ima dosta ulazaka ilegalnih migranata. To bi bilo vrlo bitno od vas kao predstavnika Vlade i jednog od ključnih ljudi MUP-a. Vidio sam ovdje i pitanja za strance koji imaju svoje vlasništvo, nekretninu ili pokretninu unutar RH, vidimo da se ministar poziva na turizam, dok u isto vrijeme se apsolutno baš prema domaćim, našim ljudima koji se bave ugostiteljstvom, prehrambenom, ovaj, restorane koji imaju, koji se drže mjera da se baš i jačaju mišići inspektorata i Andrije Mikulića, baš na tim ljudima. Tako da se vi sad pozivate na to, dok je inspektorat na besmisleno jača mišiće na ljudima koji žele očuvati radna mjesta u ugostiteljstvu, da je baš taj inspektorat, vidljivo da je apsolutna diktatura i samovolja kod određenih mjera, ali nejasne su mjere, tako da ljudi imaju ugostitelje i ne samo sad u turizmu, u ugostitelj, ako govorimo o turizmu, imaju ogroman problem, tako da ta priča o nekakvim relaksacijama bi bila dobra, ona bi bila poželjna, dobro bi bilo da tajnik kaže koje su to značajne mjere, međutim, u ovome trenutku imamo ogroman pritisak državnog inspektora, tj. njegovog inspektorata, Mikulićevog inspektorata. Mi smo donijeli ovdje i zakone lex Mikulić, 52 zakona smo mi ovdje mijenjali 3 mjeseca da bi se usidrio i ustoličio Andrija Mikulić i da bi radio šou, poglavito ljudima poduzetnicima, gledajući im je li imaju stol ispred, kako će ostaviti hranu, ako neće ostaviti na taj način. Tako, pozivat se u jednoj turističkoj državi na ovaj način, relaksaciju mjera, a na ovaj način se ponašati prema domaćim poduzetnicima, tj. domaćim ugostiteljima, evo i građani će to prepoznati više nego skandalozno i sramotno u isto vrijeme kada McDonald'su, bankama stranim se odobraje taj isti rad koji naravno prodaju nedomaću hranu, nego štetnu, uvoznu hranu, uglavnom GMO hranu koju mi ne promičemo, tako da je to jedan ogroman problem i jedna ogromna diskriminacija prema našim građanima, zato bi volio da državljani RH u ovim mjerama budu jednakopravni sa drugim znači ljudima koji žive na ovome području, tj. strancima na ovome području koji imaju boravište i prebivalište. Nemojte samo preko domaćih ljudi, naših ljudi prebijati kao dosad što se radilo i u slučaju i volio bih da se o tome danas pričalo i ... [[Govornik se ne razumije.]] se pričalo ili da je Ministarstvo poljoprivrede poduzelo, znamo da je nedostatak radnika npr. bio po pitanju poljoprivrednih npr. evo za sezona je jagoda, ljudi koji bi trebali brati jagode, da su prije, dobar dio, evo na vrgorskom području je bio iz Hercegovine koji su brali, to je jedan ogroman bio problem. Te stvari treba rješavati, da naši poduzetnici mogu egzistirati na tržištu. Nažalost, vidimo da je represija inspektorata, Državnog inspektora i Andrije, ova diktatura Andrije Mikulića je nepodnošljiva i vidimo da su ustali i ugostitelji i poduzetnici jer jednostavno to ponašanje je, zato što su i nejasne mjere, u biti mjere nisu za sve isti. Još bih na kraju samo rekao da u Hrvatskoj u ovome trenutku očekujemo, vi kao predstavnik Vlade, puno snažnije mjere. Ovi svi zakoni koje mi ovdje donosimo su bitni, mislim ali kad govorimo o zakonima onda trenutno bi trebalo donijeti pod hitno da ne bi se više dodvoravali tim bankama jer čitao sam vidim izjavu savjetnika Andreja Plenkovića premijera koji kaže da banke moraju imati dobit, nitko im nema pravo oduzeti dobit, a znamo da su, banke imaju ekstra dobit u RH, volio bi da je bio zakon o moratoriju na kredite i kamate za naše građane i da hrvatska Vlada, premijer i predsjednik ne kleče pred bankama nego jednostavno kao i brojne druge države u ovome trenutku da donesu znači moratorij, a mi saborski zastupnici o tome moramo pričati, predstavniče Vlade, građani žele slušati ovu priču, ne žele da se riješe ti problemi jer jednostavno to su ključni problemi. Ili recimo bilo bi poželjno već ako je zakon od, ako je od ove godine moguće da strane pravne i fizičke osobe mogu kupiti poljoprivredno zemljište, a u Hrvatskom ga imamo 700.000 neobrađenoga poljoprivrednoga zemljišta vidimo da sada se pozivaju čak i županije one koje su uništile poljoprivrednika kao što je moja Splitsko-dalmatinska županija sad pozivaju na poljoprivredu pa recimo nemamo navodnjavanje Sinjskog polja, nemamo Donje vrgorskog polja, nemamo riješen problem Imotskoga polja i sad se ti koji su uništili koji su odgovorni za vodoopskrbu oni se pozivaju na navodnjavanje i kao navodno daju puste mjere, a sada se baš vidi uvaženi predstavniče Vlade, dragi građani, u ovoj se krizi vidi kako je Hrvatska država vođena i kakve su politike da nema samodostatnosti, tako da trebaju puno ozbiljniji zakoni. Ja sam i dao zakon u proceduru, u hitni postupak, da se pod hitno podjeli državno zemljište u dvije godine, u dvije godine od 400.000 hektara državnog vlasništva podijeljeno je manje od 10.000 hektara. Znači 1%, 2% i to sada leži to zemljište. Dok smo naše poljoprivrednike, sad kad pričamo o stancima u RH koji imaju prebivalište, koji imaju radne dozvole i njihove obitelji, mi iselili cilu Slavoniju, iselili moju Dalmatinsku zagoru i sada još traže oni koji se slikaju u stožerima, sada traže oni kao da se njima triba pljeskati, a oni su uništili i poljoprivredu i stočarstvo i banke i telekomunikacije, sve su dali u strane ruke. U ovome trenutku moramo govoriti o tim zakonima, poslije će biti 9 zakona koje je dao MOST, al očekujem i ovaj primjer uvaženi tajniče oko poljoprivrede jer je to vrlo bitno područje, potrebno je radne snage u poljoprivredi, u RH, kao npr. u ovom slučaju branja jagoda. Ovim putem pozivam sve, kupujmo domaće, kupujte Vrgorske jagode, kupujmo kod naših bakica, kupujmo ovo što se proizvodi u RH još što je ostalo. I pozivam da obrađujemo naše zemljište i pozivam da zaustavimo, zabranimo prodaju poljoprivrednoga zemljišta stranim pravnim i fizičkim osobama. I pozivam vas predstavniče Vlade da napokon ministrica poljoprivrede se trgne i da ministrica poljoprivredne napokon podjeli zemljište neobrađeno. 400.000 hektara u vlasništvu RH il će nam to uzeti stranci [[Upadica: Hvala lijepo.]] Mađarska je stavila to u ustav. Hvala lijepo.
Kolega Bačić je dignuo povredu Poslovnika.
Hvala potpredsjedniče. Povreda Poslovnika članka 238., žao mi je što niste upozorili kolegu Bulja koji konstantno je pričao o ovom zakonu, a nije se držao teme. To bi mu čak i oprostio pošto je otvorio neke ne loše teme posebice oko poljoprivrede, a žao mi je šta je izrekao jednu laž, a to je da je Splitsko-dalmatinska županija uništila sve poljoprivrednike i žao mi šta nije napomenuo upravo mjere za poljoprivrednike i gospodarstvenike koji su predstavljeni u njegovoj Splitsko-dalmatinskoj županiji i šta to možda nije pohvalio. Upravo sve vezano šta ste spominjali i sufinanciranje [[Upadica: Hvala.]] sezonskih radnika koji će bat sad jagode i sufinanciranje [[Upadica: Hvala lijepa.]]
Ovaj, točno je da se kolega Bulj po običaju udaljio od teme, međutim ovaj što se ove druge stvari tiče ja ne mogu procjenjivati da li netko govori istinu, da li netko govori laž. Nerijetko je to ovaj se tu svašta izgovara i nisam ja taj koji može to procjenjivati pa onda to nije povreda Poslovnika. Ja vas molim da ne zlorabimo instituciju povrede Poslovnika umjesto replike. Budući da se na klubove nema replika ja znam da neki imaju tendenciju zlorabljenja. Od sada pa nadalje ja ću to davati opomene za to. Unaprijed vas upozoravam. Izvolite kolega Bulj. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Hvala lijepo predsjedavajući. Povrijeđen je reći ću pomalo, nisam počeo govorit, vi bi htjeli da ja rečem prije nego šta sam se diga, ne mogu. Povrijeđen je članka 238., gdje je kolega rekao neistinu, a vi ste je također želili potvrditi, rekao je neistinu da nije uništena poljoprivreda, to sam ja rekao…
Dobro, kolega Bulj vi znate, upravo sam kolegi rekao da to nije povreda Poslovnika, nego vam izričem opomenu.
Uništili ste poljoprivredu, uništili ste stočarstvo, 100.000 ljudi je iselilo od kad je osnovana županija, vi ste grobari moje Dalmatinske zagore i može vas biti sram i stid sve što ste napravili učinili ste protiv interesa hrvatskog naroda na području Splitsko-dalmatinske županije i Dalmacije. Hvala.
Ja vas lijepo molim nemojmo zlorabiti instituciju povrede Poslovnika. Idemo na sljedeći klub zastupnika, a to je Klub zastupnika HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Marijana Balić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovani državni tajniče Katić, kolegice i kolege. Razlog za dopunu predmetnih zakona je isti, a to je suzbijanje širenja korona virusa. Neosporno je kako smo zbog pandemije korona virusa svi morali prilagoditi život novim okolnostima, što je rezultiralo kod većine građana potpunim promjenama načina života i rada. Sudjelovanje na konferencijama, kulturnim i sportskim događanjima nisu moguća, putovanja bila ona službena ili ona s obiteljima morala su biti otkazana, sva okupljanja i druženja čekat će do daljnjega. Sasvim je sigurno da se naša svakodnevnica i život svih nas mijenjaju, te da neće biti isto do trenutka dok se ne pronađe cjepivo ili lijek kako bi se suzbila ova nova bolest odnosno stekao imunitet. Nažalost, borimo se protiv nevidljivog neprijatelja kojeg svi zajedno možemo pobijediti pridržavajući se zadanih mjera jer čuvajući sebe, čuvamo i druge. Imperativ svih aktivnosti Vlade RH koje su prije svega promišljene i odgovorne te utemeljene na struci je očuvanje zdravlja i života građana. Kako smo i čuli iz uvodnog izlaganja, cilj Prijedloga Zakona o dopuni Zakona o strancima jest omogućiti državljanima trećih zemalja da za vrijeme trajanja epidemije i nadalje koriste izdane dozvole boravka radi nastavka nesmetanog boravka i rada u RH. Nadalje, propisuje se da radnje u upravnom postupku koji su državljani trećih zemalja dužni poduzeti, mogu poduzeti najkasnije u roku od 30 dana od prestanka trajanja epidemije. Ne bih ponavljala ono na što se točno odnosi jel je to državni tajnik rekao, tako da ću još dodati da držimo kako navedeno doprinose mjerama koje su propisane od strane Nacionalnog stožera, a sve s ciljem zaštite ljudskih života i smanjivanje rizika širenja pandemije korona virusa te će pomoći strancima da uživaju regularni boravak i rad u RH. Kada je riječ o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o državljanima država članica europskog gospodarskog prostora i članovima njihovih obitelji, njime se omogućuje da za vrijeme trajanja epidemije državljani država članica europskog gospodarskog prostora kao i članovi njihovih obitelji i nadalje koriste izdane potvrde o prijavi privremenog boravka i boravišne iskaznice. I ovdje je propisani rok za poduzimanje radnji najkasnije 30 dana od dana prestanka epidemije. Sve mjere koje je Vlada RH poduzela u ovom teškom vremenu nastale zbog epidemije, donose se prvenstveno kao što sam već i istaknula poradi zaštite ljudskih života i dobrobiti svih građana RH te kako bi se umanjili socijalni kontakti građana i smanjile potrebe za kontaktima sa službenim osobama u policijskim upravama, vezano uz borbu za suzbijanje širenja korona virusa. Ono što je također važno za istaknuti je kako prihvaćanjem predloženih dopuna oba zakona, kao i usvajanjem istih RH štiti temeljna prava, zdravlje te provodi važeće preporuke i mjere za suzbijanje epidemije. Slijedom svega navedenog Klub zastupnika HDZ-a podržat će usvajanje oba zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče. Dakle, dva zakona koja su de facto u istoj kategoriji kao i niz zakona koje smo ovdje već donijeli, a to je produženje roka trajanja različitih dokumenata, različitih isprava na temelju kojih se ljudi identificiraju odnosno imaju određeno pravo, bilo negdje boraviti, bilo se legitimirati, bilo putovati, bilo voziti auto. Dakle, već smo produljavali rok trajanja osobnih iskaznica, putovnica, vozačkih dozvola i ova dva zakona su u istoj kategoriji, dakle s jedne strane produženje dozvole boravka strancima koji imaju dozvolu boravka i ta dozvola boravka se produžuje do okončanja epidemije plus 30 dana kao i sve administrativne radnje vezane na to. To isto važi i za iskaznice i dozvole privremenog boravka za državljane država europskog ekonomskog prostora i članova njihovih obitelji. Dakle, ne vidim apsolutno sporno ništa ni sa jednim, ni sa drugim zakonom u potpunosti je usklađen s onim što smo već donosili u ovom Parlamentu i što je rezultat izvanrednih okolnosti. Upozorila bih međutim u ime kluba GLAS-a na jednu činjenicu, a to je da smo u svim ovim produžecima, dakle donoseći zakon i o ovome, ali i o drugim dokumentima koje sam ranije spomenula uvijek je rok do okončanja epidemije plus 30 dana. E sad, ajmo reći da će epidemija trajati tri mjeseca, možda se trajati duže, ja se nadam da neće, da će sve to skupa trajat tri mjeseca, dok se ne proglasi okončanje i onda ćete imati 30 dana za sve ljude kojima je istekao bilo koji dokument da nasrnu na policiju, urede, službenike koji će to morati sve izvadit u roku od 30 dana. Neki dokumenti su takve, upozoravam naprosto na to da bi to moglo izazvati apsolutni kaos jer svugdje su rokovi isti. Dakle, neki dokumenti su takve naravi da se mora dati kratki rok. Neki dokumenti su možda ipak takve naravi da se taj rok može produžiti, da se naprosto što bi sad rekli u vrijeme koronavirusa da se izravna krivulja, odnosno da se raspodijeli na duže vrijeme traženje tih, produženje tih dokumenata. Možda se neki dokumenti mogu, može se iskoristiti ovo vrijeme da se naprosto mogu pribaviti isključivo internetskim putem, dakle elektroničkim putem da se izbjegne ova gužva i očita navala koja će se dogoditi, ako sve dokumente produžimo odnosno rok za njihovo važenje odredimo kao 30 dana od okončanja epidemije. Upozoravam na to, ljudi tamo rade koji imaju više iskustva s tim, sjetit će se nekih maštovitijih rješenja, ali mislimo da ne bi bilo loše da se o tome sada počne razmišljati dok je vrijeme, da se izbjegnu te gužve. Klub GLAS-a će podržati ova dva zakona. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeći klub zastupnika je onaj Nezavisne liste mladih u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Tomislav Panenić, izvolite.
Poštovani državni tajniče, naravno da prijedlozi zakona su razumna rješenja koja trebaju se donijeti i usvojiti u Hrvatskome saboru i kao takva, oni će biti od strane našeg kluba poduprti jer pitanje je netko tko se nalazi ovdje kao stranac, sigurno je, pogotovo tim osobama nešto što je najvažnije, kao što je i svakom našem građaninu koji se nalazi bilo gdje u inozemstvu, vidimo da su tijekom proteklog vremena, sve zemlje pa i naša zemlja pokušale svim našim državljanima omogućiti povratak u zemlju, a ono što sljedeći korak je upravo da u zemljama u kojima se nalaze naši državljani, bude im omogućeno što normalniji život, a isto tako onda je i naša obaveza prema onima koji kod nas se nalaze, ono da im osiguramo da imaju što manje neugodnosti koje se može dogoditi, a pogotovo kada uzmemo u obzir da ipak naša birokracija je značajno zahtjevnija, zahtijeva puno više da bi se omogućilo nekome bilo koje pravo, pa isto tako pravo neko da kod nas boravi i da ishodi dokumente o tome. Po meni je ovo jedan normalan tijek, pitanje stranih građana postaje i sve aktualnije i kad govorimo u vidu događanja oko sljedeće turističke sezone. Sa, u zadnjih nekoliko dana, kako situacija je sa stanjem koronavirusa kod nas nešto bolja, sve je jače, sve je naglašenije zapravo razmišljanje o tome kako osigurati bilo kakvu turističku sezonu kod nas, a time zapravo i dobiti strane državljane da kod nas dođu pa je onda i time pitanje bilo kojega njihovoga prava koje trebaju u bilo kojoj situaciji ostvariti u RH, još zahtjevnije. Prema tome, i uvijek je pitanje reciprociteta u tim našim razgovorima koji se vode, uvijek moramo zahtijevati i tražiti da idemo olakšati ne samo stranim državljanima, nego mi trebamo olakšati i hrvatskim državljanima da u svojoj državi što lakše ishode bilo koji dokument i da što manje trebaju u institucije dolaziti. Mislim da smo mi na prekretnici, ne što se tiče stranaca, mi bismo praktično na ovaj način mogli napraviti jednu promjenu, zapravo cijelog društvenoga ustroja i načina funkcioniranja samo na tome da vidimo da je praktičan život nekada puno važniji, kad se u krizi pokaže kolika je težina svih nedostataka u kojima često kao takvim šutimo. I onda se i postavi pitanje kako ćemo mi dovesti stranoga turista ovdje, što mi zapravo u cijelom našem sustavu pružimo svima onima koji imaju poteškoća. Jer brojni su oni koji imaju svoje primjedbe na funkcioniranje sustava, koji imaju svoje realne razloge zašto je nešto sada možda otežano, ali svaki turist, strani građanin koji dolazi kod nas, prvenstveno što ga prvo zanima je pitanje zdravstvene skrbi. Da li mi možemo osigurati apsolutno normalno funkcioniranje cijelog zdravstvenog sustava, onoga redovnoga mimo borbe protiv koronavirusa. Znači jedno je kada nekoga u RH promatramo kao stranog državljana, isto kao i hrvatskog državljana, a to je da li smo uspješni u borbi sa zarazom koronavirusa, s druge strane, da li omogućavamo da ljudi koji imaju svakodnevne zdravstvene poteškoće, pa i oni koji bi došli kod nas u državu, mogu to rješavati. To je korak kojega moramo usvojiti da bismo uopće bili uspješni prema bilo kome, pa isto tako prema strancima. Drugo pitanje koje se postavlja u odnosima, to su sad vanjskopolitički odnosi, s druge strane imamo unutarnje uređenje, mogućnost kretanja. Vidimo da pojavljuje se natpisi gdje naš predsjednik Vlade vodi razgovore sa svojim kolegama, Češke, Mađarske, Austrije, gdje vi se omogućili dolazak njihovih turista kod nas u vremenu u kome naš čovjek ne može pod izlikom odlaska na turističku destinaciju se kretati. Malo je ta paradigma koja se sada događa je malo teška onako nekome redovno pratiti. Oke, dogovaramo, idemo nekome omogućiti da dođe kao turist, a živimo još uvijek u vremenu izolacije koja radi objektivnih razloga je takva kakva jest i sad smo napravili prvi korak, ja se i zahvaljujem evo, na razumijevaju onih koji su donosili odluke da područje županija oni koji smatraju da imaju bolju epidemiološku situaciju oslobodi za kretanje i to je naišlo na jedan pozitivan korak. Naravno da približavanjem ljeta, bit će pitanje ono odlaska prvenstveno na morske destinacije u Hrvatskoj i onda će drugo bit pitanje mogu li se ja tamo normalno kretati? Da li, na koji način zapravo je organiziran sustav cjelokupne zaštite pa i to isto pitanje prenese i na bilokojeg stranog državljana jer nisu svi ovdje samo iz poslovnih razloga nego ih ima čak i onih koji su ostali, došli kao turisti, vode se kao turisti ali zapravo su već jedno trajnije vrijeme kod nas i trebaju određena prava pa isto tako i ova prava koja se sada spominju u zakonu. Ali uvijek govorimo o stranim državljanima i pitanje je reciprociteta i držanja fige u džepu. Dok se vode razgovori koje ćemo na kraju svi nekako gledaju jer nam je bitna turistička sezona za ne samo da bi se dogodio turizam nego sve ono što je vezano potrošnjom u tom turizmu, nekako gledajući te zemlje s kojima se razgovara kao što je Austrija ili Češka, pogledajmo malo što i oni govore o nama, kako se njihovi političari ponašaju. Jedna Austrija prema kojom smo naklonjeni da bi njihovi građani došli, ima razgovore sada na nekoj razini sa nama ali njihovi ključni političari od njihovog premijera Kurtza pa ministrice Kostinger su zapravo sasvim drugoga stajališta. Oni govore o tome da bit će, olakšat će se mjere i sve i što ne zaborave spomenut a to je preporuku da njihovi građani za ovu turističku sezonu ostanu u Austriji i da razmišljaju o tome kako će popuniti domaće kapacitete i time pomažu i austrijsko gospodarstvo. I vidimo da je tu poruka njihova ona turistička, puno je bliža i jednostavnija i na neki način poticajnija prema njihovim građanima gdje već najavljuju i mogućnost ljetovanja a isto tako to ograničavaju na područje Republike Austrije i vrlo malo spominju pitanje i mogućnost odlaska u bilokoju zemlju pa isto tako i u Hrvatsku. S Češkom možda je komunikacija nešto čak i na boljoj razini gledajući predsjednici Vlada razgovaraju ali pogledaju izjavu njihovoga predsjednika države. On naravno nije taj koji će donijeti odluku ali njegova preporuka je isto važna za njihove građane i on kaže nemojte ići u inozemstvo, granice trebaju ostati zatvorene. Znači tu nema toga reciprociteta kojeg mi trebamo osjetiti, da li naši mediji prenose da naša Vlada razgovara, dogovara koridore, posebne dolaske, autoturiste iz svih tih zemalja pa na kraju i Njemačka kaže ne, nemojte ić. Trebamo onda biti u pitanju koje se toga uređuje jasni da tražimo da nas se informira ne samo u izjavama naših političara vezano za vanjske odnose nego isto tako i pitanja, treba ista pitanja postaviti i onim državama, njihovim vladajućim političarima od kojih želimo da se to dogodi. A onda dolaze ova praktična pitanja koja tek kada se postigne takav politički jedan dogovor koji će biti javan i jasan i reciprocitetan, onda možemo govoriti i o svemu što možemo i moramo pružiti bilokojem građaninu Hrvatske ili strancu a pogotovo onome ko bi u Hrvatsku došao na da provede svoj odmor i da osjeća i sigurno a isto tako i ugodno s onim što pružamo. Evo to su bila razmišljanja koja sam htio i podijeliti oko ovoga da pitanje stranaca naravno da trebamo rješavati, trebamo pokazati solidarnost, s druge strane, trebamo voditi računa kada komuniciramo odnose prema inozemstvu da prvo rješavamo odnose u kući a onda kada mi steknemo dojam da se nalazimo u slobodnom prostoru, da onda možemo i razumno razmišljati i da se isto takva sloboda pruži bilo kome ko će dolaziti a da ne ispadne da ljudi vjeruju da bi možda bilokoji turist iz jedne Češke prije došao na more nego što ćemo mi moći se kretat slobodno po Hrvatskoj. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića u ime kojeg će vrijeme podijeliti poštovani zastupnik Zekanović i Glasnović pa najprije poštovani zastupnik Zekanović, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče. Evo nemamo danas tu predsjednika Sabora, otišao je u Jasenovac zajedno sa g. Kajtazijem, pripadnikom romske nacionalne manjine, zajedno sa Miloradom Pupovcem, pripadnikom srpske nacionalne manjine, zajedno sa predsjednikom Vlade Andrejom Plenkovićem i zajedno sa Predsjednikom Republike, znači Zoranom Milanovićem. Svi su oni otišli danas u Jasenovac, tako da evo danas ste tu vi. O svakom stratištu, već sam govorio, treba se saznati istina a svaka žrtva zaslužuje duboki i kršćanski i ljudski pijetet. Kad govorimo o Zakonu o strancima, ovo je logično da produžimo mjesec dana mogućnost boravka u Hrvatskoj, međutim ja ovdje moram postavit jedno pitanje koje se nužno nameće, imamo nekako useljavanje, imamo ljudi koji dolaze iz vani u Hrvatsku, ali nemamo, jer nemamo dovoljno radne snage, je li rješenje uvoz radne snage? Je li rješenje znači da bez limita primamo strance ili je možda rješenje demografska obnova Hrvatske i povratak Hrvata izvan, koji su danas u dijaspori odnosno emigraciji? Ja mislim da je rješenje ovo drugo. Nažalost, sve zemlje EU-a pa tako i naša Hrvatska uvijek pristupa onim najlakšim mjerama, ajmo mi malo uvesti radne snage, ajmo strancima omogućit da tu budu koliko god hoće, neka rade pa ćemo onda riješiti problem nedostatka radne snage. Međutim to nije rješenje. Ovdje koristim poštovani državni tajniče priliku da postavim jedno pitanje, pa možda kasnije ako budete u prilici dati odgovor, nije direktno na temu, al tiče se migrantske krize. Evo, nemamo informaciju o mainstream medijima jer to je sve kompletno je to zatvoreno, blokirano, tamo isključivo vidimo onih par ljudi iz HDZ-a koji su članovi civilnog stožera, koji svakodnevno daju informacije o koronavirusu itd. Ali mene zanima i građane zanima, što je s migrantskom krizom? Dakle, čisto malo podatke. Da li još je uvijek aktivna balkanska ruta, da li migranti tamo na granici Bugarske, Grčke i Turske ulaze u EU? Ima li migranata danas u BiH? Da li tamo imamo priljev migranata? Kakva je situacija u Bihaću i Kladuši? I naravno, najbitnije kakva je situacija u RH? Ja čujem svakakve glasine, ne bi sad htio ništa reći ovdi da je točno, ali evo voli bi čuti kakva je situacija s migrantskom krizom i jesu li ti, je li taj trend prolazaka migranata kroz RH smanjen, da li je opao ili se i dalje nastavlja? To je ono što Hrvate zanima. A ono druga stvar, evo žao mi je što nije tu ministar Božinović kao predsjednik Stožera civilne zaštite, volio bi i od njega čuti kad on misli konačno popustiti ove mjere jer uz dužno poštovanje prema epidemiolozima, smatram da ćemo im puno više ispaštati kao država od gospodarske krize nego od ekonomske krize, dakle, sve te puste mjere. I na koncu, jedna stvar koja nije vezana direktno uz ovaj zakon, ali moram je spomenuti jer mi je na srcu, jedna mjeru koju je ministar, koju je zapravo predlagatelj ovog zakona i donio, a baš nema smisla, a vidim da se i neki biskupi bune odnosno traže ublažavanje te mjere, svete mise. Dakle, Poljska ima model da se svete mise mogu održavati, pa ne vidim razlog zašto se konačno tu ne bi presjeklo i našlo nekakav model sa socijalnom distancom da ljudi osim onih virtualnih svetih misa, koji i jesu nekakav supstitut, ne mogu reći, ipak mogu pristupiti i onim svetim misama u živo. To mnogim ljudima znači, ja ću čak reći, život, pa bi trebalo o tome razmišljati. Hvala. Evo sad će kolega Glasnović.
Poštovani zastupnik Željko Glasnović, izvolite.
Poštovane kolege, prijedlog zakona o dopuni Zakona o strancima. Čito sam taj zakon. U tom se zakonu COVI-19 SARS spominje 14 puta, 14 puta. To znači zakon, donešen je zakon i konačni prijedlog za hitni ovaj postupak je tu također prijedlog, to znači mi smo donijeli zakon brzo. Atmosfera hitnosti. A ja se pitam sada, ako je to tako, kako da nismo, čekamo četvrt stoljeća, 30.g. da donesemo Zakon o Hrvatima izvan domovine, još to nismo odradili. To je nebuloza, točno nebuloza. Tu sjede neke ljudi, ljevo krilo partije koje patološki mrzi sve što je hrvatski, od početka tako surađuju, tako se i danas vidimo tu mržnju koje tinja i mi rješavamo ovaj zakon, a Hrvate u BiH koji su integralni dio hrvatskog naroda i RH ima ustavne obaveze da taj narod štiti tamo jer naša granica je tisuću i nešta kilometara. Već i, pogledajte kolko, g. Ostojić vama govorim, kolko Hrvata iz BiH je poginulo u obrani Vukovara, pogledajte po postotku u HV-u, HV-u. Vi se danas bunite protiv 45 milijuna kuna što je otišlo u, to je blasfemija, u mostarsku bolnicu. Ima dole hrvatske djece. Jer su ti Hrvati u ratu slali, ja znam jer sam bio zapovjednik, hrvatski sam general, slali su šlepere pomoći za Vukovar, 4 zborna područja su krvarila u BiH. To je Bosanska Posavina, gdje je najviše Hrvata poginulo, srednja Bosna, sjeverno zapadna Hercegovina i Mostar da mi danas imamo, da mi sjedimo danas i iznosimo svoje stavove o ovom u Hrvatskom državnom saboru. 45 milijuna kuna, nisam čuo da se iko bunio recimo ovaj za pola milijarde, više od pola milijarde kuna dano jednoj crkvi koja je nacionalna crkva. Jedna sekta zvana Srpska pravoslavna crkva, niko se nije bunio protiv toga. Više od pola milijardi kuna i plaćamo također nju u Italiji i u Sloveniji, plaća hrvatski poreznik, ne čujem tu pobune. Ne čujem pobunu za bivši redizimirani komunista njihove djece koje vode nevladine udruge, koji imaju samo jednu zadaću, a to je držanje RH na optuženičkoj klupi pred međunarodnim sudovima i svjetskoj javnosti. Nisam čuo tu pobunu. Nisam čuo da ste progovorili ikada da je ova hrvatska država u plusu sa trgovinama Hrvata iz BiH, u plusu sa stotinama milijuna kuna. Tamo idu proizvodi naši. To nije pitanje samo ekonomije nego strateško pitanje jer da nije bilo tih … [[Govornik se ne razumije]] zborna područja vi danas ne bi imali hrvatsku državu, a mudžahadini vam bi bili dole u dolini Neretve. Ja znam jer sam tamo vodio 3 od tih 4 zborna područja. To je povijesna istina. Povijesnu istinu to ne zanima. Također ne zanima Hrvate, da Hrvati vani tu šalju 16 milijardi kuna minimum izvan domovine, to ne zanima ljude i da su neki došli ovde u mirovinu, lupili su im duplo oporezivanje, to ljude ne zanima. Ali što je zastrašujuće da mi stream medije u koaliciji sa nekim, ne hrvatskim ovim organizacijama i strankama iskorištavaju to neznanje protiv hrvatskog naroda. I non stop se dijeli.
Kolega Glasnović?
Molim?
Predmet je Zakon o dopuni Zakona o strancima.
To govorim. Vraćam se natrag na zakon, vraćam se natrag na zakon. Kriterije, pa čekajte, imamo i oštre kriterije, kriterije za, koje su to kriterije, recimo za ovaj boravak o čemu mi razgovaramo? Jako smo brzo to, za, za produžene, produženje privremenih dozvola za boravak, za stalni boravak, koji su to kriteriji? Jer to, jer to vjera, jesu to katolici iz Sirije, jesu to deficitarna zanimanja šta nama trebaju ovde, mi, mi ne možemo dobit više ovde vodoinstalera, koje su to kriterije, ko je slago te kriterije, a vraćam se natrag na ovo a još nemamo zakon, kriterije o Hrvatima izvan domovine. Zastrašujuće. Zastrašujuće. Imamo neke zemlje, recimo ima kvotu, država Québec, provincija Québec u Kanadi ima kvotu. Kanada ima kvotu za boravak, za dolazak 320 i nešto tisuća imigranata do kraja ove godine. U pokrajini Québec ti koji dolaze novi Kanađani, moraju ispuniti test, test jezika, povijesti. Ja se samo nadam da neće ovdje ponavljati test povijesti koji je pisao naš jugo povjesničari i što smo jutros čuli, da neće morat gledat ovo nasilje prema našoj povijesti, falsifikat jedne aktivistkinje i za lezbijska prava koja nije ni ... [[Govornik se ne razumije.]] niti povjesničar, a taj se falsifikat, što je spomenuo g. Zekanović jutros, zastupnik Zekanović, zove ovaj Dnevnik Dijane Budisavljević. A režiserka tog nasilja i mazohizma koje mi danas vršimo ovdje u Saboru, mazohizma, to je povijesni falsifikat. Svaka žrtva ima svoje ime, a te se žrtve ne smiju instrumetalizirati jer istina nema ideološki predznak. Po tome, to je zastrašujuće da mi danas sjedimo u ovom Saboru i raspravljamo o ovim pitanjima, nijedan koji nije danas riješen.
Hvala lijepa. Kolega Bulj, vi ste nešto? Izvolite.
Hvala lijepo. Tražim stanku u ime Kluba MOST-a od 10 minuta po pitanju znači izmjena zakona, dopuna Zakona o strancima, da se konzultiramo u klubu. Rekao bih da ovim zakonom se olakšaje, tj. produžaje strancima koji imaju boravak i prebivalište na području RH na način da mi jednostavno moramo progovoriti ovdje i o ljudima, hrvatskim građanima koji su vani, koje mjere imaju prema njima se odnose, tj. hrvatskim državljanima. Moramo progovoriti o tome da li je u ovome trenutku mjere koje imamo prema strancima, kada ih nikada više nije bilo potreba za strancima, na koji način mi promatramo migrantsku, također, migrantsku krizu. Da li, mi nemamo nikakav podatak, to sam govorio u ime kluba, da li imamo ilegalnih migranata? Koliko ih imamo ilegalnih migranata? Ljudi mi sa područja pograničnih govore da ima velik broj migranata jer ostaju za njima roba, sve što ostaje. Da li imate taj podatak i da li se njih kontrolira od i od ove, da li imaju koronavirus? Imate li ikakav podatak? O tome je odjednom nastala šutnja. U ovome Saboru trebamo raspravljati i o tim temama, zakon je o strancima, o produljenju njihovoga boravka, dozvola, dozvola da budu tu, međutim, što je sa hrvatskim državljanima i mjerama? Prema hrvatskim državljanima se isključivo radi diskriminacija i represija od institucija, uvaženi predstavniče Vlade, kao što je od inspektorata državnoga Andrije Mikulića prema našim domaćim ugostiteljima. Ne možemo samo gledati strane interese, a nikako da gledamo interese naših ljudi u RH. Još jednom, pozivam vas gledajte [[Upadica: Hvala lijepa.]] interese hrvatskih građana. Hvala lijepo.
Vidimo se 5 minuta je stanka. Vidimo se u 11 i 53 minute. [[STANKA U 11,48 SATI.]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,55 SATI]] Evo stanka je istekla pa ću zamoliti da u ime Kluba zastupnika SDP-a, riječ uzme poštovani zastupnik Ranko Ostojić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, štovani zamjeniče ministra a namjerno vas zovem zamjeniče ministra jer vi ste tu uvijek, znači umjesto ministra koji se ne udostoji doć u ovaj Sabor pa ću ja odmah na početku reć da je jedna od stvari na koju smo se obavezali u prisezi kao saborski zastupnici, govorit istinu pa ću ja isto tako, upravo istinom nastojat se obranit od svega onoga što je dozvoljeno mojim kolegama maloprije a to je da imenom i prezimenom optužuju nekoga pa ću reć da u kratkoj situaciji, a to je da se bunio ravnatelj mostarske bolnice. Rekao je „ne'š ti novaca“. Toliko o tome sa koliko radosti primaš donaciju od svojih znači, svojih sunarodnjaka i z susjedne države. Ono što želim naglasit a to je, to je trenutak u kojemu trebaš birat prioritete i dok su naše bolnice srušene, onda prva odluka valjda treba bit da se to napravi a što se tiče Hrvata van domovine, onda moram naglasit da jedna od stvari nije samo pitanje postupka na koji način će oni postat pripadnici jedne društvene zajednice već ima jednu obavezu koja je dosta važna a to je da plaćaju porez u toj istoj državi. Prema tome, pođimo mi od toga da plaćamo porez, da plaćamo nešto što je naše ustavno pravo, pravo na zdravlje i pravo na zdravstvenu zaštitu a u ovim trenucima mnogi to iskorištavaju i još nam se ismijavaju radi toga šta mogu radit kad ih je god volja, šta ih je god volja i doći naravno u bolnice bez ikakve naknade a da pri tome nikad nisu ni promislili ko to plaća. Plaćaju naši porezni obveznici, plaćamo mi. Što se tiče mojih očekivanja danas, vjerovao sam da osim jedinstvene komemoracije u Jasenovcu, da ćemo i ovdje kao što je to bilo uobičajeno, imat bar minutu šutnje za ljudi koji su 22. travnja 1945. krenuli u proboj, ali opet ću govorit samo istinu a tada je uz povik „Naprijed, drugovi!“, Ante Baković, 24-godišnji Sinjanin, logoraš, poveo 600 ljudi u proboj. To su bili oni koji su bili sposobni da krenu, to su bili oni koji se nisu željeli pomirit sa skorom i neupitnom smrti nakon šta je pobijena, pobijene su žene u ženskom djelu logora, nakon što su pobijena djeca, bilo je jasno da će bit ubijeni i oni. Od 600 ljudi u proboju, 106 ih je preživjelo. 473 bolesna stara i nemoćna, istog dana su ubijeni i spaljeni. Toliko o tome od 1073 logoraša koliko ih je ostalo još živo u tom trenutku, prema tome, to je istina. I zato je dobro da imamo danas film koji će bit prikazan i radi jednih i radi drugih i dobro je da neki nauče istinu o toj povijesti. Drugo, još želim reć a to je, meni niko ne treba ovdje docirat o tome koliki je doprinos koga. Ja sam pripadnik samostalnog splitskog dobrovoljačkog bataljuna, ja sam pripadnik 141. brigade, ja sam dragovoljac Domovinskog rata, ja sam taj koji sam bio na svim tim linijama o kojima govorite, a kad već govorite o mrtvima, onda bi se trebali sjetit i onih koji su iza Oluje na Grahovu i 141. brigade poginuli [[Upadica Reiner: Kolega Ostojić, oprostite, vratimo se molim vas na temu, dopunu Zakona o strancima.]] Vraćam se ja sad na temu, samo sam iskoristio isto što je bilo dato svim drugima. Imamo danas opet pred nama dva istovrsna zakona, produženje, slično ko i ono što smo do sada imali. To je čisto bacanje prašine u oči, a to je da zapravo prave stvari kao što sam i prije tražio od vas, ne dobijemo na stolu. Nemamo mi ovdje danas ni Zakon o kriznom profiterstvu ili antikriznom profiterstvu ili antiprofiterstvu, nemamo danas izmjene ZKP-a, s obzirom da policija u ovom trenutku mora video snimat a ne može, mora bit u situaciji da podnosi kaznen prijave, sudovi ne rade, ovo je postao raj za kriminalce međutim to očito nisu bitne i važne stvari u ovom trenutku da bi se ti zakoni provodili, ali zato za ova produženja koja su po meni čak eto, mogla biti i u varijanti da su se mogli davat kao i upute. U momentu kad je 950 000 propusnica izdano, 950 000 propusnica elektronski, mi imamo situaciju da radi smanjenja socijalnih kontakata, donosimo ovakvu vrstu zakona, a u isto vrijeme zapravo šaljete poruku da umjesto da iskoristite ovo pa da bude riješeno pitanje u ubrzanom elektroničkom napredovanju MUP-a, zapravo šaljete poruku da ćemo se ponovo vratit nazad u kameno doba. Primjer koji govori o tome na koji način se radi a to je pitanje prebivališta i boravišta. Sami ste rekli da će stranci po ovome zakonu koji budu mogli doći u svoja prebivališta, boravišta, ići će možda u izolaciju ili slično, ali oni će moć ić u svoje vikendice. Zato vrijeme, hrvatski građanin u RH, uskraćeno mu je zakonom propisano pravo da promijeni prebivalište i boravište. Tko u ovoj državi ima pravo suspendirat zakon i to odlukom ne znam čijom? Ako je to varijanta da se neko poziva na glavu 7. eventualno odluke Vlade o tome na koji će način radit državni službenici, da, ali ali tamo piše da je moguće elektronski. Elektronički je bilo moguće promijenit boravište i prije, prema tome ovo samo govori na koji način, kako se ne poštuje zakon od onoga ministarstva kojega očekuješ da će prvo biti u poštivanju zakona. Što se tiče ograničavanja slobode bez rješenja, ustavnog prava na žalbu, to očito nije bitno. Ni danas nije riješeno da Beroš i Markotić postanu članovi stožera, 20. veljače je doneseno rješenje, takvu dopunu nemamo, a toliko je jednostavna pa bar ne dovodimo u situaciju te ljude da zapravo budu kao pridruženi, slučajni već 50 dana. Ono što je istina, a to je SDP je dao mjere kako za vraćanje zdravstvenog sustava u normalu, tako i gospodarstva. Nadamo se da će te stvari bit ipak saslušane sa ozbiljnošću iz razloga što i ono što smo do sada govorili i o propusnicama jednako tako i o nekim drugim mjerama, a to je da ćemo biti jedinstveni i složni oko svih onih dobrih mjera, ali nikako da ćemo šutit oko promašenih, a posebno nelegalnih mjera. Iz tog razloga nije pitanje podržavanje ovog zakona to je sasvim izvjesno da zakon može biti, prolazi, nije uopće problem. Međutim govorim o tome, a to je da se na ovaj način, vjerojatno imate zalihu i još nekih produženja i slično, u ovome saboru koji radi bez obzira na to šta nije izvanredno stanje, bez obzira šta nije rat, bez obzira šta nije proglašena katastrofa, mi danas smo u situaciji da redovito moramo zapravo dobijat zakone koje neću reći da su bespotrebni, ali zaista nisu prioritetni. Ljudi nisu brojke, stožer bi trebao biti operativno tijelo, ne može zamijenit parlament ni u kom slučaju i prema tome trebalo bi ovdje na stol dolazit sa onim mjerama koje su i zakonima koje su upravo u cilju da se riješi situacija koju trenutno imamo. Ja ću još spomenut slijedeće, a to je po pitanju uniformi, petokolonaša, pisma, slanja, masovnih okupljanja dviju žena, razbijanje istoga, bolesnih majki koje pokušavaju doći do bolnice, a ne mogu dovest dijete, ja vam moram reći da u ovom trenutku životno su ugroženi građani kojima politička odluka stožera da se zamrzne redovni zdravstveni sustav ugrožava život. To je nešto što treba pod hitno riješiti jer te druge bolesti isto tako ne čekaju. Stoga ako se složimo da ljudi nisu brojke onda ćemo vjerojatno moći doći do toga da neće biti prekršena ustavna i ljudska prava koja su propisana u našem temeljnom dokumentu. Toliko s moje strane za sada. Hvala.
Zastupnik Glasnović je dignuo povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Pa to je 238. članak, ja mislim da je govoreno više manipulacija i poluistina nego da ga …/nerazumljivo/… prvo kad je u pitanju ovaj porezi, Hrvati su svake godine 16 milijardi kuna dolazi ovde izvan domovine i vi ste im lupili duplo oporezivanje oni koji su se vratili, a niste se bunili kad ste plaćali 10-tke tisuća mirovina u Srbiji, protiv toga se niste bunili. A koji su oni doprinos dali ovoj državi? To su, ima puno više stvari šta bi ja rekao ovdje, nemam vremena sada. Tražim stanku također.
Hvala lijepa. Ovaj, naravno da nije povrijeđen Poslovnik ovaj i ja vas molim ponovo da ne zlorabite instituciju povrede Poslovnika. Morat ću ponovo davat opomene, mislio sam da ste se smirili ali izgleda neke stvari ne funkcioniraju nikako. Ovaj, sad ću zamoliti u ime Kluba zastupnika HSU-a, SNAGE, nezavisnih zastupnika i Nove politike, poštovanog zastupnika Vlahu Orepića da nastupi. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, gospodine državni tajniče evo odmah na početku želim iskoristiti priliku i u ime osobno i u ime kluba odati počast nedužnim žrtvama Nezavisne države Hrvatske kao najveće sramote hrvatskog naroda u povijesti i u tom duhu pozdravljam zajedništvo državnog vrha, koji je otišao odati počast odnosno komemorirati nedužnu žrtvu. Što se tiče ovih konkretnih prijedloga ako ih gledamo izolirano možemo reći da nema tu ništa neprihvatljivo jer rješava nekakav problem s kojim smo se susreli zbog nečega što smo nazvali samo epidemijom. I to je izglasao čovjek odnosno Stožer civilne zaštite koji nije imao to napraviti, ali evo situacija nalaže. Šta hoću reći? Da ovo je jedan u nizu zakonskih prijedloga koji sve nas ovdje skupa, sve nas skupa ovdje i građane RH treba zabrinuti. Zašto? Toliko smo postali tolerantni na jednu neparlamentarnu proceduru, na jedno neparlamentarno ponašanje u ovoj državi Hrvatskoj da je to zabrinjavajuće. Svi, skoro svi zakoni se donose preglasavanjem i žurnom procedurom. Formalno se odnosno neformalno se zaziva zajedništvo nekakvo, a svaka ova prilika, jedinstvena prilika da se ostvari jedan društveni konsenzus, jedan politički konsenzus ukupnog političkog bića RH i koji je pazite, jedina zakonska mogućnost da se bavimo ovom krizom, je konsenzus i zajedništvo koje je objedinjeno u zakonu i koje je totalno ignorirano u ovoj situaciji, a to je Zakon o sustavu domovinske sigurnosti. Zašto? Samo zato da ne bi proglasili da smo u krizi. Mi smo u krizi po svim pokazateljima i to treba, međuresorno tijelo treba ovaj proglasiti jer ono je jedino ovlašteno po Zakonu o sustavu domovinske sigurnosti da predloži Vladi da se donese zakon, da se izglasa kriza, predloži tijela koja će upravljati krizom i predloži mjere koje će biti odgovor na tu krizu. U tom duhu ovaj, ovi prijedlozi vaši koji su pojedinačno gledano prihvatljivi jer rješavaju nekakav praktičan životni problem su totalno neprihvatljivi jer su dio jedne zabrinjavajuće nedemokratske prakse u RH koji, koji, koja na neki način je mutirala u jednu, jedno patološko stanje. Patološko stanje gledano u odnosu na ono što mi trebamo ovdje imati odnosno trebamo bit ogledalo demokratskog društva. Problem koji također nitko nije obuhvatio u ovom konkretnom pitanju kad govorimo o strancima. Imamo jednu kategoriju ljudi koja izgleda ovako. Znači, nakon Domovinskog rata 134 000 dokumenata je dato ljudima koji su iselili iz RH i više ne žive u RH, koji imaju, da se narodski izrazim, papire RH. Od Domovinskog rata vamo, minimalno 250 000 dokumenata, hrvatskih dokumenata od prebivališta i državljanstva je dato ljudima koji nikad nisu živjeli u RH. I mi govorimo o sumi od 384 000 ljudi. Tih 384 000 formalnih stanovnika RH sad u ovom trenutku čini otprilike skoro 10% stanovništva RH koji mi kažemo ako pretpostavimo da nas ima 4 milijuna. No ni to nije problem. Nerješavanje fiktivnih prebivališta se odražava na ovu situaciju značajno. Mi imamo situaciju da od tih 384 000, to je sigurni, govorim o minimalnim brojevima, minimalno 100 000 što privremeno, što stalno radi u RH. Ajmo reć da ni to nije problem. Al imamo jedan problem s kojim se susrećemo svaki dan, a to je nekoliko tisuća ljudi koja na dnevnoj bazi prolaze granicu iz RH prema državi gdje žive, uglavnom se radi o Republici Srbiji i o Republici BiH. Na dnevnoj bazi ljudi odlaze spavati nakon posla u Srbiju ili u BiH i sutradan se vraćaju na posao u RH. A ovdje ne konzultirajući ovaj visoki dom, uskraćujemo kretanje našim građanima. Zašto? Samo zato jer smo u predizbornoj kampanji. Ja ne vidim drugog racionalnog objašnjenja. Jedino racionalno objašnjenje zašto se ne želi postići politički i ukupni društveni konsenzus u RH po ovom pitanju je isključivo predizborna kampanja odnosno u političke svrhe na taj način. I to me zabrinjava, i to me začuđuje i to jednostavno je nedopustivo. Protiv toga se moramo boriti ma doslovno svim sredstvima. To je nedopustivo. Zaključit ću sa jednostavnom stvari. Imajući u vidu probleme, praktične životne probleme koje ovaj prijedlog izmjena i dopuna rješava naš klub će to podržat, al ćemo na sve moguće načine pokušat ukazati i tražiti da napokon djelovanje Vlade se uskladi sa Ustavom RH sa postojećim zakonom RH. Ovako jednostavno ne možete radit. To nitko nema pravo, a konstantno se radi, što je dokaz prošli tjedan usvojeni zakon. Pazite, ja mislim da to, to je jedino iskustvo u povijesti svih demokracija, da donesemo zakon, izmjene i dopune zakona koji pokrivaju mjesec i po dana nezakonitosti rada Vlade. Strašno. Poštovani građani i građanke, kolegice i kolege, ne smijemo dopustiti narušavanje demokracije, parlamentarne prakse u ovom visokom domu i u našem društvu uopće zbog ovog nazovimo nužnog rješavanja krize s kojom smo se susreli, situacije s kojom smo se susreli jer to nije istina. Istina je da Vlada ukoliko nastavi na ovaj način vodit ovaj posao, ona se isključivo bavi predizbornom kampanjom, a ne rješavanjem životnog, a ne rješavanjem životnog problema kojeg vidimo i jasno prepoznajemo u ovoj pandemiji. Hvala lijepo.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj HNS-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Tomislav Saucha, izvolite.
Hvala lijepa poštovani g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovani g. državni tajniče. Ova dva zakona danas koji su pred nama su u stvari onaj logični nastavak na onaj set zakona koji smo donijeli prije 2-3 tjedna kada smo zasjedali u staroj zgradi INA-e i u stvari ide za time da se smanji socijalni kontakt korisnika, starijih korisnika, građana koji bi u ovom trenutku trebali, znači promijeniti određene dokumente ili bi trebali ovaj dobit neke određene potvrde u sklopu usluga koje pružaju, pružaju MUP u svojim, svojim ispostavama. I, dakle ova dva zakona, prijedlog zakona o dopuni Zakona o strancima i prijedlog Zakona o, znači državljanima država članica Europskog gospodarskog prostora i članovima njihovih obitelji uporedo ide za time da se jednostavno te potvrde koje su oni dobili o boravku ovdje u RH i svi oni dokumenti koji se na to vežu ostanu važiti za vrijeme trajanja ove pandemije pa do 30 dana nakon prestanka pandemije. Ja bi se ovdje htio osvrnuti ustvari, želim samo reći naravno da su ova dva zakona zdravorazumska, da su ona u uredu, da su korektna i da će ih naravno Klub HNS-a podržati, baš kao što smo podržali i ove zakone vezane za produženje važenja osobnih isprava, dakle osobne iskaznice, putovnice, vozačke dozvole. No međutim htio bi se osvrnuti, ono što je rekla gđa. prof. Pusić i mislim da je tu u potpunosti u pravu, da bi moglo doći vrlo lako do jednog zagušenja sustava nakon što dođe do prestanka, službenog prestanka okončanja ove pandemije a gdje ćemo se onda vratiti u ono stanje u kojem smo bili prethodno, dakle da se za svaku potvrdu ili svaki dokument ide osobno fizički u policijsku upravu, što smatram da nije dobro, u ovom konkretnom slučaju, sigurno će morati doći do jednog zagušenja i ljudi će vjerovatno čekati na ostvarivanje svojih prava tj. na dizanje dokumenata, na prijave raznorazne i dokumenta puno više od tih 30 dana tako da ne znam kako će se onda to tada u tom trenutku regulirati. Ova, kao što smo već puno puta čuli, ova epidemija i kad jednog dana prestane, tj. kada službeno prestaje epidemija, opasnost od samog virusa sigurno neće zauvijek nestati barem ne dok god se ne pronađe cjepivo a meni e diže kosa na glavi od pomisli da nakon što formalno prestane epidemija, nakon što će svi ti ljudi koji su sada bili u poziciji da ne mogu ostvariti svoja prava tj. ne mogu podić osobnu, putovnicu, vozačku, ne znam, odjavit prebivalište, boravište itd., sad odjedanput nahrupiti u te policijske uprave, doći će opet do nesnosnih gužvi, doći će nužno do bližeg kontakta, dakle upravo suprotno ono što nam sve vrijeme govore da kako će nam se život promijenit, kako više nikad nećemo u poziciji i da kada prestane ta epidemija, da opet budemo u tom jednom bliskom socijalnom kontaktu. Mislim da je ovo jedan trenutak kada bi stvarno trebali kao država učinit sve da se onaj koncept prethodni, dakle dolaska fizički osobno, dolaska u urede MUP-a, da se smanje što god više moguće, da se smanji, dakle da se omogući da za sve one dokumente za koje stvarno nije apsolutno nužan osobni kontakt, dakle dolazak građanina, da se omogući vađenje takvih dokumenata putem sustava E-građanin. Naravno, u situacijama gdje je potrebno dati otisak prsta, to se nažalost ne može nikako zamijeniti no međutim, jednom kada se ti neki osobni podaci daju kao što je otisak prsta, mislim otisak prsta se ne mijenja sa godinama, nakon što se da recentna fotografija, ona isto traje nekoliko određenih broj godina, dakle da se onda omogući da građanin iz sigurnosti svojega doma u vrijeme kada njemu odgovara, da ispuni potrebne formulare, da plati određene takse koje treba platiti, ne mora to uvijek biti preko čuvenih i legendarnih biljega nego se to može vjerojatno platiti i napraviti putem općih uplatnica, znači Internet bankarstvom, drugim riječima da se sve ovo napravi od kuće i da onda na kućnu adresu u određenom roku, čovjeku stigne preporučenom poštom određeni dokument. Ja ne vidim zašto bi mi ustvari ovim zakonima predviđamo povratak na ono prethodno stanje umjesto da kažemo da se na kraju krajeva, da se na neki način i stimulira građane da u ovom periodu kada neki su i u izolaciji i imaju viška vremena, da možda savladaju korištenje tim sustavom E-građanin i da si u ovom periodu sada naprave ono što bi eventualno trebalo čekati kad jednog dana epidemija prođe. Ja osobno recimo, pokuša sam neki dan se koristiti se sa sustavom E-građani i moram priznati da je to dosta neslavno prošlo, nije to tako jako jednostavno kako sam se nadao da je, ali opet, mislim, ništa nije tako komplicirano da čovjek to ne bi mogao uz malo truda savladati. Dakle, možda s jedne strane nekakva sugestija Ministarstvu uprave koje je nadležno za sustav E-građani da uputstva za korištenje budu malo, kako da to kažem, laičkim jezikom pisana, kako bi to i user friendly, kako mi dobacuje kolega iz pozadine, da bude malo lakše i za nas koji nismo informatički toliko verzirani a s druge strane, kažem i preporuka MUP-a da se što je više moguće omogući korištenje tog sustava i da se zaobiđe taj neposredni kontakt sa šalterom. Mislim, evo rekao mi je državni tajnik da su uredi u Petrinjskoj devastirani u potresu, prebacili su se na u Heinzelovu, to je nešto veća zgrada, međutim tko god je bio ili u Heinzelovoj ili još gore, u Petrinjskoj, zna o kakvom se radi prostoru. Tamo, to je mislim, bila jedna epidemiološka bomba bez obzira da li vlada korona virus ili bilokakva druga, ne znam, bilokakav drugi virus u tome trenutku, ne. Mislim, i onaj sustav uzimanja ceduljica, pa vi ste sad taj i taj na redu, apsolutno ne funkcionira, ljudi znaju doslovce po 5, 6 uzeti tih biljeta, bace ih na pod, odu, više tu niko ne zna kad je tko na redu, uglavnom, i dalje si osuđen na to da tamo sjedneš ili stojiš i čekaš u nedogled, ne. Znači gubljenje vremena ljudi koji bi trebali za to vrijeme raditi i naravno, dovođenje u ugrozu i službenika i građana i svih ostalih. Mislim da bi bilo dobro možda za reć jednu informaciju koju ne znam da li je državni tajnik rekao, ali evo ja ću iskoristit tu priliku pošto sam se s njime bio nešto oko toga konzultirao jer me to osobno bilo zanimalo, dakle da postoji mogućnost u ovom trenutku prijave/odjave znači produžetka boravišta i prijave/odjave prebivališta u osobito opravdanim situacija tj. okolnostima. Dakle, svi mogu na stranicama MUP-a, dosta je lijepo to istaknuto i vidljivo, barem u ovom trenutku, popis izuzetaka od opće obustave obavljanja poslova prijave/odjave prebivalište i boravišta, da ih sada tu ne nabrajam, one su navedene na stranicama, dakle ako ulazite u tu kategoriju možete se putem maila ili telefonski dogovoriti si termin i tu situaciju suriješiti, dakle ne morate nužno ovaj čekati da prođe pandemija i onda ući u taj jedan kaos. Mislim kaos, tu jednu gužvu koja će nakon toga nastati. Dakle, uz ove nekakve ne znam opservacije mogu reći da Klub HNS-a svakako podržati ovaj zakon. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi će govoriti poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Tajniče, poštovani građani, predstavniče Vlade, zakone koje donosimo u trenutku kada su do jučer bile zatvorene općine, nisi mogao iz općine u općinu bilo je veliko opterećenje na hrvatske policajce, volio bi da ste im dali dodatak na korona virus je li primjera samo u Cetinskoj krajini imamo 6 općina i lokalnih samouprava, svagdje su bile blokade tako da ste iscrpili ljude. Vidimo nelogičan ustroj u isto vrijeme po pitanju županija, a u isto vrijeme može se ići ovaj, ovde govorimo o Zakonu o strancima koji također, slažem se da bi se moglo donijeti nekom odlukom produženje, ne raspravljati, imamo puno bitnijih stvari, vidimo …/nerazumljivo/… RH u znači samom ustrojbenim jedinicama, da imamo županije koje su problem zbog institucije u vlasništvu, tj. zbog ustanova u vlasništvu županije. U mojoj županiji imamo ogromne probleme po pitanju korona virusa. Jednostavno morali bi puno ozbiljnije razgovarati o ustroju RH i odmah bi trebao ovdje zakon biti, lakše bi bilo i policiji raditi ovaj po pitanju ustroja jer jednostavno županije su besmislene i triba ih odmah ukinuti, dok u isto vrijeme mi ovdje govorimo o Zakonu o stancima, o produljenju njihovoga boravišta ili radnih dozvola onoga što im je potrebno u RH. Dok u isto vrijeme naši građani koji su uplaćivali 6,5% BDP-a u proračun RH, negdje oko 20 milijardi kuna oni koje su iselile vlade RH su ovaj ti koji uplaćuju toliki novac su trenutno ovaj vani u drugim državama, oni su stranici u drugim državama. Dok šalju novac vamo i nitko ih ne spominje, način njihovog povratka, kako im je u tim državama, jel im produljena dozvola, nije im produljena dozvola i kako se odnosi prema njima jel ti građani dobro, uz turizam najviše uplate su znači od doznaka od onih koje ste vi svojim politikama potrali. I kad govorimo o ovome Zakonu o strancima postavljao sam jedno ključno pitanje. Što je sa migrantima ilegalno? Ulazaka ima. Koliki je taj broj i da li ste ih kontrolirali od korona virusa, dok u isto vrijeme vidimo da stožer je blokirao sve općine, sve gradove svojom odlukom. Ima li ili nema? I da li ste ih prekontrolirali tj. da li su rađeni testovi na korona virus? To su stvari o kojima mi moramo pričat. Međutim, u ovome saboru u ovoj raspravi se, evo vratili su se ustaše i partizani vidim, danas je bilo razgovora o tome premda je van teme, što znači da se vraćamo svakodnevno ustaljenoj politici, ali ja bi volio da mi ovdje razgovaramo o problemima koji tiše naše građane. To je proglašenje za naše ribare, isključivi gospodarski pojas. Da proglasim zabranu prodaje poljoprivrednog zemljišta stranim pravnim i fizičkim osobama, da podijelimo zemlju našemu seljaku i da vratimo selo 800.000 hektara poljoprivrednoga zemljišta, Ministarstvo poljoprivrede ništa ne radi, da napokon ono što predlažemo se stave moratorij godinu dana na kamate i kredite da ova Vlada više ne bude, uvaženi predstavniče Vlade borac za prava bankara nego da se bori za prava hrvatskog naroda, hrvatskih ljudi i njegovih problema. To bi bile te teme o kojima bi morali ovdje sada i odmah raspravljati. A ne ovdje je bilo svega, mene su opomenuli što sam spomenuo poljoprivredu. Naravno da sam spomenuo poljoprivredu kad nema tko obrađivati poljoprivredno zemljište. I to je pitanje stranaca jer će stranci to kupiti, a naša će djeca kopati na našoj didovini za strane interese. I naravno da napokon da uništimo taj uvozni lobij. Da uništimo taj i korona lobij, on je nastavio, bio je prije uvozni lobij, sad je korona lobij jer vidimo da imamo grčkih jagoda na policama, imamo svih proizvoda, a nemamo baš dovoljno hrvatskih. Očekujem da ćemo se boriti napokon za hrvatski narod i donositi odluke u interesu hrvatskoga naroda i hrvatskog opstanka, Hrvata da opstanu na ovim područjima. Hvala lijepo.
Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Marka Sladoljeva.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Bulj govorili ste o ovom Zakonu o strancima, da i Zakon o strancima se treba dakle donijeti dakle i to je potrebno. Meni se čini da nekad se naša Vlada, većinom slučajeva ponaša kao da su naši državljani stranci, a evo jedan od primjera je uredno odbijanje elektronskog glasovanja dakle za ljude izvan domovine, za njih su oni stranci, a ne naši državljani i to upravo oni ljudi koji su iselili zbog takvih politika. A iselili su ih 1000 i 1000 i sad dobivamo poruke da oni ni nisu zapravo naši državljani jer kako će oni glasati u zemljama dakle ovaj koji imaju dakle zaštitne mjere ako im se ne dopusti elektronsko i dopisno glasovanje.
Poštovani zastupnik Bulj, …/nerazumljivo/…
To su pitanja od onih koji uplaćuju u proračun, a politike hrvatske su ih potirale vanka, da čak kažu jednoglasno i HDZ i Arsen Bauk SDP-a ne elektronsko glasanje jer će dijaspora dobiti mogućnost da glasa. Ali dijaspora ima pravo na 3 zastupnika koliko ih glasalo da glasalo. Međutim, ima ljudi koji su iselili, prazna je Slavonija, moja Zagora, Gorski Kotar, Lika, koji su iselili posljednjih godina zbog politika koje se provode u RH na štetu hrvatskoga čovika. I zašto mu ne omogućit elektronsko glasanje? I nikako mi nije jasno kako su tu HDZ i SDP jedinstveni. Al ova Vlada Andreja Plenkovića je prepoznatljiva po tome da je zgazila referendum i pljunila 400 000 ljudi u lice ne dozvoljavajući referendum, to je bila inicijativa „Narod odlučuje“ referendum o ovome pitanju gdje bi se riješilo i elektronsko glasanje, a i MOST je dao taj prijedlog, zaključak, a [[Upadica: Fala lijepa]] imamo i zakonsku inicijativu. Hvala lijepo.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Ivana Pernara.
Uvaženi zastupniče Bulj, htio bi reći da u isto vrijeme dok se naše građane maltretira karantenom, dok hrvatska policija zaustavlja građane po cijeloj državi bez razumnog razloga, u isto to vrijeme mnoštvo ilegalnih migranata ilegalno prelazi našu granicu, al to očito nikoga nije briga zato jer naša Vlada služi jednoj globalističkoj agendi, agendi čiji je cilj zamijeniti strukture europskog stanovništva i ekonomski uništiti srednji sloj. Čude me ljudi koji ju podržavaju na izborima, ne mogu ih razumjet, ne mogu ih shvatit i nadam se samo da će moj vlastiti narod otvorit oči i da kad budu izbori neće glasati za one koji ih drže u karanteni i izolaciji nego za one koji ih žele osloboditi i koji žele policiju odnosno represivni aparat pomjerit na čuvanje naših granica. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
A primarno pitanje u ovome trenutku je baš to. I mi to cijelo jutro postavljamo. Evo, ja sam 10 puta postavio pitanje. Ima li ilegalnih migranata i da li su testirani od koronavirusa ako je imamo mjere i, znači oduzimanje određenih sloboda hrvatskim državljanima i hrvatskim građanima. I još nismo dobili taj odgovor jer Vlada Andreja Plenkovića je prva, naše susjedne zemlje nisu, poletila prihvatiti marekeški spor, marekeški kompakt kao spas, spasit će ih marekeški sporazum. Ja pitam vas predstavniče Vlade, predstavniče MUP-a, državni tajniče, da li ima ilegalnih ulazaka migranata i kolko ste ih testirali od koronavirusa? Pa imate li taj podatak, a ulaze svakodnevno? U Bosni ih je ovdje, uz granicu RH, puno i niko o tome ne govori. Zašto? Zato šta vas nije briga, bitnije je kontrolirati hrvatske građane i uvoditi praćenje mobitela.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Ranka Ostojića.
Štovani kolega Bulj, danas nije bila vraćanje na raspravu partizani i ustaše, bila je malo drugačija, a to je bilo vezano za istinu i hrvatstvo. A ja ću citirat kolegu Vučetića, nema ga danas tu, ali u petak će sigurno o tome govorit, uzimam si pravo da njegov status kažem. „Hrvatstvo se ostvarilo u antifašističkom pokretu, a ne u fašističkom nasrtaju. Hrvatstvo je bilo zarobljeno i utamničeno u Jasenovcu.“ Prema tome, nemojte neke stvari ovaj zaboravljat, pitanje istine, a o elektronskom glasovanju imate listu zastupničkih pitanja, pa pogledajte odgovor Vlade RH na moje pitanje o elektronskom glasanju prije europskih izbora. Hvala.
Poštovani zastupnik Bulj.
Kolega Ostojiću, postoji, znači Deklaracija EU da sve totalitarne režime treba osuditi i poklonit se svim žrtvama i komunističkim i fašističkim i nacističkim. I ne da Bog da se više ikad ponovi rečenica koju je rekao vaš kolega Nenad Stazić da na Bleiburgu do '45.g. pobjednik nije završio svoj posao, da je trebalo poubijati sve što je trebalo poubijati. Ja to ni u snu ne mogu kazati. Od takvih se stvari trebamo ograđivati, a ne dijelit se na žrtvama. A ne kao što danas iz Jasenovca šalje se poruka da HOS-ove ploče treba maknuti i baciti u smeće od ljudi kao što je Crvenkapa, od ljudi od Vukovara koji su se borili zajedno sa nama u Domovinskome ratu, osuđivati te ljude i na taj način radit podjele. Ne, poklonimo se svim žrtvama, ali ogradimo se od riječi koje su, pozivaju na klanja, koja pozivanju na ubijanja i na zločine kao što je rekao vaš kolega Stazić.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Ivice Mišića, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bulj, malo ste govorili o kretanjima građana RH. Korona u svijetu je napravila, svi znamo šta. Naša Vlada se je ograničila i napravila jedan red u onom dijelu kretanja. Ja vas pitam ko je najviše oštećen ovdje? Najviše je oštećen obrtnik i, i poduzetnik. Svi koji su na proračunu oni su daleko najbolje prošli. Prema tome, ova Vlada je napravila sve i izdvojila iz proračuna, druga u Europi, samo je Malta više izdvojila iz proračuna, po BDP-u je druga RH izdvojila koja je dala poduzetnicima i to moramo pohvalit, a ne kritizirat. I pogledajmo koliko mi imamo bolesnih u RH u odnosu na sve susjedne zemlje. Prema tome, o ovom treba pozitivno govoriti i reći da je ova Vlada napravila jednu pravu stvar koju nije, ne daj Bože da je neki bio aljkav, pa je reko bitan nam je novac, ajmo otvorit granice i da privreda radi. Danas bi imali pune bolnice i tisuće bolesnih ljudi u bolnicama i [[Upadica: Hvala]] zatrpani kao u Italiji i Španjolskoj. Hvala.
Poštovani zastupnik Bulj.
Uvaženi kolega, mi smo kao oporba i kao Klub MOST-a prihvatili sve prijedloge Vlade i kad smo davali u prvome setu mjera davali smo amandmane koji su prihvaćene, Vlada je tek, mi kao klub, prihvatila u drugome setu i mi smo sve mjere prihvatili koje smatramo da treba prihvatit. Međutim, slažem se s vama da je oštećen i poduzetnik i obrtnik, ali nisu bankarima kojima Vlada, koju vi hvalite, ne smi ništa. Zato mi saborski zastupnici to moramo izglasati jel banke imaju ekstra dobit. Obrtnici i ugostitelji su oštećeni, a sada ih oštećuje baš od ove Vlade inspektorat imenovan od ove Vlade, Andrija Mikulić koji ljudima zatvara zbog toga šta su stol imali ispred, gdje su ostavljali hranu, a ne zatvara Mc Donalds, njima se pogoduje i stranim bankarima. E, tu je problem šta se uništaje uvijek domaće, a vi ste svjedoci, dolazite iz Slavonije, što je hrvatskom obrtniku i poljoprivredniku i seljaku napravljeno.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Anđelka Stričaka. Izvolite.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege iako je mnogima to teško priznati, a brojke na svu sreću ne lažu, Hrvatska je jedna od najuspješnijih zemalja u borbi protiv epidemije korona virusa i po stopi zaraženih i po stopi smrtnosti. O tome nam govore slijedeći podaci. Belgija ima na 492 umrlih na milion stanovnika, Španjolska 437, Italija 390, Francuska 303, Velika Britanija 238, Nizozemska 216, Švicarska 162, Švedska 153, Danska 61, Njemačka 54, Austrija 50, Slovenija 35, Norveška 30, Mađarska 19, Češka 17, Hrvatska 11, Poljska 9, Slovačka 2. Iz navedenog možemo zaključiti da aktualna Vlada premijera Plenkovića i Nacionalni krizni stožer pravovremeno donose potrebne odluke, sve službe i institucije dobro odrađuju svoj posao, a isto tako da se građani drže tih preporuka i naputaka. Kako bi se i dalje uspješno borili protiv epidemije korona virusa bitno je i nadalje smanjiti socijalne kontakte. Upravo iz tih razloga tj. da što manje građana dolazi na šaltere policijskih postaja, Vlada je nedavno u hitnu saborsku proceduru uputila dopune 4-riju zakona kojima je produžen rok važenja za osobne iskaznice, putovnice, vozačke dozvole, oružne listove, najmanje 30 dana od dana prestanka epidemije. Danas raspravljamo o sličnoj temi tj. produljenju važenja potvrda o prijavi privremenog boravka i boravišnih iskaznica za državljane država članice europskog gospodarskog prostora i članova njihovih obitelji te dozvola boravka za državljane trećih zemalja. Svi ti izdani dokumentni važiti će im 30 dana od dana prestanka epidemije odnosno sve propisane radnje koje su dužni poduzeti u upravnom postupku mogu obaviti u tom roku. Svima njima ovim dopunama omogućilo bi se da za vrijeme trajanja epidemije nesmetano borave u RH. Kad već raspravljamo o borbi protiv korona virusa, a potom u posljedicama na županijskim i lokalnim razinama bilo je recimo manjih nesnalaženja o čemu nam govore pojedini novinski članci. Tako citiram „Županijski stožer opomenuo varaždinske liječnike jer se ne drže uputa, ovo je njihov odgovor“ kraj citata. A radi se o medijskom dopisivanju liječnika obiteljske medicine i županijskog stožera Varaždinske županije kojeg vodi ni manje ni više nego zamjenik župana zadužen za zdravstvo, a samim tim je i nadređeni domu zdravlja kojem ti liječnici pripadaju. Ne znam gdje još to zamjenik župana ujedno i šef županijskog stožera tijekom ove krize s liječnicima komunicira putem medija. Zatim, citira „Racionalan i oprezan potez ravnatelja Opće bolnice Varaždin ili stvarna nestašica zaštitnih maski“ kraj citata. Iz tog članka saznajemo da je najveća briga ravnatelja Opće bolnice u Varaždinu raspodjela zaštitnih maski. Potom niz članaka o nekom novom ustroju, novim područjima, novim koordinacijama i ustroju civilne zaštite i sl., a u najnovije vrijeme o mjerama za spas gospodarstva. Pa tako predsjednik Obrtničke komore Varaždinske županije izjavljuje, citiram „Najznačajniji dogovor postignut je s Varaždinskom županijom, postignuta je puna suglasnost i razumijevanje problema što je usklađeno i s namjerama i mogućnostima županije“ kraj citata. Ovdje se radi o osnivanju županijskog fonda solidarnosti za obrtnike. Tim fondom planira se prikupiti oko milijun i pol kuna kojim se planira pomoći obrtnicima u ovoj krizi. Naravno da je svaka pomoć dobrodošla, ali zar zaista ti stručnjaci smatraju varaždinsko gospodarstvo koje čini više od 6.600 obrta i tvrtki vrijednosti aktive oko 26 milijardi kuna spasiti s milion i pol kuna. Što je s nezaposlenima, što s OPG-ima? Nasuprot tome Vlada je za spašavanje radnih mjesta na području Varaždinske županije namijenila približno 200 miliona kuna, a što je očito za te stručnjake ništa. Bez obzira na sva ta regionalno lokalna promišljanja, aktualna Vlada premijera Plenkovića uživa nikad veću potporu, 94% građana smatra da Vlada u borbi s epidemijom korona virusom poduzima odgovarajuće mjere, 80% da se dobro nosi s posljedicama korona virusa, a preko 50% ih smatra da Hrvatska ide u dobrom smjeru. Stoga smatra da je poželjno poduprijeti ovaj zakon. Hvala.
Ja vas molim da se držimo teme. Do sada sve više počinjemo odlaziti, svašta je bilo i ustaša i partizana i ovoga i onoga, ajmo molim vas držimo se teme, dva su zakon o kojima treba raspravljati, a imamo slobodni govor, imali smo slobodni govori, imat ćemo ga sutra, možemo pričati o čemu god hoćemo. Imamo 2 replike na vaše izlaganje. Prva je poštovanog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Stričak vi ste doveli tu u pitanje želju i namjeru pomoći Varaždinske županije gospodina Čačića koji vjerojatno što se tiče iskustva i znanja oko ekonomije ima zajedno više znanja nego cjelokupni gospodarski dio Vlade na čelu sa Darkom Horvatom ovaj kad se svi skupa zbroje. Ali zanima me zbog čega niste tako kritični prema državnom HOK-u odnosno obrtničkom komori gdje gospodin Ranogajec statira na pressicama Andrije Mikulića. Znači čovjek stoji iza Andrije Mikulića za kojeg, vašeg stranačkog kolege iz Grada Zagreba, za kojeg 90% poduzetnika i obrtnika u RH vjerojatno misli da bi trebao podnijeti ostavku nakon ove svoje mjere u subotu kad je zatvorio jedan restoran zbog stola ispred njega. Znači zbog čega niste tako kritični prema ovima koje poduzetnici [[Upadica: Hvala lijepa.]] prepoznaju kao štetne, a navalili ste na Čačića koji je korektan.
Iako to naravno ni to nema nikakve veze, poštovani zastupnik Stričak.
Ako ste me dobro slušali, nikog nisam kritizirao, ja sa samo naveo cifre i točni iznos tih mjera i potpora od strane županije, od strane Vlade i svih koji su tu uključeni. Ja ne znam jesam to koga kritizirao, projekti ne lažu. Hvala vam.
Repliku ima poštovani zastupnik Ante Bačić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Stričak, dosta ste spominjali u svojoj raspravi upravo i mjere Vlade, a posebice i MUP-a kao osoba koja je evo i dugo bila u sustavu i obrane, ali i samog MUP-a zanima me eto osobno mišljenje, zašto mislite da smo u usporedbi, ovo što ste čitali, od svih zemalja mi toliko uspješni i toliko imamo bolje pokazatelje od drugih? Hvala.
Poštovani zastupnik Stričak.
Hvala kolega. Kao prvo, smatram da je Vlada na vrijeme donijela sve mjere, potom slušala se struka, a između ostalog, za divno čudo, građani se više-manje pridržavaju svih tih preporuka kriznog stožera. Prema tome, smatram da upravo u sinergiji sva tri ova dijela smo napravili jedan zaista dobar rezultat. Hvala lijepo.
Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Ante Bačića, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Pred nama je evo kao što smo čuli objedinjena rasprava o dva zakona vezano za dopune Zakona o strancima i dopune Zakona o državljanima država članica Europskog gospodarskog prostora i članovima njihovih obitelji. Znamo da ova dva zakona, posebice Zakon o strancima regulira upravo materiju vezano za ulazak stranaca u RH, njihove vize, ravnopravni status vezano za obrazovanje i studiranje stranaca u RH, istraživanje, normalno i odobrenje EU plave, plave karte visokokvalificiranih stranaca koji su manjak vezano za rad i istraživanje u RH i kako se regulira sami njihov status prilikom ulaska, ali i prilikom normalno i boravka u RH i njihovog rada i svega ostaloga. Sami državni tajnik nam je napomenuo nekoliko stvari u uvodu i dobro je da baratamo sa tim brojkama vezano za državljane trećih zemalja na koji će se ovaj zakon odnosit, njih je trenutno u RH koji imaju nekakav odobreni oblik boravka 66582, dok što se tiče državljana država članica Europskog gospodarskog prostora, njih je u RH trenutno 12477, normalno svako ima različiti vid boravka u RH zašto mu je odobren, bilo radi posla, obrazovanja, spajanja obitelji itd. Normalno da treba podržati ove izmjene obaju zakona jel i smanjuju administrativne probleme na koje ti ljudi upravo i nailaze i normalno da smanjimo taj socijalni kontakt i da smanjimo sve procedure koje bi dovele do ugrozu bilo hrvatskih službenika građana, bilo evo i stranih državljana koji se nalaze u RH i treba im produžiti ili dozvolu za boravak ili iskaznicu za boravak ili bilo koji drugi oblik administracije koja im treba na 30 dana nakon prolaska same pandemije. U samom uvodu u replici sam se osvrnuo na nekoliko segmenata koji su bitni za RH kada već spominjemo strance i državljane i trećih zemalja, ali i Europskog gospodarskog prostora, mislim da bi tu trebali staviti naglasak i vjerojatno će dosta stvari biti jasnije nakon sutrašnje sjednice Vlade na kojoj vjerujem, šta vidimo i sada, naznake da će biti radi ovih upravo i dobrih rezultata koje Vlada radi na suzbijanju pandemije, mislim da će doći do ublažavanja određenih mjera. Veliki naglasak, pošto je ovo kraj 4 mjeseca moramo staviti, najveći upit turističkih i agencija i turističkih djelatnika dole uz svi, uz sve koji imaju probleme, da ne spominjemo ugostiteljstvo, al mislim da upravo ovaj prvi val nautičkog turizma koji upravo i počinje da je sve regularno i da je normalna godina koji bi počeo upravo u ovo doba, otvorio naše marine i hotele, odvezao jahte i jedrilice i brodice. Mislim da strance koji imaju u vlasništvu određenu nekretninu ili plovilo u RH moramo napraviti određene mjere za njih jer definitivno to je jedan prvi val kod kojega bi se hrvatski turizam mogao itekako okoristiti i mislim da su ti ljudi spremni kako su imali namjeru određenu pokretninu ili nekretninu imati u vlasništvu RH, tako da vjerujem da imaju i tradiciju dolaska u RH, a i mi šaljemo tu jedan signal i sigurnosti i stabilnosti i mislim da definitivno ministarstvo treba pronaći način kako ubrzati dolazak upravo tih gostiju na našu, na našu obalu. Drugi segment koji ćemo se ubrzo morati dotaknut, to su upravo i sezonski radnici koji, koje svake sezone dolaze iz drugih zemalja u RH na rad. Normalno da ovaj zakon regulira i kvote koje godišnje ispunjavaju stranci da bi radili u RH i koje su naše potrebe. Vjerujem da u slijedećih mjesec dana ćemo morati se dotaknuti i te teme. I jedna pohvala evo i ministarstvu i Vladi kada se dotičemo upravo malo i stranaca, ali i vanjske politike, upravo to je na ovaj segment povratka i naših građana iz ostalih zemalja. Nadam se da imamo i načelo uzajamnosti između naših partnerskih zemalja, a evo i moramo naglasiti i pomorstvo što je itekako bitno za naše hrvatsko gospodarstvo i vjerujem da tu trebamo isto pomoć našim pomorcima kod odlaska dolaska u RH. Hvala.
Hvala. Slijedeće pojedinačne rasprave poštovanog zastupnika Ranka Ostojića, izvolite.
Štovani potpredsjedniče, štovani predstavniče Vlade, ovo je bolji izraz. Znači državni tajniče, vrijeme je zapravo u kojemu naglašavam iste stvari koje sam maloprije reko, u raspravi oko kluba. Mi razgovaramo o zakonima koji su, pa ja ću reć, apsolutno nisu prioritet ovog sabora u trenucima ako je ovo ozbiljna kriza. I to je ono što mene žalosti i još ću jedanput ponovit, a to je ako se ograničavaju slobode građanima bez prava na žalbu, ukoliko se događa situacija da se suspendira Zakon o prebivalištu i boravištu, ne znam čijom odlukom, ukoliko se narušava Ustav RH, to bi trebali bit oni zakoni koji bi trebali bit ovde na dnevnom redu. Ukoliko je policija onemogućena da provodi Zakon o kaznenom postupku, to treba promijeniti, to je situacija u kojoj će to biti nezakoniti dokazi i neće moći ništa napraviti s tim. Ja iz tog razloga vas molim da umjesto ovih zakona koji su definitivno bacanje prašine u oči da mi nešto u saboru kao sudjelujemo, odlučujemo, vratite prioritete i one bitne stvari na dnevni red. Također, želim reći da pitanje zaštite samoga građanina, prava na zdravstvo, i ovo vam ne govorim bez razloga po pitanju drugog stupnja žalbe i sl., jel onome kome je to uskraćeno, onaj tko nekome uskrati pravo na slobodu i pritvor osobno je odgovoran, pazite ovo govorim osobno, u Ustavu to piše. Nema pravo da se vadi na viši nalog, a to znači stožer je naredio, ne, osobno je odgovoran ukoliko na taj način postupa. Vi kad nekome onemogućite njegovo ustavno pravo, temeljno ljudsko pravo koje je ovde zapisano, a to je da se mora izdati rješenje, da se čovjek može žaliti, da se može obratiti sudu, stavite to pred nas, ako trebate mijenjat ili ako trebate ograničiti neke stvari. Dolazi vrijeme u kojemu možemo očekivat nove probleme, protupožarna sezona, pripreme tko zna jel idu ili ne idu. A nije sve u stožeru niti je sve u brojkama koje će biti izrečene na pressici. Nas može očekivat ovo ljeto nam se mogu dogoditi puno gori problemi i oćemo li onda reći dočekali smo nespremno to. Iz tog razloga vas ja pozivam kao ministarstvo da krenete u aktivnosti koje su nam zaista potrebne, ona zakonska rješenja brza i efikasna koja trebaju biti ovde pred nama. Također, ja moram reći da po pitanju prebivališta i boraviša, ponovit ću još jedanput, suspendirat zakon, onemogućit da se elektronski nešto šta se prije toga moglo elektronski raditi, napravi na način da to, ne znam tko je to donio odluku, prekine kao praksa iz razloga šta bi netko možda želio iskoristiti mogućnost izmjene prebivališta ili boravišta radi toga da bi otišao u svoju vikendicu. Gledajte ne smijemo se time voditi. Ako je tako pisano u zakonu onda na taj način treba to primjenjivati. Ne možete to pravo uskratiti. Ja ću samo još spomenit vezano za nešto čime brinemo za strance i za ljude koji su sa stalnim boravkom, ok, ali me interesira hoće li oni moći doći sad u ovoj situaciji iz eventualno svojih zemalja ovu sezonu ovde ako su imali taj papir. To je nešto što je vrlo interesantno. Da li će onaj koji mu je izdan i na ovaj način produžena iskaznica, ne nalazi se sad u Hrvatskoj moći doći u Hrvatsku bez obzira na to šta imamo zabranu ulaska? Hoće li ići 12 dana, 14 dana u samoizolaciju? Ja to nisam siguran da je uopće predviđeno kao rješenje, ali dobro, bumo videli. Po meni je, slijedeća stvar ja sam zainteresiran i nije problem sa ova 2 zakona, ali me interesira kako ćete omogućiti rad policijskim službenicima i svima ostalima da rade temeljem zakona da im se ne dogodi da sutra budu osobno odgovorni radi određenih aktivnosti koje u ovom trenutku provode i koje sa lakoćom puštamo. Moja poruka je, nije pitanje drži se zakona, nego to drži se zakona prvi primjerom mora pokazati MUP, Ministarstvo unutarnjih poslova, njegovi pripadnici, policijski službenici. Kad se toga odreknemo onda više nemamo pravo na državu. Onda više nemamo situaciju da li je netko imao dobru namjeru ne trenirat strogoću i ponašat se na taj način. To je bit priče. Prvi kao primjer.
Hvala. Imamo replike. Prva je poštovanog zastupnika Saše Đujića, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Ostojić, dakle vi ste sada ovdje govorili o ograničenjima određenih prava koja se dešavaju uzastopno od proglašenja ove epidemije i mi u SDP-u se cijelo vrijeme zalažemo i smatramo da bi sva ograničenja u biti trebao donositi ovaj visoki dom odnosno Hrvatski sabor 2/3 većinom. Međutim, mi ovdje imamo sami ste rekli, jedan niz zakona koji u biti popravljaju dosadašnje, dosadašnje pa mogu reći i propuste u postupcima ove Vlade i u biti retroaktivno popravljamo neke stvari. Ono što je u ovom zakonu koji praktički samo produžuje rok produženja boravka strancima, u biti tu nema, nema ono istinskih promjena i odluka koje bi trebale biti, kako bi trebale biti. I znate što me zanima, što bi htio da prokomentiramo možda, prije 2 dana je stožer rekao da su oni političko tijelo i da donose političke odluke, a prije 10 dana kada smo mi tražili da se donose političke odluke su rekli da su stručno tijelo. E sad tko je tu lud?
Poštovani zastupnik Ostojić, izvolite.
Naime, ne znamo mi ni tko je uopće u stožeru radi toga što je toliko teško izdati rješenje odnosno donijeti odluku na Vladi da vodeći ljudi tog stožera ili se lažno predstavljaju ili netko nema namjeru ih zapravo držati tamo. Vaše pitanje je prije svega, u meni treba potaknuti one koji bi htjeli uskratiti pravo na rješenje. U ovom trenutku u Hrvatskoj se nalazi između 15 i 20 tisuća ljudi u samoizolaciji ili u ograničenim dijelovima slobode kretanja. Prema tome, ako je to netko napravio i naredio nekome da mora biti, ako mu policija kuca na vrata za to mora biti izdano rješenje o samoizolaciji ili rješenje o karanteni bez obzira na to o kojem se zakonu radilo. Ministar je zadnji puta potvrdio da je bila gužva pa da nisu to mogli izdavati. Gospodin Andrija, ne ovaj virtualni, nego Andrija Mikulić glavni inspektor koji pečati restorane, taj i njegovi inspektori bi trebali biti ti koji izdaju to rješenje. Ako se uskraćuje ustavno pravo na žalbu to je opasno.
Hvala. Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Žagara, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Ostojić u pravu ste da je zakonodavno tijelo sabor stavljen na marginu vezano za mnoge odluke koje su donesene, tako je i kolega Đujić s pravom rekao da je, ali to je premijer rekao neki dan da politika donosi odluke kojima stožer daje legitimitet samo kao stručno tijelo. Dakle, s pravom postavljate pitanje, što sa svim ljudima koji mogu na temelju ovih zakonskih izmjena doći u RH raditi a u isto vrijeme naši građani koji su otišli u druge zemlje raditi, ne mogu se vratiti jer i oni moraju biti u karanteni 14 dana a to znači da se ne mogu vratiti opet u razumnom roku natrag na posao u te strane zemlje. I to su stvari na koje trebamo dobiti danas odgovor. Ne može se ni stožer ni Vlada ponašati samo da reagira naknadno na događaje nego mora nešto planirati unaprijed iako slažem se da je situacija nepredvidiva međutim ovdje se radi o obiteljima, radi se o ljudskim sudbinama i zato bi trebali donest kvalitetna rješenja.
Poštovani zastupnik Ostojić.
Poštovani kolega Žagar, koliko će to brzo biti i da ćemo danas dobiti odgovore, nažalost, ja sam uvjeren da nećemo. Naime, radi se o tome da smo na pitanje trebali nosit masku, 20. 4. napokon od g. Capaka saznali da maska je potrebna. 20 travnja. Znači, najmanje mjesec dana nakon što sta smo u situaciji postavljali pitanje ili ne treba, takav odgovor dobio. Sve ostalo ste sami rekli, ja se samo zalažem da političko tijelo je Sabor, političko tijelo je Vlada a stožer je operativno tijelo koje bi trebalo provodit odluke onih zakona koje smo mi donijeli ovdje u Saboru, i jedni i drugi. Hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala g. potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Ja se pridružujem ovim ocjenama koje je kolega Ostojić dao da bi trebali ovdje raspravljati o vrlo važnim stvarima koje su na našem dnevnom redu i rješavati probleme građana koji su se nagomilali u zadnjih mjesec dana otkad je kriza i nešto više umjesto da se stvara dojam da se nešto evo kao u Saboru radi, a čitav niz važnih tema je na dnevnom redu i pred vratima. Jedna od tih tema je sigurno i Zakon o potresu, znači kad govorimo o policiji, o sigurnosti u gradu Zagrebu, danas dolazeći u Hrvatski sabor sam prolazio pored jedne zgrade gdje je otpadala žbuka i nažalost, Zagreb djeluje još uvijek ne kao da je potres bio prije 30 dana nego prije 30 minuta i inzistiram na toj raspravi, podnio sam i zahtjev iz zaključka Hrvatskom saboru, on je već 10, 15 dana u Hrvatskom saboru, nažalost predsjedavajući ga ne stavljaju na dnevni red i ja sam prisiljen upozoravati na to na ovim sjednicama jer hrvatski građani pogotovo Zagrepčanke i Zagrepčani zaslužuju da se stane iza njih a ne da se kao što to sada HDZ, štiti gradonačelnika Bandića, pokriva njegov nerad i čitav kaos koji je zavladao u gradu Zagrebu i to ljudi moraju znati i nadam se da će se to promijeniti, meni nije u interesu ovdje govoriti van teme, meni nije u interesu ovdje govoriti o tome da se ne pomogne nego mi je u interesu i govorim da se pomogne Zagrepčanima i Zagrepčankama jer gradska uprava je dezorganizirana, predsjednik Gradske skupštine Drago Prgomet ne želi sazvati sjednicu Gradske skupštine koju je oporba zahtijevala, a mi ovdje pričamo o Zakonima o strancima, o gospodarskom djelu EU-a odnosno području na kojem ti stranci obitavaju, znači to nisu teme koje naše sugrađane opterećuju. I ja ovdje još jednom apeliram na vodstvo Hrvatskog sabora da se pokrene i da napravi nešto što će pomoć hrvatskim građanima, znači sa te strane imamo dovoljno tema koje bi trebali rješavati u ovoj sabornici. Sa druge strane, ovdje koristim priliku i upozorit ću predstavnika Vlade na jednu konfuziju koju su izazvali sa odlukama koje su spriječile naše sugrađane da idu od općine do općine gdje jednostavno posljednjih mjesec dana ljudi jednostavno nisu mogli ni funkcionirati niti kontrolirati svoju imovinu niti na neki način imati neki normalni život jer mnoge općine nemaju najosnovniju infrastrukturu i tu je na svjetlo dana izašla situacija gdje je naš teritorijalni ustroj totalno neprilagođen RH i potrebama građana odnosno broju stanovnika koji mi imamo. Znači, ja mislim da je ovo prilika da se konačno to revidira i da krenemo u jedan logičniji teritorijalni ustroj i da sa jedne strane pokušamo se vratiti umjesto 500 općina na 100 i nešto općina, da se pitamo uopće čemu županije služe, na koji način one funkcioniraju i da vidimo da najveću krizu koju smo u biti imali tijekom ove zdravstvene pandemije u cijeloj RH je situacija za koju je nažalost odgovorna županija Splitsko-dalmatinska i ravnatelj Doma za starije i nemoćne u Splitu, g. Škaričić, bivši zastupnik HDZ-a i gradonačelnik Omiša koji je tamo smješten samo da bi bio smješten negdje na neku funkciju i pokazuje se u biti županije služe isključivo za uhljebljivanje stranačkih podobnika i to nije dobro i nažalost imamo tamo kriznu situaciju, ljudi su umrli i umjesto da odgovorni odgovaraju da se već u ovom trenutku kaže ko je odgovaran za to šta se desilo u splitskom domu za starije i nemoćne, mi ovdje pričamo o strancima. To hrvatske građane, vjerujte mi, ne zanima, ali odgovornost Škaričića, župana Bobana pa i premijera Plenkovića zbog toga, to hrvatske građane zanima jer odgovornost mora postojati za čini mi se već 10-ak ljudi nažalost koji su preminuli u tom domu za starije i nemoćne odnosno koji su bili štićenici tog doma za starije i nemoćne. I sa te strane, ajmo vidjeti kako da rješavamo probleme u RH a ne da ovo koristimo da bi promovirali neke zakone koji uopće nisu važni ili da s druge slušamo hvalospjeve ovdje HOK-a i HGK-a što smo čuli od g. Stričaka. Pa ja mislim da ne postoji 1% hrvatskih građana ovdje koji podržavaju HOK i HGK kao što to čini HDZ. Ajde napravite anketu među ljudima i vidite koja je reakcija ljudi na te institucije odnosno da li oni misle da su napravili ispravne stvari tijekom ove krize. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje koje doduše nije imalo puno veze sa zakonom o strancima, imamo ipak neke replike, prva je poštovanog zastupnika Đujića, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Pa kada pričamo o Zakonu o strancima koji je danas na dnevnom redu, kolega Maras, kao što ste i sami rekli, u biti dobro ste primijetili, mi danas imamo jedan tehnički zakon koji u biti produžuje rok za zahtjeve strancima da mogu boraviti u Hrvatskoj, a u biti imamo cijeli niz problema danas koji su aktualni, koji gore u Hrvatskoj. Dakle, pričali ste o potresu, potres se trebao rješavati odmah već prije 2, 3 tjedna, kao što se i ovaj zakon trebao tehnički riješiti. Možda da je aktiviran čl. 17. i da je Hrvatski sabor donio odluku o ograničenju određenih ustavnih prava, ali je onda u toj odluci rekao zbog izvanrednih okolnosti sve dokumente i sve dozvole koji prestaju vrijediti se produžuju do 30 dana do okončanja pandemije i to se moglo riješiti u roku 1 dana. A ne ovako, mi praktički svaka 2 dana imamo neke zakone da fiktivno izgleda kao da sudjelujemo u nečemu i donosimo nekakve odluke, a u biti su tehnički zakoni. Dok oni gorući problemi i goruća pitanja u biti se ne rješava [[Upadica: Hvala.]] i ne dolaze u ovaj Visoki dom.
Hvala vam. Sad imamo odgovor, izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. Pozivam sve zastupnike u HS-u prilikom dolaska na sjednicu u HS-u neka prošeću gradom Zagrebom i neka mi nakon toga odgovore da li je potres u Zagrebu bio prije 30 dana ili prije 30 minuta. Jer nažalost grad Zagreb u ovom trenutku izgleda kao da je potres bio prije 30 minuta, a ne prije 30 dana i ono što je problematično, problematično je što uz netransparentno i nekompetentnu upravu nitko sa državne razine se ne uključuje u rješenje problema naših sugrađana koji su danas u Zagrebu ogromni. Tisuće i tisuće obitelji nemaju priključak na plin još dan danas, 30 dana nakon potresa. Netransparentnost prilikom podjele humanitarne pomoći, znači nevjerojatno je da je gradonačelnik iskoristio 16, 17 milijuna kuna koji su se skupili humanitarnih da netransparentno to kupi materijal od svojih povezanih prijatelja. Znači to su sve stvari o kojima ovdje moramo govoriti, nažalost [[Upadica: Hvala.]] država se ne uključuje nego HDZ i dalje [[Upadica: Hvala.]] potkiva Bandića. Hvala lijepo.
Sljedeća replika, kolega Žagar, izvolite.
Hvala. Uvaženi kolega Maras. Dakle Nacionalni stožer, županijski stožer, općinski i gradski stožeri. Izostala je komunikacija, ne znam zašto. Bilo je prilike svih ovih danas, svih ovih mjeseci zapravo da se uspostavi komunikacija, nije. To vrlo ozbiljno utječe na zdravlje građana. Prekinuti su svi pregledi u bolnicama, u domovima zdravlja. Primarna zdravstvena zaštita je stala. Općinski gradski stožeri ne mogu tu ništa. Ne znam je li može županijski, i to je pitanje. Ako pitate liječnike na terenu, počevši od primarne, bolničke liječnike, mnogi će vam reći da su se donosile odluke koje nisu bile dobre po zdravlje građana. Međutim, ti se liječnici boje izaći u javnost jer je ministar svojedobno nazvao svakog onog tko se suprotstavi odlukama Stožera, da je to 5. kolona. To su vrlo ozbiljne stvari, mi ćemo imati velike liste čekanja, imat ćemo velika oboljenja, povećanje broja karcinoma, svih drugih opasnih bolesti i to će se ubrzo dogoditi. Ministar je najavio da će se sad sve učiniti da smanji liste čekanja, ja se bojim da to neće biti tako jednostavno učiniti.
Hvala vam. Izvolite kolega Maras, odgovor na repliku.
Ja mislim da je to jedan poseban problem kojem se u ovom trenutku još nitko ne bavi u RH, nažalost jako puno onkoloških pacijenata u ovom trenutku ne dobiva tretman i ne liječi se onako kako bi se trebalo liječiti zbog korona krize. Svakodnevno nam se javljaju ljudi i upozoravaju na to, ne samo što se ne liječi, nego dosta ljudi su i oprezni, pogotovo bolesni ljudi, ne odlaze u zdravstvene institucije i ja pretpostavljam nažalost da ćemo imati velikih problema u zdravstvenom sustavu nakon krize, pogotovo sa ljudima koji su ozbiljno bolesni. S time bi se trebali pozabaviti, o tom bi trebalo sada voditi računa, više, vjerujte mi, puno više nego o tome da li će između jedne i druge općine netko otići pogledati svoju vikendicu. Nažalost g. Božinović na televiziji, umjesto da priča o tome kako ćemo sad svoj trud ... [[Govornik se ne razumije.]] i sve moguće resurse usmjeriti prema onkološkim bolesnicima da im se pomogne, on i dalje priča o tome da li je netko otišao vidjeti svoju vikendicu [[Upadica: Hvala.]] ili nije. Hvala lijepo.
Hvala. I posljednja replika na vaše izlaganje, kolega Stričak izvolite.
Kolega Maras, vi ste u svojoj raspravi dotakli se i teritorijalnog ustroja RH. Naime, da je poželjno da se jedan dio općina, možda i gradova ukine. Sad, često ovdje u Saboru raspravljamo o demografskoj problematici. Pola države europskih, članica EU ima problema sa demografijom, pa između ostalog i mi. Najgora slika je upravo u tim malim sredinama i malim općinicama. I sad, da li vi smatrate da će se spajanjem ili ukidanjem tih manjih općina i gradova demografska slika poboljšati? Da li će ljudi u tim malim sredinama bolje živjeti? Da li će se iz velikih gradova bolje skrbiti o tim malim sredinama? Da li će te sredine imati vrtiće i sve ono što mlade obitelji zanima i što im je potrebno? Hvala lijepo.
Hvala i vama. Izvolite odgovor.
Pa ja moram priznati da sam zbilja začuđen vašom replikom i odgovorom jer opet u ovom trenutku baš ova situacija je pokazala potpunu nelogičnost ustroja naše lokalne uprave i samouprave. Potpunu nelogičnost. Ljudi, kada je Stožer istaknuo zabrane prelaska iz općine u općinu, nisu mogli neki otići na poštu, nisu mogli otići u banku. Nisu mogli obavljati najosnovnije svoje životne potrebe, a vi sad meni govorite da je to u njihovom interesu. Pa kak je to u njihovom interesu? Ako netko u nekoj općini nije mogao obaviti ono što mu treba za život, kako uopće možete reći da je ta općina dostatna i potreba tom istom građaninu koji tamo živi? Pa ljudi sami to govore. Ne govorim to ja. Ja samo govorim što ljudi govore, pročitajte malo sada komentare ljudi, pročitajte članke po medijima. Ako sad nije trenutak da to vidimo, ne znam [[Upadica: Hvala.]] kada je. Apsolutno [[Upadica: Hvala vam.]] mislim da bi bio kvalitetniji život [[Upadica: Hvala.]] i tih građana u tim općinama da se [[Upadica: Hvala vam kolega Maras.]] napravi drukčiji preustroj. Hvala lijepo.
Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Sljedeći je kolega Saša Đujić. Izvolite kolega Đujić.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa evo ja ću se osvrnuti na ovaj zakon, dakle ovo je jedan tehnički zakon kojim se u biti produžuju rokovi za podnošenje novih zahtjeva za boravak stranaca. I evo meni stvarno nije jasno zašto mi recimo o ovom zakonu nismo raspravljali kad smo raspravljali cijeli onaj paket o osobnoj iskaznici, o vozačkim dozvolama i o svim onim dokumentima koji su u biti ista suština. Tamo su produženi određeni rokovi i ovdje se produžuje određeni rok. Dakle, mislim da ovaj zakon na raspravu u ovaj visoki dom dolazi sa nekakvih mjesec dana zakašnjenja jer ste ovaj problem u MUP-u mogli vidjet i tada, ko što ste vidjeli osobne iskaznice, vozačke dozvole, oružane listove i sve ostalo i kada smo donosili taj paket zakona znači prije nekih 3-4 tjedna tada smo mogli donest i ovaj paket. Dakle, stvarno mi nije jasno koja je svrha današnje rasprave osim sa ovom temi, dakle stranici, kad pričamo o strancima mi danas kad bi se držali striktno i samo ovog zakona možemo razgovarati o 30 dana tog produženja. Ja recimo vidim u ovom, u ovoj tematici jednu temu koja će se vrlo brzo nametnuti. Dakle, koja je glavna funkcija ovog zakona? I kada smo ga lani donosili, ha boravak stanaca, reguliranje boravka stranaca u RH, a jednim velikim dijelom se ovdje radi o radnoj snazi koja je recimo deficitarna u našoj zemlji ponajviše u građevini i u pitanju turizma. E sada kada gledamo gospodarstvo i kad gledamo da je turizam strahovito odnosno najviše pogođen, pogođen epidemijom korona virusa i da u biti ova sezona će biti takva kakva će biti onda se postavlja pitanje uopće koliki je interes za strancima i za stranom radnom snagom u RH. Dakle, mi smo proteklih godina imali ogroman pritisak gospodarstvenika evo mahom onih iz turizma na Vladu i na ministarstvo da povećate kvote, da se dozvoli veći broj boravka stranaca u RH, a ja mislim da sada u narednom periodu ne da neće biti potrebe za time nego da bi odgovorna vlada možda u sačuvanju radnih mjesta u RH trebala i smanjivati te kvote jer je suludo da imamo kvote kao i prošle godine i da omogućavamo boravak stranaca koji će biti jeftinija radna snaga od naše u Hrvatskoj, a imat ćemo recimo možda jedan veći dio nezaposlenih ljudi u turizmu koje već i sada imamo, koji su bili sezonci i koji bi npr. u normalnim uvjetima već za Uskrs počeli raditi, ali s obzirom na ovu situaciju nisu uopće angažirani od strane svojih hotelskih tvrtki, kafića i restorana. Dakle, to je recimo tema o kojoj bi mi trebali razgovarati, a ne o tome hoćemo li moći 30 dana duže imati vremena za podnest zahtjev za odobrenje itd. Druga stvar, zbog toga sam želio skrenut pozornost na ovaj problem kada razgovaramo o strancima. Druga stvar pridružujem se kolegama po pitanju gradova i općina i teritorijalnog ustroja. Sad ću vam reći još jedan primjer zašto mislim da je ovakav ustroj odnosno ovakav sustav funkcioniranja u RH besmislen. Dakle, mi imamo sada nekakav Nacionalni stožer Civilne zaštite koji propisuje određene mjere i određena ograničenja, čuli smo evo prije 2 dana da je to ipak političko tijelo koje donosi političke odluke uz smjernice nekakve struke. Znači do prije 5 dana je to bilo nekakvo stručno tijelo, a onda imamo županijske stožere, pa imamo gradske i općinske stožere. I onda imamo primjera u RH da gradski i općinski stožeri propisuju mjere rigoroznije od nacionalnog stožera. Ja ću reći na primjeru moje županije. Recimo otok Lošinj i otok Rab. Oni su praktički zabranili dolazak bilo koga tko ne živi na otoku, bilo koga van otoka, na način da su rekli, bilo tko tko nema prebivalište na našem otoku i dođe izvana mora biti 15 dana u izolaciji. I mogu to vrlo lako kontrolirati, recimo Rapska plovidba koja je naslonjena na gradsku firmu neće prodati kartu onome tko nema potvrdu da je prošao 15 dana u samoizolaciji na otoku Rabu. A na nacionalnoj razini to nije, dakle iz jedne općine u drugu možete se kretati normalno uz adekvatnu propusnicu. E sad, ja ne znam da li je to ispravna odluka na gradu Rabu ili na otoku Lošinju, ali je činjenica da oni to rade, a nacionalni stožer nije to popisao. Imamo primjer na Lošinju, dakle građevinski radovi su dozvoljeni po odlukama nacionalnog stožera, građevinci mogu raditi, čovjek je na Lošinju doveo radnike iz Đakova, ali zbog odluka lokalnog stožera oni 15 dana nisu mogli izlaziti van i uopće ni raditi, ni vratit se doma. E sad što će nama nacionalni stožer, što će nama županijski, što će nam lokalni ako vodi svako svoju politiku i ta politika nije ujednačena. E sad to ja vas pitam? Dakle, s obzirom da je MUP nositelj toga, ističe mi vrijeme pa ne stignem više o ovome raspravljat, ali to je meni postavlja se pitanje. Što će nacionalni stožer, županijski [[Upadica: Hvala.]] i 580 lokalnih ako nemaju, ako se svi ne drže iste politike? Evo to je pitanje koje se meni postavlja.
Imamo dvije replike, dvije replike. Imamo repliku, kolega Maras, a ništa povuko je, kolega Ostojić i kolega Bačić. Kolega Ostojić je prvi, izvolite.
Puno hvala potpredsjedniče. Kolega Đujić vi ste s pravom primijetili zapravo ovu situaciju koja potpuno mijenja bit onoga zakona koji je bio prvi ovdje na dnevnom redu 19.3. oko kojeg smo se složili. Nacionalni stožer, tada je traženo jedinstveno djelovanje, obrazloženje tog zakona je bilo da bude jedinstveno djelovanje. A sad ispada da lokalni stožeri koji su to radili i prije zapravo i dalje provode svoju politiku onako kako im paše. To je nešto šta zapravo govori o tome koliko je nacionalni stožer istinski bio napravljen na način kako je to traženo od nas da svi zajedno budemo za takvu vrstu ovoga djelovanja. Ja mislim da ta varijanta samo pokazuje koliko su promašene odluke tog ne znam jel je političko ili stručno tijelo, a po meni bi trebalo biti operativno.
Izvolite odgovor.
Pa kolega Ostojić kako vrijeme prolazi tako se i pokazuju ovoga tako se pokazuju propusti tih stručno političko, političko stručnog tijela, propusti odluka koje oni donose. Dakle, evo opet ću reći sad na primjeru. Dakle, stožer je rekao kretanje unutar županija bez propusnica. Imamo neke županije koje su napravile opet nekakve regije unutar sebe. Ja ne znam da li to treba ili to ne treba, ali meni to nije baš ovoga uobičajena situacija ako imamo situaciju pandemije s kojom se borimo kao država, da država govori jedno, da lokalni stožeri rade nešto drugu. Pa nastao je problem ono kada su se gradovi i općine htjeli udružiti po nekakvom logičnom principu pa je onda, donesli su odluke, pa je onda nacionalni stožer rekao, e ne, moraju gradska i općinska vijeća to potvrditi, pa da to preduhitre taj problem su onda donesli odluku može svi unutar županija. E sad, ja podržavam odluku gradskih i općinskih vijeća ali i tu imamo jednu nelogičnost. Lokalno moraju donositi odluke gradska i općinska vijeća a na nacionalnoj razini, recimo Hrvatski sabor ne mora donositi uopće nikakve odluke nego sve može Nacionalni stožer.
Hvala vam, hvala kolega Đujić. I posljednja replika na vaše izlaganje, kolega Ante bačić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Đujić, ne slažem se, vidite jest da dosta smo pričali, najmanje smo pričali o Zakonu o strancima. Kada spominjete gradove i županije i općine, sad se vraćamo na ono borili smo se toliko za decentralizaciju, vraćamo se sad opet na centralizirani model. Nije ništa nelogično da pojedini lokalni stožer provodi određenu politiku svoju, npr. u Splitsko-dalmatinskoj županiji imamo i dalje zabranu kretanja put otoka ali tu je sve u suglasnosti sa Nacionalnim stožerom. Tako da ne znam zašto se sad borite da opet centraliziramo sve na jedno mjesto, i druga teza zašto raspravljamo o ovakvim tehničkim zakonima. O čemu bi mi trebali ovdje raspravljat? Raspravljamo inače o izvješćima, o ovakvim zakonima, a ako se držimo te teze vas i određenih kolega, to znači da onda Sabor ne treba funkcionirat, prepustit ćemo ne znam, sve predsjedniku, predsjedniku Vlade, stožeru, nekome i ne trebamo se više nalazit. Hvala.
Hvala i vama, izvolite odgovor.
Kolega Bačić, krenut ću od kraja. Hrvatski sabor bi trebao raspravljati o zakonima koje u ovaj Visoki dom upućuje Vlada RH, ona to ne radi. Dakle, ovo što radi, radi minimalno ili sa zakašnjenjem. Pa mi do prije 3 tj., mjesec dana nismo imali nijedan zakon iz Vlade. Niti jedan, zato raspravljamo o izvješćima jer nemamo o čemu raspravljati jer Vlada ne šalje prijedloge u proceduru, to je problem. A kada govorimo o decentralizaciji, decentralizacija, zašto nemamo cjelovitu politiku nego odluke nekakve fiktivne ko će se di kretati, di neće, to je kao decentralizacija, a fiskalne, onda smo centralizirani. Dakle, Vlada daje gospodarske mjere poduzetnicima na račun gradova i općina, tako jer uzima njima porez na dohodak i oni ostaju bez svojih sredstava. Jel to decentralizacija po HDZ-u? Pa dajte im novce pa onda govorimo o decentralizaciji. A tu pričamo Vlada je pomogla gospodarstvenicima, je, ali 30% te pomoći dolazi od gradova i općina, dakle, 30% sredstava poduzetnicima u gradu Rijeci je dao Vojko Obersnel, [[Upadica Hajdaš Dončić: Hvala vam.]] a ne Andrej Plenković, [[Upadica Hajdaš Dončić: Hvala vam, kolega Đujić.]] To je decentralizacija.
Hvala. Sad imamo dvije završne rasprave u ime kluba zastupnika, prvi je kolega Ostojić, Klub zastupnika SDP-a završno, nakon njega kolega Miro Bulj, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, završno. Izvolite, kolega Ostojić.
Zahvaljujem potpredsjedniče, štovane kolegice i kolege zastupnici. Danas smo opet dobili dva zakona vrlo slična i imaju istu stvar a to je produženje rokova trajanja. Poslije ćemo se ponovno vratiti nazad radi ovog obrazloženja ponovno kameno doba, neće bit napretka a to je da idemo u elektroničko napredovanje iako smo evo pokazali kako svaki pravi Hrvat koji drži do sebe, ima propusnicu pa ih izdano 950 000 u RH za slobodno kretanje. Prema tome, onog trenutka kad dolazimo do situacije da MUP odustaje od toga da bude primjer da se ponaša po zakonu a to govorim u slučaju prebivališta i boravišta odnosno varijante u kojoj su suspendirane mogućnosti da ono što ste mogli prije elektronski dobit, više ne možete, to je samostalna odluka i tvrdim da je protuustavno. Čl. 16. i 17. Ustava RH kaže da se slobode i prava mogu ograničiti samo zakonom da bi se zaštitile sloboda i prava drugih ljudi, javno i moralno zdravlje. Točno, ali stožer nije taj koji može zamijenit Sabor. Nije stožer nacionalno mjesto na kojemu se može izmišljat odnosno donosit onakve odluke ili zakone koje bi mogli ograničit mimo zakona nečije pravo na slobodno kretanje. Iz tog razloga, inzistiranje da se donosi rješenje, da se ljudi mogu žalit je nešto što je po meni sasvim normalno, sukladno Ustavu RH a pokazat će se jesam li bio u pravu što se tiče ograničavanja sloboda bez rješenja i ustavnog prava na žalbu. Tada se ne bi dogodilo između ostaloga ni ponašanje g. Andrije Mikulića, ne bi se dogodilo da zapravo tijelo koje evo sad možda je najbolji naziv stručno političko tijelo, znači stručno političko tijelo da donese odluku da se zamrzne zdravstveni sustav RH i da druge bolesti idu na čekanje. Ja to ne mogu ničim opravdati, životno ugroženi građani u ovom trenutku očekuju a SDP je kao i inače dao konstruktivne prijedloge na koji način izaći iz te situacije i jednako tako kao i za gospodarske mjere koje bi bile potrebne da bi normalizirali situaciju koliko je god to moguće. Ponovit ću još jedanput, jedinstvo da, ali ne u šutnji oko promašenih poteza. Posebno ne oko nelegalnih mjera. Vi se sjećate šta smo govorili o propusnicama, govorili smo o suvislim zonama, govorili smo o apsurdima koji se događaju da čovjek mora ić u drugi grad tražiti propusnicu, evo recimo, Vis i Komiža, radi toga da bi dobio odlazak na punktnu stancu u Komiži. Otoci sami po sebi su izolirani. Samostalne odluke koje se u ovom trenutku donose što se tiče općina i gradova su bile razlog zašto smo mijenjali Zakon o Stožeru civilne zaštite na nacionalnom nivou, donosili izmjenu tog zakona upravo zato da se ne bi dogodilo da nemamo jedinstveno postupanje odnosno da se s jednoga mjesta centralizirano upravlja ovom krizom. Prema tome, danas govoriti o tome da nije bilo nelogičnih poteza, da nije bilo situacija u kojima je došlo do potpuno krivih po meni i apsurdnih situacija da smo na kraju dobili varijantu da su neki ilegalno koristili brdske puteve da bi došli do dućana ili slično, sve to skupa govori o tome da su se ljudi u stručno političkom stožeru zapravo zaigrali. Ne možete koristiti mimo ni više nego što je to zakonom propisano. Hrvatski sabor u ovom trenutku dok nije rat, dok nije situacija u kojoj ne možemo radit, dok imamo epidemiju ok, ali nema niko pravo suspendirati najviše zakonodavno tijelo da se sastane, da radi i funkcionira kao što funkcioniraju i svi drugi. Ja mislim da je jako važno da ne suspendiramo ni vlastite akte u ovome saboru i da se pokušamo prilagodit toj situaciji. Ja mogu razumjet da je, vremena je prošlo već dovoljno da možemo doć do toga da vratimo u normalu bar rad u ovome zakonodavnom, najvišem zakonodavnom tijelu, pa će nam se možda događat manje promašaja jer ponovit ću još jedanput, ljudi nisu brojke, ljudi su i naši građani i njihovo ograničavanje slobode mora imat svoje uporište kako u zakonu tako i oni koji primjenjuju zakon to mogu radit samo na temelju zakonskih rješenja. Hvala.
Hvala i vama. Sad imamo i kolegu Bulja u ime Kluba zastupnika MOST-a završno, još se i prijavio kolega Bačić, dakle naknadno, što može, završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala lijepo. Predstavniče hrvatske Vlade i hrvatski građani. Vidimo da raspravljamo o zakonu koji se mogao donijeti i prije o strancima, koji se mogao donijeti kroz odluke stožera i brojne donose stožer ne zakonito, ali to je opće prihvaćeno da ovaj sabor jednostavno mora služiti većinama i dizati ruke. Međutim, ja bi ovdje kazao da očekujem odgovore, vidim da se nije javio državni tajnik, što je sa migrantima? Već kad govorimo o strancima, zašto nitko ne spominje migrante i da li migranti ulaze nelegalno u RH i da li ste ih testirali? To građane interesira, poglavito u pograničnom području. O tome niti riječi. To je ključno pitanje. Sve smo iscrpili oko stranaca. Dao Bog da tolko skrbimo o ljudima koji su se iselili, hrvatskim građanima u druge zemlje zbog loših politika, zbog loših politika u poljoprivredi, zbog loših politika u ribarstvu, zbog loših politika u gospodarstvu, zbog loših politika Ovršnog zakona, zbog svega onoga o čemu će sada govoriti iza ovoga Bože Petrov na 9 prijedloga zakonskih koje smo mi dali. Da se govori o bankama, dal će biti moratorij na kredite. Kad ćemo o tome govoriti? A od vas tražim tajniče, minimalno odgovorite ovdje građanima, što je sa migrantima, da li migranti ulaze u RH, a od tih šta su ušli, a ulaze, koliko ste ih testirali od koronavirusa već kada ste uzeli određene slobode hrvatskim građanima, što je sa migrantima i što je sa našim iseljenim Hrvatima u drugim državama, što se poduzima sa strane Vlade RH? Ja bi ovdje na kraju rekao ovdje je bilo spominjano dok mi govorimo o bitnim zakonima, iza ćemo govoriti na prijedloge MOST-a. Ja bi ovdje spomenuo da je se i u ovoj ozbiljnoj situaciji čak i danas da bi se nastavile podjele u društvu kad se svi pozivaju na zajedništvo u Jasenovcu na komemoraciji doslovno dijeli hrvatski narod. Ja još jednom odavde moram osuditi izjavu predsjednika RH koji je na tragu onoga što je napravio Andrej Plenković i šarafciger koalicija zajedno s HNS-om i Pupovcem gdje je izjavio da HOS-ovu ploču triba baciti, skinuti i baciti. Ja mislim, ja tražim da se ispriča svima onima HOS-ovcima, poglavito poginulim obiteljima i majkama mojih suboraca koji su od Vukovara, od mog Ivice Poljaka Sokola do, do nedavno pronađenoga Crvenkape do Dubrovnika HOS-ovci su branili na najtežim ratištima hrvatsku državu u Domovinskome ratu. I koristiti sada ovu priliku kada nas Vijeće Europe poziva da osudimo sve totalitarne režime, komunistički, nacistički i fašistički, da na ovaj način reagira. Ovako je trebala reagirat, u biti sada je nasljednik politike Kolinde Grabar Kitarović, Andreja Plenkovića prema hrvatskim braniteljima i u ovome slučaju Zoran Milanović koji je sramotnom izjavom da triba skidati i bacati ploče od HOS-a Hrvatskih obrambenih snaga, a u isto vrijeme četnički spomenici su još uvijek tu kao što je Šljivovčaninu koji je kla i palio po Vukovaru i pozivao na pobunu uvaženi predstavniče Vlade. Kad ćete skinut četničke spomenike i bacit ih? Od koljača i četnika. U ovo vrijeme nisu dobre podjele, nisu dobre podjele, al da premijer i predsjednik takve izjave daju na komemoraciji žrtvama kad se svim žrtvama treba odati počast, očekivao sam minimalno da će biti kraj izjave Nenada Stazića koji je rekao da je '45.g. nije, da pobjednik nije završio svoj posao, da nije pobijeno dovoljno i poklano dovoljno Hrvata. Sad kad imamo ovu krizu, kad imamo rasuto gospodarstvo, kad je uništena poljoprivreda, kad je IGP nije proglašen, nismo sačuvali naše more, kad nemamo snage tj. nema Vlada snage, dodvorava se bankama, proglasite moratorij na kredite i kamate. U istom trenutku ovakve sramotne izjave prema onima koji su stvorili temelje hrvatske države, a to su pripadnici policije, HV-a i HOS-a.
Hvala. Hvala vam. Evo molim malo intervenciju i nakon toga kolega Bačić završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Vidim da su se uzburkale malo strasti, polako se vraćamo na ustaše i partizane, to znači da se normalizira sustav u RH, to je dobro. Dosta smo ovdje lutali u raspravama, pa evo prijavio sam se završno, čisto malo da se vratimo na temu, da se vratimo na ova dva zakona o objedinjenoj raspravi. Zakonom o strancima i vezano za Zakon o državljanima država članica Europskog gospodarskog prostora i članovima njihovih obitelji. Spomenuli smo i otvorili smo niz tema koje vjerujem evo da državni tajnik će se možda i u svom završnom obraćanju osvrnuti na to i na same kvote vezano za zapošljavanje stranaca, moramo naglasit da ipak ovo nije samo nekakva tehnikalija, da ovo nije samo tehnički zakon, tehnička narav, ipak se radi o 70 000 ljudi, bez obzira što su oni stranci, oni se nalaze u RH, vjerovatno ovdje i rade ili se školuju, evo gledamo i na pojedinim sveučilištima, imamo dosta i studenata koji su ostali u RH, na neki način ovdje zaglavili u doba pandemije ali mislim da im nije loše i da naši i sveučilište i studentski centri i fakulteti itekako rade svi na tome da se osjećaju ugodno i da izvršavaju svoje obveze bez obzira što nisu u svojim matičnim zemljama. Otvorilo se i pitanje uzajamnosti, ja se nadam, mi smo definitivno država koja ima jaki senzibilitet i radi naše dijaspore vjerovatno i radi naše povijesti prema strancima, znamo i naš odnos i sva prava koja evo imaju i manjine počevši ovdje u Hrvatskom saboru pa nadalje i svojim zakonima i svojim ustavnim zakonima, tako da vjerujem i nadam se ćemo evo i kroz ovu diplomatsku mrežu pojedinih ministarstava, da ćemo raditi upravo na toj uzajamnosti i da naši državljani koji su trenutno u određenim državama po svijetu, da će imati jednaki ili sličan i nadam se možda i bolji tretman nego šta stranci imaju u RH. Što se tiče samih sezonskih radnika, evo i otvorili smo temu i nautike i državljana, stranih državljana koji imaju u vlasništvu pokretnine i nekretnine, koji se nalaze u RH, vjerujem sutra i da ćemo budno pratiti sjednicu Vlade RH jer evo dosta pitanja koja su se ovdje otvorila, dobit ćemo sutra odgovor upravo vezano za i ugostiteljstvo i poljoprivredu i sve djelatnosti koje trpe radi ove pandemije tako da vjerujem evo, da je upravo i nautika, turizam i sami smještaj a upravo i ovi strani državljani koji imaju nekretnine i pokretnine u RH, da će biti taj prvi val gdje ćemo nadam se osjetiti i spasiti koliko se može spasiti turistička sezona koja je pred nama. Moramo naglasit i dobro je naglasit i kroz ovaj zakon, možda nema direktne same namjere kroz ali bitno je naglasiti, evo i sve poduzete mjere MUP-a ali i vanjskih poslova i općenito Vlade, svi pratimo kroz medije kako se Vlada odnosi prema našim državljanima koji su evo spomenuti kroz niz ovdje rasprava, našim državljanima koji su trenutno zapeli ili radi posla ili radi bilokojih svojih aktivnosti u inozemstvu, znam evo osobno iz prve ruke koliko se upravo surađuje sa našim i susjednim i prijateljskim i zemljama EU-a upravo da sa zajedničkim prijevozom, da kupimo naše državljane i dovodimo ih u RH i moram samo naglasit za kraj jedan bitan segment a to su naši pomorci. Znamo koliko upravo i pomorci uz turizam doprinose i BDP-u ali i zaposlenosti i poreznim davanjima i svemu vezano u RH, posebice u Dalmaciji, ti ljudi su danas u Hrvatskoj, lagano taj pomorski prijevoz se vraća, oni kreću na svoje brodove i tu im treba maksimalno olakšat posebice MUP zajedno sa Stožerom civilne zaštite da lako izađu iz zemlje, da lako se ukrcaju na svoje brodove i da se lako poslije vrate uz sve normalno, mjere ako treba izolacije i bilokoje druge, ali da obavljaju i dalje svoj posao jer normalno znamo da pomorcima je to jedina vrsta i način prihoda. Sve u svemu, mislim da ovo nije samo tehnička narav i da ovo pokazuje da Hrvatski sabor radi regularno i da hrvatska država radi [[Upadica Hajdaš Dončić: Hvala vam.]] [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Hvala vam. Time zaključujem raspravu o Konačnom prijedlogu zakona o dopuni Zakona o strancima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 926 i Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o državljanima država članica europskog gospodarskog prostora i njihovih obitelji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 927, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o državljanima država članica Europskog gospodarskog prostora i članovima njihove obitelji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 927. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena, pa dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 119 zastupnika, 116 za i 1 suzdržani i 2 protiv te je većinom glasova donesen Zakon o dopuni Zakona o državljanima država članica Europskog gospodarskog prostora i članovima njihovih obitelji.
Sada prelazimo na objedinjenu raspravu u slijedećih 9 točaka od kojih je 8 zakonskih prijedloga predlagatelja zastupnika Bože Petrova, a jedan prijedlog zaključka Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, dakle to su: - Konačni prijedlog Zakona o dopunama Ovršnog zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 915 - Konačni prijedlog Zakona o izmjeni Općeg poreznog zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 908 - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 909 - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 910 - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 911 - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o članarinama u turističkim zajednicama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 912 - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 913 - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o Hrvatskoj gospodarskoj komori, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 914 i - Prijedlog zaključka o uvođenju bankovnih kartica za blokirane građane za vrijeme bolesti COVID-19 Predlagatelji su zastupnik Božo Petrov na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. i 204. te Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista na temelju čl. 172. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda, prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se svi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, financije i državni proračun, turizam, za obitelj, mlade i sport, za gospodarstvo, za zdravstvo i socijalnu politiku i Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Izvolite na set zakonskih prijedloga, kolega Božo Petrova za prijedlog zaključka, mogu drugi ... [[Govornik se ne razumije.]] Izvolite, vi ste na redu, izvolite kolega Petrov.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, meni je drago da makar s odgodom možemo pokazati koje smo sve mjere, koje smo prijedloge, koje smo izmjene zakona uputili kako bismo dali svoj doprinos u suzbijanju posljedica ove krize koja je pogodila našu državu i s ovom epidemijom. Kažem s odgodom, jer smo naše zakone uputili, ima već nekoliko tjedana i od samoga početka krize smo predlagali određene mjere. Isto tako možete vidjeti da popriličan broj mjera koje smo predlagali od prvog dana već se konzumiraju zato što ih je Vlada u međuvremenu usvojila. Nažalost, nije usvojila u potpunosti određene mjere, one koje su donesene bile polovične, s druge strane kaska sa određenim odlukama dva do tri tjedna i tu gubimo dragocjeno vrijeme. Jedna od mjera koje smo predlagali bio je zakon koji se odnosi na ovrhe, nažalost poslije ću vam pokazati i tu je Vlada donijela na štetu svih blokiranih i ovršenih samo polovično rješenje. Ono što bi trebao izdvojiti prije nego krenemo o svim mjerama na što je MOST-ove mjere odnose, odnose se ne samo na ovo razdoblje dok traje epidemija, dok traje kriza, nego i na ono razdoblje poslije te krize jer samo o nama ovisi koliko dugo će trajati posljedice te krize. Ako na vrijeme, ako brzo, efikasno budemo djelovali onda će se gospodarstvo brže vratiti i jedini spas za sve ljude koji su danas ugroženi, pogotovo financijski ugroženi je brzi oporavak gospodarstva, radnih mjesta tako da imaju način kako zaraditi za svoje obitelji da ne završe na kraju u siromaštvu. Također naše mjere idu za promjenom paradigme. Tu smo riječ odnosno tu sintagmu smo slušali u zadnjih mjesec, dva dana vrlo često od Vlade. Nemamo još uvijek kvalitetnu potvrdu, objektivnu potvrdu, dokaz da je to za njih nešto više od same sintagme. Mogli smo vidjeti da se paradigma nije promijenila i to na slučaj od neki dan kada je Državni inspektorat našao navodne nezakonitosti u djelovanju ugostitelja pa ih je brže bolje zatvorio, nakon toga odalamio financijskom kaznom i to sve zato što eto brojni tumače odredbe i mjere izdane u „Narodnim novinama“ koje je izdao stožer, a da zapravo te mjere koje su dane nisu precizne, nisu jasne kakve bi trebale biti zbog čega se onda javljaju i HGK i ministarstva turizma, ovi, oni zavodi za javna zdravstva bez ikakvog razloga. Nažalost, nemamo u tom slučaju vladavinu prava, nemamo pravnu sigurnost stradaju upravo oni koji bi trebali činiti okosnicu našega gospodarstva, a oni koji su vjerojatno u mentalnom sklopu istom, ne zadnjih 30 godina nego zadnjih 80 godina, brže bolje su pojurili na teren da baš te kazne. I onda Vlada zadnjih dva mjeseca priča o promjeni paradigme. Ja bih ih pozvao da stvarno to pokažu djelom, ja bih ih molio da one mjere koje su donijeli da ne budu privremene, to je onda promjena paradigme. Mjere koje je MOST predložio u zadnjih mjesec do dva dana, među ostalim bili su promjena Ovršnog zakona, promjena Općeg poreznog zakona, promjena poreza na dobit, izmjena poreza na dohodak, izmjena Zakona o PDV-u, ukidanje parafiskalnih nameta itd., itd. Ali ono što je ključno za neke od ovih mjera, mi ne mislimo da trebaju biti privremene one trebaju biti trajne. U trenutku kada idete promijeniti Zakon o PDV-u i mijenjate ga na način da konačno poduzetnik, obrtnik, samozaposlena osoba mora platiti PDV tek onda kada su njemu platili za njegov proizvod, e onda je to promjena paradigme, e onda je to onaj način za koji mi u MOST-u smatramo da se konačno država treba početi odnositi prema svakom građaninu u ovoj državi i prema svakom poduzetniku u ovoj državi. A to je na način da ih država ne doživljava kao ovce za šišanje ili kao one objekte na kojima će se iživljavati nego da ih doživljava kao partnere. Mi želimo da taj zakon, ta promjena zakona, uredba koju su donijeli da se PDV plaća po naplati ne bude privremena nego bude trajna. Nemate pravo biti u prvi u redu naplate, nemate pravo opelješiti svaku zaposlenu osobu u državi koja vam doprinosi, koja vas hrani, a da vas nije briga jeli on nakon toga uspio naplatiti ono što je proizveo ili je završio u bankrotu. A ono što je ključno u svemu tome kako ne vidite da u trenutku kada te mjere napravite trajnima da ćete smanjiti zonu sive ekonomije. Pa mislim da apsolutno svi znaju da danas poduzetnici upravo u strahu da neće moći naplatiti svoj proizvode vam ne izdaju fakture, da država stane iza njih, da država kaže da je račun temeljni dokument utuživ, da se mora naplatiti, da država kaže mi ćemo platiti PDV kada vi naplatite svoj proizvod kad znate da su se poduzetnici i samozaposleni obrtnici svi da su se osigurali, a vi ćete automatski smanjiti sivu ekonomiju. Vi ćete pokazati onu solidarnost, to je druga riječ, drugi pojam koji smo znali slušati zadnjih dva mjeseca, vi ćete pokazati da razumijete te ljude da oni nisu za vas ovce za šišanje. Da oni nisu samo tu da vama priskrbe novac kojim ćete vi plaćati sve vaše uhljebe od državne, županijske do lokalne razine. U samo zadnje 4 godine deseci tisuća novozaposlenih u javnoj i državnoj upravi. Zanimljivo, pola milijuna ljudi je iselilo u zadnjih 5 godina, samo u našoj državi se događa apsurd. Imamo manje ljudi u državi, a više zaposlenih u državnoj upravi. I nitko ne govori o apsurdu nego upravo one koji vam privrjeđuju čak i za vrijeme krize, brže bolje pohrlite na teren kazniti ih. Ne samo zatvoriti ih nego udariti financijsku kaznu. To nije promjena paradigme, prijeđite s riječi na djela. Mijenjajte paradigme, ali na pravi način. Također, MOST je tražio da se ukine plaćanje akontacije, predujma na dobit. Pa je li normalno da svi oni koji su zaposleni, koji privrjeđuju plaćaju danas porez prema onome kako su poslovali, prije plaćaju ga unaprijed, kreditiraju državu. Pa nije normalno i to također, treba uvesti i treba biti trajno. Nije korektno, nije solidarno, nije promjena paradigme, kako god da hoćete, koje god pojmove hoćete u zadnjih 2 mjeseca koje ste ubacili u svoj vokabular, koristiti, to ne odgovara. Izbrišite akontaciju poreza na dobit. Ukinite porez na dividende i na udjele na dobit. Imali smo priliku prije nekoliko dana raspravljati o Ovršnom zakonu, odnosno o prijedlogu zakona kojeg je dala Vlada. Zanimljivo. Vlada je odlučila promijeniti Ovršni zakon, ali na način da ne obuhvati sve niti načine niti subjekte. Dakle mi smo tražili da se Ovršni zakon, i to smo bili predložili prije nego je Vlada uputila svoj prijedlog, tražili smo odgodu svih ovrha za vrijeme trajanja epidemije. Vlada je odgodila ovrhe na 3 mjeseca i ne sve. Odgodila je ovrhe po računima. Je li vi zaboravljate da postoje ovrhe po pokretninama i nekretninama? Je li vi shvaćate da nitko nije još zaustavio ovrhe na nekretninama? Osim toga, vi ste rekli FINA-i da FINA nema pravo vršiti ovrhe po računima, ali niste rekli Zavodu za mirovinsko osiguranje da ne provodi iste takve ovrhe po računima prema umirovljenicima. Niste naredili poduzetnicima, poslodavcima da provode, da ne smije provoditi ovrhe nad svojim zaposlenicima. Ja ne govorim samo da vas kritiziram, moj žučni govor je iz razloga što ili ne čujete ili ne želite čuti. Od prvoga dana, od trenutka kad se izašli ovdje s mjerama, bio sam prvi na govornici nakon ministar financija, nakon predsjednika Vlade i rekao vam, vi nudite odgodu, a ja vam kažem otpis. Vi nudite jeftinije kredite, a ja vam kažem bespovratna sredstva. I naravno da će moj govor biti žučan jer ne čujete. Niste čak niti to napravili. Otpisali ste koliko njih, odgodili ste kome sve, dakle niste napravili jednako prema svima. Otpis dospjelih obveza, a ne odgoda. I ne samo za vrijeme epidemije, nego 90 dana poslije. Zašto? Jer da pustite apsolutno sve danas u Hrvatskoj, da epidemija nestane ovako, da koronavirus nestane ovako, ljudi se nemaju gdje vratiti. Dakle nije dovoljno samo za vrijeme epidemije, trebati dati vremena gospodarstvu da se vrati na ono što je bilo. Ali o tom ću mrvicu poslije. Također, mi smo u ovom setu zakonu, a i prije u mjerama koje smo vam govorili, navodili da treba ukinuti plaćanje paušalnog poreza na dohodak za iznajmljivače u turizmu. Vi još uvijek vjerujete da će postojati turistička sezona? A meni nije jasno, koji paušalni porez i dalje plaćaju? Pa ljudi moji, ti ljudi su se zadužili, digli su kredite, da doprinose ovome društvu i sebi, ali i vama. Oni vas hrane. I dalje njih zaboravljate, onu glavnu vašu gospodarsku granu, po meni bi i trebalo barem biti 4, 5 u Hrvatskoj, ali ste zbog svojih politika pretvorili turizam u jedinu gospodarsku granu, gotovo jedinu u Hrvatskoj i sad ste na njih zaboravili. Tko ostao, ostao, tko živ, tko mrtav. Jeste digli kredite, vaša briga. Je li morate plaćati paušalni porez, vaša briga, to što nemate od čega platiti, to što nemate klijenata, nemate turista, nije nas briga. Pa ne može vas ne bi briga za to. Ali ja vam ovo govorim, ima mjesec dana. I sve to možete promijeniti, još uvijek možete promijeniti. Također, govorili smo da se treba ukinuti članarina za Hrvatsku gospodarsku komoru. Ljudi moji, HGK kratko, 168 milijuna kuna proračun minimalno barem 90% toga im dolazi od članarina, a od 168 milijuna kuna, ubijte me, ako barem 50% ne odlazi na njihove plaće. Još jedan tromi sustav koji mi plaćamo. Turističkim zajednicama članarine, za što će danas tvrtke plaćati turističkim zajednicama? Što će to turističke zajednice napraviti u idućih mjesec, dva dana? Tu vam je pola milijarde kuna. Pa da uzmete samo ove dvije članarine to vam je 700 milijuna kuna koje trebate vratiti nazad ljudima koji danas jedva spajaju kraj s krajem, koji su zbog ovoga što im se dogodilo, ne njihovom krivnjom, ostaju bez posla i nemaju mogućnost privređivati za naše društvo, za vaš državni, županijski, lokalni proračun. Također, tražili smo da se izmijene i zakoni o rodiljnim, roditeljskim naknadama, tražili smo također da se ukinu parafiskalni nameti u ja ću također reći par zanimljivih brojki. Vi baratate s brojem od gotovo 400 parafiskalnih nameta, od tih 400 parafiskalnih nameta njih 20 je krupnih, a od tih 20 krupnih, tih 20 krupnih vam donese u vaš proračun 12 milijardi kuna. Ali od Vlade ne čujem da oni nešto rade, oni najavljuju da će nešto raditi, tako najavljuju i teritorijalni preustroj, oni najavljuju ma hoćemo, nećemo, ovako ćemo, onako ćemo. Ja bi vam savjetovao da u stilu onoga kako ste vodili zadnje četiri godine napravite povjerenstvo za suočavanje s parafiskalnim nametima, to bi bilo adekvatno ako ću biti sarkastičan pa onda vijećajte što ćete napraviti s parafiskalnim nametima, ali meni situacija nije normalna, za mene ovakva situacija traži hitno, efikasno djelovanje, nikakva povjerenstva, nikakve dileme hoćemo-nećemo nego logiku. Ova situacija zahtijeva da krenete sebe rezat, da ne pričate o teritorijalnom preustroju, krenete ga radit. Opet ću vam dati podatak koliki je disbalans između onoga što govorite i što radite. Vi ste 2018. pokrenuli projekt o optimizaciji javne uprave vrijedan 20 milijuna kuna, vrijeme mu istječe sad krajem ove godine. Došli ste do toga da niste napravili ništa, čak ga niste uputili niti u javnu raspravu. To su djela, a ja vas molim da s riječi pređete na djela jer kada pričate o uštedama ne želim vas čut da govorite o tome da ćete dok sebe ne srežete uzimati od plaća zdravstvenih djelatnika, obrazovnih djelatnika u obrazovanju i ostalih. Nećete, nemate pravo na to. Imate kompletan nered u vaših 500 i nešto općina, 20 županija, 1300 državnih tvrtki u većinskom ili manjem vlasništvu i hrpu uhljeba. A ja ih moram nažalost tako nazvat. Svaka čast ljudima koji pošteno i savjesno obavljaju posao u državnoj i javnoj upravi, ima ih, ali brate ima i onih koje ste ubacili unutra koji apsolutno ništa ne rade i na kraju vam je to kriza to i pokazala. Napravite analizu koliko ljudi u državnoj i javnoj upravi danas stoji kući i radi smanjenim intenzitetom ili uopće ništa ne radi. Zanimljivo, država radi brže. Nema tona papira, nema štambilja, nema pečatiranja, nema čekanja u redu, sve ono što ste govorili da ne možete napraviti godinama da vam trebaju analize, povjerenstva, sve ste to napravili u par dana jer vam je dogorjelo do prstiju, dakle može se. Ja vas pozivam da to krenete radit. A osim toga što se tiče Ovršnog zakona, samo ću se kratko vratiti jer nažalost nedostaje mi vremena, za Ovršni zakon Vlada je obećala da će mijenjati Ovršni zakon poslan u treće čitanje. Kakav je bio u drugom čitanju, bolje je da ga i ne donosite. Al ako stvarno želite pomoć, ako to nisu riječi, samo riječi nego i djela, donesite Ovršni zakon, ali pravi Ovršni zakon koji će biti pravedan prema svima. I bitna mjera konačno dozovite se razumu i obvežite banke da moraju napraviti moratorij na kredite i građanima i poduzetnicima. Oni u ovom trenutku nemaju od čega ljudi vraćati.
Hvala vam kolega Petrov. Dakle imamo dvije prijavljene stanke, imamo 7 replika, ali prvo ćemo stanke. Dakle prijavili su kolega Grbin i kolega Zekanović. Prvo je kolega Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, uvaženi predstavnici Vlade. U ime Kluba zastupnika SDP-a u trajanju od 10 minuta kako bi još jednom se mogli očitovati i naglasiti problem koji je stvorila Vlada RH. Dakle, prošloga petka HS donio je izmijene Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima naših građana i na taj način je dobar dio građana RH deblokiran. Međutim jedan veliki broj građana ovoga se tjedna nemilo iznenadio. Iznenadili su se zato što su se ovrhe po njihovim računima nastavile provoditi, a to su građanke i građani RH kojima ovrhu nije provodila FINA već im je ovrhu provodio njihov poslodavac ili Zavod za mirovinsko osiguranje. Od onih ovrha koje se odnose na ovrhu po plaćama ili drugim novčanim sredstvima procjenjuje se da se u ovom slučaju radi otprilike jednoj trećini ovršenika. Ovršenika kojima je pružena nada, a onda su nakon vikenda doživjeli gorko razočaranje. Poštovane kolegice i kolege, četvrti mjesec je izgubljen, plaće su već u velikoj mjeri isplaćene, ovrhe u velikoj mjeri provedene, ali poštovane kolegice i kolege, a ovdje posebno govorim predstavniku Vlade koji je iz resornog Ministarstva pravosuđa. Zbrojite se i ili prihvatite jedan od oporbenih prijedloga zakona, kao što je onaj SDP-a koji ovu materiju rješava u potpunosti ili uputite svoj prijedlog zakona. Ne dopustite da ovršeni koji nisu obuhvaćeni mjerom koju smo donijeli u Saboru prošloga petka ne budu kažnjeni i u svibnju, kad već niste bili spremni pomoći pravosuđu u cjelini, pomognite barem ovršenicima. Hvala.
Hvala, izvolite kolega Zekanović, stanka također.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, tražim stanku ispred Kluba Hrvatskih suverenista u trajanju od 10 minuta da bi se dodatno konzultirali vezano uz ovaj paket zakona. Ovdjem moramo istaknuti jednu aktualnu situaciju, a vezano je uz izjavu našeg predsjednika Zorana Milanovića, danas u Jasenovcu, koji je izjavio, svatko tko se 1991. g. borio pod "Za dom spremni", nije se borio samo za Hrvatsku, nego i za restauraciju NDH. Dakle, Antun Petričić, Marko Knežević, Žarko Manjkas-Crvenkapa, ljudi koji su sa HOS-ovim oznakama i "Za dom spremni" poginuli da bi danas Zoran Milanović bio predsjednik, borili su se za Hrvatsku, slobodnu, suverenu i demokratsku državu, a danas onaj tko nije za dom spreman, e on se može nazvati komunistom i fašistom jer jedino što danas trebamo biti, trebamo biti za dom spremni, kao što su bili i ovi koji su dali svoje živote za hrvatsku državu. I tu moramo biti jasni. Dakle ovo je jedna iznimno skandalozna izjava na tragu onoga što je predsjednik Milanović i prije govorio i radio, ali ovdje moram naglasiti da je drugi problem također, jako veliki, što je sve to rekao i govori u nazočnosti premijera, odnosno predsjednika Vlade Andreja Plenkovića koji sve to sluša i ne reagira.
Dakle ovo nema veze sa stankom, dakle dajem vam opomenu. Nastavljamo kolega Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a. U ime Kluba HSU-a, Nove politike, SNAGA-e i nezavisnih zastupnika također, tražim stanku u trajanju od 10 minuta kako bi još jednom razmotrili ovu situaciju koje Vladinim mjerama prekidanja ovrha nad građanima izuzeta veliki broj umirovljenika jer njima ovrhu provodi HZMO kako je to naglasio i kolega Peđa Grbin. Međutim, da stvar još i proširimo, kako je rekao i kolega u uvodnom, Petrov, u uvodnom izlaganju, mnoge od svih mjera bi se i inače trebale provoditi, pa tako isto kad govorimo o umirovljenicima, i posebno onim slučajevima gdje su oni bili jamci, gdje je dužnik preminuo, ti umirovljenici su, iako u Hrvatskoj ne postoji smrtna kazna, ti umirovljenici su kažnjeni do smrti. Dakle, oni moraju plaćati taj dug jer su u jednom trenutku svog života, možda nepromišljeno, možda iz nekih drugih razloga ušli u takav odnos, i oni moraju do svoje smrti plaćati dug po tom kreditu. Jasno je da iz ovoga u velikom dijelu stoje banke i mislim da je i Vlada u tom dijelu nema snage se obračunati, nema snage reći bankama da to nije primjereno, da ljudi ne moraju do kraja svog života plaćati dugove koji su nastali, a nažalost zbog smrti dužnika nisu mogli biti naplaćeni. I to je jedan od razloga da tražimo stanku, kako bi se ove situacije u budućnosti ispravile. Hvala.
Hvala i vama. I posljednja tražena stanka, kolegica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo. Tražim stanku u ime GLAS-a u trajanju od 10 minuta. Riječ je o tome da danas ponovo imamo u raspravi jedan set zakona koji je predložila oporba. Nalazimo se u jednim vrlo neobičnim vremenima. Karakteristika ovih vremena je sljedeće, kad dobijemo prijedlog od vladajućih, mi u principu bez obzira o tom prijedlogu, raspravljamo, diskutiramo, ali svjesni situacije, oporba je ta koja u glavnini slučajeva glasa za te prijedloge i svjesni toga da se mora reagirati odmah. Promjene koje HDZ kao stožerna stranka vladajuća nije shvatio jer nije shvatio da bi trebao malo slušati oporbu. U ovim našim prijedlozima koji jesu, ima izuzetno dobrih, kvalitetnih prijedloga. Mi nemamo svi zajedno ništa protiv da vladajući te prijedloge prihvate, da ih ugrade, da dođe s tim, kraj travnja je, očekivali smo da će biti nekakav set mjera 2.0, odnosno travanj 2.0, ali travanj 2.0 nije ovdje. Kad je riječ o ovrhama o kojim svi govorimo, uopće nije jasno zašto zajedno sa ovim zakonom nije došao i zakon koji je iz nadležnosti Ministarstva pravosuđa iz jednostavnog razloga što ljudi koji su ovršeni imaju jedni prema kojima će se postupati na jedan način, druga grupa ovršenih postupat će se na drugi način i to jednostavno nije dobro. Ali, postoji još jedna velika tajna i misterija kojoj se nikako ne možemo dokučiti. Zašto ne želite donijeti zakon o moratoriju na kredite naših građana, naših poslovnih subjekata? Što je tu tako magično da pod svaku cijenu štitite banke? Hvala lijepo.
Hvala. I imamo još jednu stanku. Kolega Ivan Lovrinović, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Tražim stanku ispred Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku i Živi zid kako bi se konzultirali oko kriznog paketa mjera. Naime, značajan broj građana, to su tisuće i tisuće nalaze se u zrakopraznom prostoru, oni su znači samozaposleni, slobodni umjetnici, sezonski radnici, oni nisu obuhvaćeni ovim mjerama pomoći, znači kao što ostane radnik koji dobije otkaz, dobije 4 tisuće kuna. Njih nema nigdje, znači to je veliki broj ljudi, njima se mora pomoći. S druge strane, ono na čemu inzistiram mi iz stranke Promijenimo Hrvatsku jest da se aktivira ispred HNB-a mehanizam helikopterskog novca a to znači da se bespovratno svim punoljetnim građanima Hrvatske dodijeli bespovratno po 4 tisuće kuna koje ne moraju vraćati. Zašto? Na taj način ćemo, već je to trebalo napraviti, ja sam to tražio prije mjesec dana, na taj način bi se zadržao razina potrošnje, to bi stabiliziralo koliko-toliko proizvodnju, sačuvalo u značajnoj mjeri zaposlenosti i bilo bi daleko manje problema. Mi vidimo da HNB uopće ne reagira na to i što je najgore, Vlada uopće ne reagira na to, prema tome, ona najvažniju instituciju u ovoj krizi jednostavno ne stavlja u pogon. S druge strane, pomažu samo bankama, bankarima. Banke nisu ničim zahvaćene u ovoj krizi i zato ću inzistirati ispred Promijenimo Hrvatsku na uvođenju poreza na imovinu bankama, telekom operaterima jer oni ostvaruju najveću dobit. I zamislite, molim vas, glavni savjetnik, ekonomski savjetnik predsjednika Vlade, on kaže ovih danas da bankama je, bilo bi nezakonito da se obustavi obračun redovnih kamata. Pa koga vi štitite više? Hrvatski narod sigurno ne i zato građani, promijenimo to na izborima. Hvala.
Dakle, stanka sukladno čl. 248. nastavljamo 14 sati i 20 minuta s replikama na kolegu Petrova. Imamo ih 7. STANKA U 14,10 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,20 SATI]] Nastavljamo. Dakle imamo 7 replika. Prvi je kolega Đujić, nakon njega kolega Maras.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Petrov, vi ste spomenuli ovdje u obrazlaganju svojih prijedloga, da Vlada ili vas ne čuje ili vas ne želi čuti. E sada, kada gledamo unazad recimo 2, 3 tjedna odnosno nastanak ove krize, i SDP je dao jedan cijeli paket prijedloga zakona i vi ste dali prijedlog paketa zakona kojima želimo popraviti situaciju naših građana, međutim, Vlada kojoj su bila puna usta zajedništva, zajedništvo im je trebalo dok nismo usvojili Vladin paket zakona. A onda nas nisu htjeli kao opoziciju uopće ni slušati niti nas uključiti u donošenju odluka i to je, iz toga se nameće da u biti da oni nas ne žele čuti i baš Plenkovića briga što mislimo u SDP-u, što mislite vi, što misli bilo tko iz opozicije, a uostalom, jučerašnjom, prekjučerašnjom izjavom da je Stožer u biti političko tijelo i da donosi političke odluke su u biti sve i rekle. Dakle, vode cijelo vrijeme istu politiku i uopće ih zanima što misli opozicija, a ovo je pitanje koje se tiče svih građana, ne samo ... [[Govornik se ne razumije.]]
Kolega Petrov izvolite.
Upravo tako. Ja ne očekujem od predsjednika Vlade, od vladajućih bilo kakvu zahvalu za sve prijedloge koje smo im dali. I mi kao MOST ispred oporbe i vi ispred SDP-a, jednostavno ne očekujem, oni nisu nikada u 4 godine pokazali niti zainteresiranost niti zahvalu. Sve naše amandmane, pa čak i na proračun kojih je bilo na stotine, svaki su bili odbili. Ali, oni bi se trebali sjetiti, da ovo nije jedan, jedna mala njihova varoš, da je ovo pitanje cijele države, apsolutno svih građana u državi, da bi trebala biti i skromni i ponizni u svemu ovome i boriti se da svaki građanin ove zemlje bude zaštićen, svaki poslodavac ove države da ima mogućnost raditi i da bi to trebali napraviti na način da čuju i uvaže mišljenja i drugih ljudi. Takvi ljudi, nažalost očito ne stoje u Vladi, ali ja se neću baviti politiziranjem. Ja ih i danas pozivam i pozvao sam ih s govornice, čujte što vam govorimo [[Upadica: Hvala.]] jer ne govorimo bez razloga.
Hvala vam. Sljedeći je kolega Maras. Nakon kolege Marasa, kolega Anka Mrak-Taritaš. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. Kolega Petrov, meni je za ovako, kao zanimljivo zapela za oko argumentacija kolege Felaka zašto bi HGK bio ugrožen da se odrekne dijela prihoda za vrijeme krize. Znači evo, kada pogledate to, taj dopis, gdje je kolega Felak zdušno krenuo braniti Hrvatsku gospodarsku komoru, vjerojatno u ime HDZ-a kao vrlo korisnu organizaciju koja djeluje u interesu hrvatskih poduzetnika i zbog toga ne bi trebalo im uskratiti prihode za vrijeme krize, a ja mislim da bi trebalo omogućiti da budu, da bude dobrovoljno članstvo bez obzira da li je kriza ili nije, pa da onda vidimo koliko će ta HGK skupiti članova i koliko je korisna. Gotovo je nevjerojatno kako HDZ i dalje ustraje na tim, ja bih rekao uhljebničkim organizacijama koje sisaju novac hrvatskih poduzetnika i jednostavno [[Upadica: Hvala.]] i u ovoj krizi se ne udostoji da [[Upadica: Odgovor.]] da njima okrene leđa. Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite kolega.
G. Maras, ponovit ću. 168 milijuna kuna samo HGK ima proračun svoj. Od tih 168 milijuna kuna, neka me slobodno isprave, ali barem 90% je od prisilnih članarina, a ne dobrovoljnih. A od tog novca, preko 50% se troši na njihove plaće. Ja ne vidim ni korist za poduzetnike u Hrvatskoj, što se tiče rada Gospodarske komore. Osim da s vremena na vrijeme izađu s pamfletima u korist vladajućih. Nažalost, ali nije HGK jedina. Pa imamo mi sad slučaj i HUP-a. I oni su se proslavili sa otpremninama u trenutku kada su trebali otpustiti osobu koja je uznemiravala druge svoje djelatnike. I niz drugih komora, organizacije koje imaju pravo po zakonu prisilno uzimati članarine, a [[Upadica: Hvala.]] da nemaju korist. Bar ti članovi nemaju korist.
Hvala. Replika broj 3. kolegica Anka Mrak-Taritaš, nakon nje kolega Žagar, izvolite kolegice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS-a. Poštovani kolega Petrov. Vi ste u svojem uvodnom izlaganju govorili o niz stvari. Govorili ste o promjeni paradigme, s tim, to vam je bila zapravo uvodna misao. Ovo je vrijeme iz kojeg bi trebali nešto naučiti. Ovo je vrijeme koje bi trebali zaista voditi računa i o promjeni paradigme. Dakle, mi zaista kada vidite koliki dio u proračunu su parafiskalni nameti. Ja sam očekivala i vi ste vjerojatno očekivali da imamo jedan set mjera koje će se baš odnositi na te parafiskalne namete ili s parafiskalnih nameta se krije niz, niz opterećenja za gospodarstvenike. Vrijeme je da slušamo ljude, vrijeme da slušamo one koji pune naš proračun što ih muči. Ali vladajući ne slušaju nas, ne slušaju gospodarstvenike, imam osjećaj da zaista žive u kuli od bjelokosti i slušaju samo sebe međusobno.
Hvala. Izvolite odgovor na repliku kolega Petrov.
Nažalost, bojim se da su odcijepljeni od stvarnosti. Ja ću vam uzeti samo jedan namet koji mislim da apsolutno svaki građanin u Hrvatskoj ima, a to su slivne vode. A znate što će vam reći ljudi samo za slivne vode, da imaju potoke pored svojih kuća kada padaju kiše. Rijetki su oni koji su izuzeti, a godinama slušamo kako će baš iz tog nameta koji se uzima od svakoga građanina slivne vode biti riješeni. Nisu riješene, a to je jedan namet. 400 ih je. Direktno se svaki od njih tiče svakog građanina u Hrvatskoj i svakoga poduzetnika. I da, očekivao jesam da će konačno napraviti paket pa da će ih ova kriza natjerati, ako već nisu mogli u dobra vremena da će u loša vremena zbog toga što postoji pritisak i potreba konačno početi rješavati stvari. Ja ih pozivam, nisu još uvijek iako je potrošeno određeno vrijeme, još uvijek ima vremena za promijeniti način ponašanja.
Hvala. Sljedeća replika kolega Žagar, nakon njega kolega Bulj. Kolega Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Uvaženi kolega Petrov. Dakle, stožer je zbog svoje stručnosti imao legitimitet, ima ga i danas, međutim premijer izjavom kako oni nisu pali s Marsa, kako ih je imenovala politika i kako oni zapravo trebaju samo poduprijeti političke odluke je na jedan način odnio legitimitet tom stožeru. Isto tako moramo mi poručiti premijeru da mi ovdje ne lajemo na mjesec. Mi govorimo stvari koje bi mogle biti korisne Vladi RH da se suoče sa ovim problemima. U RH postoji puno stručnih ljudi, postoje političke stranke koje imaju te stručne ljude, kako je onda moguće da opozicija da nijedan prijedlog opozicije, nijedan amandman se ne usvoji. To nije dobra poruka. Ako premijer misli sve zasluge pripisati sebi ako stvari krenu na dobro, to neka jasno kaže. Ali što će biti ako stvari krenu na loše, tko će onda preuzeti odgovornost? O tome se premijer sada isto mora očitovati jer RH nema puno vremena i treba donositi mjere čim prije.
Hvala. Izvolite odgovor.
Slobodno neka pripiše sve zasluge sebi samo neka donosi cjelovite zakone, neka donese kvalitetan Ovršni zakon, neka mjere koje će zaštiti ovršene i blokirane građane budu cjelovite, a ne ovako polovične, neka zaštiti građane tako da se donese moratorij na kredite u punom iznosu bez kamata pa neka sve zasluge pripiše sebi. Nije mi problem, ali konačno da se to krene na takav način raditi. Ne očekujem, opet ću ponoviti, nikakvu zahvalu, ali ovako način na koji se ponašaju da bi PR-ovsi poklopili određene teme, a da zapravo to u suštini i nema toliko smisla, tu vidim problem i zbog toga progovaram. Nadam se samo da ovo malo vremena što nam je ostalo da će konačno promijeniti način postupanja, da će konačno s riječi prijeći na djela i da neće samo govoriti o promjeni paradigme nego će je provodit.
Hvala. Sljedeći je kolega Bulj, nakon njega kolega Vlaovac. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Petrov, predložili ste brojne mjere međutim Vlada ih odbija. Neke je prihvatila, ali sa velikom odgodom. Ne samo da je ova korona kriza otkrila što su sve napravile politike koje su jednostavno štetočine hrvatskoga naroda to možemo pobrojiti i vidljivo je da je ona otkrila sve to. Evo ja ću samo reći nekoliko stvari, predlagali smo isključivi gospodarski pojas da zaštitimo naše more, predlagali smo zabranu prodaje poljoprivrednog zemljišta stranim pravnim fizičkim osobama, predlagali smo da se podijeli zemljište našim 70.000 hektara i 400.000 hektara našim poljoprivrednicima. Ne, oni su istrali naše seljake, ribare, poljoprivrednike vani koji uplaćuju 6% BDP-a 18 milijardi kuna u hrvatski proračun. To su štetočine.
Hvala. Izvolite odgovor.
Gospodine Bulj, … ste odličnu temu, temu poljoprivrede, temu mjera koje se trebaju donositi u idućih 6 mjeseci kako bismo uspjeli izvući naše gospodarstvo. I da, ja se slažem s vama, masu kvalitetnih prijedloga koje smo ponudili oni nisu usvojili. Morat ćemo ili morat ćete njih pitati zbog čega. Ali ukoliko se ne bude radilo na onim mjerama koje idu za 6 mjeseci, pogotovo u segmentu poljoprivrede, pogotovo na ovih 600.000 hektara poljoprivrednog zemljišta koje je još uvijek neobrađeno, nećemo daleko doći, a recesija će trajati više i duže nego ona koja je počela 2008.
Hvala. Kolega Vlaović i nakon njega kolega Mišić, to je posljednja replika. Izvolite.
Hvala. Kolega Petrov, evo i MOST je predložio paket mjera, paket zakona kao što je prije toga učinio odnosno zajedno s vama SDP, Vlada je sve odbila kao i sve prijedloge koje su opozicijske stranke i klubovi iznijeli u raspravi sa željom prije svega da se sačuva zdravlje građana, ali ono isto tako vrlo bitno da se sačuva svako radno mjesto u Hrvatskoj i da se omogući daljnji razvoj gospodarstva i kvalitetniji život svih naših građana. Pitali ste i čuje li Vlada to, očito da ne čuje i ne mari jer podsjetit ću da je još 6. Veljače udruga proizvođača i drvoprerađivača uputilo pismo Vladi da traži hitne mjere jer će doći do krize jer su već počeli gubiti poslove. 25.000 je nezaposlenih, a najviše je stradala Slavonija gdje je po regionalnom Zavodu za zapošljavanje u Osijeku 17.202 osobe nezaposlene u ožujku, to je 1756 osoba više nego prošli mjesec odnosno 35% više nego lani u ožujku, Slavonija je opet nastradala.
Hvala. Izvolite odgovor.
U idućih 6 mjeseci Vlada treba donijeti plan na koji način ćemo pomoći svom gospodarstvu, ne samo zaustaviti negativne posljedice nego potaknuti rast gospodarstva. Treba definirati koje su strateške grane hrvatskog gospodarstva koje treba poticati. A mi ono što imamo u Hrvatskoj su naši resursi je i šuma i vode i naša pamet, dakle mi smo ti koji trebamo ulagati i u prerađivačku industriju i u drvoprerađivačku i prehrambenu industriju i u IT industriju, a ne samo da nam glavna gospodarska i jedina gospodarska grana bude turizam jer će nas to koštati puno više i naša kriza će trajati puno duže nego što će trajati krize nekih drugih zemalja poput Italije i sličnih koje imaju popriličnu dobit iz turizma. Ali njihova dobit se u turizmu mjeri 5%. Hvala.
Posljednja replika, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine Petrov. Sve ste lijepo govorili i ja se s vama mogu u potpunosti s nekim stvarima složiti, međutim ova Vlada je 90% poreza na dobit na 12% smanjila do 7 milijuna poduzetniku, parafiskalne namete svakako treba skloniti. Kao poduzetnik sam već 30 godina u tome, 25 godina smo uništavali državi, ja bi slobodno rekao, sve vlade do sada su samo pogodovale velikima i onima koji su pretvorbe napravili kriminalu, nisu plaćali poreze, a SDP je radi poreza oslobodio i otpisao što bi u svakoj modernoj državi bili u zatvoru. Ova Vlada je napravila više u pet godina za poduzetnike i obrtnike nego sve dosadašnje vlade koje su normalnim i poštenim poduzetnicima uradili do 25 godina, ja vam to moram sigurno reći jel sam sam unutra pa to dobro poznajem. Znači ova Vlada što se tiče poduzetnika je pokušala u zadnjih pet godina napraviti više nego su oni u 25, osim onih koji su krali pretvarali i postali milijoneri, to su radili do 25 godina. Oprostiti poreze u svakoj modernoj državi se ide u zatvor, samo ovdje se nije išlo. To je napravila SDP-ova vlada za vrijeme Linića. Hvala.
Izvolite odgovor kolega Petrov.
Gospodine Mišić meni je žao što vi kao poduzetnik u ovom slučaju branite Vladu koja ne radi u korist poduzetnika. Nakon 4 kruga porezne reforme, ja ću vas suočiti sa stvarnim stanjem kojeg vi ne želite vidjeti nakon 4 kruga porezne reforme nema rasterećenja, porezi sudjeluju u jednakom obimu što se tiče BDP-a, čak najavljeno da nije bilo epidemije 5 milijardi kuna novih upravo iz poreza. Meni je žao što branite stav da i dalje treba ostati akontacija poreza na dobit, meni je žao što tako olako prelazite da se parafiskalni nameti neće i ne moraju mijenjati, meni je žao što vi kao poduzetnik i dalje smatrate i branite tako pasivnu Vladu da ne trebaju obvezati banke da se donese moratorij na kredite i građanima i poduzetnicima za vrijeme ove krize, meni je žao što ste odvjetnik ove Vlade kao poduzetnik.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Kolegica Jelkovac, Perić, Grčić, Đurić, Kosor, Strenja, Grbin, ako ne otvaram raspravu dakle u ime klubova. Prvi prijavljeni za raspravu je kolega Miro Bulj u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Predstavnici hrvatske Vlade, poštovani građani. Tko može gledati, tko ima mogućnost da gleda, vidimo da je Božo Petrov i klub MOST-a su predložili 9 mjera ovo sada, a brojne druge mjere koje je naveo kolega su mjere koje se tiču stvarnoga života Ovršnog zakona, poreznih zakona, tih sitnih nameta i … na našim ljudima koji su vidljivi u rezultatima ove korone krize jel ova korona kriza vas je skinula do gola, do gola. A ovim zakonima se rješaju dalo bi se olakšanja određenim ljudima, međutim našim građanima našeme narodu, međutim u ovome trenutku ja bih volio da je hrvatska Vlada prihvatila brojne mjere koje smo mi davali u prvome krugu pa nisu prihvatili tj. koji su davali amandmane, međutim mi smo bili korektni kao oporba i mi smo prihvatili njihove prijedloge, tako da na početku odmah s tim krenem. Od brojnih prijedloga koji je kolega Petrov da se ne ponavljam koje je dao svih mjera, ja bih samo napomenuo da hrvatska Vlada inače kada se tiče prijedloga kluba MOST-a i onih koje sam i ja davao osobno sve su odbili jel nisu bile na strani naroda nego su bile na strani uvijek onih koji su iskorištavali hrvatske resurse sebi za profit. Tako možemo krenuti od poljoprivrede. Dao sam zakon o zabrani GMO-a, uvoza, prijevoza, prodaje i sadnje, međutim nije prihvaćen. 90 saborskih zastupnika nije prihvatilo, a cilj je bio naš tada da na taj način promičemo domaću proizvodnju i da se napokon obradi 700.000 hektara neobrađenog čistog očuvanog poljoprivrednoga zemljišta. Danas je i dan planeta Zemlje, danas moramo pričati i o poljoprivredi, poglavito o ekološkoj poljoprivredi, uvaženi tajnik dolazi ovdje iz Slavonije, tamo je sakriven iza stupa, i zna šta je se sa Slavonijom dogodilo, zna da je opljačkana, devastirana i da su seljaci tj. ljudi koji su se bavili poljoprivredom otišli u Irsku saditi kumpir, a ovdje sto puta bolje za kumpir je tlo poglavito Lika i ovaj dio. Sjetimo se što je se u Hrvatskoj događalo sa poljoprivredom. Pa pomidore su se prodavale to 1000 puta, rajčice ili paradajz kako god hoćete, su se prodavale na tržnicama dok je …/nerazumljivo/… dok tržnicama u turizmu na koji se pozivamo, dok je u isto vrijeme Sinjsko polje nije navodnjeno, Drniško. U isto vrijeme u Vrgoračkom polju su se sikle voćke dok ste vi gospodo draga pogodovali uvoznim lobijima. Zbog čega je se pogodovalo uvoznim lobijima? Zbog čega se novac koji se ulagao u poljoprivrednu nije …/nerazumljivo/… domaćoj proizvodnji i zbog čega ste glasali protiv toga da se zabrani taj štetna hrana GMO? 4, 3 milijarde EUR-a uvozimo prehrambenih proizvoda, 3 milijarde EUR-a, Hrvatska i sad ste došli do zaključka da niste samodostatni, sad ste došli. Sad ste oni koji, više nije Miro Bulj čoban, nije ovo ono, sad su svi htili bit čobani. Sad svi trču po zemlji, poljoprivredi, prehrambenoj industriji, ali i dalje uvozite najviše kod naše Slavonije tijesta, smrznutog tijesta za kruh, svinjetine i svega ostalog. Što se tiče pogodovanja, ja bih volio da se pogoduje teleoperaterima, bankama, pa moramo služiti narodu. Ja znam da nemate vi snage. Teleoperateri u RH imaju najveću dobit, HT, tvrtka pod grupaciji Deutsche telekoma, 42% dobiti ima u RH, u EU je prosjek 20%. Nikad se nije, rade šta god hoće po Hrvatskoj. Znate koliko je to novca, evo vam mjera neka rade građevinske dozvole i neka ulažu reinvestiraju sredstva u RH. Ne, to se ne smije jer mora biti premijer Plenković dobar sa Merkelicom, Angela Merkel je ključ priče cile. Čak ste se rugali sa poljoprivrednicima, čak, tada ste se rugali, to je ruganje. Kad je bio ovdje kineska vlada, premijer kad je bio onda ste potpisali sporazum, ova Vlada je potpisala sporazum o izvozu mlijeka u Kinu. Pa nemate za dječji vrtić šta ste napravili od hrvatskog sela i seljaka. Izvoz u Kinu, dapače ja bi volio da mi izvozimo u Kinu i tribali bi izvozit, al ne izvozimo. Prema tome, sve ove mjere koje kolega, ja ih neću nabrajati, koje je kolega Petrov dao ja očekujem i Klub MOST-a očekuje da se hitno donesu mjere u interesu hrvatskih građana. Ključna mjera koju govorimo cijelo vrijeme, u početku smo govorili otpis a ne odgoda, to je bilo za poduzetnike, a ovaj put u korist svih građana RH. Odmah moratorij na kredit i na kamate. E za to nemate hrabrosti ni snage. Zašto? Jer morate se dodvoravati, morate služiti bankarskim lobijima, morate služiti bankama, morate. To je prvo. Drugo, zašto u ovome trenutku sve što je hrvatska poljoprivreda proizvela se ne otkupi i ne da na hrvatske tržnice i obavežu se trgovački lanci da po cijeni realnoj sve to otkupi se. To hrvatska Vlada napravit neće još uvijek se prodaju Grčke i Španjolske jagode ali kupujte naše domaće Vrgorske i ostale domaće proizvode. Po pitanju svih ovih mjera koje je da MOST, ja mislim da je jedna od najbitnijih mjera na koju mi upozorajemo i da je ova korona kriza razobličila cilu tu suludu podjelu RH, ustroj RH i da pod hitno moramo ugasiti županije. Produljenje krize i zastoj turističke sezone je uzrok u Dalmaciji iz županijske ustanove koju je imenovao potpredsjednik HDZ-a osobu gospodina Škaričića za ravnatelja staračkoga doma. Osobu koja apsolutno ne, koja je dovela u gubitke taj dom starački i preko te osobe je ubiti naravno da su nam oni donili preko te osobe taj virus neposredno, naravno da su nam zabili u produžecima. I sad će Dalmacija ispaštati zbog županija. One su viška. Njih odmah triba prikrižiti ili napravite novi prijedlog ja sam i davao amandman na županije, da se digne kat zgrade i da se taj i da se mogu ljudi zapošljavati, oni vam ne znaju uopće koliko ima zaposlenih. Vi to nećete napraviti. Nelogičnosti lokalnih samouprava, jednostavno nelogičnosti. Iscrpila vam se policija nakon ovih mjera. Policija je iscrpljena, ljudi su iscrpljeni, na svakoj općini je morala stati policija. Dok ja u isto vrijeme pitam ovdje uvaženog tajnika i MUP koliko je ilegalnih migranata ušlo, on na to ne odgovara, on na to nije odgovorio i koliko ih je testirano. Još jednom mjere moraju biti snažne, MOST predlaže ove zakone koje je dao da su snažni, očekujem uskoro i svoj zakon koji sam dao u hitnu proceduru da pomogne ministrici poljoprivrede, ako ona to učini ja ću joj zapljeskati da se izbace županije koje moraju davati suglasnost na dodjeli poljoprivrednoga zemljišta jer mjere tj. program dolje jel zemljišta radi lokalna samouprava, ona izrađuje i onda mora župan dat suglasnost pa ministarstvo. I to vam je kozaračko kolo, ja to govorim svak svakog drži i ne pušta, a zemlja se ne obrađuje. Svak pogoduje svome, ako lokalni čelnici ne poštivaju i ne naprave posao u roku pa neka slobodno to napravi ministrica, ja ću joj dat potporu neka se napokon zaore ta zemlja, zaorimo hrvatska polja. Nismo samodostatni i sad odjedanput ono šta sam ja govorio 5 godina ovdje, Andrej Plenković se znao rugat s menom jer on je čovjek iz grada, ja sam sa sela, seljak jesam, ok, čoban jesam sve sam, sve sam ono što on misli da je najgore, sad odjedanput mijenja paradigmu, moramo obrađivati, moramo ulagati u poljoprivredno zemljište, a baš je on i te županije su uništile poljoprivredu. U Splitsko-dalmatinskoj županiji Sinjsko polje nije navodnjeno, 6.000 hektara 20 km od Splita i sad odjedanput mjere za poljoprivredu i tribamo im s prozora pljeskat, njima koji su uništili sve, a danas u, u, u odijelima civilne zaštite bit će pate za tim što nisu bili u Domovinskom ratu, pa nosaju. Hvala lijepo.
Hvala vam. Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a je rasprava od kolegice Grozdane Perić, izvolite kolegice Perić. Hvala lijepo i vama.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajnici. Pred nama je evo rasprava o paketu prijedloga zakona MOST-a nezavisnih lista i g. Bože Petrova i Klub HDZ-a neće prihvatiti ove prijedloge zakona. Kada govorimo o tako katastrofičnoj Vladi onda moramo reći da je, dakle pandemija proglašena 19.3.2020.g., da je u roku od 30 i još 3 evo dana su donesene mjere, ožujske mjere, travanjske mjere, da je do sada ova Vlada koja je tako katastrofična napravila 37 prijedloga zakona, 3 uredbe, 22 odluke, 4 zaključka i sve to paralelno provela, evo dok mi sada ovdje o tome debatiramo, to je danas isplaćeno preko milijardu i 550 milijuna kuna za 84 000 poslodavaca i 480 000 zaposlenika. Dakle, sačuvalo se i očuvalo preko 500 000 radnih mjesta. Dakle, kada govorimo o cijelom paketu ovog zakona onda moram napomenuti da je upravo zakon o, Ovršni zakon, izmjenama i dopunama Općeg poreznog zakona, izmjena i dopuna Zakona o porezu na dobit, dohodak itd., trebamo se sjetiti svih onih zakona i izmjena koje su se dogodile i u 2019., pa onda primjena od 2020. gdje se npr. za male poduzetnike koje su imale promet do 3 milijuna kuna da se taj prag povećao na 7,5 milijuna kuna, da su oni svrstani u kategoriju odnosno da je smanjen porez na dobit sa 20 na 12% za njih, a za one velike 18%, dakle isto smanjen u odnosu na prethodna razdoblja, da je paralelno s tim su se događale promjene u regulativi poreza na dohodak, da su se povećavale neoporezivi dio i neoporezivi iznos plaća i dohotka, da je time povećani su znatno prihodi i povećana je ukupna košarica zapravo i broj osoba koje imaju, nemaju obvezu plaćanja uopće poreza na dohodak što je itekako jako važno napomenuti. U postupku, koliko je meni poznato, je i prijedlog novog izmjena Zakona o obustavi stečajeva i ovrha za sve pravne i fizičke osobe, što će onda itekako uvelike doprinjeti svim ovim prethodnim mjerama koje su, koje su napravljene, pa će uz ovaj zakon na novčanim sredstvima koji apro po sa današnjim danom je već zaustavio ovrhe za preko 91250 građana, a sa ovim dopunama Zakona o ovrsi će se itekako pomoći gospodarstvenicima da se neke, neka događanja koja se, koja su sad u postupku da se odgode i da im se omogući lakši i na kraju krajeva i opstanak u svijetu, poslovnom svijetu i u svijetu rada. Ono što treba još svakako reći da je paralelno s ovim su napravljene i dodatne mjere, a to je da je državni proračun i Ministarstvo financija je napravio i dobili smo izvješće o tome, preraspodjelu za preko 2,1 milijardu kuna i kada pogledate te preraspodjele koje su napravljene iz postojećeg proračuna je omogućeno da se povećaju jamstveni fondovi i programi gospodarstvu, kreditne linije izvozu preko HBOR-a, preko HAMAG-BICRO-a, da su isto tako osigurana sredstva za MUP i pojačane napore koje imaju u ovom kriznom periodu, da su osigurano preko 34 milijuna kuna potpora u kulturi za sve naše djelatnike u kulturi koji ne mogu zarađivati, u poljoprivredi 20 milijuna kuna, u HZZ-u od tog ukupnog iznosa je preko milijardu i 800 milijuna kuna, a sve evo do sada je od toga isplaćeno već milijardu i po. Kada tome pridodamo da se nisu ukidala socijalna, socijalne pomoći, niti davanja, nego dapače je u preraspodjeli socijalna skrb dobila još 50 milijuna. Isto tako i Ministarstvo turizma koje će na ovaj način pomoći poduzetnicima iz te oblasti gdje će isto oni koji su se zadužili i imaju određene kredite i investicije moći prolongirati svoje obveze, a dakako nije zaboravljeno ni Ministarstvo zdravstva sa 40 i preko 3 milijuna kuna, dakle iz postojećeg proračuna nezavisno od toga što postoji mogućnost i vrlo vjerojatno će ministar financija iznaći i dodatna sredstva kojim će se pomoći kako gospodarstvu tako i građanima. Prema tome, kada govorimo o tome kako ova Vlada nema senzibilnosti, kako ne sluša građane, kako ne sluša poduzetnike onda to moram žestoko i oštro demantirati jer upravo zahvaljujući ovim mjerama su se radna mjesta sačuvala, smirilo možda veliki broj zaposlenika koji su već bili možda jednom nogom u fazi nezaposlenosti, a na ovaj način se omogućilo da ti ljudi ostanu sigurni i da se dalje traže načini i rješenja kako pomoći i pokrenuti našu privredu. Ono što svakako se trebamo svi mi zapitati da li smo dobro radili, da li se trebamo okrenuti više svojoj poljoprivredi, više svojoj proizvodnji, više svom poduzetništvu odnosno kreirati i razvijati naše vještine kako bi bili što manje ovisni o nekim segmentima uvoza to je sigurno nešto o čemu će ova Vlada itekako razmišljati, ali je na svima nama isto tako da promišljamo kako možemo pospješiti i poboljšati naše, naše stanje i našu situaciju. Kada govorimo o tome kako je vrlo lako i jednostavno ukinuti određene namete zvali se oni parafiskalni ili ovakvi ili onakvi onda nemojte zaboraviti da iza toga stoje nekakva laboratorijska istraživanja, da iza toga stoje niz zaposlenika, evo ako ćemo smanjivati troškove u proračunu onda moramo razmišljati koliko imamo liječnika, koliko imamo vojnika, koliko imamo učitelja, koliko profesora i svih niz ostalih djelatnosti koje su nam itekako važne i koje su se pokazale itekako važne i sposobne se nositi upravo sa ovim problemima i sa ovim izazovima koje nažalost ovu Vladu prate mnoge ali unatoč svim tim kritikama mislim da možemo s ponosom reći da vrlo kvalitetno upravlja svim kriznim situacijama.
Hvala. Prije nastavka dakle rasprave u ime kluba zastupnika, u ime predlagatelja kolega Božo Petrov. Samo sekundu kolega Petrov. Hvala vam. Izvolite kolega Petrov, u ime predlagatelja 5 minuta. Hvala.
Kolegice Perić, znate gdje je problem u vašem izlaganju? Vi ste došli ovdje braniti Vladu, ja sam očekivao da će biti predstavnik Vlade, vi ste došli kao predstavnik Vlade, braniti Vladu, braniti djelovanje Vlade zadnje 4 godine, a ja sam došao ovdje razgovarati o mjerama. I mi automatski ne možemo normalno razgovarati, ja želim da mi razgovaramo o mjerama, a jedino što sam slušao jedna oda, jedna poema za koju se vi nadate da će predsjednik Vlade Andrej Plenković pljeskati dugo nakon što je sve to čuo. I da, ja ne kritiziram Vladu za one mjere koje je donijela jer iskreno to su mjere koje smo vam mi predložili prvoga dana. Ja je kritiziram jer su polovične, jer nije napravljeno sve. Ja ne govorim da ova Vlada nije napravila ništa, ali ja kažem da nije napravila onoliko koliko je mogla. I svaki čovjek će vam u Hrvatskoj reći, pa bolje išta nego ništa, jer prije nismo imali ništa, ali ja vam kažem nije dovoljno. I ako ćemo biti odgovorni prema tim građanima onda im trebamo ponuditi i život nakon ove krize. A s obzirom na vrijeme koje vam je potrebno jer sa svim onim što vam predlažemo vi čekate po 2 do 3 tjedna, je li čekate zato da se izgubi eho da su vam to predložili članovi oporbe, je li to čekate i zato što se ne možete snaći, ja ne ulazim u razloge zašto čekate, ali ja vam kažem da čekate i da gubite vrijeme, da trebate biti brži, da trebate biti efikasniji, da trebate donositi cjelovite mjere. Ja sam očekivao u trenutku kad ste vi došli ovdje za govornicu da ćete uzeti mjere koje smo mi predložili koje su sada tema ove rasprave pa ćete mi taksativno reći, znate Vlada ne želi podržati vaš prijedlog Ovršnog zakona, ne želimo zaštititi sve ljude u Hrvatskoj, ne želimo zaštititi i njihove nekretnine i njihove pokretnine, ne želimo ih zaštititi od poslodavaca koji imaju pravo vršiti ovrhe, ne želimo ih zaštiti od mirovinskog osiguranja zbog toga i toga. Ne, vi ste pričali o tome što je HDZ radio zadnjih 4 godine. Onda sam očekivao isto tako da ćete reći, mislim MOST predlaže da bude otpis dospjelih obveza za vrijeme epidemije 90 dana poslije, pa ćete mi reći zašto vi to ne podupirete, pa niste ni to rekli. Pa smo onda predlagali da se ukine akontacija poreza na dobit, samo ste prešutjeli, pa valjda se vi i dalje slažete sa tom akontacijom poreza na dobit, tim kreditiranjem naših poduzetnika, naših građana državu, a ne bi me zanimalo zašto. Ja cijelo vrijeme tražim odgovore zašto? Ja već godinu i po dana pitam ministra financija zbog čega, cijela država, mislim na građane i poduzetnike, treba kreditirati državu akontacijom poreza na dobit. Nema odgovora. Ali ja ću ih sad namjerno nazvati jer i nažalost time što ih ne čujete, vi definirate tako, tovari i dalje plaćaju. Eto nažalost, ja moram to tako reć. Onda smo također predložili da se trajno uzme da se naplaćuje PDV po naplati, da se za zaštitnu opremu, da se i ona svede PDV na 5%, da se ukine članarina HGK, da se ukine paušalni porez, to smo mi sve predlagali. S druge strane, mi nismo dobili odgovor. Sve što smo dobili je na početku vaša rečenica s čime ste skinuli sve ove prijedloge za naše građane, Vlada se s ovim ne slaže, mi ovo nećemo poduprijet i to je sva vaša argument. Dakle, kako tamo netko kaže hop, vi skočite bez ikakvog razmišljanja. Vi ste vjerojatno došli ovdje da kad je glasovanje dignete ruku, imate pripremljen govor o tome što je sve Vlada radila, mene ne interesira danas takva rasprava. Mene interesira da mi taksativno kažete zbog čega ne podupirete prijedloge, zbog čega ne želite zaštititi ovršene i blokirane, zbog čega ne želite pomoći poduzetnicima, mene uostalom zanima što ćete napravit u idućih 6 mjeseci, gdje je plan i gdje su uštede?
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Perić, izvolite.
Poštovani g. Petrov, za razliku od vas ja sam struka i financijska i koja je došla iz realnog sektora i iz lokalne samouprave. Prema tome, kada vi o tome pričate onda bi ja o ovome mogla pričati bar 2 sata minimalno da bi vam pojasnila elementarne stvari koje vi ne razumijete i koje ne želite uopće razumjeti. Vi da ste bili u stanju nešto napraviti onda bi bili dio vladajuće ove Vlade koja radi mjere i koja ih donosi, a ne ovako da ih kritizirate, a da nemate argumenata zašto ih kritizirate. Kada govorimo o ovoj, ovim svim elementima ovdje, pa pogledajte koliko je od toga napravljeno, što i na koji način se razmišlja o svakom čovjeku, o svakom poduzetniku. I vi ćete pričati o tome da se ovdje ne govori o struci nego se dižu ruke. Ma o čemu vi pričate? Nemate pojma.
Poštovani zastupnik Petrov.
Gđo. Perić, ja znam da istina boli i zbog toga na takav način reagirate vrijeđajući mene. Ja vas nisam vrijeđao, meni je žao što ste se prepoznali u tome. Al ono što vam ja moram reći, to što je netko ima neki papir da je neka struka, to ne znači da ima i znanje da se nosi sa tom, sa tom situacijom. I da upravo ću vam ja reći jer sam prošao određene stvari i za razliku od svih onih načelnika i gradonačelnika, uhljeba HDZ-a u ne znam kolko stotina od 500 stotina HDZ-ovih općina, ja sam došao u općinu gdje je dug općine bio veći od godišnjeg, godišnjih prihoda i sve to vratio u godini dana i započeo projekte. Ja za razliku od svih drugih načelnika i gradonačelnika, ja vam imam to pravo reć jer sam to napravio i to očekujem da vi napravite i to u roku od 3 mjeseca.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Kolega Petrov, ja sam dala repliku jer ste se vi cijelo vrijeme obraćali kolegici Perić. Kolegica Perić je naša kolegica, ona je govorila u ime Kluba HDZ-a, stav HDZ-a i tu je imala potrebe naglasiti sve ono što je ona ocijenila da je dobro. Ja mislim da ste se vi trebali obratiti predstavnicima Vlade. Mi tu imamo predstavnike Vlade koji sjede i nisu rekli niti jednu jedinu riječ. Oni nisu niti u jednom jedinom pokazali želju da vam oni kažu iz svojih resora što ste to krivo predložili, što to Vlada misli da nije dobro, zašto oni, zašto oni to neće prihvatiti, to je bio njihov zadatak. Ja od kolegice Perić ništa drugo nisam ni očekivala, točno sam to očekivala kakva je bila rasprava, ali zato tu postoje predstavnici Vlade koji moraju i zato jesu iz različitih resora, koji moraju, oni su ti koji predlažu mjere, oni su ti koji rade, oni su ti koji su trebali reći zašto je to kod vas krivo.
Poštovani zastupnik Petrov.
Zastupnice Mrak-Taritaš, vi vidite te predstavnike Vlade, čujete ih, ja ih ne čujem zato ih i ne vidim, za mene oni ne postoje, postoje oni koji razgovaraju, raspravljaju o onome što je danas tema, to je broj jedan. Broj dva, da, ja sam se obratio zastupnici Perić koja je naša kolegica iz razloga što sam htio usmjeriti razgovor da mi ne pričamo o HDZ-u, ja ne želim pričat o HDZ-u jer nema potrebe pričat o HDZ-u u ovakvoj situaciji u kakvoj se nalaze naši poduzetnici i naši građani, nego o mjerama koje smo trebali donijet, možemo donijet i koje trebamo donijet. O tome želim pričat. I to što će mene netko vrijeđat zbog toga mene ne dodiruje ništa, ako ćemo zauzvrat dobiti danas barem neko rješenje, neku ideju kako dodatno pomoć ljudima u RH.
Hvala lijepo. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Petrov, slažem se s vama da kad se donose zakoni onda moraju bit jednaki za sve građane u RH, a evo Ovršni zakon još uvijek čekamo treće čitanje, u međuvremenu je donešen prošli tjedan zakon gdje je 2/3 onih ljudi koji su blokirani, koje ovrhe provodi i blokade FINA će im biti deblokirani ovaj tjedan, a za 1/3 građana u RH to nije tako i pravo je pitanje zašto nije i Ovršni zakon bio dio tih mjera i da slažem se s vama da ako želimo pomoći građanima da moramo i moratorij na kredite i to godinu dana bez kamata, bez ikakvih troškova jer ljudi to neće moći plaćati. Naravno da želimo sačuvati svako radno mjesto, pogotovo kod nas u Slavoniji, a upravo je u fazi izmjena pravilnika o izravnim plaćanjima i …/nerazumljivo/… smjenama gdje se smanjuju izravna plaćanja za višegodišnje nasade. Pa to je apsurd i to je opet cirka 15 miliona kuna manje za Slavoniju.
Hvala. Poštovani zastupnik Petrov.
Poštovani kolega, moratorij na kredite treba ići u potpunosti, treba biti zaštitno razdoblje bez kamata, banke za to imaju novaca, kupaju se trenutno u novcu, HNB im je spustio obveznu pričuvu s 12% na 9% vjerujem da će kolegica Perić koja je ekonomistkinja po struci prepoznati ovo što govorim pa da će mi isto tako dati komentar zbog čega to Vlada ne želi obvezati banke koje danas imaju novaca, da zakonom ih obveže da se uvede moratorij na kredite i građanima i poduzetnicima za vrijeme trajanja, barem za vrijeme trajanja epidemije. Isto tako, želim čuti od vladajuće većine zbog čega se ne može napraviti običan zakon kakav mi predlažemo, da se zaštite svi, da se zaštite na puno vrijeme, da se zaštite na svaki način, ne samo po računu, nego i po pokretninama i nekretninama. Da nije blokirana u tome samo FINA, nego da se zaustave i poslodavci [[Upadica: Hvala.]] i FINA i mirovinsko osiguranje.
Hvala lijepo. Slijedeći klub zastupnika je onaj GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, predstavnici Vlade koji su evo tu s nama strpljivo slušaju, pred nama je jedan set zakona koji su, koje je predložio MOST odnosno kolega Petrov. Ovaj set zakona govori u prilog tome što oporba misli, smatra da Vlada još treba napraviti. Mi se nalazimo u jedno doba, doba korona virusa, jedno apsolutno za nas nepoznato doba, jedno doba u kojem taj jedan nepoznati virus zaista izaziva kod nas određeni strah od nepoznatog, kad govorim kod nas mislim kod ljudi i Hrvatska se odlučila vezano uz to prvo štititi živote građana, a onda se odlučila za set mjera koji je vezan uz gospodarstvo. I sigurna sam da nitko od nas ne dvoji odnosno ima jedan kolega koji dvoji njega glasno čujemo, ali to je jedna druga priča, da je dobro da se odlučila štititi prvo živote ljudi, a onda gospodarstvenika. Onaj set mjera koji je bio u ožujku ja nekako zovem probnim jer tad nije imalo ni snage i tada se je bojalo i nije se znalo koliko će dugo trajati i to što smo onda govorili da on ne može biti odgoda, nego da mora biti oprost došao nam je u set mjera travanj 1 0. Nekako je bilo za očekivati da dođe i set mjera travanj 2 0, ali kako ide travanj teško da možemo to očekivati da to tako jednostavno i bude. Ovaj odnos u ovom trenutku između vladajućih i oporbe to nije jednosmjerna ulica, to nije ulica u kojoj oporba treba sve ono što vladajući predlože klimnuti glavom i pri tome ne imati niti jednu jedinu primjedbu. Oporba treba reći ono što misli da treba biti bolje, ono što se mora, treba, može napraviti. Ali tu u odnosu između vladajućih i oporbe nema pomaka ni za milimetar. U trenutku kada oporba kaže ok, sve zajedno mislimo da treba ovako ili onako i onda oko toga glasa onda smo mi konstruktivna oporba, ali kad kažemo ljudi moji niste napravili dobro, napravite to, evo vam prijedloga, uzmite te prijedloge, čak i ako ne želite naše izglasati pročitajte ih vidite, dođite za 2 tjedna sa svojim onda se to zove populizam. Dakle, samo se trebamo odlučiti da li oporbu zovemo da se bavi populizmom ili smatramo da je oporba konstruktivna. U ovim odnosima snaga kad imamo Covid-19 odnosno korona oporba je konstruktivna. Bila je konstruktivna od samog početka, od samog početka je rekla ok, borimo se s nečim nepoznatim ali naravno da ljudima nekako strpljenje dođe pri kraju. Jer vidimo da tu zaista se smatra da je to jedna jednosmjerna ulica, vladajući ide svojim, a oporba ako nešto govori dobro je. Ja ću se u svom ovom raspravi u ime kluba skoncentrirati na nekoliko stvari. Prva stvar koju je važno za napomenuti je i pokazatelj kako je inspekcija doživjela u doba korona virusa svoje postupanje. Ne tako davno, u ovoj istoj sabornici je bila rasprava o jednoj velikoj inspekciji gdje treba biti sve na jednom mjestu i u toj raspravi smo rekli nemojte nered zamijeniti novim neredom. U toj raspravi smo upozoravali da inspekcija treba biti savjetodavna, a tek iza toga nakon nekakvih edukacija, savjeta i svega ostalog treba biti zaista naplaćivati kazne i sve ostalo. Za vrijeme korona virusa mi imamo poduzetnike, ugostitelje koji žele raditi, žele raditi i samim tim umjesto da im pomognemo da rade, umjesto da im pomognemo, inspekcija izlazi van i onda kaže nije bio odgovarajući stol i zbog toga što nije bio odgovarajući stol i nije zadovoljio minimalno tehničke uvjete ne može raditi 30 dana. Dakle, pokazuje svoje najgore lice. Bilo je prilika, moglo se razgovarati i moglo se je mailom poslati svim što trebaju ispuniti i sigurna sam da svatko od onih koji se bave ugostiteljstvom će zbog sebe, zbog radnika koji rade, zbog svoje budućnosti to ispuniti još će i pitati što treba. Kako to da je iza toga bio dovoljno jedan sastanak u trajanju od možda malo više od sat vremena da se to sve riješi. Ovo je doba korona virusa u kojem ne smijemo biti nerazumni, ne smijemo biti nehumani i ne smijemo biti birokratsko bešćutni. Inspekcija je svojim licem pokazala točno to, apsolutno nerazumijevanje problema, nehumani prema ljudima koji žele raditi i birokratski bešćutni paragraf taj i taj odnosno članak taj i taj, stavak taj i taj. Prema tome iz doba kad živimo u korona virusu trebamo nešto naučiti, ako nešto naučimo bit ćemo bolji ljudi, bolje ćemo se odnositi jedan prema drugom i bolje ćemo raditi svoj posao. Ako to ne naučimo onda ćemo zaista svi zajedno platiti ceh odnosno danak ovoj situaciji koju imamo sad. Svi se moramo potruditi s niz mjera, takve su i mjere koje su bile da gospodarstvenici sad rade, da dan poslije budu spremni za raditi. U medijima možete vidjeti da postoji jedna udruga koja se zove Glas poduzetnika i koja piše pismo premijeru. I piše pismo premijeru zašto, od svoje nemoći jer govore, jer upozoravaju, jer ukazuju na neke stvari, a premijer ih ne prima na sastanak, premijer im ne odgovara. Činjenica je da sam ja danas u kontekstu da je prošlo mjesec dana od potresa u Zagrebu napisala jedno pismo, otvoreno pismo premijeru Plenkoviću gdje sam mu rekla da je grijeh nečinjenja jedan od ozbiljnih grijeha koji će građani Grada Zagreba i Grad Zagreb zapamtiti ali o tome neki drugi put. Htjela bih samo još ukazati na dvije stvari. Jedna stvar je ovrha. Dakle, ako imamo ovrhe i ako se ovrhe postupa po nekoliko zakona, svako zna iz njegove domene koji je taj zakon i svako zna da onda bi to trebalo doći ko set. Ne možete u odnosu na ovrhe imati građane prvog i građane drugog reda ili građane trećeg reda. To je sve trebalo doći zajedno. Dakle, MOST je samo odnosno kolega Petrov je napravio ono što vi niste napravili. Prema tome, uzmite, doradite, napravite, nitko neće biti niti će reći evo ja sam taj, dobro je da se napravi. I za kraj imamo temu banaka i temu leasing kuća. Dakle, kad je bilo rečeno da će biti odgoda kredita vi danas bez korona i prije korone i iza korone možete doći u banku i reći da su vam izvanredni uvjeti da vam se odgodi plaćanje kredita za to vrijeme platit ćete solemnizaciju koju morate napraviti i oni će vam zaračunavati kamate pa ćete na kraju imati više. U doba korona virusa svima je bilo logično i normalno nemojte mi nuditi ono što inače mogu dobiti, dajte predložite nešto drugo. Predložite stvarno da za vrijeme kad imamo situaciju korona virusa odnosno opće pandemije ili još nekoliko dana ili 30 dana poslije ljudima je dovoljno i to jer čim počnu raditi moći će nešto i vraćati, nema kamata. Sve miruje, nastavljam tamo gdje sam stao u trenutku kad sam dobio odgodu, a još je veća situacija s leasing kućama, ljudi su uzeli autobuse na leasing, s tim autobusima dakle bave se prijevozom, ti autobusi stoje jer ne mogu se baviti svojom djelatnošću, naravno da im leasing kuće za to vrijeme naplaćuju kamate koje oni neće imati od kuda platiti, a zalog su dali svoje privatne nekretnine. Zamislite što će to biti dan poslije. Oporba ukazuje na stvari koje trebate napraviti odmah, ali poslušajte nas, mi svi moramo voditi računa o danu poslije, o danu poslije, svi moraju biti spremni za raditi. I naučimo nešto iz ovog, važno je da iz ovog naučimo da smo bolji ljudi, bolji jedni prema drugima i stvorit uvjete da zaista gospodarstvenici [[Upadica: Hvala.]] dan poslije mogu raditi. Hvala.
Slijedeći klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasnbegovića, trebao je govorit poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović, nema ga, gubi pravo na govor, a u ime predlagatelja riječ je zatražio poštovani zastupnik Petrov, potpredsjednik ovog visokog doma. Izvolite.
Kolegice i kolege zastupnici predložio bi da se vratimo u normalni ton. Mene ne interesira obrana neke stranke mene interesira rasprava o mjerama. Ja ću zato ponoviti prijedloge koje je MOST dao, želio bih čuti racionalne odgovore u raspravi, ne samo od vladajuće većine nego i iz oporbe, ako te mjere nemaju smisla želim racionalnu podlogu zašto nemaju smisla, a ako imaju smisla a onda ako ćemo se voditi brigom za građane želim čuti kad će biti usvojene. Osim toga, kad navedem te mjere koje danas predlažemo ja ću također predložiti i neke druge mjere o kojima trebamo razmišljati za idućih 6 mjeseci. Ja bih molio samo da nakon toga se ne dogodi šutnja. Ne očekujem šutnju očekujem raspravu pa čak i od onih koji predstavljaju Vladu. Dakle, ono što smo mi predložili u ovom setu zakona jest da oni koji imaju nad sobom ovrhe, blokade, da se one ne izvode samo po računu nego da se zaustave ovrhe na njihove pokretnine, na njihove nekretnine, da se ne zaustavi samo FINA u provođenju ovrha nego da ni mirovinsko osiguranje nema pravo provoditi ovrhu, niti poslodavci nemaju pravo provoditi ovrhu. Također, tražili smo da se izmjeni Opći porezni zakon u smjeru da bude potpuni otpis dospjelih obveza za vrijeme epidemije i 90 dana poslije, da damo prostora i vremena poduzetnicima da se mogu pripremit da može gospodarstvo krenuti. Također, tražili smo da se uvede trajna, trajno ukidanje akontacije poreza na dobit, da se ukine porez na dividende i udjele na dobit. Također, da se ukine plaćanje paušalnog poreza na dohodak za iznajmljivače u turizmu jer moramo se suočiti s činjenicom da turizma ove godine neće biti ili možda će ga bit u tragovima u odnosu na prošlu godinu. Također, tražili smo da postoji mogućnost plaćanja po naplati za sve obveznike bez obzira na njihovu visinu prihoda, tražili smo da se izmjeni PDV za zaštitnu opremu da on bude na razini 5%. Također, tražili smo da se ukinu parafiskalni nameti, mi smo predložili za početak od ovih 400 da se ne mora obvezno plaćati članarina HGK-u. Također predložili smo da se ukine članarina turističkim zajednicama u Zakonu o roditeljnim i roditeljskim naknadama, predložili smo da se rodiljni dopust ide u punoj plaći sa 6 na 10 mjeseci, da se ukinu restrikcije za korištenje roka od 8 mjeseci za prvo i drugo dijete. Ja bih molio od prisutnih saborskih zastupnika da ako postoji razlog zbog čega ove mjere ne mogu ići, da mi kaže racionalnu osnovu. A ako može ići onda bih od vladajućih volio čuti kada je rok da se i ovim ugroženim skupinama pomogne na ovakav način. Također, bit će vremena danas u raspravi zato što mi je malo vremena u ovom trenutku kao predlagatelj da iznesem par prijedloga i za mjere koje trebaju ić u idućih 6 mjeseci i prihvatit ću činjenicu da Vlada nikada neće pohvalit zbog toga oporbu, mene to iskreno ne interesira, želim iskoristiti svoje vrijeme koje su mi građani dali da budem u potpunosti čist prema njima da mogu reći stvarno sam u onom vremenu što ste mi dali učinio maksimalno što mogu. Na meni je dati prijedlog, a na vladajućima je prihvatiti ili odbiti taj prijedlog. Ja vas samo molim zbog ljudi koji su nama svima svojim glasovima dali odgovornost kako vladajućima tako oporbi, uzmite u obzir da u ovoj situaciji ne treba biti podjela nego bih vas molio da čujete, prijedlozi koje vam dajemo nisu za to da se politički s vama napucavamo, meni ne trebaju u ovom trenutku političke igrice, niti bilo kome u RH jer masu ljudi danas u RH strepi hoće li doslovno idući mjesec moći kupiti svojoj djeci za jesti.
Hvala lijepo. Imamo više replika na vaše izlaganje, prva je poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Kolega Petrov, ovdje je apsolutno jasno, barem meni iz nekakvog sastava kolko vidite da ćete vi dobiti podršku oporbe za vaše mjere. Ali džaba krečite ako tražite samo našu podršku. Tu bi trebao biti odgovor, ja sam očekivala da će predstavnici Vlade dati neki odgovor, vi ste tu postavili niz pitanja na koja odgovor mogu dobiti, dati oni, a ne mi. Ali da vas samo podsjetim, možda će biti lakše da svi zajedno razumijemo, mi smo nedavno imali set zakona iz turizma kojim su se mijenjale neke stvari i onda se je za voditelja ureda vezano uz turizam ostalo i dalje da mora imati položen ispit za koji treba dati određene novce, ali je brisana odredba da mora znati strani jezik. Mene živo zanima kako se neko baviti turizmom, a da ne zna strani jezik. Dakle, tu se već pokazala ideja i namjera vladajućih u kojem smjeru oni vide ove sve izmjene i dopune zakona.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Petrova.
Zastupnice Taritaš, mi ćemo sad kao oporba nastaviti primjenjivati vokabular koji su nama dali vladajući u zadnjih 2 mjeseca, promjena paradigme. Izaći će im na nos. Izaći će im na uši koliko puta ću to spomenut i tražit od njih da pređu s riječi na djela. I kao što ovaj prijedlog koji ste vi rekli nema smisla, nema ni meni smisla ono što se dogodilo neki dan sa državnim inspektoratom gdje inspektori upadaju u ugostiteljski objekt na temelju navodne nezakonitosti koja nije potkrijepljena mjerama objavljenim u Narodnim novinama od Stožera civilne zaštite. Ali još teže mi je prihvatljivo da vladajuća većina koja štiti te iste ljude šuti. Ja ne bih volio da šutimo, mi trebamo progovarat, mi trebamo raditi u interesu građana.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Aleksića, izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Petrov, u izlaganju kolegice Perić čuli smo da Vlada priprema zastoj ovrha i za pravne osobe i za fizičke osobe, pa pretpostavljam da će to sutra biti na Vladi RH, pretpostavljam, ne znam. No, ovo što u vašem zakonu nedostaje što se tiče tih ovrha, zastoja ovrha, jest zastoj tijeka zateznih kamata. Znači, ja predlažem da pripremite sami amandman u kojem će pisati da se prekida i tijek zateznih kamata kao što je to propisano u onom Zakonu o novčanim ovrhama koji smo već izglasali, neću vam ja davati taj amandman, nego to napravite vi. Uglavnom, podržat ću sve vaše prijedloge. To je to.
Poštovani zastupnik Petrov.
Kolega Aleksić, hvala na prijedlogu. I kao što ste vi dali prijedlog koji ćemo mi uvrstit, ali ja bih volio da upravo vi napišete taj amandman. Mi ćemo prihvatit apsolutno sve prijedloge koji danas dođu, koji su konstruktivni, niti jedan nećemo a priori odbaciti. Smatram da na takvoj razini treba biti ne samo ova rasprava nego apsolutno sve rasprave u HS. Dakle i ovaj prijedlog koji ste dali i svi drugi prijedlozi koji dođu, mi ćemo o njima razmisliti, prihvatiti ih ako na barem maloj razini doprinose kvalitetnijem prijedlogu zakona, a naše je jedino se nadati na kraju da će proraditi i s druge strane vladajuće većine koji imaju većinu u svojim rukama za vrijeme glasovanja da u tom trenutku ne razmišljaju o političkim igricama i vlastitim malim interesima nego o građanima u Hrvatskoj.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Hrelje.
Poštovani kolega Petrov, da mi ćemo nesporno dati podršku svim vašim prijedlozima zakona, ne zato što su idealni, nego što su potrebni da se na drugi način pogledaju rješenja ove situacije jer krenulo je pogrešno. Prva je naznaka bila nekog jedinstva i poziv na suradnju, nakon toga izgleda da su vladajući shvatili da će to biti dječja igra i da oni to mogu vrlo lako kontrolirati situaciju. Međutim, očito da vrijeme u kojem mi živimo traži svojevrsno nacionalno jedinstvo u zakonodavnom smislu i konzultacije u izvršno vlasti da bi se izašlo na kraj sa ovom situacijom koja nije ni tako lagana i neće se tako brzo riješiti. Mislim da je temeljni problem, problem u pristupu ovoj problematici kroz oholost i svojevrsnu bahatost onih koji misle da će to tako lako riješiti.
Hvala. Poštovani zastupnik Petrov.
Zastupniče Hrelja ja sam davno prežalio svaku naznaku moguću da će vladajući priznati na bilo kakav način ono što radi oporba ili prijedloge koje su pokupili iz oporbe. Predložio bih vama također da što prije pređete preko toga jer ispada da se žalimo, ja se ne žalim uopće, meni je drago za svaku stvar, da nije postojao pritisak oporbe, nažalost da nije postojao pritisak oporbe, pritisak medija vladajući nikada ne bi barem u onom segmentu u kojem za sada jesu, a nisu u potpunosti, proveli otpis a ne odgodu. Meni je dovoljno da znam da smo to mi napravili kao oporba i javnost. Ja ne bih volio s druge strane da postoji pritisak, da postoji uopće potreba za pritiskom. Ja se nadam da će se to promijeniti jer ovakva situacija kakva je [[Upadica: Hvala.]] zahtjeva stvarno sve glave.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Grčića.
Hvala. Kolega Petrov, evo pridružujem se kolegama naravno da bih izrekao to isto, znači većina vaših mjera je za nas prihvatljiva iz prostog razloga što smo isto tako evo već prije 2 ili čak 3 tjedna predlagali vrlo slične stvari i znate kako su prošle ovdje u saboru kada je riječ o tretmanu većine, dakle vladajuće većine. Dakle, nažalost ne moramo gajit nadu da će nešto od toga biti prihvaćeno od vladajućih, to se već jasno pokazalo u ovim pokušajima, dakle mi smo kao SDP svaki put u zadnjih 4 recimo tjedna otprilike svaki put 7 dana prije vladinog paketa mjera izlazili sa svojim paketom. Vi ste to pratili i znate to i vidjeli ste kako je to prošlo. Htjeli smo barem da nešto od toga bude usvojeno, nešto malo je, nešto malo je zbog ovog šireg pritiska, ali većina dakle preko 90% toga nije naravno.
Hvala. Poštovani zastupnik Petrov.
Zastupniče Grčić, prihvatili su oni određene stvari, prihvatili su da moraju otpisati, a ne odgoditi, prihvatili su da PDV barem u određenom omjeru bude naplaćen po naplati. Ono što ne želim prihvatiti da su to privremene mjere, da nisu svi obuhvaćeni time, ali to je pokazatelj da mi trebamo biti samo uporni, a oni će ako zbog ničega, ako ne zbog onoga glasa razuma, ako ne zbog osjećaja pripadnosti tim istim ljudima koje ovdje trebaju braniti, a onda zbog pritiska i one političke kalkulacije da im uskoro idu parlamentarni izbori osim ako ih nisu namjeravali odgoditi još za godinu dana, morat promijenit na konto tog pritiska i ove stvari. I ako treba predlagat ćemo svaki tjedan i svaki tjedan [[Upadica: Hvala lijepa.]] raditi pritisak.
Slijedeći klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Branko Grčić. Izvolite. Uključite se.
… [[Govornik naknadno uključen.]] predstavnike ministarstava, dakle želim reći da je ova kriza zaista duboka, procjene za gospodarski dio su vrlo ozbiljne. Dakle, svaki mjesec u prosjeku negdje oko 3% manji BDP znači i produljenje ove krize bi bilo zaista katastrofalno i za gospodarstvo i za cijelo društvo jer iz gospodarskog stanja proizlaze svi negativni učinci na cijelo društvo. Ono što želim reći evo i nastavak ovoga o čemu smo sad razgovarali Vlada je zapravo kad je riječ o gospodarstvu donijela jednu pravu, pravu mjeru to je ova potpora za očuvanje radnih mjesta 4.000 kuna za svakog radnika koji zadržava svoje radno mjesto. To je i financijski vrlo zahtjevna bila mjera ali evo Vlada je to donijela i sad smo tu gdje jesmo, nažalost nije donijela sve ono drugo što smo tu priželjkivali i predlagali i zapravo se sad postavlja pitanje što je sa svim drugim akterima danas u svim segmentima društva koji ne mogu računati na slične Vladine mjere koje će im pomoći da lakše prebrode ovu tešku krizu. A kraj krize se ne nazire koliko god mi to željeli. I današnji podatak od čini mi se preko 40 novih oboljelih što je de facto malo manje ispod prosjeka Hrvatske do sada, dnevnog prosjeka nas ozbiljno upozorava da kriza u Hrvatskoj još uvijek nije bilu kraja kada je riječ o koronavirusu, vjerojatno neće ni biti. Dakle, mi se moramo pripremit zapravo na jedan suživot sa virusom i kroz ove mjere koje su najavljene, o kojima smo i mi u SDP-u jučer govorili, znači nekakvog ograničenog popuštanja vrlo opreznog poput hoda po jednom tankom ledu gdje nikad ne znate gdje ćete se poskliznuti ili čak propasti kroz taj led, zapravo mi moramo krenuti u aktiviranje gospodarstva. I sad se postavlja pitanje i vrlo značajan zahtjev Vladi što sve treba napraviti da se to zaista dogodi? Nemojte očekivat da će se obrtnici, mali poduzetnici i oni srednji, možda oni najveći i najlakše, al da će ovi mali tek tako lako aktivirati svoj biznis temeljem političke odluke ili mišljenja Stožera za civilnu zaštitu sutra kada se mjere budu popuštale, ne, to nije moguće. Dakle, njih treba pripremit za to jer oni već imaju jedan diskontinuitet koji je bitno narušio njihovo poslovanje i Vlada mora ozbiljno razmišljati već sad u ovom trenutku što će se događati 15.6. Zašto govorim 15.6.? Pa sve mjere, ovih nekoliko važnih koje su sada ovaj od Vlade donesene istječu defakto nakon 3 mjeseca. Potpore od 4.000,00 kn istječu tamo negdje oko 15.6., a što onda? Pa 500 000 ljudi prima tu potporu. Ali računajte, zaista računajte jer je to naša realnost da se gospodarstvo ne može, čak i da je sad kraj krize s virusom, vratiti u onu razinu poslovne aktivnosti koja je bila neposredno prije zaustavljanja cijeloga procesa. Lock down. Zaključavanje. O tome morate voditi računa. Jer ako u restoranu za stolom koji ima 4 stolice može sjedit dvoje ljudi, ako u kafiću može sjedit i za istim stolom takvim dvoje ljudi ili jedno čak, onda je to upola manje poslovanje. Ako u tvornici treba napraviti socijalnu distancu među radnicima, onda će biti potpuna reorganizacija tog procesa. A da ne govorim o turizmu koji se nažalost ove godine sigurno neće vratiti uopće u nekakvu snažniju aktivnost nego će ostat možda na 10, 20% svoga kapaciteta. Prema tome, morate računati da će veliki broj radnih mjesta i ljudi koji tamo rade od ovih 500 biti ugroženi. Prema tome, njih čeka vrlo loš ishod 15.6. ukoliko ne donesete zamjensku mjeru. Pa nismo mi Zakon o skraćenom radnom vremenu tek tako predložili. Iskoristili smo jednu mogućnost koju EU želi financirati da nastavak ove vaše mjere od 4.000,00 kn bude Zakon o skraćenom radnom vremenu, da se preraspodjeli i organizira radno vrijeme da ljudi mogu ostat na radnom mjestu, da rade kraće, a da im razliku plaće nadoknadi hrvatska država uz pomoć EU i programa sure. To je ideja. Pa nije priča o moratoriju politička priča oko koje ćemo se mi prepucavati. Ja ne znam da li vi shvaćate da za 3 mjeseca kad istekne ljudima moratorij na plaćanje kredita, bilo da je riječ o građanima, njih 30 000 koji su u ovom trenutku dali zahtjev ili o 10 000 firmi koji u ovom trenutku su dale zahtjev. Znači, za 3 mjeseca to istječe. Zar mislite da će oni temeljem ovoga što sam rekao biti sposobni nakon 3 mjeseca plaćati te rate kredita? Pa kako će ovi koji će izgubiti radno mjesto, nezaposleni, plaćat ratu kredita? A situacija u društvu i gospodarstvu je takva da izgledi da nađu posao su nula. Prema tome, ljudi osvijestimo se, dakle to nije stvar prepucavanja, to je stvar života. Ako su Slovenci mogli napraviti moratorij i zakon donijeti, Vlada je donijela zakon, naglašavam, o moratoriju na 12 mjeseci. I ako su njihove banke, možda intimno naravno nisu bile zadovoljne s time, ne mogu bit, ali je trenutak takav da je okolnost izvanredna, da je situacija nikad gora u zadnjih 100.g. u svijetu, pa tako i u RH onda u takvim vremenima se donose izvanredne mjere i banke moraju shvatiti da one moraju nositi dio tereta te priče. I ako mogu preživjet 12 mjeseci banke u Sloveniji, ja vjerujem da mogu to preživjeti i banke u RH. I na način da ne obračunavaju kamate za vrijeme moratorija i da ne naplaćuju solemnizaciju ugovora, pa ne da čujemo ove, ove smiješne, za mene zaista smiješne argumente iz udruge banaka gdje kaže, znate ako mi otpišemo kamate, građani će plaćat porez na dohodak na taj otpust kamata. Kakve gluposti. Kakve gluposti. U ostalom zar nije hrvatska Vlada donijela odluku o oslobađanju i odgodi plaćanja poreza na dohodak, dobit, čak i odgodu plaćanja PDV-a, zar nije? Ja samo očekujem da će Vlada precizirati da se to odnosi i na taj segment ako postoji i zrno pravnog temelja da se to odvije onako kako ljudi iz huba to ili iz banaka to tumače. Prema tome, nemojte ljudi se igrati sa sudbinama ljudi koji u ovom trenutku ne znaju što će sa sobom. Gube radna mjesta, smanjuju im se plaće, izgledi su jako loši, reaktivacija gospodarstva će biti duga i mukotrpna, složena itd. itd. A sad želim samo još u ovih minut reći što niste pokrili do sada. Dakle, ovdje govorimo o 500 000 radnika i to je apsolutno legitimno i mi to pozdravljamo i podržali smo. Ali gdje je 400 000 ljudi koji primaju danas mirovine ispod 1.900,00 kn ili 1.500,00 kn po članu obitelji. Kako oni danas žive? Kako ti stariji ljudi danas žive? Kako odlaze do dućana? Ne odlaze nikako. Znači moraju nekoga angažirat. Možda dostavu koriste, možda plaćaju tu dostavu, možda je to dodatni trošak, možda to neko treba pomoć platit? O tome mi govorimo. Govorimo o životu u ovim okolnostima, govorimo o 20 000 ljudi koji su već registrirani na zavodu, jedan dio njih nema nikakvu naknadu. Zašto oni su kažnjeni? Jer su otišli na zavod, nemaju naknadu, a isti njihovi prijatelji, kolege su ostali i dobit će od države 4.000,00 kn. Dajte izjednačimo ih za ovo razdoblje barem 3 mjeseca, pa ćemo vidit dalje što je s njima. Što je sa 70 000 socijalno potrebitih ljudi koji primaju 800,00 kn u ovom trenutku? Što je sa sezoncima koji nažalost posao neće dobit, niti su ga dobili sad 1.4.? Njih je 5500. Pa jel treba neku naknadu njima dat? Rekli smo tu najmanje u razini minimalne plaće za idućih 3 mjeseca, pa ćemo dalje, pa ćemo dalje vidit. Ali vi o njima niste razmišljali. Što je o 100 000 ljudi koji su sada već na zavodu, a nemaju naknadu nikakvu, itd. itd.? Sve smo te mjere predložili, a nažalost Vlada ništa od toga nije, nije usvojila.
Hvala. Slijedeća, slijedeći Klub zastupnika je onaj Živog zida i Promijenimo Hrvatsku u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, poštovani građani, poštovani predstavnici Vlade. Danas raspravljamo o prijedlogu stranke MOST. Kolko otprilike, 9 prijedloga zakona za poboljšanje, znači ovih kriznih paketa, kriznih mjera koje je Vlada usvojila ovdje u ovom saboru. Naravno da, da je ovaj krizni paket mjera Vlade, on je manjkav, to sam rekao i prije mjesec dana kad smo ovdje prvi put raspravljali, upozorio da Vlada mora vidjeti mjesec, dva, 2-3 koraka unaprijed, a ne čekat da prođe mjesec, pa onda reć aha ovo nije valjalo, ajmo sad naprijed itd., ne možemo gledati unazad nego naprijed, al očito ova Vlada nema kapacitet da se nosi sa postojećom krizom, to nadoknađuje snažnim piarom, a vidjet ćemo poslije kolko su utrošili za to. Dakle, MOST predlaže slijedeće, da se PDV naplaćuje na ono što se proda. To smo govorili prije 3.g. mi u stranci Promijenimo Hrvatsku i da to treba ostati i na dalje i mi dopunjavamo sad. Što bi trebalo ovdje još reć? Dakle, neće, ne trebaju poduzetnici kreditirati državu. Kad prodaju onda trebaju platiti PDV. Međutim, postoji jedan institut koji se zove prijenos porezne obveze. A to znači da u lancu ne obračunavaju svi, može bit 2, 3, 4, 5, u lancu do konačnog kupca, znači da PDV samo plaća onaj u zadnjem koraku kad se finalno roba proda, vidite. Zašto? Ne maltretirate poduzetnike sa silnim izvještajima itd. itd. U skladu s tim mi iz Promijenimo Hrvatsku, mi imamo zaista vrhunske eksperte. Mi predlažemo da u tom kontekstu kada govorimo o porezima da se uvede fiskalizacija svih pravnih osoba. Ne ono kumica na placu, slastičarni samo ovo, ono, svih pravnih osoba. Znači, braco moj kad si ispostavio fakturu odma će otić u Ministarstvo financija. Prema tome, nema ljudi moji, nema muljanja, smanjujemo korupciju i Ministarstvo financija ima, Porezna uprava ima uvid u sve. E da je tako ne bi 28 milijardi kuna nenaplaćenih poreza bilo dragi moji građani u ovoj zemlji, 28 milijardi kuna je nenaplaćenih poreza, a svake godine porezna uprava otpiše u prosjeku milijardu i po do dvije milijarde kuna poreza po nama nepoznatim kriterijima. Kad sam ih pitao kako, oni su rekli zastupniče to je porezna tajna, vidite, a 28 milijardi kuna nije naplaćeno. Zamislite da su naplatili barem 14 milijardi, pa mi bi danas puno ležernije ovu krizu prebrodili. Ali dragi građani, vidite, ne mogu RH spasiti kozmetička rješenja. Zato smo mi za velike, krupne promjene i sa ljudima koji to znaju. Znači, slijedeći zahtjev je moratorij na 12 mjeseci, tražili smo to manje-više svi iz oporbe, to je vrlo opravdano. Nadalje smo tražili da se ne ovršuje ljude direktno sa HZMO, znaš to su masovno umirovljenici itd. itd. itd. Prema tome, to je logično i to treba ovaj provest. Kada su u pitanju, kad je u pitanju Ovršni zakon predlaže se ovdje da oni koji dobivaju znači pomoć od države, pa npr. to je radnik koji je izgubio posao, pa je dobio minimalac, a u to vrijeme podliježe nekoj ovrsi, znači da mu ta sredstva ne ulaze u masu za ovrhe. Prema tome, to je, pazite, to je po prirodi stvari logično i to treba napraviti tako jer ne možemo dopustiti da se takve ljude ovršuje, znači, a dobili su državnu pomoć države, svih nas državnih obveznika u svemu tome. U tom kontekstu, dakle što mi želimo ovde, znate? Mi u oporbi, mi kao prvo moram naglasiti ovdje, nismo mi svi isti u oporbi da se razumijemo, postoji među nama solidarnost, postoji jedna, ajmo tako reć, lažna oporba, onda postoje, ajmo tako reć, prava oporba, pa ovo, ono itd. Recimo sada kad čovjek sluša predstavnike SDP-a kako se zalažu za radnike, ja bi ovdje prvi zaplakao dragi građani. A niko nije više oduzeo radnicima prava nego upravo njihove Vlade, mislim to je tragično čut, to je tragično čut. E, zato nije dobro da mi ovdje imamo jedni prema drugima kao eto mi smo sad oporba, pa imamo neku lažnu solidarnost, pa dragi građani, mi smo se te lažne solidarnosti nagledali. Nama trebaju velika rješenja. krupni zahvati, a prije svega znanje. E pa sada da ja ne bi pričao na pamet, vi znate da ne volim to raditi, ja ću ponoviti evo i da MOST čuje da podrže svi drugi, kako riješiti blokirane, a na temelju toga oni dolaze u ovrhe. To se može riješiti da pritisnemo Vladu u tri mjeseca se može riješiti sada dok traje kriza i da taj problem nakon tri mjeseca više ne postoji, ne bi postojao pojam blokiranih građana, ne bi postojale izbrisali bi agencije za utjerivanje dugova ne bi postojale. Koja ideja? Znači banke su prodale agencijama za utjerivanje dugova svoja potraživanja koja su oni platili otprilike 10 milijardi kuna. E koje je naše riješe iz PH-a? Država treba emitirati obveznice u iznosu od 10 milijardi kuna da isplati ove agencije za utjerivanje dugova, izbriše ih više da ne postoje, a onda te obveznice mogu kupovati svi, a najviše ih treba kupiti HBOR koja bi od HNB-a dobila ogromni kredit uz 9% kamata. Na koji rok? Recimo nek je prosjek 10 godina svih dospijeća. I vidite dragi građani, šta je suština vas koji ste blokirani, koja je za vas prednost? Banke su prodale svoja potraživanja otpisavši samo za najviše 30, 35% njihove vrijednosti i vi bi sada bili u situaciji da od države otkupljujete svoje dugove za 35 najviše 40% zbog nekog administriranja. Znači ako je neko ostao dužan 100.000 kuna na kraju za 5 ili 10 godina on bi trebao vratiti samo najviše 40.000 kuna. I vidite kolegice i kolege iz oporbe, pa dajmo se založiti za ovo da riješimo ovo u tri mjeseca, ne trebamo mi, evo vi ste iz MOST-a kada ste bili u prilici dva puta mogli ste riješiti recimo problem Ovršnog zakona ovako. Vi ste tada samo rekli da nećete jedan amandman ustvari jedan članak da ne treba iseljavati ljude za vrijeme zime dok je snijeg itd., ajmo sada riješit, zaboravimo to, ali ajmo riješiti sada da za tri mjeseca ne postoji ovaj problem. A to je ovo rješenje koje sam iznio, ono je jednostavno praktično, realno. Ja znam da to neće vladajuća koalicija napraviti, pa to njima ne pada na pamet jer oni navijaju, oni guraju novac u džepove bankara koji su i onako prepuni novca. E ali zato treba to napraviti oporba. I još jednu stvar koju predlažem, znači da ovo bude ajmo tako reć pojačano i da se iz oporbenih krugova čuju velika rješenja, snažna, to je helikopterski novac to je mjera. Ja sam ga predložio prije mjesec dana, ma kakvi, premijer i ministar financija ni čut. O čemu se tu radi? Prijedlog je bio da HNB podijeli doslovno podijeli po 4.000 kuna svim punoljetnim građanima Hrvatske to bi iznosilo negdje oko 10 milijardi kuna, ljudi to ne bi trebali vraćati, oni bi trošili. Zašto je to važno? Jer bi se održala potrošnja, potražnja, a čim postoji potražnja onda bi se moglo spasiti gospodarstvo, više radnih mjesta, proizvodnja ne bi toliko pala kao što sada pada itd., itd. I dok se diljem svijeta od Amerike evo i Japan ovih dana dijeli po 7.500 kuna svim građanima, oni koji su više nastradali njima će duplo podijeliti, znači to je nešto što funkcionira. Međutim, to nije koncepcija ove Vlade i zato mi iz stranke PH-a kao prava oporba mi želimo ovo suštinski riješiti. Znači sada narodna banka treba i Vlada pomagati građanima i gospodarstvu, a ne ona pomaže naravno gleda koji je interes krupnog kapitala, financijskih institucija prije svega banaka. I još nešto moram reći poštovani građani na kraju. Prije mjesec dana sam upozorio premijera i ministra financija da ću podnijet kaznenu prijavu ako nas budu zaduživali vani uz kamate koje su bitno više nego što mogu dobiti ovdje u Hrvatskoj. Hrvatskoj treba ovaj proces oporavka financirat HNB uz 0%, a ako to bude na štetu hrvatskih građana, ponavljam podnijet ću kaznenu prijavu. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika trebao bi biti HNS-a i govoriti poštovani zastupnik Stjepan Čuraj, nema ga, gubi pravo na govor, pa će sljedeći govoriti u ime Kluba zastupnika HSU-SNAGA-nezavisnih zastupnika i Nove politike poštovani zastupnik Goran Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem. Pred nama je set zakona koje je predložio kolega Petrov, naravno ja ću prihvatiti nadam se i moj klub, nisam s njima još razgovarao o tome u potpunosti, ali prihvatit će i oni kompletan taj set zakona. Rekao sam u replici kolegi Petrovu da fali odredba o prekidu tijeka zateznih kamata, piše samo kamata, možda treba dodati samo zateznih, možda je to jasno, možda nije jasno, ne znam, piše samo da se za vrijeme zastoja ovrha ne naplaćuju kamate. Možda je to dovoljno, dobro, bit će da je dovoljno. Ali isto tako kolegica Perić je rekla da će sutra, nije rekla da će sutra Vlada to predložiti, da će to sutra Vlada usvajati, ali ja pretpostavljam da će sutra Vlada razmatrati prijedlog izmjena Ovršnog zakona i u tom prijedlogu će se očigledno ovo što se predlaže danas predložiti na Vladi RH. Ja moram reći da sam ja osobno i moja stranka, stranka SNAGA još prije desetak dana upravo smo predložili Vladi RH set od 16 mjera među kojima je bila i mjera zastoja ovrha, uz deblokadu računa i zastoj tijeka zateznih kamata i upravo to je Vlada RH djelomično postigla prošli tjedan kada smo donijeli izmjene Zakona o provedbi novčanih ovrha gdje su sada ljudima već koliko čujem i deblokirani računi. Upozoravao sam tijekom rasprave i nakon toga da je potrebno dodatno mijenjati Ovršni zakon kako bismo zaustavili ovrhe i kod onih građana kojima se ovrhe ne rade tako da se novac uplaćuje na blokirani račun nego poslodavac direktno ovršuje svog posloprimca na način da dio plaće odmah prebacuje na račun vjerovnika. Isto tako i HZMO direktno dio mirovine prebacuje na račun vjerovnika i prema svemu sudeći to će biti riješeno pretpostavljam sutra na Vladi RH. Glasati o tome vjerojatno nećemo ovaj tjedan, ali nije kasno ni sljedeći tjedan zbog toga što i onako i izmjene Zakona o novčanim ovrhama i izmjene Ovršnog zakona kojima se zaustavljaju ovrhe vrijedit će tek za sljedeće plaće i sljedeće mirovine koje dolaze na red u svibnju. Prema tome, ljudi će biti zaštićeni u svibnju, lipnju i u srpnju od ovrha, a nadam se da će Vlada RH onda produljiti na još tri mjeseca kao što je predviđeno Zakonom o provedbi novčanih ovrha, ali pretpostavljam da će tako na isti način analogno predložiti to i izmjenama Ovršnog zakona. Kolegica Perić je rekla da će se zaustaviti i ovrhe nad pravnim osobama jer Zakonom o provedbi novčanih ovrha to nije riješeno. Pa to je stvarno odlično, znači da će svi biti zaštićeni od ovršnih postupaka tijekom ove krize što je normalno, realno, što je racionalno i što je u skladu sa vremenom u kojem živimo u kojem su stvarno u krizi i građani i poduzeća, nitko ne radi punim tempom, neki ne rade uopće, prema tome, tako nešto je očekivano i tako nešto mora se provesti. Ja sada moram ponovno naglasiti veliku potrebu da se zakonom naloži bankama da ponude nelikvidnim građanima i nelikvidnim poduzećima moratorij na naplatu anuiteta iz kredita bez obračuna kamata. To smo pokušali već nekoliko puta u zadnjih dva, tri tjedna riješiti kao opozicija, međutim nije prošlo. Općenito, sve ono što opozicija predlaže nije prihvatljivo Vladi RH odnosno prihvatljivo im je ali s odgodom što je isto ok, ja s tim nemam problema s time. Ja nemam problema s time kada ja nešto predložim Vladi RH pa Vlada RH tek kasnije „kasnim paljenjem“ to isto napravi jer i onako kada sam predložim nešto očekujem da Vlada RH onda ukoliko se slaže s takvim prijedlogom izvrši određene intervencije koje su potrebne i to onda predloži na način da bude prihvatljiv svima. Pa se tako nadam da će i ovaj set zakona koji je predložio kolega Petrov u jednom dijelu Vlada RH prihvatiti u sljedećim danima. Nadam se da će biti tako i pri tom to nije loše, dobro je. Dobro je da Vlada RH prihvati prijedloge opozicije na način da ih sama predloži, to je ok i to je način da se ostvari nekakva suradnja između opozicije i vlasti koja inače nije čest slučaj u HS-u. Dakle, tek sada kada smo doživjeli jednu istinsku krizu koja tuče cijelo društvo, tek sada smo doživjeli da ipak postoji suradnja koja nije vidljiva na prvi pogled između opozicije i Vlade jer puno toga što je opozicija predlagala Vlada je ipak prihvatila i s te strane je to za pohvalu. Ali naglašavam, dio koji se tiče moratorija na otplatu kredita mora se provesti jer nije normalno da banke jedine zarađuju u vrijeme krize, to nije normalno. I ponovit ću, banke su imale 2004. godine 17 milijardi kuna kapitala i 10 milijardi kuna likvidnosti, a sada imaju 59 milijardi kuna kapitala i 44 milijardi kuna likvidnosti, prema tome banke bez problema mogu pola godine pa i do godinu dana izdržati ajmo reći i teret ne zarađivanja na kreditima, posebice ako znamo činjenicu da su banke tijekom zadnjih 15 godina nepošteno stekle 20 milijardi kuna koje još uvijek drže u svojim rukama. Evo za kraj mogu samo reći to da ćemo prihvatiti zakone koje je predložio kolega Petrov i nadam se da će Vlada RH učiniti ono što je već rekla da će učiniti putem svojih glasnogovornika ovdje u HS-u i da će učiniti i onaj posljednji napor i naložiti bankama da na najmanje pola godine ponude svim nelikvidnim građanima i nelikvidnim poduzećima moratorij na otplatu kredita bez obračuna kamata i bez ikakvih troškova. Hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika HSS-a i demokrata sada će govoriti poštovani zastupnik Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS-a. Kolegice i kolege. Evo klub HSS-a i demokrata će podržati ovaj prijedlog zakona koje je u proceduru uputio gospodin Božo Petrov i klub MOST-a jer smatramo da je opozicija i mi koji smo tu podržala prijedlog mjera prije svega kada je riječ o sigurnosti zdravstvene zaštite građana i tu pozdravljamo sve mjere koje su donešene i evo vidimo da daju dobre rezultate. Podržali smo i prijedlog mjera za potpore gospodarstvu i imamo pravo govoriti svoje mišljenje, propitkivati te mjere i njihovu provedbu, naravno i predlagati. I svakako da moramo još jedanput istaknuti da ako je stvarno cilj sačuvati svako radno mjesto u Hrvatskoj, sačuvati gospodarstvo, stvoriti građanima jednaku šansu za bolji život onda moramo svakako raspravljati i moramo predlagati i moramo reći da je Vlada kasno reagirala. To sam ja rekao i prije mjesec dana i sada to ponavljam, a dokaz za to da je Udruženje drvoprerađivača još 6.veljače poslalo pismo Vladi i upozorilo na promjene na tržištu da su se smanjile narudžbe, da će biti kriza i da će biti otpuštanja radnih mjesta da se hitno mora reagirati. Kasnilo se, pogotovo što se išlo u ožujku sa onim paketom mjera gdje bi se nešto odgodilo pa bi se tek onda na kraju prihvatili prijedlozi glasa poduzetnika i nas iz opozicije da se ne može ići samo sa odgodom nego se mora ići sa otpisom i direktnim financijskim potporama. Rezultat jednog takvog odugovlačenja je više od 23.000 novo nezaposlenih prijavljenih na HZZ. Pitanje je što je s njima? Da, lijepo je čuti i za pozdraviti 480.000 spašenih radnih mjesta, ali što s ovih 23.000? Imaju li oni pravo na život, imaju li oni pravu da ne budu blokirani, imaju li oni pravo svojoj obitelji osigurati kvalitetan život? Zašto se kasnilo i da li su ih poslodavci vratili na radna mjesta i koristili mjere iz travnja? Te informacije nismo dobili i volio bih dobiti tu informaciju koliko je tih radnika koji su vraćeni na radna mjesta i čiji su poslodavci konzumirali ovu mjeru. Ono što je ključno da je puno među njima mladih ljudi, mladih ljudi koji su bili na određeno vrijeme i koji su sada na Zavodu za zapošljavanje bez ikakvih prihoda jer nemaju pravo na naknadu sa Zavoda za zapošljavanje jer nemaju dovoljno radnog staža. Kako ćemo njima pomoći? Među njima je puno nas iz Slavonije koji su bili najčešće sezonska radna snaga u turizmu i u drugim uslužnim djelatnostima, na koji način će se njima pomoći? A ono što želim posebno ovdje istaknuti da Slavonija trpi najveću štetu uzrokovanu korona virusom jer su brojke koji je regionalni Zavod za zapošljavanje Osijek objavio za ožujak da je na zavodu za zapošljavanje evidentirano 17.202 nezaposlene osobe što je za 1756 novih osoba više, a to je 35,8% više nego lani u ožujku. 35% više nego lani u ožujku, to su strašne brojke. I nije u redu da regija koja je inače trpila zbog iseljavanja sada trpi zbog korona virusa zbog toga što su mladi ostali bez radnih mjesta i što ne mogu pronaći novo radno mjesto obzirom da kriza još uvijek traje i pravo je pitanje kako njima pomoći i kako pomoći na taj način Slavoniji. Naravno da se i mi zalažemo i govorili smo o tome da ne ovrhe dok je ova kriza, ne deložacije dok je ova kriza. Ovaj dio zakona koji smo prošli tjedan donijeli rješava blokadu samo dvije trećine građana. A što je sa onom jednom trećinom koji nisu riješeni? Inzistiramo da taj Ovršni zakon već sutra dođe u raspravu da možemo pomoć i tim ljudima. I zato kažemo da se kasnilo i da stalno nešto kaskamo za mjerama koje bi trebali donijet, a ljudi trpe. Također se aktivno zalažemo kao i svi iz opozicije da se donese zakon o moratoriju na kredite jer ne smije Vlada i vladajući štititi banke na uštrb građana. Mislim da prije svega moramo štititi građane RH, to čine i druge vlade i druge države, mora i RH i moramo smoć snage reći bankama, vi ste godinama iskazivali dobit u poslovanju u RH i iznosili tu dobit izvan Hrvatske, red je da sada dio te dobiti vratite ne da ih vratite nego da manje zaradite u narednom razdoblju, a da građanima na taj način omogućimo da ne budu blokirani i da mogu servisirati sve svoje obaveze. Danas je Dan planete Zemlje i evo želim svima čestiti taj dan, a koliko je važno da se što više spominjemo klimatskih promjena, utjecaja na život svih nas pa i na gospodarstvo, govori o tome da je i Europska komisija donijela zeleni plan i kakva Europa bi trebala biti do 2050. A ono što je posebno interesantno ovih dana, a to je da se okupila ekipa 200 političara, znanstvenika, poduzetnika koji su pokrenuli akciju Zeleni uzlet gdje se želi novi pogled prema budućnosti kroz preoblikovanje u gospodarstvu. Evo citiram iz njihovog dopisa „Preoblikovanje u gospodarstvo koje će biti povoljno za klimu, zaštitu biološke raznolikosti i drukčije usmjerenje agrarne i prehrambene industrije pružaju priliku za brzo otvaranje radnih mjesta i rast i mogu doprinijeti stvaranju veće otpornosti društva“. Hrvatska se treba uključiti u ovaj projekt i sigurno da tu mora naći svoje mjesto i hrvatska poljoprivreda, prerađivačka industrija, proizvodnja hrane u Hrvatskoj. Što smo mi tu učinili za poljoprivredu kroz ove mjere? Promijenjeno je nekih 5,6,7 zakona dodatnih 52,5 milijuna kuna za mjere za potpore poljoprivredi plus 2,5 milijuna kuna za interventni otkup mlijeka. I rekao sam ministrici to je premalo, očekujem od vas jači i agresivniji nastup u zaštiti poljoprivrede i promociji poljoprivrede u RH i imate ćete našu podršku ukoliko budete tražili više sredstava. Prošli tjedan je i povjerenik Europske komisije za poljoprivredu pozvao europske članice pa i hrvatsko Ministarstvo poljoprivrede da se javi jer ima još 6 milijardi eura za koja se možemo javiti sa svojim projektima i programima za ruralni razvoj i potpore poljoprivredi. Pitao sam i pitam ponovo, što radi ministrica, što radi ministarstvo, što radi Vlada da bi privukli ta sredstva i pomogli poljoprivredi jer ovih 52 milijuna kuna je premalo? Premalo jer samo za cvjećarstvo je izdvojeno, za proizvodnju cvijeća u RH 1 milijun kuna. Šta će sa 1 milijun kuna? Možete ugrijati 6 plastenika. Šta ostalima? Zašto su uopće zatvorene tržnice i na taj način onemogućena prodaja poljoprivrednih proizvoda našim OPG-ima dok su se ti isti proizvodi mogli kupovati u trgovačkim lancima, ali iz uvoza i tamo nije bilo socijalne distance. I gle čuda, nakon pritiska javnosti i oporbe i nas iz HSS-a ponovo se otvaraju tržnice, ali se onda narede strožije mjere za prodaju proizvoda poljoprivrednih na tržnici nego u trgovačkim lancima. To nije potpora poljoprivredi i mi moramo aktivnije se okrenuti prema poljoprivredi i prema poljoprivrednim politikama i kroz zemljišnu politiku da konačno svaki hektar bude zaoran. Sada je evo i sjetva proljetna, nažalost u suši i uz mraz. Nisu isplaćena izravna plaćanja Udruge poljoprivrednih proizvođača i mi iz HSS-a smo tražili da budu isplaćeni do 15.travnja, rekla je ministrica isplatit će krajem travnja početkom svibnja. Nemam informacije da li su krenule isplate, ali evo danas su me zvali neki poljoprivredni proizvođači još ništa im nije uplaćeno na njihove račune i ja evo javno pozivam ministricu da sutra odmah sve isplati jer ljudi siju, njima ta sredstva trebaju. Također kada je riječ o reguliranju tržišta i otkupu, nije dovoljno samo interventni otkup mlijeka i ovih 2,5 milijuna kuna, tražimo da se napravi i otkup viškova u svinjogojstvu u tovnoj junadi jer su ostali bez kupaca. Također i vinari imaju problem, ne znaju kud će s vinom, a vidimo što se događa i sa jagodama da prekupci uzimaju kajmak, a naši poljoprivredni proizvođači dobivaju minimum. Evo samo jedan od primjera, jedan trgovački lanac je ponudio proizvođaču salate 50 lipa po glavici salate koja se prodaje po 5, 6 kuna u trgovačkim lancima. Ako je to tržišni odnos, to ne može biti tržišni odnos i to ne mogu prihvatiti naši poljoprivredni proizvođači. I mislim da mi moramo učinit sve da se poljoprivredna proizvodnja digne, a ne da se smanjuju potpore za višegodišnje nasade, za nasade oraha i lješnjaka koji su u ekološkoj proizvodnji gdje su ljudi uložili milijune kuna sada ministrica smanjuje potpore za višegodišnje nasade. To nije potpora u poljoprivredi. Hvala.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu i prvi će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi predstavniče Vlade. Znam da vam je dosadno, vidim da ste se malo i ukunjali ali vrlo bitne su ovi prijedlozi. Smatram da prijedloge koje je dao klub MOST-a i Božo Petrov su jednostavno u ovome trenutku neophodni za hrvatske građane i mislim da ako se pozivamo na jednakost, na solidarnost, na pomoć, na trenutak zbog kojeg građani nisu krivi nego su politike krive kao što sam rekao, one su razotkrile u biti virus korona je razotkrio u biti sve loše politike koje su vođene prema svim resursima i po svim pitanjima, a poglavito iz centra je se svih zakona inicijativa koje smo do sada davali, nije bio u središtu čovik. Čovjek nije bio u središtu i to je sada vidljivo. To je vidljivo i kod ovih predloženih izmjena Ovršnog zakona, od svih tih naših zakona, međutim ja ću govoriti o onome što je trenutno najbitnije, a to je samodostatnost, to je zaštita suvereniteta i nacionalnih interesa. MOST je ovdje bio u biti sada tu paradigmu preuzimate svi i to je pohvalno, ali ne znate naći model bez PR-a kako to izvesti pa priko Nacionalnog stožera za civilnu zaštitu se prikrivate. MOST je ovdje predlagao u ovome Saboru vrlo bitne zakone, primjera za očuvanje našeg teritorija tj. proglašenje isključivog gospodarskog pojasa. Vi to niste prihvatili. Time bi zaštitili naš riblji fond i naš resurs, a time bi očuvali na tom području opstanak naših ribara i prehrambenu proizvodnju i sve ono šta uzrokuje. Međutim tako je slično bilo i sa poljoprivredom, tj. poljoprivrednom proizvodnjom. Predlagao sam zabranu GMO-a, uvoza, prijevoza, sadnje i prodaje isključivo sam to predlagao da potičemo domaće proizvođače tj. obrađivanje našeg poljoprivrednog zemljišta, 700.000 hektara poljoprivrednoga zemljišta je neobrađeno i dao sam sada zakon izmjene Zakona o poljoprivrednom zemljištu jel u dvije godine je podijeljeno 400.000 hektara državnog zemljišta negdje oko desetak tisuća hektara jer je tu mjere radi lokalna samouprava, župan mora dati suglasnost. I ja ću uvijek ponavljat župan kontrolira i ovdje se došlo i do toga zakona, … da su županije višak jel županije dijelom koče, one dobrim dijelom ne daju suglasnost. Županije su kočnica. Tako ministarstvo prema lokalnoj samoupravi, a ta lokalna samouprava mora stati županiji da ovaj potpiše suglasnost, to vam je tzv. Kozaračko kolo, svak svakog drži. A sve što vi pozivate decentralizaciju i sve što su te županije štete napravile, evo po pitanju poljoprivrede, ja ću govoriti o svojoj županiji, evo kolege će iz Slavonije, kolegica to potvrditi. Od kada su u mojoj Splitsko-dalmatinskoj županiji uništen je stočni fond, uništeno je moje Sinjsko polje, nije navodnjavano niti se šta radi i sada kada slušam mjere župana Bobana jučer gospodarske nakon toga šta nam je on priko svoga čovjeka kojega je on imenovao tj. Ante Sanader ušao virus i sada će nam odgoditi turističku sezonu i te mjere jer je virus ušao u starački dom zbog toga što je taj čovjek koji je na čelu staračkog doma bivši gradonačelnik Omiša, taj čovjek je svakako bio uvalio u gubitak, čak ja nisam htio glasat na skupštini, uvalio je taj dom u gubitke. I šta se sada događa? Sada će se zbog njih morati produžit sezona, a poljoprivredno zemljište je ostalo neobrađeno i sada nekakve mjere u stoci, u kumpirima, a kada sam ja govorio ovdje da triba obrađivat poljoprivredno zemljište meni je Bačić Ante glavna desna ruka, glavni poštar Ante Sanadera, glavni poštar je rekao da sam ja čoban. Jesam, čoban sam, seljak sam. E sad je i Andrej Plenković minja paradigmu, kolege iz HDZ-a, svi minjaju paradigmu. Sad triba obrađivat poljoprivredno zemljište. Pa naravno, pa naravno ne moramo ako imamo Slavoniju uvozit smrznutu tjesteninu za pecivo i ne moramo pomidor ako je sinjsko polje, Cetina kroza nj teče pa naravno to je zdravo logički. Ne triba velika pamet. I ja sam ušao u politiku, zbog tih koji su prodali zlato, koji su naše zemljište rasprodali, koji nisu proglasili isključivi gospodarski pojas, ja sam zbog njih uša. Svi su akademski obrazovani, svi ste vi visoko obrazovani, a vi ste krivi za ovu situaciju u RH.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prva je poštovana zastupnice Čikotić. Izvolite.
Poštovani kolega Bulj, u Hrvatskoj živi preko 185.000 umirovljenika koji imaju mirovinu manju od 1000 kuna, isto tako u Hrvatskoj živi i 70.000 onih koji primaju socijalnu naknadu u visini od 800 kuna. Kako su oni dočekali Uskrs i jesu li ove mjere koje je Vlada predložila potpune i kako su oni proveli uskrsne blagdane, a obzirom da brojni umirovljenici koji imaju i ovrhe radi HRT pretplate i dalje ih HZMO skida ih jer one na tom dijelu nisu zaustavljene.
Poštovani zastupnik Bulj.
Gledajte kolegice Čikotić, vi ste sad bili dali zakone, ne tako davno, prije korona krize o porodiljnim naknadama koji bi riješio problem naših rodilja i povećao bi znači naš ovaj problem, rješavalo bi se ova naša loša politika prema pogotovo ruralnim područjima i demografska slika bi se sigurno popravljala da se je slušalo. Međutim sada oni čuju i oni bi to sve napravili i oni bi tili sad da se prije što ono vuču recimo župan, Sanader, Pavić njegov glasnogovornik, više se daje za PR u splitsko dalmatinskoj županiji da je dalo tim umirovljenicim i tim ljudma koji su ovršeni spasilo bi ih. Za PR ulažu se milijuni poglavito od kad sam ja u skupštini, onda daju šta više za PR da mogu ulagat u se, onda dođu u onim uniformama kao narodni heroji valjda ih kopka što nisu baš bili nešto puno u ratu i onda dođu i govore o tim kakve će oni sada mjere. I još se triba pljeskat s prozora šta su nam uvalili virus u produžecima i šta su nam sve uništili. Zato tribamo ukinit županije i biće para i za poljoprivrednike i za rodilje.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovani zastupnik Vlaović, izvolite.
Hvala. Kolega Bulj u svojoj raspravi ste istaknuli potrebu ulaganju potpore poljoprivredi i evo i ja to stalno ističem i mi iz HSS-a jer smatramo da ovih 52,5 milijuna kuna je premalo za potpore poljoprivredi, a očekivali smo da će i tih 52 milijuna kuna ministrica namaknuti kroz uštede u poslovanju, kroz administrativne uštede i smanjivanje materijalnih troškova i iznenadilo nas je ovoga, u ovom trenutku je u izradi novi pravilnik o izravnim plaćanjima i IAKS mjerama gdje se smanjuju izravna plaćanja za višegodišnje nasade ljeske, oraha i drugih. Negdje oko 14.000 hektara je pod višegodišnjim nasadima ljeske i oraha i to je samo za Slavoniju 15 milijuna kuna manje. Umjesto da se smanji broj automobila i telefonski troškovi, smanjuje se izravna plaćanja. To stvarno nisu poljoprivredni proizvođači očekivali od ministrice.
Poštovani zastupnik Bulj, odgovor.
Slažem se. Vi Slavonci i vi kolegice moja, vi poznate, vi znate što znači zemlja, a i mi iz Dalmatinske zagore znamo što znači škrta zemlja koja je othranila generacije i koje su opstale na tim područjima, ali ovdje bi sad Stjepan Radić rekao onu poznatu srljate ko guske u magli i ova korona kriza je razotkrila sve loše politike, poglavito prema selu i seljaku, krive politike. Uvozni lobiji su rasturili domaćeg proizvođača, rasturili, mi smo jednostavno dovedeni u tu poziciju bili da su naši voćari u Vrgorcu pilali svoje breskve i svoju voćku i svoje vinograde dok se uvozilo grožđe iz Srbije, Makedonije puno lošije kvalitete, a takav je primjer i u Slavoniji sa vašim sadnicama i poljoprivrednicima kojim se bave. Znači u ovome trenutku je vidljivo da su apsolutno pogrešne politike, dodvorništva, poglavito uvoznim lobijama. Hvala lipa.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanoj zastupnici Sonji Čikotić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. U ovom trenutku znamo da pola milijuna ljudi u Hrvatskoj koristi naknade koje su osigurane preko HZZ-a, znači kriza ne traje ni mjesec dana, od 19.3. i sada već pola milijuna, znači imamo onih koji koriste te naknade. To znači da nam je gospodarstvo izrazito slabo, znači neotporni smo. Isto tako, čitam pred neki dan da je 950.000 propusnica izdano. Znači da smo jako teritorijalno rascjepkani, znači da jako puno imamo uprava, da je ogroman taj birokratski aparat i zapravo otkriveno je ono sve što u Hrvatskoj treba mijenjati. Otkrilo se i to da nismo samodostatni u hrani, treba znači pojačati poljoprivrednu proizvodnju, treba usmjeriti i novac prema finalizaciji proizvoda i ojačati neke druge stvari koje mi imamo, recimo drvnu industriju. Drvnoj industriji na proračunu za 2020. ste dali poticaja u visini milijun kuna. Je li to dovoljno za znači ulaganje u modernizaciju u proizvodne pogone drvne industrije? Naravno da nije. Isto tako svakodnevno mi se obraćaju žene koje su trenutno koriste roditeljski dopust. Imaju troje, dvoje ili više djece. Škole nema, vrtića nema, rodiljni i roditeljski dopust im sad izlazi, kome će ostaviti na brigu djecu? Isto tako pokazalo se već nekoliko puta da tržište rada, da su žene na njemu diskriminirane. Žene rade za niža primanja, žene rade kraće u odnosu jer preuzimaju ulogu njegovateljice u obiteljima i kad se radi o djeci i kad se radi o starijim ukućanima, a vi ono što imate na raspolaganju ne koristite, a o tome govori odluka Vlade od 2. travnja 2020. godine u kojem ste zaustavili sve javne pozive, sve nabave iz svih izvora financiranja. Znači, nema ni europskih poziva. Ovdje čujemo da treba ulagati u poljoprivredu, da je poljoprivreda važna, a šta se događa sa mjerama, mjera 6.2 odgođeno za mlade poljoprivrednike, ulaganje u nepoljoprivredne djelatnosti, mjera 6.4 čeka se 2 godine, odgođeno, mjera integrator, evo vidim državni tajnik i Ministarstva gospodarstva i poduzetništva je ovdje, odgođeno. Isto tako gledam ja šta se događa u Europskoj komisiji. Kaže prilagodili smo natječaje korona krizi, svi natječaji idu. Znači, kako ste HZZ je digitalizirao postupke i ljudi su mogli preko aplikacija aplicirati, isto treba napraviti sa EU sredstvima. Ne možemo zaustavljati kotač, a to je gospodarstvo, gospodarska aktivnost koja će osigurati nesmetano funkcioniranje države i isto tako priljev u državni proračun jer će događati ulaganja. Kako ćemo osigurati nakon 6. mjeseca ako izostane turistička sezona u mirovine za naše umirovljenike? Što se tiče HZMO-a ono i dalje provodi ovrhe nad umirovljenicima jer nije pred nas došao izmjene i dopune Ovršnog zakona. Isto tako onima koji su blokirani ranije bili, a ovrhu provodi poslodavac i dalje su pod ovrhama. Što se tiče samih škola i ocjenjivanja, puno upita dolazi mi i s te strane. Učenici su jako zabrinuti i razočarani. Kako? Jer njihov uspjeh i njihovo znanje ne ovisi o njima samima nego o socijalnih prilikama u kojima su se našli, znači o njihovim obiteljima. Ako ta majka i ako taj otac, ako ti roditelji imaju dovoljno vremena, znači majka mu možda radi po cijele dane, možda je blagajnica, otac je možda liječnik, znači oni nemaju kada posvetiti se da je to dijete obavilo te zadatke i sve napravilo na vrijeme. A tu su i oni koji su ugroženi, a to su djeca kojih je znači zajedno 300.000 ljudi je u siromaštvu u RH. Nekima od njih znate koliko ih koristi besplatni obrok u školi, nekima je to bio prema istraživanjima i jedini obrok. Sva ta djeca sada su u obiteljima, znači potrebno i tu voditi brigu. Ja se nadam da će uskoro doći i te mjere.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Marasa. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Čikotić, postavlja se jednostavno pitanje zbog čega HDZ ne odustaje od ovog teritorijalnog koncepta u RH i sami ste rekli koliko je općina i ovdje sad u krizi, sad se pokazalo u biti koliko je to beskoristan odnosno nefunkcionalan sustava da ljudi nisu mogli iz općine u općinu pa nisu mogli ni obavljati najosnovnije potrebe koje su kao građani trebali moći obnavljati. Ali tu se odgovor krije vjerojatno u tome šta većinu tih općinica i županija HDZ drži kao svoje leno za razno razne Škaričiće koji se onda moraju negdje ugnijezditi, uhljebiti i na taj način funkcionira cijeli sustav. I umjesto da iskoristimo ovu šansu za reformu ja se bojim da HDZ-u je upravo suprotno u interesu, da sve ostane kako je. Pa kad pogledate sada recimo i kako predstavnici Vlade ovdje sjede, a nije nitko ni „a“ rekao na vaše prijedloge to vam dovoljno govori [[Upadica: Hvala lijepo.]] šta HDZ misli o institucijama, o sustavu i kako oni to sve skupa vide. Hvala vam lijepo.
Odgovor poštovane zastupnice Čikotić, izvolite.
Što se tiče teritorijalnog ustroja naravno on je neučinkovit, to se pokazalo i uslijed ove epidemije, bezbroj je tih propusnica koje su zapravo izdane, a nisu izdane iz razloga što ljudi moraju ne znam otići u centralnu bolnicu na neki pregled, nego jednostavno u svojim općinama nemaju banku, u svojim općinama nemaju određenu instituciju koja je na najnižoj razini recimo ljekarnu, nemaju ljekarnu u svojoj općini. Znači ti ljudi su htjeli otići u ljekarnu i zato je trebala biti izdana propusnica. Ono što mene najviše zabrinjava je to da sigurno da će do promjene doći, samo meni se čini da mi više vremena nemamo. Znači svima je nama ovdje jasno da će doći do promjene, samo je pitanje kada.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice Čikotić javio sam se za repliku kako bi izrazio neslaganje s vašom, vašim razmišljanjem da je korištenje mjere za očuvanje radnih mjesta u Hrvatskoj, prema kojoj oko pola milijuna radnika će tu mjeru koristiti, znak d je slabo gospodarstvo. To ste doslovno tako rekli. Ja vam moram reći da veliki broj poduzetnika koji su podnijeli zahtjev za tu subvenciju, za potporu za očuvanje radnog mjesta imaju jako dobru bilancu, visoko su likvidni i ne možemo ih svrstati u grupu slabih poduzetnika, dapače u svakoj djelatnosti ima onih koji su uspješni i onih koji su neuspješni, ali mjera zabrane rada se odnosi i na jedne i na druge i neovisno u kakvoj su oni situaciji financijskoj oni su podnijeli zahtjev. Prema tome taj argument ne stoji, a o tome ću kasnije kad bude pojedinačno više govoriti. Hvala.
Poštovana zastupnica Čikotić.
Poštovani kolega Bačić, znači ja nisam mislila u doslovnom smislu da su ti poduzetnici slabi, nego da su neotporni znači na vanjske utjecaje. Isto tako, pola milijuna radnika danas koristi tu mjeru, to govori o tome da oni zapravo nemaju i ne žele svoju likvidnost koju su stekli ranijih godina koristiti za očuvanje radnih mjesta. Mene zanima što će se dogoditi ako korona ova epidemija bi potrajala 6 mjeseci ili više. Može li država dovoljno dugo izdržati i osiguravati likvidnost tim poduzetnicima? Je li ova mjera ako potraje duže i dugoročno, ako bi bila dugoročna je li ona održiva za sustav RH? Isto tako, brojni poduzetnici odnosno radnici se javljaju i kažu da neke mjere nisu ni dobili jer zapravo je poduzetnik bio u jednoj mjeri blokiran kao pravna osoba, a skinuto mu je isto blokadom. Znači tu smo predložili ovaj zakon o ovrsi na financijskim, na novčanim sredstvima koje provodi FINA da se uvrste i pravne osobe.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Sladoljeva. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dakle, poštovani kolege, dragi građani dakle vrlo je teško saviti ovaj 9 zakona u 5 minuta rasprave, tako da ću se ja koncentrirati na skup zakona i govorit ću o promjene paradigme i da ćemo mi zapravo predlagati ove zakone u svrhu da posvijestimo dakle građanima kako treba mijenjati politiku koja su do sada vladala. Ja ću se na početku ove rasprave dakle usredotočiti na evo jednu i mogu vam reći religioznu dakle činjenicu, a to je da su stari Grci imali boga pravog odnosno sretnog trenutka, dakle taj bog Kairos je ovaj bio dakle bog koji je prolazio kroz gradove i on je imao dakle golu glavu, samo je imao jedan čuperak dakle iza za kojeg ste ga mogli uhvatiti i ako ga niste uhvatili za taj čuperak on je prošao dakle taj bog pravog odnosno sretnog trenutka je prošao i više ga nikada niste mogli uhvatiti. Ja bi rekao da smo mi unatoč ovoj krizi počeli dakle primjećivati neke stvari i da je vrijeme da uhvatimo dakle toga boga pravog trenutka i da promijenimo paradigmu politike prema svemu. Od odnosa prema našim ovršenim i blokiranim građanima, od odnosa prema poduzetnicima, prema poljoprivrednicima, prema ljudi koji zarađuju dakle svoj kruh, prema nezaposlenima, prema ljudima koji su iselili iz Hrvatske. Dakle, cjelokupnu politiku treba napraviti restart i treba zapravo početi iz početka. Jer ono što zapravo sada imamo, a to pokazuje i ekonomski pokazatelji da ovaj nismo, niti jedna zemlja nije bila pripremljena na ovu krizu, ali je ova kriza ogolila hrvatsku politiku do kraja. Od toga da smo svoj cijeli gospodarski rast razvijali na turizmu iako su nas upozoravali ekonomisti da zemlja koja svoj cijeli gospodarski rast i cijelu ekonomiju baziraju na samom turizmu da je to grana koja je ovaj lebdeća, koja može vrlo brzo nestati, da to nije dobro. Od odnosa prema mladim dakle ljudima koji su zapravo iseljavali, a 1000 i 1000 ljudi su iseljavali, pa o odnosu prema blokiranim i ovršenima. Dakle, sad je prilika da promijenimo te politike, da nas ova kriza nauči da nismo dakle radili dobro svi skupa, dakle i da zajednički probamo naći rješenje dakle kako bi naši građani ovu krizu što lakše i što bolje ovaj prebrodili. I svi ovi naši zakonski prijedlozi su u dobroj dakle namjeri i ne vidim razloga da su dočekani od vladajućih na nož i da se Vlada nije očitovala o tome jer na sve zakonske prijedloge koje je Vlada dakle ovdje uputila u sabor i koji su za nas, neki od njih bili dobri, mi smo o njima raspravljali, iznijeli svoj dakle stav. Dakle, bitno je razgovarati o problemima, bitno je zajednički dakle naći rješenje, bitno je da se tu ne politički prepucavamo i bitno je poruku poslati hrvatskim građanima da smo mi tu za njih i da ovaj usprkos dakle krizi da zakonskim rješenjima i promjenom politike možemo napraviti preokret u našoj državi, da postanemo dakle država koja će drugačije voditi politike, koja će više voditi interesa o onim dakle malim ljudima koji je biti najveći pogođeni u ovoj krizi, a ne oni koji će i u ovoj krizi profitirati, a to su banke ili neki dakle drugi dakle sektori. Dakle, nas nisu birale banke u ovaj sabor birali su nas hrvatski građani i ono što mi želimo poslati i ovim setom zakona je poruka da su oni mali ljudi, dakle oni koji će najviše patiti da su zapravo na našem dakle umu i da mi želimo njima pomoći. Dakle, to je bitno istaknuti u ovih 4-5 minuta koje sam imao i evo otvoren sam za sve konstruktivne prijedloge i rasprave. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo 2 replike. Prva je poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo. Gospodine Sladoljev, zanima me vaše mišljenje zbog čega baš niti jedan prijedlog, evo kolegice i kolege iz HDZ-a nisu prihvatile, a bilo ih je sigurno 20-tak, neke od njih su i modificirali, pozivaju na zajedništvo, pozivaju nas da se ne bavimo kritikama nego da pomognemo i onda kada ljudi pomognu, kada predlože na kraju ništa. Znači na kraju nema, nema uopće nikakve želje, pa vidite predstavnike Vlade, dali ste tu negdje 9 prijedloga, jedan pomoćnik ministra tamo sjedi i šute cijelo vrijeme, nitko se ni o čemu nije izjasnio, imamo 2 rasprave ispred HDZ-a i to je to, u kojima će reći da ste imali priliku raditi a da niste napravili kad ste bili u vlati. Znači, sa te strane, to je sve figa u džepu. Znači nema iskrene želje da se tu bilo šta zajednički odradi, niti da se slušaju prijedlozi i prihvaćaju prijedlozi oporbe. Nemoguće je da od 20 prijedloga baš niti jedan nije bio kvalitetan i da nije moga biti prihvaćen, mogao je i tu bi HDZ pokazao određenu [[Upadica: Hvala.]] širinu, ali te širine nažalost nema. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Sladoljev. Izvolite.
Poštovani kolega Maras, da dakle imamo cijelo vrijeme pozivanje na zajedništvo, pozivanje na struku i onda kada se stručni prijedlozi dakle dođu u sabor i kad se o tome raspravlja onda ili se odbijaju od zastupnika vladajuće većine ili se Vlada uopće ne očituje o tome. Ali mi bi čak bili sretni kada oni ne bi dakle uvažili naše prijedloge ali bi ih uvrstili potpuno slične ili iste kao njihove. Neka oni politički poentiraju na tome, neka javno kažu dakle mi smo napravili za ovršene, blokirane i to, neka prihvate naše kao svoje, evo to je npr. bio sa Zakonom o mikrosolarima, kad su oni prepisali 70% Zakona o mikrosolarima našeg jer smo ih mi toliko pritiskali, evo, sad je taj zakon bolji nego prije pa neka rade tako i sa ovim zakonima.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Đujića, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Sladoljev, ja sam se kao i vi, kao kolega Maras i kao brojni kolege ovdje do prije 2, 3 dana isto čudio zašto vladajući odnosno HDZ ne prihvaća baš nijedan prijedlog opozicije iako cijelo vrijeme pozivaju na zajedništvo, govore zajedno smo svi u ovome, nije vrijeme za politiziranje, evo prozivani smo od HDZ-ovih čelnika da politiziram, da želimo sad, ne znam, skupiti neke jeftine poene, ali od prije 2 dana ja se tome više uopće ne čudim. Nakon što je premijer Plenković rekao da u biti cijelo vrijeme i Stožer i donosi u biti političke odluke i da je to političko tijelo proizašlo iz Vlade i da nije, da ga citiram, palo s Marsa, onda je meni jasno. Ovo je u biti za njih cijelo vrijeme politika i u takvoj politici vode oni svoju politiku i briga njih za našu politiku i za građane. Dakle, nakon 2 dana je slika postala puno bistrija i puno jasnija, a onda je jasno zašto su ovaj zadnji paket ekonomskih mjera, recimo prezentirali svojim koalicijskim partnerima, a nisu npr. svim parlamentarnim strankama. Tako da, stvari su sada puno jasnije.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Sladoljev.
Pa evo, poštovani kolega, dakle, meni nije jasno što bi zapravo oni željeli. Oni bi vjerojatno željeli da mi tu sjedimo u Saboru, da dižemo ruke za njihove zakone, da ne propitkujemo niti jednu odluku, ali baš niti jednu, da ne razmišljamo svojom glavom, da pohvaljujemo, a kad zapravo predlažemo dakle zakonske prijedloge, onda ih uredno odbijaju, kad nešto kritiziramo, a zdrav razum kaže da nije sve dobro, onda nismo konstruktivni, kada predlažemo onda opet nismo dobri, dakle oni bi htjeli samo da mi dižemo rukice kao što oni dižu ruke i da prihvaćamo sve zdravo za gotovo.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Branka Bačića, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Ja bih uvodno rekao kako smo svjedoci krize koja je nezapamćena u svijetu, u Europi, pa tako i u Hrvatskoj. I da smo suočeni s posljedicama te iste krize koju ćemo još dugo vremena trpjeti. Možemo potvrditi da sve jake, bogate države Europe upravo prolaze najteže trenutke svoje gospodarske krize u vrijeme kada smo svi ovdje i u ovom HS-u ih uzimali za primjere funkcionalne organizirane države, države koje su provele reforme i koje bi se mi trebali ugledati. Pa činjenica da kroz ovih krizu kroz koju prolazi i Hrvatska i koje ima velike posljedice, najveće posljedice trpe te najjače države Europe, od Njemačke, Francuske, Italije, Velike Britanije, UK-a, Španjolske, dakle sve one države koje su moćne, financijski stabilne, koje su na kraju krajeva i utemeljile EU, prolaze kroz veliku krizu, kako zdravstvenu, gdje se je koronavirus, bolest COVID-19 sručio s najvećim posljedicama, čak i više nego države koje su po nama i koje smo percipirale kao države, lošije razvijene, nereformirane, koje nisu na razini koja jest u Europi. Kroz ovu krizu se Hrvatska pokazala, koliko god mi to htjeli nekad priznati ili ne, kao država koja je funkcionalna, čiji zdravstveni sustav se može nositi bolje s takvim posljedicama krize nego one države koje smo do jučer uzimali za primjer. Ja bih rekao da je Hrvatska iznimno dobro odgovorila, a da je, da bi mogla odgovoriti ovom izazovu, bila je pretpostavka politička stabilnost, koja je stabilnost ... [[Govornik se ne razumije.]] gospodarsku stabilnost, koja je onda gospodarska stabilnost uvjetovala pad kamata, snaženje hrvatskih poduzetnika, posljedično smanjenju broja nezaposlenih, povećanju broja zaposlenih, punjenju proračuna, činjenici da smo sredili javne financije, da smo proračun imali u suficitu, da nam je povećan investicijski rejting, da smo ga vratili na razinu kreditnog rejtinga, investicijskog kreditnog rejtinga i da je to sve skupa imalo za posljedicu činjenicu da je Hrvatska uređena država koja je mogla propisati određene mjere koje su išle prema hrvatskim gospodarstvenicima, poduzetnicima za očuvanje njihovih poslovnih aktivnosti, za njihovu likvidnost, za očuvanje radnih mjesta. Prema tome, to smo bili u stanju napraviti na način da smo izdvojili u odnosu na visinu BDP-a negdje oko 9,5 do 10% sredstava ukupnog hrvatskog BDP-a što nas se svrstalo u vrh država EU kad je u pitanju izdvajanje javnih sredstava prema realnom sektoru da bi realni sektor ostao na nogama i to se kalibriralo na način da su te mjere koje je Vlada propisala i koje smo u HS-u donijeli, bile upravo takve da učine Hrvatsku održivom i nakon krize. Lako je u ovom trenutku propisivati mjere iz jedne, rekao sam to već puno puta, ugodnosti oporbe i takmičiti se u mjerama tko će dati više. Međutim, treba s druge strane postaviti pitanje odakle ta sredstva i hoćemo li takvim mjerama koje smo propisali, gdje bismo sve oslobodili, gdje bismo sve ukinuli, gdje bismo propisali puno veća izdvajanja iz državnog proračuna ili iz još se više zadužili, hoćemo na taj način napraviti veću štetu danu poslije, kada se kriza završi, kada prestane, kada se nađe lijek za koronu, odnosno za COVID-19? Hoćemo li tada moći biti na istoj razini kojoj smo danas sa mjerama Vlade, to je temeljno pitanje. Da li u želji da se dodvorimo, da odašiljemo poruke koje su za uho nekad lijepe svakom prosječnom hrvatskom građaninu, u što ja ne dvojim, da su one rado i da ih ljudi žele čuti, ali treba imati odgovornost vođenja države, znati da to što mi radimo, to mora imati odgovor u javnim financijama, u financiranju države, u financiranju javnog sektora, itd., itd. Prema tome, ja držim da je, da su mjere koje je Vlada predložile imale svoj financijski učinak i ja bih htio da smo mi, kada smo odnosno mi, kad su naši prijatelji iz MOST-a ili iz oporbe pisali ove zakone, itekako kazali što će to u financijskom smislu značiti u vremenima nakon ove krize. Evo to sam ono što sam htio reći, dakle, da se Hrvatska pokazala kao funkcionalna država s jedne strane a s druge strane, da smo mjerama propisali način održavanja hrvatskog gospodarstva, da on bude održiv i nakon krize. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike, prva je poštovana zastupnica Perić, izvolite.
Hvala lijepo. Pa evo, kolega Bačić, spomenuli ste koliko je zapravo država sada u ovim momentima i u ove zadnje 3 g. fiskalno sposobna izdržati sve ove udare, pa evo, ja sam spomenula isto tako da je Vlada našla unutar proračuna postojećeg 2,1 milijardu kuna čime je zapravo preraspodjelom mogla pomoći osigurati dodatna sredstva kojim će se omogućiti da se daju potpore i omoguće i poduzetnicima i građanima i kompletnom sustavu zapravo početna inicijalna sredstva kojim se može evo pomoći radnicima i na taj način održati zapravo gospodarstvo živo i pripremiti ga za onaj period kada treba početi iznova.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem g,. potpredsjedniče. Poštovana kolegice Perić, dakle, u pravu ste, preraspodjelama pozicija državnog proračuna, značajan dio izdvajanja za ovih pola milijuna radnika kojima će biti isplaćena potpora za čuvanje radnog mjesta, biti će u okviru sredstava državnog proračuna. No isto tako treba naglasiti da zbog ovih ostalih mjera gdje su oslobođeni plaćanja poreza na dobit, poreza na dohodak i takvih doprinosa i gdje im je to, neki će biti, u potpunosti će biti oslobođeni a neki će imat obročno plaćanje, u ovom trenutku se državni proračun ne puni na 1/3 iznosa za isto vrijeme prošle godine. Prema tome, povećali smo rashode a s druge strane smo značajno smanjili prihode. I taj balans je bio nužan i na tom je balansu Vlada donijela mjere. I to je ono što moramo posvijestiti. Hvala.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Đujića.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, vi ste rekli da je lako iz komoditeta oporbe predlagati mjere koje građanima zvuče lijepo i prihvatljive su i kako se građani na to love a da s druge strane bi mi kao oporba valjda trebali imati odgovornost kao i Vlada pa odgovorno predlagat mjere koje nemaju utjecaja na državni proračun više od onoga što mogu imat, tako sam ja to shvatio. E pa ja vas molim samo da mi pojasnite, da li je po vama jedna takva komotna mjera koja ljudima lako dopire do uha, naš prijedlog na moratorij na kredite od godinu dana? i da li bi to, da li je to jedan neodgovoran prijedlog koji bi utjecao na državni proračun onda i koliko bi država patila zbog takve mjere i zbog takvog prijedloga odnosno ko bi imao korist? Da li bi da se ona prihvati, korist imali građani a malo manju korist banke koje to mogu izdržat upravo zbog ovoga što sto rekli zadnjih godina poslovanja pa im je stvoren uvjet da su imali dobru likvidnost i dobre prihode, ja mislim da mogu godinu dana to izdržat odnosno evo, ja bi vas molio komentar te mjere. Da li je to jedna komotna mjera koja bi imala štetu na državni proračun?
Poštovani zastupnik Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Đujić, dakle ja sam rekao s kojima je mjerama Vlada izišla i u ožujskom i u travanjskom paketu i mislim da smo s tim mjerama našli način kako održati proračun, javne financije i pomoći poduzetnicima i građanima. Kad su banke u pitanju, da, i banke moraju podnijeti jednak teret kao svi hrvatski poduzetnici, jednak teret, ništa manje, dapače, još i veći jer su financijski najlikvidniji, najsposobniji i one to mogu podnijeti. I mi i držim da je s ovim prijedlogom, 3+3 u kojima će banke napravit moratorij, da je pogođeno. Međutim, kao što znam, to znate i vi, HNB je sa bankama dogovorila moratorij na 12 mjeseci. Ja znam veliki broj poduzetnika, s njima sam komunicirao i pripremao se za ovu raspravu, koji su već sada potpisali moratorij na 12 mjeseci. Nema zatezne kamate, nema solemnizacije i kamate se za sada obračunavaju, ja držim da će se te kamate neće naplaćivati nego da će se one kasnije obračunavati u idućim ratama na način da se i one smanje, tu smo na istom tragu, ja tu ne vidim razlike.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika, a oprostite, oprostite, u ime predlagatelja sad će govoriti poštovani zastupnik Božo Petrov, izvolite.
Poštovane kolege zastupnici, kolegice. Ja još uvijek nakon cijele rasprave nisam čuo niti jedan jedini razlog zbog čega ne želite prihvatiti ove mjere osim jednoga kojeg ste vi g. Bačiću sad spomenuli, to je financijski razlog ali do toga ću doći u ovom kratkom izlaganju. Dakle, nisam čuo niti jedan razlog zbog čega ne želite pomoći ljudima, zbog čega ne želite zaštititi ovršene, onako kako bi trebalo cjelovito ih zaštititi. Zbog čega ne želite obvezati zakonom banke da se donese moratorij na kredite i građanima i poduzetnicima u trajanju ove epidemije bez kamata? Zbog čega ne želite ukinuti paušalni porez? Zbog čega ne želite ukinut članarine za HGK, za turističke zajednice kad već sad nemaju svrhu? Zbog čega ne želite ukinuti akontaciju poreza na dobit? Ja nisam čuo kvalitetan razlog, ali onako kako danas kritizirate naše prijedloge, tako ste to radili i dva tjedna puna prvi put kad smo ih iznijeli ovdje, onda ste nakon dva tjedna došli i sve to što smo mi predlagali sve odjednom je bilo novaca, odjednom je sve to imalo smisla, imali ste svoju PR mašineriju, pa se ja nadam da ćete to isto napravit, to će već bit treći put, ponovno za dva, tri tjedna. I sve u redu, ali ja bi volio da se građana dogodi. A što se tiče ovog financijskog razloga kojeg ste spomenuli, upravo to je ono što Vlada još nije napravila što je po meni druga stvar koja je neodgovorna osim ove prve stvari. Neodgovorno je donijeti mjere za koje sama Vlada kaže da se broje u 10-cima milijardi kuna, a da mi ne znamo financijski plan. Kako će se to pokriti? Govori se o 10-cima milijardi kuna, a ministar financija je izašo i rekao da je sveukupno ušteda koliko su pronašli u svim ministarstvima 2 milijarde kuna. Matematika ne štima. Nije mi jasno kako možete davati pod navodnike 10-tke milijardi, a uštedit samo 2 milijarde, tko će pokriti, kako će se pokriti ili ste vi na tragu nekih kolega koji zagovaraju štampanje novaca. Pa nije problem, samo trebate to reći. A ako niste onda bi predložio jednu jako bitnu stvar to je da napravite rebalans proračuna. U ovakvoj nepogodi koja je gotovo na granici izvanrednoga stanja da se ne napravi rebalans državnog proračuna je poprilično neodgovorno ponašanje ili vi ne želite napraviti rebalans proračuna da nam ne bi otkrili koliko zapravo novaca nedostaje i kolike vi rezove tek trebate raditi, a ne želite iz raditi. Ali ono što nije samo neodgovorno ponašanje, ako vi ovo radite iz kalkulacija, ako ne dajete financijski plan, ako ne izlazite sa rebalansom proračuna iz kalkulacija da biste lakše izašli na izbore, ako stavljate u kalkulacije i u rizik budućnost 4 milijuna ljudi u Hrvatskoj radi uspjeha vaše stranke, ako ste podredili budućnost gotovo 4 milijuna ljudi u Hrvatskoj jednoj političkoj stranici onda to više nije neodgovorno to je čudovišno. A nema apsolutno niti jednog ekonomista u Hrvatskoj koji će potvrditi vaš stav da u ovakvoj situaciji ne treba raditi rebalans, da u ovakvoj situaciji Vlada ne treba izaći sa financijskim planom. Pa izađite s financijskim planom, izađite s rebalansom i onda mi potvrdite upravo ovo što ste rekli, nema novaca za vaše prijedloge, ali super su. Evo ja vas pozivam na to i mislim da je ovo normalna rasprava. Ako vaši argument stoji izađite sa argumentima, izađite sa financijskim planom, izađite sa rebalansom proračuna to je odgovorno ponašanje, to je ono što očekujemo, ne kalkulirajte s kompletnom državom, s 4 milijuna ljudi da biste se lakše proveli na izborima. A pogotovo, sad ću iskoristiti situaciju nemojte to raditi zato da ne biste uveli elektroničko glasovanje i dali svim ljudima mogućnost [[Upadica: Hvala lijepa.]] da sudjeluju na izborima.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Bačić ima repliku.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Petrov ubit će vas teške riječi malo ih spustite da ne bude to na kraju djelovalo patetično. Dakle, što se tiče sredstava samo vam ova mjera od pola milijuna zaposlenika samo što se njima isplaćuje preko 2 milijarde kuna mjesečno, samo ta mjera dakle, samo, vi govorite koji su to novci, samo je ta mjera jer je negdje oko 5.600 kad se zbroje neposredna davanja plus doprinosi toliko iznosi po jednom zaposleniku. Međutim, nisu to jedini troškovi kolega, vi to dobro znate da li je država rekla da će osloboditi plaćanja poreza na dobit, poreza na dohodak i doprinosa sve one kojima je pad prometa ispod 50%, a manji im je od milijun EUR-a godišnji prihod. Pa kad dodate i one poduzetnike pored njih, a tih je 93% u Hrvatskoj, pa i one koji također trpe štetu ali će biti oslobođeni samo u postotku koliko im je pao promet pa ćete već doći na one podatke s kojima je izišao ministar financija. Hvala.
Poštovani zastupnik Petrov.
Zastupniče Bačić, država se u ovom trenutku treba ponašati solidarno, treba promijeniti paradigmu, to su vaše riječi, treba biti pravedna prema svima i ako se pomogne jednima treba se pomoći svima. Država treba pokazati da je tu radi ljudi, a ne radi sebe. I da ima novaca, pitali ste kako to da oporba ne predloži, predložila je vama oporba, režite se, režite 500 i nešto nepotrebnih općina, režite županije, režite njihove tvrtke, njihove komunalne tvrtke, državne tvrtke ima 1300 što u manjinskom, što u većinskom vlasništvu, režite agencije, režite ustanove, tu su novci, ali to nećete dirnut. Vi ćete preraspodjeljivat i štedit sveukupno 2 milijarde kuna. Financijski plan nećete iznijeti, rebalans nećete napravit, požurit ćete se na izbore očito, na štetu građana [[Upadica: Hvala lijepo.]] nije pravedno.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Kolega Petrov, zaista sad ova pandemija je pokazala širom sve loše odluke i politike prema građanima RH, a u biti sam kolega Branko Bačić je prizna da su bile loše politike jer je vidljivo da nema sredstava za ono što treba, a da za županije koje bi tribalo ukinuti sad, jučer, prikjučer, prije 20 godina nisu ih ukinuli, zašto, to vam je jednostavan odgovor zato što je to njihovo birački nukleus i udomljavanje ljudi u županije, ustanove, agencije, tko zna koliko toga više se ne zna ni broj, je njima nukleus birački potencijal. I oni to neće taknut, oni će rađe iselit cilu Hrvatsku u Irsku, u Njemačku nego da taknu županije i lokalne samouprave koje su isključivo njihov znači nukleus za izbora. Evo, pa ja bih vas molio da vi date svoj komentar.
Poštovani zastupnik Petrov.
Molim vas, meni je žao što je gospodin Bačić upravo izašao ja bi ga volio upitati što će sa po 100 novih zaposlenih u samo prva dva mjeseca u nekoliko županija, ako ne u svim županijama u RH. To je ono o čemu vi pričate. Na 100-tine novih zaposlenih u samo prva dva mjeseca. Ja očekujem od njih plan, financijski plan, očekujem rebalans, očekujem da oni podnesu skupa s nama političarima teret krize, da budemo solidarni. I također očekujem da nakon svega ovoga budu pošteni i korektni prema ljudima i da naprave mogućnost da se može elektronički glasovati pa ako su već toliko napravili i ne mogu više napraviti, to će ljudi cijeniti, nemaju se čega bojati, ali svi ljudi u Hrvatskoj trebaju imati mogućnost da kad god da se dogode izbori, sad, za par mjeseci, za godinu, imaju pravo glasovati a ne bojati se izaći na izbore.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Saše Đujića.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa ja ću reć kratko na početku svoje rasprave da ne bi bilo korektno ni fer reć da sve mjere koje je donosila Vlada u ovom periodu nisu dobre i da su sve radil i krivo i to naprosto nije točno, ali to mi ni ne govorimo od početka, dakle cijelo vrijeme ono što je dobro pohvalimo, ono što nije dobro, na to pokušamo ukazat. Žao mi je što smo na početku dočekani odmah na nož kao malti ne ne smijete ništa kritizirat, ne smijete ništa govorit i žao mi je što oporba nije više uključena u donošenju ovih mjera i u zajedničko odlučivanje o sudbini svih nas jer ovo je pitanje ponovno ću ponovit ovdje po ko zna koji put, pitanje svih građana RH a ne samo desnih ili lijevih ili jednih a drugih ne. Dakle, ovo je pitanje svih nas i mislim da nas je trebalo sve uključit u tu priču malo više a onda se ne bi dogodile ni rasprave o prijedlogu paketa SDP-a prošli prije dva tjedna, mi ne bi pisali dalje nove prijedloge, vjerovatno ne bi danas raspravljali o ovom prijedlogu kolega iz MOST-a da je Vlada, neću reći Vlada, da su vladajući sjeli zajedno s predstavnicima svih stranaka u Hrvatskoj i da smo svi zajedno sjeli i rekli gledajte, ovo valja, ovo ne valja, ovo je ostvarivo, ovo nije ostvarivo, ovdje možemo, ovdje ne možemo, idemo to zajedno provesti. I normalno da je ova kriza je takva koja se nije nikad dogodila u vjerovatno našim životima, nas mlađih sigurno i ne pamti se dugo ovakva kriza na našim prostorima i ono što je najgore u ovoj krizi je to što mi ne znamo puno o njoj, ne znamo uopće kako će utjecati, u kom pravcu će se kretati. I stoga i odluke koje odnosno mjere koje donosi Vlada cijelo vrijeme, treba korigirat, trefa refreshat, dakle treba donosit neke nove stvari i svako malo ispadne neki novi problem koji se nije mogao predvidjet a ja želim danas iskoristiti ovu raspravu za ukazat na jedan problem koji su mi recimo prije 2, 3 dana ukazali vinari u Primorsko-goranskoj županiji. Dakle, zna se da mali vinari recimo, zna se da je sezona ugrožena i da praktički recimo na području županije iz koje ja dolazim, Primorsko-goranske, Istarske ali u pravilu u cijelom priobalju, sezona u pravilu počinje već za Uskrs a to je sada već iza nas i u biti neizvjesno je kada će nam sezona uopće počet i kakva će bit i koliko će bit prometa. E sad jedan veliki dio malih vinara u mojoj županiji svoja vina distribuira upravo u hotele, restorane i te ugostiteljske koji su sad zatvoreni već neko vrijeme i uglavnom pao im je, strahovito im je pao promet. I kažu otvoreno, da nije bilo ove mjere Vlade za očuvanje radnih mjesta od 4000 kn neto, odnosno 5200 bruto, da bi propali u ovom trenutku. I to im je veliko olakšanje da uopće mogu sada egzistirat, ali kažu nama se vrlo brzo nameće novi problem. Dakle, mi za kroz mjesec, dva moramo značajna sredstva ulagat i angažirat nove ljude na pripremi vinograda za berbu na jesen. I to nismo sigurni da sa sadašnjim prihodima koji su na razini od 25% u odnosu na prošlu godinu će moć izdržat. Druga stvar, novi problem koji onda dolazi nakon berbe u 9. ili 10. mj. je zalihe vina, otprilike ko i ovaj s naftom. Dakle, nemaju novo vino gdje više skladištit i ako država tu ne uskoči s nekakvim mjerama i sad spominju, ok, možda je to neusporedivo, kako država trenutno otkup mlijeka, žita i tako nekih stvari, teško je to usporedivo jer mlijeko i te namirnice su one koje ljudima stvarno trebaju, vino nije baš toliko nužno ali vinari govore, gledajte zašto ne bi država otkupila dio, mi smo u problemu, nemamo gdje to skladištiti, propast će nam priča i jedan veliki dio tih malih su u biti pred ozbiljnim problemom da se možda trajno i ugase. Mislim, to je problem koji će pogoditi velike vinare ali ove male pogotovo. Evo ja danas koristim ovu situaciju da danas ovdje upozorim možda na taj problem, u narednom periodu ću probat upozoravat što češće, što više, postavit ću zastupničko pitanje koje ne bi nazvao ni pitanjem ali to mi je jedna mogućnost nekakvu formu ministrici poljoprivrede ukazat na ovaj problem i mislim da imamo još uvijek svi zajedno dovoljno vremena da se možda kroz mjesec, dva dana s time pozabavimo i da pomognemo tim ljudima u interesu i Hrvatske jer to vinarstvo je hrvatska tradicija i mislim da smo dobri tu u tome i bilo bi šteta to izgubiti. I evo, to je jedan konstruktivan prijedlog i ne znači da Vlada do sad nije napravila po tom pitanju ništa, evo sami ljudi kažu, s ove 4000 kn je napravljeno puno, ali već sada apeliramo na pomoć koja će nam bit vrlo brzo potrebna. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sada će ponovno poštovani zastupnik Saša Đujić, završno u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti.
Hvala g. potpredsjedniče. Ma u biti sam mislio sumirat ali već sam jedan dio sumirao kroz pojedinačnu raspravu, pa ništa, evo kratko, u ime kluba apeliram još jednom na vladajuće, dakle nisu ovo ni zadnji prijedlozi niti su Vladine mjere koje su dosad donesene zadnje mjere koje će se donest i evo, još jednom stvarno apeliram u ime kluba SDP-a, mi konstruktivno i dobronamjerno stalno kao i kolege s ovim prijedlozima iz MOST-a koji su npr. prije 2 tj. upućeni u proceduru, zajedno s našima, naši su bili raspravljeni, ove raspravljamo tek sada. Evo apel na vladajuće, dajte nas još jednom shvatite da smo vam partneri, da želimo razgovarati, da želimo dat svoj doprinos ne zato što smo mi, ne znam, smatramo da smo pametniji od vas nego zato što smatramo da se ovo svih nas tiče i d su dvije glave pametnije od jedne i da svi možemo dat doprinos po ovom pitanju. I mislim da je krajnje vrijeme da možda sjednemo za stol, da g. Plenković zatomi malo svoj ego i kao i neki drugi, i da evo, probamo sjest u interesu građana kojih se ovo najviše tiče. Vlada je s ovim dosadašnjim mjerama pomogla gospodarstvu, jednim djelom pomogla i ja ne bi isticao ovu priču od pola milijuna radnika koji će dobivat ovu mjeru Vlade, ja bi radije koristio onu brojku od 90 000 poslodavaca jer nisu ni oni svi isti, jer ima tamo ljudi kao što je rekao maloprije kolega Bačić, koji dobro rade i koji imaju dobru likvidnost i teoretski su mogli sami i bez ove pomoći Vlade izdržat ovu krizu, ali recimo ja ih znam nekoliko a kod njih cijenim to da su dobili od Vlade 4000 kn neto a da radnicima nisu smanjivali plaće nego su ih zadržali na 5, 6, 7 ili 8. I takve treba istaknuti i takvima treba pomoći neovisno što bi možda to izdržali. Ali i puno onih koji su radnike stavili na minimalac odmah u 3. mj. pa su dobili od Vlade sada ove 4000 kn i nisu digli radnike na 4 nego ih drže na minimalcu i nemamo zakonsko rješenje za taj model. Ima puno poslodavaca koji danas u Hrvatskoj od ove 4000 kn svojim isplaćuju 3200 a onih 800 kn uzimaju sebi, ajmo to tako reći, ali mislim da bi oni trebali podnest barem mali dio krize, ne može znači ni poduzetnik proć kompletno neokrznut iz ove situacije i mislim da bi bilo korektno i prema tim radnicima da su ih zadržali na 4000 kn a ne im smanjivali plaću, ali to je nešto, mislim, ja mislim da su ti poslodavci takvi i s koronom i bez korone i da bi u budućnosti gledali kako prevarit sustav ali mislim da je vrlo važno zbog budućih mjera da država isto ukaže ko je koristio te mjere, koliko su radnicima dobili od toga, koliko je završilo kod poslodavaca i da znamo zbog planiranja daljnjih aktivnosti. Ista stvar, sad se priča o ovim aktivacijama, ne traže ugostitelji relaksiranje mjera samo da bi oni otvorili da mogu reć mi smo otvorili, nego zato da imaju prihod i da mogu živjet a nisam siguran, tako da stoga apeliram opet, da ne žurimo s relaksacijom, nisam siguran da ako dopustimo rad restoranima gdje će bit svaka 3 m jedan stol za kojim će sjedit jedan ili gosta, prije svega, sumnjam uopće da će neko ić u takve restorane, da će to dovest do nekakvih efekata. Stoga, još jednom apel, idemo svi zajedno i treba o tome svemu razmišljati, moramo razgovarati o ovim problemima jer onda ćemo ih svi skup lakše savladati. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sad će završno u ime predlagatelja govoriti poštovani zastupnik Božo Petrov, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, cilj ove rasprave bilo je iznošenje prijedloga MOST-a s odgodom u odnosu na to kad smo o njima govorili i kad smo ih predali u odnosu na to kad o njima raspravljamo, ali svejedno, nadali smo se da ćemo kroz raspravu moći čuti zbog čega možda ti prijedlozi neće biti uvaženi jer možda postoji nekakav argument kvalitetan, nismo to čuli, nismo iskreno čuli niti ovaj barem drugi dio ako su kvalitetni prijedlozi kad će biti usvojen, nismo čuli. Ali, ja ću vas podsjetiti na jednu stvar tijekom ove rasprave. Je li država može napraviti više? Može. Je li država treba biti jednaka prema svima? Treba. Je li svi u ovoj krizi trebaju podnijeti teret? Trebaju. Pa onda molim lijepo. niti banke nemaju pravo profitirati nad građanima u ovoj nepogodi. One također trebaju pristat na to ne onako kako bi oni htjeli, kome bi htjeli nego ih se zakonom treba obvezati da nemaju pravo u ovom trenutku niti na kamate niti na profit od ljudi koji u ovom trenutku ne mogu spojiti doslovno kraj s krajem. Imate od prošle krize 230 000 blokiranih danas, ako se ovo pitanje ne uredi, imat ćete novi egzodus iz Hrvatske jer ljudima ne preostaje ništa drugo ako se ovo se ovo ne uredi nego se pokupiti iz Hrvatske jer će ako ostanu ovdje biti doživotno robovi banaka. Pa ako banke ne žele na to pristati milom onda postoji silom. Ako ćete mi pričati o tome da je to oduzimanje nekih prava, pa i ovo što se dosad izglasalo je oduzimanje i ograničavanje određenih prava. Pa kada je država rekla FINA-i nemaš pravo provoditi ovrhu, onda je FINA-i ograničila određeno pravo a to ne znači da upravo to ne trebamo radit, trebamo radit jer se država treba skrbit o svima. A ja ću ovo završno izlaganje iskoristit da bi se zahvalio svima, svima koji su sudjelovali u ovoj raspravi, sa svim argumentima, sa svojim prijedlozima što može se učiniti bolje. Sve što možemo, sve ćemo uvažiti. Također, zahvalio bi se svima onima koji podnose teret ove krize od zdravstvenih radnika do drugih službi. Ja bi se posebno zahvalio onima koji danas plaćaju poreze, neka ih ne poremeti jedan izlet Državnog inspektorata, nek se nastave truditi. Oni su ti koji nose ovo društvo. Barem iz ovoga svega oni mogu vidjet da mi u MOST-u nismo takvi da ćemo mi njih cijediti, da naš odnos i to krećem prvo od nas je s naše strane partnerski ali se isto tako nadam da će neke druge političke stranke pogotovo Vlada preuzeti upravo takav odnos prema građanima i prema poduzetnicima, partnerski odnos. A posebno na kraju se zahvaljujem svim građanima u RH, na njihovoj disciplini jer razlog zašto su mjere uspjele, mislim na epidemiološke mjere. Uspjele su iz razloga što su naši ljudi u većini slučajeva držali se upravo tih mjera i ako me pitate tko su heroji danas Hrvatske, onda su to upravo građani RH. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Bulja.
Kolega Petrov, Hrvatska ima nadu, Hrvatska je bogata resursom vodu koju smo dali u koncesiju u strane, privatne ruke. Hrvatska je bogata poljoprivrednim zemljište, Hrvatska ima more. Hrvatska ima potencijale za razvoj, ima ljude, još uvijek. Ja se nadam da će doći dan kada će se u Hrvatsku vratiti nada i da će Hrvatska biti država kojoj neće trebati kriza da bi se donosile mjere, da bi netko svoj politički rejting dizao nego da će biti Hrvatska zemlja jednakih mogućnosti svakom čovjeku, svakom ditetu, a za to su dali živote brojni moji suborci i njihovim majkama, njihovim obiteljima, sinovima i kćerima mi to dugujemo. A ovo do sada što je se radilo, a poglavito prije korona krize je bilo u biti uništavanje [[Upadica: Hvala, Odgovor poštovanog…]] svake nade u ... [[Govornik se ne razumije.]]
…zastupnika Petrova.
Poštovani zastupniče Bulj. Ovo što ću reći, odnosi se na sve druge zastupnike, pa i na političke aktere. Stvari nisu završene, vrijeme nije gotovo. Stvari se mogu promijeniti, zakoni se mogu donijeti. Je li možemo zaštititi naše poljoprivredno zemljište od stranaca? Da, možemo, pitanje je imamo li volje. Je li možemo podijeliti naše neiskorišteno poljoprivredno zemljište? Možemo. Je li možemo zaštititi izvore pitke vode? Možemo. Je li možemo donijeti energetsku politiku koja će biti na korist svih građana u Hrvatskoj i poduzetnika. Možemo. Je li možemo stvoriti jaču IT industriju i druge gospodarske grane u Hrvatskoj? Možemo. Je li možemo zaštititi one koji su u ovom trenutku ugroženi u našem društvu? Možemo. Pitanje je samo volja. Vrijeme nije gotovo. Ja se samo nadam da će građani shvatiti da se promjene događaju nažalost na izborima.
Hvala. Hvala lijepa. Time bih zaključio raspravu o ovoj točki, odnosno točkama, a o njima ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Time ćemo završiti rad za danas, nastavit ćemo ga sutra u 9,30 i prva točka bit će Konačni prijedlog Zakona o provedbi EU 2019/1021 o postojanim organskim onečišćujućim tvarima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 925. Želim vam ugodnu večer. SJEDNICA PREKINUTA U 17,17 SATI.
Konačni prijedlog Zakona o dopunama Ovršnog zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 915. Predlagatelj je zastupnik Božo Petrov. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o dopunama Ovršnog zakona kojeg Vlada RH ne podržava. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Prijedlog nije dobio dovoljan broj glasova, zakon nije donesen, 35 je bilo za i 77 protiv.
Sada prelazimo na objedinjenu raspravu u slijedećih 9 točaka od kojih je 8 zakonskih prijedloga predlagatelja zastupnika Bože Petrova, a jedan prijedlog zaključka Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, dakle to su: - Konačni prijedlog Zakona o dopunama Ovršnog zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 915 - Konačni prijedlog Zakona o izmjeni Općeg poreznog zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 908 - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 909 - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 910 - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 911 - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o članarinama u turističkim zajednicama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 912 - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 913 - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o Hrvatskoj gospodarskoj komori, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 914 i - Prijedlog zaključka o uvođenju bankovnih kartica za blokirane građane za vrijeme bolesti COVID-19 Predlagatelji su zastupnik Božo Petrov na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. i 204. te Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista na temelju čl. 172. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda, prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se svi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, financije i državni proračun, turizam, za obitelj, mlade i sport, za gospodarstvo, za zdravstvo i socijalnu politiku i Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Izvolite na set zakonskih prijedloga, kolega Božo Petrova za prijedlog zaključka, mogu drugi ... [[Govornik se ne razumije.]] Izvolite, vi ste na redu, izvolite kolega Petrov.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, meni je drago da makar s odgodom možemo pokazati koje smo sve mjere, koje smo prijedloge, koje smo izmjene zakona uputili kako bismo dali svoj doprinos u suzbijanju posljedica ove krize koja je pogodila našu državu i s ovom epidemijom. Kažem s odgodom, jer smo naše zakone uputili, ima već nekoliko tjedana i od samoga početka krize smo predlagali određene mjere. Isto tako možete vidjeti da popriličan broj mjera koje smo predlagali od prvog dana već se konzumiraju zato što ih je Vlada u međuvremenu usvojila. Nažalost, nije usvojila u potpunosti određene mjere, one koje su donesene bile polovične, s druge strane kaska sa određenim odlukama dva do tri tjedna i tu gubimo dragocjeno vrijeme. Jedna od mjera koje smo predlagali bio je zakon koji se odnosi na ovrhe, nažalost poslije ću vam pokazati i tu je Vlada donijela na štetu svih blokiranih i ovršenih samo polovično rješenje. Ono što bi trebao izdvojiti prije nego krenemo o svim mjerama na što je MOST-ove mjere odnose, odnose se ne samo na ovo razdoblje dok traje epidemija, dok traje kriza, nego i na ono razdoblje poslije te krize jer samo o nama ovisi koliko dugo će trajati posljedice te krize. Ako na vrijeme, ako brzo, efikasno budemo djelovali onda će se gospodarstvo brže vratiti i jedini spas za sve ljude koji su danas ugroženi, pogotovo financijski ugroženi je brzi oporavak gospodarstva, radnih mjesta tako da imaju način kako zaraditi za svoje obitelji da ne završe na kraju u siromaštvu. Također naše mjere idu za promjenom paradigme. Tu smo riječ odnosno tu sintagmu smo slušali u zadnjih mjesec, dva dana vrlo često od Vlade. Nemamo još uvijek kvalitetnu potvrdu, objektivnu potvrdu, dokaz da je to za njih nešto više od same sintagme. Mogli smo vidjeti da se paradigma nije promijenila i to na slučaj od neki dan kada je Državni inspektorat našao navodne nezakonitosti u djelovanju ugostitelja pa ih je brže bolje zatvorio, nakon toga odalamio financijskom kaznom i to sve zato što eto brojni tumače odredbe i mjere izdane u „Narodnim novinama“ koje je izdao stožer, a da zapravo te mjere koje su dane nisu precizne, nisu jasne kakve bi trebale biti zbog čega se onda javljaju i HGK i ministarstva turizma, ovi, oni zavodi za javna zdravstva bez ikakvog razloga. Nažalost, nemamo u tom slučaju vladavinu prava, nemamo pravnu sigurnost stradaju upravo oni koji bi trebali činiti okosnicu našega gospodarstva, a oni koji su vjerojatno u mentalnom sklopu istom, ne zadnjih 30 godina nego zadnjih 80 godina, brže bolje su pojurili na teren da baš te kazne. I onda Vlada zadnjih dva mjeseca priča o promjeni paradigme. Ja bih ih pozvao da stvarno to pokažu djelom, ja bih ih molio da one mjere koje su donijeli da ne budu privremene, to je onda promjena paradigme. Mjere koje je MOST predložio u zadnjih mjesec do dva dana, među ostalim bili su promjena Ovršnog zakona, promjena Općeg poreznog zakona, promjena poreza na dobit, izmjena poreza na dohodak, izmjena Zakona o PDV-u, ukidanje parafiskalnih nameta itd., itd. Ali ono što je ključno za neke od ovih mjera, mi ne mislimo da trebaju biti privremene one trebaju biti trajne. U trenutku kada idete promijeniti Zakon o PDV-u i mijenjate ga na način da konačno poduzetnik, obrtnik, samozaposlena osoba mora platiti PDV tek onda kada su njemu platili za njegov proizvod, e onda je to promjena paradigme, e onda je to onaj način za koji mi u MOST-u smatramo da se konačno država treba početi odnositi prema svakom građaninu u ovoj državi i prema svakom poduzetniku u ovoj državi. A to je na način da ih država ne doživljava kao ovce za šišanje ili kao one objekte na kojima će se iživljavati nego da ih doživljava kao partnere. Mi želimo da taj zakon, ta promjena zakona, uredba koju su donijeli da se PDV plaća po naplati ne bude privremena nego bude trajna. Nemate pravo biti u prvi u redu naplate, nemate pravo opelješiti svaku zaposlenu osobu u državi koja vam doprinosi, koja vas hrani, a da vas nije briga jeli on nakon toga uspio naplatiti ono što je proizveo ili je završio u bankrotu. A ono što je ključno u svemu tome kako ne vidite da u trenutku kada te mjere napravite trajnima da ćete smanjiti zonu sive ekonomije. Pa mislim da apsolutno svi znaju da danas poduzetnici upravo u strahu da neće moći naplatiti svoj proizvode vam ne izdaju fakture, da država stane iza njih, da država kaže da je račun temeljni dokument utuživ, da se mora naplatiti, da država kaže mi ćemo platiti PDV kada vi naplatite svoj proizvod kad znate da su se poduzetnici i samozaposleni obrtnici svi da su se osigurali, a vi ćete automatski smanjiti sivu ekonomiju. Vi ćete pokazati onu solidarnost, to je druga riječ, drugi pojam koji smo znali slušati zadnjih dva mjeseca, vi ćete pokazati da razumijete te ljude da oni nisu za vas ovce za šišanje. Da oni nisu samo tu da vama priskrbe novac kojim ćete vi plaćati sve vaše uhljebe od državne, županijske do lokalne razine. U samo zadnje 4 godine deseci tisuća novozaposlenih u javnoj i državnoj upravi. Zanimljivo, pola milijuna ljudi je iselilo u zadnjih 5 godina, samo u našoj državi se događa apsurd. Imamo manje ljudi u državi, a više zaposlenih u državnoj upravi. I nitko ne govori o apsurdu nego upravo one koji vam privrjeđuju čak i za vrijeme krize, brže bolje pohrlite na teren kazniti ih. Ne samo zatvoriti ih nego udariti financijsku kaznu. To nije promjena paradigme, prijeđite s riječi na djela. Mijenjajte paradigme, ali na pravi način. Također, MOST je tražio da se ukine plaćanje akontacije, predujma na dobit. Pa je li normalno da svi oni koji su zaposleni, koji privrjeđuju plaćaju danas porez prema onome kako su poslovali, prije plaćaju ga unaprijed, kreditiraju državu. Pa nije normalno i to također, treba uvesti i treba biti trajno. Nije korektno, nije solidarno, nije promjena paradigme, kako god da hoćete, koje god pojmove hoćete u zadnjih 2 mjeseca koje ste ubacili u svoj vokabular, koristiti, to ne odgovara. Izbrišite akontaciju poreza na dobit. Ukinite porez na dividende i na udjele na dobit. Imali smo priliku prije nekoliko dana raspravljati o Ovršnom zakonu, odnosno o prijedlogu zakona kojeg je dala Vlada. Zanimljivo. Vlada je odlučila promijeniti Ovršni zakon, ali na način da ne obuhvati sve niti načine niti subjekte. Dakle mi smo tražili da se Ovršni zakon, i to smo bili predložili prije nego je Vlada uputila svoj prijedlog, tražili smo odgodu svih ovrha za vrijeme trajanja epidemije. Vlada je odgodila ovrhe na 3 mjeseca i ne sve. Odgodila je ovrhe po računima. Je li vi zaboravljate da postoje ovrhe po pokretninama i nekretninama? Je li vi shvaćate da nitko nije još zaustavio ovrhe na nekretninama? Osim toga, vi ste rekli FINA-i da FINA nema pravo vršiti ovrhe po računima, ali niste rekli Zavodu za mirovinsko osiguranje da ne provodi iste takve ovrhe po računima prema umirovljenicima. Niste naredili poduzetnicima, poslodavcima da provode, da ne smije provoditi ovrhe nad svojim zaposlenicima. Ja ne govorim samo da vas kritiziram, moj žučni govor je iz razloga što ili ne čujete ili ne želite čuti. Od prvoga dana, od trenutka kad se izašli ovdje s mjerama, bio sam prvi na govornici nakon ministar financija, nakon predsjednika Vlade i rekao vam, vi nudite odgodu, a ja vam kažem otpis. Vi nudite jeftinije kredite, a ja vam kažem bespovratna sredstva. I naravno da će moj govor biti žučan jer ne čujete. Niste čak niti to napravili. Otpisali ste koliko njih, odgodili ste kome sve, dakle niste napravili jednako prema svima. Otpis dospjelih obveza, a ne odgoda. I ne samo za vrijeme epidemije, nego 90 dana poslije. Zašto? Jer da pustite apsolutno sve danas u Hrvatskoj, da epidemija nestane ovako, da koronavirus nestane ovako, ljudi se nemaju gdje vratiti. Dakle nije dovoljno samo za vrijeme epidemije, trebati dati vremena gospodarstvu da se vrati na ono što je bilo. Ali o tom ću mrvicu poslije. Također, mi smo u ovom setu zakonu, a i prije u mjerama koje smo vam govorili, navodili da treba ukinuti plaćanje paušalnog poreza na dohodak za iznajmljivače u turizmu. Vi još uvijek vjerujete da će postojati turistička sezona? A meni nije jasno, koji paušalni porez i dalje plaćaju? Pa ljudi moji, ti ljudi su se zadužili, digli su kredite, da doprinose ovome društvu i sebi, ali i vama. Oni vas hrane. I dalje njih zaboravljate, onu glavnu vašu gospodarsku granu, po meni bi i trebalo barem biti 4, 5 u Hrvatskoj, ali ste zbog svojih politika pretvorili turizam u jedinu gospodarsku granu, gotovo jedinu u Hrvatskoj i sad ste na njih zaboravili. Tko ostao, ostao, tko živ, tko mrtav. Jeste digli kredite, vaša briga. Je li morate plaćati paušalni porez, vaša briga, to što nemate od čega platiti, to što nemate klijenata, nemate turista, nije nas briga. Pa ne može vas ne bi briga za to. Ali ja vam ovo govorim, ima mjesec dana. I sve to možete promijeniti, još uvijek možete promijeniti. Također, govorili smo da se treba ukinuti članarina za Hrvatsku gospodarsku komoru. Ljudi moji, HGK kratko, 168 milijuna kuna proračun minimalno barem 90% toga im dolazi od članarina, a od 168 milijuna kuna, ubijte me, ako barem 50% ne odlazi na njihove plaće. Još jedan tromi sustav koji mi plaćamo. Turističkim zajednicama članarine, za što će danas tvrtke plaćati turističkim zajednicama? Što će to turističke zajednice napraviti u idućih mjesec, dva dana? Tu vam je pola milijarde kuna. Pa da uzmete samo ove dvije članarine to vam je 700 milijuna kuna koje trebate vratiti nazad ljudima koji danas jedva spajaju kraj s krajem, koji su zbog ovoga što im se dogodilo, ne njihovom krivnjom, ostaju bez posla i nemaju mogućnost privređivati za naše društvo, za vaš državni, županijski, lokalni proračun. Također, tražili smo da se izmijene i zakoni o rodiljnim, roditeljskim naknadama, tražili smo također da se ukinu parafiskalni nameti u ja ću također reći par zanimljivih brojki. Vi baratate s brojem od gotovo 400 parafiskalnih nameta, od tih 400 parafiskalnih nameta njih 20 je krupnih, a od tih 20 krupnih, tih 20 krupnih vam donese u vaš proračun 12 milijardi kuna. Ali od Vlade ne čujem da oni nešto rade, oni najavljuju da će nešto raditi, tako najavljuju i teritorijalni preustroj, oni najavljuju ma hoćemo, nećemo, ovako ćemo, onako ćemo. Ja bi vam savjetovao da u stilu onoga kako ste vodili zadnje četiri godine napravite povjerenstvo za suočavanje s parafiskalnim nametima, to bi bilo adekvatno ako ću biti sarkastičan pa onda vijećajte što ćete napraviti s parafiskalnim nametima, ali meni situacija nije normalna, za mene ovakva situacija traži hitno, efikasno djelovanje, nikakva povjerenstva, nikakve dileme hoćemo-nećemo nego logiku. Ova situacija zahtijeva da krenete sebe rezat, da ne pričate o teritorijalnom preustroju, krenete ga radit. Opet ću vam dati podatak koliki je disbalans između onoga što govorite i što radite. Vi ste 2018. pokrenuli projekt o optimizaciji javne uprave vrijedan 20 milijuna kuna, vrijeme mu istječe sad krajem ove godine. Došli ste do toga da niste napravili ništa, čak ga niste uputili niti u javnu raspravu. To su djela, a ja vas molim da s riječi pređete na djela jer kada pričate o uštedama ne želim vas čut da govorite o tome da ćete dok sebe ne srežete uzimati od plaća zdravstvenih djelatnika, obrazovnih djelatnika u obrazovanju i ostalih. Nećete, nemate pravo na to. Imate kompletan nered u vaših 500 i nešto općina, 20 županija, 1300 državnih tvrtki u većinskom ili manjem vlasništvu i hrpu uhljeba. A ja ih moram nažalost tako nazvat. Svaka čast ljudima koji pošteno i savjesno obavljaju posao u državnoj i javnoj upravi, ima ih, ali brate ima i onih koje ste ubacili unutra koji apsolutno ništa ne rade i na kraju vam je to kriza to i pokazala. Napravite analizu koliko ljudi u državnoj i javnoj upravi danas stoji kući i radi smanjenim intenzitetom ili uopće ništa ne radi. Zanimljivo, država radi brže. Nema tona papira, nema štambilja, nema pečatiranja, nema čekanja u redu, sve ono što ste govorili da ne možete napraviti godinama da vam trebaju analize, povjerenstva, sve ste to napravili u par dana jer vam je dogorjelo do prstiju, dakle može se. Ja vas pozivam da to krenete radit. A osim toga što se tiče Ovršnog zakona, samo ću se kratko vratiti jer nažalost nedostaje mi vremena, za Ovršni zakon Vlada je obećala da će mijenjati Ovršni zakon poslan u treće čitanje. Kakav je bio u drugom čitanju, bolje je da ga i ne donosite. Al ako stvarno želite pomoć, ako to nisu riječi, samo riječi nego i djela, donesite Ovršni zakon, ali pravi Ovršni zakon koji će biti pravedan prema svima. I bitna mjera konačno dozovite se razumu i obvežite banke da moraju napraviti moratorij na kredite i građanima i poduzetnicima. Oni u ovom trenutku nemaju od čega ljudi vraćati.
Hvala vam kolega Petrov. Dakle imamo dvije prijavljene stanke, imamo 7 replika, ali prvo ćemo stanke. Dakle prijavili su kolega Grbin i kolega Zekanović. Prvo je kolega Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, uvaženi predstavnici Vlade. U ime Kluba zastupnika SDP-a u trajanju od 10 minuta kako bi još jednom se mogli očitovati i naglasiti problem koji je stvorila Vlada RH. Dakle, prošloga petka HS donio je izmijene Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima naših građana i na taj način je dobar dio građana RH deblokiran. Međutim jedan veliki broj građana ovoga se tjedna nemilo iznenadio. Iznenadili su se zato što su se ovrhe po njihovim računima nastavile provoditi, a to su građanke i građani RH kojima ovrhu nije provodila FINA već im je ovrhu provodio njihov poslodavac ili Zavod za mirovinsko osiguranje. Od onih ovrha koje se odnose na ovrhu po plaćama ili drugim novčanim sredstvima procjenjuje se da se u ovom slučaju radi otprilike jednoj trećini ovršenika. Ovršenika kojima je pružena nada, a onda su nakon vikenda doživjeli gorko razočaranje. Poštovane kolegice i kolege, četvrti mjesec je izgubljen, plaće su već u velikoj mjeri isplaćene, ovrhe u velikoj mjeri provedene, ali poštovane kolegice i kolege, a ovdje posebno govorim predstavniku Vlade koji je iz resornog Ministarstva pravosuđa. Zbrojite se i ili prihvatite jedan od oporbenih prijedloga zakona, kao što je onaj SDP-a koji ovu materiju rješava u potpunosti ili uputite svoj prijedlog zakona. Ne dopustite da ovršeni koji nisu obuhvaćeni mjerom koju smo donijeli u Saboru prošloga petka ne budu kažnjeni i u svibnju, kad već niste bili spremni pomoći pravosuđu u cjelini, pomognite barem ovršenicima. Hvala.
Hvala, izvolite kolega Zekanović, stanka također.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, tražim stanku ispred Kluba Hrvatskih suverenista u trajanju od 10 minuta da bi se dodatno konzultirali vezano uz ovaj paket zakona. Ovdjem moramo istaknuti jednu aktualnu situaciju, a vezano je uz izjavu našeg predsjednika Zorana Milanovića, danas u Jasenovcu, koji je izjavio, svatko tko se 1991. g. borio pod "Za dom spremni", nije se borio samo za Hrvatsku, nego i za restauraciju NDH. Dakle, Antun Petričić, Marko Knežević, Žarko Manjkas-Crvenkapa, ljudi koji su sa HOS-ovim oznakama i "Za dom spremni" poginuli da bi danas Zoran Milanović bio predsjednik, borili su se za Hrvatsku, slobodnu, suverenu i demokratsku državu, a danas onaj tko nije za dom spreman, e on se može nazvati komunistom i fašistom jer jedino što danas trebamo biti, trebamo biti za dom spremni, kao što su bili i ovi koji su dali svoje živote za hrvatsku državu. I tu moramo biti jasni. Dakle ovo je jedna iznimno skandalozna izjava na tragu onoga što je predsjednik Milanović i prije govorio i radio, ali ovdje moram naglasiti da je drugi problem također, jako veliki, što je sve to rekao i govori u nazočnosti premijera, odnosno predsjednika Vlade Andreja Plenkovića koji sve to sluša i ne reagira.
Dakle ovo nema veze sa stankom, dakle dajem vam opomenu. Nastavljamo kolega Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a. U ime Kluba HSU-a, Nove politike, SNAGA-e i nezavisnih zastupnika također, tražim stanku u trajanju od 10 minuta kako bi još jednom razmotrili ovu situaciju koje Vladinim mjerama prekidanja ovrha nad građanima izuzeta veliki broj umirovljenika jer njima ovrhu provodi HZMO kako je to naglasio i kolega Peđa Grbin. Međutim, da stvar još i proširimo, kako je rekao i kolega u uvodnom, Petrov, u uvodnom izlaganju, mnoge od svih mjera bi se i inače trebale provoditi, pa tako isto kad govorimo o umirovljenicima, i posebno onim slučajevima gdje su oni bili jamci, gdje je dužnik preminuo, ti umirovljenici su, iako u Hrvatskoj ne postoji smrtna kazna, ti umirovljenici su kažnjeni do smrti. Dakle, oni moraju plaćati taj dug jer su u jednom trenutku svog života, možda nepromišljeno, možda iz nekih drugih razloga ušli u takav odnos, i oni moraju do svoje smrti plaćati dug po tom kreditu. Jasno je da iz ovoga u velikom dijelu stoje banke i mislim da je i Vlada u tom dijelu nema snage se obračunati, nema snage reći bankama da to nije primjereno, da ljudi ne moraju do kraja svog života plaćati dugove koji su nastali, a nažalost zbog smrti dužnika nisu mogli biti naplaćeni. I to je jedan od razloga da tražimo stanku, kako bi se ove situacije u budućnosti ispravile. Hvala.
Hvala i vama. I posljednja tražena stanka, kolegica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo. Tražim stanku u ime GLAS-a u trajanju od 10 minuta. Riječ je o tome da danas ponovo imamo u raspravi jedan set zakona koji je predložila oporba. Nalazimo se u jednim vrlo neobičnim vremenima. Karakteristika ovih vremena je sljedeće, kad dobijemo prijedlog od vladajućih, mi u principu bez obzira o tom prijedlogu, raspravljamo, diskutiramo, ali svjesni situacije, oporba je ta koja u glavnini slučajeva glasa za te prijedloge i svjesni toga da se mora reagirati odmah. Promjene koje HDZ kao stožerna stranka vladajuća nije shvatio jer nije shvatio da bi trebao malo slušati oporbu. U ovim našim prijedlozima koji jesu, ima izuzetno dobrih, kvalitetnih prijedloga. Mi nemamo svi zajedno ništa protiv da vladajući te prijedloge prihvate, da ih ugrade, da dođe s tim, kraj travnja je, očekivali smo da će biti nekakav set mjera 2.0, odnosno travanj 2.0, ali travanj 2.0 nije ovdje. Kad je riječ o ovrhama o kojim svi govorimo, uopće nije jasno zašto zajedno sa ovim zakonom nije došao i zakon koji je iz nadležnosti Ministarstva pravosuđa iz jednostavnog razloga što ljudi koji su ovršeni imaju jedni prema kojima će se postupati na jedan način, druga grupa ovršenih postupat će se na drugi način i to jednostavno nije dobro. Ali, postoji još jedna velika tajna i misterija kojoj se nikako ne možemo dokučiti. Zašto ne želite donijeti zakon o moratoriju na kredite naših građana, naših poslovnih subjekata? Što je tu tako magično da pod svaku cijenu štitite banke? Hvala lijepo.
Hvala. I imamo još jednu stanku. Kolega Ivan Lovrinović, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Tražim stanku ispred Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku i Živi zid kako bi se konzultirali oko kriznog paketa mjera. Naime, značajan broj građana, to su tisuće i tisuće nalaze se u zrakopraznom prostoru, oni su znači samozaposleni, slobodni umjetnici, sezonski radnici, oni nisu obuhvaćeni ovim mjerama pomoći, znači kao što ostane radnik koji dobije otkaz, dobije 4 tisuće kuna. Njih nema nigdje, znači to je veliki broj ljudi, njima se mora pomoći. S druge strane, ono na čemu inzistiram mi iz stranke Promijenimo Hrvatsku jest da se aktivira ispred HNB-a mehanizam helikopterskog novca a to znači da se bespovratno svim punoljetnim građanima Hrvatske dodijeli bespovratno po 4 tisuće kuna koje ne moraju vraćati. Zašto? Na taj način ćemo, već je to trebalo napraviti, ja sam to tražio prije mjesec dana, na taj način bi se zadržao razina potrošnje, to bi stabiliziralo koliko-toliko proizvodnju, sačuvalo u značajnoj mjeri zaposlenosti i bilo bi daleko manje problema. Mi vidimo da HNB uopće ne reagira na to i što je najgore, Vlada uopće ne reagira na to, prema tome, ona najvažniju instituciju u ovoj krizi jednostavno ne stavlja u pogon. S druge strane, pomažu samo bankama, bankarima. Banke nisu ničim zahvaćene u ovoj krizi i zato ću inzistirati ispred Promijenimo Hrvatsku na uvođenju poreza na imovinu bankama, telekom operaterima jer oni ostvaruju najveću dobit. I zamislite, molim vas, glavni savjetnik, ekonomski savjetnik predsjednika Vlade, on kaže ovih danas da bankama je, bilo bi nezakonito da se obustavi obračun redovnih kamata. Pa koga vi štitite više? Hrvatski narod sigurno ne i zato građani, promijenimo to na izborima. Hvala.
Dakle, stanka sukladno čl. 248. nastavljamo 14 sati i 20 minuta s replikama na kolegu Petrova. Imamo ih 7. STANKA U 14,10 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,20 SATI]] Nastavljamo. Dakle imamo 7 replika. Prvi je kolega Đujić, nakon njega kolega Maras.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Petrov, vi ste spomenuli ovdje u obrazlaganju svojih prijedloga, da Vlada ili vas ne čuje ili vas ne želi čuti. E sada, kada gledamo unazad recimo 2, 3 tjedna odnosno nastanak ove krize, i SDP je dao jedan cijeli paket prijedloga zakona i vi ste dali prijedlog paketa zakona kojima želimo popraviti situaciju naših građana, međutim, Vlada kojoj su bila puna usta zajedništva, zajedništvo im je trebalo dok nismo usvojili Vladin paket zakona. A onda nas nisu htjeli kao opoziciju uopće ni slušati niti nas uključiti u donošenju odluka i to je, iz toga se nameće da u biti da oni nas ne žele čuti i baš Plenkovića briga što mislimo u SDP-u, što mislite vi, što misli bilo tko iz opozicije, a uostalom, jučerašnjom, prekjučerašnjom izjavom da je Stožer u biti političko tijelo i da donosi političke odluke su u biti sve i rekle. Dakle, vode cijelo vrijeme istu politiku i uopće ih zanima što misli opozicija, a ovo je pitanje koje se tiče svih građana, ne samo ... [[Govornik se ne razumije.]]
Kolega Petrov izvolite.
Upravo tako. Ja ne očekujem od predsjednika Vlade, od vladajućih bilo kakvu zahvalu za sve prijedloge koje smo im dali. I mi kao MOST ispred oporbe i vi ispred SDP-a, jednostavno ne očekujem, oni nisu nikada u 4 godine pokazali niti zainteresiranost niti zahvalu. Sve naše amandmane, pa čak i na proračun kojih je bilo na stotine, svaki su bili odbili. Ali, oni bi se trebali sjetiti, da ovo nije jedan, jedna mala njihova varoš, da je ovo pitanje cijele države, apsolutno svih građana u državi, da bi trebala biti i skromni i ponizni u svemu ovome i boriti se da svaki građanin ove zemlje bude zaštićen, svaki poslodavac ove države da ima mogućnost raditi i da bi to trebali napraviti na način da čuju i uvaže mišljenja i drugih ljudi. Takvi ljudi, nažalost očito ne stoje u Vladi, ali ja se neću baviti politiziranjem. Ja ih i danas pozivam i pozvao sam ih s govornice, čujte što vam govorimo [[Upadica: Hvala.]] jer ne govorimo bez razloga.
Hvala vam. Sljedeći je kolega Maras. Nakon kolege Marasa, kolega Anka Mrak-Taritaš. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. Kolega Petrov, meni je za ovako, kao zanimljivo zapela za oko argumentacija kolege Felaka zašto bi HGK bio ugrožen da se odrekne dijela prihoda za vrijeme krize. Znači evo, kada pogledate to, taj dopis, gdje je kolega Felak zdušno krenuo braniti Hrvatsku gospodarsku komoru, vjerojatno u ime HDZ-a kao vrlo korisnu organizaciju koja djeluje u interesu hrvatskih poduzetnika i zbog toga ne bi trebalo im uskratiti prihode za vrijeme krize, a ja mislim da bi trebalo omogućiti da budu, da bude dobrovoljno članstvo bez obzira da li je kriza ili nije, pa da onda vidimo koliko će ta HGK skupiti članova i koliko je korisna. Gotovo je nevjerojatno kako HDZ i dalje ustraje na tim, ja bih rekao uhljebničkim organizacijama koje sisaju novac hrvatskih poduzetnika i jednostavno [[Upadica: Hvala.]] i u ovoj krizi se ne udostoji da [[Upadica: Odgovor.]] da njima okrene leđa. Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite kolega.
G. Maras, ponovit ću. 168 milijuna kuna samo HGK ima proračun svoj. Od tih 168 milijuna kuna, neka me slobodno isprave, ali barem 90% je od prisilnih članarina, a ne dobrovoljnih. A od tog novca, preko 50% se troši na njihove plaće. Ja ne vidim ni korist za poduzetnike u Hrvatskoj, što se tiče rada Gospodarske komore. Osim da s vremena na vrijeme izađu s pamfletima u korist vladajućih. Nažalost, ali nije HGK jedina. Pa imamo mi sad slučaj i HUP-a. I oni su se proslavili sa otpremninama u trenutku kada su trebali otpustiti osobu koja je uznemiravala druge svoje djelatnike. I niz drugih komora, organizacije koje imaju pravo po zakonu prisilno uzimati članarine, a [[Upadica: Hvala.]] da nemaju korist. Bar ti članovi nemaju korist.
Hvala. Replika broj 3. kolegica Anka Mrak-Taritaš, nakon nje kolega Žagar, izvolite kolegice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS-a. Poštovani kolega Petrov. Vi ste u svojem uvodnom izlaganju govorili o niz stvari. Govorili ste o promjeni paradigme, s tim, to vam je bila zapravo uvodna misao. Ovo je vrijeme iz kojeg bi trebali nešto naučiti. Ovo je vrijeme koje bi trebali zaista voditi računa i o promjeni paradigme. Dakle, mi zaista kada vidite koliki dio u proračunu su parafiskalni nameti. Ja sam očekivala i vi ste vjerojatno očekivali da imamo jedan set mjera koje će se baš odnositi na te parafiskalne namete ili s parafiskalnih nameta se krije niz, niz opterećenja za gospodarstvenike. Vrijeme je da slušamo ljude, vrijeme da slušamo one koji pune naš proračun što ih muči. Ali vladajući ne slušaju nas, ne slušaju gospodarstvenike, imam osjećaj da zaista žive u kuli od bjelokosti i slušaju samo sebe međusobno.
Hvala. Izvolite odgovor na repliku kolega Petrov.
Nažalost, bojim se da su odcijepljeni od stvarnosti. Ja ću vam uzeti samo jedan namet koji mislim da apsolutno svaki građanin u Hrvatskoj ima, a to su slivne vode. A znate što će vam reći ljudi samo za slivne vode, da imaju potoke pored svojih kuća kada padaju kiše. Rijetki su oni koji su izuzeti, a godinama slušamo kako će baš iz tog nameta koji se uzima od svakoga građanina slivne vode biti riješeni. Nisu riješene, a to je jedan namet. 400 ih je. Direktno se svaki od njih tiče svakog građanina u Hrvatskoj i svakoga poduzetnika. I da, očekivao jesam da će konačno napraviti paket pa da će ih ova kriza natjerati, ako već nisu mogli u dobra vremena da će u loša vremena zbog toga što postoji pritisak i potreba konačno početi rješavati stvari. Ja ih pozivam, nisu još uvijek iako je potrošeno određeno vrijeme, još uvijek ima vremena za promijeniti način ponašanja.
Hvala. Sljedeća replika kolega Žagar, nakon njega kolega Bulj. Kolega Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Uvaženi kolega Petrov. Dakle, stožer je zbog svoje stručnosti imao legitimitet, ima ga i danas, međutim premijer izjavom kako oni nisu pali s Marsa, kako ih je imenovala politika i kako oni zapravo trebaju samo poduprijeti političke odluke je na jedan način odnio legitimitet tom stožeru. Isto tako moramo mi poručiti premijeru da mi ovdje ne lajemo na mjesec. Mi govorimo stvari koje bi mogle biti korisne Vladi RH da se suoče sa ovim problemima. U RH postoji puno stručnih ljudi, postoje političke stranke koje imaju te stručne ljude, kako je onda moguće da opozicija da nijedan prijedlog opozicije, nijedan amandman se ne usvoji. To nije dobra poruka. Ako premijer misli sve zasluge pripisati sebi ako stvari krenu na dobro, to neka jasno kaže. Ali što će biti ako stvari krenu na loše, tko će onda preuzeti odgovornost? O tome se premijer sada isto mora očitovati jer RH nema puno vremena i treba donositi mjere čim prije.
Hvala. Izvolite odgovor.
Slobodno neka pripiše sve zasluge sebi samo neka donosi cjelovite zakone, neka donese kvalitetan Ovršni zakon, neka mjere koje će zaštiti ovršene i blokirane građane budu cjelovite, a ne ovako polovične, neka zaštiti građane tako da se donese moratorij na kredite u punom iznosu bez kamata pa neka sve zasluge pripiše sebi. Nije mi problem, ali konačno da se to krene na takav način raditi. Ne očekujem, opet ću ponoviti, nikakvu zahvalu, ali ovako način na koji se ponašaju da bi PR-ovsi poklopili određene teme, a da zapravo to u suštini i nema toliko smisla, tu vidim problem i zbog toga progovaram. Nadam se samo da ovo malo vremena što nam je ostalo da će konačno promijeniti način postupanja, da će konačno s riječi prijeći na djela i da neće samo govoriti o promjeni paradigme nego će je provodit.
Hvala. Sljedeći je kolega Bulj, nakon njega kolega Vlaovac. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Petrov, predložili ste brojne mjere međutim Vlada ih odbija. Neke je prihvatila, ali sa velikom odgodom. Ne samo da je ova korona kriza otkrila što su sve napravile politike koje su jednostavno štetočine hrvatskoga naroda to možemo pobrojiti i vidljivo je da je ona otkrila sve to. Evo ja ću samo reći nekoliko stvari, predlagali smo isključivi gospodarski pojas da zaštitimo naše more, predlagali smo zabranu prodaje poljoprivrednog zemljišta stranim pravnim fizičkim osobama, predlagali smo da se podijeli zemljište našim 70.000 hektara i 400.000 hektara našim poljoprivrednicima. Ne, oni su istrali naše seljake, ribare, poljoprivrednike vani koji uplaćuju 6% BDP-a 18 milijardi kuna u hrvatski proračun. To su štetočine.
Hvala. Izvolite odgovor.
Gospodine Bulj, … ste odličnu temu, temu poljoprivrede, temu mjera koje se trebaju donositi u idućih 6 mjeseci kako bismo uspjeli izvući naše gospodarstvo. I da, ja se slažem s vama, masu kvalitetnih prijedloga koje smo ponudili oni nisu usvojili. Morat ćemo ili morat ćete njih pitati zbog čega. Ali ukoliko se ne bude radilo na onim mjerama koje idu za 6 mjeseci, pogotovo u segmentu poljoprivrede, pogotovo na ovih 600.000 hektara poljoprivrednog zemljišta koje je još uvijek neobrađeno, nećemo daleko doći, a recesija će trajati više i duže nego ona koja je počela 2008.
Hvala. Kolega Vlaović i nakon njega kolega Mišić, to je posljednja replika. Izvolite.
Hvala. Kolega Petrov, evo i MOST je predložio paket mjera, paket zakona kao što je prije toga učinio odnosno zajedno s vama SDP, Vlada je sve odbila kao i sve prijedloge koje su opozicijske stranke i klubovi iznijeli u raspravi sa željom prije svega da se sačuva zdravlje građana, ali ono isto tako vrlo bitno da se sačuva svako radno mjesto u Hrvatskoj i da se omogući daljnji razvoj gospodarstva i kvalitetniji život svih naših građana. Pitali ste i čuje li Vlada to, očito da ne čuje i ne mari jer podsjetit ću da je još 6. Veljače udruga proizvođača i drvoprerađivača uputilo pismo Vladi da traži hitne mjere jer će doći do krize jer su već počeli gubiti poslove. 25.000 je nezaposlenih, a najviše je stradala Slavonija gdje je po regionalnom Zavodu za zapošljavanje u Osijeku 17.202 osobe nezaposlene u ožujku, to je 1756 osoba više nego prošli mjesec odnosno 35% više nego lani u ožujku, Slavonija je opet nastradala.
Hvala. Izvolite odgovor.
U idućih 6 mjeseci Vlada treba donijeti plan na koji način ćemo pomoći svom gospodarstvu, ne samo zaustaviti negativne posljedice nego potaknuti rast gospodarstva. Treba definirati koje su strateške grane hrvatskog gospodarstva koje treba poticati. A mi ono što imamo u Hrvatskoj su naši resursi je i šuma i vode i naša pamet, dakle mi smo ti koji trebamo ulagati i u prerađivačku industriju i u drvoprerađivačku i prehrambenu industriju i u IT industriju, a ne samo da nam glavna gospodarska i jedina gospodarska grana bude turizam jer će nas to koštati puno više i naša kriza će trajati puno duže nego što će trajati krize nekih drugih zemalja poput Italije i sličnih koje imaju popriličnu dobit iz turizma. Ali njihova dobit se u turizmu mjeri 5%. Hvala.
Posljednja replika, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine Petrov. Sve ste lijepo govorili i ja se s vama mogu u potpunosti s nekim stvarima složiti, međutim ova Vlada je 90% poreza na dobit na 12% smanjila do 7 milijuna poduzetniku, parafiskalne namete svakako treba skloniti. Kao poduzetnik sam već 30 godina u tome, 25 godina smo uništavali državi, ja bi slobodno rekao, sve vlade do sada su samo pogodovale velikima i onima koji su pretvorbe napravili kriminalu, nisu plaćali poreze, a SDP je radi poreza oslobodio i otpisao što bi u svakoj modernoj državi bili u zatvoru. Ova Vlada je napravila više u pet godina za poduzetnike i obrtnike nego sve dosadašnje vlade koje su normalnim i poštenim poduzetnicima uradili do 25 godina, ja vam to moram sigurno reći jel sam sam unutra pa to dobro poznajem. Znači ova Vlada što se tiče poduzetnika je pokušala u zadnjih pet godina napraviti više nego su oni u 25, osim onih koji su krali pretvarali i postali milijoneri, to su radili do 25 godina. Oprostiti poreze u svakoj modernoj državi se ide u zatvor, samo ovdje se nije išlo. To je napravila SDP-ova vlada za vrijeme Linića. Hvala.
Izvolite odgovor kolega Petrov.
Gospodine Mišić meni je žao što vi kao poduzetnik u ovom slučaju branite Vladu koja ne radi u korist poduzetnika. Nakon 4 kruga porezne reforme, ja ću vas suočiti sa stvarnim stanjem kojeg vi ne želite vidjeti nakon 4 kruga porezne reforme nema rasterećenja, porezi sudjeluju u jednakom obimu što se tiče BDP-a, čak najavljeno da nije bilo epidemije 5 milijardi kuna novih upravo iz poreza. Meni je žao što branite stav da i dalje treba ostati akontacija poreza na dobit, meni je žao što tako olako prelazite da se parafiskalni nameti neće i ne moraju mijenjati, meni je žao što vi kao poduzetnik i dalje smatrate i branite tako pasivnu Vladu da ne trebaju obvezati banke da se donese moratorij na kredite i građanima i poduzetnicima za vrijeme ove krize, meni je žao što ste odvjetnik ove Vlade kao poduzetnik.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Kolegica Jelkovac, Perić, Grčić, Đurić, Kosor, Strenja, Grbin, ako ne otvaram raspravu dakle u ime klubova. Prvi prijavljeni za raspravu je kolega Miro Bulj u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Predstavnici hrvatske Vlade, poštovani građani. Tko može gledati, tko ima mogućnost da gleda, vidimo da je Božo Petrov i klub MOST-a su predložili 9 mjera ovo sada, a brojne druge mjere koje je naveo kolega su mjere koje se tiču stvarnoga života Ovršnog zakona, poreznih zakona, tih sitnih nameta i … na našim ljudima koji su vidljivi u rezultatima ove korone krize jel ova korona kriza vas je skinula do gola, do gola. A ovim zakonima se rješaju dalo bi se olakšanja određenim ljudima, međutim našim građanima našeme narodu, međutim u ovome trenutku ja bih volio da je hrvatska Vlada prihvatila brojne mjere koje smo mi davali u prvome krugu pa nisu prihvatili tj. koji su davali amandmane, međutim mi smo bili korektni kao oporba i mi smo prihvatili njihove prijedloge, tako da na početku odmah s tim krenem. Od brojnih prijedloga koji je kolega Petrov da se ne ponavljam koje je dao svih mjera, ja bih samo napomenuo da hrvatska Vlada inače kada se tiče prijedloga kluba MOST-a i onih koje sam i ja davao osobno sve su odbili jel nisu bile na strani naroda nego su bile na strani uvijek onih koji su iskorištavali hrvatske resurse sebi za profit. Tako možemo krenuti od poljoprivrede. Dao sam zakon o zabrani GMO-a, uvoza, prijevoza, prodaje i sadnje, međutim nije prihvaćen. 90 saborskih zastupnika nije prihvatilo, a cilj je bio naš tada da na taj način promičemo domaću proizvodnju i da se napokon obradi 700.000 hektara neobrađenog čistog očuvanog poljoprivrednoga zemljišta. Danas je i dan planeta Zemlje, danas moramo pričati i o poljoprivredi, poglavito o ekološkoj poljoprivredi, uvaženi tajnik dolazi ovdje iz Slavonije, tamo je sakriven iza stupa, i zna šta je se sa Slavonijom dogodilo, zna da je opljačkana, devastirana i da su seljaci tj. ljudi koji su se bavili poljoprivredom otišli u Irsku saditi kumpir, a ovdje sto puta bolje za kumpir je tlo poglavito Lika i ovaj dio. Sjetimo se što je se u Hrvatskoj događalo sa poljoprivredom. Pa pomidore su se prodavale to 1000 puta, rajčice ili paradajz kako god hoćete, su se prodavale na tržnicama dok je …/nerazumljivo/… dok tržnicama u turizmu na koji se pozivamo, dok je u isto vrijeme Sinjsko polje nije navodnjeno, Drniško. U isto vrijeme u Vrgoračkom polju su se sikle voćke dok ste vi gospodo draga pogodovali uvoznim lobijima. Zbog čega je se pogodovalo uvoznim lobijima? Zbog čega se novac koji se ulagao u poljoprivrednu nije …/nerazumljivo/… domaćoj proizvodnji i zbog čega ste glasali protiv toga da se zabrani taj štetna hrana GMO? 4, 3 milijarde EUR-a uvozimo prehrambenih proizvoda, 3 milijarde EUR-a, Hrvatska i sad ste došli do zaključka da niste samodostatni, sad ste došli. Sad ste oni koji, više nije Miro Bulj čoban, nije ovo ono, sad su svi htili bit čobani. Sad svi trču po zemlji, poljoprivredi, prehrambenoj industriji, ali i dalje uvozite najviše kod naše Slavonije tijesta, smrznutog tijesta za kruh, svinjetine i svega ostalog. Što se tiče pogodovanja, ja bih volio da se pogoduje teleoperaterima, bankama, pa moramo služiti narodu. Ja znam da nemate vi snage. Teleoperateri u RH imaju najveću dobit, HT, tvrtka pod grupaciji Deutsche telekoma, 42% dobiti ima u RH, u EU je prosjek 20%. Nikad se nije, rade šta god hoće po Hrvatskoj. Znate koliko je to novca, evo vam mjera neka rade građevinske dozvole i neka ulažu reinvestiraju sredstva u RH. Ne, to se ne smije jer mora biti premijer Plenković dobar sa Merkelicom, Angela Merkel je ključ priče cile. Čak ste se rugali sa poljoprivrednicima, čak, tada ste se rugali, to je ruganje. Kad je bio ovdje kineska vlada, premijer kad je bio onda ste potpisali sporazum, ova Vlada je potpisala sporazum o izvozu mlijeka u Kinu. Pa nemate za dječji vrtić šta ste napravili od hrvatskog sela i seljaka. Izvoz u Kinu, dapače ja bi volio da mi izvozimo u Kinu i tribali bi izvozit, al ne izvozimo. Prema tome, sve ove mjere koje kolega, ja ih neću nabrajati, koje je kolega Petrov dao ja očekujem i Klub MOST-a očekuje da se hitno donesu mjere u interesu hrvatskih građana. Ključna mjera koju govorimo cijelo vrijeme, u početku smo govorili otpis a ne odgoda, to je bilo za poduzetnike, a ovaj put u korist svih građana RH. Odmah moratorij na kredit i na kamate. E za to nemate hrabrosti ni snage. Zašto? Jer morate se dodvoravati, morate služiti bankarskim lobijima, morate služiti bankama, morate. To je prvo. Drugo, zašto u ovome trenutku sve što je hrvatska poljoprivreda proizvela se ne otkupi i ne da na hrvatske tržnice i obavežu se trgovački lanci da po cijeni realnoj sve to otkupi se. To hrvatska Vlada napravit neće još uvijek se prodaju Grčke i Španjolske jagode ali kupujte naše domaće Vrgorske i ostale domaće proizvode. Po pitanju svih ovih mjera koje je da MOST, ja mislim da je jedna od najbitnijih mjera na koju mi upozorajemo i da je ova korona kriza razobličila cilu tu suludu podjelu RH, ustroj RH i da pod hitno moramo ugasiti županije. Produljenje krize i zastoj turističke sezone je uzrok u Dalmaciji iz županijske ustanove koju je imenovao potpredsjednik HDZ-a osobu gospodina Škaričića za ravnatelja staračkoga doma. Osobu koja apsolutno ne, koja je dovela u gubitke taj dom starački i preko te osobe je ubiti naravno da su nam oni donili preko te osobe taj virus neposredno, naravno da su nam zabili u produžecima. I sad će Dalmacija ispaštati zbog županija. One su viška. Njih odmah triba prikrižiti ili napravite novi prijedlog ja sam i davao amandman na županije, da se digne kat zgrade i da se taj i da se mogu ljudi zapošljavati, oni vam ne znaju uopće koliko ima zaposlenih. Vi to nećete napraviti. Nelogičnosti lokalnih samouprava, jednostavno nelogičnosti. Iscrpila vam se policija nakon ovih mjera. Policija je iscrpljena, ljudi su iscrpljeni, na svakoj općini je morala stati policija. Dok ja u isto vrijeme pitam ovdje uvaženog tajnika i MUP koliko je ilegalnih migranata ušlo, on na to ne odgovara, on na to nije odgovorio i koliko ih je testirano. Još jednom mjere moraju biti snažne, MOST predlaže ove zakone koje je dao da su snažni, očekujem uskoro i svoj zakon koji sam dao u hitnu proceduru da pomogne ministrici poljoprivrede, ako ona to učini ja ću joj zapljeskati da se izbace županije koje moraju davati suglasnost na dodjeli poljoprivrednoga zemljišta jer mjere tj. program dolje jel zemljišta radi lokalna samouprava, ona izrađuje i onda mora župan dat suglasnost pa ministarstvo. I to vam je kozaračko kolo, ja to govorim svak svakog drži i ne pušta, a zemlja se ne obrađuje. Svak pogoduje svome, ako lokalni čelnici ne poštivaju i ne naprave posao u roku pa neka slobodno to napravi ministrica, ja ću joj dat potporu neka se napokon zaore ta zemlja, zaorimo hrvatska polja. Nismo samodostatni i sad odjedanput ono šta sam ja govorio 5 godina ovdje, Andrej Plenković se znao rugat s menom jer on je čovjek iz grada, ja sam sa sela, seljak jesam, ok, čoban jesam sve sam, sve sam ono što on misli da je najgore, sad odjedanput mijenja paradigmu, moramo obrađivati, moramo ulagati u poljoprivredno zemljište, a baš je on i te županije su uništile poljoprivredu. U Splitsko-dalmatinskoj županiji Sinjsko polje nije navodnjeno, 6.000 hektara 20 km od Splita i sad odjedanput mjere za poljoprivredu i tribamo im s prozora pljeskat, njima koji su uništili sve, a danas u, u, u odijelima civilne zaštite bit će pate za tim što nisu bili u Domovinskom ratu, pa nosaju. Hvala lijepo.
Hvala vam. Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a je rasprava od kolegice Grozdane Perić, izvolite kolegice Perić. Hvala lijepo i vama.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajnici. Pred nama je evo rasprava o paketu prijedloga zakona MOST-a nezavisnih lista i g. Bože Petrova i Klub HDZ-a neće prihvatiti ove prijedloge zakona. Kada govorimo o tako katastrofičnoj Vladi onda moramo reći da je, dakle pandemija proglašena 19.3.2020.g., da je u roku od 30 i još 3 evo dana su donesene mjere, ožujske mjere, travanjske mjere, da je do sada ova Vlada koja je tako katastrofična napravila 37 prijedloga zakona, 3 uredbe, 22 odluke, 4 zaključka i sve to paralelno provela, evo dok mi sada ovdje o tome debatiramo, to je danas isplaćeno preko milijardu i 550 milijuna kuna za 84 000 poslodavaca i 480 000 zaposlenika. Dakle, sačuvalo se i očuvalo preko 500 000 radnih mjesta. Dakle, kada govorimo o cijelom paketu ovog zakona onda moram napomenuti da je upravo zakon o, Ovršni zakon, izmjenama i dopunama Općeg poreznog zakona, izmjena i dopuna Zakona o porezu na dobit, dohodak itd., trebamo se sjetiti svih onih zakona i izmjena koje su se dogodile i u 2019., pa onda primjena od 2020. gdje se npr. za male poduzetnike koje su imale promet do 3 milijuna kuna da se taj prag povećao na 7,5 milijuna kuna, da su oni svrstani u kategoriju odnosno da je smanjen porez na dobit sa 20 na 12% za njih, a za one velike 18%, dakle isto smanjen u odnosu na prethodna razdoblja, da je paralelno s tim su se događale promjene u regulativi poreza na dohodak, da su se povećavale neoporezivi dio i neoporezivi iznos plaća i dohotka, da je time povećani su znatno prihodi i povećana je ukupna košarica zapravo i broj osoba koje imaju, nemaju obvezu plaćanja uopće poreza na dohodak što je itekako jako važno napomenuti. U postupku, koliko je meni poznato, je i prijedlog novog izmjena Zakona o obustavi stečajeva i ovrha za sve pravne i fizičke osobe, što će onda itekako uvelike doprinjeti svim ovim prethodnim mjerama koje su, koje su napravljene, pa će uz ovaj zakon na novčanim sredstvima koji apro po sa današnjim danom je već zaustavio ovrhe za preko 91250 građana, a sa ovim dopunama Zakona o ovrsi će se itekako pomoći gospodarstvenicima da se neke, neka događanja koja se, koja su sad u postupku da se odgode i da im se omogući lakši i na kraju krajeva i opstanak u svijetu, poslovnom svijetu i u svijetu rada. Ono što treba još svakako reći da je paralelno s ovim su napravljene i dodatne mjere, a to je da je državni proračun i Ministarstvo financija je napravio i dobili smo izvješće o tome, preraspodjelu za preko 2,1 milijardu kuna i kada pogledate te preraspodjele koje su napravljene iz postojećeg proračuna je omogućeno da se povećaju jamstveni fondovi i programi gospodarstvu, kreditne linije izvozu preko HBOR-a, preko HAMAG-BICRO-a, da su isto tako osigurana sredstva za MUP i pojačane napore koje imaju u ovom kriznom periodu, da su osigurano preko 34 milijuna kuna potpora u kulturi za sve naše djelatnike u kulturi koji ne mogu zarađivati, u poljoprivredi 20 milijuna kuna, u HZZ-u od tog ukupnog iznosa je preko milijardu i 800 milijuna kuna, a sve evo do sada je od toga isplaćeno već milijardu i po. Kada tome pridodamo da se nisu ukidala socijalna, socijalne pomoći, niti davanja, nego dapače je u preraspodjeli socijalna skrb dobila još 50 milijuna. Isto tako i Ministarstvo turizma koje će na ovaj način pomoći poduzetnicima iz te oblasti gdje će isto oni koji su se zadužili i imaju određene kredite i investicije moći prolongirati svoje obveze, a dakako nije zaboravljeno ni Ministarstvo zdravstva sa 40 i preko 3 milijuna kuna, dakle iz postojećeg proračuna nezavisno od toga što postoji mogućnost i vrlo vjerojatno će ministar financija iznaći i dodatna sredstva kojim će se pomoći kako gospodarstvu tako i građanima. Prema tome, kada govorimo o tome kako ova Vlada nema senzibilnosti, kako ne sluša građane, kako ne sluša poduzetnike onda to moram žestoko i oštro demantirati jer upravo zahvaljujući ovim mjerama su se radna mjesta sačuvala, smirilo možda veliki broj zaposlenika koji su već bili možda jednom nogom u fazi nezaposlenosti, a na ovaj način se omogućilo da ti ljudi ostanu sigurni i da se dalje traže načini i rješenja kako pomoći i pokrenuti našu privredu. Ono što svakako se trebamo svi mi zapitati da li smo dobro radili, da li se trebamo okrenuti više svojoj poljoprivredi, više svojoj proizvodnji, više svom poduzetništvu odnosno kreirati i razvijati naše vještine kako bi bili što manje ovisni o nekim segmentima uvoza to je sigurno nešto o čemu će ova Vlada itekako razmišljati, ali je na svima nama isto tako da promišljamo kako možemo pospješiti i poboljšati naše, naše stanje i našu situaciju. Kada govorimo o tome kako je vrlo lako i jednostavno ukinuti određene namete zvali se oni parafiskalni ili ovakvi ili onakvi onda nemojte zaboraviti da iza toga stoje nekakva laboratorijska istraživanja, da iza toga stoje niz zaposlenika, evo ako ćemo smanjivati troškove u proračunu onda moramo razmišljati koliko imamo liječnika, koliko imamo vojnika, koliko imamo učitelja, koliko profesora i svih niz ostalih djelatnosti koje su nam itekako važne i koje su se pokazale itekako važne i sposobne se nositi upravo sa ovim problemima i sa ovim izazovima koje nažalost ovu Vladu prate mnoge ali unatoč svim tim kritikama mislim da možemo s ponosom reći da vrlo kvalitetno upravlja svim kriznim situacijama.
Hvala. Prije nastavka dakle rasprave u ime kluba zastupnika, u ime predlagatelja kolega Božo Petrov. Samo sekundu kolega Petrov. Hvala vam. Izvolite kolega Petrov, u ime predlagatelja 5 minuta. Hvala.
Kolegice Perić, znate gdje je problem u vašem izlaganju? Vi ste došli ovdje braniti Vladu, ja sam očekivao da će biti predstavnik Vlade, vi ste došli kao predstavnik Vlade, braniti Vladu, braniti djelovanje Vlade zadnje 4 godine, a ja sam došao ovdje razgovarati o mjerama. I mi automatski ne možemo normalno razgovarati, ja želim da mi razgovaramo o mjerama, a jedino što sam slušao jedna oda, jedna poema za koju se vi nadate da će predsjednik Vlade Andrej Plenković pljeskati dugo nakon što je sve to čuo. I da, ja ne kritiziram Vladu za one mjere koje je donijela jer iskreno to su mjere koje smo vam mi predložili prvoga dana. Ja je kritiziram jer su polovične, jer nije napravljeno sve. Ja ne govorim da ova Vlada nije napravila ništa, ali ja kažem da nije napravila onoliko koliko je mogla. I svaki čovjek će vam u Hrvatskoj reći, pa bolje išta nego ništa, jer prije nismo imali ništa, ali ja vam kažem nije dovoljno. I ako ćemo biti odgovorni prema tim građanima onda im trebamo ponuditi i život nakon ove krize. A s obzirom na vrijeme koje vam je potrebno jer sa svim onim što vam predlažemo vi čekate po 2 do 3 tjedna, je li čekate zato da se izgubi eho da su vam to predložili članovi oporbe, je li to čekate i zato što se ne možete snaći, ja ne ulazim u razloge zašto čekate, ali ja vam kažem da čekate i da gubite vrijeme, da trebate biti brži, da trebate biti efikasniji, da trebate donositi cjelovite mjere. Ja sam očekivao u trenutku kad ste vi došli ovdje za govornicu da ćete uzeti mjere koje smo mi predložili koje su sada tema ove rasprave pa ćete mi taksativno reći, znate Vlada ne želi podržati vaš prijedlog Ovršnog zakona, ne želimo zaštititi sve ljude u Hrvatskoj, ne želimo zaštititi i njihove nekretnine i njihove pokretnine, ne želimo ih zaštititi od poslodavaca koji imaju pravo vršiti ovrhe, ne želimo ih zaštiti od mirovinskog osiguranja zbog toga i toga. Ne, vi ste pričali o tome što je HDZ radio zadnjih 4 godine. Onda sam očekivao isto tako da ćete reći, mislim MOST predlaže da bude otpis dospjelih obveza za vrijeme epidemije 90 dana poslije, pa ćete mi reći zašto vi to ne podupirete, pa niste ni to rekli. Pa smo onda predlagali da se ukine akontacija poreza na dobit, samo ste prešutjeli, pa valjda se vi i dalje slažete sa tom akontacijom poreza na dobit, tim kreditiranjem naših poduzetnika, naših građana državu, a ne bi me zanimalo zašto. Ja cijelo vrijeme tražim odgovore zašto? Ja već godinu i po dana pitam ministra financija zbog čega, cijela država, mislim na građane i poduzetnike, treba kreditirati državu akontacijom poreza na dobit. Nema odgovora. Ali ja ću ih sad namjerno nazvati jer i nažalost time što ih ne čujete, vi definirate tako, tovari i dalje plaćaju. Eto nažalost, ja moram to tako reć. Onda smo također predložili da se trajno uzme da se naplaćuje PDV po naplati, da se za zaštitnu opremu, da se i ona svede PDV na 5%, da se ukine članarina HGK, da se ukine paušalni porez, to smo mi sve predlagali. S druge strane, mi nismo dobili odgovor. Sve što smo dobili je na početku vaša rečenica s čime ste skinuli sve ove prijedloge za naše građane, Vlada se s ovim ne slaže, mi ovo nećemo poduprijet i to je sva vaša argument. Dakle, kako tamo netko kaže hop, vi skočite bez ikakvog razmišljanja. Vi ste vjerojatno došli ovdje da kad je glasovanje dignete ruku, imate pripremljen govor o tome što je sve Vlada radila, mene ne interesira danas takva rasprava. Mene interesira da mi taksativno kažete zbog čega ne podupirete prijedloge, zbog čega ne želite zaštititi ovršene i blokirane, zbog čega ne želite pomoći poduzetnicima, mene uostalom zanima što ćete napravit u idućih 6 mjeseci, gdje je plan i gdje su uštede?
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Perić, izvolite.
Poštovani g. Petrov, za razliku od vas ja sam struka i financijska i koja je došla iz realnog sektora i iz lokalne samouprave. Prema tome, kada vi o tome pričate onda bi ja o ovome mogla pričati bar 2 sata minimalno da bi vam pojasnila elementarne stvari koje vi ne razumijete i koje ne želite uopće razumjeti. Vi da ste bili u stanju nešto napraviti onda bi bili dio vladajuće ove Vlade koja radi mjere i koja ih donosi, a ne ovako da ih kritizirate, a da nemate argumenata zašto ih kritizirate. Kada govorimo o ovoj, ovim svim elementima ovdje, pa pogledajte koliko je od toga napravljeno, što i na koji način se razmišlja o svakom čovjeku, o svakom poduzetniku. I vi ćete pričati o tome da se ovdje ne govori o struci nego se dižu ruke. Ma o čemu vi pričate? Nemate pojma.
Poštovani zastupnik Petrov.
Gđo. Perić, ja znam da istina boli i zbog toga na takav način reagirate vrijeđajući mene. Ja vas nisam vrijeđao, meni je žao što ste se prepoznali u tome. Al ono što vam ja moram reći, to što je netko ima neki papir da je neka struka, to ne znači da ima i znanje da se nosi sa tom, sa tom situacijom. I da upravo ću vam ja reći jer sam prošao određene stvari i za razliku od svih onih načelnika i gradonačelnika, uhljeba HDZ-a u ne znam kolko stotina od 500 stotina HDZ-ovih općina, ja sam došao u općinu gdje je dug općine bio veći od godišnjeg, godišnjih prihoda i sve to vratio u godini dana i započeo projekte. Ja za razliku od svih drugih načelnika i gradonačelnika, ja vam imam to pravo reć jer sam to napravio i to očekujem da vi napravite i to u roku od 3 mjeseca.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Kolega Petrov, ja sam dala repliku jer ste se vi cijelo vrijeme obraćali kolegici Perić. Kolegica Perić je naša kolegica, ona je govorila u ime Kluba HDZ-a, stav HDZ-a i tu je imala potrebe naglasiti sve ono što je ona ocijenila da je dobro. Ja mislim da ste se vi trebali obratiti predstavnicima Vlade. Mi tu imamo predstavnike Vlade koji sjede i nisu rekli niti jednu jedinu riječ. Oni nisu niti u jednom jedinom pokazali želju da vam oni kažu iz svojih resora što ste to krivo predložili, što to Vlada misli da nije dobro, zašto oni, zašto oni to neće prihvatiti, to je bio njihov zadatak. Ja od kolegice Perić ništa drugo nisam ni očekivala, točno sam to očekivala kakva je bila rasprava, ali zato tu postoje predstavnici Vlade koji moraju i zato jesu iz različitih resora, koji moraju, oni su ti koji predlažu mjere, oni su ti koji rade, oni su ti koji su trebali reći zašto je to kod vas krivo.
Poštovani zastupnik Petrov.
Zastupnice Mrak-Taritaš, vi vidite te predstavnike Vlade, čujete ih, ja ih ne čujem zato ih i ne vidim, za mene oni ne postoje, postoje oni koji razgovaraju, raspravljaju o onome što je danas tema, to je broj jedan. Broj dva, da, ja sam se obratio zastupnici Perić koja je naša kolegica iz razloga što sam htio usmjeriti razgovor da mi ne pričamo o HDZ-u, ja ne želim pričat o HDZ-u jer nema potrebe pričat o HDZ-u u ovakvoj situaciji u kakvoj se nalaze naši poduzetnici i naši građani, nego o mjerama koje smo trebali donijet, možemo donijet i koje trebamo donijet. O tome želim pričat. I to što će mene netko vrijeđat zbog toga mene ne dodiruje ništa, ako ćemo zauzvrat dobiti danas barem neko rješenje, neku ideju kako dodatno pomoć ljudima u RH.
Hvala lijepo. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Petrov, slažem se s vama da kad se donose zakoni onda moraju bit jednaki za sve građane u RH, a evo Ovršni zakon još uvijek čekamo treće čitanje, u međuvremenu je donešen prošli tjedan zakon gdje je 2/3 onih ljudi koji su blokirani, koje ovrhe provodi i blokade FINA će im biti deblokirani ovaj tjedan, a za 1/3 građana u RH to nije tako i pravo je pitanje zašto nije i Ovršni zakon bio dio tih mjera i da slažem se s vama da ako želimo pomoći građanima da moramo i moratorij na kredite i to godinu dana bez kamata, bez ikakvih troškova jer ljudi to neće moći plaćati. Naravno da želimo sačuvati svako radno mjesto, pogotovo kod nas u Slavoniji, a upravo je u fazi izmjena pravilnika o izravnim plaćanjima i …/nerazumljivo/… smjenama gdje se smanjuju izravna plaćanja za višegodišnje nasade. Pa to je apsurd i to je opet cirka 15 miliona kuna manje za Slavoniju.
Hvala. Poštovani zastupnik Petrov.
Poštovani kolega, moratorij na kredite treba ići u potpunosti, treba biti zaštitno razdoblje bez kamata, banke za to imaju novaca, kupaju se trenutno u novcu, HNB im je spustio obveznu pričuvu s 12% na 9% vjerujem da će kolegica Perić koja je ekonomistkinja po struci prepoznati ovo što govorim pa da će mi isto tako dati komentar zbog čega to Vlada ne želi obvezati banke koje danas imaju novaca, da zakonom ih obveže da se uvede moratorij na kredite i građanima i poduzetnicima za vrijeme trajanja, barem za vrijeme trajanja epidemije. Isto tako, želim čuti od vladajuće većine zbog čega se ne može napraviti običan zakon kakav mi predlažemo, da se zaštite svi, da se zaštite na puno vrijeme, da se zaštite na svaki način, ne samo po računu, nego i po pokretninama i nekretninama. Da nije blokirana u tome samo FINA, nego da se zaustave i poslodavci [[Upadica: Hvala.]] i FINA i mirovinsko osiguranje.
Hvala lijepo. Slijedeći klub zastupnika je onaj GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, predstavnici Vlade koji su evo tu s nama strpljivo slušaju, pred nama je jedan set zakona koji su, koje je predložio MOST odnosno kolega Petrov. Ovaj set zakona govori u prilog tome što oporba misli, smatra da Vlada još treba napraviti. Mi se nalazimo u jedno doba, doba korona virusa, jedno apsolutno za nas nepoznato doba, jedno doba u kojem taj jedan nepoznati virus zaista izaziva kod nas određeni strah od nepoznatog, kad govorim kod nas mislim kod ljudi i Hrvatska se odlučila vezano uz to prvo štititi živote građana, a onda se odlučila za set mjera koji je vezan uz gospodarstvo. I sigurna sam da nitko od nas ne dvoji odnosno ima jedan kolega koji dvoji njega glasno čujemo, ali to je jedna druga priča, da je dobro da se odlučila štititi prvo živote ljudi, a onda gospodarstvenika. Onaj set mjera koji je bio u ožujku ja nekako zovem probnim jer tad nije imalo ni snage i tada se je bojalo i nije se znalo koliko će dugo trajati i to što smo onda govorili da on ne može biti odgoda, nego da mora biti oprost došao nam je u set mjera travanj 1 0. Nekako je bilo za očekivati da dođe i set mjera travanj 2 0, ali kako ide travanj teško da možemo to očekivati da to tako jednostavno i bude. Ovaj odnos u ovom trenutku između vladajućih i oporbe to nije jednosmjerna ulica, to nije ulica u kojoj oporba treba sve ono što vladajući predlože klimnuti glavom i pri tome ne imati niti jednu jedinu primjedbu. Oporba treba reći ono što misli da treba biti bolje, ono što se mora, treba, može napraviti. Ali tu u odnosu između vladajućih i oporbe nema pomaka ni za milimetar. U trenutku kada oporba kaže ok, sve zajedno mislimo da treba ovako ili onako i onda oko toga glasa onda smo mi konstruktivna oporba, ali kad kažemo ljudi moji niste napravili dobro, napravite to, evo vam prijedloga, uzmite te prijedloge, čak i ako ne želite naše izglasati pročitajte ih vidite, dođite za 2 tjedna sa svojim onda se to zove populizam. Dakle, samo se trebamo odlučiti da li oporbu zovemo da se bavi populizmom ili smatramo da je oporba konstruktivna. U ovim odnosima snaga kad imamo Covid-19 odnosno korona oporba je konstruktivna. Bila je konstruktivna od samog početka, od samog početka je rekla ok, borimo se s nečim nepoznatim ali naravno da ljudima nekako strpljenje dođe pri kraju. Jer vidimo da tu zaista se smatra da je to jedna jednosmjerna ulica, vladajući ide svojim, a oporba ako nešto govori dobro je. Ja ću se u svom ovom raspravi u ime kluba skoncentrirati na nekoliko stvari. Prva stvar koju je važno za napomenuti je i pokazatelj kako je inspekcija doživjela u doba korona virusa svoje postupanje. Ne tako davno, u ovoj istoj sabornici je bila rasprava o jednoj velikoj inspekciji gdje treba biti sve na jednom mjestu i u toj raspravi smo rekli nemojte nered zamijeniti novim neredom. U toj raspravi smo upozoravali da inspekcija treba biti savjetodavna, a tek iza toga nakon nekakvih edukacija, savjeta i svega ostalog treba biti zaista naplaćivati kazne i sve ostalo. Za vrijeme korona virusa mi imamo poduzetnike, ugostitelje koji žele raditi, žele raditi i samim tim umjesto da im pomognemo da rade, umjesto da im pomognemo, inspekcija izlazi van i onda kaže nije bio odgovarajući stol i zbog toga što nije bio odgovarajući stol i nije zadovoljio minimalno tehničke uvjete ne može raditi 30 dana. Dakle, pokazuje svoje najgore lice. Bilo je prilika, moglo se razgovarati i moglo se je mailom poslati svim što trebaju ispuniti i sigurna sam da svatko od onih koji se bave ugostiteljstvom će zbog sebe, zbog radnika koji rade, zbog svoje budućnosti to ispuniti još će i pitati što treba. Kako to da je iza toga bio dovoljno jedan sastanak u trajanju od možda malo više od sat vremena da se to sve riješi. Ovo je doba korona virusa u kojem ne smijemo biti nerazumni, ne smijemo biti nehumani i ne smijemo biti birokratsko bešćutni. Inspekcija je svojim licem pokazala točno to, apsolutno nerazumijevanje problema, nehumani prema ljudima koji žele raditi i birokratski bešćutni paragraf taj i taj odnosno članak taj i taj, stavak taj i taj. Prema tome iz doba kad živimo u korona virusu trebamo nešto naučiti, ako nešto naučimo bit ćemo bolji ljudi, bolje ćemo se odnositi jedan prema drugom i bolje ćemo raditi svoj posao. Ako to ne naučimo onda ćemo zaista svi zajedno platiti ceh odnosno danak ovoj situaciji koju imamo sad. Svi se moramo potruditi s niz mjera, takve su i mjere koje su bile da gospodarstvenici sad rade, da dan poslije budu spremni za raditi. U medijima možete vidjeti da postoji jedna udruga koja se zove Glas poduzetnika i koja piše pismo premijeru. I piše pismo premijeru zašto, od svoje nemoći jer govore, jer upozoravaju, jer ukazuju na neke stvari, a premijer ih ne prima na sastanak, premijer im ne odgovara. Činjenica je da sam ja danas u kontekstu da je prošlo mjesec dana od potresa u Zagrebu napisala jedno pismo, otvoreno pismo premijeru Plenkoviću gdje sam mu rekla da je grijeh nečinjenja jedan od ozbiljnih grijeha koji će građani Grada Zagreba i Grad Zagreb zapamtiti ali o tome neki drugi put. Htjela bih samo još ukazati na dvije stvari. Jedna stvar je ovrha. Dakle, ako imamo ovrhe i ako se ovrhe postupa po nekoliko zakona, svako zna iz njegove domene koji je taj zakon i svako zna da onda bi to trebalo doći ko set. Ne možete u odnosu na ovrhe imati građane prvog i građane drugog reda ili građane trećeg reda. To je sve trebalo doći zajedno. Dakle, MOST je samo odnosno kolega Petrov je napravio ono što vi niste napravili. Prema tome, uzmite, doradite, napravite, nitko neće biti niti će reći evo ja sam taj, dobro je da se napravi. I za kraj imamo temu banaka i temu leasing kuća. Dakle, kad je bilo rečeno da će biti odgoda kredita vi danas bez korona i prije korone i iza korone možete doći u banku i reći da su vam izvanredni uvjeti da vam se odgodi plaćanje kredita za to vrijeme platit ćete solemnizaciju koju morate napraviti i oni će vam zaračunavati kamate pa ćete na kraju imati više. U doba korona virusa svima je bilo logično i normalno nemojte mi nuditi ono što inače mogu dobiti, dajte predložite nešto drugo. Predložite stvarno da za vrijeme kad imamo situaciju korona virusa odnosno opće pandemije ili još nekoliko dana ili 30 dana poslije ljudima je dovoljno i to jer čim počnu raditi moći će nešto i vraćati, nema kamata. Sve miruje, nastavljam tamo gdje sam stao u trenutku kad sam dobio odgodu, a još je veća situacija s leasing kućama, ljudi su uzeli autobuse na leasing, s tim autobusima dakle bave se prijevozom, ti autobusi stoje jer ne mogu se baviti svojom djelatnošću, naravno da im leasing kuće za to vrijeme naplaćuju kamate koje oni neće imati od kuda platiti, a zalog su dali svoje privatne nekretnine. Zamislite što će to biti dan poslije. Oporba ukazuje na stvari koje trebate napraviti odmah, ali poslušajte nas, mi svi moramo voditi računa o danu poslije, o danu poslije, svi moraju biti spremni za raditi. I naučimo nešto iz ovog, važno je da iz ovog naučimo da smo bolji ljudi, bolji jedni prema drugima i stvorit uvjete da zaista gospodarstvenici [[Upadica: Hvala.]] dan poslije mogu raditi. Hvala.
Slijedeći klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasnbegovića, trebao je govorit poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović, nema ga, gubi pravo na govor, a u ime predlagatelja riječ je zatražio poštovani zastupnik Petrov, potpredsjednik ovog visokog doma. Izvolite.
Kolegice i kolege zastupnici predložio bi da se vratimo u normalni ton. Mene ne interesira obrana neke stranke mene interesira rasprava o mjerama. Ja ću zato ponoviti prijedloge koje je MOST dao, želio bih čuti racionalne odgovore u raspravi, ne samo od vladajuće većine nego i iz oporbe, ako te mjere nemaju smisla želim racionalnu podlogu zašto nemaju smisla, a ako imaju smisla a onda ako ćemo se voditi brigom za građane želim čuti kad će biti usvojene. Osim toga, kad navedem te mjere koje danas predlažemo ja ću također predložiti i neke druge mjere o kojima trebamo razmišljati za idućih 6 mjeseci. Ja bih molio samo da nakon toga se ne dogodi šutnja. Ne očekujem šutnju očekujem raspravu pa čak i od onih koji predstavljaju Vladu. Dakle, ono što smo mi predložili u ovom setu zakona jest da oni koji imaju nad sobom ovrhe, blokade, da se one ne izvode samo po računu nego da se zaustave ovrhe na njihove pokretnine, na njihove nekretnine, da se ne zaustavi samo FINA u provođenju ovrha nego da ni mirovinsko osiguranje nema pravo provoditi ovrhu, niti poslodavci nemaju pravo provoditi ovrhu. Također, tražili smo da se izmjeni Opći porezni zakon u smjeru da bude potpuni otpis dospjelih obveza za vrijeme epidemije i 90 dana poslije, da damo prostora i vremena poduzetnicima da se mogu pripremit da može gospodarstvo krenuti. Također, tražili smo da se uvede trajna, trajno ukidanje akontacije poreza na dobit, da se ukine porez na dividende i udjele na dobit. Također, da se ukine plaćanje paušalnog poreza na dohodak za iznajmljivače u turizmu jer moramo se suočiti s činjenicom da turizma ove godine neće biti ili možda će ga bit u tragovima u odnosu na prošlu godinu. Također, tražili smo da postoji mogućnost plaćanja po naplati za sve obveznike bez obzira na njihovu visinu prihoda, tražili smo da se izmjeni PDV za zaštitnu opremu da on bude na razini 5%. Također, tražili smo da se ukinu parafiskalni nameti, mi smo predložili za početak od ovih 400 da se ne mora obvezno plaćati članarina HGK-u. Također predložili smo da se ukine članarina turističkim zajednicama u Zakonu o roditeljnim i roditeljskim naknadama, predložili smo da se rodiljni dopust ide u punoj plaći sa 6 na 10 mjeseci, da se ukinu restrikcije za korištenje roka od 8 mjeseci za prvo i drugo dijete. Ja bih molio od prisutnih saborskih zastupnika da ako postoji razlog zbog čega ove mjere ne mogu ići, da mi kaže racionalnu osnovu. A ako može ići onda bih od vladajućih volio čuti kada je rok da se i ovim ugroženim skupinama pomogne na ovakav način. Također, bit će vremena danas u raspravi zato što mi je malo vremena u ovom trenutku kao predlagatelj da iznesem par prijedloga i za mjere koje trebaju ić u idućih 6 mjeseci i prihvatit ću činjenicu da Vlada nikada neće pohvalit zbog toga oporbu, mene to iskreno ne interesira, želim iskoristiti svoje vrijeme koje su mi građani dali da budem u potpunosti čist prema njima da mogu reći stvarno sam u onom vremenu što ste mi dali učinio maksimalno što mogu. Na meni je dati prijedlog, a na vladajućima je prihvatiti ili odbiti taj prijedlog. Ja vas samo molim zbog ljudi koji su nama svima svojim glasovima dali odgovornost kako vladajućima tako oporbi, uzmite u obzir da u ovoj situaciji ne treba biti podjela nego bih vas molio da čujete, prijedlozi koje vam dajemo nisu za to da se politički s vama napucavamo, meni ne trebaju u ovom trenutku političke igrice, niti bilo kome u RH jer masu ljudi danas u RH strepi hoće li doslovno idući mjesec moći kupiti svojoj djeci za jesti.
Hvala lijepo. Imamo više replika na vaše izlaganje, prva je poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Kolega Petrov, ovdje je apsolutno jasno, barem meni iz nekakvog sastava kolko vidite da ćete vi dobiti podršku oporbe za vaše mjere. Ali džaba krečite ako tražite samo našu podršku. Tu bi trebao biti odgovor, ja sam očekivala da će predstavnici Vlade dati neki odgovor, vi ste tu postavili niz pitanja na koja odgovor mogu dobiti, dati oni, a ne mi. Ali da vas samo podsjetim, možda će biti lakše da svi zajedno razumijemo, mi smo nedavno imali set zakona iz turizma kojim su se mijenjale neke stvari i onda se je za voditelja ureda vezano uz turizam ostalo i dalje da mora imati položen ispit za koji treba dati određene novce, ali je brisana odredba da mora znati strani jezik. Mene živo zanima kako se neko baviti turizmom, a da ne zna strani jezik. Dakle, tu se već pokazala ideja i namjera vladajućih u kojem smjeru oni vide ove sve izmjene i dopune zakona.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Petrova.
Zastupnice Taritaš, mi ćemo sad kao oporba nastaviti primjenjivati vokabular koji su nama dali vladajući u zadnjih 2 mjeseca, promjena paradigme. Izaći će im na nos. Izaći će im na uši koliko puta ću to spomenut i tražit od njih da pređu s riječi na djela. I kao što ovaj prijedlog koji ste vi rekli nema smisla, nema ni meni smisla ono što se dogodilo neki dan sa državnim inspektoratom gdje inspektori upadaju u ugostiteljski objekt na temelju navodne nezakonitosti koja nije potkrijepljena mjerama objavljenim u Narodnim novinama od Stožera civilne zaštite. Ali još teže mi je prihvatljivo da vladajuća većina koja štiti te iste ljude šuti. Ja ne bih volio da šutimo, mi trebamo progovarat, mi trebamo raditi u interesu građana.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Aleksića, izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Petrov, u izlaganju kolegice Perić čuli smo da Vlada priprema zastoj ovrha i za pravne osobe i za fizičke osobe, pa pretpostavljam da će to sutra biti na Vladi RH, pretpostavljam, ne znam. No, ovo što u vašem zakonu nedostaje što se tiče tih ovrha, zastoja ovrha, jest zastoj tijeka zateznih kamata. Znači, ja predlažem da pripremite sami amandman u kojem će pisati da se prekida i tijek zateznih kamata kao što je to propisano u onom Zakonu o novčanim ovrhama koji smo već izglasali, neću vam ja davati taj amandman, nego to napravite vi. Uglavnom, podržat ću sve vaše prijedloge. To je to.
Poštovani zastupnik Petrov.
Kolega Aleksić, hvala na prijedlogu. I kao što ste vi dali prijedlog koji ćemo mi uvrstit, ali ja bih volio da upravo vi napišete taj amandman. Mi ćemo prihvatit apsolutno sve prijedloge koji danas dođu, koji su konstruktivni, niti jedan nećemo a priori odbaciti. Smatram da na takvoj razini treba biti ne samo ova rasprava nego apsolutno sve rasprave u HS. Dakle i ovaj prijedlog koji ste dali i svi drugi prijedlozi koji dođu, mi ćemo o njima razmisliti, prihvatiti ih ako na barem maloj razini doprinose kvalitetnijem prijedlogu zakona, a naše je jedino se nadati na kraju da će proraditi i s druge strane vladajuće većine koji imaju većinu u svojim rukama za vrijeme glasovanja da u tom trenutku ne razmišljaju o političkim igricama i vlastitim malim interesima nego o građanima u Hrvatskoj.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Hrelje.
Poštovani kolega Petrov, da mi ćemo nesporno dati podršku svim vašim prijedlozima zakona, ne zato što su idealni, nego što su potrebni da se na drugi način pogledaju rješenja ove situacije jer krenulo je pogrešno. Prva je naznaka bila nekog jedinstva i poziv na suradnju, nakon toga izgleda da su vladajući shvatili da će to biti dječja igra i da oni to mogu vrlo lako kontrolirati situaciju. Međutim, očito da vrijeme u kojem mi živimo traži svojevrsno nacionalno jedinstvo u zakonodavnom smislu i konzultacije u izvršno vlasti da bi se izašlo na kraj sa ovom situacijom koja nije ni tako lagana i neće se tako brzo riješiti. Mislim da je temeljni problem, problem u pristupu ovoj problematici kroz oholost i svojevrsnu bahatost onih koji misle da će to tako lako riješiti.
Hvala. Poštovani zastupnik Petrov.
Zastupniče Hrelja ja sam davno prežalio svaku naznaku moguću da će vladajući priznati na bilo kakav način ono što radi oporba ili prijedloge koje su pokupili iz oporbe. Predložio bih vama također da što prije pređete preko toga jer ispada da se žalimo, ja se ne žalim uopće, meni je drago za svaku stvar, da nije postojao pritisak oporbe, nažalost da nije postojao pritisak oporbe, pritisak medija vladajući nikada ne bi barem u onom segmentu u kojem za sada jesu, a nisu u potpunosti, proveli otpis a ne odgodu. Meni je dovoljno da znam da smo to mi napravili kao oporba i javnost. Ja ne bih volio s druge strane da postoji pritisak, da postoji uopće potreba za pritiskom. Ja se nadam da će se to promijeniti jer ovakva situacija kakva je [[Upadica: Hvala.]] zahtjeva stvarno sve glave.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Grčića.
Hvala. Kolega Petrov, evo pridružujem se kolegama naravno da bih izrekao to isto, znači većina vaših mjera je za nas prihvatljiva iz prostog razloga što smo isto tako evo već prije 2 ili čak 3 tjedna predlagali vrlo slične stvari i znate kako su prošle ovdje u saboru kada je riječ o tretmanu većine, dakle vladajuće većine. Dakle, nažalost ne moramo gajit nadu da će nešto od toga biti prihvaćeno od vladajućih, to se već jasno pokazalo u ovim pokušajima, dakle mi smo kao SDP svaki put u zadnjih 4 recimo tjedna otprilike svaki put 7 dana prije vladinog paketa mjera izlazili sa svojim paketom. Vi ste to pratili i znate to i vidjeli ste kako je to prošlo. Htjeli smo barem da nešto od toga bude usvojeno, nešto malo je, nešto malo je zbog ovog šireg pritiska, ali većina dakle preko 90% toga nije naravno.
Hvala. Poštovani zastupnik Petrov.
Zastupniče Grčić, prihvatili su oni određene stvari, prihvatili su da moraju otpisati, a ne odgoditi, prihvatili su da PDV barem u određenom omjeru bude naplaćen po naplati. Ono što ne želim prihvatiti da su to privremene mjere, da nisu svi obuhvaćeni time, ali to je pokazatelj da mi trebamo biti samo uporni, a oni će ako zbog ničega, ako ne zbog onoga glasa razuma, ako ne zbog osjećaja pripadnosti tim istim ljudima koje ovdje trebaju braniti, a onda zbog pritiska i one političke kalkulacije da im uskoro idu parlamentarni izbori osim ako ih nisu namjeravali odgoditi još za godinu dana, morat promijenit na konto tog pritiska i ove stvari. I ako treba predlagat ćemo svaki tjedan i svaki tjedan [[Upadica: Hvala lijepa.]] raditi pritisak.
Slijedeći klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Branko Grčić. Izvolite. Uključite se.
… [[Govornik naknadno uključen.]] predstavnike ministarstava, dakle želim reći da je ova kriza zaista duboka, procjene za gospodarski dio su vrlo ozbiljne. Dakle, svaki mjesec u prosjeku negdje oko 3% manji BDP znači i produljenje ove krize bi bilo zaista katastrofalno i za gospodarstvo i za cijelo društvo jer iz gospodarskog stanja proizlaze svi negativni učinci na cijelo društvo. Ono što želim reći evo i nastavak ovoga o čemu smo sad razgovarali Vlada je zapravo kad je riječ o gospodarstvu donijela jednu pravu, pravu mjeru to je ova potpora za očuvanje radnih mjesta 4.000 kuna za svakog radnika koji zadržava svoje radno mjesto. To je i financijski vrlo zahtjevna bila mjera ali evo Vlada je to donijela i sad smo tu gdje jesmo, nažalost nije donijela sve ono drugo što smo tu priželjkivali i predlagali i zapravo se sad postavlja pitanje što je sa svim drugim akterima danas u svim segmentima društva koji ne mogu računati na slične Vladine mjere koje će im pomoći da lakše prebrode ovu tešku krizu. A kraj krize se ne nazire koliko god mi to željeli. I današnji podatak od čini mi se preko 40 novih oboljelih što je de facto malo manje ispod prosjeka Hrvatske do sada, dnevnog prosjeka nas ozbiljno upozorava da kriza u Hrvatskoj još uvijek nije bilu kraja kada je riječ o koronavirusu, vjerojatno neće ni biti. Dakle, mi se moramo pripremit zapravo na jedan suživot sa virusom i kroz ove mjere koje su najavljene, o kojima smo i mi u SDP-u jučer govorili, znači nekakvog ograničenog popuštanja vrlo opreznog poput hoda po jednom tankom ledu gdje nikad ne znate gdje ćete se poskliznuti ili čak propasti kroz taj led, zapravo mi moramo krenuti u aktiviranje gospodarstva. I sad se postavlja pitanje i vrlo značajan zahtjev Vladi što sve treba napraviti da se to zaista dogodi? Nemojte očekivat da će se obrtnici, mali poduzetnici i oni srednji, možda oni najveći i najlakše, al da će ovi mali tek tako lako aktivirati svoj biznis temeljem političke odluke ili mišljenja Stožera za civilnu zaštitu sutra kada se mjere budu popuštale, ne, to nije moguće. Dakle, njih treba pripremit za to jer oni već imaju jedan diskontinuitet koji je bitno narušio njihovo poslovanje i Vlada mora ozbiljno razmišljati već sad u ovom trenutku što će se događati 15.6. Zašto govorim 15.6.? Pa sve mjere, ovih nekoliko važnih koje su sada ovaj od Vlade donesene istječu defakto nakon 3 mjeseca. Potpore od 4.000,00 kn istječu tamo negdje oko 15.6., a što onda? Pa 500 000 ljudi prima tu potporu. Ali računajte, zaista računajte jer je to naša realnost da se gospodarstvo ne može, čak i da je sad kraj krize s virusom, vratiti u onu razinu poslovne aktivnosti koja je bila neposredno prije zaustavljanja cijeloga procesa. Lock down. Zaključavanje. O tome morate voditi računa. Jer ako u restoranu za stolom koji ima 4 stolice može sjedit dvoje ljudi, ako u kafiću može sjedit i za istim stolom takvim dvoje ljudi ili jedno čak, onda je to upola manje poslovanje. Ako u tvornici treba napraviti socijalnu distancu među radnicima, onda će biti potpuna reorganizacija tog procesa. A da ne govorim o turizmu koji se nažalost ove godine sigurno neće vratiti uopće u nekakvu snažniju aktivnost nego će ostat možda na 10, 20% svoga kapaciteta. Prema tome, morate računati da će veliki broj radnih mjesta i ljudi koji tamo rade od ovih 500 biti ugroženi. Prema tome, njih čeka vrlo loš ishod 15.6. ukoliko ne donesete zamjensku mjeru. Pa nismo mi Zakon o skraćenom radnom vremenu tek tako predložili. Iskoristili smo jednu mogućnost koju EU želi financirati da nastavak ove vaše mjere od 4.000,00 kn bude Zakon o skraćenom radnom vremenu, da se preraspodjeli i organizira radno vrijeme da ljudi mogu ostat na radnom mjestu, da rade kraće, a da im razliku plaće nadoknadi hrvatska država uz pomoć EU i programa sure. To je ideja. Pa nije priča o moratoriju politička priča oko koje ćemo se mi prepucavati. Ja ne znam da li vi shvaćate da za 3 mjeseca kad istekne ljudima moratorij na plaćanje kredita, bilo da je riječ o građanima, njih 30 000 koji su u ovom trenutku dali zahtjev ili o 10 000 firmi koji u ovom trenutku su dale zahtjev. Znači, za 3 mjeseca to istječe. Zar mislite da će oni temeljem ovoga što sam rekao biti sposobni nakon 3 mjeseca plaćati te rate kredita? Pa kako će ovi koji će izgubiti radno mjesto, nezaposleni, plaćat ratu kredita? A situacija u društvu i gospodarstvu je takva da izgledi da nađu posao su nula. Prema tome, ljudi osvijestimo se, dakle to nije stvar prepucavanja, to je stvar života. Ako su Slovenci mogli napraviti moratorij i zakon donijeti, Vlada je donijela zakon, naglašavam, o moratoriju na 12 mjeseci. I ako su njihove banke, možda intimno naravno nisu bile zadovoljne s time, ne mogu bit, ali je trenutak takav da je okolnost izvanredna, da je situacija nikad gora u zadnjih 100.g. u svijetu, pa tako i u RH onda u takvim vremenima se donose izvanredne mjere i banke moraju shvatiti da one moraju nositi dio tereta te priče. I ako mogu preživjet 12 mjeseci banke u Sloveniji, ja vjerujem da mogu to preživjeti i banke u RH. I na način da ne obračunavaju kamate za vrijeme moratorija i da ne naplaćuju solemnizaciju ugovora, pa ne da čujemo ove, ove smiješne, za mene zaista smiješne argumente iz udruge banaka gdje kaže, znate ako mi otpišemo kamate, građani će plaćat porez na dohodak na taj otpust kamata. Kakve gluposti. Kakve gluposti. U ostalom zar nije hrvatska Vlada donijela odluku o oslobađanju i odgodi plaćanja poreza na dohodak, dobit, čak i odgodu plaćanja PDV-a, zar nije? Ja samo očekujem da će Vlada precizirati da se to odnosi i na taj segment ako postoji i zrno pravnog temelja da se to odvije onako kako ljudi iz huba to ili iz banaka to tumače. Prema tome, nemojte ljudi se igrati sa sudbinama ljudi koji u ovom trenutku ne znaju što će sa sobom. Gube radna mjesta, smanjuju im se plaće, izgledi su jako loši, reaktivacija gospodarstva će biti duga i mukotrpna, složena itd. itd. A sad želim samo još u ovih minut reći što niste pokrili do sada. Dakle, ovdje govorimo o 500 000 radnika i to je apsolutno legitimno i mi to pozdravljamo i podržali smo. Ali gdje je 400 000 ljudi koji primaju danas mirovine ispod 1.900,00 kn ili 1.500,00 kn po članu obitelji. Kako oni danas žive? Kako ti stariji ljudi danas žive? Kako odlaze do dućana? Ne odlaze nikako. Znači moraju nekoga angažirat. Možda dostavu koriste, možda plaćaju tu dostavu, možda je to dodatni trošak, možda to neko treba pomoć platit? O tome mi govorimo. Govorimo o životu u ovim okolnostima, govorimo o 20 000 ljudi koji su već registrirani na zavodu, jedan dio njih nema nikakvu naknadu. Zašto oni su kažnjeni? Jer su otišli na zavod, nemaju naknadu, a isti njihovi prijatelji, kolege su ostali i dobit će od države 4.000,00 kn. Dajte izjednačimo ih za ovo razdoblje barem 3 mjeseca, pa ćemo vidit dalje što je s njima. Što je sa 70 000 socijalno potrebitih ljudi koji primaju 800,00 kn u ovom trenutku? Što je sa sezoncima koji nažalost posao neće dobit, niti su ga dobili sad 1.4.? Njih je 5500. Pa jel treba neku naknadu njima dat? Rekli smo tu najmanje u razini minimalne plaće za idućih 3 mjeseca, pa ćemo dalje, pa ćemo dalje vidit. Ali vi o njima niste razmišljali. Što je o 100 000 ljudi koji su sada već na zavodu, a nemaju naknadu nikakvu, itd. itd.? Sve smo te mjere predložili, a nažalost Vlada ništa od toga nije, nije usvojila.
Hvala. Slijedeća, slijedeći Klub zastupnika je onaj Živog zida i Promijenimo Hrvatsku u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, poštovani građani, poštovani predstavnici Vlade. Danas raspravljamo o prijedlogu stranke MOST. Kolko otprilike, 9 prijedloga zakona za poboljšanje, znači ovih kriznih paketa, kriznih mjera koje je Vlada usvojila ovdje u ovom saboru. Naravno da, da je ovaj krizni paket mjera Vlade, on je manjkav, to sam rekao i prije mjesec dana kad smo ovdje prvi put raspravljali, upozorio da Vlada mora vidjeti mjesec, dva, 2-3 koraka unaprijed, a ne čekat da prođe mjesec, pa onda reć aha ovo nije valjalo, ajmo sad naprijed itd., ne možemo gledati unazad nego naprijed, al očito ova Vlada nema kapacitet da se nosi sa postojećom krizom, to nadoknađuje snažnim piarom, a vidjet ćemo poslije kolko su utrošili za to. Dakle, MOST predlaže slijedeće, da se PDV naplaćuje na ono što se proda. To smo govorili prije 3.g. mi u stranci Promijenimo Hrvatsku i da to treba ostati i na dalje i mi dopunjavamo sad. Što bi trebalo ovdje još reć? Dakle, neće, ne trebaju poduzetnici kreditirati državu. Kad prodaju onda trebaju platiti PDV. Međutim, postoji jedan institut koji se zove prijenos porezne obveze. A to znači da u lancu ne obračunavaju svi, može bit 2, 3, 4, 5, u lancu do konačnog kupca, znači da PDV samo plaća onaj u zadnjem koraku kad se finalno roba proda, vidite. Zašto? Ne maltretirate poduzetnike sa silnim izvještajima itd. itd. U skladu s tim mi iz Promijenimo Hrvatsku, mi imamo zaista vrhunske eksperte. Mi predlažemo da u tom kontekstu kada govorimo o porezima da se uvede fiskalizacija svih pravnih osoba. Ne ono kumica na placu, slastičarni samo ovo, ono, svih pravnih osoba. Znači, braco moj kad si ispostavio fakturu odma će otić u Ministarstvo financija. Prema tome, nema ljudi moji, nema muljanja, smanjujemo korupciju i Ministarstvo financija ima, Porezna uprava ima uvid u sve. E da je tako ne bi 28 milijardi kuna nenaplaćenih poreza bilo dragi moji građani u ovoj zemlji, 28 milijardi kuna je nenaplaćenih poreza, a svake godine porezna uprava otpiše u prosjeku milijardu i po do dvije milijarde kuna poreza po nama nepoznatim kriterijima. Kad sam ih pitao kako, oni su rekli zastupniče to je porezna tajna, vidite, a 28 milijardi kuna nije naplaćeno. Zamislite da su naplatili barem 14 milijardi, pa mi bi danas puno ležernije ovu krizu prebrodili. Ali dragi građani, vidite, ne mogu RH spasiti kozmetička rješenja. Zato smo mi za velike, krupne promjene i sa ljudima koji to znaju. Znači, slijedeći zahtjev je moratorij na 12 mjeseci, tražili smo to manje-više svi iz oporbe, to je vrlo opravdano. Nadalje smo tražili da se ne ovršuje ljude direktno sa HZMO, znaš to su masovno umirovljenici itd. itd. itd. Prema tome, to je logično i to treba ovaj provest. Kada su u pitanju, kad je u pitanju Ovršni zakon predlaže se ovdje da oni koji dobivaju znači pomoć od države, pa npr. to je radnik koji je izgubio posao, pa je dobio minimalac, a u to vrijeme podliježe nekoj ovrsi, znači da mu ta sredstva ne ulaze u masu za ovrhe. Prema tome, to je, pazite, to je po prirodi stvari logično i to treba napraviti tako jer ne možemo dopustiti da se takve ljude ovršuje, znači, a dobili su državnu pomoć države, svih nas državnih obveznika u svemu tome. U tom kontekstu, dakle što mi želimo ovde, znate? Mi u oporbi, mi kao prvo moram naglasiti ovdje, nismo mi svi isti u oporbi da se razumijemo, postoji među nama solidarnost, postoji jedna, ajmo tako reć, lažna oporba, onda postoje, ajmo tako reć, prava oporba, pa ovo, ono itd. Recimo sada kad čovjek sluša predstavnike SDP-a kako se zalažu za radnike, ja bi ovdje prvi zaplakao dragi građani. A niko nije više oduzeo radnicima prava nego upravo njihove Vlade, mislim to je tragično čut, to je tragično čut. E, zato nije dobro da mi ovdje imamo jedni prema drugima kao eto mi smo sad oporba, pa imamo neku lažnu solidarnost, pa dragi građani, mi smo se te lažne solidarnosti nagledali. Nama trebaju velika rješenja. krupni zahvati, a prije svega znanje. E pa sada da ja ne bi pričao na pamet, vi znate da ne volim to raditi, ja ću ponoviti evo i da MOST čuje da podrže svi drugi, kako riješiti blokirane, a na temelju toga oni dolaze u ovrhe. To se može riješiti da pritisnemo Vladu u tri mjeseca se može riješiti sada dok traje kriza i da taj problem nakon tri mjeseca više ne postoji, ne bi postojao pojam blokiranih građana, ne bi postojale izbrisali bi agencije za utjerivanje dugova ne bi postojale. Koja ideja? Znači banke su prodale agencijama za utjerivanje dugova svoja potraživanja koja su oni platili otprilike 10 milijardi kuna. E koje je naše riješe iz PH-a? Država treba emitirati obveznice u iznosu od 10 milijardi kuna da isplati ove agencije za utjerivanje dugova, izbriše ih više da ne postoje, a onda te obveznice mogu kupovati svi, a najviše ih treba kupiti HBOR koja bi od HNB-a dobila ogromni kredit uz 9% kamata. Na koji rok? Recimo nek je prosjek 10 godina svih dospijeća. I vidite dragi građani, šta je suština vas koji ste blokirani, koja je za vas prednost? Banke su prodale svoja potraživanja otpisavši samo za najviše 30, 35% njihove vrijednosti i vi bi sada bili u situaciji da od države otkupljujete svoje dugove za 35 najviše 40% zbog nekog administriranja. Znači ako je neko ostao dužan 100.000 kuna na kraju za 5 ili 10 godina on bi trebao vratiti samo najviše 40.000 kuna. I vidite kolegice i kolege iz oporbe, pa dajmo se založiti za ovo da riješimo ovo u tri mjeseca, ne trebamo mi, evo vi ste iz MOST-a kada ste bili u prilici dva puta mogli ste riješiti recimo problem Ovršnog zakona ovako. Vi ste tada samo rekli da nećete jedan amandman ustvari jedan članak da ne treba iseljavati ljude za vrijeme zime dok je snijeg itd., ajmo sada riješit, zaboravimo to, ali ajmo riješiti sada da za tri mjeseca ne postoji ovaj problem. A to je ovo rješenje koje sam iznio, ono je jednostavno praktično, realno. Ja znam da to neće vladajuća koalicija napraviti, pa to njima ne pada na pamet jer oni navijaju, oni guraju novac u džepove bankara koji su i onako prepuni novca. E ali zato treba to napraviti oporba. I još jednu stvar koju predlažem, znači da ovo bude ajmo tako reć pojačano i da se iz oporbenih krugova čuju velika rješenja, snažna, to je helikopterski novac to je mjera. Ja sam ga predložio prije mjesec dana, ma kakvi, premijer i ministar financija ni čut. O čemu se tu radi? Prijedlog je bio da HNB podijeli doslovno podijeli po 4.000 kuna svim punoljetnim građanima Hrvatske to bi iznosilo negdje oko 10 milijardi kuna, ljudi to ne bi trebali vraćati, oni bi trošili. Zašto je to važno? Jer bi se održala potrošnja, potražnja, a čim postoji potražnja onda bi se moglo spasiti gospodarstvo, više radnih mjesta, proizvodnja ne bi toliko pala kao što sada pada itd., itd. I dok se diljem svijeta od Amerike evo i Japan ovih dana dijeli po 7.500 kuna svim građanima, oni koji su više nastradali njima će duplo podijeliti, znači to je nešto što funkcionira. Međutim, to nije koncepcija ove Vlade i zato mi iz stranke PH-a kao prava oporba mi želimo ovo suštinski riješiti. Znači sada narodna banka treba i Vlada pomagati građanima i gospodarstvu, a ne ona pomaže naravno gleda koji je interes krupnog kapitala, financijskih institucija prije svega banaka. I još nešto moram reći poštovani građani na kraju. Prije mjesec dana sam upozorio premijera i ministra financija da ću podnijet kaznenu prijavu ako nas budu zaduživali vani uz kamate koje su bitno više nego što mogu dobiti ovdje u Hrvatskoj. Hrvatskoj treba ovaj proces oporavka financirat HNB uz 0%, a ako to bude na štetu hrvatskih građana, ponavljam podnijet ću kaznenu prijavu. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika trebao bi biti HNS-a i govoriti poštovani zastupnik Stjepan Čuraj, nema ga, gubi pravo na govor, pa će sljedeći govoriti u ime Kluba zastupnika HSU-SNAGA-nezavisnih zastupnika i Nove politike poštovani zastupnik Goran Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem. Pred nama je set zakona koje je predložio kolega Petrov, naravno ja ću prihvatiti nadam se i moj klub, nisam s njima još razgovarao o tome u potpunosti, ali prihvatit će i oni kompletan taj set zakona. Rekao sam u replici kolegi Petrovu da fali odredba o prekidu tijeka zateznih kamata, piše samo kamata, možda treba dodati samo zateznih, možda je to jasno, možda nije jasno, ne znam, piše samo da se za vrijeme zastoja ovrha ne naplaćuju kamate. Možda je to dovoljno, dobro, bit će da je dovoljno. Ali isto tako kolegica Perić je rekla da će sutra, nije rekla da će sutra Vlada to predložiti, da će to sutra Vlada usvajati, ali ja pretpostavljam da će sutra Vlada razmatrati prijedlog izmjena Ovršnog zakona i u tom prijedlogu će se očigledno ovo što se predlaže danas predložiti na Vladi RH. Ja moram reći da sam ja osobno i moja stranka, stranka SNAGA još prije desetak dana upravo smo predložili Vladi RH set od 16 mjera među kojima je bila i mjera zastoja ovrha, uz deblokadu računa i zastoj tijeka zateznih kamata i upravo to je Vlada RH djelomično postigla prošli tjedan kada smo donijeli izmjene Zakona o provedbi novčanih ovrha gdje su sada ljudima već koliko čujem i deblokirani računi. Upozoravao sam tijekom rasprave i nakon toga da je potrebno dodatno mijenjati Ovršni zakon kako bismo zaustavili ovrhe i kod onih građana kojima se ovrhe ne rade tako da se novac uplaćuje na blokirani račun nego poslodavac direktno ovršuje svog posloprimca na način da dio plaće odmah prebacuje na račun vjerovnika. Isto tako i HZMO direktno dio mirovine prebacuje na račun vjerovnika i prema svemu sudeći to će biti riješeno pretpostavljam sutra na Vladi RH. Glasati o tome vjerojatno nećemo ovaj tjedan, ali nije kasno ni sljedeći tjedan zbog toga što i onako i izmjene Zakona o novčanim ovrhama i izmjene Ovršnog zakona kojima se zaustavljaju ovrhe vrijedit će tek za sljedeće plaće i sljedeće mirovine koje dolaze na red u svibnju. Prema tome, ljudi će biti zaštićeni u svibnju, lipnju i u srpnju od ovrha, a nadam se da će Vlada RH onda produljiti na još tri mjeseca kao što je predviđeno Zakonom o provedbi novčanih ovrha, ali pretpostavljam da će tako na isti način analogno predložiti to i izmjenama Ovršnog zakona. Kolegica Perić je rekla da će se zaustaviti i ovrhe nad pravnim osobama jer Zakonom o provedbi novčanih ovrha to nije riješeno. Pa to je stvarno odlično, znači da će svi biti zaštićeni od ovršnih postupaka tijekom ove krize što je normalno, realno, što je racionalno i što je u skladu sa vremenom u kojem živimo u kojem su stvarno u krizi i građani i poduzeća, nitko ne radi punim tempom, neki ne rade uopće, prema tome, tako nešto je očekivano i tako nešto mora se provesti. Ja sada moram ponovno naglasiti veliku potrebu da se zakonom naloži bankama da ponude nelikvidnim građanima i nelikvidnim poduzećima moratorij na naplatu anuiteta iz kredita bez obračuna kamata. To smo pokušali već nekoliko puta u zadnjih dva, tri tjedna riješiti kao opozicija, međutim nije prošlo. Općenito, sve ono što opozicija predlaže nije prihvatljivo Vladi RH odnosno prihvatljivo im je ali s odgodom što je isto ok, ja s tim nemam problema s time. Ja nemam problema s time kada ja nešto predložim Vladi RH pa Vlada RH tek kasnije „kasnim paljenjem“ to isto napravi jer i onako kada sam predložim nešto očekujem da Vlada RH onda ukoliko se slaže s takvim prijedlogom izvrši određene intervencije koje su potrebne i to onda predloži na način da bude prihvatljiv svima. Pa se tako nadam da će i ovaj set zakona koji je predložio kolega Petrov u jednom dijelu Vlada RH prihvatiti u sljedećim danima. Nadam se da će biti tako i pri tom to nije loše, dobro je. Dobro je da Vlada RH prihvati prijedloge opozicije na način da ih sama predloži, to je ok i to je način da se ostvari nekakva suradnja između opozicije i vlasti koja inače nije čest slučaj u HS-u. Dakle, tek sada kada smo doživjeli jednu istinsku krizu koja tuče cijelo društvo, tek sada smo doživjeli da ipak postoji suradnja koja nije vidljiva na prvi pogled između opozicije i Vlade jer puno toga što je opozicija predlagala Vlada je ipak prihvatila i s te strane je to za pohvalu. Ali naglašavam, dio koji se tiče moratorija na otplatu kredita mora se provesti jer nije normalno da banke jedine zarađuju u vrijeme krize, to nije normalno. I ponovit ću, banke su imale 2004. godine 17 milijardi kuna kapitala i 10 milijardi kuna likvidnosti, a sada imaju 59 milijardi kuna kapitala i 44 milijardi kuna likvidnosti, prema tome banke bez problema mogu pola godine pa i do godinu dana izdržati ajmo reći i teret ne zarađivanja na kreditima, posebice ako znamo činjenicu da su banke tijekom zadnjih 15 godina nepošteno stekle 20 milijardi kuna koje još uvijek drže u svojim rukama. Evo za kraj mogu samo reći to da ćemo prihvatiti zakone koje je predložio kolega Petrov i nadam se da će Vlada RH učiniti ono što je već rekla da će učiniti putem svojih glasnogovornika ovdje u HS-u i da će učiniti i onaj posljednji napor i naložiti bankama da na najmanje pola godine ponude svim nelikvidnim građanima i nelikvidnim poduzećima moratorij na otplatu kredita bez obračuna kamata i bez ikakvih troškova. Hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika HSS-a i demokrata sada će govoriti poštovani zastupnik Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS-a. Kolegice i kolege. Evo klub HSS-a i demokrata će podržati ovaj prijedlog zakona koje je u proceduru uputio gospodin Božo Petrov i klub MOST-a jer smatramo da je opozicija i mi koji smo tu podržala prijedlog mjera prije svega kada je riječ o sigurnosti zdravstvene zaštite građana i tu pozdravljamo sve mjere koje su donešene i evo vidimo da daju dobre rezultate. Podržali smo i prijedlog mjera za potpore gospodarstvu i imamo pravo govoriti svoje mišljenje, propitkivati te mjere i njihovu provedbu, naravno i predlagati. I svakako da moramo još jedanput istaknuti da ako je stvarno cilj sačuvati svako radno mjesto u Hrvatskoj, sačuvati gospodarstvo, stvoriti građanima jednaku šansu za bolji život onda moramo svakako raspravljati i moramo predlagati i moramo reći da je Vlada kasno reagirala. To sam ja rekao i prije mjesec dana i sada to ponavljam, a dokaz za to da je Udruženje drvoprerađivača još 6.veljače poslalo pismo Vladi i upozorilo na promjene na tržištu da su se smanjile narudžbe, da će biti kriza i da će biti otpuštanja radnih mjesta da se hitno mora reagirati. Kasnilo se, pogotovo što se išlo u ožujku sa onim paketom mjera gdje bi se nešto odgodilo pa bi se tek onda na kraju prihvatili prijedlozi glasa poduzetnika i nas iz opozicije da se ne može ići samo sa odgodom nego se mora ići sa otpisom i direktnim financijskim potporama. Rezultat jednog takvog odugovlačenja je više od 23.000 novo nezaposlenih prijavljenih na HZZ. Pitanje je što je s njima? Da, lijepo je čuti i za pozdraviti 480.000 spašenih radnih mjesta, ali što s ovih 23.000? Imaju li oni pravo na život, imaju li oni pravu da ne budu blokirani, imaju li oni pravo svojoj obitelji osigurati kvalitetan život? Zašto se kasnilo i da li su ih poslodavci vratili na radna mjesta i koristili mjere iz travnja? Te informacije nismo dobili i volio bih dobiti tu informaciju koliko je tih radnika koji su vraćeni na radna mjesta i čiji su poslodavci konzumirali ovu mjeru. Ono što je ključno da je puno među njima mladih ljudi, mladih ljudi koji su bili na određeno vrijeme i koji su sada na Zavodu za zapošljavanje bez ikakvih prihoda jer nemaju pravo na naknadu sa Zavoda za zapošljavanje jer nemaju dovoljno radnog staža. Kako ćemo njima pomoći? Među njima je puno nas iz Slavonije koji su bili najčešće sezonska radna snaga u turizmu i u drugim uslužnim djelatnostima, na koji način će se njima pomoći? A ono što želim posebno ovdje istaknuti da Slavonija trpi najveću štetu uzrokovanu korona virusom jer su brojke koji je regionalni Zavod za zapošljavanje Osijek objavio za ožujak da je na zavodu za zapošljavanje evidentirano 17.202 nezaposlene osobe što je za 1756 novih osoba više, a to je 35,8% više nego lani u ožujku. 35% više nego lani u ožujku, to su strašne brojke. I nije u redu da regija koja je inače trpila zbog iseljavanja sada trpi zbog korona virusa zbog toga što su mladi ostali bez radnih mjesta i što ne mogu pronaći novo radno mjesto obzirom da kriza još uvijek traje i pravo je pitanje kako njima pomoći i kako pomoći na taj način Slavoniji. Naravno da se i mi zalažemo i govorili smo o tome da ne ovrhe dok je ova kriza, ne deložacije dok je ova kriza. Ovaj dio zakona koji smo prošli tjedan donijeli rješava blokadu samo dvije trećine građana. A što je sa onom jednom trećinom koji nisu riješeni? Inzistiramo da taj Ovršni zakon već sutra dođe u raspravu da možemo pomoć i tim ljudima. I zato kažemo da se kasnilo i da stalno nešto kaskamo za mjerama koje bi trebali donijet, a ljudi trpe. Također se aktivno zalažemo kao i svi iz opozicije da se donese zakon o moratoriju na kredite jer ne smije Vlada i vladajući štititi banke na uštrb građana. Mislim da prije svega moramo štititi građane RH, to čine i druge vlade i druge države, mora i RH i moramo smoć snage reći bankama, vi ste godinama iskazivali dobit u poslovanju u RH i iznosili tu dobit izvan Hrvatske, red je da sada dio te dobiti vratite ne da ih vratite nego da manje zaradite u narednom razdoblju, a da građanima na taj način omogućimo da ne budu blokirani i da mogu servisirati sve svoje obaveze. Danas je Dan planete Zemlje i evo želim svima čestiti taj dan, a koliko je važno da se što više spominjemo klimatskih promjena, utjecaja na život svih nas pa i na gospodarstvo, govori o tome da je i Europska komisija donijela zeleni plan i kakva Europa bi trebala biti do 2050. A ono što je posebno interesantno ovih dana, a to je da se okupila ekipa 200 političara, znanstvenika, poduzetnika koji su pokrenuli akciju Zeleni uzlet gdje se želi novi pogled prema budućnosti kroz preoblikovanje u gospodarstvu. Evo citiram iz njihovog dopisa „Preoblikovanje u gospodarstvo koje će biti povoljno za klimu, zaštitu biološke raznolikosti i drukčije usmjerenje agrarne i prehrambene industrije pružaju priliku za brzo otvaranje radnih mjesta i rast i mogu doprinijeti stvaranju veće otpornosti društva“. Hrvatska se treba uključiti u ovaj projekt i sigurno da tu mora naći svoje mjesto i hrvatska poljoprivreda, prerađivačka industrija, proizvodnja hrane u Hrvatskoj. Što smo mi tu učinili za poljoprivredu kroz ove mjere? Promijenjeno je nekih 5,6,7 zakona dodatnih 52,5 milijuna kuna za mjere za potpore poljoprivredi plus 2,5 milijuna kuna za interventni otkup mlijeka. I rekao sam ministrici to je premalo, očekujem od vas jači i agresivniji nastup u zaštiti poljoprivrede i promociji poljoprivrede u RH i imate ćete našu podršku ukoliko budete tražili više sredstava. Prošli tjedan je i povjerenik Europske komisije za poljoprivredu pozvao europske članice pa i hrvatsko Ministarstvo poljoprivrede da se javi jer ima još 6 milijardi eura za koja se možemo javiti sa svojim projektima i programima za ruralni razvoj i potpore poljoprivredi. Pitao sam i pitam ponovo, što radi ministrica, što radi ministarstvo, što radi Vlada da bi privukli ta sredstva i pomogli poljoprivredi jer ovih 52 milijuna kuna je premalo? Premalo jer samo za cvjećarstvo je izdvojeno, za proizvodnju cvijeća u RH 1 milijun kuna. Šta će sa 1 milijun kuna? Možete ugrijati 6 plastenika. Šta ostalima? Zašto su uopće zatvorene tržnice i na taj način onemogućena prodaja poljoprivrednih proizvoda našim OPG-ima dok su se ti isti proizvodi mogli kupovati u trgovačkim lancima, ali iz uvoza i tamo nije bilo socijalne distance. I gle čuda, nakon pritiska javnosti i oporbe i nas iz HSS-a ponovo se otvaraju tržnice, ali se onda narede strožije mjere za prodaju proizvoda poljoprivrednih na tržnici nego u trgovačkim lancima. To nije potpora poljoprivredi i mi moramo aktivnije se okrenuti prema poljoprivredi i prema poljoprivrednim politikama i kroz zemljišnu politiku da konačno svaki hektar bude zaoran. Sada je evo i sjetva proljetna, nažalost u suši i uz mraz. Nisu isplaćena izravna plaćanja Udruge poljoprivrednih proizvođača i mi iz HSS-a smo tražili da budu isplaćeni do 15.travnja, rekla je ministrica isplatit će krajem travnja početkom svibnja. Nemam informacije da li su krenule isplate, ali evo danas su me zvali neki poljoprivredni proizvođači još ništa im nije uplaćeno na njihove račune i ja evo javno pozivam ministricu da sutra odmah sve isplati jer ljudi siju, njima ta sredstva trebaju. Također kada je riječ o reguliranju tržišta i otkupu, nije dovoljno samo interventni otkup mlijeka i ovih 2,5 milijuna kuna, tražimo da se napravi i otkup viškova u svinjogojstvu u tovnoj junadi jer su ostali bez kupaca. Također i vinari imaju problem, ne znaju kud će s vinom, a vidimo što se događa i sa jagodama da prekupci uzimaju kajmak, a naši poljoprivredni proizvođači dobivaju minimum. Evo samo jedan od primjera, jedan trgovački lanac je ponudio proizvođaču salate 50 lipa po glavici salate koja se prodaje po 5, 6 kuna u trgovačkim lancima. Ako je to tržišni odnos, to ne može biti tržišni odnos i to ne mogu prihvatiti naši poljoprivredni proizvođači. I mislim da mi moramo učinit sve da se poljoprivredna proizvodnja digne, a ne da se smanjuju potpore za višegodišnje nasade, za nasade oraha i lješnjaka koji su u ekološkoj proizvodnji gdje su ljudi uložili milijune kuna sada ministrica smanjuje potpore za višegodišnje nasade. To nije potpora u poljoprivredi. Hvala.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu i prvi će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi predstavniče Vlade. Znam da vam je dosadno, vidim da ste se malo i ukunjali ali vrlo bitne su ovi prijedlozi. Smatram da prijedloge koje je dao klub MOST-a i Božo Petrov su jednostavno u ovome trenutku neophodni za hrvatske građane i mislim da ako se pozivamo na jednakost, na solidarnost, na pomoć, na trenutak zbog kojeg građani nisu krivi nego su politike krive kao što sam rekao, one su razotkrile u biti virus korona je razotkrio u biti sve loše politike koje su vođene prema svim resursima i po svim pitanjima, a poglavito iz centra je se svih zakona inicijativa koje smo do sada davali, nije bio u središtu čovik. Čovjek nije bio u središtu i to je sada vidljivo. To je vidljivo i kod ovih predloženih izmjena Ovršnog zakona, od svih tih naših zakona, međutim ja ću govoriti o onome što je trenutno najbitnije, a to je samodostatnost, to je zaštita suvereniteta i nacionalnih interesa. MOST je ovdje bio u biti sada tu paradigmu preuzimate svi i to je pohvalno, ali ne znate naći model bez PR-a kako to izvesti pa priko Nacionalnog stožera za civilnu zaštitu se prikrivate. MOST je ovdje predlagao u ovome Saboru vrlo bitne zakone, primjera za očuvanje našeg teritorija tj. proglašenje isključivog gospodarskog pojasa. Vi to niste prihvatili. Time bi zaštitili naš riblji fond i naš resurs, a time bi očuvali na tom području opstanak naših ribara i prehrambenu proizvodnju i sve ono šta uzrokuje. Međutim tako je slično bilo i sa poljoprivredom, tj. poljoprivrednom proizvodnjom. Predlagao sam zabranu GMO-a, uvoza, prijevoza, sadnje i prodaje isključivo sam to predlagao da potičemo domaće proizvođače tj. obrađivanje našeg poljoprivrednog zemljišta, 700.000 hektara poljoprivrednoga zemljišta je neobrađeno i dao sam sada zakon izmjene Zakona o poljoprivrednom zemljištu jel u dvije godine je podijeljeno 400.000 hektara državnog zemljišta negdje oko desetak tisuća hektara jer je tu mjere radi lokalna samouprava, župan mora dati suglasnost. I ja ću uvijek ponavljat župan kontrolira i ovdje se došlo i do toga zakona, … da su županije višak jel županije dijelom koče, one dobrim dijelom ne daju suglasnost. Županije su kočnica. Tako ministarstvo prema lokalnoj samoupravi, a ta lokalna samouprava mora stati županiji da ovaj potpiše suglasnost, to vam je tzv. Kozaračko kolo, svak svakog drži. A sve što vi pozivate decentralizaciju i sve što su te županije štete napravile, evo po pitanju poljoprivrede, ja ću govoriti o svojoj županiji, evo kolege će iz Slavonije, kolegica to potvrditi. Od kada su u mojoj Splitsko-dalmatinskoj županiji uništen je stočni fond, uništeno je moje Sinjsko polje, nije navodnjavano niti se šta radi i sada kada slušam mjere župana Bobana jučer gospodarske nakon toga šta nam je on priko svoga čovjeka kojega je on imenovao tj. Ante Sanader ušao virus i sada će nam odgoditi turističku sezonu i te mjere jer je virus ušao u starački dom zbog toga što je taj čovjek koji je na čelu staračkog doma bivši gradonačelnik Omiša, taj čovjek je svakako bio uvalio u gubitak, čak ja nisam htio glasat na skupštini, uvalio je taj dom u gubitke. I šta se sada događa? Sada će se zbog njih morati produžit sezona, a poljoprivredno zemljište je ostalo neobrađeno i sada nekakve mjere u stoci, u kumpirima, a kada sam ja govorio ovdje da triba obrađivat poljoprivredno zemljište meni je Bačić Ante glavna desna ruka, glavni poštar Ante Sanadera, glavni poštar je rekao da sam ja čoban. Jesam, čoban sam, seljak sam. E sad je i Andrej Plenković minja paradigmu, kolege iz HDZ-a, svi minjaju paradigmu. Sad triba obrađivat poljoprivredno zemljište. Pa naravno, pa naravno ne moramo ako imamo Slavoniju uvozit smrznutu tjesteninu za pecivo i ne moramo pomidor ako je sinjsko polje, Cetina kroza nj teče pa naravno to je zdravo logički. Ne triba velika pamet. I ja sam ušao u politiku, zbog tih koji su prodali zlato, koji su naše zemljište rasprodali, koji nisu proglasili isključivi gospodarski pojas, ja sam zbog njih uša. Svi su akademski obrazovani, svi ste vi visoko obrazovani, a vi ste krivi za ovu situaciju u RH.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prva je poštovana zastupnice Čikotić. Izvolite.
Poštovani kolega Bulj, u Hrvatskoj živi preko 185.000 umirovljenika koji imaju mirovinu manju od 1000 kuna, isto tako u Hrvatskoj živi i 70.000 onih koji primaju socijalnu naknadu u visini od 800 kuna. Kako su oni dočekali Uskrs i jesu li ove mjere koje je Vlada predložila potpune i kako su oni proveli uskrsne blagdane, a obzirom da brojni umirovljenici koji imaju i ovrhe radi HRT pretplate i dalje ih HZMO skida ih jer one na tom dijelu nisu zaustavljene.
Poštovani zastupnik Bulj.
Gledajte kolegice Čikotić, vi ste sad bili dali zakone, ne tako davno, prije korona krize o porodiljnim naknadama koji bi riješio problem naših rodilja i povećao bi znači naš ovaj problem, rješavalo bi se ova naša loša politika prema pogotovo ruralnim područjima i demografska slika bi se sigurno popravljala da se je slušalo. Međutim sada oni čuju i oni bi to sve napravili i oni bi tili sad da se prije što ono vuču recimo župan, Sanader, Pavić njegov glasnogovornik, više se daje za PR u splitsko dalmatinskoj županiji da je dalo tim umirovljenicim i tim ljudma koji su ovršeni spasilo bi ih. Za PR ulažu se milijuni poglavito od kad sam ja u skupštini, onda daju šta više za PR da mogu ulagat u se, onda dođu u onim uniformama kao narodni heroji valjda ih kopka što nisu baš bili nešto puno u ratu i onda dođu i govore o tim kakve će oni sada mjere. I još se triba pljeskat s prozora šta su nam uvalili virus u produžecima i šta su nam sve uništili. Zato tribamo ukinit županije i biće para i za poljoprivrednike i za rodilje.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovani zastupnik Vlaović, izvolite.
Hvala. Kolega Bulj u svojoj raspravi ste istaknuli potrebu ulaganju potpore poljoprivredi i evo i ja to stalno ističem i mi iz HSS-a jer smatramo da ovih 52,5 milijuna kuna je premalo za potpore poljoprivredi, a očekivali smo da će i tih 52 milijuna kuna ministrica namaknuti kroz uštede u poslovanju, kroz administrativne uštede i smanjivanje materijalnih troškova i iznenadilo nas je ovoga, u ovom trenutku je u izradi novi pravilnik o izravnim plaćanjima i IAKS mjerama gdje se smanjuju izravna plaćanja za višegodišnje nasade ljeske, oraha i drugih. Negdje oko 14.000 hektara je pod višegodišnjim nasadima ljeske i oraha i to je samo za Slavoniju 15 milijuna kuna manje. Umjesto da se smanji broj automobila i telefonski troškovi, smanjuje se izravna plaćanja. To stvarno nisu poljoprivredni proizvođači očekivali od ministrice.
Poštovani zastupnik Bulj, odgovor.
Slažem se. Vi Slavonci i vi kolegice moja, vi poznate, vi znate što znači zemlja, a i mi iz Dalmatinske zagore znamo što znači škrta zemlja koja je othranila generacije i koje su opstale na tim područjima, ali ovdje bi sad Stjepan Radić rekao onu poznatu srljate ko guske u magli i ova korona kriza je razotkrila sve loše politike, poglavito prema selu i seljaku, krive politike. Uvozni lobiji su rasturili domaćeg proizvođača, rasturili, mi smo jednostavno dovedeni u tu poziciju bili da su naši voćari u Vrgorcu pilali svoje breskve i svoju voćku i svoje vinograde dok se uvozilo grožđe iz Srbije, Makedonije puno lošije kvalitete, a takav je primjer i u Slavoniji sa vašim sadnicama i poljoprivrednicima kojim se bave. Znači u ovome trenutku je vidljivo da su apsolutno pogrešne politike, dodvorništva, poglavito uvoznim lobijama. Hvala lipa.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanoj zastupnici Sonji Čikotić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. U ovom trenutku znamo da pola milijuna ljudi u Hrvatskoj koristi naknade koje su osigurane preko HZZ-a, znači kriza ne traje ni mjesec dana, od 19.3. i sada već pola milijuna, znači imamo onih koji koriste te naknade. To znači da nam je gospodarstvo izrazito slabo, znači neotporni smo. Isto tako, čitam pred neki dan da je 950.000 propusnica izdano. Znači da smo jako teritorijalno rascjepkani, znači da jako puno imamo uprava, da je ogroman taj birokratski aparat i zapravo otkriveno je ono sve što u Hrvatskoj treba mijenjati. Otkrilo se i to da nismo samodostatni u hrani, treba znači pojačati poljoprivrednu proizvodnju, treba usmjeriti i novac prema finalizaciji proizvoda i ojačati neke druge stvari koje mi imamo, recimo drvnu industriju. Drvnoj industriji na proračunu za 2020. ste dali poticaja u visini milijun kuna. Je li to dovoljno za znači ulaganje u modernizaciju u proizvodne pogone drvne industrije? Naravno da nije. Isto tako svakodnevno mi se obraćaju žene koje su trenutno koriste roditeljski dopust. Imaju troje, dvoje ili više djece. Škole nema, vrtića nema, rodiljni i roditeljski dopust im sad izlazi, kome će ostaviti na brigu djecu? Isto tako pokazalo se već nekoliko puta da tržište rada, da su žene na njemu diskriminirane. Žene rade za niža primanja, žene rade kraće u odnosu jer preuzimaju ulogu njegovateljice u obiteljima i kad se radi o djeci i kad se radi o starijim ukućanima, a vi ono što imate na raspolaganju ne koristite, a o tome govori odluka Vlade od 2. travnja 2020. godine u kojem ste zaustavili sve javne pozive, sve nabave iz svih izvora financiranja. Znači, nema ni europskih poziva. Ovdje čujemo da treba ulagati u poljoprivredu, da je poljoprivreda važna, a šta se događa sa mjerama, mjera 6.2 odgođeno za mlade poljoprivrednike, ulaganje u nepoljoprivredne djelatnosti, mjera 6.4 čeka se 2 godine, odgođeno, mjera integrator, evo vidim državni tajnik i Ministarstva gospodarstva i poduzetništva je ovdje, odgođeno. Isto tako gledam ja šta se događa u Europskoj komisiji. Kaže prilagodili smo natječaje korona krizi, svi natječaji idu. Znači, kako ste HZZ je digitalizirao postupke i ljudi su mogli preko aplikacija aplicirati, isto treba napraviti sa EU sredstvima. Ne možemo zaustavljati kotač, a to je gospodarstvo, gospodarska aktivnost koja će osigurati nesmetano funkcioniranje države i isto tako priljev u državni proračun jer će događati ulaganja. Kako ćemo osigurati nakon 6. mjeseca ako izostane turistička sezona u mirovine za naše umirovljenike? Što se tiče HZMO-a ono i dalje provodi ovrhe nad umirovljenicima jer nije pred nas došao izmjene i dopune Ovršnog zakona. Isto tako onima koji su blokirani ranije bili, a ovrhu provodi poslodavac i dalje su pod ovrhama. Što se tiče samih škola i ocjenjivanja, puno upita dolazi mi i s te strane. Učenici su jako zabrinuti i razočarani. Kako? Jer njihov uspjeh i njihovo znanje ne ovisi o njima samima nego o socijalnih prilikama u kojima su se našli, znači o njihovim obiteljima. Ako ta majka i ako taj otac, ako ti roditelji imaju dovoljno vremena, znači majka mu možda radi po cijele dane, možda je blagajnica, otac je možda liječnik, znači oni nemaju kada posvetiti se da je to dijete obavilo te zadatke i sve napravilo na vrijeme. A tu su i oni koji su ugroženi, a to su djeca kojih je znači zajedno 300.000 ljudi je u siromaštvu u RH. Nekima od njih znate koliko ih koristi besplatni obrok u školi, nekima je to bio prema istraživanjima i jedini obrok. Sva ta djeca sada su u obiteljima, znači potrebno i tu voditi brigu. Ja se nadam da će uskoro doći i te mjere.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Marasa. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Čikotić, postavlja se jednostavno pitanje zbog čega HDZ ne odustaje od ovog teritorijalnog koncepta u RH i sami ste rekli koliko je općina i ovdje sad u krizi, sad se pokazalo u biti koliko je to beskoristan odnosno nefunkcionalan sustava da ljudi nisu mogli iz općine u općinu pa nisu mogli ni obavljati najosnovnije potrebe koje su kao građani trebali moći obnavljati. Ali tu se odgovor krije vjerojatno u tome šta većinu tih općinica i županija HDZ drži kao svoje leno za razno razne Škaričiće koji se onda moraju negdje ugnijezditi, uhljebiti i na taj način funkcionira cijeli sustav. I umjesto da iskoristimo ovu šansu za reformu ja se bojim da HDZ-u je upravo suprotno u interesu, da sve ostane kako je. Pa kad pogledate sada recimo i kako predstavnici Vlade ovdje sjede, a nije nitko ni „a“ rekao na vaše prijedloge to vam dovoljno govori [[Upadica: Hvala lijepo.]] šta HDZ misli o institucijama, o sustavu i kako oni to sve skupa vide. Hvala vam lijepo.
Odgovor poštovane zastupnice Čikotić, izvolite.
Što se tiče teritorijalnog ustroja naravno on je neučinkovit, to se pokazalo i uslijed ove epidemije, bezbroj je tih propusnica koje su zapravo izdane, a nisu izdane iz razloga što ljudi moraju ne znam otići u centralnu bolnicu na neki pregled, nego jednostavno u svojim općinama nemaju banku, u svojim općinama nemaju određenu instituciju koja je na najnižoj razini recimo ljekarnu, nemaju ljekarnu u svojoj općini. Znači ti ljudi su htjeli otići u ljekarnu i zato je trebala biti izdana propusnica. Ono što mene najviše zabrinjava je to da sigurno da će do promjene doći, samo meni se čini da mi više vremena nemamo. Znači svima je nama ovdje jasno da će doći do promjene, samo je pitanje kada.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice Čikotić javio sam se za repliku kako bi izrazio neslaganje s vašom, vašim razmišljanjem da je korištenje mjere za očuvanje radnih mjesta u Hrvatskoj, prema kojoj oko pola milijuna radnika će tu mjeru koristiti, znak d je slabo gospodarstvo. To ste doslovno tako rekli. Ja vam moram reći da veliki broj poduzetnika koji su podnijeli zahtjev za tu subvenciju, za potporu za očuvanje radnog mjesta imaju jako dobru bilancu, visoko su likvidni i ne možemo ih svrstati u grupu slabih poduzetnika, dapače u svakoj djelatnosti ima onih koji su uspješni i onih koji su neuspješni, ali mjera zabrane rada se odnosi i na jedne i na druge i neovisno u kakvoj su oni situaciji financijskoj oni su podnijeli zahtjev. Prema tome taj argument ne stoji, a o tome ću kasnije kad bude pojedinačno više govoriti. Hvala.
Poštovana zastupnica Čikotić.
Poštovani kolega Bačić, znači ja nisam mislila u doslovnom smislu da su ti poduzetnici slabi, nego da su neotporni znači na vanjske utjecaje. Isto tako, pola milijuna radnika danas koristi tu mjeru, to govori o tome da oni zapravo nemaju i ne žele svoju likvidnost koju su stekli ranijih godina koristiti za očuvanje radnih mjesta. Mene zanima što će se dogoditi ako korona ova epidemija bi potrajala 6 mjeseci ili više. Može li država dovoljno dugo izdržati i osiguravati likvidnost tim poduzetnicima? Je li ova mjera ako potraje duže i dugoročno, ako bi bila dugoročna je li ona održiva za sustav RH? Isto tako, brojni poduzetnici odnosno radnici se javljaju i kažu da neke mjere nisu ni dobili jer zapravo je poduzetnik bio u jednoj mjeri blokiran kao pravna osoba, a skinuto mu je isto blokadom. Znači tu smo predložili ovaj zakon o ovrsi na financijskim, na novčanim sredstvima koje provodi FINA da se uvrste i pravne osobe.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Sladoljeva. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dakle, poštovani kolege, dragi građani dakle vrlo je teško saviti ovaj 9 zakona u 5 minuta rasprave, tako da ću se ja koncentrirati na skup zakona i govorit ću o promjene paradigme i da ćemo mi zapravo predlagati ove zakone u svrhu da posvijestimo dakle građanima kako treba mijenjati politiku koja su do sada vladala. Ja ću se na početku ove rasprave dakle usredotočiti na evo jednu i mogu vam reći religioznu dakle činjenicu, a to je da su stari Grci imali boga pravog odnosno sretnog trenutka, dakle taj bog Kairos je ovaj bio dakle bog koji je prolazio kroz gradove i on je imao dakle golu glavu, samo je imao jedan čuperak dakle iza za kojeg ste ga mogli uhvatiti i ako ga niste uhvatili za taj čuperak on je prošao dakle taj bog pravog odnosno sretnog trenutka je prošao i više ga nikada niste mogli uhvatiti. Ja bi rekao da smo mi unatoč ovoj krizi počeli dakle primjećivati neke stvari i da je vrijeme da uhvatimo dakle toga boga pravog trenutka i da promijenimo paradigmu politike prema svemu. Od odnosa prema našim ovršenim i blokiranim građanima, od odnosa prema poduzetnicima, prema poljoprivrednicima, prema ljudi koji zarađuju dakle svoj kruh, prema nezaposlenima, prema ljudima koji su iselili iz Hrvatske. Dakle, cjelokupnu politiku treba napraviti restart i treba zapravo početi iz početka. Jer ono što zapravo sada imamo, a to pokazuje i ekonomski pokazatelji da ovaj nismo, niti jedna zemlja nije bila pripremljena na ovu krizu, ali je ova kriza ogolila hrvatsku politiku do kraja. Od toga da smo svoj cijeli gospodarski rast razvijali na turizmu iako su nas upozoravali ekonomisti da zemlja koja svoj cijeli gospodarski rast i cijelu ekonomiju baziraju na samom turizmu da je to grana koja je ovaj lebdeća, koja može vrlo brzo nestati, da to nije dobro. Od odnosa prema mladim dakle ljudima koji su zapravo iseljavali, a 1000 i 1000 ljudi su iseljavali, pa o odnosu prema blokiranim i ovršenima. Dakle, sad je prilika da promijenimo te politike, da nas ova kriza nauči da nismo dakle radili dobro svi skupa, dakle i da zajednički probamo naći rješenje dakle kako bi naši građani ovu krizu što lakše i što bolje ovaj prebrodili. I svi ovi naši zakonski prijedlozi su u dobroj dakle namjeri i ne vidim razloga da su dočekani od vladajućih na nož i da se Vlada nije očitovala o tome jer na sve zakonske prijedloge koje je Vlada dakle ovdje uputila u sabor i koji su za nas, neki od njih bili dobri, mi smo o njima raspravljali, iznijeli svoj dakle stav. Dakle, bitno je razgovarati o problemima, bitno je zajednički dakle naći rješenje, bitno je da se tu ne politički prepucavamo i bitno je poruku poslati hrvatskim građanima da smo mi tu za njih i da ovaj usprkos dakle krizi da zakonskim rješenjima i promjenom politike možemo napraviti preokret u našoj državi, da postanemo dakle država koja će drugačije voditi politike, koja će više voditi interesa o onim dakle malim ljudima koji je biti najveći pogođeni u ovoj krizi, a ne oni koji će i u ovoj krizi profitirati, a to su banke ili neki dakle drugi dakle sektori. Dakle, nas nisu birale banke u ovaj sabor birali su nas hrvatski građani i ono što mi želimo poslati i ovim setom zakona je poruka da su oni mali ljudi, dakle oni koji će najviše patiti da su zapravo na našem dakle umu i da mi želimo njima pomoći. Dakle, to je bitno istaknuti u ovih 4-5 minuta koje sam imao i evo otvoren sam za sve konstruktivne prijedloge i rasprave. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo 2 replike. Prva je poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo. Gospodine Sladoljev, zanima me vaše mišljenje zbog čega baš niti jedan prijedlog, evo kolegice i kolege iz HDZ-a nisu prihvatile, a bilo ih je sigurno 20-tak, neke od njih su i modificirali, pozivaju na zajedništvo, pozivaju nas da se ne bavimo kritikama nego da pomognemo i onda kada ljudi pomognu, kada predlože na kraju ništa. Znači na kraju nema, nema uopće nikakve želje, pa vidite predstavnike Vlade, dali ste tu negdje 9 prijedloga, jedan pomoćnik ministra tamo sjedi i šute cijelo vrijeme, nitko se ni o čemu nije izjasnio, imamo 2 rasprave ispred HDZ-a i to je to, u kojima će reći da ste imali priliku raditi a da niste napravili kad ste bili u vlati. Znači, sa te strane, to je sve figa u džepu. Znači nema iskrene želje da se tu bilo šta zajednički odradi, niti da se slušaju prijedlozi i prihvaćaju prijedlozi oporbe. Nemoguće je da od 20 prijedloga baš niti jedan nije bio kvalitetan i da nije moga biti prihvaćen, mogao je i tu bi HDZ pokazao određenu [[Upadica: Hvala.]] širinu, ali te širine nažalost nema. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Sladoljev. Izvolite.
Poštovani kolega Maras, da dakle imamo cijelo vrijeme pozivanje na zajedništvo, pozivanje na struku i onda kada se stručni prijedlozi dakle dođu u sabor i kad se o tome raspravlja onda ili se odbijaju od zastupnika vladajuće većine ili se Vlada uopće ne očituje o tome. Ali mi bi čak bili sretni kada oni ne bi dakle uvažili naše prijedloge ali bi ih uvrstili potpuno slične ili iste kao njihove. Neka oni politički poentiraju na tome, neka javno kažu dakle mi smo napravili za ovršene, blokirane i to, neka prihvate naše kao svoje, evo to je npr. bio sa Zakonom o mikrosolarima, kad su oni prepisali 70% Zakona o mikrosolarima našeg jer smo ih mi toliko pritiskali, evo, sad je taj zakon bolji nego prije pa neka rade tako i sa ovim zakonima.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Đujića, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Sladoljev, ja sam se kao i vi, kao kolega Maras i kao brojni kolege ovdje do prije 2, 3 dana isto čudio zašto vladajući odnosno HDZ ne prihvaća baš nijedan prijedlog opozicije iako cijelo vrijeme pozivaju na zajedništvo, govore zajedno smo svi u ovome, nije vrijeme za politiziranje, evo prozivani smo od HDZ-ovih čelnika da politiziram, da želimo sad, ne znam, skupiti neke jeftine poene, ali od prije 2 dana ja se tome više uopće ne čudim. Nakon što je premijer Plenković rekao da u biti cijelo vrijeme i Stožer i donosi u biti političke odluke i da je to političko tijelo proizašlo iz Vlade i da nije, da ga citiram, palo s Marsa, onda je meni jasno. Ovo je u biti za njih cijelo vrijeme politika i u takvoj politici vode oni svoju politiku i briga njih za našu politiku i za građane. Dakle, nakon 2 dana je slika postala puno bistrija i puno jasnija, a onda je jasno zašto su ovaj zadnji paket ekonomskih mjera, recimo prezentirali svojim koalicijskim partnerima, a nisu npr. svim parlamentarnim strankama. Tako da, stvari su sada puno jasnije.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Sladoljev.
Pa evo, poštovani kolega, dakle, meni nije jasno što bi zapravo oni željeli. Oni bi vjerojatno željeli da mi tu sjedimo u Saboru, da dižemo ruke za njihove zakone, da ne propitkujemo niti jednu odluku, ali baš niti jednu, da ne razmišljamo svojom glavom, da pohvaljujemo, a kad zapravo predlažemo dakle zakonske prijedloge, onda ih uredno odbijaju, kad nešto kritiziramo, a zdrav razum kaže da nije sve dobro, onda nismo konstruktivni, kada predlažemo onda opet nismo dobri, dakle oni bi htjeli samo da mi dižemo rukice kao što oni dižu ruke i da prihvaćamo sve zdravo za gotovo.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Branka Bačića, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Ja bih uvodno rekao kako smo svjedoci krize koja je nezapamćena u svijetu, u Europi, pa tako i u Hrvatskoj. I da smo suočeni s posljedicama te iste krize koju ćemo još dugo vremena trpjeti. Možemo potvrditi da sve jake, bogate države Europe upravo prolaze najteže trenutke svoje gospodarske krize u vrijeme kada smo svi ovdje i u ovom HS-u ih uzimali za primjere funkcionalne organizirane države, države koje su provele reforme i koje bi se mi trebali ugledati. Pa činjenica da kroz ovih krizu kroz koju prolazi i Hrvatska i koje ima velike posljedice, najveće posljedice trpe te najjače države Europe, od Njemačke, Francuske, Italije, Velike Britanije, UK-a, Španjolske, dakle sve one države koje su moćne, financijski stabilne, koje su na kraju krajeva i utemeljile EU, prolaze kroz veliku krizu, kako zdravstvenu, gdje se je koronavirus, bolest COVID-19 sručio s najvećim posljedicama, čak i više nego države koje su po nama i koje smo percipirale kao države, lošije razvijene, nereformirane, koje nisu na razini koja jest u Europi. Kroz ovu krizu se Hrvatska pokazala, koliko god mi to htjeli nekad priznati ili ne, kao država koja je funkcionalna, čiji zdravstveni sustav se može nositi bolje s takvim posljedicama krize nego one države koje smo do jučer uzimali za primjer. Ja bih rekao da je Hrvatska iznimno dobro odgovorila, a da je, da bi mogla odgovoriti ovom izazovu, bila je pretpostavka politička stabilnost, koja je stabilnost ... [[Govornik se ne razumije.]] gospodarsku stabilnost, koja je onda gospodarska stabilnost uvjetovala pad kamata, snaženje hrvatskih poduzetnika, posljedično smanjenju broja nezaposlenih, povećanju broja zaposlenih, punjenju proračuna, činjenici da smo sredili javne financije, da smo proračun imali u suficitu, da nam je povećan investicijski rejting, da smo ga vratili na razinu kreditnog rejtinga, investicijskog kreditnog rejtinga i da je to sve skupa imalo za posljedicu činjenicu da je Hrvatska uređena država koja je mogla propisati određene mjere koje su išle prema hrvatskim gospodarstvenicima, poduzetnicima za očuvanje njihovih poslovnih aktivnosti, za njihovu likvidnost, za očuvanje radnih mjesta. Prema tome, to smo bili u stanju napraviti na način da smo izdvojili u odnosu na visinu BDP-a negdje oko 9,5 do 10% sredstava ukupnog hrvatskog BDP-a što nas se svrstalo u vrh država EU kad je u pitanju izdvajanje javnih sredstava prema realnom sektoru da bi realni sektor ostao na nogama i to se kalibriralo na način da su te mjere koje je Vlada propisala i koje smo u HS-u donijeli, bile upravo takve da učine Hrvatsku održivom i nakon krize. Lako je u ovom trenutku propisivati mjere iz jedne, rekao sam to već puno puta, ugodnosti oporbe i takmičiti se u mjerama tko će dati više. Međutim, treba s druge strane postaviti pitanje odakle ta sredstva i hoćemo li takvim mjerama koje smo propisali, gdje bismo sve oslobodili, gdje bismo sve ukinuli, gdje bismo propisali puno veća izdvajanja iz državnog proračuna ili iz još se više zadužili, hoćemo na taj način napraviti veću štetu danu poslije, kada se kriza završi, kada prestane, kada se nađe lijek za koronu, odnosno za COVID-19? Hoćemo li tada moći biti na istoj razini kojoj smo danas sa mjerama Vlade, to je temeljno pitanje. Da li u želji da se dodvorimo, da odašiljemo poruke koje su za uho nekad lijepe svakom prosječnom hrvatskom građaninu, u što ja ne dvojim, da su one rado i da ih ljudi žele čuti, ali treba imati odgovornost vođenja države, znati da to što mi radimo, to mora imati odgovor u javnim financijama, u financiranju države, u financiranju javnog sektora, itd., itd. Prema tome, ja držim da je, da su mjere koje je Vlada predložile imale svoj financijski učinak i ja bih htio da smo mi, kada smo odnosno mi, kad su naši prijatelji iz MOST-a ili iz oporbe pisali ove zakone, itekako kazali što će to u financijskom smislu značiti u vremenima nakon ove krize. Evo to sam ono što sam htio reći, dakle, da se Hrvatska pokazala kao funkcionalna država s jedne strane a s druge strane, da smo mjerama propisali način održavanja hrvatskog gospodarstva, da on bude održiv i nakon krize. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike, prva je poštovana zastupnica Perić, izvolite.
Hvala lijepo. Pa evo, kolega Bačić, spomenuli ste koliko je zapravo država sada u ovim momentima i u ove zadnje 3 g. fiskalno sposobna izdržati sve ove udare, pa evo, ja sam spomenula isto tako da je Vlada našla unutar proračuna postojećeg 2,1 milijardu kuna čime je zapravo preraspodjelom mogla pomoći osigurati dodatna sredstva kojim će se omogućiti da se daju potpore i omoguće i poduzetnicima i građanima i kompletnom sustavu zapravo početna inicijalna sredstva kojim se može evo pomoći radnicima i na taj način održati zapravo gospodarstvo živo i pripremiti ga za onaj period kada treba početi iznova.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem g,. potpredsjedniče. Poštovana kolegice Perić, dakle, u pravu ste, preraspodjelama pozicija državnog proračuna, značajan dio izdvajanja za ovih pola milijuna radnika kojima će biti isplaćena potpora za čuvanje radnog mjesta, biti će u okviru sredstava državnog proračuna. No isto tako treba naglasiti da zbog ovih ostalih mjera gdje su oslobođeni plaćanja poreza na dobit, poreza na dohodak i takvih doprinosa i gdje im je to, neki će biti, u potpunosti će biti oslobođeni a neki će imat obročno plaćanje, u ovom trenutku se državni proračun ne puni na 1/3 iznosa za isto vrijeme prošle godine. Prema tome, povećali smo rashode a s druge strane smo značajno smanjili prihode. I taj balans je bio nužan i na tom je balansu Vlada donijela mjere. I to je ono što moramo posvijestiti. Hvala.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Đujića.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, vi ste rekli da je lako iz komoditeta oporbe predlagati mjere koje građanima zvuče lijepo i prihvatljive su i kako se građani na to love a da s druge strane bi mi kao oporba valjda trebali imati odgovornost kao i Vlada pa odgovorno predlagat mjere koje nemaju utjecaja na državni proračun više od onoga što mogu imat, tako sam ja to shvatio. E pa ja vas molim samo da mi pojasnite, da li je po vama jedna takva komotna mjera koja ljudima lako dopire do uha, naš prijedlog na moratorij na kredite od godinu dana? i da li bi to, da li je to jedan neodgovoran prijedlog koji bi utjecao na državni proračun onda i koliko bi država patila zbog takve mjere i zbog takvog prijedloga odnosno ko bi imao korist? Da li bi da se ona prihvati, korist imali građani a malo manju korist banke koje to mogu izdržat upravo zbog ovoga što sto rekli zadnjih godina poslovanja pa im je stvoren uvjet da su imali dobru likvidnost i dobre prihode, ja mislim da mogu godinu dana to izdržat odnosno evo, ja bi vas molio komentar te mjere. Da li je to jedna komotna mjera koja bi imala štetu na državni proračun?
Poštovani zastupnik Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Đujić, dakle ja sam rekao s kojima je mjerama Vlada izišla i u ožujskom i u travanjskom paketu i mislim da smo s tim mjerama našli način kako održati proračun, javne financije i pomoći poduzetnicima i građanima. Kad su banke u pitanju, da, i banke moraju podnijeti jednak teret kao svi hrvatski poduzetnici, jednak teret, ništa manje, dapače, još i veći jer su financijski najlikvidniji, najsposobniji i one to mogu podnijeti. I mi i držim da je s ovim prijedlogom, 3+3 u kojima će banke napravit moratorij, da je pogođeno. Međutim, kao što znam, to znate i vi, HNB je sa bankama dogovorila moratorij na 12 mjeseci. Ja znam veliki broj poduzetnika, s njima sam komunicirao i pripremao se za ovu raspravu, koji su već sada potpisali moratorij na 12 mjeseci. Nema zatezne kamate, nema solemnizacije i kamate se za sada obračunavaju, ja držim da će se te kamate neće naplaćivati nego da će se one kasnije obračunavati u idućim ratama na način da se i one smanje, tu smo na istom tragu, ja tu ne vidim razlike.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika, a oprostite, oprostite, u ime predlagatelja sad će govoriti poštovani zastupnik Božo Petrov, izvolite.
Poštovane kolege zastupnici, kolegice. Ja još uvijek nakon cijele rasprave nisam čuo niti jedan jedini razlog zbog čega ne želite prihvatiti ove mjere osim jednoga kojeg ste vi g. Bačiću sad spomenuli, to je financijski razlog ali do toga ću doći u ovom kratkom izlaganju. Dakle, nisam čuo niti jedan razlog zbog čega ne želite pomoći ljudima, zbog čega ne želite zaštititi ovršene, onako kako bi trebalo cjelovito ih zaštititi. Zbog čega ne želite obvezati zakonom banke da se donese moratorij na kredite i građanima i poduzetnicima u trajanju ove epidemije bez kamata? Zbog čega ne želite ukinuti paušalni porez? Zbog čega ne želite ukinut članarine za HGK, za turističke zajednice kad već sad nemaju svrhu? Zbog čega ne želite ukinuti akontaciju poreza na dobit? Ja nisam čuo kvalitetan razlog, ali onako kako danas kritizirate naše prijedloge, tako ste to radili i dva tjedna puna prvi put kad smo ih iznijeli ovdje, onda ste nakon dva tjedna došli i sve to što smo mi predlagali sve odjednom je bilo novaca, odjednom je sve to imalo smisla, imali ste svoju PR mašineriju, pa se ja nadam da ćete to isto napravit, to će već bit treći put, ponovno za dva, tri tjedna. I sve u redu, ali ja bi volio da se građana dogodi. A što se tiče ovog financijskog razloga kojeg ste spomenuli, upravo to je ono što Vlada još nije napravila što je po meni druga stvar koja je neodgovorna osim ove prve stvari. Neodgovorno je donijeti mjere za koje sama Vlada kaže da se broje u 10-cima milijardi kuna, a da mi ne znamo financijski plan. Kako će se to pokriti? Govori se o 10-cima milijardi kuna, a ministar financija je izašo i rekao da je sveukupno ušteda koliko su pronašli u svim ministarstvima 2 milijarde kuna. Matematika ne štima. Nije mi jasno kako možete davati pod navodnike 10-tke milijardi, a uštedit samo 2 milijarde, tko će pokriti, kako će se pokriti ili ste vi na tragu nekih kolega koji zagovaraju štampanje novaca. Pa nije problem, samo trebate to reći. A ako niste onda bi predložio jednu jako bitnu stvar to je da napravite rebalans proračuna. U ovakvoj nepogodi koja je gotovo na granici izvanrednoga stanja da se ne napravi rebalans državnog proračuna je poprilično neodgovorno ponašanje ili vi ne želite napraviti rebalans proračuna da nam ne bi otkrili koliko zapravo novaca nedostaje i kolike vi rezove tek trebate raditi, a ne želite iz raditi. Ali ono što nije samo neodgovorno ponašanje, ako vi ovo radite iz kalkulacija, ako ne dajete financijski plan, ako ne izlazite sa rebalansom proračuna iz kalkulacija da biste lakše izašli na izbore, ako stavljate u kalkulacije i u rizik budućnost 4 milijuna ljudi u Hrvatskoj radi uspjeha vaše stranke, ako ste podredili budućnost gotovo 4 milijuna ljudi u Hrvatskoj jednoj političkoj stranici onda to više nije neodgovorno to je čudovišno. A nema apsolutno niti jednog ekonomista u Hrvatskoj koji će potvrditi vaš stav da u ovakvoj situaciji ne treba raditi rebalans, da u ovakvoj situaciji Vlada ne treba izaći sa financijskim planom. Pa izađite s financijskim planom, izađite s rebalansom i onda mi potvrdite upravo ovo što ste rekli, nema novaca za vaše prijedloge, ali super su. Evo ja vas pozivam na to i mislim da je ovo normalna rasprava. Ako vaši argument stoji izađite sa argumentima, izađite sa financijskim planom, izađite sa rebalansom proračuna to je odgovorno ponašanje, to je ono što očekujemo, ne kalkulirajte s kompletnom državom, s 4 milijuna ljudi da biste se lakše proveli na izborima. A pogotovo, sad ću iskoristiti situaciju nemojte to raditi zato da ne biste uveli elektroničko glasovanje i dali svim ljudima mogućnost [[Upadica: Hvala lijepa.]] da sudjeluju na izborima.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Bačić ima repliku.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Petrov ubit će vas teške riječi malo ih spustite da ne bude to na kraju djelovalo patetično. Dakle, što se tiče sredstava samo vam ova mjera od pola milijuna zaposlenika samo što se njima isplaćuje preko 2 milijarde kuna mjesečno, samo ta mjera dakle, samo, vi govorite koji su to novci, samo je ta mjera jer je negdje oko 5.600 kad se zbroje neposredna davanja plus doprinosi toliko iznosi po jednom zaposleniku. Međutim, nisu to jedini troškovi kolega, vi to dobro znate da li je država rekla da će osloboditi plaćanja poreza na dobit, poreza na dohodak i doprinosa sve one kojima je pad prometa ispod 50%, a manji im je od milijun EUR-a godišnji prihod. Pa kad dodate i one poduzetnike pored njih, a tih je 93% u Hrvatskoj, pa i one koji također trpe štetu ali će biti oslobođeni samo u postotku koliko im je pao promet pa ćete već doći na one podatke s kojima je izišao ministar financija. Hvala.
Poštovani zastupnik Petrov.
Zastupniče Bačić, država se u ovom trenutku treba ponašati solidarno, treba promijeniti paradigmu, to su vaše riječi, treba biti pravedna prema svima i ako se pomogne jednima treba se pomoći svima. Država treba pokazati da je tu radi ljudi, a ne radi sebe. I da ima novaca, pitali ste kako to da oporba ne predloži, predložila je vama oporba, režite se, režite 500 i nešto nepotrebnih općina, režite županije, režite njihove tvrtke, njihove komunalne tvrtke, državne tvrtke ima 1300 što u manjinskom, što u većinskom vlasništvu, režite agencije, režite ustanove, tu su novci, ali to nećete dirnut. Vi ćete preraspodjeljivat i štedit sveukupno 2 milijarde kuna. Financijski plan nećete iznijeti, rebalans nećete napravit, požurit ćete se na izbore očito, na štetu građana [[Upadica: Hvala lijepo.]] nije pravedno.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Kolega Petrov, zaista sad ova pandemija je pokazala širom sve loše odluke i politike prema građanima RH, a u biti sam kolega Branko Bačić je prizna da su bile loše politike jer je vidljivo da nema sredstava za ono što treba, a da za županije koje bi tribalo ukinuti sad, jučer, prikjučer, prije 20 godina nisu ih ukinuli, zašto, to vam je jednostavan odgovor zato što je to njihovo birački nukleus i udomljavanje ljudi u županije, ustanove, agencije, tko zna koliko toga više se ne zna ni broj, je njima nukleus birački potencijal. I oni to neće taknut, oni će rađe iselit cilu Hrvatsku u Irsku, u Njemačku nego da taknu županije i lokalne samouprave koje su isključivo njihov znači nukleus za izbora. Evo, pa ja bih vas molio da vi date svoj komentar.
Poštovani zastupnik Petrov.
Molim vas, meni je žao što je gospodin Bačić upravo izašao ja bi ga volio upitati što će sa po 100 novih zaposlenih u samo prva dva mjeseca u nekoliko županija, ako ne u svim županijama u RH. To je ono o čemu vi pričate. Na 100-tine novih zaposlenih u samo prva dva mjeseca. Ja očekujem od njih plan, financijski plan, očekujem rebalans, očekujem da oni podnesu skupa s nama političarima teret krize, da budemo solidarni. I također očekujem da nakon svega ovoga budu pošteni i korektni prema ljudima i da naprave mogućnost da se može elektronički glasovati pa ako su već toliko napravili i ne mogu više napraviti, to će ljudi cijeniti, nemaju se čega bojati, ali svi ljudi u Hrvatskoj trebaju imati mogućnost da kad god da se dogode izbori, sad, za par mjeseci, za godinu, imaju pravo glasovati a ne bojati se izaći na izbore.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Saše Đujića.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa ja ću reć kratko na početku svoje rasprave da ne bi bilo korektno ni fer reć da sve mjere koje je donosila Vlada u ovom periodu nisu dobre i da su sve radil i krivo i to naprosto nije točno, ali to mi ni ne govorimo od početka, dakle cijelo vrijeme ono što je dobro pohvalimo, ono što nije dobro, na to pokušamo ukazat. Žao mi je što smo na početku dočekani odmah na nož kao malti ne ne smijete ništa kritizirat, ne smijete ništa govorit i žao mi je što oporba nije više uključena u donošenju ovih mjera i u zajedničko odlučivanje o sudbini svih nas jer ovo je pitanje ponovno ću ponovit ovdje po ko zna koji put, pitanje svih građana RH a ne samo desnih ili lijevih ili jednih a drugih ne. Dakle, ovo je pitanje svih nas i mislim da nas je trebalo sve uključit u tu priču malo više a onda se ne bi dogodile ni rasprave o prijedlogu paketa SDP-a prošli prije dva tjedna, mi ne bi pisali dalje nove prijedloge, vjerovatno ne bi danas raspravljali o ovom prijedlogu kolega iz MOST-a da je Vlada, neću reći Vlada, da su vladajući sjeli zajedno s predstavnicima svih stranaka u Hrvatskoj i da smo svi zajedno sjeli i rekli gledajte, ovo valja, ovo ne valja, ovo je ostvarivo, ovo nije ostvarivo, ovdje možemo, ovdje ne možemo, idemo to zajedno provesti. I normalno da je ova kriza je takva koja se nije nikad dogodila u vjerovatno našim životima, nas mlađih sigurno i ne pamti se dugo ovakva kriza na našim prostorima i ono što je najgore u ovoj krizi je to što mi ne znamo puno o njoj, ne znamo uopće kako će utjecati, u kom pravcu će se kretati. I stoga i odluke koje odnosno mjere koje donosi Vlada cijelo vrijeme, treba korigirat, trefa refreshat, dakle treba donosit neke nove stvari i svako malo ispadne neki novi problem koji se nije mogao predvidjet a ja želim danas iskoristiti ovu raspravu za ukazat na jedan problem koji su mi recimo prije 2, 3 dana ukazali vinari u Primorsko-goranskoj županiji. Dakle, zna se da mali vinari recimo, zna se da je sezona ugrožena i da praktički recimo na području županije iz koje ja dolazim, Primorsko-goranske, Istarske ali u pravilu u cijelom priobalju, sezona u pravilu počinje već za Uskrs a to je sada već iza nas i u biti neizvjesno je kada će nam sezona uopće počet i kakva će bit i koliko će bit prometa. E sad jedan veliki dio malih vinara u mojoj županiji svoja vina distribuira upravo u hotele, restorane i te ugostiteljske koji su sad zatvoreni već neko vrijeme i uglavnom pao im je, strahovito im je pao promet. I kažu otvoreno, da nije bilo ove mjere Vlade za očuvanje radnih mjesta od 4000 kn neto, odnosno 5200 bruto, da bi propali u ovom trenutku. I to im je veliko olakšanje da uopće mogu sada egzistirat, ali kažu nama se vrlo brzo nameće novi problem. Dakle, mi za kroz mjesec, dva moramo značajna sredstva ulagat i angažirat nove ljude na pripremi vinograda za berbu na jesen. I to nismo sigurni da sa sadašnjim prihodima koji su na razini od 25% u odnosu na prošlu godinu će moć izdržat. Druga stvar, novi problem koji onda dolazi nakon berbe u 9. ili 10. mj. je zalihe vina, otprilike ko i ovaj s naftom. Dakle, nemaju novo vino gdje više skladištit i ako država tu ne uskoči s nekakvim mjerama i sad spominju, ok, možda je to neusporedivo, kako država trenutno otkup mlijeka, žita i tako nekih stvari, teško je to usporedivo jer mlijeko i te namirnice su one koje ljudima stvarno trebaju, vino nije baš toliko nužno ali vinari govore, gledajte zašto ne bi država otkupila dio, mi smo u problemu, nemamo gdje to skladištiti, propast će nam priča i jedan veliki dio tih malih su u biti pred ozbiljnim problemom da se možda trajno i ugase. Mislim, to je problem koji će pogoditi velike vinare ali ove male pogotovo. Evo ja danas koristim ovu situaciju da danas ovdje upozorim možda na taj problem, u narednom periodu ću probat upozoravat što češće, što više, postavit ću zastupničko pitanje koje ne bi nazvao ni pitanjem ali to mi je jedna mogućnost nekakvu formu ministrici poljoprivrede ukazat na ovaj problem i mislim da imamo još uvijek svi zajedno dovoljno vremena da se možda kroz mjesec, dva dana s time pozabavimo i da pomognemo tim ljudima u interesu i Hrvatske jer to vinarstvo je hrvatska tradicija i mislim da smo dobri tu u tome i bilo bi šteta to izgubiti. I evo, to je jedan konstruktivan prijedlog i ne znači da Vlada do sad nije napravila po tom pitanju ništa, evo sami ljudi kažu, s ove 4000 kn je napravljeno puno, ali već sada apeliramo na pomoć koja će nam bit vrlo brzo potrebna. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sada će ponovno poštovani zastupnik Saša Đujić, završno u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti.
Hvala g. potpredsjedniče. Ma u biti sam mislio sumirat ali već sam jedan dio sumirao kroz pojedinačnu raspravu, pa ništa, evo kratko, u ime kluba apeliram još jednom na vladajuće, dakle nisu ovo ni zadnji prijedlozi niti su Vladine mjere koje su dosad donesene zadnje mjere koje će se donest i evo, još jednom stvarno apeliram u ime kluba SDP-a, mi konstruktivno i dobronamjerno stalno kao i kolege s ovim prijedlozima iz MOST-a koji su npr. prije 2 tj. upućeni u proceduru, zajedno s našima, naši su bili raspravljeni, ove raspravljamo tek sada. Evo apel na vladajuće, dajte nas još jednom shvatite da smo vam partneri, da želimo razgovarati, da želimo dat svoj doprinos ne zato što smo mi, ne znam, smatramo da smo pametniji od vas nego zato što smatramo da se ovo svih nas tiče i d su dvije glave pametnije od jedne i da svi možemo dat doprinos po ovom pitanju. I mislim da je krajnje vrijeme da možda sjednemo za stol, da g. Plenković zatomi malo svoj ego i kao i neki drugi, i da evo, probamo sjest u interesu građana kojih se ovo najviše tiče. Vlada je s ovim dosadašnjim mjerama pomogla gospodarstvu, jednim djelom pomogla i ja ne bi isticao ovu priču od pola milijuna radnika koji će dobivat ovu mjeru Vlade, ja bi radije koristio onu brojku od 90 000 poslodavaca jer nisu ni oni svi isti, jer ima tamo ljudi kao što je rekao maloprije kolega Bačić, koji dobro rade i koji imaju dobru likvidnost i teoretski su mogli sami i bez ove pomoći Vlade izdržat ovu krizu, ali recimo ja ih znam nekoliko a kod njih cijenim to da su dobili od Vlade 4000 kn neto a da radnicima nisu smanjivali plaće nego su ih zadržali na 5, 6, 7 ili 8. I takve treba istaknuti i takvima treba pomoći neovisno što bi možda to izdržali. Ali i puno onih koji su radnike stavili na minimalac odmah u 3. mj. pa su dobili od Vlade sada ove 4000 kn i nisu digli radnike na 4 nego ih drže na minimalcu i nemamo zakonsko rješenje za taj model. Ima puno poslodavaca koji danas u Hrvatskoj od ove 4000 kn svojim isplaćuju 3200 a onih 800 kn uzimaju sebi, ajmo to tako reći, ali mislim da bi oni trebali podnest barem mali dio krize, ne može znači ni poduzetnik proć kompletno neokrznut iz ove situacije i mislim da bi bilo korektno i prema tim radnicima da su ih zadržali na 4000 kn a ne im smanjivali plaću, ali to je nešto, mislim, ja mislim da su ti poslodavci takvi i s koronom i bez korone i da bi u budućnosti gledali kako prevarit sustav ali mislim da je vrlo važno zbog budućih mjera da država isto ukaže ko je koristio te mjere, koliko su radnicima dobili od toga, koliko je završilo kod poslodavaca i da znamo zbog planiranja daljnjih aktivnosti. Ista stvar, sad se priča o ovim aktivacijama, ne traže ugostitelji relaksiranje mjera samo da bi oni otvorili da mogu reć mi smo otvorili, nego zato da imaju prihod i da mogu živjet a nisam siguran, tako da stoga apeliram opet, da ne žurimo s relaksacijom, nisam siguran da ako dopustimo rad restoranima gdje će bit svaka 3 m jedan stol za kojim će sjedit jedan ili gosta, prije svega, sumnjam uopće da će neko ić u takve restorane, da će to dovest do nekakvih efekata. Stoga, još jednom apel, idemo svi zajedno i treba o tome svemu razmišljati, moramo razgovarati o ovim problemima jer onda ćemo ih svi skup lakše savladati. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sad će završno u ime predlagatelja govoriti poštovani zastupnik Božo Petrov, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, cilj ove rasprave bilo je iznošenje prijedloga MOST-a s odgodom u odnosu na to kad smo o njima govorili i kad smo ih predali u odnosu na to kad o njima raspravljamo, ali svejedno, nadali smo se da ćemo kroz raspravu moći čuti zbog čega možda ti prijedlozi neće biti uvaženi jer možda postoji nekakav argument kvalitetan, nismo to čuli, nismo iskreno čuli niti ovaj barem drugi dio ako su kvalitetni prijedlozi kad će biti usvojen, nismo čuli. Ali, ja ću vas podsjetiti na jednu stvar tijekom ove rasprave. Je li država može napraviti više? Može. Je li država treba biti jednaka prema svima? Treba. Je li svi u ovoj krizi trebaju podnijeti teret? Trebaju. Pa onda molim lijepo. niti banke nemaju pravo profitirati nad građanima u ovoj nepogodi. One također trebaju pristat na to ne onako kako bi oni htjeli, kome bi htjeli nego ih se zakonom treba obvezati da nemaju pravo u ovom trenutku niti na kamate niti na profit od ljudi koji u ovom trenutku ne mogu spojiti doslovno kraj s krajem. Imate od prošle krize 230 000 blokiranih danas, ako se ovo pitanje ne uredi, imat ćete novi egzodus iz Hrvatske jer ljudima ne preostaje ništa drugo ako se ovo se ovo ne uredi nego se pokupiti iz Hrvatske jer će ako ostanu ovdje biti doživotno robovi banaka. Pa ako banke ne žele na to pristati milom onda postoji silom. Ako ćete mi pričati o tome da je to oduzimanje nekih prava, pa i ovo što se dosad izglasalo je oduzimanje i ograničavanje određenih prava. Pa kada je država rekla FINA-i nemaš pravo provoditi ovrhu, onda je FINA-i ograničila određeno pravo a to ne znači da upravo to ne trebamo radit, trebamo radit jer se država treba skrbit o svima. A ja ću ovo završno izlaganje iskoristit da bi se zahvalio svima, svima koji su sudjelovali u ovoj raspravi, sa svim argumentima, sa svojim prijedlozima što može se učiniti bolje. Sve što možemo, sve ćemo uvažiti. Također, zahvalio bi se svima onima koji podnose teret ove krize od zdravstvenih radnika do drugih službi. Ja bi se posebno zahvalio onima koji danas plaćaju poreze, neka ih ne poremeti jedan izlet Državnog inspektorata, nek se nastave truditi. Oni su ti koji nose ovo društvo. Barem iz ovoga svega oni mogu vidjet da mi u MOST-u nismo takvi da ćemo mi njih cijediti, da naš odnos i to krećem prvo od nas je s naše strane partnerski ali se isto tako nadam da će neke druge političke stranke pogotovo Vlada preuzeti upravo takav odnos prema građanima i prema poduzetnicima, partnerski odnos. A posebno na kraju se zahvaljujem svim građanima u RH, na njihovoj disciplini jer razlog zašto su mjere uspjele, mislim na epidemiološke mjere. Uspjele su iz razloga što su naši ljudi u većini slučajeva držali se upravo tih mjera i ako me pitate tko su heroji danas Hrvatske, onda su to upravo građani RH. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Bulja.
Kolega Petrov, Hrvatska ima nadu, Hrvatska je bogata resursom vodu koju smo dali u koncesiju u strane, privatne ruke. Hrvatska je bogata poljoprivrednim zemljište, Hrvatska ima more. Hrvatska ima potencijale za razvoj, ima ljude, još uvijek. Ja se nadam da će doći dan kada će se u Hrvatsku vratiti nada i da će Hrvatska biti država kojoj neće trebati kriza da bi se donosile mjere, da bi netko svoj politički rejting dizao nego da će biti Hrvatska zemlja jednakih mogućnosti svakom čovjeku, svakom ditetu, a za to su dali živote brojni moji suborci i njihovim majkama, njihovim obiteljima, sinovima i kćerima mi to dugujemo. A ovo do sada što je se radilo, a poglavito prije korona krize je bilo u biti uništavanje [[Upadica: Hvala, Odgovor poštovanog…]] svake nade u ... [[Govornik se ne razumije.]]
…zastupnika Petrova.
Poštovani zastupniče Bulj. Ovo što ću reći, odnosi se na sve druge zastupnike, pa i na političke aktere. Stvari nisu završene, vrijeme nije gotovo. Stvari se mogu promijeniti, zakoni se mogu donijeti. Je li možemo zaštititi naše poljoprivredno zemljište od stranaca? Da, možemo, pitanje je imamo li volje. Je li možemo podijeliti naše neiskorišteno poljoprivredno zemljište? Možemo. Je li možemo zaštititi izvore pitke vode? Možemo. Je li možemo donijeti energetsku politiku koja će biti na korist svih građana u Hrvatskoj i poduzetnika. Možemo. Je li možemo stvoriti jaču IT industriju i druge gospodarske grane u Hrvatskoj? Možemo. Je li možemo zaštititi one koji su u ovom trenutku ugroženi u našem društvu? Možemo. Pitanje je samo volja. Vrijeme nije gotovo. Ja se samo nadam da će građani shvatiti da se promjene događaju nažalost na izborima.
Hvala. Hvala lijepa. Time bih zaključio raspravu o ovoj točki, odnosno točkama, a o njima ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Time ćemo završiti rad za danas, nastavit ćemo ga sutra u 9,30 i prva točka bit će Konačni prijedlog Zakona o provedbi EU 2019/1021 o postojanim organskim onečišćujućim tvarima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 925. Želim vam ugodnu večer. SJEDNICA PREKINUTA U 17,17 SATI.
Konačni prijedlog Zakona o izmjeni Općeg poreznog zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 908. Predlagatelj je ponovo zastupnik Božo Petrov. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjeni Općeg poreznog zakona kojeg Vlada RH ne podržava. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Prijedlog nije dobio dovoljan broj glasova, dakle zakon nije donesen, 34 za i 77 protiv.
Sada prelazimo na objedinjenu raspravu u slijedećih 9 točaka od kojih je 8 zakonskih prijedloga predlagatelja zastupnika Bože Petrova, a jedan prijedlog zaključka Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, dakle to su: - Konačni prijedlog Zakona o dopunama Ovršnog zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 915 - Konačni prijedlog Zakona o izmjeni Općeg poreznog zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 908 - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 909 - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 910 - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 911 - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o članarinama u turističkim zajednicama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 912 - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 913 - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o Hrvatskoj gospodarskoj komori, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 914 i - Prijedlog zaključka o uvođenju bankovnih kartica za blokirane građane za vrijeme bolesti COVID-19 Predlagatelji su zastupnik Božo Petrov na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. i 204. te Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista na temelju čl. 172. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda, prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se svi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, financije i državni proračun, turizam, za obitelj, mlade i sport, za gospodarstvo, za zdravstvo i socijalnu politiku i Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Izvolite na set zakonskih prijedloga, kolega Božo Petrova za prijedlog zaključka, mogu drugi ... [[Govornik se ne razumije.]] Izvolite, vi ste na redu, izvolite kolega Petrov.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, meni je drago da makar s odgodom možemo pokazati koje smo sve mjere, koje smo prijedloge, koje smo izmjene zakona uputili kako bismo dali svoj doprinos u suzbijanju posljedica ove krize koja je pogodila našu državu i s ovom epidemijom. Kažem s odgodom, jer smo naše zakone uputili, ima već nekoliko tjedana i od samoga početka krize smo predlagali određene mjere. Isto tako možete vidjeti da popriličan broj mjera koje smo predlagali od prvog dana već se konzumiraju zato što ih je Vlada u međuvremenu usvojila. Nažalost, nije usvojila u potpunosti određene mjere, one koje su donesene bile polovične, s druge strane kaska sa određenim odlukama dva do tri tjedna i tu gubimo dragocjeno vrijeme. Jedna od mjera koje smo predlagali bio je zakon koji se odnosi na ovrhe, nažalost poslije ću vam pokazati i tu je Vlada donijela na štetu svih blokiranih i ovršenih samo polovično rješenje. Ono što bi trebao izdvojiti prije nego krenemo o svim mjerama na što je MOST-ove mjere odnose, odnose se ne samo na ovo razdoblje dok traje epidemija, dok traje kriza, nego i na ono razdoblje poslije te krize jer samo o nama ovisi koliko dugo će trajati posljedice te krize. Ako na vrijeme, ako brzo, efikasno budemo djelovali onda će se gospodarstvo brže vratiti i jedini spas za sve ljude koji su danas ugroženi, pogotovo financijski ugroženi je brzi oporavak gospodarstva, radnih mjesta tako da imaju način kako zaraditi za svoje obitelji da ne završe na kraju u siromaštvu. Također naše mjere idu za promjenom paradigme. Tu smo riječ odnosno tu sintagmu smo slušali u zadnjih mjesec, dva dana vrlo često od Vlade. Nemamo još uvijek kvalitetnu potvrdu, objektivnu potvrdu, dokaz da je to za njih nešto više od same sintagme. Mogli smo vidjeti da se paradigma nije promijenila i to na slučaj od neki dan kada je Državni inspektorat našao navodne nezakonitosti u djelovanju ugostitelja pa ih je brže bolje zatvorio, nakon toga odalamio financijskom kaznom i to sve zato što eto brojni tumače odredbe i mjere izdane u „Narodnim novinama“ koje je izdao stožer, a da zapravo te mjere koje su dane nisu precizne, nisu jasne kakve bi trebale biti zbog čega se onda javljaju i HGK i ministarstva turizma, ovi, oni zavodi za javna zdravstva bez ikakvog razloga. Nažalost, nemamo u tom slučaju vladavinu prava, nemamo pravnu sigurnost stradaju upravo oni koji bi trebali činiti okosnicu našega gospodarstva, a oni koji su vjerojatno u mentalnom sklopu istom, ne zadnjih 30 godina nego zadnjih 80 godina, brže bolje su pojurili na teren da baš te kazne. I onda Vlada zadnjih dva mjeseca priča o promjeni paradigme. Ja bih ih pozvao da stvarno to pokažu djelom, ja bih ih molio da one mjere koje su donijeli da ne budu privremene, to je onda promjena paradigme. Mjere koje je MOST predložio u zadnjih mjesec do dva dana, među ostalim bili su promjena Ovršnog zakona, promjena Općeg poreznog zakona, promjena poreza na dobit, izmjena poreza na dohodak, izmjena Zakona o PDV-u, ukidanje parafiskalnih nameta itd., itd. Ali ono što je ključno za neke od ovih mjera, mi ne mislimo da trebaju biti privremene one trebaju biti trajne. U trenutku kada idete promijeniti Zakon o PDV-u i mijenjate ga na način da konačno poduzetnik, obrtnik, samozaposlena osoba mora platiti PDV tek onda kada su njemu platili za njegov proizvod, e onda je to promjena paradigme, e onda je to onaj način za koji mi u MOST-u smatramo da se konačno država treba početi odnositi prema svakom građaninu u ovoj državi i prema svakom poduzetniku u ovoj državi. A to je na način da ih država ne doživljava kao ovce za šišanje ili kao one objekte na kojima će se iživljavati nego da ih doživljava kao partnere. Mi želimo da taj zakon, ta promjena zakona, uredba koju su donijeli da se PDV plaća po naplati ne bude privremena nego bude trajna. Nemate pravo biti u prvi u redu naplate, nemate pravo opelješiti svaku zaposlenu osobu u državi koja vam doprinosi, koja vas hrani, a da vas nije briga jeli on nakon toga uspio naplatiti ono što je proizveo ili je završio u bankrotu. A ono što je ključno u svemu tome kako ne vidite da u trenutku kada te mjere napravite trajnima da ćete smanjiti zonu sive ekonomije. Pa mislim da apsolutno svi znaju da danas poduzetnici upravo u strahu da neće moći naplatiti svoj proizvode vam ne izdaju fakture, da država stane iza njih, da država kaže da je račun temeljni dokument utuživ, da se mora naplatiti, da država kaže mi ćemo platiti PDV kada vi naplatite svoj proizvod kad znate da su se poduzetnici i samozaposleni obrtnici svi da su se osigurali, a vi ćete automatski smanjiti sivu ekonomiju. Vi ćete pokazati onu solidarnost, to je druga riječ, drugi pojam koji smo znali slušati zadnjih dva mjeseca, vi ćete pokazati da razumijete te ljude da oni nisu za vas ovce za šišanje. Da oni nisu samo tu da vama priskrbe novac kojim ćete vi plaćati sve vaše uhljebe od državne, županijske do lokalne razine. U samo zadnje 4 godine deseci tisuća novozaposlenih u javnoj i državnoj upravi. Zanimljivo, pola milijuna ljudi je iselilo u zadnjih 5 godina, samo u našoj državi se događa apsurd. Imamo manje ljudi u državi, a više zaposlenih u državnoj upravi. I nitko ne govori o apsurdu nego upravo one koji vam privrjeđuju čak i za vrijeme krize, brže bolje pohrlite na teren kazniti ih. Ne samo zatvoriti ih nego udariti financijsku kaznu. To nije promjena paradigme, prijeđite s riječi na djela. Mijenjajte paradigme, ali na pravi način. Također, MOST je tražio da se ukine plaćanje akontacije, predujma na dobit. Pa je li normalno da svi oni koji su zaposleni, koji privrjeđuju plaćaju danas porez prema onome kako su poslovali, prije plaćaju ga unaprijed, kreditiraju državu. Pa nije normalno i to također, treba uvesti i treba biti trajno. Nije korektno, nije solidarno, nije promjena paradigme, kako god da hoćete, koje god pojmove hoćete u zadnjih 2 mjeseca koje ste ubacili u svoj vokabular, koristiti, to ne odgovara. Izbrišite akontaciju poreza na dobit. Ukinite porez na dividende i na udjele na dobit. Imali smo priliku prije nekoliko dana raspravljati o Ovršnom zakonu, odnosno o prijedlogu zakona kojeg je dala Vlada. Zanimljivo. Vlada je odlučila promijeniti Ovršni zakon, ali na način da ne obuhvati sve niti načine niti subjekte. Dakle mi smo tražili da se Ovršni zakon, i to smo bili predložili prije nego je Vlada uputila svoj prijedlog, tražili smo odgodu svih ovrha za vrijeme trajanja epidemije. Vlada je odgodila ovrhe na 3 mjeseca i ne sve. Odgodila je ovrhe po računima. Je li vi zaboravljate da postoje ovrhe po pokretninama i nekretninama? Je li vi shvaćate da nitko nije još zaustavio ovrhe na nekretninama? Osim toga, vi ste rekli FINA-i da FINA nema pravo vršiti ovrhe po računima, ali niste rekli Zavodu za mirovinsko osiguranje da ne provodi iste takve ovrhe po računima prema umirovljenicima. Niste naredili poduzetnicima, poslodavcima da provode, da ne smije provoditi ovrhe nad svojim zaposlenicima. Ja ne govorim samo da vas kritiziram, moj žučni govor je iz razloga što ili ne čujete ili ne želite čuti. Od prvoga dana, od trenutka kad se izašli ovdje s mjerama, bio sam prvi na govornici nakon ministar financija, nakon predsjednika Vlade i rekao vam, vi nudite odgodu, a ja vam kažem otpis. Vi nudite jeftinije kredite, a ja vam kažem bespovratna sredstva. I naravno da će moj govor biti žučan jer ne čujete. Niste čak niti to napravili. Otpisali ste koliko njih, odgodili ste kome sve, dakle niste napravili jednako prema svima. Otpis dospjelih obveza, a ne odgoda. I ne samo za vrijeme epidemije, nego 90 dana poslije. Zašto? Jer da pustite apsolutno sve danas u Hrvatskoj, da epidemija nestane ovako, da koronavirus nestane ovako, ljudi se nemaju gdje vratiti. Dakle nije dovoljno samo za vrijeme epidemije, trebati dati vremena gospodarstvu da se vrati na ono što je bilo. Ali o tom ću mrvicu poslije. Također, mi smo u ovom setu zakonu, a i prije u mjerama koje smo vam govorili, navodili da treba ukinuti plaćanje paušalnog poreza na dohodak za iznajmljivače u turizmu. Vi još uvijek vjerujete da će postojati turistička sezona? A meni nije jasno, koji paušalni porez i dalje plaćaju? Pa ljudi moji, ti ljudi su se zadužili, digli su kredite, da doprinose ovome društvu i sebi, ali i vama. Oni vas hrane. I dalje njih zaboravljate, onu glavnu vašu gospodarsku granu, po meni bi i trebalo barem biti 4, 5 u Hrvatskoj, ali ste zbog svojih politika pretvorili turizam u jedinu gospodarsku granu, gotovo jedinu u Hrvatskoj i sad ste na njih zaboravili. Tko ostao, ostao, tko živ, tko mrtav. Jeste digli kredite, vaša briga. Je li morate plaćati paušalni porez, vaša briga, to što nemate od čega platiti, to što nemate klijenata, nemate turista, nije nas briga. Pa ne može vas ne bi briga za to. Ali ja vam ovo govorim, ima mjesec dana. I sve to možete promijeniti, još uvijek možete promijeniti. Također, govorili smo da se treba ukinuti članarina za Hrvatsku gospodarsku komoru. Ljudi moji, HGK kratko, 168 milijuna kuna proračun minimalno barem 90% toga im dolazi od članarina, a od 168 milijuna kuna, ubijte me, ako barem 50% ne odlazi na njihove plaće. Još jedan tromi sustav koji mi plaćamo. Turističkim zajednicama članarine, za što će danas tvrtke plaćati turističkim zajednicama? Što će to turističke zajednice napraviti u idućih mjesec, dva dana? Tu vam je pola milijarde kuna. Pa da uzmete samo ove dvije članarine to vam je 700 milijuna kuna koje trebate vratiti nazad ljudima koji danas jedva spajaju kraj s krajem, koji su zbog ovoga što im se dogodilo, ne njihovom krivnjom, ostaju bez posla i nemaju mogućnost privređivati za naše društvo, za vaš državni, županijski, lokalni proračun. Također, tražili smo da se izmijene i zakoni o rodiljnim, roditeljskim naknadama, tražili smo također da se ukinu parafiskalni nameti u ja ću također reći par zanimljivih brojki. Vi baratate s brojem od gotovo 400 parafiskalnih nameta, od tih 400 parafiskalnih nameta njih 20 je krupnih, a od tih 20 krupnih, tih 20 krupnih vam donese u vaš proračun 12 milijardi kuna. Ali od Vlade ne čujem da oni nešto rade, oni najavljuju da će nešto raditi, tako najavljuju i teritorijalni preustroj, oni najavljuju ma hoćemo, nećemo, ovako ćemo, onako ćemo. Ja bi vam savjetovao da u stilu onoga kako ste vodili zadnje četiri godine napravite povjerenstvo za suočavanje s parafiskalnim nametima, to bi bilo adekvatno ako ću biti sarkastičan pa onda vijećajte što ćete napraviti s parafiskalnim nametima, ali meni situacija nije normalna, za mene ovakva situacija traži hitno, efikasno djelovanje, nikakva povjerenstva, nikakve dileme hoćemo-nećemo nego logiku. Ova situacija zahtijeva da krenete sebe rezat, da ne pričate o teritorijalnom preustroju, krenete ga radit. Opet ću vam dati podatak koliki je disbalans između onoga što govorite i što radite. Vi ste 2018. pokrenuli projekt o optimizaciji javne uprave vrijedan 20 milijuna kuna, vrijeme mu istječe sad krajem ove godine. Došli ste do toga da niste napravili ništa, čak ga niste uputili niti u javnu raspravu. To su djela, a ja vas molim da s riječi pređete na djela jer kada pričate o uštedama ne želim vas čut da govorite o tome da ćete dok sebe ne srežete uzimati od plaća zdravstvenih djelatnika, obrazovnih djelatnika u obrazovanju i ostalih. Nećete, nemate pravo na to. Imate kompletan nered u vaših 500 i nešto općina, 20 županija, 1300 državnih tvrtki u većinskom ili manjem vlasništvu i hrpu uhljeba. A ja ih moram nažalost tako nazvat. Svaka čast ljudima koji pošteno i savjesno obavljaju posao u državnoj i javnoj upravi, ima ih, ali brate ima i onih koje ste ubacili unutra koji apsolutno ništa ne rade i na kraju vam je to kriza to i pokazala. Napravite analizu koliko ljudi u državnoj i javnoj upravi danas stoji kući i radi smanjenim intenzitetom ili uopće ništa ne radi. Zanimljivo, država radi brže. Nema tona papira, nema štambilja, nema pečatiranja, nema čekanja u redu, sve ono što ste govorili da ne možete napraviti godinama da vam trebaju analize, povjerenstva, sve ste to napravili u par dana jer vam je dogorjelo do prstiju, dakle može se. Ja vas pozivam da to krenete radit. A osim toga što se tiče Ovršnog zakona, samo ću se kratko vratiti jer nažalost nedostaje mi vremena, za Ovršni zakon Vlada je obećala da će mijenjati Ovršni zakon poslan u treće čitanje. Kakav je bio u drugom čitanju, bolje je da ga i ne donosite. Al ako stvarno želite pomoć, ako to nisu riječi, samo riječi nego i djela, donesite Ovršni zakon, ali pravi Ovršni zakon koji će biti pravedan prema svima. I bitna mjera konačno dozovite se razumu i obvežite banke da moraju napraviti moratorij na kredite i građanima i poduzetnicima. Oni u ovom trenutku nemaju od čega ljudi vraćati.
Hvala vam kolega Petrov. Dakle imamo dvije prijavljene stanke, imamo 7 replika, ali prvo ćemo stanke. Dakle prijavili su kolega Grbin i kolega Zekanović. Prvo je kolega Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, uvaženi predstavnici Vlade. U ime Kluba zastupnika SDP-a u trajanju od 10 minuta kako bi još jednom se mogli očitovati i naglasiti problem koji je stvorila Vlada RH. Dakle, prošloga petka HS donio je izmijene Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima naših građana i na taj način je dobar dio građana RH deblokiran. Međutim jedan veliki broj građana ovoga se tjedna nemilo iznenadio. Iznenadili su se zato što su se ovrhe po njihovim računima nastavile provoditi, a to su građanke i građani RH kojima ovrhu nije provodila FINA već im je ovrhu provodio njihov poslodavac ili Zavod za mirovinsko osiguranje. Od onih ovrha koje se odnose na ovrhu po plaćama ili drugim novčanim sredstvima procjenjuje se da se u ovom slučaju radi otprilike jednoj trećini ovršenika. Ovršenika kojima je pružena nada, a onda su nakon vikenda doživjeli gorko razočaranje. Poštovane kolegice i kolege, četvrti mjesec je izgubljen, plaće su već u velikoj mjeri isplaćene, ovrhe u velikoj mjeri provedene, ali poštovane kolegice i kolege, a ovdje posebno govorim predstavniku Vlade koji je iz resornog Ministarstva pravosuđa. Zbrojite se i ili prihvatite jedan od oporbenih prijedloga zakona, kao što je onaj SDP-a koji ovu materiju rješava u potpunosti ili uputite svoj prijedlog zakona. Ne dopustite da ovršeni koji nisu obuhvaćeni mjerom koju smo donijeli u Saboru prošloga petka ne budu kažnjeni i u svibnju, kad već niste bili spremni pomoći pravosuđu u cjelini, pomognite barem ovršenicima. Hvala.
Hvala, izvolite kolega Zekanović, stanka također.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, tražim stanku ispred Kluba Hrvatskih suverenista u trajanju od 10 minuta da bi se dodatno konzultirali vezano uz ovaj paket zakona. Ovdjem moramo istaknuti jednu aktualnu situaciju, a vezano je uz izjavu našeg predsjednika Zorana Milanovića, danas u Jasenovcu, koji je izjavio, svatko tko se 1991. g. borio pod "Za dom spremni", nije se borio samo za Hrvatsku, nego i za restauraciju NDH. Dakle, Antun Petričić, Marko Knežević, Žarko Manjkas-Crvenkapa, ljudi koji su sa HOS-ovim oznakama i "Za dom spremni" poginuli da bi danas Zoran Milanović bio predsjednik, borili su se za Hrvatsku, slobodnu, suverenu i demokratsku državu, a danas onaj tko nije za dom spreman, e on se može nazvati komunistom i fašistom jer jedino što danas trebamo biti, trebamo biti za dom spremni, kao što su bili i ovi koji su dali svoje živote za hrvatsku državu. I tu moramo biti jasni. Dakle ovo je jedna iznimno skandalozna izjava na tragu onoga što je predsjednik Milanović i prije govorio i radio, ali ovdje moram naglasiti da je drugi problem također, jako veliki, što je sve to rekao i govori u nazočnosti premijera, odnosno predsjednika Vlade Andreja Plenkovića koji sve to sluša i ne reagira.
Dakle ovo nema veze sa stankom, dakle dajem vam opomenu. Nastavljamo kolega Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a. U ime Kluba HSU-a, Nove politike, SNAGA-e i nezavisnih zastupnika također, tražim stanku u trajanju od 10 minuta kako bi još jednom razmotrili ovu situaciju koje Vladinim mjerama prekidanja ovrha nad građanima izuzeta veliki broj umirovljenika jer njima ovrhu provodi HZMO kako je to naglasio i kolega Peđa Grbin. Međutim, da stvar još i proširimo, kako je rekao i kolega u uvodnom, Petrov, u uvodnom izlaganju, mnoge od svih mjera bi se i inače trebale provoditi, pa tako isto kad govorimo o umirovljenicima, i posebno onim slučajevima gdje su oni bili jamci, gdje je dužnik preminuo, ti umirovljenici su, iako u Hrvatskoj ne postoji smrtna kazna, ti umirovljenici su kažnjeni do smrti. Dakle, oni moraju plaćati taj dug jer su u jednom trenutku svog života, možda nepromišljeno, možda iz nekih drugih razloga ušli u takav odnos, i oni moraju do svoje smrti plaćati dug po tom kreditu. Jasno je da iz ovoga u velikom dijelu stoje banke i mislim da je i Vlada u tom dijelu nema snage se obračunati, nema snage reći bankama da to nije primjereno, da ljudi ne moraju do kraja svog života plaćati dugove koji su nastali, a nažalost zbog smrti dužnika nisu mogli biti naplaćeni. I to je jedan od razloga da tražimo stanku, kako bi se ove situacije u budućnosti ispravile. Hvala.
Hvala i vama. I posljednja tražena stanka, kolegica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo. Tražim stanku u ime GLAS-a u trajanju od 10 minuta. Riječ je o tome da danas ponovo imamo u raspravi jedan set zakona koji je predložila oporba. Nalazimo se u jednim vrlo neobičnim vremenima. Karakteristika ovih vremena je sljedeće, kad dobijemo prijedlog od vladajućih, mi u principu bez obzira o tom prijedlogu, raspravljamo, diskutiramo, ali svjesni situacije, oporba je ta koja u glavnini slučajeva glasa za te prijedloge i svjesni toga da se mora reagirati odmah. Promjene koje HDZ kao stožerna stranka vladajuća nije shvatio jer nije shvatio da bi trebao malo slušati oporbu. U ovim našim prijedlozima koji jesu, ima izuzetno dobrih, kvalitetnih prijedloga. Mi nemamo svi zajedno ništa protiv da vladajući te prijedloge prihvate, da ih ugrade, da dođe s tim, kraj travnja je, očekivali smo da će biti nekakav set mjera 2.0, odnosno travanj 2.0, ali travanj 2.0 nije ovdje. Kad je riječ o ovrhama o kojim svi govorimo, uopće nije jasno zašto zajedno sa ovim zakonom nije došao i zakon koji je iz nadležnosti Ministarstva pravosuđa iz jednostavnog razloga što ljudi koji su ovršeni imaju jedni prema kojima će se postupati na jedan način, druga grupa ovršenih postupat će se na drugi način i to jednostavno nije dobro. Ali, postoji još jedna velika tajna i misterija kojoj se nikako ne možemo dokučiti. Zašto ne želite donijeti zakon o moratoriju na kredite naših građana, naših poslovnih subjekata? Što je tu tako magično da pod svaku cijenu štitite banke? Hvala lijepo.
Hvala. I imamo još jednu stanku. Kolega Ivan Lovrinović, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Tražim stanku ispred Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku i Živi zid kako bi se konzultirali oko kriznog paketa mjera. Naime, značajan broj građana, to su tisuće i tisuće nalaze se u zrakopraznom prostoru, oni su znači samozaposleni, slobodni umjetnici, sezonski radnici, oni nisu obuhvaćeni ovim mjerama pomoći, znači kao što ostane radnik koji dobije otkaz, dobije 4 tisuće kuna. Njih nema nigdje, znači to je veliki broj ljudi, njima se mora pomoći. S druge strane, ono na čemu inzistiram mi iz stranke Promijenimo Hrvatsku jest da se aktivira ispred HNB-a mehanizam helikopterskog novca a to znači da se bespovratno svim punoljetnim građanima Hrvatske dodijeli bespovratno po 4 tisuće kuna koje ne moraju vraćati. Zašto? Na taj način ćemo, već je to trebalo napraviti, ja sam to tražio prije mjesec dana, na taj način bi se zadržao razina potrošnje, to bi stabiliziralo koliko-toliko proizvodnju, sačuvalo u značajnoj mjeri zaposlenosti i bilo bi daleko manje problema. Mi vidimo da HNB uopće ne reagira na to i što je najgore, Vlada uopće ne reagira na to, prema tome, ona najvažniju instituciju u ovoj krizi jednostavno ne stavlja u pogon. S druge strane, pomažu samo bankama, bankarima. Banke nisu ničim zahvaćene u ovoj krizi i zato ću inzistirati ispred Promijenimo Hrvatsku na uvođenju poreza na imovinu bankama, telekom operaterima jer oni ostvaruju najveću dobit. I zamislite, molim vas, glavni savjetnik, ekonomski savjetnik predsjednika Vlade, on kaže ovih danas da bankama je, bilo bi nezakonito da se obustavi obračun redovnih kamata. Pa koga vi štitite više? Hrvatski narod sigurno ne i zato građani, promijenimo to na izborima. Hvala.
Dakle, stanka sukladno čl. 248. nastavljamo 14 sati i 20 minuta s replikama na kolegu Petrova. Imamo ih 7. STANKA U 14,10 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,20 SATI]] Nastavljamo. Dakle imamo 7 replika. Prvi je kolega Đujić, nakon njega kolega Maras.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Petrov, vi ste spomenuli ovdje u obrazlaganju svojih prijedloga, da Vlada ili vas ne čuje ili vas ne želi čuti. E sada, kada gledamo unazad recimo 2, 3 tjedna odnosno nastanak ove krize, i SDP je dao jedan cijeli paket prijedloga zakona i vi ste dali prijedlog paketa zakona kojima želimo popraviti situaciju naših građana, međutim, Vlada kojoj su bila puna usta zajedništva, zajedništvo im je trebalo dok nismo usvojili Vladin paket zakona. A onda nas nisu htjeli kao opoziciju uopće ni slušati niti nas uključiti u donošenju odluka i to je, iz toga se nameće da u biti da oni nas ne žele čuti i baš Plenkovića briga što mislimo u SDP-u, što mislite vi, što misli bilo tko iz opozicije, a uostalom, jučerašnjom, prekjučerašnjom izjavom da je Stožer u biti političko tijelo i da donosi političke odluke su u biti sve i rekle. Dakle, vode cijelo vrijeme istu politiku i uopće ih zanima što misli opozicija, a ovo je pitanje koje se tiče svih građana, ne samo ... [[Govornik se ne razumije.]]
Kolega Petrov izvolite.
Upravo tako. Ja ne očekujem od predsjednika Vlade, od vladajućih bilo kakvu zahvalu za sve prijedloge koje smo im dali. I mi kao MOST ispred oporbe i vi ispred SDP-a, jednostavno ne očekujem, oni nisu nikada u 4 godine pokazali niti zainteresiranost niti zahvalu. Sve naše amandmane, pa čak i na proračun kojih je bilo na stotine, svaki su bili odbili. Ali, oni bi se trebali sjetiti, da ovo nije jedan, jedna mala njihova varoš, da je ovo pitanje cijele države, apsolutno svih građana u državi, da bi trebala biti i skromni i ponizni u svemu ovome i boriti se da svaki građanin ove zemlje bude zaštićen, svaki poslodavac ove države da ima mogućnost raditi i da bi to trebali napraviti na način da čuju i uvaže mišljenja i drugih ljudi. Takvi ljudi, nažalost očito ne stoje u Vladi, ali ja se neću baviti politiziranjem. Ja ih i danas pozivam i pozvao sam ih s govornice, čujte što vam govorimo [[Upadica: Hvala.]] jer ne govorimo bez razloga.
Hvala vam. Sljedeći je kolega Maras. Nakon kolege Marasa, kolega Anka Mrak-Taritaš. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. Kolega Petrov, meni je za ovako, kao zanimljivo zapela za oko argumentacija kolege Felaka zašto bi HGK bio ugrožen da se odrekne dijela prihoda za vrijeme krize. Znači evo, kada pogledate to, taj dopis, gdje je kolega Felak zdušno krenuo braniti Hrvatsku gospodarsku komoru, vjerojatno u ime HDZ-a kao vrlo korisnu organizaciju koja djeluje u interesu hrvatskih poduzetnika i zbog toga ne bi trebalo im uskratiti prihode za vrijeme krize, a ja mislim da bi trebalo omogućiti da budu, da bude dobrovoljno članstvo bez obzira da li je kriza ili nije, pa da onda vidimo koliko će ta HGK skupiti članova i koliko je korisna. Gotovo je nevjerojatno kako HDZ i dalje ustraje na tim, ja bih rekao uhljebničkim organizacijama koje sisaju novac hrvatskih poduzetnika i jednostavno [[Upadica: Hvala.]] i u ovoj krizi se ne udostoji da [[Upadica: Odgovor.]] da njima okrene leđa. Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite kolega.
G. Maras, ponovit ću. 168 milijuna kuna samo HGK ima proračun svoj. Od tih 168 milijuna kuna, neka me slobodno isprave, ali barem 90% je od prisilnih članarina, a ne dobrovoljnih. A od tog novca, preko 50% se troši na njihove plaće. Ja ne vidim ni korist za poduzetnike u Hrvatskoj, što se tiče rada Gospodarske komore. Osim da s vremena na vrijeme izađu s pamfletima u korist vladajućih. Nažalost, ali nije HGK jedina. Pa imamo mi sad slučaj i HUP-a. I oni su se proslavili sa otpremninama u trenutku kada su trebali otpustiti osobu koja je uznemiravala druge svoje djelatnike. I niz drugih komora, organizacije koje imaju pravo po zakonu prisilno uzimati članarine, a [[Upadica: Hvala.]] da nemaju korist. Bar ti članovi nemaju korist.
Hvala. Replika broj 3. kolegica Anka Mrak-Taritaš, nakon nje kolega Žagar, izvolite kolegice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS-a. Poštovani kolega Petrov. Vi ste u svojem uvodnom izlaganju govorili o niz stvari. Govorili ste o promjeni paradigme, s tim, to vam je bila zapravo uvodna misao. Ovo je vrijeme iz kojeg bi trebali nešto naučiti. Ovo je vrijeme koje bi trebali zaista voditi računa i o promjeni paradigme. Dakle, mi zaista kada vidite koliki dio u proračunu su parafiskalni nameti. Ja sam očekivala i vi ste vjerojatno očekivali da imamo jedan set mjera koje će se baš odnositi na te parafiskalne namete ili s parafiskalnih nameta se krije niz, niz opterećenja za gospodarstvenike. Vrijeme je da slušamo ljude, vrijeme da slušamo one koji pune naš proračun što ih muči. Ali vladajući ne slušaju nas, ne slušaju gospodarstvenike, imam osjećaj da zaista žive u kuli od bjelokosti i slušaju samo sebe međusobno.
Hvala. Izvolite odgovor na repliku kolega Petrov.
Nažalost, bojim se da su odcijepljeni od stvarnosti. Ja ću vam uzeti samo jedan namet koji mislim da apsolutno svaki građanin u Hrvatskoj ima, a to su slivne vode. A znate što će vam reći ljudi samo za slivne vode, da imaju potoke pored svojih kuća kada padaju kiše. Rijetki su oni koji su izuzeti, a godinama slušamo kako će baš iz tog nameta koji se uzima od svakoga građanina slivne vode biti riješeni. Nisu riješene, a to je jedan namet. 400 ih je. Direktno se svaki od njih tiče svakog građanina u Hrvatskoj i svakoga poduzetnika. I da, očekivao jesam da će konačno napraviti paket pa da će ih ova kriza natjerati, ako već nisu mogli u dobra vremena da će u loša vremena zbog toga što postoji pritisak i potreba konačno početi rješavati stvari. Ja ih pozivam, nisu još uvijek iako je potrošeno određeno vrijeme, još uvijek ima vremena za promijeniti način ponašanja.
Hvala. Sljedeća replika kolega Žagar, nakon njega kolega Bulj. Kolega Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Uvaženi kolega Petrov. Dakle, stožer je zbog svoje stručnosti imao legitimitet, ima ga i danas, međutim premijer izjavom kako oni nisu pali s Marsa, kako ih je imenovala politika i kako oni zapravo trebaju samo poduprijeti političke odluke je na jedan način odnio legitimitet tom stožeru. Isto tako moramo mi poručiti premijeru da mi ovdje ne lajemo na mjesec. Mi govorimo stvari koje bi mogle biti korisne Vladi RH da se suoče sa ovim problemima. U RH postoji puno stručnih ljudi, postoje političke stranke koje imaju te stručne ljude, kako je onda moguće da opozicija da nijedan prijedlog opozicije, nijedan amandman se ne usvoji. To nije dobra poruka. Ako premijer misli sve zasluge pripisati sebi ako stvari krenu na dobro, to neka jasno kaže. Ali što će biti ako stvari krenu na loše, tko će onda preuzeti odgovornost? O tome se premijer sada isto mora očitovati jer RH nema puno vremena i treba donositi mjere čim prije.
Hvala. Izvolite odgovor.
Slobodno neka pripiše sve zasluge sebi samo neka donosi cjelovite zakone, neka donese kvalitetan Ovršni zakon, neka mjere koje će zaštiti ovršene i blokirane građane budu cjelovite, a ne ovako polovične, neka zaštiti građane tako da se donese moratorij na kredite u punom iznosu bez kamata pa neka sve zasluge pripiše sebi. Nije mi problem, ali konačno da se to krene na takav način raditi. Ne očekujem, opet ću ponoviti, nikakvu zahvalu, ali ovako način na koji se ponašaju da bi PR-ovsi poklopili određene teme, a da zapravo to u suštini i nema toliko smisla, tu vidim problem i zbog toga progovaram. Nadam se samo da ovo malo vremena što nam je ostalo da će konačno promijeniti način postupanja, da će konačno s riječi prijeći na djela i da neće samo govoriti o promjeni paradigme nego će je provodit.
Hvala. Sljedeći je kolega Bulj, nakon njega kolega Vlaovac. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Petrov, predložili ste brojne mjere međutim Vlada ih odbija. Neke je prihvatila, ali sa velikom odgodom. Ne samo da je ova korona kriza otkrila što su sve napravile politike koje su jednostavno štetočine hrvatskoga naroda to možemo pobrojiti i vidljivo je da je ona otkrila sve to. Evo ja ću samo reći nekoliko stvari, predlagali smo isključivi gospodarski pojas da zaštitimo naše more, predlagali smo zabranu prodaje poljoprivrednog zemljišta stranim pravnim fizičkim osobama, predlagali smo da se podijeli zemljište našim 70.000 hektara i 400.000 hektara našim poljoprivrednicima. Ne, oni su istrali naše seljake, ribare, poljoprivrednike vani koji uplaćuju 6% BDP-a 18 milijardi kuna u hrvatski proračun. To su štetočine.
Hvala. Izvolite odgovor.
Gospodine Bulj, … ste odličnu temu, temu poljoprivrede, temu mjera koje se trebaju donositi u idućih 6 mjeseci kako bismo uspjeli izvući naše gospodarstvo. I da, ja se slažem s vama, masu kvalitetnih prijedloga koje smo ponudili oni nisu usvojili. Morat ćemo ili morat ćete njih pitati zbog čega. Ali ukoliko se ne bude radilo na onim mjerama koje idu za 6 mjeseci, pogotovo u segmentu poljoprivrede, pogotovo na ovih 600.000 hektara poljoprivrednog zemljišta koje je još uvijek neobrađeno, nećemo daleko doći, a recesija će trajati više i duže nego ona koja je počela 2008.
Hvala. Kolega Vlaović i nakon njega kolega Mišić, to je posljednja replika. Izvolite.
Hvala. Kolega Petrov, evo i MOST je predložio paket mjera, paket zakona kao što je prije toga učinio odnosno zajedno s vama SDP, Vlada je sve odbila kao i sve prijedloge koje su opozicijske stranke i klubovi iznijeli u raspravi sa željom prije svega da se sačuva zdravlje građana, ali ono isto tako vrlo bitno da se sačuva svako radno mjesto u Hrvatskoj i da se omogući daljnji razvoj gospodarstva i kvalitetniji život svih naših građana. Pitali ste i čuje li Vlada to, očito da ne čuje i ne mari jer podsjetit ću da je još 6. Veljače udruga proizvođača i drvoprerađivača uputilo pismo Vladi da traži hitne mjere jer će doći do krize jer su već počeli gubiti poslove. 25.000 je nezaposlenih, a najviše je stradala Slavonija gdje je po regionalnom Zavodu za zapošljavanje u Osijeku 17.202 osobe nezaposlene u ožujku, to je 1756 osoba više nego prošli mjesec odnosno 35% više nego lani u ožujku, Slavonija je opet nastradala.
Hvala. Izvolite odgovor.
U idućih 6 mjeseci Vlada treba donijeti plan na koji način ćemo pomoći svom gospodarstvu, ne samo zaustaviti negativne posljedice nego potaknuti rast gospodarstva. Treba definirati koje su strateške grane hrvatskog gospodarstva koje treba poticati. A mi ono što imamo u Hrvatskoj su naši resursi je i šuma i vode i naša pamet, dakle mi smo ti koji trebamo ulagati i u prerađivačku industriju i u drvoprerađivačku i prehrambenu industriju i u IT industriju, a ne samo da nam glavna gospodarska i jedina gospodarska grana bude turizam jer će nas to koštati puno više i naša kriza će trajati puno duže nego što će trajati krize nekih drugih zemalja poput Italije i sličnih koje imaju popriličnu dobit iz turizma. Ali njihova dobit se u turizmu mjeri 5%. Hvala.
Posljednja replika, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine Petrov. Sve ste lijepo govorili i ja se s vama mogu u potpunosti s nekim stvarima složiti, međutim ova Vlada je 90% poreza na dobit na 12% smanjila do 7 milijuna poduzetniku, parafiskalne namete svakako treba skloniti. Kao poduzetnik sam već 30 godina u tome, 25 godina smo uništavali državi, ja bi slobodno rekao, sve vlade do sada su samo pogodovale velikima i onima koji su pretvorbe napravili kriminalu, nisu plaćali poreze, a SDP je radi poreza oslobodio i otpisao što bi u svakoj modernoj državi bili u zatvoru. Ova Vlada je napravila više u pet godina za poduzetnike i obrtnike nego sve dosadašnje vlade koje su normalnim i poštenim poduzetnicima uradili do 25 godina, ja vam to moram sigurno reći jel sam sam unutra pa to dobro poznajem. Znači ova Vlada što se tiče poduzetnika je pokušala u zadnjih pet godina napraviti više nego su oni u 25, osim onih koji su krali pretvarali i postali milijoneri, to su radili do 25 godina. Oprostiti poreze u svakoj modernoj državi se ide u zatvor, samo ovdje se nije išlo. To je napravila SDP-ova vlada za vrijeme Linića. Hvala.
Izvolite odgovor kolega Petrov.
Gospodine Mišić meni je žao što vi kao poduzetnik u ovom slučaju branite Vladu koja ne radi u korist poduzetnika. Nakon 4 kruga porezne reforme, ja ću vas suočiti sa stvarnim stanjem kojeg vi ne želite vidjeti nakon 4 kruga porezne reforme nema rasterećenja, porezi sudjeluju u jednakom obimu što se tiče BDP-a, čak najavljeno da nije bilo epidemije 5 milijardi kuna novih upravo iz poreza. Meni je žao što branite stav da i dalje treba ostati akontacija poreza na dobit, meni je žao što tako olako prelazite da se parafiskalni nameti neće i ne moraju mijenjati, meni je žao što vi kao poduzetnik i dalje smatrate i branite tako pasivnu Vladu da ne trebaju obvezati banke da se donese moratorij na kredite i građanima i poduzetnicima za vrijeme ove krize, meni je žao što ste odvjetnik ove Vlade kao poduzetnik.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Kolegica Jelkovac, Perić, Grčić, Đurić, Kosor, Strenja, Grbin, ako ne otvaram raspravu dakle u ime klubova. Prvi prijavljeni za raspravu je kolega Miro Bulj u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Predstavnici hrvatske Vlade, poštovani građani. Tko može gledati, tko ima mogućnost da gleda, vidimo da je Božo Petrov i klub MOST-a su predložili 9 mjera ovo sada, a brojne druge mjere koje je naveo kolega su mjere koje se tiču stvarnoga života Ovršnog zakona, poreznih zakona, tih sitnih nameta i … na našim ljudima koji su vidljivi u rezultatima ove korone krize jel ova korona kriza vas je skinula do gola, do gola. A ovim zakonima se rješaju dalo bi se olakšanja određenim ljudima, međutim našim građanima našeme narodu, međutim u ovome trenutku ja bih volio da je hrvatska Vlada prihvatila brojne mjere koje smo mi davali u prvome krugu pa nisu prihvatili tj. koji su davali amandmane, međutim mi smo bili korektni kao oporba i mi smo prihvatili njihove prijedloge, tako da na početku odmah s tim krenem. Od brojnih prijedloga koji je kolega Petrov da se ne ponavljam koje je dao svih mjera, ja bih samo napomenuo da hrvatska Vlada inače kada se tiče prijedloga kluba MOST-a i onih koje sam i ja davao osobno sve su odbili jel nisu bile na strani naroda nego su bile na strani uvijek onih koji su iskorištavali hrvatske resurse sebi za profit. Tako možemo krenuti od poljoprivrede. Dao sam zakon o zabrani GMO-a, uvoza, prijevoza, prodaje i sadnje, međutim nije prihvaćen. 90 saborskih zastupnika nije prihvatilo, a cilj je bio naš tada da na taj način promičemo domaću proizvodnju i da se napokon obradi 700.000 hektara neobrađenog čistog očuvanog poljoprivrednoga zemljišta. Danas je i dan planeta Zemlje, danas moramo pričati i o poljoprivredi, poglavito o ekološkoj poljoprivredi, uvaženi tajnik dolazi ovdje iz Slavonije, tamo je sakriven iza stupa, i zna šta je se sa Slavonijom dogodilo, zna da je opljačkana, devastirana i da su seljaci tj. ljudi koji su se bavili poljoprivredom otišli u Irsku saditi kumpir, a ovdje sto puta bolje za kumpir je tlo poglavito Lika i ovaj dio. Sjetimo se što je se u Hrvatskoj događalo sa poljoprivredom. Pa pomidore su se prodavale to 1000 puta, rajčice ili paradajz kako god hoćete, su se prodavale na tržnicama dok je …/nerazumljivo/… dok tržnicama u turizmu na koji se pozivamo, dok je u isto vrijeme Sinjsko polje nije navodnjeno, Drniško. U isto vrijeme u Vrgoračkom polju su se sikle voćke dok ste vi gospodo draga pogodovali uvoznim lobijima. Zbog čega je se pogodovalo uvoznim lobijima? Zbog čega se novac koji se ulagao u poljoprivrednu nije …/nerazumljivo/… domaćoj proizvodnji i zbog čega ste glasali protiv toga da se zabrani taj štetna hrana GMO? 4, 3 milijarde EUR-a uvozimo prehrambenih proizvoda, 3 milijarde EUR-a, Hrvatska i sad ste došli do zaključka da niste samodostatni, sad ste došli. Sad ste oni koji, više nije Miro Bulj čoban, nije ovo ono, sad su svi htili bit čobani. Sad svi trču po zemlji, poljoprivredi, prehrambenoj industriji, ali i dalje uvozite najviše kod naše Slavonije tijesta, smrznutog tijesta za kruh, svinjetine i svega ostalog. Što se tiče pogodovanja, ja bih volio da se pogoduje teleoperaterima, bankama, pa moramo služiti narodu. Ja znam da nemate vi snage. Teleoperateri u RH imaju najveću dobit, HT, tvrtka pod grupaciji Deutsche telekoma, 42% dobiti ima u RH, u EU je prosjek 20%. Nikad se nije, rade šta god hoće po Hrvatskoj. Znate koliko je to novca, evo vam mjera neka rade građevinske dozvole i neka ulažu reinvestiraju sredstva u RH. Ne, to se ne smije jer mora biti premijer Plenković dobar sa Merkelicom, Angela Merkel je ključ priče cile. Čak ste se rugali sa poljoprivrednicima, čak, tada ste se rugali, to je ruganje. Kad je bio ovdje kineska vlada, premijer kad je bio onda ste potpisali sporazum, ova Vlada je potpisala sporazum o izvozu mlijeka u Kinu. Pa nemate za dječji vrtić šta ste napravili od hrvatskog sela i seljaka. Izvoz u Kinu, dapače ja bi volio da mi izvozimo u Kinu i tribali bi izvozit, al ne izvozimo. Prema tome, sve ove mjere koje kolega, ja ih neću nabrajati, koje je kolega Petrov dao ja očekujem i Klub MOST-a očekuje da se hitno donesu mjere u interesu hrvatskih građana. Ključna mjera koju govorimo cijelo vrijeme, u početku smo govorili otpis a ne odgoda, to je bilo za poduzetnike, a ovaj put u korist svih građana RH. Odmah moratorij na kredit i na kamate. E za to nemate hrabrosti ni snage. Zašto? Jer morate se dodvoravati, morate služiti bankarskim lobijima, morate služiti bankama, morate. To je prvo. Drugo, zašto u ovome trenutku sve što je hrvatska poljoprivreda proizvela se ne otkupi i ne da na hrvatske tržnice i obavežu se trgovački lanci da po cijeni realnoj sve to otkupi se. To hrvatska Vlada napravit neće još uvijek se prodaju Grčke i Španjolske jagode ali kupujte naše domaće Vrgorske i ostale domaće proizvode. Po pitanju svih ovih mjera koje je da MOST, ja mislim da je jedna od najbitnijih mjera na koju mi upozorajemo i da je ova korona kriza razobličila cilu tu suludu podjelu RH, ustroj RH i da pod hitno moramo ugasiti županije. Produljenje krize i zastoj turističke sezone je uzrok u Dalmaciji iz županijske ustanove koju je imenovao potpredsjednik HDZ-a osobu gospodina Škaričića za ravnatelja staračkoga doma. Osobu koja apsolutno ne, koja je dovela u gubitke taj dom starački i preko te osobe je ubiti naravno da su nam oni donili preko te osobe taj virus neposredno, naravno da su nam zabili u produžecima. I sad će Dalmacija ispaštati zbog županija. One su viška. Njih odmah triba prikrižiti ili napravite novi prijedlog ja sam i davao amandman na županije, da se digne kat zgrade i da se taj i da se mogu ljudi zapošljavati, oni vam ne znaju uopće koliko ima zaposlenih. Vi to nećete napraviti. Nelogičnosti lokalnih samouprava, jednostavno nelogičnosti. Iscrpila vam se policija nakon ovih mjera. Policija je iscrpljena, ljudi su iscrpljeni, na svakoj općini je morala stati policija. Dok ja u isto vrijeme pitam ovdje uvaženog tajnika i MUP koliko je ilegalnih migranata ušlo, on na to ne odgovara, on na to nije odgovorio i koliko ih je testirano. Još jednom mjere moraju biti snažne, MOST predlaže ove zakone koje je dao da su snažni, očekujem uskoro i svoj zakon koji sam dao u hitnu proceduru da pomogne ministrici poljoprivrede, ako ona to učini ja ću joj zapljeskati da se izbace županije koje moraju davati suglasnost na dodjeli poljoprivrednoga zemljišta jer mjere tj. program dolje jel zemljišta radi lokalna samouprava, ona izrađuje i onda mora župan dat suglasnost pa ministarstvo. I to vam je kozaračko kolo, ja to govorim svak svakog drži i ne pušta, a zemlja se ne obrađuje. Svak pogoduje svome, ako lokalni čelnici ne poštivaju i ne naprave posao u roku pa neka slobodno to napravi ministrica, ja ću joj dat potporu neka se napokon zaore ta zemlja, zaorimo hrvatska polja. Nismo samodostatni i sad odjedanput ono šta sam ja govorio 5 godina ovdje, Andrej Plenković se znao rugat s menom jer on je čovjek iz grada, ja sam sa sela, seljak jesam, ok, čoban jesam sve sam, sve sam ono što on misli da je najgore, sad odjedanput mijenja paradigmu, moramo obrađivati, moramo ulagati u poljoprivredno zemljište, a baš je on i te županije su uništile poljoprivredu. U Splitsko-dalmatinskoj županiji Sinjsko polje nije navodnjeno, 6.000 hektara 20 km od Splita i sad odjedanput mjere za poljoprivredu i tribamo im s prozora pljeskat, njima koji su uništili sve, a danas u, u, u odijelima civilne zaštite bit će pate za tim što nisu bili u Domovinskom ratu, pa nosaju. Hvala lijepo.
Hvala vam. Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a je rasprava od kolegice Grozdane Perić, izvolite kolegice Perić. Hvala lijepo i vama.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajnici. Pred nama je evo rasprava o paketu prijedloga zakona MOST-a nezavisnih lista i g. Bože Petrova i Klub HDZ-a neće prihvatiti ove prijedloge zakona. Kada govorimo o tako katastrofičnoj Vladi onda moramo reći da je, dakle pandemija proglašena 19.3.2020.g., da je u roku od 30 i još 3 evo dana su donesene mjere, ožujske mjere, travanjske mjere, da je do sada ova Vlada koja je tako katastrofična napravila 37 prijedloga zakona, 3 uredbe, 22 odluke, 4 zaključka i sve to paralelno provela, evo dok mi sada ovdje o tome debatiramo, to je danas isplaćeno preko milijardu i 550 milijuna kuna za 84 000 poslodavaca i 480 000 zaposlenika. Dakle, sačuvalo se i očuvalo preko 500 000 radnih mjesta. Dakle, kada govorimo o cijelom paketu ovog zakona onda moram napomenuti da je upravo zakon o, Ovršni zakon, izmjenama i dopunama Općeg poreznog zakona, izmjena i dopuna Zakona o porezu na dobit, dohodak itd., trebamo se sjetiti svih onih zakona i izmjena koje su se dogodile i u 2019., pa onda primjena od 2020. gdje se npr. za male poduzetnike koje su imale promet do 3 milijuna kuna da se taj prag povećao na 7,5 milijuna kuna, da su oni svrstani u kategoriju odnosno da je smanjen porez na dobit sa 20 na 12% za njih, a za one velike 18%, dakle isto smanjen u odnosu na prethodna razdoblja, da je paralelno s tim su se događale promjene u regulativi poreza na dohodak, da su se povećavale neoporezivi dio i neoporezivi iznos plaća i dohotka, da je time povećani su znatno prihodi i povećana je ukupna košarica zapravo i broj osoba koje imaju, nemaju obvezu plaćanja uopće poreza na dohodak što je itekako jako važno napomenuti. U postupku, koliko je meni poznato, je i prijedlog novog izmjena Zakona o obustavi stečajeva i ovrha za sve pravne i fizičke osobe, što će onda itekako uvelike doprinjeti svim ovim prethodnim mjerama koje su, koje su napravljene, pa će uz ovaj zakon na novčanim sredstvima koji apro po sa današnjim danom je već zaustavio ovrhe za preko 91250 građana, a sa ovim dopunama Zakona o ovrsi će se itekako pomoći gospodarstvenicima da se neke, neka događanja koja se, koja su sad u postupku da se odgode i da im se omogući lakši i na kraju krajeva i opstanak u svijetu, poslovnom svijetu i u svijetu rada. Ono što treba još svakako reći da je paralelno s ovim su napravljene i dodatne mjere, a to je da je državni proračun i Ministarstvo financija je napravio i dobili smo izvješće o tome, preraspodjelu za preko 2,1 milijardu kuna i kada pogledate te preraspodjele koje su napravljene iz postojećeg proračuna je omogućeno da se povećaju jamstveni fondovi i programi gospodarstvu, kreditne linije izvozu preko HBOR-a, preko HAMAG-BICRO-a, da su isto tako osigurana sredstva za MUP i pojačane napore koje imaju u ovom kriznom periodu, da su osigurano preko 34 milijuna kuna potpora u kulturi za sve naše djelatnike u kulturi koji ne mogu zarađivati, u poljoprivredi 20 milijuna kuna, u HZZ-u od tog ukupnog iznosa je preko milijardu i 800 milijuna kuna, a sve evo do sada je od toga isplaćeno već milijardu i po. Kada tome pridodamo da se nisu ukidala socijalna, socijalne pomoći, niti davanja, nego dapače je u preraspodjeli socijalna skrb dobila još 50 milijuna. Isto tako i Ministarstvo turizma koje će na ovaj način pomoći poduzetnicima iz te oblasti gdje će isto oni koji su se zadužili i imaju određene kredite i investicije moći prolongirati svoje obveze, a dakako nije zaboravljeno ni Ministarstvo zdravstva sa 40 i preko 3 milijuna kuna, dakle iz postojećeg proračuna nezavisno od toga što postoji mogućnost i vrlo vjerojatno će ministar financija iznaći i dodatna sredstva kojim će se pomoći kako gospodarstvu tako i građanima. Prema tome, kada govorimo o tome kako ova Vlada nema senzibilnosti, kako ne sluša građane, kako ne sluša poduzetnike onda to moram žestoko i oštro demantirati jer upravo zahvaljujući ovim mjerama su se radna mjesta sačuvala, smirilo možda veliki broj zaposlenika koji su već bili možda jednom nogom u fazi nezaposlenosti, a na ovaj način se omogućilo da ti ljudi ostanu sigurni i da se dalje traže načini i rješenja kako pomoći i pokrenuti našu privredu. Ono što svakako se trebamo svi mi zapitati da li smo dobro radili, da li se trebamo okrenuti više svojoj poljoprivredi, više svojoj proizvodnji, više svom poduzetništvu odnosno kreirati i razvijati naše vještine kako bi bili što manje ovisni o nekim segmentima uvoza to je sigurno nešto o čemu će ova Vlada itekako razmišljati, ali je na svima nama isto tako da promišljamo kako možemo pospješiti i poboljšati naše, naše stanje i našu situaciju. Kada govorimo o tome kako je vrlo lako i jednostavno ukinuti određene namete zvali se oni parafiskalni ili ovakvi ili onakvi onda nemojte zaboraviti da iza toga stoje nekakva laboratorijska istraživanja, da iza toga stoje niz zaposlenika, evo ako ćemo smanjivati troškove u proračunu onda moramo razmišljati koliko imamo liječnika, koliko imamo vojnika, koliko imamo učitelja, koliko profesora i svih niz ostalih djelatnosti koje su nam itekako važne i koje su se pokazale itekako važne i sposobne se nositi upravo sa ovim problemima i sa ovim izazovima koje nažalost ovu Vladu prate mnoge ali unatoč svim tim kritikama mislim da možemo s ponosom reći da vrlo kvalitetno upravlja svim kriznim situacijama.
Hvala. Prije nastavka dakle rasprave u ime kluba zastupnika, u ime predlagatelja kolega Božo Petrov. Samo sekundu kolega Petrov. Hvala vam. Izvolite kolega Petrov, u ime predlagatelja 5 minuta. Hvala.
Kolegice Perić, znate gdje je problem u vašem izlaganju? Vi ste došli ovdje braniti Vladu, ja sam očekivao da će biti predstavnik Vlade, vi ste došli kao predstavnik Vlade, braniti Vladu, braniti djelovanje Vlade zadnje 4 godine, a ja sam došao ovdje razgovarati o mjerama. I mi automatski ne možemo normalno razgovarati, ja želim da mi razgovaramo o mjerama, a jedino što sam slušao jedna oda, jedna poema za koju se vi nadate da će predsjednik Vlade Andrej Plenković pljeskati dugo nakon što je sve to čuo. I da, ja ne kritiziram Vladu za one mjere koje je donijela jer iskreno to su mjere koje smo vam mi predložili prvoga dana. Ja je kritiziram jer su polovične, jer nije napravljeno sve. Ja ne govorim da ova Vlada nije napravila ništa, ali ja kažem da nije napravila onoliko koliko je mogla. I svaki čovjek će vam u Hrvatskoj reći, pa bolje išta nego ništa, jer prije nismo imali ništa, ali ja vam kažem nije dovoljno. I ako ćemo biti odgovorni prema tim građanima onda im trebamo ponuditi i život nakon ove krize. A s obzirom na vrijeme koje vam je potrebno jer sa svim onim što vam predlažemo vi čekate po 2 do 3 tjedna, je li čekate zato da se izgubi eho da su vam to predložili članovi oporbe, je li to čekate i zato što se ne možete snaći, ja ne ulazim u razloge zašto čekate, ali ja vam kažem da čekate i da gubite vrijeme, da trebate biti brži, da trebate biti efikasniji, da trebate donositi cjelovite mjere. Ja sam očekivao u trenutku kad ste vi došli ovdje za govornicu da ćete uzeti mjere koje smo mi predložili koje su sada tema ove rasprave pa ćete mi taksativno reći, znate Vlada ne želi podržati vaš prijedlog Ovršnog zakona, ne želimo zaštititi sve ljude u Hrvatskoj, ne želimo zaštititi i njihove nekretnine i njihove pokretnine, ne želimo ih zaštititi od poslodavaca koji imaju pravo vršiti ovrhe, ne želimo ih zaštiti od mirovinskog osiguranja zbog toga i toga. Ne, vi ste pričali o tome što je HDZ radio zadnjih 4 godine. Onda sam očekivao isto tako da ćete reći, mislim MOST predlaže da bude otpis dospjelih obveza za vrijeme epidemije 90 dana poslije, pa ćete mi reći zašto vi to ne podupirete, pa niste ni to rekli. Pa smo onda predlagali da se ukine akontacija poreza na dobit, samo ste prešutjeli, pa valjda se vi i dalje slažete sa tom akontacijom poreza na dobit, tim kreditiranjem naših poduzetnika, naših građana državu, a ne bi me zanimalo zašto. Ja cijelo vrijeme tražim odgovore zašto? Ja već godinu i po dana pitam ministra financija zbog čega, cijela država, mislim na građane i poduzetnike, treba kreditirati državu akontacijom poreza na dobit. Nema odgovora. Ali ja ću ih sad namjerno nazvati jer i nažalost time što ih ne čujete, vi definirate tako, tovari i dalje plaćaju. Eto nažalost, ja moram to tako reć. Onda smo također predložili da se trajno uzme da se naplaćuje PDV po naplati, da se za zaštitnu opremu, da se i ona svede PDV na 5%, da se ukine članarina HGK, da se ukine paušalni porez, to smo mi sve predlagali. S druge strane, mi nismo dobili odgovor. Sve što smo dobili je na početku vaša rečenica s čime ste skinuli sve ove prijedloge za naše građane, Vlada se s ovim ne slaže, mi ovo nećemo poduprijet i to je sva vaša argument. Dakle, kako tamo netko kaže hop, vi skočite bez ikakvog razmišljanja. Vi ste vjerojatno došli ovdje da kad je glasovanje dignete ruku, imate pripremljen govor o tome što je sve Vlada radila, mene ne interesira danas takva rasprava. Mene interesira da mi taksativno kažete zbog čega ne podupirete prijedloge, zbog čega ne želite zaštititi ovršene i blokirane, zbog čega ne želite pomoći poduzetnicima, mene uostalom zanima što ćete napravit u idućih 6 mjeseci, gdje je plan i gdje su uštede?
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Perić, izvolite.
Poštovani g. Petrov, za razliku od vas ja sam struka i financijska i koja je došla iz realnog sektora i iz lokalne samouprave. Prema tome, kada vi o tome pričate onda bi ja o ovome mogla pričati bar 2 sata minimalno da bi vam pojasnila elementarne stvari koje vi ne razumijete i koje ne želite uopće razumjeti. Vi da ste bili u stanju nešto napraviti onda bi bili dio vladajuće ove Vlade koja radi mjere i koja ih donosi, a ne ovako da ih kritizirate, a da nemate argumenata zašto ih kritizirate. Kada govorimo o ovoj, ovim svim elementima ovdje, pa pogledajte koliko je od toga napravljeno, što i na koji način se razmišlja o svakom čovjeku, o svakom poduzetniku. I vi ćete pričati o tome da se ovdje ne govori o struci nego se dižu ruke. Ma o čemu vi pričate? Nemate pojma.
Poštovani zastupnik Petrov.
Gđo. Perić, ja znam da istina boli i zbog toga na takav način reagirate vrijeđajući mene. Ja vas nisam vrijeđao, meni je žao što ste se prepoznali u tome. Al ono što vam ja moram reći, to što je netko ima neki papir da je neka struka, to ne znači da ima i znanje da se nosi sa tom, sa tom situacijom. I da upravo ću vam ja reći jer sam prošao određene stvari i za razliku od svih onih načelnika i gradonačelnika, uhljeba HDZ-a u ne znam kolko stotina od 500 stotina HDZ-ovih općina, ja sam došao u općinu gdje je dug općine bio veći od godišnjeg, godišnjih prihoda i sve to vratio u godini dana i započeo projekte. Ja za razliku od svih drugih načelnika i gradonačelnika, ja vam imam to pravo reć jer sam to napravio i to očekujem da vi napravite i to u roku od 3 mjeseca.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Kolega Petrov, ja sam dala repliku jer ste se vi cijelo vrijeme obraćali kolegici Perić. Kolegica Perić je naša kolegica, ona je govorila u ime Kluba HDZ-a, stav HDZ-a i tu je imala potrebe naglasiti sve ono što je ona ocijenila da je dobro. Ja mislim da ste se vi trebali obratiti predstavnicima Vlade. Mi tu imamo predstavnike Vlade koji sjede i nisu rekli niti jednu jedinu riječ. Oni nisu niti u jednom jedinom pokazali želju da vam oni kažu iz svojih resora što ste to krivo predložili, što to Vlada misli da nije dobro, zašto oni, zašto oni to neće prihvatiti, to je bio njihov zadatak. Ja od kolegice Perić ništa drugo nisam ni očekivala, točno sam to očekivala kakva je bila rasprava, ali zato tu postoje predstavnici Vlade koji moraju i zato jesu iz različitih resora, koji moraju, oni su ti koji predlažu mjere, oni su ti koji rade, oni su ti koji su trebali reći zašto je to kod vas krivo.
Poštovani zastupnik Petrov.
Zastupnice Mrak-Taritaš, vi vidite te predstavnike Vlade, čujete ih, ja ih ne čujem zato ih i ne vidim, za mene oni ne postoje, postoje oni koji razgovaraju, raspravljaju o onome što je danas tema, to je broj jedan. Broj dva, da, ja sam se obratio zastupnici Perić koja je naša kolegica iz razloga što sam htio usmjeriti razgovor da mi ne pričamo o HDZ-u, ja ne želim pričat o HDZ-u jer nema potrebe pričat o HDZ-u u ovakvoj situaciji u kakvoj se nalaze naši poduzetnici i naši građani, nego o mjerama koje smo trebali donijet, možemo donijet i koje trebamo donijet. O tome želim pričat. I to što će mene netko vrijeđat zbog toga mene ne dodiruje ništa, ako ćemo zauzvrat dobiti danas barem neko rješenje, neku ideju kako dodatno pomoć ljudima u RH.
Hvala lijepo. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Petrov, slažem se s vama da kad se donose zakoni onda moraju bit jednaki za sve građane u RH, a evo Ovršni zakon još uvijek čekamo treće čitanje, u međuvremenu je donešen prošli tjedan zakon gdje je 2/3 onih ljudi koji su blokirani, koje ovrhe provodi i blokade FINA će im biti deblokirani ovaj tjedan, a za 1/3 građana u RH to nije tako i pravo je pitanje zašto nije i Ovršni zakon bio dio tih mjera i da slažem se s vama da ako želimo pomoći građanima da moramo i moratorij na kredite i to godinu dana bez kamata, bez ikakvih troškova jer ljudi to neće moći plaćati. Naravno da želimo sačuvati svako radno mjesto, pogotovo kod nas u Slavoniji, a upravo je u fazi izmjena pravilnika o izravnim plaćanjima i …/nerazumljivo/… smjenama gdje se smanjuju izravna plaćanja za višegodišnje nasade. Pa to je apsurd i to je opet cirka 15 miliona kuna manje za Slavoniju.
Hvala. Poštovani zastupnik Petrov.
Poštovani kolega, moratorij na kredite treba ići u potpunosti, treba biti zaštitno razdoblje bez kamata, banke za to imaju novaca, kupaju se trenutno u novcu, HNB im je spustio obveznu pričuvu s 12% na 9% vjerujem da će kolegica Perić koja je ekonomistkinja po struci prepoznati ovo što govorim pa da će mi isto tako dati komentar zbog čega to Vlada ne želi obvezati banke koje danas imaju novaca, da zakonom ih obveže da se uvede moratorij na kredite i građanima i poduzetnicima za vrijeme trajanja, barem za vrijeme trajanja epidemije. Isto tako, želim čuti od vladajuće većine zbog čega se ne može napraviti običan zakon kakav mi predlažemo, da se zaštite svi, da se zaštite na puno vrijeme, da se zaštite na svaki način, ne samo po računu, nego i po pokretninama i nekretninama. Da nije blokirana u tome samo FINA, nego da se zaustave i poslodavci [[Upadica: Hvala.]] i FINA i mirovinsko osiguranje.
Hvala lijepo. Slijedeći klub zastupnika je onaj GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, predstavnici Vlade koji su evo tu s nama strpljivo slušaju, pred nama je jedan set zakona koji su, koje je predložio MOST odnosno kolega Petrov. Ovaj set zakona govori u prilog tome što oporba misli, smatra da Vlada još treba napraviti. Mi se nalazimo u jedno doba, doba korona virusa, jedno apsolutno za nas nepoznato doba, jedno doba u kojem taj jedan nepoznati virus zaista izaziva kod nas određeni strah od nepoznatog, kad govorim kod nas mislim kod ljudi i Hrvatska se odlučila vezano uz to prvo štititi živote građana, a onda se odlučila za set mjera koji je vezan uz gospodarstvo. I sigurna sam da nitko od nas ne dvoji odnosno ima jedan kolega koji dvoji njega glasno čujemo, ali to je jedna druga priča, da je dobro da se odlučila štititi prvo živote ljudi, a onda gospodarstvenika. Onaj set mjera koji je bio u ožujku ja nekako zovem probnim jer tad nije imalo ni snage i tada se je bojalo i nije se znalo koliko će dugo trajati i to što smo onda govorili da on ne može biti odgoda, nego da mora biti oprost došao nam je u set mjera travanj 1 0. Nekako je bilo za očekivati da dođe i set mjera travanj 2 0, ali kako ide travanj teško da možemo to očekivati da to tako jednostavno i bude. Ovaj odnos u ovom trenutku između vladajućih i oporbe to nije jednosmjerna ulica, to nije ulica u kojoj oporba treba sve ono što vladajući predlože klimnuti glavom i pri tome ne imati niti jednu jedinu primjedbu. Oporba treba reći ono što misli da treba biti bolje, ono što se mora, treba, može napraviti. Ali tu u odnosu između vladajućih i oporbe nema pomaka ni za milimetar. U trenutku kada oporba kaže ok, sve zajedno mislimo da treba ovako ili onako i onda oko toga glasa onda smo mi konstruktivna oporba, ali kad kažemo ljudi moji niste napravili dobro, napravite to, evo vam prijedloga, uzmite te prijedloge, čak i ako ne želite naše izglasati pročitajte ih vidite, dođite za 2 tjedna sa svojim onda se to zove populizam. Dakle, samo se trebamo odlučiti da li oporbu zovemo da se bavi populizmom ili smatramo da je oporba konstruktivna. U ovim odnosima snaga kad imamo Covid-19 odnosno korona oporba je konstruktivna. Bila je konstruktivna od samog početka, od samog početka je rekla ok, borimo se s nečim nepoznatim ali naravno da ljudima nekako strpljenje dođe pri kraju. Jer vidimo da tu zaista se smatra da je to jedna jednosmjerna ulica, vladajući ide svojim, a oporba ako nešto govori dobro je. Ja ću se u svom ovom raspravi u ime kluba skoncentrirati na nekoliko stvari. Prva stvar koju je važno za napomenuti je i pokazatelj kako je inspekcija doživjela u doba korona virusa svoje postupanje. Ne tako davno, u ovoj istoj sabornici je bila rasprava o jednoj velikoj inspekciji gdje treba biti sve na jednom mjestu i u toj raspravi smo rekli nemojte nered zamijeniti novim neredom. U toj raspravi smo upozoravali da inspekcija treba biti savjetodavna, a tek iza toga nakon nekakvih edukacija, savjeta i svega ostalog treba biti zaista naplaćivati kazne i sve ostalo. Za vrijeme korona virusa mi imamo poduzetnike, ugostitelje koji žele raditi, žele raditi i samim tim umjesto da im pomognemo da rade, umjesto da im pomognemo, inspekcija izlazi van i onda kaže nije bio odgovarajući stol i zbog toga što nije bio odgovarajući stol i nije zadovoljio minimalno tehničke uvjete ne može raditi 30 dana. Dakle, pokazuje svoje najgore lice. Bilo je prilika, moglo se razgovarati i moglo se je mailom poslati svim što trebaju ispuniti i sigurna sam da svatko od onih koji se bave ugostiteljstvom će zbog sebe, zbog radnika koji rade, zbog svoje budućnosti to ispuniti još će i pitati što treba. Kako to da je iza toga bio dovoljno jedan sastanak u trajanju od možda malo više od sat vremena da se to sve riješi. Ovo je doba korona virusa u kojem ne smijemo biti nerazumni, ne smijemo biti nehumani i ne smijemo biti birokratsko bešćutni. Inspekcija je svojim licem pokazala točno to, apsolutno nerazumijevanje problema, nehumani prema ljudima koji žele raditi i birokratski bešćutni paragraf taj i taj odnosno članak taj i taj, stavak taj i taj. Prema tome iz doba kad živimo u korona virusu trebamo nešto naučiti, ako nešto naučimo bit ćemo bolji ljudi, bolje ćemo se odnositi jedan prema drugom i bolje ćemo raditi svoj posao. Ako to ne naučimo onda ćemo zaista svi zajedno platiti ceh odnosno danak ovoj situaciji koju imamo sad. Svi se moramo potruditi s niz mjera, takve su i mjere koje su bile da gospodarstvenici sad rade, da dan poslije budu spremni za raditi. U medijima možete vidjeti da postoji jedna udruga koja se zove Glas poduzetnika i koja piše pismo premijeru. I piše pismo premijeru zašto, od svoje nemoći jer govore, jer upozoravaju, jer ukazuju na neke stvari, a premijer ih ne prima na sastanak, premijer im ne odgovara. Činjenica je da sam ja danas u kontekstu da je prošlo mjesec dana od potresa u Zagrebu napisala jedno pismo, otvoreno pismo premijeru Plenkoviću gdje sam mu rekla da je grijeh nečinjenja jedan od ozbiljnih grijeha koji će građani Grada Zagreba i Grad Zagreb zapamtiti ali o tome neki drugi put. Htjela bih samo još ukazati na dvije stvari. Jedna stvar je ovrha. Dakle, ako imamo ovrhe i ako se ovrhe postupa po nekoliko zakona, svako zna iz njegove domene koji je taj zakon i svako zna da onda bi to trebalo doći ko set. Ne možete u odnosu na ovrhe imati građane prvog i građane drugog reda ili građane trećeg reda. To je sve trebalo doći zajedno. Dakle, MOST je samo odnosno kolega Petrov je napravio ono što vi niste napravili. Prema tome, uzmite, doradite, napravite, nitko neće biti niti će reći evo ja sam taj, dobro je da se napravi. I za kraj imamo temu banaka i temu leasing kuća. Dakle, kad je bilo rečeno da će biti odgoda kredita vi danas bez korona i prije korone i iza korone možete doći u banku i reći da su vam izvanredni uvjeti da vam se odgodi plaćanje kredita za to vrijeme platit ćete solemnizaciju koju morate napraviti i oni će vam zaračunavati kamate pa ćete na kraju imati više. U doba korona virusa svima je bilo logično i normalno nemojte mi nuditi ono što inače mogu dobiti, dajte predložite nešto drugo. Predložite stvarno da za vrijeme kad imamo situaciju korona virusa odnosno opće pandemije ili još nekoliko dana ili 30 dana poslije ljudima je dovoljno i to jer čim počnu raditi moći će nešto i vraćati, nema kamata. Sve miruje, nastavljam tamo gdje sam stao u trenutku kad sam dobio odgodu, a još je veća situacija s leasing kućama, ljudi su uzeli autobuse na leasing, s tim autobusima dakle bave se prijevozom, ti autobusi stoje jer ne mogu se baviti svojom djelatnošću, naravno da im leasing kuće za to vrijeme naplaćuju kamate koje oni neće imati od kuda platiti, a zalog su dali svoje privatne nekretnine. Zamislite što će to biti dan poslije. Oporba ukazuje na stvari koje trebate napraviti odmah, ali poslušajte nas, mi svi moramo voditi računa o danu poslije, o danu poslije, svi moraju biti spremni za raditi. I naučimo nešto iz ovog, važno je da iz ovog naučimo da smo bolji ljudi, bolji jedni prema drugima i stvorit uvjete da zaista gospodarstvenici [[Upadica: Hvala.]] dan poslije mogu raditi. Hvala.
Slijedeći klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasnbegovića, trebao je govorit poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović, nema ga, gubi pravo na govor, a u ime predlagatelja riječ je zatražio poštovani zastupnik Petrov, potpredsjednik ovog visokog doma. Izvolite.
Kolegice i kolege zastupnici predložio bi da se vratimo u normalni ton. Mene ne interesira obrana neke stranke mene interesira rasprava o mjerama. Ja ću zato ponoviti prijedloge koje je MOST dao, želio bih čuti racionalne odgovore u raspravi, ne samo od vladajuće većine nego i iz oporbe, ako te mjere nemaju smisla želim racionalnu podlogu zašto nemaju smisla, a ako imaju smisla a onda ako ćemo se voditi brigom za građane želim čuti kad će biti usvojene. Osim toga, kad navedem te mjere koje danas predlažemo ja ću također predložiti i neke druge mjere o kojima trebamo razmišljati za idućih 6 mjeseci. Ja bih molio samo da nakon toga se ne dogodi šutnja. Ne očekujem šutnju očekujem raspravu pa čak i od onih koji predstavljaju Vladu. Dakle, ono što smo mi predložili u ovom setu zakona jest da oni koji imaju nad sobom ovrhe, blokade, da se one ne izvode samo po računu nego da se zaustave ovrhe na njihove pokretnine, na njihove nekretnine, da se ne zaustavi samo FINA u provođenju ovrha nego da ni mirovinsko osiguranje nema pravo provoditi ovrhu, niti poslodavci nemaju pravo provoditi ovrhu. Također, tražili smo da se izmjeni Opći porezni zakon u smjeru da bude potpuni otpis dospjelih obveza za vrijeme epidemije i 90 dana poslije, da damo prostora i vremena poduzetnicima da se mogu pripremit da može gospodarstvo krenuti. Također, tražili smo da se uvede trajna, trajno ukidanje akontacije poreza na dobit, da se ukine porez na dividende i udjele na dobit. Također, da se ukine plaćanje paušalnog poreza na dohodak za iznajmljivače u turizmu jer moramo se suočiti s činjenicom da turizma ove godine neće biti ili možda će ga bit u tragovima u odnosu na prošlu godinu. Također, tražili smo da postoji mogućnost plaćanja po naplati za sve obveznike bez obzira na njihovu visinu prihoda, tražili smo da se izmjeni PDV za zaštitnu opremu da on bude na razini 5%. Također, tražili smo da se ukinu parafiskalni nameti, mi smo predložili za početak od ovih 400 da se ne mora obvezno plaćati članarina HGK-u. Također predložili smo da se ukine članarina turističkim zajednicama u Zakonu o roditeljnim i roditeljskim naknadama, predložili smo da se rodiljni dopust ide u punoj plaći sa 6 na 10 mjeseci, da se ukinu restrikcije za korištenje roka od 8 mjeseci za prvo i drugo dijete. Ja bih molio od prisutnih saborskih zastupnika da ako postoji razlog zbog čega ove mjere ne mogu ići, da mi kaže racionalnu osnovu. A ako može ići onda bih od vladajućih volio čuti kada je rok da se i ovim ugroženim skupinama pomogne na ovakav način. Također, bit će vremena danas u raspravi zato što mi je malo vremena u ovom trenutku kao predlagatelj da iznesem par prijedloga i za mjere koje trebaju ić u idućih 6 mjeseci i prihvatit ću činjenicu da Vlada nikada neće pohvalit zbog toga oporbu, mene to iskreno ne interesira, želim iskoristiti svoje vrijeme koje su mi građani dali da budem u potpunosti čist prema njima da mogu reći stvarno sam u onom vremenu što ste mi dali učinio maksimalno što mogu. Na meni je dati prijedlog, a na vladajućima je prihvatiti ili odbiti taj prijedlog. Ja vas samo molim zbog ljudi koji su nama svima svojim glasovima dali odgovornost kako vladajućima tako oporbi, uzmite u obzir da u ovoj situaciji ne treba biti podjela nego bih vas molio da čujete, prijedlozi koje vam dajemo nisu za to da se politički s vama napucavamo, meni ne trebaju u ovom trenutku političke igrice, niti bilo kome u RH jer masu ljudi danas u RH strepi hoće li doslovno idući mjesec moći kupiti svojoj djeci za jesti.
Hvala lijepo. Imamo više replika na vaše izlaganje, prva je poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Kolega Petrov, ovdje je apsolutno jasno, barem meni iz nekakvog sastava kolko vidite da ćete vi dobiti podršku oporbe za vaše mjere. Ali džaba krečite ako tražite samo našu podršku. Tu bi trebao biti odgovor, ja sam očekivala da će predstavnici Vlade dati neki odgovor, vi ste tu postavili niz pitanja na koja odgovor mogu dobiti, dati oni, a ne mi. Ali da vas samo podsjetim, možda će biti lakše da svi zajedno razumijemo, mi smo nedavno imali set zakona iz turizma kojim su se mijenjale neke stvari i onda se je za voditelja ureda vezano uz turizam ostalo i dalje da mora imati položen ispit za koji treba dati određene novce, ali je brisana odredba da mora znati strani jezik. Mene živo zanima kako se neko baviti turizmom, a da ne zna strani jezik. Dakle, tu se već pokazala ideja i namjera vladajućih u kojem smjeru oni vide ove sve izmjene i dopune zakona.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Petrova.
Zastupnice Taritaš, mi ćemo sad kao oporba nastaviti primjenjivati vokabular koji su nama dali vladajući u zadnjih 2 mjeseca, promjena paradigme. Izaći će im na nos. Izaći će im na uši koliko puta ću to spomenut i tražit od njih da pređu s riječi na djela. I kao što ovaj prijedlog koji ste vi rekli nema smisla, nema ni meni smisla ono što se dogodilo neki dan sa državnim inspektoratom gdje inspektori upadaju u ugostiteljski objekt na temelju navodne nezakonitosti koja nije potkrijepljena mjerama objavljenim u Narodnim novinama od Stožera civilne zaštite. Ali još teže mi je prihvatljivo da vladajuća većina koja štiti te iste ljude šuti. Ja ne bih volio da šutimo, mi trebamo progovarat, mi trebamo raditi u interesu građana.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Aleksića, izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Petrov, u izlaganju kolegice Perić čuli smo da Vlada priprema zastoj ovrha i za pravne osobe i za fizičke osobe, pa pretpostavljam da će to sutra biti na Vladi RH, pretpostavljam, ne znam. No, ovo što u vašem zakonu nedostaje što se tiče tih ovrha, zastoja ovrha, jest zastoj tijeka zateznih kamata. Znači, ja predlažem da pripremite sami amandman u kojem će pisati da se prekida i tijek zateznih kamata kao što je to propisano u onom Zakonu o novčanim ovrhama koji smo već izglasali, neću vam ja davati taj amandman, nego to napravite vi. Uglavnom, podržat ću sve vaše prijedloge. To je to.
Poštovani zastupnik Petrov.
Kolega Aleksić, hvala na prijedlogu. I kao što ste vi dali prijedlog koji ćemo mi uvrstit, ali ja bih volio da upravo vi napišete taj amandman. Mi ćemo prihvatit apsolutno sve prijedloge koji danas dođu, koji su konstruktivni, niti jedan nećemo a priori odbaciti. Smatram da na takvoj razini treba biti ne samo ova rasprava nego apsolutno sve rasprave u HS. Dakle i ovaj prijedlog koji ste dali i svi drugi prijedlozi koji dođu, mi ćemo o njima razmisliti, prihvatiti ih ako na barem maloj razini doprinose kvalitetnijem prijedlogu zakona, a naše je jedino se nadati na kraju da će proraditi i s druge strane vladajuće većine koji imaju većinu u svojim rukama za vrijeme glasovanja da u tom trenutku ne razmišljaju o političkim igricama i vlastitim malim interesima nego o građanima u Hrvatskoj.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Hrelje.
Poštovani kolega Petrov, da mi ćemo nesporno dati podršku svim vašim prijedlozima zakona, ne zato što su idealni, nego što su potrebni da se na drugi način pogledaju rješenja ove situacije jer krenulo je pogrešno. Prva je naznaka bila nekog jedinstva i poziv na suradnju, nakon toga izgleda da su vladajući shvatili da će to biti dječja igra i da oni to mogu vrlo lako kontrolirati situaciju. Međutim, očito da vrijeme u kojem mi živimo traži svojevrsno nacionalno jedinstvo u zakonodavnom smislu i konzultacije u izvršno vlasti da bi se izašlo na kraj sa ovom situacijom koja nije ni tako lagana i neće se tako brzo riješiti. Mislim da je temeljni problem, problem u pristupu ovoj problematici kroz oholost i svojevrsnu bahatost onih koji misle da će to tako lako riješiti.
Hvala. Poštovani zastupnik Petrov.
Zastupniče Hrelja ja sam davno prežalio svaku naznaku moguću da će vladajući priznati na bilo kakav način ono što radi oporba ili prijedloge koje su pokupili iz oporbe. Predložio bih vama također da što prije pređete preko toga jer ispada da se žalimo, ja se ne žalim uopće, meni je drago za svaku stvar, da nije postojao pritisak oporbe, nažalost da nije postojao pritisak oporbe, pritisak medija vladajući nikada ne bi barem u onom segmentu u kojem za sada jesu, a nisu u potpunosti, proveli otpis a ne odgodu. Meni je dovoljno da znam da smo to mi napravili kao oporba i javnost. Ja ne bih volio s druge strane da postoji pritisak, da postoji uopće potreba za pritiskom. Ja se nadam da će se to promijeniti jer ovakva situacija kakva je [[Upadica: Hvala.]] zahtjeva stvarno sve glave.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Grčića.
Hvala. Kolega Petrov, evo pridružujem se kolegama naravno da bih izrekao to isto, znači većina vaših mjera je za nas prihvatljiva iz prostog razloga što smo isto tako evo već prije 2 ili čak 3 tjedna predlagali vrlo slične stvari i znate kako su prošle ovdje u saboru kada je riječ o tretmanu većine, dakle vladajuće većine. Dakle, nažalost ne moramo gajit nadu da će nešto od toga biti prihvaćeno od vladajućih, to se već jasno pokazalo u ovim pokušajima, dakle mi smo kao SDP svaki put u zadnjih 4 recimo tjedna otprilike svaki put 7 dana prije vladinog paketa mjera izlazili sa svojim paketom. Vi ste to pratili i znate to i vidjeli ste kako je to prošlo. Htjeli smo barem da nešto od toga bude usvojeno, nešto malo je, nešto malo je zbog ovog šireg pritiska, ali većina dakle preko 90% toga nije naravno.
Hvala. Poštovani zastupnik Petrov.
Zastupniče Grčić, prihvatili su oni određene stvari, prihvatili su da moraju otpisati, a ne odgoditi, prihvatili su da PDV barem u određenom omjeru bude naplaćen po naplati. Ono što ne želim prihvatiti da su to privremene mjere, da nisu svi obuhvaćeni time, ali to je pokazatelj da mi trebamo biti samo uporni, a oni će ako zbog ničega, ako ne zbog onoga glasa razuma, ako ne zbog osjećaja pripadnosti tim istim ljudima koje ovdje trebaju braniti, a onda zbog pritiska i one političke kalkulacije da im uskoro idu parlamentarni izbori osim ako ih nisu namjeravali odgoditi još za godinu dana, morat promijenit na konto tog pritiska i ove stvari. I ako treba predlagat ćemo svaki tjedan i svaki tjedan [[Upadica: Hvala lijepa.]] raditi pritisak.
Slijedeći klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Branko Grčić. Izvolite. Uključite se.
… [[Govornik naknadno uključen.]] predstavnike ministarstava, dakle želim reći da je ova kriza zaista duboka, procjene za gospodarski dio su vrlo ozbiljne. Dakle, svaki mjesec u prosjeku negdje oko 3% manji BDP znači i produljenje ove krize bi bilo zaista katastrofalno i za gospodarstvo i za cijelo društvo jer iz gospodarskog stanja proizlaze svi negativni učinci na cijelo društvo. Ono što želim reći evo i nastavak ovoga o čemu smo sad razgovarali Vlada je zapravo kad je riječ o gospodarstvu donijela jednu pravu, pravu mjeru to je ova potpora za očuvanje radnih mjesta 4.000 kuna za svakog radnika koji zadržava svoje radno mjesto. To je i financijski vrlo zahtjevna bila mjera ali evo Vlada je to donijela i sad smo tu gdje jesmo, nažalost nije donijela sve ono drugo što smo tu priželjkivali i predlagali i zapravo se sad postavlja pitanje što je sa svim drugim akterima danas u svim segmentima društva koji ne mogu računati na slične Vladine mjere koje će im pomoći da lakše prebrode ovu tešku krizu. A kraj krize se ne nazire koliko god mi to željeli. I današnji podatak od čini mi se preko 40 novih oboljelih što je de facto malo manje ispod prosjeka Hrvatske do sada, dnevnog prosjeka nas ozbiljno upozorava da kriza u Hrvatskoj još uvijek nije bilu kraja kada je riječ o koronavirusu, vjerojatno neće ni biti. Dakle, mi se moramo pripremit zapravo na jedan suživot sa virusom i kroz ove mjere koje su najavljene, o kojima smo i mi u SDP-u jučer govorili, znači nekakvog ograničenog popuštanja vrlo opreznog poput hoda po jednom tankom ledu gdje nikad ne znate gdje ćete se poskliznuti ili čak propasti kroz taj led, zapravo mi moramo krenuti u aktiviranje gospodarstva. I sad se postavlja pitanje i vrlo značajan zahtjev Vladi što sve treba napraviti da se to zaista dogodi? Nemojte očekivat da će se obrtnici, mali poduzetnici i oni srednji, možda oni najveći i najlakše, al da će ovi mali tek tako lako aktivirati svoj biznis temeljem političke odluke ili mišljenja Stožera za civilnu zaštitu sutra kada se mjere budu popuštale, ne, to nije moguće. Dakle, njih treba pripremit za to jer oni već imaju jedan diskontinuitet koji je bitno narušio njihovo poslovanje i Vlada mora ozbiljno razmišljati već sad u ovom trenutku što će se događati 15.6. Zašto govorim 15.6.? Pa sve mjere, ovih nekoliko važnih koje su sada ovaj od Vlade donesene istječu defakto nakon 3 mjeseca. Potpore od 4.000,00 kn istječu tamo negdje oko 15.6., a što onda? Pa 500 000 ljudi prima tu potporu. Ali računajte, zaista računajte jer je to naša realnost da se gospodarstvo ne može, čak i da je sad kraj krize s virusom, vratiti u onu razinu poslovne aktivnosti koja je bila neposredno prije zaustavljanja cijeloga procesa. Lock down. Zaključavanje. O tome morate voditi računa. Jer ako u restoranu za stolom koji ima 4 stolice može sjedit dvoje ljudi, ako u kafiću može sjedit i za istim stolom takvim dvoje ljudi ili jedno čak, onda je to upola manje poslovanje. Ako u tvornici treba napraviti socijalnu distancu među radnicima, onda će biti potpuna reorganizacija tog procesa. A da ne govorim o turizmu koji se nažalost ove godine sigurno neće vratiti uopće u nekakvu snažniju aktivnost nego će ostat možda na 10, 20% svoga kapaciteta. Prema tome, morate računati da će veliki broj radnih mjesta i ljudi koji tamo rade od ovih 500 biti ugroženi. Prema tome, njih čeka vrlo loš ishod 15.6. ukoliko ne donesete zamjensku mjeru. Pa nismo mi Zakon o skraćenom radnom vremenu tek tako predložili. Iskoristili smo jednu mogućnost koju EU želi financirati da nastavak ove vaše mjere od 4.000,00 kn bude Zakon o skraćenom radnom vremenu, da se preraspodjeli i organizira radno vrijeme da ljudi mogu ostat na radnom mjestu, da rade kraće, a da im razliku plaće nadoknadi hrvatska država uz pomoć EU i programa sure. To je ideja. Pa nije priča o moratoriju politička priča oko koje ćemo se mi prepucavati. Ja ne znam da li vi shvaćate da za 3 mjeseca kad istekne ljudima moratorij na plaćanje kredita, bilo da je riječ o građanima, njih 30 000 koji su u ovom trenutku dali zahtjev ili o 10 000 firmi koji u ovom trenutku su dale zahtjev. Znači, za 3 mjeseca to istječe. Zar mislite da će oni temeljem ovoga što sam rekao biti sposobni nakon 3 mjeseca plaćati te rate kredita? Pa kako će ovi koji će izgubiti radno mjesto, nezaposleni, plaćat ratu kredita? A situacija u društvu i gospodarstvu je takva da izgledi da nađu posao su nula. Prema tome, ljudi osvijestimo se, dakle to nije stvar prepucavanja, to je stvar života. Ako su Slovenci mogli napraviti moratorij i zakon donijeti, Vlada je donijela zakon, naglašavam, o moratoriju na 12 mjeseci. I ako su njihove banke, možda intimno naravno nisu bile zadovoljne s time, ne mogu bit, ali je trenutak takav da je okolnost izvanredna, da je situacija nikad gora u zadnjih 100.g. u svijetu, pa tako i u RH onda u takvim vremenima se donose izvanredne mjere i banke moraju shvatiti da one moraju nositi dio tereta te priče. I ako mogu preživjet 12 mjeseci banke u Sloveniji, ja vjerujem da mogu to preživjeti i banke u RH. I na način da ne obračunavaju kamate za vrijeme moratorija i da ne naplaćuju solemnizaciju ugovora, pa ne da čujemo ove, ove smiješne, za mene zaista smiješne argumente iz udruge banaka gdje kaže, znate ako mi otpišemo kamate, građani će plaćat porez na dohodak na taj otpust kamata. Kakve gluposti. Kakve gluposti. U ostalom zar nije hrvatska Vlada donijela odluku o oslobađanju i odgodi plaćanja poreza na dohodak, dobit, čak i odgodu plaćanja PDV-a, zar nije? Ja samo očekujem da će Vlada precizirati da se to odnosi i na taj segment ako postoji i zrno pravnog temelja da se to odvije onako kako ljudi iz huba to ili iz banaka to tumače. Prema tome, nemojte ljudi se igrati sa sudbinama ljudi koji u ovom trenutku ne znaju što će sa sobom. Gube radna mjesta, smanjuju im se plaće, izgledi su jako loši, reaktivacija gospodarstva će biti duga i mukotrpna, složena itd. itd. A sad želim samo još u ovih minut reći što niste pokrili do sada. Dakle, ovdje govorimo o 500 000 radnika i to je apsolutno legitimno i mi to pozdravljamo i podržali smo. Ali gdje je 400 000 ljudi koji primaju danas mirovine ispod 1.900,00 kn ili 1.500,00 kn po članu obitelji. Kako oni danas žive? Kako ti stariji ljudi danas žive? Kako odlaze do dućana? Ne odlaze nikako. Znači moraju nekoga angažirat. Možda dostavu koriste, možda plaćaju tu dostavu, možda je to dodatni trošak, možda to neko treba pomoć platit? O tome mi govorimo. Govorimo o životu u ovim okolnostima, govorimo o 20 000 ljudi koji su već registrirani na zavodu, jedan dio njih nema nikakvu naknadu. Zašto oni su kažnjeni? Jer su otišli na zavod, nemaju naknadu, a isti njihovi prijatelji, kolege su ostali i dobit će od države 4.000,00 kn. Dajte izjednačimo ih za ovo razdoblje barem 3 mjeseca, pa ćemo vidit dalje što je s njima. Što je sa 70 000 socijalno potrebitih ljudi koji primaju 800,00 kn u ovom trenutku? Što je sa sezoncima koji nažalost posao neće dobit, niti su ga dobili sad 1.4.? Njih je 5500. Pa jel treba neku naknadu njima dat? Rekli smo tu najmanje u razini minimalne plaće za idućih 3 mjeseca, pa ćemo dalje, pa ćemo dalje vidit. Ali vi o njima niste razmišljali. Što je o 100 000 ljudi koji su sada već na zavodu, a nemaju naknadu nikakvu, itd. itd.? Sve smo te mjere predložili, a nažalost Vlada ništa od toga nije, nije usvojila.
Hvala. Slijedeća, slijedeći Klub zastupnika je onaj Živog zida i Promijenimo Hrvatsku u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, poštovani građani, poštovani predstavnici Vlade. Danas raspravljamo o prijedlogu stranke MOST. Kolko otprilike, 9 prijedloga zakona za poboljšanje, znači ovih kriznih paketa, kriznih mjera koje je Vlada usvojila ovdje u ovom saboru. Naravno da, da je ovaj krizni paket mjera Vlade, on je manjkav, to sam rekao i prije mjesec dana kad smo ovdje prvi put raspravljali, upozorio da Vlada mora vidjeti mjesec, dva, 2-3 koraka unaprijed, a ne čekat da prođe mjesec, pa onda reć aha ovo nije valjalo, ajmo sad naprijed itd., ne možemo gledati unazad nego naprijed, al očito ova Vlada nema kapacitet da se nosi sa postojećom krizom, to nadoknađuje snažnim piarom, a vidjet ćemo poslije kolko su utrošili za to. Dakle, MOST predlaže slijedeće, da se PDV naplaćuje na ono što se proda. To smo govorili prije 3.g. mi u stranci Promijenimo Hrvatsku i da to treba ostati i na dalje i mi dopunjavamo sad. Što bi trebalo ovdje još reć? Dakle, neće, ne trebaju poduzetnici kreditirati državu. Kad prodaju onda trebaju platiti PDV. Međutim, postoji jedan institut koji se zove prijenos porezne obveze. A to znači da u lancu ne obračunavaju svi, može bit 2, 3, 4, 5, u lancu do konačnog kupca, znači da PDV samo plaća onaj u zadnjem koraku kad se finalno roba proda, vidite. Zašto? Ne maltretirate poduzetnike sa silnim izvještajima itd. itd. U skladu s tim mi iz Promijenimo Hrvatsku, mi imamo zaista vrhunske eksperte. Mi predlažemo da u tom kontekstu kada govorimo o porezima da se uvede fiskalizacija svih pravnih osoba. Ne ono kumica na placu, slastičarni samo ovo, ono, svih pravnih osoba. Znači, braco moj kad si ispostavio fakturu odma će otić u Ministarstvo financija. Prema tome, nema ljudi moji, nema muljanja, smanjujemo korupciju i Ministarstvo financija ima, Porezna uprava ima uvid u sve. E da je tako ne bi 28 milijardi kuna nenaplaćenih poreza bilo dragi moji građani u ovoj zemlji, 28 milijardi kuna je nenaplaćenih poreza, a svake godine porezna uprava otpiše u prosjeku milijardu i po do dvije milijarde kuna poreza po nama nepoznatim kriterijima. Kad sam ih pitao kako, oni su rekli zastupniče to je porezna tajna, vidite, a 28 milijardi kuna nije naplaćeno. Zamislite da su naplatili barem 14 milijardi, pa mi bi danas puno ležernije ovu krizu prebrodili. Ali dragi građani, vidite, ne mogu RH spasiti kozmetička rješenja. Zato smo mi za velike, krupne promjene i sa ljudima koji to znaju. Znači, slijedeći zahtjev je moratorij na 12 mjeseci, tražili smo to manje-više svi iz oporbe, to je vrlo opravdano. Nadalje smo tražili da se ne ovršuje ljude direktno sa HZMO, znaš to su masovno umirovljenici itd. itd. itd. Prema tome, to je logično i to treba ovaj provest. Kada su u pitanju, kad je u pitanju Ovršni zakon predlaže se ovdje da oni koji dobivaju znači pomoć od države, pa npr. to je radnik koji je izgubio posao, pa je dobio minimalac, a u to vrijeme podliježe nekoj ovrsi, znači da mu ta sredstva ne ulaze u masu za ovrhe. Prema tome, to je, pazite, to je po prirodi stvari logično i to treba napraviti tako jer ne možemo dopustiti da se takve ljude ovršuje, znači, a dobili su državnu pomoć države, svih nas državnih obveznika u svemu tome. U tom kontekstu, dakle što mi želimo ovde, znate? Mi u oporbi, mi kao prvo moram naglasiti ovdje, nismo mi svi isti u oporbi da se razumijemo, postoji među nama solidarnost, postoji jedna, ajmo tako reć, lažna oporba, onda postoje, ajmo tako reć, prava oporba, pa ovo, ono itd. Recimo sada kad čovjek sluša predstavnike SDP-a kako se zalažu za radnike, ja bi ovdje prvi zaplakao dragi građani. A niko nije više oduzeo radnicima prava nego upravo njihove Vlade, mislim to je tragično čut, to je tragično čut. E, zato nije dobro da mi ovdje imamo jedni prema drugima kao eto mi smo sad oporba, pa imamo neku lažnu solidarnost, pa dragi građani, mi smo se te lažne solidarnosti nagledali. Nama trebaju velika rješenja. krupni zahvati, a prije svega znanje. E pa sada da ja ne bi pričao na pamet, vi znate da ne volim to raditi, ja ću ponoviti evo i da MOST čuje da podrže svi drugi, kako riješiti blokirane, a na temelju toga oni dolaze u ovrhe. To se može riješiti da pritisnemo Vladu u tri mjeseca se može riješiti sada dok traje kriza i da taj problem nakon tri mjeseca više ne postoji, ne bi postojao pojam blokiranih građana, ne bi postojale izbrisali bi agencije za utjerivanje dugova ne bi postojale. Koja ideja? Znači banke su prodale agencijama za utjerivanje dugova svoja potraživanja koja su oni platili otprilike 10 milijardi kuna. E koje je naše riješe iz PH-a? Država treba emitirati obveznice u iznosu od 10 milijardi kuna da isplati ove agencije za utjerivanje dugova, izbriše ih više da ne postoje, a onda te obveznice mogu kupovati svi, a najviše ih treba kupiti HBOR koja bi od HNB-a dobila ogromni kredit uz 9% kamata. Na koji rok? Recimo nek je prosjek 10 godina svih dospijeća. I vidite dragi građani, šta je suština vas koji ste blokirani, koja je za vas prednost? Banke su prodale svoja potraživanja otpisavši samo za najviše 30, 35% njihove vrijednosti i vi bi sada bili u situaciji da od države otkupljujete svoje dugove za 35 najviše 40% zbog nekog administriranja. Znači ako je neko ostao dužan 100.000 kuna na kraju za 5 ili 10 godina on bi trebao vratiti samo najviše 40.000 kuna. I vidite kolegice i kolege iz oporbe, pa dajmo se založiti za ovo da riješimo ovo u tri mjeseca, ne trebamo mi, evo vi ste iz MOST-a kada ste bili u prilici dva puta mogli ste riješiti recimo problem Ovršnog zakona ovako. Vi ste tada samo rekli da nećete jedan amandman ustvari jedan članak da ne treba iseljavati ljude za vrijeme zime dok je snijeg itd., ajmo sada riješit, zaboravimo to, ali ajmo riješiti sada da za tri mjeseca ne postoji ovaj problem. A to je ovo rješenje koje sam iznio, ono je jednostavno praktično, realno. Ja znam da to neće vladajuća koalicija napraviti, pa to njima ne pada na pamet jer oni navijaju, oni guraju novac u džepove bankara koji su i onako prepuni novca. E ali zato treba to napraviti oporba. I još jednu stvar koju predlažem, znači da ovo bude ajmo tako reć pojačano i da se iz oporbenih krugova čuju velika rješenja, snažna, to je helikopterski novac to je mjera. Ja sam ga predložio prije mjesec dana, ma kakvi, premijer i ministar financija ni čut. O čemu se tu radi? Prijedlog je bio da HNB podijeli doslovno podijeli po 4.000 kuna svim punoljetnim građanima Hrvatske to bi iznosilo negdje oko 10 milijardi kuna, ljudi to ne bi trebali vraćati, oni bi trošili. Zašto je to važno? Jer bi se održala potrošnja, potražnja, a čim postoji potražnja onda bi se moglo spasiti gospodarstvo, više radnih mjesta, proizvodnja ne bi toliko pala kao što sada pada itd., itd. I dok se diljem svijeta od Amerike evo i Japan ovih dana dijeli po 7.500 kuna svim građanima, oni koji su više nastradali njima će duplo podijeliti, znači to je nešto što funkcionira. Međutim, to nije koncepcija ove Vlade i zato mi iz stranke PH-a kao prava oporba mi želimo ovo suštinski riješiti. Znači sada narodna banka treba i Vlada pomagati građanima i gospodarstvu, a ne ona pomaže naravno gleda koji je interes krupnog kapitala, financijskih institucija prije svega banaka. I još nešto moram reći poštovani građani na kraju. Prije mjesec dana sam upozorio premijera i ministra financija da ću podnijet kaznenu prijavu ako nas budu zaduživali vani uz kamate koje su bitno više nego što mogu dobiti ovdje u Hrvatskoj. Hrvatskoj treba ovaj proces oporavka financirat HNB uz 0%, a ako to bude na štetu hrvatskih građana, ponavljam podnijet ću kaznenu prijavu. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika trebao bi biti HNS-a i govoriti poštovani zastupnik Stjepan Čuraj, nema ga, gubi pravo na govor, pa će sljedeći govoriti u ime Kluba zastupnika HSU-SNAGA-nezavisnih zastupnika i Nove politike poštovani zastupnik Goran Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem. Pred nama je set zakona koje je predložio kolega Petrov, naravno ja ću prihvatiti nadam se i moj klub, nisam s njima još razgovarao o tome u potpunosti, ali prihvatit će i oni kompletan taj set zakona. Rekao sam u replici kolegi Petrovu da fali odredba o prekidu tijeka zateznih kamata, piše samo kamata, možda treba dodati samo zateznih, možda je to jasno, možda nije jasno, ne znam, piše samo da se za vrijeme zastoja ovrha ne naplaćuju kamate. Možda je to dovoljno, dobro, bit će da je dovoljno. Ali isto tako kolegica Perić je rekla da će sutra, nije rekla da će sutra Vlada to predložiti, da će to sutra Vlada usvajati, ali ja pretpostavljam da će sutra Vlada razmatrati prijedlog izmjena Ovršnog zakona i u tom prijedlogu će se očigledno ovo što se predlaže danas predložiti na Vladi RH. Ja moram reći da sam ja osobno i moja stranka, stranka SNAGA još prije desetak dana upravo smo predložili Vladi RH set od 16 mjera među kojima je bila i mjera zastoja ovrha, uz deblokadu računa i zastoj tijeka zateznih kamata i upravo to je Vlada RH djelomično postigla prošli tjedan kada smo donijeli izmjene Zakona o provedbi novčanih ovrha gdje su sada ljudima već koliko čujem i deblokirani računi. Upozoravao sam tijekom rasprave i nakon toga da je potrebno dodatno mijenjati Ovršni zakon kako bismo zaustavili ovrhe i kod onih građana kojima se ovrhe ne rade tako da se novac uplaćuje na blokirani račun nego poslodavac direktno ovršuje svog posloprimca na način da dio plaće odmah prebacuje na račun vjerovnika. Isto tako i HZMO direktno dio mirovine prebacuje na račun vjerovnika i prema svemu sudeći to će biti riješeno pretpostavljam sutra na Vladi RH. Glasati o tome vjerojatno nećemo ovaj tjedan, ali nije kasno ni sljedeći tjedan zbog toga što i onako i izmjene Zakona o novčanim ovrhama i izmjene Ovršnog zakona kojima se zaustavljaju ovrhe vrijedit će tek za sljedeće plaće i sljedeće mirovine koje dolaze na red u svibnju. Prema tome, ljudi će biti zaštićeni u svibnju, lipnju i u srpnju od ovrha, a nadam se da će Vlada RH onda produljiti na još tri mjeseca kao što je predviđeno Zakonom o provedbi novčanih ovrha, ali pretpostavljam da će tako na isti način analogno predložiti to i izmjenama Ovršnog zakona. Kolegica Perić je rekla da će se zaustaviti i ovrhe nad pravnim osobama jer Zakonom o provedbi novčanih ovrha to nije riješeno. Pa to je stvarno odlično, znači da će svi biti zaštićeni od ovršnih postupaka tijekom ove krize što je normalno, realno, što je racionalno i što je u skladu sa vremenom u kojem živimo u kojem su stvarno u krizi i građani i poduzeća, nitko ne radi punim tempom, neki ne rade uopće, prema tome, tako nešto je očekivano i tako nešto mora se provesti. Ja sada moram ponovno naglasiti veliku potrebu da se zakonom naloži bankama da ponude nelikvidnim građanima i nelikvidnim poduzećima moratorij na naplatu anuiteta iz kredita bez obračuna kamata. To smo pokušali već nekoliko puta u zadnjih dva, tri tjedna riješiti kao opozicija, međutim nije prošlo. Općenito, sve ono što opozicija predlaže nije prihvatljivo Vladi RH odnosno prihvatljivo im je ali s odgodom što je isto ok, ja s tim nemam problema s time. Ja nemam problema s time kada ja nešto predložim Vladi RH pa Vlada RH tek kasnije „kasnim paljenjem“ to isto napravi jer i onako kada sam predložim nešto očekujem da Vlada RH onda ukoliko se slaže s takvim prijedlogom izvrši određene intervencije koje su potrebne i to onda predloži na način da bude prihvatljiv svima. Pa se tako nadam da će i ovaj set zakona koji je predložio kolega Petrov u jednom dijelu Vlada RH prihvatiti u sljedećim danima. Nadam se da će biti tako i pri tom to nije loše, dobro je. Dobro je da Vlada RH prihvati prijedloge opozicije na način da ih sama predloži, to je ok i to je način da se ostvari nekakva suradnja između opozicije i vlasti koja inače nije čest slučaj u HS-u. Dakle, tek sada kada smo doživjeli jednu istinsku krizu koja tuče cijelo društvo, tek sada smo doživjeli da ipak postoji suradnja koja nije vidljiva na prvi pogled između opozicije i Vlade jer puno toga što je opozicija predlagala Vlada je ipak prihvatila i s te strane je to za pohvalu. Ali naglašavam, dio koji se tiče moratorija na otplatu kredita mora se provesti jer nije normalno da banke jedine zarađuju u vrijeme krize, to nije normalno. I ponovit ću, banke su imale 2004. godine 17 milijardi kuna kapitala i 10 milijardi kuna likvidnosti, a sada imaju 59 milijardi kuna kapitala i 44 milijardi kuna likvidnosti, prema tome banke bez problema mogu pola godine pa i do godinu dana izdržati ajmo reći i teret ne zarađivanja na kreditima, posebice ako znamo činjenicu da su banke tijekom zadnjih 15 godina nepošteno stekle 20 milijardi kuna koje još uvijek drže u svojim rukama. Evo za kraj mogu samo reći to da ćemo prihvatiti zakone koje je predložio kolega Petrov i nadam se da će Vlada RH učiniti ono što je već rekla da će učiniti putem svojih glasnogovornika ovdje u HS-u i da će učiniti i onaj posljednji napor i naložiti bankama da na najmanje pola godine ponude svim nelikvidnim građanima i nelikvidnim poduzećima moratorij na otplatu kredita bez obračuna kamata i bez ikakvih troškova. Hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika HSS-a i demokrata sada će govoriti poštovani zastupnik Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS-a. Kolegice i kolege. Evo klub HSS-a i demokrata će podržati ovaj prijedlog zakona koje je u proceduru uputio gospodin Božo Petrov i klub MOST-a jer smatramo da je opozicija i mi koji smo tu podržala prijedlog mjera prije svega kada je riječ o sigurnosti zdravstvene zaštite građana i tu pozdravljamo sve mjere koje su donešene i evo vidimo da daju dobre rezultate. Podržali smo i prijedlog mjera za potpore gospodarstvu i imamo pravo govoriti svoje mišljenje, propitkivati te mjere i njihovu provedbu, naravno i predlagati. I svakako da moramo još jedanput istaknuti da ako je stvarno cilj sačuvati svako radno mjesto u Hrvatskoj, sačuvati gospodarstvo, stvoriti građanima jednaku šansu za bolji život onda moramo svakako raspravljati i moramo predlagati i moramo reći da je Vlada kasno reagirala. To sam ja rekao i prije mjesec dana i sada to ponavljam, a dokaz za to da je Udruženje drvoprerađivača još 6.veljače poslalo pismo Vladi i upozorilo na promjene na tržištu da su se smanjile narudžbe, da će biti kriza i da će biti otpuštanja radnih mjesta da se hitno mora reagirati. Kasnilo se, pogotovo što se išlo u ožujku sa onim paketom mjera gdje bi se nešto odgodilo pa bi se tek onda na kraju prihvatili prijedlozi glasa poduzetnika i nas iz opozicije da se ne može ići samo sa odgodom nego se mora ići sa otpisom i direktnim financijskim potporama. Rezultat jednog takvog odugovlačenja je više od 23.000 novo nezaposlenih prijavljenih na HZZ. Pitanje je što je s njima? Da, lijepo je čuti i za pozdraviti 480.000 spašenih radnih mjesta, ali što s ovih 23.000? Imaju li oni pravo na život, imaju li oni pravu da ne budu blokirani, imaju li oni pravo svojoj obitelji osigurati kvalitetan život? Zašto se kasnilo i da li su ih poslodavci vratili na radna mjesta i koristili mjere iz travnja? Te informacije nismo dobili i volio bih dobiti tu informaciju koliko je tih radnika koji su vraćeni na radna mjesta i čiji su poslodavci konzumirali ovu mjeru. Ono što je ključno da je puno među njima mladih ljudi, mladih ljudi koji su bili na određeno vrijeme i koji su sada na Zavodu za zapošljavanje bez ikakvih prihoda jer nemaju pravo na naknadu sa Zavoda za zapošljavanje jer nemaju dovoljno radnog staža. Kako ćemo njima pomoći? Među njima je puno nas iz Slavonije koji su bili najčešće sezonska radna snaga u turizmu i u drugim uslužnim djelatnostima, na koji način će se njima pomoći? A ono što želim posebno ovdje istaknuti da Slavonija trpi najveću štetu uzrokovanu korona virusom jer su brojke koji je regionalni Zavod za zapošljavanje Osijek objavio za ožujak da je na zavodu za zapošljavanje evidentirano 17.202 nezaposlene osobe što je za 1756 novih osoba više, a to je 35,8% više nego lani u ožujku. 35% više nego lani u ožujku, to su strašne brojke. I nije u redu da regija koja je inače trpila zbog iseljavanja sada trpi zbog korona virusa zbog toga što su mladi ostali bez radnih mjesta i što ne mogu pronaći novo radno mjesto obzirom da kriza još uvijek traje i pravo je pitanje kako njima pomoći i kako pomoći na taj način Slavoniji. Naravno da se i mi zalažemo i govorili smo o tome da ne ovrhe dok je ova kriza, ne deložacije dok je ova kriza. Ovaj dio zakona koji smo prošli tjedan donijeli rješava blokadu samo dvije trećine građana. A što je sa onom jednom trećinom koji nisu riješeni? Inzistiramo da taj Ovršni zakon već sutra dođe u raspravu da možemo pomoć i tim ljudima. I zato kažemo da se kasnilo i da stalno nešto kaskamo za mjerama koje bi trebali donijet, a ljudi trpe. Također se aktivno zalažemo kao i svi iz opozicije da se donese zakon o moratoriju na kredite jer ne smije Vlada i vladajući štititi banke na uštrb građana. Mislim da prije svega moramo štititi građane RH, to čine i druge vlade i druge države, mora i RH i moramo smoć snage reći bankama, vi ste godinama iskazivali dobit u poslovanju u RH i iznosili tu dobit izvan Hrvatske, red je da sada dio te dobiti vratite ne da ih vratite nego da manje zaradite u narednom razdoblju, a da građanima na taj način omogućimo da ne budu blokirani i da mogu servisirati sve svoje obaveze. Danas je Dan planete Zemlje i evo želim svima čestiti taj dan, a koliko je važno da se što više spominjemo klimatskih promjena, utjecaja na život svih nas pa i na gospodarstvo, govori o tome da je i Europska komisija donijela zeleni plan i kakva Europa bi trebala biti do 2050. A ono što je posebno interesantno ovih dana, a to je da se okupila ekipa 200 političara, znanstvenika, poduzetnika koji su pokrenuli akciju Zeleni uzlet gdje se želi novi pogled prema budućnosti kroz preoblikovanje u gospodarstvu. Evo citiram iz njihovog dopisa „Preoblikovanje u gospodarstvo koje će biti povoljno za klimu, zaštitu biološke raznolikosti i drukčije usmjerenje agrarne i prehrambene industrije pružaju priliku za brzo otvaranje radnih mjesta i rast i mogu doprinijeti stvaranju veće otpornosti društva“. Hrvatska se treba uključiti u ovaj projekt i sigurno da tu mora naći svoje mjesto i hrvatska poljoprivreda, prerađivačka industrija, proizvodnja hrane u Hrvatskoj. Što smo mi tu učinili za poljoprivredu kroz ove mjere? Promijenjeno je nekih 5,6,7 zakona dodatnih 52,5 milijuna kuna za mjere za potpore poljoprivredi plus 2,5 milijuna kuna za interventni otkup mlijeka. I rekao sam ministrici to je premalo, očekujem od vas jači i agresivniji nastup u zaštiti poljoprivrede i promociji poljoprivrede u RH i imate ćete našu podršku ukoliko budete tražili više sredstava. Prošli tjedan je i povjerenik Europske komisije za poljoprivredu pozvao europske članice pa i hrvatsko Ministarstvo poljoprivrede da se javi jer ima još 6 milijardi eura za koja se možemo javiti sa svojim projektima i programima za ruralni razvoj i potpore poljoprivredi. Pitao sam i pitam ponovo, što radi ministrica, što radi ministarstvo, što radi Vlada da bi privukli ta sredstva i pomogli poljoprivredi jer ovih 52 milijuna kuna je premalo? Premalo jer samo za cvjećarstvo je izdvojeno, za proizvodnju cvijeća u RH 1 milijun kuna. Šta će sa 1 milijun kuna? Možete ugrijati 6 plastenika. Šta ostalima? Zašto su uopće zatvorene tržnice i na taj način onemogućena prodaja poljoprivrednih proizvoda našim OPG-ima dok su se ti isti proizvodi mogli kupovati u trgovačkim lancima, ali iz uvoza i tamo nije bilo socijalne distance. I gle čuda, nakon pritiska javnosti i oporbe i nas iz HSS-a ponovo se otvaraju tržnice, ali se onda narede strožije mjere za prodaju proizvoda poljoprivrednih na tržnici nego u trgovačkim lancima. To nije potpora poljoprivredi i mi moramo aktivnije se okrenuti prema poljoprivredi i prema poljoprivrednim politikama i kroz zemljišnu politiku da konačno svaki hektar bude zaoran. Sada je evo i sjetva proljetna, nažalost u suši i uz mraz. Nisu isplaćena izravna plaćanja Udruge poljoprivrednih proizvođača i mi iz HSS-a smo tražili da budu isplaćeni do 15.travnja, rekla je ministrica isplatit će krajem travnja početkom svibnja. Nemam informacije da li su krenule isplate, ali evo danas su me zvali neki poljoprivredni proizvođači još ništa im nije uplaćeno na njihove račune i ja evo javno pozivam ministricu da sutra odmah sve isplati jer ljudi siju, njima ta sredstva trebaju. Također kada je riječ o reguliranju tržišta i otkupu, nije dovoljno samo interventni otkup mlijeka i ovih 2,5 milijuna kuna, tražimo da se napravi i otkup viškova u svinjogojstvu u tovnoj junadi jer su ostali bez kupaca. Također i vinari imaju problem, ne znaju kud će s vinom, a vidimo što se događa i sa jagodama da prekupci uzimaju kajmak, a naši poljoprivredni proizvođači dobivaju minimum. Evo samo jedan od primjera, jedan trgovački lanac je ponudio proizvođaču salate 50 lipa po glavici salate koja se prodaje po 5, 6 kuna u trgovačkim lancima. Ako je to tržišni odnos, to ne može biti tržišni odnos i to ne mogu prihvatiti naši poljoprivredni proizvođači. I mislim da mi moramo učinit sve da se poljoprivredna proizvodnja digne, a ne da se smanjuju potpore za višegodišnje nasade, za nasade oraha i lješnjaka koji su u ekološkoj proizvodnji gdje su ljudi uložili milijune kuna sada ministrica smanjuje potpore za višegodišnje nasade. To nije potpora u poljoprivredi. Hvala.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu i prvi će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi predstavniče Vlade. Znam da vam je dosadno, vidim da ste se malo i ukunjali ali vrlo bitne su ovi prijedlozi. Smatram da prijedloge koje je dao klub MOST-a i Božo Petrov su jednostavno u ovome trenutku neophodni za hrvatske građane i mislim da ako se pozivamo na jednakost, na solidarnost, na pomoć, na trenutak zbog kojeg građani nisu krivi nego su politike krive kao što sam rekao, one su razotkrile u biti virus korona je razotkrio u biti sve loše politike koje su vođene prema svim resursima i po svim pitanjima, a poglavito iz centra je se svih zakona inicijativa koje smo do sada davali, nije bio u središtu čovik. Čovjek nije bio u središtu i to je sada vidljivo. To je vidljivo i kod ovih predloženih izmjena Ovršnog zakona, od svih tih naših zakona, međutim ja ću govoriti o onome što je trenutno najbitnije, a to je samodostatnost, to je zaštita suvereniteta i nacionalnih interesa. MOST je ovdje bio u biti sada tu paradigmu preuzimate svi i to je pohvalno, ali ne znate naći model bez PR-a kako to izvesti pa priko Nacionalnog stožera za civilnu zaštitu se prikrivate. MOST je ovdje predlagao u ovome Saboru vrlo bitne zakone, primjera za očuvanje našeg teritorija tj. proglašenje isključivog gospodarskog pojasa. Vi to niste prihvatili. Time bi zaštitili naš riblji fond i naš resurs, a time bi očuvali na tom području opstanak naših ribara i prehrambenu proizvodnju i sve ono šta uzrokuje. Međutim tako je slično bilo i sa poljoprivredom, tj. poljoprivrednom proizvodnjom. Predlagao sam zabranu GMO-a, uvoza, prijevoza, sadnje i prodaje isključivo sam to predlagao da potičemo domaće proizvođače tj. obrađivanje našeg poljoprivrednog zemljišta, 700.000 hektara poljoprivrednoga zemljišta je neobrađeno i dao sam sada zakon izmjene Zakona o poljoprivrednom zemljištu jel u dvije godine je podijeljeno 400.000 hektara državnog zemljišta negdje oko desetak tisuća hektara jer je tu mjere radi lokalna samouprava, župan mora dati suglasnost. I ja ću uvijek ponavljat župan kontrolira i ovdje se došlo i do toga zakona, … da su županije višak jel županije dijelom koče, one dobrim dijelom ne daju suglasnost. Županije su kočnica. Tako ministarstvo prema lokalnoj samoupravi, a ta lokalna samouprava mora stati županiji da ovaj potpiše suglasnost, to vam je tzv. Kozaračko kolo, svak svakog drži. A sve što vi pozivate decentralizaciju i sve što su te županije štete napravile, evo po pitanju poljoprivrede, ja ću govoriti o svojoj županiji, evo kolege će iz Slavonije, kolegica to potvrditi. Od kada su u mojoj Splitsko-dalmatinskoj županiji uništen je stočni fond, uništeno je moje Sinjsko polje, nije navodnjavano niti se šta radi i sada kada slušam mjere župana Bobana jučer gospodarske nakon toga šta nam je on priko svoga čovjeka kojega je on imenovao tj. Ante Sanader ušao virus i sada će nam odgoditi turističku sezonu i te mjere jer je virus ušao u starački dom zbog toga što je taj čovjek koji je na čelu staračkog doma bivši gradonačelnik Omiša, taj čovjek je svakako bio uvalio u gubitak, čak ja nisam htio glasat na skupštini, uvalio je taj dom u gubitke. I šta se sada događa? Sada će se zbog njih morati produžit sezona, a poljoprivredno zemljište je ostalo neobrađeno i sada nekakve mjere u stoci, u kumpirima, a kada sam ja govorio ovdje da triba obrađivat poljoprivredno zemljište meni je Bačić Ante glavna desna ruka, glavni poštar Ante Sanadera, glavni poštar je rekao da sam ja čoban. Jesam, čoban sam, seljak sam. E sad je i Andrej Plenković minja paradigmu, kolege iz HDZ-a, svi minjaju paradigmu. Sad triba obrađivat poljoprivredno zemljište. Pa naravno, pa naravno ne moramo ako imamo Slavoniju uvozit smrznutu tjesteninu za pecivo i ne moramo pomidor ako je sinjsko polje, Cetina kroza nj teče pa naravno to je zdravo logički. Ne triba velika pamet. I ja sam ušao u politiku, zbog tih koji su prodali zlato, koji su naše zemljište rasprodali, koji nisu proglasili isključivi gospodarski pojas, ja sam zbog njih uša. Svi su akademski obrazovani, svi ste vi visoko obrazovani, a vi ste krivi za ovu situaciju u RH.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prva je poštovana zastupnice Čikotić. Izvolite.
Poštovani kolega Bulj, u Hrvatskoj živi preko 185.000 umirovljenika koji imaju mirovinu manju od 1000 kuna, isto tako u Hrvatskoj živi i 70.000 onih koji primaju socijalnu naknadu u visini od 800 kuna. Kako su oni dočekali Uskrs i jesu li ove mjere koje je Vlada predložila potpune i kako su oni proveli uskrsne blagdane, a obzirom da brojni umirovljenici koji imaju i ovrhe radi HRT pretplate i dalje ih HZMO skida ih jer one na tom dijelu nisu zaustavljene.
Poštovani zastupnik Bulj.
Gledajte kolegice Čikotić, vi ste sad bili dali zakone, ne tako davno, prije korona krize o porodiljnim naknadama koji bi riješio problem naših rodilja i povećao bi znači naš ovaj problem, rješavalo bi se ova naša loša politika prema pogotovo ruralnim područjima i demografska slika bi se sigurno popravljala da se je slušalo. Međutim sada oni čuju i oni bi to sve napravili i oni bi tili sad da se prije što ono vuču recimo župan, Sanader, Pavić njegov glasnogovornik, više se daje za PR u splitsko dalmatinskoj županiji da je dalo tim umirovljenicim i tim ljudma koji su ovršeni spasilo bi ih. Za PR ulažu se milijuni poglavito od kad sam ja u skupštini, onda daju šta više za PR da mogu ulagat u se, onda dođu u onim uniformama kao narodni heroji valjda ih kopka što nisu baš bili nešto puno u ratu i onda dođu i govore o tim kakve će oni sada mjere. I još se triba pljeskat s prozora šta su nam uvalili virus u produžecima i šta su nam sve uništili. Zato tribamo ukinit županije i biće para i za poljoprivrednike i za rodilje.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovani zastupnik Vlaović, izvolite.
Hvala. Kolega Bulj u svojoj raspravi ste istaknuli potrebu ulaganju potpore poljoprivredi i evo i ja to stalno ističem i mi iz HSS-a jer smatramo da ovih 52,5 milijuna kuna je premalo za potpore poljoprivredi, a očekivali smo da će i tih 52 milijuna kuna ministrica namaknuti kroz uštede u poslovanju, kroz administrativne uštede i smanjivanje materijalnih troškova i iznenadilo nas je ovoga, u ovom trenutku je u izradi novi pravilnik o izravnim plaćanjima i IAKS mjerama gdje se smanjuju izravna plaćanja za višegodišnje nasade ljeske, oraha i drugih. Negdje oko 14.000 hektara je pod višegodišnjim nasadima ljeske i oraha i to je samo za Slavoniju 15 milijuna kuna manje. Umjesto da se smanji broj automobila i telefonski troškovi, smanjuje se izravna plaćanja. To stvarno nisu poljoprivredni proizvođači očekivali od ministrice.
Poštovani zastupnik Bulj, odgovor.
Slažem se. Vi Slavonci i vi kolegice moja, vi poznate, vi znate što znači zemlja, a i mi iz Dalmatinske zagore znamo što znači škrta zemlja koja je othranila generacije i koje su opstale na tim područjima, ali ovdje bi sad Stjepan Radić rekao onu poznatu srljate ko guske u magli i ova korona kriza je razotkrila sve loše politike, poglavito prema selu i seljaku, krive politike. Uvozni lobiji su rasturili domaćeg proizvođača, rasturili, mi smo jednostavno dovedeni u tu poziciju bili da su naši voćari u Vrgorcu pilali svoje breskve i svoju voćku i svoje vinograde dok se uvozilo grožđe iz Srbije, Makedonije puno lošije kvalitete, a takav je primjer i u Slavoniji sa vašim sadnicama i poljoprivrednicima kojim se bave. Znači u ovome trenutku je vidljivo da su apsolutno pogrešne politike, dodvorništva, poglavito uvoznim lobijama. Hvala lipa.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanoj zastupnici Sonji Čikotić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. U ovom trenutku znamo da pola milijuna ljudi u Hrvatskoj koristi naknade koje su osigurane preko HZZ-a, znači kriza ne traje ni mjesec dana, od 19.3. i sada već pola milijuna, znači imamo onih koji koriste te naknade. To znači da nam je gospodarstvo izrazito slabo, znači neotporni smo. Isto tako, čitam pred neki dan da je 950.000 propusnica izdano. Znači da smo jako teritorijalno rascjepkani, znači da jako puno imamo uprava, da je ogroman taj birokratski aparat i zapravo otkriveno je ono sve što u Hrvatskoj treba mijenjati. Otkrilo se i to da nismo samodostatni u hrani, treba znači pojačati poljoprivrednu proizvodnju, treba usmjeriti i novac prema finalizaciji proizvoda i ojačati neke druge stvari koje mi imamo, recimo drvnu industriju. Drvnoj industriji na proračunu za 2020. ste dali poticaja u visini milijun kuna. Je li to dovoljno za znači ulaganje u modernizaciju u proizvodne pogone drvne industrije? Naravno da nije. Isto tako svakodnevno mi se obraćaju žene koje su trenutno koriste roditeljski dopust. Imaju troje, dvoje ili više djece. Škole nema, vrtića nema, rodiljni i roditeljski dopust im sad izlazi, kome će ostaviti na brigu djecu? Isto tako pokazalo se već nekoliko puta da tržište rada, da su žene na njemu diskriminirane. Žene rade za niža primanja, žene rade kraće u odnosu jer preuzimaju ulogu njegovateljice u obiteljima i kad se radi o djeci i kad se radi o starijim ukućanima, a vi ono što imate na raspolaganju ne koristite, a o tome govori odluka Vlade od 2. travnja 2020. godine u kojem ste zaustavili sve javne pozive, sve nabave iz svih izvora financiranja. Znači, nema ni europskih poziva. Ovdje čujemo da treba ulagati u poljoprivredu, da je poljoprivreda važna, a šta se događa sa mjerama, mjera 6.2 odgođeno za mlade poljoprivrednike, ulaganje u nepoljoprivredne djelatnosti, mjera 6.4 čeka se 2 godine, odgođeno, mjera integrator, evo vidim državni tajnik i Ministarstva gospodarstva i poduzetništva je ovdje, odgođeno. Isto tako gledam ja šta se događa u Europskoj komisiji. Kaže prilagodili smo natječaje korona krizi, svi natječaji idu. Znači, kako ste HZZ je digitalizirao postupke i ljudi su mogli preko aplikacija aplicirati, isto treba napraviti sa EU sredstvima. Ne možemo zaustavljati kotač, a to je gospodarstvo, gospodarska aktivnost koja će osigurati nesmetano funkcioniranje države i isto tako priljev u državni proračun jer će događati ulaganja. Kako ćemo osigurati nakon 6. mjeseca ako izostane turistička sezona u mirovine za naše umirovljenike? Što se tiče HZMO-a ono i dalje provodi ovrhe nad umirovljenicima jer nije pred nas došao izmjene i dopune Ovršnog zakona. Isto tako onima koji su blokirani ranije bili, a ovrhu provodi poslodavac i dalje su pod ovrhama. Što se tiče samih škola i ocjenjivanja, puno upita dolazi mi i s te strane. Učenici su jako zabrinuti i razočarani. Kako? Jer njihov uspjeh i njihovo znanje ne ovisi o njima samima nego o socijalnih prilikama u kojima su se našli, znači o njihovim obiteljima. Ako ta majka i ako taj otac, ako ti roditelji imaju dovoljno vremena, znači majka mu možda radi po cijele dane, možda je blagajnica, otac je možda liječnik, znači oni nemaju kada posvetiti se da je to dijete obavilo te zadatke i sve napravilo na vrijeme. A tu su i oni koji su ugroženi, a to su djeca kojih je znači zajedno 300.000 ljudi je u siromaštvu u RH. Nekima od njih znate koliko ih koristi besplatni obrok u školi, nekima je to bio prema istraživanjima i jedini obrok. Sva ta djeca sada su u obiteljima, znači potrebno i tu voditi brigu. Ja se nadam da će uskoro doći i te mjere.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Marasa. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Čikotić, postavlja se jednostavno pitanje zbog čega HDZ ne odustaje od ovog teritorijalnog koncepta u RH i sami ste rekli koliko je općina i ovdje sad u krizi, sad se pokazalo u biti koliko je to beskoristan odnosno nefunkcionalan sustava da ljudi nisu mogli iz općine u općinu pa nisu mogli ni obavljati najosnovnije potrebe koje su kao građani trebali moći obnavljati. Ali tu se odgovor krije vjerojatno u tome šta većinu tih općinica i županija HDZ drži kao svoje leno za razno razne Škaričiće koji se onda moraju negdje ugnijezditi, uhljebiti i na taj način funkcionira cijeli sustav. I umjesto da iskoristimo ovu šansu za reformu ja se bojim da HDZ-u je upravo suprotno u interesu, da sve ostane kako je. Pa kad pogledate sada recimo i kako predstavnici Vlade ovdje sjede, a nije nitko ni „a“ rekao na vaše prijedloge to vam dovoljno govori [[Upadica: Hvala lijepo.]] šta HDZ misli o institucijama, o sustavu i kako oni to sve skupa vide. Hvala vam lijepo.
Odgovor poštovane zastupnice Čikotić, izvolite.
Što se tiče teritorijalnog ustroja naravno on je neučinkovit, to se pokazalo i uslijed ove epidemije, bezbroj je tih propusnica koje su zapravo izdane, a nisu izdane iz razloga što ljudi moraju ne znam otići u centralnu bolnicu na neki pregled, nego jednostavno u svojim općinama nemaju banku, u svojim općinama nemaju određenu instituciju koja je na najnižoj razini recimo ljekarnu, nemaju ljekarnu u svojoj općini. Znači ti ljudi su htjeli otići u ljekarnu i zato je trebala biti izdana propusnica. Ono što mene najviše zabrinjava je to da sigurno da će do promjene doći, samo meni se čini da mi više vremena nemamo. Znači svima je nama ovdje jasno da će doći do promjene, samo je pitanje kada.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice Čikotić javio sam se za repliku kako bi izrazio neslaganje s vašom, vašim razmišljanjem da je korištenje mjere za očuvanje radnih mjesta u Hrvatskoj, prema kojoj oko pola milijuna radnika će tu mjeru koristiti, znak d je slabo gospodarstvo. To ste doslovno tako rekli. Ja vam moram reći da veliki broj poduzetnika koji su podnijeli zahtjev za tu subvenciju, za potporu za očuvanje radnog mjesta imaju jako dobru bilancu, visoko su likvidni i ne možemo ih svrstati u grupu slabih poduzetnika, dapače u svakoj djelatnosti ima onih koji su uspješni i onih koji su neuspješni, ali mjera zabrane rada se odnosi i na jedne i na druge i neovisno u kakvoj su oni situaciji financijskoj oni su podnijeli zahtjev. Prema tome taj argument ne stoji, a o tome ću kasnije kad bude pojedinačno više govoriti. Hvala.
Poštovana zastupnica Čikotić.
Poštovani kolega Bačić, znači ja nisam mislila u doslovnom smislu da su ti poduzetnici slabi, nego da su neotporni znači na vanjske utjecaje. Isto tako, pola milijuna radnika danas koristi tu mjeru, to govori o tome da oni zapravo nemaju i ne žele svoju likvidnost koju su stekli ranijih godina koristiti za očuvanje radnih mjesta. Mene zanima što će se dogoditi ako korona ova epidemija bi potrajala 6 mjeseci ili više. Može li država dovoljno dugo izdržati i osiguravati likvidnost tim poduzetnicima? Je li ova mjera ako potraje duže i dugoročno, ako bi bila dugoročna je li ona održiva za sustav RH? Isto tako, brojni poduzetnici odnosno radnici se javljaju i kažu da neke mjere nisu ni dobili jer zapravo je poduzetnik bio u jednoj mjeri blokiran kao pravna osoba, a skinuto mu je isto blokadom. Znači tu smo predložili ovaj zakon o ovrsi na financijskim, na novčanim sredstvima koje provodi FINA da se uvrste i pravne osobe.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Sladoljeva. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dakle, poštovani kolege, dragi građani dakle vrlo je teško saviti ovaj 9 zakona u 5 minuta rasprave, tako da ću se ja koncentrirati na skup zakona i govorit ću o promjene paradigme i da ćemo mi zapravo predlagati ove zakone u svrhu da posvijestimo dakle građanima kako treba mijenjati politiku koja su do sada vladala. Ja ću se na početku ove rasprave dakle usredotočiti na evo jednu i mogu vam reći religioznu dakle činjenicu, a to je da su stari Grci imali boga pravog odnosno sretnog trenutka, dakle taj bog Kairos je ovaj bio dakle bog koji je prolazio kroz gradove i on je imao dakle golu glavu, samo je imao jedan čuperak dakle iza za kojeg ste ga mogli uhvatiti i ako ga niste uhvatili za taj čuperak on je prošao dakle taj bog pravog odnosno sretnog trenutka je prošao i više ga nikada niste mogli uhvatiti. Ja bi rekao da smo mi unatoč ovoj krizi počeli dakle primjećivati neke stvari i da je vrijeme da uhvatimo dakle toga boga pravog trenutka i da promijenimo paradigmu politike prema svemu. Od odnosa prema našim ovršenim i blokiranim građanima, od odnosa prema poduzetnicima, prema poljoprivrednicima, prema ljudi koji zarađuju dakle svoj kruh, prema nezaposlenima, prema ljudima koji su iselili iz Hrvatske. Dakle, cjelokupnu politiku treba napraviti restart i treba zapravo početi iz početka. Jer ono što zapravo sada imamo, a to pokazuje i ekonomski pokazatelji da ovaj nismo, niti jedna zemlja nije bila pripremljena na ovu krizu, ali je ova kriza ogolila hrvatsku politiku do kraja. Od toga da smo svoj cijeli gospodarski rast razvijali na turizmu iako su nas upozoravali ekonomisti da zemlja koja svoj cijeli gospodarski rast i cijelu ekonomiju baziraju na samom turizmu da je to grana koja je ovaj lebdeća, koja može vrlo brzo nestati, da to nije dobro. Od odnosa prema mladim dakle ljudima koji su zapravo iseljavali, a 1000 i 1000 ljudi su iseljavali, pa o odnosu prema blokiranim i ovršenima. Dakle, sad je prilika da promijenimo te politike, da nas ova kriza nauči da nismo dakle radili dobro svi skupa, dakle i da zajednički probamo naći rješenje dakle kako bi naši građani ovu krizu što lakše i što bolje ovaj prebrodili. I svi ovi naši zakonski prijedlozi su u dobroj dakle namjeri i ne vidim razloga da su dočekani od vladajućih na nož i da se Vlada nije očitovala o tome jer na sve zakonske prijedloge koje je Vlada dakle ovdje uputila u sabor i koji su za nas, neki od njih bili dobri, mi smo o njima raspravljali, iznijeli svoj dakle stav. Dakle, bitno je razgovarati o problemima, bitno je zajednički dakle naći rješenje, bitno je da se tu ne politički prepucavamo i bitno je poruku poslati hrvatskim građanima da smo mi tu za njih i da ovaj usprkos dakle krizi da zakonskim rješenjima i promjenom politike možemo napraviti preokret u našoj državi, da postanemo dakle država koja će drugačije voditi politike, koja će više voditi interesa o onim dakle malim ljudima koji je biti najveći pogođeni u ovoj krizi, a ne oni koji će i u ovoj krizi profitirati, a to su banke ili neki dakle drugi dakle sektori. Dakle, nas nisu birale banke u ovaj sabor birali su nas hrvatski građani i ono što mi želimo poslati i ovim setom zakona je poruka da su oni mali ljudi, dakle oni koji će najviše patiti da su zapravo na našem dakle umu i da mi želimo njima pomoći. Dakle, to je bitno istaknuti u ovih 4-5 minuta koje sam imao i evo otvoren sam za sve konstruktivne prijedloge i rasprave. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo 2 replike. Prva je poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo. Gospodine Sladoljev, zanima me vaše mišljenje zbog čega baš niti jedan prijedlog, evo kolegice i kolege iz HDZ-a nisu prihvatile, a bilo ih je sigurno 20-tak, neke od njih su i modificirali, pozivaju na zajedništvo, pozivaju nas da se ne bavimo kritikama nego da pomognemo i onda kada ljudi pomognu, kada predlože na kraju ništa. Znači na kraju nema, nema uopće nikakve želje, pa vidite predstavnike Vlade, dali ste tu negdje 9 prijedloga, jedan pomoćnik ministra tamo sjedi i šute cijelo vrijeme, nitko se ni o čemu nije izjasnio, imamo 2 rasprave ispred HDZ-a i to je to, u kojima će reći da ste imali priliku raditi a da niste napravili kad ste bili u vlati. Znači, sa te strane, to je sve figa u džepu. Znači nema iskrene želje da se tu bilo šta zajednički odradi, niti da se slušaju prijedlozi i prihvaćaju prijedlozi oporbe. Nemoguće je da od 20 prijedloga baš niti jedan nije bio kvalitetan i da nije moga biti prihvaćen, mogao je i tu bi HDZ pokazao određenu [[Upadica: Hvala.]] širinu, ali te širine nažalost nema. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Sladoljev. Izvolite.
Poštovani kolega Maras, da dakle imamo cijelo vrijeme pozivanje na zajedništvo, pozivanje na struku i onda kada se stručni prijedlozi dakle dođu u sabor i kad se o tome raspravlja onda ili se odbijaju od zastupnika vladajuće većine ili se Vlada uopće ne očituje o tome. Ali mi bi čak bili sretni kada oni ne bi dakle uvažili naše prijedloge ali bi ih uvrstili potpuno slične ili iste kao njihove. Neka oni politički poentiraju na tome, neka javno kažu dakle mi smo napravili za ovršene, blokirane i to, neka prihvate naše kao svoje, evo to je npr. bio sa Zakonom o mikrosolarima, kad su oni prepisali 70% Zakona o mikrosolarima našeg jer smo ih mi toliko pritiskali, evo, sad je taj zakon bolji nego prije pa neka rade tako i sa ovim zakonima.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Đujića, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Sladoljev, ja sam se kao i vi, kao kolega Maras i kao brojni kolege ovdje do prije 2, 3 dana isto čudio zašto vladajući odnosno HDZ ne prihvaća baš nijedan prijedlog opozicije iako cijelo vrijeme pozivaju na zajedništvo, govore zajedno smo svi u ovome, nije vrijeme za politiziranje, evo prozivani smo od HDZ-ovih čelnika da politiziram, da želimo sad, ne znam, skupiti neke jeftine poene, ali od prije 2 dana ja se tome više uopće ne čudim. Nakon što je premijer Plenković rekao da u biti cijelo vrijeme i Stožer i donosi u biti političke odluke i da je to političko tijelo proizašlo iz Vlade i da nije, da ga citiram, palo s Marsa, onda je meni jasno. Ovo je u biti za njih cijelo vrijeme politika i u takvoj politici vode oni svoju politiku i briga njih za našu politiku i za građane. Dakle, nakon 2 dana je slika postala puno bistrija i puno jasnija, a onda je jasno zašto su ovaj zadnji paket ekonomskih mjera, recimo prezentirali svojim koalicijskim partnerima, a nisu npr. svim parlamentarnim strankama. Tako da, stvari su sada puno jasnije.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Sladoljev.
Pa evo, poštovani kolega, dakle, meni nije jasno što bi zapravo oni željeli. Oni bi vjerojatno željeli da mi tu sjedimo u Saboru, da dižemo ruke za njihove zakone, da ne propitkujemo niti jednu odluku, ali baš niti jednu, da ne razmišljamo svojom glavom, da pohvaljujemo, a kad zapravo predlažemo dakle zakonske prijedloge, onda ih uredno odbijaju, kad nešto kritiziramo, a zdrav razum kaže da nije sve dobro, onda nismo konstruktivni, kada predlažemo onda opet nismo dobri, dakle oni bi htjeli samo da mi dižemo rukice kao što oni dižu ruke i da prihvaćamo sve zdravo za gotovo.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Branka Bačića, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Ja bih uvodno rekao kako smo svjedoci krize koja je nezapamćena u svijetu, u Europi, pa tako i u Hrvatskoj. I da smo suočeni s posljedicama te iste krize koju ćemo još dugo vremena trpjeti. Možemo potvrditi da sve jake, bogate države Europe upravo prolaze najteže trenutke svoje gospodarske krize u vrijeme kada smo svi ovdje i u ovom HS-u ih uzimali za primjere funkcionalne organizirane države, države koje su provele reforme i koje bi se mi trebali ugledati. Pa činjenica da kroz ovih krizu kroz koju prolazi i Hrvatska i koje ima velike posljedice, najveće posljedice trpe te najjače države Europe, od Njemačke, Francuske, Italije, Velike Britanije, UK-a, Španjolske, dakle sve one države koje su moćne, financijski stabilne, koje su na kraju krajeva i utemeljile EU, prolaze kroz veliku krizu, kako zdravstvenu, gdje se je koronavirus, bolest COVID-19 sručio s najvećim posljedicama, čak i više nego države koje su po nama i koje smo percipirale kao države, lošije razvijene, nereformirane, koje nisu na razini koja jest u Europi. Kroz ovu krizu se Hrvatska pokazala, koliko god mi to htjeli nekad priznati ili ne, kao država koja je funkcionalna, čiji zdravstveni sustav se može nositi bolje s takvim posljedicama krize nego one države koje smo do jučer uzimali za primjer. Ja bih rekao da je Hrvatska iznimno dobro odgovorila, a da je, da bi mogla odgovoriti ovom izazovu, bila je pretpostavka politička stabilnost, koja je stabilnost ... [[Govornik se ne razumije.]] gospodarsku stabilnost, koja je onda gospodarska stabilnost uvjetovala pad kamata, snaženje hrvatskih poduzetnika, posljedično smanjenju broja nezaposlenih, povećanju broja zaposlenih, punjenju proračuna, činjenici da smo sredili javne financije, da smo proračun imali u suficitu, da nam je povećan investicijski rejting, da smo ga vratili na razinu kreditnog rejtinga, investicijskog kreditnog rejtinga i da je to sve skupa imalo za posljedicu činjenicu da je Hrvatska uređena država koja je mogla propisati određene mjere koje su išle prema hrvatskim gospodarstvenicima, poduzetnicima za očuvanje njihovih poslovnih aktivnosti, za njihovu likvidnost, za očuvanje radnih mjesta. Prema tome, to smo bili u stanju napraviti na način da smo izdvojili u odnosu na visinu BDP-a negdje oko 9,5 do 10% sredstava ukupnog hrvatskog BDP-a što nas se svrstalo u vrh država EU kad je u pitanju izdvajanje javnih sredstava prema realnom sektoru da bi realni sektor ostao na nogama i to se kalibriralo na način da su te mjere koje je Vlada propisala i koje smo u HS-u donijeli, bile upravo takve da učine Hrvatsku održivom i nakon krize. Lako je u ovom trenutku propisivati mjere iz jedne, rekao sam to već puno puta, ugodnosti oporbe i takmičiti se u mjerama tko će dati više. Međutim, treba s druge strane postaviti pitanje odakle ta sredstva i hoćemo li takvim mjerama koje smo propisali, gdje bismo sve oslobodili, gdje bismo sve ukinuli, gdje bismo propisali puno veća izdvajanja iz državnog proračuna ili iz još se više zadužili, hoćemo na taj način napraviti veću štetu danu poslije, kada se kriza završi, kada prestane, kada se nađe lijek za koronu, odnosno za COVID-19? Hoćemo li tada moći biti na istoj razini kojoj smo danas sa mjerama Vlade, to je temeljno pitanje. Da li u želji da se dodvorimo, da odašiljemo poruke koje su za uho nekad lijepe svakom prosječnom hrvatskom građaninu, u što ja ne dvojim, da su one rado i da ih ljudi žele čuti, ali treba imati odgovornost vođenja države, znati da to što mi radimo, to mora imati odgovor u javnim financijama, u financiranju države, u financiranju javnog sektora, itd., itd. Prema tome, ja držim da je, da su mjere koje je Vlada predložile imale svoj financijski učinak i ja bih htio da smo mi, kada smo odnosno mi, kad su naši prijatelji iz MOST-a ili iz oporbe pisali ove zakone, itekako kazali što će to u financijskom smislu značiti u vremenima nakon ove krize. Evo to sam ono što sam htio reći, dakle, da se Hrvatska pokazala kao funkcionalna država s jedne strane a s druge strane, da smo mjerama propisali način održavanja hrvatskog gospodarstva, da on bude održiv i nakon krize. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike, prva je poštovana zastupnica Perić, izvolite.
Hvala lijepo. Pa evo, kolega Bačić, spomenuli ste koliko je zapravo država sada u ovim momentima i u ove zadnje 3 g. fiskalno sposobna izdržati sve ove udare, pa evo, ja sam spomenula isto tako da je Vlada našla unutar proračuna postojećeg 2,1 milijardu kuna čime je zapravo preraspodjelom mogla pomoći osigurati dodatna sredstva kojim će se omogućiti da se daju potpore i omoguće i poduzetnicima i građanima i kompletnom sustavu zapravo početna inicijalna sredstva kojim se može evo pomoći radnicima i na taj način održati zapravo gospodarstvo živo i pripremiti ga za onaj period kada treba početi iznova.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem g,. potpredsjedniče. Poštovana kolegice Perić, dakle, u pravu ste, preraspodjelama pozicija državnog proračuna, značajan dio izdvajanja za ovih pola milijuna radnika kojima će biti isplaćena potpora za čuvanje radnog mjesta, biti će u okviru sredstava državnog proračuna. No isto tako treba naglasiti da zbog ovih ostalih mjera gdje su oslobođeni plaćanja poreza na dobit, poreza na dohodak i takvih doprinosa i gdje im je to, neki će biti, u potpunosti će biti oslobođeni a neki će imat obročno plaćanje, u ovom trenutku se državni proračun ne puni na 1/3 iznosa za isto vrijeme prošle godine. Prema tome, povećali smo rashode a s druge strane smo značajno smanjili prihode. I taj balans je bio nužan i na tom je balansu Vlada donijela mjere. I to je ono što moramo posvijestiti. Hvala.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Đujića.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, vi ste rekli da je lako iz komoditeta oporbe predlagati mjere koje građanima zvuče lijepo i prihvatljive su i kako se građani na to love a da s druge strane bi mi kao oporba valjda trebali imati odgovornost kao i Vlada pa odgovorno predlagat mjere koje nemaju utjecaja na državni proračun više od onoga što mogu imat, tako sam ja to shvatio. E pa ja vas molim samo da mi pojasnite, da li je po vama jedna takva komotna mjera koja ljudima lako dopire do uha, naš prijedlog na moratorij na kredite od godinu dana? i da li bi to, da li je to jedan neodgovoran prijedlog koji bi utjecao na državni proračun onda i koliko bi država patila zbog takve mjere i zbog takvog prijedloga odnosno ko bi imao korist? Da li bi da se ona prihvati, korist imali građani a malo manju korist banke koje to mogu izdržat upravo zbog ovoga što sto rekli zadnjih godina poslovanja pa im je stvoren uvjet da su imali dobru likvidnost i dobre prihode, ja mislim da mogu godinu dana to izdržat odnosno evo, ja bi vas molio komentar te mjere. Da li je to jedna komotna mjera koja bi imala štetu na državni proračun?
Poštovani zastupnik Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Đujić, dakle ja sam rekao s kojima je mjerama Vlada izišla i u ožujskom i u travanjskom paketu i mislim da smo s tim mjerama našli način kako održati proračun, javne financije i pomoći poduzetnicima i građanima. Kad su banke u pitanju, da, i banke moraju podnijeti jednak teret kao svi hrvatski poduzetnici, jednak teret, ništa manje, dapače, još i veći jer su financijski najlikvidniji, najsposobniji i one to mogu podnijeti. I mi i držim da je s ovim prijedlogom, 3+3 u kojima će banke napravit moratorij, da je pogođeno. Međutim, kao što znam, to znate i vi, HNB je sa bankama dogovorila moratorij na 12 mjeseci. Ja znam veliki broj poduzetnika, s njima sam komunicirao i pripremao se za ovu raspravu, koji su već sada potpisali moratorij na 12 mjeseci. Nema zatezne kamate, nema solemnizacije i kamate se za sada obračunavaju, ja držim da će se te kamate neće naplaćivati nego da će se one kasnije obračunavati u idućim ratama na način da se i one smanje, tu smo na istom tragu, ja tu ne vidim razlike.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika, a oprostite, oprostite, u ime predlagatelja sad će govoriti poštovani zastupnik Božo Petrov, izvolite.
Poštovane kolege zastupnici, kolegice. Ja još uvijek nakon cijele rasprave nisam čuo niti jedan jedini razlog zbog čega ne želite prihvatiti ove mjere osim jednoga kojeg ste vi g. Bačiću sad spomenuli, to je financijski razlog ali do toga ću doći u ovom kratkom izlaganju. Dakle, nisam čuo niti jedan razlog zbog čega ne želite pomoći ljudima, zbog čega ne želite zaštititi ovršene, onako kako bi trebalo cjelovito ih zaštititi. Zbog čega ne želite obvezati zakonom banke da se donese moratorij na kredite i građanima i poduzetnicima u trajanju ove epidemije bez kamata? Zbog čega ne želite ukinuti paušalni porez? Zbog čega ne želite ukinut članarine za HGK, za turističke zajednice kad već sad nemaju svrhu? Zbog čega ne želite ukinuti akontaciju poreza na dobit? Ja nisam čuo kvalitetan razlog, ali onako kako danas kritizirate naše prijedloge, tako ste to radili i dva tjedna puna prvi put kad smo ih iznijeli ovdje, onda ste nakon dva tjedna došli i sve to što smo mi predlagali sve odjednom je bilo novaca, odjednom je sve to imalo smisla, imali ste svoju PR mašineriju, pa se ja nadam da ćete to isto napravit, to će već bit treći put, ponovno za dva, tri tjedna. I sve u redu, ali ja bi volio da se građana dogodi. A što se tiče ovog financijskog razloga kojeg ste spomenuli, upravo to je ono što Vlada još nije napravila što je po meni druga stvar koja je neodgovorna osim ove prve stvari. Neodgovorno je donijeti mjere za koje sama Vlada kaže da se broje u 10-cima milijardi kuna, a da mi ne znamo financijski plan. Kako će se to pokriti? Govori se o 10-cima milijardi kuna, a ministar financija je izašo i rekao da je sveukupno ušteda koliko su pronašli u svim ministarstvima 2 milijarde kuna. Matematika ne štima. Nije mi jasno kako možete davati pod navodnike 10-tke milijardi, a uštedit samo 2 milijarde, tko će pokriti, kako će se pokriti ili ste vi na tragu nekih kolega koji zagovaraju štampanje novaca. Pa nije problem, samo trebate to reći. A ako niste onda bi predložio jednu jako bitnu stvar to je da napravite rebalans proračuna. U ovakvoj nepogodi koja je gotovo na granici izvanrednoga stanja da se ne napravi rebalans državnog proračuna je poprilično neodgovorno ponašanje ili vi ne želite napraviti rebalans proračuna da nam ne bi otkrili koliko zapravo novaca nedostaje i kolike vi rezove tek trebate raditi, a ne želite iz raditi. Ali ono što nije samo neodgovorno ponašanje, ako vi ovo radite iz kalkulacija, ako ne dajete financijski plan, ako ne izlazite sa rebalansom proračuna iz kalkulacija da biste lakše izašli na izbore, ako stavljate u kalkulacije i u rizik budućnost 4 milijuna ljudi u Hrvatskoj radi uspjeha vaše stranke, ako ste podredili budućnost gotovo 4 milijuna ljudi u Hrvatskoj jednoj političkoj stranici onda to više nije neodgovorno to je čudovišno. A nema apsolutno niti jednog ekonomista u Hrvatskoj koji će potvrditi vaš stav da u ovakvoj situaciji ne treba raditi rebalans, da u ovakvoj situaciji Vlada ne treba izaći sa financijskim planom. Pa izađite s financijskim planom, izađite s rebalansom i onda mi potvrdite upravo ovo što ste rekli, nema novaca za vaše prijedloge, ali super su. Evo ja vas pozivam na to i mislim da je ovo normalna rasprava. Ako vaši argument stoji izađite sa argumentima, izađite sa financijskim planom, izađite sa rebalansom proračuna to je odgovorno ponašanje, to je ono što očekujemo, ne kalkulirajte s kompletnom državom, s 4 milijuna ljudi da biste se lakše proveli na izborima. A pogotovo, sad ću iskoristiti situaciju nemojte to raditi zato da ne biste uveli elektroničko glasovanje i dali svim ljudima mogućnost [[Upadica: Hvala lijepa.]] da sudjeluju na izborima.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Bačić ima repliku.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Petrov ubit će vas teške riječi malo ih spustite da ne bude to na kraju djelovalo patetično. Dakle, što se tiče sredstava samo vam ova mjera od pola milijuna zaposlenika samo što se njima isplaćuje preko 2 milijarde kuna mjesečno, samo ta mjera dakle, samo, vi govorite koji su to novci, samo je ta mjera jer je negdje oko 5.600 kad se zbroje neposredna davanja plus doprinosi toliko iznosi po jednom zaposleniku. Međutim, nisu to jedini troškovi kolega, vi to dobro znate da li je država rekla da će osloboditi plaćanja poreza na dobit, poreza na dohodak i doprinosa sve one kojima je pad prometa ispod 50%, a manji im je od milijun EUR-a godišnji prihod. Pa kad dodate i one poduzetnike pored njih, a tih je 93% u Hrvatskoj, pa i one koji također trpe štetu ali će biti oslobođeni samo u postotku koliko im je pao promet pa ćete već doći na one podatke s kojima je izišao ministar financija. Hvala.
Poštovani zastupnik Petrov.
Zastupniče Bačić, država se u ovom trenutku treba ponašati solidarno, treba promijeniti paradigmu, to su vaše riječi, treba biti pravedna prema svima i ako se pomogne jednima treba se pomoći svima. Država treba pokazati da je tu radi ljudi, a ne radi sebe. I da ima novaca, pitali ste kako to da oporba ne predloži, predložila je vama oporba, režite se, režite 500 i nešto nepotrebnih općina, režite županije, režite njihove tvrtke, njihove komunalne tvrtke, državne tvrtke ima 1300 što u manjinskom, što u većinskom vlasništvu, režite agencije, režite ustanove, tu su novci, ali to nećete dirnut. Vi ćete preraspodjeljivat i štedit sveukupno 2 milijarde kuna. Financijski plan nećete iznijeti, rebalans nećete napravit, požurit ćete se na izbore očito, na štetu građana [[Upadica: Hvala lijepo.]] nije pravedno.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Kolega Petrov, zaista sad ova pandemija je pokazala širom sve loše odluke i politike prema građanima RH, a u biti sam kolega Branko Bačić je prizna da su bile loše politike jer je vidljivo da nema sredstava za ono što treba, a da za županije koje bi tribalo ukinuti sad, jučer, prikjučer, prije 20 godina nisu ih ukinuli, zašto, to vam je jednostavan odgovor zato što je to njihovo birački nukleus i udomljavanje ljudi u županije, ustanove, agencije, tko zna koliko toga više se ne zna ni broj, je njima nukleus birački potencijal. I oni to neće taknut, oni će rađe iselit cilu Hrvatsku u Irsku, u Njemačku nego da taknu županije i lokalne samouprave koje su isključivo njihov znači nukleus za izbora. Evo, pa ja bih vas molio da vi date svoj komentar.
Poštovani zastupnik Petrov.
Molim vas, meni je žao što je gospodin Bačić upravo izašao ja bi ga volio upitati što će sa po 100 novih zaposlenih u samo prva dva mjeseca u nekoliko županija, ako ne u svim županijama u RH. To je ono o čemu vi pričate. Na 100-tine novih zaposlenih u samo prva dva mjeseca. Ja očekujem od njih plan, financijski plan, očekujem rebalans, očekujem da oni podnesu skupa s nama političarima teret krize, da budemo solidarni. I također očekujem da nakon svega ovoga budu pošteni i korektni prema ljudima i da naprave mogućnost da se može elektronički glasovati pa ako su već toliko napravili i ne mogu više napraviti, to će ljudi cijeniti, nemaju se čega bojati, ali svi ljudi u Hrvatskoj trebaju imati mogućnost da kad god da se dogode izbori, sad, za par mjeseci, za godinu, imaju pravo glasovati a ne bojati se izaći na izbore.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Saše Đujića.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa ja ću reć kratko na početku svoje rasprave da ne bi bilo korektno ni fer reć da sve mjere koje je donosila Vlada u ovom periodu nisu dobre i da su sve radil i krivo i to naprosto nije točno, ali to mi ni ne govorimo od početka, dakle cijelo vrijeme ono što je dobro pohvalimo, ono što nije dobro, na to pokušamo ukazat. Žao mi je što smo na početku dočekani odmah na nož kao malti ne ne smijete ništa kritizirat, ne smijete ništa govorit i žao mi je što oporba nije više uključena u donošenju ovih mjera i u zajedničko odlučivanje o sudbini svih nas jer ovo je pitanje ponovno ću ponovit ovdje po ko zna koji put, pitanje svih građana RH a ne samo desnih ili lijevih ili jednih a drugih ne. Dakle, ovo je pitanje svih nas i mislim da nas je trebalo sve uključit u tu priču malo više a onda se ne bi dogodile ni rasprave o prijedlogu paketa SDP-a prošli prije dva tjedna, mi ne bi pisali dalje nove prijedloge, vjerovatno ne bi danas raspravljali o ovom prijedlogu kolega iz MOST-a da je Vlada, neću reći Vlada, da su vladajući sjeli zajedno s predstavnicima svih stranaka u Hrvatskoj i da smo svi zajedno sjeli i rekli gledajte, ovo valja, ovo ne valja, ovo je ostvarivo, ovo nije ostvarivo, ovdje možemo, ovdje ne možemo, idemo to zajedno provesti. I normalno da je ova kriza je takva koja se nije nikad dogodila u vjerovatno našim životima, nas mlađih sigurno i ne pamti se dugo ovakva kriza na našim prostorima i ono što je najgore u ovoj krizi je to što mi ne znamo puno o njoj, ne znamo uopće kako će utjecati, u kom pravcu će se kretati. I stoga i odluke koje odnosno mjere koje donosi Vlada cijelo vrijeme, treba korigirat, trefa refreshat, dakle treba donosit neke nove stvari i svako malo ispadne neki novi problem koji se nije mogao predvidjet a ja želim danas iskoristiti ovu raspravu za ukazat na jedan problem koji su mi recimo prije 2, 3 dana ukazali vinari u Primorsko-goranskoj županiji. Dakle, zna se da mali vinari recimo, zna se da je sezona ugrožena i da praktički recimo na području županije iz koje ja dolazim, Primorsko-goranske, Istarske ali u pravilu u cijelom priobalju, sezona u pravilu počinje već za Uskrs a to je sada već iza nas i u biti neizvjesno je kada će nam sezona uopće počet i kakva će bit i koliko će bit prometa. E sad jedan veliki dio malih vinara u mojoj županiji svoja vina distribuira upravo u hotele, restorane i te ugostiteljske koji su sad zatvoreni već neko vrijeme i uglavnom pao im je, strahovito im je pao promet. I kažu otvoreno, da nije bilo ove mjere Vlade za očuvanje radnih mjesta od 4000 kn neto, odnosno 5200 bruto, da bi propali u ovom trenutku. I to im je veliko olakšanje da uopće mogu sada egzistirat, ali kažu nama se vrlo brzo nameće novi problem. Dakle, mi za kroz mjesec, dva moramo značajna sredstva ulagat i angažirat nove ljude na pripremi vinograda za berbu na jesen. I to nismo sigurni da sa sadašnjim prihodima koji su na razini od 25% u odnosu na prošlu godinu će moć izdržat. Druga stvar, novi problem koji onda dolazi nakon berbe u 9. ili 10. mj. je zalihe vina, otprilike ko i ovaj s naftom. Dakle, nemaju novo vino gdje više skladištit i ako država tu ne uskoči s nekakvim mjerama i sad spominju, ok, možda je to neusporedivo, kako država trenutno otkup mlijeka, žita i tako nekih stvari, teško je to usporedivo jer mlijeko i te namirnice su one koje ljudima stvarno trebaju, vino nije baš toliko nužno ali vinari govore, gledajte zašto ne bi država otkupila dio, mi smo u problemu, nemamo gdje to skladištiti, propast će nam priča i jedan veliki dio tih malih su u biti pred ozbiljnim problemom da se možda trajno i ugase. Mislim, to je problem koji će pogoditi velike vinare ali ove male pogotovo. Evo ja danas koristim ovu situaciju da danas ovdje upozorim možda na taj problem, u narednom periodu ću probat upozoravat što češće, što više, postavit ću zastupničko pitanje koje ne bi nazvao ni pitanjem ali to mi je jedna mogućnost nekakvu formu ministrici poljoprivrede ukazat na ovaj problem i mislim da imamo još uvijek svi zajedno dovoljno vremena da se možda kroz mjesec, dva dana s time pozabavimo i da pomognemo tim ljudima u interesu i Hrvatske jer to vinarstvo je hrvatska tradicija i mislim da smo dobri tu u tome i bilo bi šteta to izgubiti. I evo, to je jedan konstruktivan prijedlog i ne znači da Vlada do sad nije napravila po tom pitanju ništa, evo sami ljudi kažu, s ove 4000 kn je napravljeno puno, ali već sada apeliramo na pomoć koja će nam bit vrlo brzo potrebna. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sada će ponovno poštovani zastupnik Saša Đujić, završno u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti.
Hvala g. potpredsjedniče. Ma u biti sam mislio sumirat ali već sam jedan dio sumirao kroz pojedinačnu raspravu, pa ništa, evo kratko, u ime kluba apeliram još jednom na vladajuće, dakle nisu ovo ni zadnji prijedlozi niti su Vladine mjere koje su dosad donesene zadnje mjere koje će se donest i evo, još jednom stvarno apeliram u ime kluba SDP-a, mi konstruktivno i dobronamjerno stalno kao i kolege s ovim prijedlozima iz MOST-a koji su npr. prije 2 tj. upućeni u proceduru, zajedno s našima, naši su bili raspravljeni, ove raspravljamo tek sada. Evo apel na vladajuće, dajte nas još jednom shvatite da smo vam partneri, da želimo razgovarati, da želimo dat svoj doprinos ne zato što smo mi, ne znam, smatramo da smo pametniji od vas nego zato što smatramo da se ovo svih nas tiče i d su dvije glave pametnije od jedne i da svi možemo dat doprinos po ovom pitanju. I mislim da je krajnje vrijeme da možda sjednemo za stol, da g. Plenković zatomi malo svoj ego i kao i neki drugi, i da evo, probamo sjest u interesu građana kojih se ovo najviše tiče. Vlada je s ovim dosadašnjim mjerama pomogla gospodarstvu, jednim djelom pomogla i ja ne bi isticao ovu priču od pola milijuna radnika koji će dobivat ovu mjeru Vlade, ja bi radije koristio onu brojku od 90 000 poslodavaca jer nisu ni oni svi isti, jer ima tamo ljudi kao što je rekao maloprije kolega Bačić, koji dobro rade i koji imaju dobru likvidnost i teoretski su mogli sami i bez ove pomoći Vlade izdržat ovu krizu, ali recimo ja ih znam nekoliko a kod njih cijenim to da su dobili od Vlade 4000 kn neto a da radnicima nisu smanjivali plaće nego su ih zadržali na 5, 6, 7 ili 8. I takve treba istaknuti i takvima treba pomoći neovisno što bi možda to izdržali. Ali i puno onih koji su radnike stavili na minimalac odmah u 3. mj. pa su dobili od Vlade sada ove 4000 kn i nisu digli radnike na 4 nego ih drže na minimalcu i nemamo zakonsko rješenje za taj model. Ima puno poslodavaca koji danas u Hrvatskoj od ove 4000 kn svojim isplaćuju 3200 a onih 800 kn uzimaju sebi, ajmo to tako reći, ali mislim da bi oni trebali podnest barem mali dio krize, ne može znači ni poduzetnik proć kompletno neokrznut iz ove situacije i mislim da bi bilo korektno i prema tim radnicima da su ih zadržali na 4000 kn a ne im smanjivali plaću, ali to je nešto, mislim, ja mislim da su ti poslodavci takvi i s koronom i bez korone i da bi u budućnosti gledali kako prevarit sustav ali mislim da je vrlo važno zbog budućih mjera da država isto ukaže ko je koristio te mjere, koliko su radnicima dobili od toga, koliko je završilo kod poslodavaca i da znamo zbog planiranja daljnjih aktivnosti. Ista stvar, sad se priča o ovim aktivacijama, ne traže ugostitelji relaksiranje mjera samo da bi oni otvorili da mogu reć mi smo otvorili, nego zato da imaju prihod i da mogu živjet a nisam siguran, tako da stoga apeliram opet, da ne žurimo s relaksacijom, nisam siguran da ako dopustimo rad restoranima gdje će bit svaka 3 m jedan stol za kojim će sjedit jedan ili gosta, prije svega, sumnjam uopće da će neko ić u takve restorane, da će to dovest do nekakvih efekata. Stoga, još jednom apel, idemo svi zajedno i treba o tome svemu razmišljati, moramo razgovarati o ovim problemima jer onda ćemo ih svi skup lakše savladati. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sad će završno u ime predlagatelja govoriti poštovani zastupnik Božo Petrov, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, cilj ove rasprave bilo je iznošenje prijedloga MOST-a s odgodom u odnosu na to kad smo o njima govorili i kad smo ih predali u odnosu na to kad o njima raspravljamo, ali svejedno, nadali smo se da ćemo kroz raspravu moći čuti zbog čega možda ti prijedlozi neće biti uvaženi jer možda postoji nekakav argument kvalitetan, nismo to čuli, nismo iskreno čuli niti ovaj barem drugi dio ako su kvalitetni prijedlozi kad će biti usvojen, nismo čuli. Ali, ja ću vas podsjetiti na jednu stvar tijekom ove rasprave. Je li država može napraviti više? Može. Je li država treba biti jednaka prema svima? Treba. Je li svi u ovoj krizi trebaju podnijeti teret? Trebaju. Pa onda molim lijepo. niti banke nemaju pravo profitirati nad građanima u ovoj nepogodi. One također trebaju pristat na to ne onako kako bi oni htjeli, kome bi htjeli nego ih se zakonom treba obvezati da nemaju pravo u ovom trenutku niti na kamate niti na profit od ljudi koji u ovom trenutku ne mogu spojiti doslovno kraj s krajem. Imate od prošle krize 230 000 blokiranih danas, ako se ovo pitanje ne uredi, imat ćete novi egzodus iz Hrvatske jer ljudima ne preostaje ništa drugo ako se ovo se ovo ne uredi nego se pokupiti iz Hrvatske jer će ako ostanu ovdje biti doživotno robovi banaka. Pa ako banke ne žele na to pristati milom onda postoji silom. Ako ćete mi pričati o tome da je to oduzimanje nekih prava, pa i ovo što se dosad izglasalo je oduzimanje i ograničavanje određenih prava. Pa kada je država rekla FINA-i nemaš pravo provoditi ovrhu, onda je FINA-i ograničila određeno pravo a to ne znači da upravo to ne trebamo radit, trebamo radit jer se država treba skrbit o svima. A ja ću ovo završno izlaganje iskoristit da bi se zahvalio svima, svima koji su sudjelovali u ovoj raspravi, sa svim argumentima, sa svojim prijedlozima što može se učiniti bolje. Sve što možemo, sve ćemo uvažiti. Također, zahvalio bi se svima onima koji podnose teret ove krize od zdravstvenih radnika do drugih službi. Ja bi se posebno zahvalio onima koji danas plaćaju poreze, neka ih ne poremeti jedan izlet Državnog inspektorata, nek se nastave truditi. Oni su ti koji nose ovo društvo. Barem iz ovoga svega oni mogu vidjet da mi u MOST-u nismo takvi da ćemo mi njih cijediti, da naš odnos i to krećem prvo od nas je s naše strane partnerski ali se isto tako nadam da će neke druge političke stranke pogotovo Vlada preuzeti upravo takav odnos prema građanima i prema poduzetnicima, partnerski odnos. A posebno na kraju se zahvaljujem svim građanima u RH, na njihovoj disciplini jer razlog zašto su mjere uspjele, mislim na epidemiološke mjere. Uspjele su iz razloga što su naši ljudi u većini slučajeva držali se upravo tih mjera i ako me pitate tko su heroji danas Hrvatske, onda su to upravo građani RH. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Bulja.
Kolega Petrov, Hrvatska ima nadu, Hrvatska je bogata resursom vodu koju smo dali u koncesiju u strane, privatne ruke. Hrvatska je bogata poljoprivrednim zemljište, Hrvatska ima more. Hrvatska ima potencijale za razvoj, ima ljude, još uvijek. Ja se nadam da će doći dan kada će se u Hrvatsku vratiti nada i da će Hrvatska biti država kojoj neće trebati kriza da bi se donosile mjere, da bi netko svoj politički rejting dizao nego da će biti Hrvatska zemlja jednakih mogućnosti svakom čovjeku, svakom ditetu, a za to su dali živote brojni moji suborci i njihovim majkama, njihovim obiteljima, sinovima i kćerima mi to dugujemo. A ovo do sada što je se radilo, a poglavito prije korona krize je bilo u biti uništavanje [[Upadica: Hvala, Odgovor poštovanog…]] svake nade u ... [[Govornik se ne razumije.]]
…zastupnika Petrova.
Poštovani zastupniče Bulj. Ovo što ću reći, odnosi se na sve druge zastupnike, pa i na političke aktere. Stvari nisu završene, vrijeme nije gotovo. Stvari se mogu promijeniti, zakoni se mogu donijeti. Je li možemo zaštititi naše poljoprivredno zemljište od stranaca? Da, možemo, pitanje je imamo li volje. Je li možemo podijeliti naše neiskorišteno poljoprivredno zemljište? Možemo. Je li možemo zaštititi izvore pitke vode? Možemo. Je li možemo donijeti energetsku politiku koja će biti na korist svih građana u Hrvatskoj i poduzetnika. Možemo. Je li možemo stvoriti jaču IT industriju i druge gospodarske grane u Hrvatskoj? Možemo. Je li možemo zaštititi one koji su u ovom trenutku ugroženi u našem društvu? Možemo. Pitanje je samo volja. Vrijeme nije gotovo. Ja se samo nadam da će građani shvatiti da se promjene događaju nažalost na izborima.
Hvala. Hvala lijepa. Time bih zaključio raspravu o ovoj točki, odnosno točkama, a o njima ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Time ćemo završiti rad za danas, nastavit ćemo ga sutra u 9,30 i prva točka bit će Konačni prijedlog Zakona o provedbi EU 2019/1021 o postojanim organskim onečišćujućim tvarima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 925. Želim vam ugodnu večer. SJEDNICA PREKINUTA U 17,17 SATI.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 909. Predlagatelj je zastupnik Božo Petrov. Rasprava je zaključena pa dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit kojeg Vlada ne podržava. Glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Prijedlog nije dobio dovoljan broj glasova, zakon nije donesen, dakle 34 je bilo za, 77 protiv.
Sada prelazimo na objedinjenu raspravu u slijedećih 9 točaka od kojih je 8 zakonskih prijedloga predlagatelja zastupnika Bože Petrova, a jedan prijedlog zaključka Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, dakle to su: - Konačni prijedlog Zakona o dopunama Ovršnog zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 915 - Konačni prijedlog Zakona o izmjeni Općeg poreznog zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 908 - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 909 - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 910 - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 911 - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o članarinama u turističkim zajednicama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 912 - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 913 - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o Hrvatskoj gospodarskoj komori, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 914 i - Prijedlog zaključka o uvođenju bankovnih kartica za blokirane građane za vrijeme bolesti COVID-19 Predlagatelji su zastupnik Božo Petrov na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. i 204. te Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista na temelju čl. 172. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda, prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se svi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, financije i državni proračun, turizam, za obitelj, mlade i sport, za gospodarstvo, za zdravstvo i socijalnu politiku i Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Izvolite na set zakonskih prijedloga, kolega Božo Petrova za prijedlog zaključka, mogu drugi ... [[Govornik se ne razumije.]] Izvolite, vi ste na redu, izvolite kolega Petrov.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, meni je drago da makar s odgodom možemo pokazati koje smo sve mjere, koje smo prijedloge, koje smo izmjene zakona uputili kako bismo dali svoj doprinos u suzbijanju posljedica ove krize koja je pogodila našu državu i s ovom epidemijom. Kažem s odgodom, jer smo naše zakone uputili, ima već nekoliko tjedana i od samoga početka krize smo predlagali određene mjere. Isto tako možete vidjeti da popriličan broj mjera koje smo predlagali od prvog dana već se konzumiraju zato što ih je Vlada u međuvremenu usvojila. Nažalost, nije usvojila u potpunosti određene mjere, one koje su donesene bile polovične, s druge strane kaska sa određenim odlukama dva do tri tjedna i tu gubimo dragocjeno vrijeme. Jedna od mjera koje smo predlagali bio je zakon koji se odnosi na ovrhe, nažalost poslije ću vam pokazati i tu je Vlada donijela na štetu svih blokiranih i ovršenih samo polovično rješenje. Ono što bi trebao izdvojiti prije nego krenemo o svim mjerama na što je MOST-ove mjere odnose, odnose se ne samo na ovo razdoblje dok traje epidemija, dok traje kriza, nego i na ono razdoblje poslije te krize jer samo o nama ovisi koliko dugo će trajati posljedice te krize. Ako na vrijeme, ako brzo, efikasno budemo djelovali onda će se gospodarstvo brže vratiti i jedini spas za sve ljude koji su danas ugroženi, pogotovo financijski ugroženi je brzi oporavak gospodarstva, radnih mjesta tako da imaju način kako zaraditi za svoje obitelji da ne završe na kraju u siromaštvu. Također naše mjere idu za promjenom paradigme. Tu smo riječ odnosno tu sintagmu smo slušali u zadnjih mjesec, dva dana vrlo često od Vlade. Nemamo još uvijek kvalitetnu potvrdu, objektivnu potvrdu, dokaz da je to za njih nešto više od same sintagme. Mogli smo vidjeti da se paradigma nije promijenila i to na slučaj od neki dan kada je Državni inspektorat našao navodne nezakonitosti u djelovanju ugostitelja pa ih je brže bolje zatvorio, nakon toga odalamio financijskom kaznom i to sve zato što eto brojni tumače odredbe i mjere izdane u „Narodnim novinama“ koje je izdao stožer, a da zapravo te mjere koje su dane nisu precizne, nisu jasne kakve bi trebale biti zbog čega se onda javljaju i HGK i ministarstva turizma, ovi, oni zavodi za javna zdravstva bez ikakvog razloga. Nažalost, nemamo u tom slučaju vladavinu prava, nemamo pravnu sigurnost stradaju upravo oni koji bi trebali činiti okosnicu našega gospodarstva, a oni koji su vjerojatno u mentalnom sklopu istom, ne zadnjih 30 godina nego zadnjih 80 godina, brže bolje su pojurili na teren da baš te kazne. I onda Vlada zadnjih dva mjeseca priča o promjeni paradigme. Ja bih ih pozvao da stvarno to pokažu djelom, ja bih ih molio da one mjere koje su donijeli da ne budu privremene, to je onda promjena paradigme. Mjere koje je MOST predložio u zadnjih mjesec do dva dana, među ostalim bili su promjena Ovršnog zakona, promjena Općeg poreznog zakona, promjena poreza na dobit, izmjena poreza na dohodak, izmjena Zakona o PDV-u, ukidanje parafiskalnih nameta itd., itd. Ali ono što je ključno za neke od ovih mjera, mi ne mislimo da trebaju biti privremene one trebaju biti trajne. U trenutku kada idete promijeniti Zakon o PDV-u i mijenjate ga na način da konačno poduzetnik, obrtnik, samozaposlena osoba mora platiti PDV tek onda kada su njemu platili za njegov proizvod, e onda je to promjena paradigme, e onda je to onaj način za koji mi u MOST-u smatramo da se konačno država treba početi odnositi prema svakom građaninu u ovoj državi i prema svakom poduzetniku u ovoj državi. A to je na način da ih država ne doživljava kao ovce za šišanje ili kao one objekte na kojima će se iživljavati nego da ih doživljava kao partnere. Mi želimo da taj zakon, ta promjena zakona, uredba koju su donijeli da se PDV plaća po naplati ne bude privremena nego bude trajna. Nemate pravo biti u prvi u redu naplate, nemate pravo opelješiti svaku zaposlenu osobu u državi koja vam doprinosi, koja vas hrani, a da vas nije briga jeli on nakon toga uspio naplatiti ono što je proizveo ili je završio u bankrotu. A ono što je ključno u svemu tome kako ne vidite da u trenutku kada te mjere napravite trajnima da ćete smanjiti zonu sive ekonomije. Pa mislim da apsolutno svi znaju da danas poduzetnici upravo u strahu da neće moći naplatiti svoj proizvode vam ne izdaju fakture, da država stane iza njih, da država kaže da je račun temeljni dokument utuživ, da se mora naplatiti, da država kaže mi ćemo platiti PDV kada vi naplatite svoj proizvod kad znate da su se poduzetnici i samozaposleni obrtnici svi da su se osigurali, a vi ćete automatski smanjiti sivu ekonomiju. Vi ćete pokazati onu solidarnost, to je druga riječ, drugi pojam koji smo znali slušati zadnjih dva mjeseca, vi ćete pokazati da razumijete te ljude da oni nisu za vas ovce za šišanje. Da oni nisu samo tu da vama priskrbe novac kojim ćete vi plaćati sve vaše uhljebe od državne, županijske do lokalne razine. U samo zadnje 4 godine deseci tisuća novozaposlenih u javnoj i državnoj upravi. Zanimljivo, pola milijuna ljudi je iselilo u zadnjih 5 godina, samo u našoj državi se događa apsurd. Imamo manje ljudi u državi, a više zaposlenih u državnoj upravi. I nitko ne govori o apsurdu nego upravo one koji vam privrjeđuju čak i za vrijeme krize, brže bolje pohrlite na teren kazniti ih. Ne samo zatvoriti ih nego udariti financijsku kaznu. To nije promjena paradigme, prijeđite s riječi na djela. Mijenjajte paradigme, ali na pravi način. Također, MOST je tražio da se ukine plaćanje akontacije, predujma na dobit. Pa je li normalno da svi oni koji su zaposleni, koji privrjeđuju plaćaju danas porez prema onome kako su poslovali, prije plaćaju ga unaprijed, kreditiraju državu. Pa nije normalno i to također, treba uvesti i treba biti trajno. Nije korektno, nije solidarno, nije promjena paradigme, kako god da hoćete, koje god pojmove hoćete u zadnjih 2 mjeseca koje ste ubacili u svoj vokabular, koristiti, to ne odgovara. Izbrišite akontaciju poreza na dobit. Ukinite porez na dividende i na udjele na dobit. Imali smo priliku prije nekoliko dana raspravljati o Ovršnom zakonu, odnosno o prijedlogu zakona kojeg je dala Vlada. Zanimljivo. Vlada je odlučila promijeniti Ovršni zakon, ali na način da ne obuhvati sve niti načine niti subjekte. Dakle mi smo tražili da se Ovršni zakon, i to smo bili predložili prije nego je Vlada uputila svoj prijedlog, tražili smo odgodu svih ovrha za vrijeme trajanja epidemije. Vlada je odgodila ovrhe na 3 mjeseca i ne sve. Odgodila je ovrhe po računima. Je li vi zaboravljate da postoje ovrhe po pokretninama i nekretninama? Je li vi shvaćate da nitko nije još zaustavio ovrhe na nekretninama? Osim toga, vi ste rekli FINA-i da FINA nema pravo vršiti ovrhe po računima, ali niste rekli Zavodu za mirovinsko osiguranje da ne provodi iste takve ovrhe po računima prema umirovljenicima. Niste naredili poduzetnicima, poslodavcima da provode, da ne smije provoditi ovrhe nad svojim zaposlenicima. Ja ne govorim samo da vas kritiziram, moj žučni govor je iz razloga što ili ne čujete ili ne želite čuti. Od prvoga dana, od trenutka kad se izašli ovdje s mjerama, bio sam prvi na govornici nakon ministar financija, nakon predsjednika Vlade i rekao vam, vi nudite odgodu, a ja vam kažem otpis. Vi nudite jeftinije kredite, a ja vam kažem bespovratna sredstva. I naravno da će moj govor biti žučan jer ne čujete. Niste čak niti to napravili. Otpisali ste koliko njih, odgodili ste kome sve, dakle niste napravili jednako prema svima. Otpis dospjelih obveza, a ne odgoda. I ne samo za vrijeme epidemije, nego 90 dana poslije. Zašto? Jer da pustite apsolutno sve danas u Hrvatskoj, da epidemija nestane ovako, da koronavirus nestane ovako, ljudi se nemaju gdje vratiti. Dakle nije dovoljno samo za vrijeme epidemije, trebati dati vremena gospodarstvu da se vrati na ono što je bilo. Ali o tom ću mrvicu poslije. Također, mi smo u ovom setu zakonu, a i prije u mjerama koje smo vam govorili, navodili da treba ukinuti plaćanje paušalnog poreza na dohodak za iznajmljivače u turizmu. Vi još uvijek vjerujete da će postojati turistička sezona? A meni nije jasno, koji paušalni porez i dalje plaćaju? Pa ljudi moji, ti ljudi su se zadužili, digli su kredite, da doprinose ovome društvu i sebi, ali i vama. Oni vas hrane. I dalje njih zaboravljate, onu glavnu vašu gospodarsku granu, po meni bi i trebalo barem biti 4, 5 u Hrvatskoj, ali ste zbog svojih politika pretvorili turizam u jedinu gospodarsku granu, gotovo jedinu u Hrvatskoj i sad ste na njih zaboravili. Tko ostao, ostao, tko živ, tko mrtav. Jeste digli kredite, vaša briga. Je li morate plaćati paušalni porez, vaša briga, to što nemate od čega platiti, to što nemate klijenata, nemate turista, nije nas briga. Pa ne može vas ne bi briga za to. Ali ja vam ovo govorim, ima mjesec dana. I sve to možete promijeniti, još uvijek možete promijeniti. Također, govorili smo da se treba ukinuti članarina za Hrvatsku gospodarsku komoru. Ljudi moji, HGK kratko, 168 milijuna kuna proračun minimalno barem 90% toga im dolazi od članarina, a od 168 milijuna kuna, ubijte me, ako barem 50% ne odlazi na njihove plaće. Još jedan tromi sustav koji mi plaćamo. Turističkim zajednicama članarine, za što će danas tvrtke plaćati turističkim zajednicama? Što će to turističke zajednice napraviti u idućih mjesec, dva dana? Tu vam je pola milijarde kuna. Pa da uzmete samo ove dvije članarine to vam je 700 milijuna kuna koje trebate vratiti nazad ljudima koji danas jedva spajaju kraj s krajem, koji su zbog ovoga što im se dogodilo, ne njihovom krivnjom, ostaju bez posla i nemaju mogućnost privređivati za naše društvo, za vaš državni, županijski, lokalni proračun. Također, tražili smo da se izmijene i zakoni o rodiljnim, roditeljskim naknadama, tražili smo također da se ukinu parafiskalni nameti u ja ću također reći par zanimljivih brojki. Vi baratate s brojem od gotovo 400 parafiskalnih nameta, od tih 400 parafiskalnih nameta njih 20 je krupnih, a od tih 20 krupnih, tih 20 krupnih vam donese u vaš proračun 12 milijardi kuna. Ali od Vlade ne čujem da oni nešto rade, oni najavljuju da će nešto raditi, tako najavljuju i teritorijalni preustroj, oni najavljuju ma hoćemo, nećemo, ovako ćemo, onako ćemo. Ja bi vam savjetovao da u stilu onoga kako ste vodili zadnje četiri godine napravite povjerenstvo za suočavanje s parafiskalnim nametima, to bi bilo adekvatno ako ću biti sarkastičan pa onda vijećajte što ćete napraviti s parafiskalnim nametima, ali meni situacija nije normalna, za mene ovakva situacija traži hitno, efikasno djelovanje, nikakva povjerenstva, nikakve dileme hoćemo-nećemo nego logiku. Ova situacija zahtijeva da krenete sebe rezat, da ne pričate o teritorijalnom preustroju, krenete ga radit. Opet ću vam dati podatak koliki je disbalans između onoga što govorite i što radite. Vi ste 2018. pokrenuli projekt o optimizaciji javne uprave vrijedan 20 milijuna kuna, vrijeme mu istječe sad krajem ove godine. Došli ste do toga da niste napravili ništa, čak ga niste uputili niti u javnu raspravu. To su djela, a ja vas molim da s riječi pređete na djela jer kada pričate o uštedama ne želim vas čut da govorite o tome da ćete dok sebe ne srežete uzimati od plaća zdravstvenih djelatnika, obrazovnih djelatnika u obrazovanju i ostalih. Nećete, nemate pravo na to. Imate kompletan nered u vaših 500 i nešto općina, 20 županija, 1300 državnih tvrtki u većinskom ili manjem vlasništvu i hrpu uhljeba. A ja ih moram nažalost tako nazvat. Svaka čast ljudima koji pošteno i savjesno obavljaju posao u državnoj i javnoj upravi, ima ih, ali brate ima i onih koje ste ubacili unutra koji apsolutno ništa ne rade i na kraju vam je to kriza to i pokazala. Napravite analizu koliko ljudi u državnoj i javnoj upravi danas stoji kući i radi smanjenim intenzitetom ili uopće ništa ne radi. Zanimljivo, država radi brže. Nema tona papira, nema štambilja, nema pečatiranja, nema čekanja u redu, sve ono što ste govorili da ne možete napraviti godinama da vam trebaju analize, povjerenstva, sve ste to napravili u par dana jer vam je dogorjelo do prstiju, dakle može se. Ja vas pozivam da to krenete radit. A osim toga što se tiče Ovršnog zakona, samo ću se kratko vratiti jer nažalost nedostaje mi vremena, za Ovršni zakon Vlada je obećala da će mijenjati Ovršni zakon poslan u treće čitanje. Kakav je bio u drugom čitanju, bolje je da ga i ne donosite. Al ako stvarno želite pomoć, ako to nisu riječi, samo riječi nego i djela, donesite Ovršni zakon, ali pravi Ovršni zakon koji će biti pravedan prema svima. I bitna mjera konačno dozovite se razumu i obvežite banke da moraju napraviti moratorij na kredite i građanima i poduzetnicima. Oni u ovom trenutku nemaju od čega ljudi vraćati.
Hvala vam kolega Petrov. Dakle imamo dvije prijavljene stanke, imamo 7 replika, ali prvo ćemo stanke. Dakle prijavili su kolega Grbin i kolega Zekanović. Prvo je kolega Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, uvaženi predstavnici Vlade. U ime Kluba zastupnika SDP-a u trajanju od 10 minuta kako bi još jednom se mogli očitovati i naglasiti problem koji je stvorila Vlada RH. Dakle, prošloga petka HS donio je izmijene Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima naših građana i na taj način je dobar dio građana RH deblokiran. Međutim jedan veliki broj građana ovoga se tjedna nemilo iznenadio. Iznenadili su se zato što su se ovrhe po njihovim računima nastavile provoditi, a to su građanke i građani RH kojima ovrhu nije provodila FINA već im je ovrhu provodio njihov poslodavac ili Zavod za mirovinsko osiguranje. Od onih ovrha koje se odnose na ovrhu po plaćama ili drugim novčanim sredstvima procjenjuje se da se u ovom slučaju radi otprilike jednoj trećini ovršenika. Ovršenika kojima je pružena nada, a onda su nakon vikenda doživjeli gorko razočaranje. Poštovane kolegice i kolege, četvrti mjesec je izgubljen, plaće su već u velikoj mjeri isplaćene, ovrhe u velikoj mjeri provedene, ali poštovane kolegice i kolege, a ovdje posebno govorim predstavniku Vlade koji je iz resornog Ministarstva pravosuđa. Zbrojite se i ili prihvatite jedan od oporbenih prijedloga zakona, kao što je onaj SDP-a koji ovu materiju rješava u potpunosti ili uputite svoj prijedlog zakona. Ne dopustite da ovršeni koji nisu obuhvaćeni mjerom koju smo donijeli u Saboru prošloga petka ne budu kažnjeni i u svibnju, kad već niste bili spremni pomoći pravosuđu u cjelini, pomognite barem ovršenicima. Hvala.
Hvala, izvolite kolega Zekanović, stanka također.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, tražim stanku ispred Kluba Hrvatskih suverenista u trajanju od 10 minuta da bi se dodatno konzultirali vezano uz ovaj paket zakona. Ovdjem moramo istaknuti jednu aktualnu situaciju, a vezano je uz izjavu našeg predsjednika Zorana Milanovića, danas u Jasenovcu, koji je izjavio, svatko tko se 1991. g. borio pod "Za dom spremni", nije se borio samo za Hrvatsku, nego i za restauraciju NDH. Dakle, Antun Petričić, Marko Knežević, Žarko Manjkas-Crvenkapa, ljudi koji su sa HOS-ovim oznakama i "Za dom spremni" poginuli da bi danas Zoran Milanović bio predsjednik, borili su se za Hrvatsku, slobodnu, suverenu i demokratsku državu, a danas onaj tko nije za dom spreman, e on se može nazvati komunistom i fašistom jer jedino što danas trebamo biti, trebamo biti za dom spremni, kao što su bili i ovi koji su dali svoje živote za hrvatsku državu. I tu moramo biti jasni. Dakle ovo je jedna iznimno skandalozna izjava na tragu onoga što je predsjednik Milanović i prije govorio i radio, ali ovdje moram naglasiti da je drugi problem također, jako veliki, što je sve to rekao i govori u nazočnosti premijera, odnosno predsjednika Vlade Andreja Plenkovića koji sve to sluša i ne reagira.
Dakle ovo nema veze sa stankom, dakle dajem vam opomenu. Nastavljamo kolega Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a. U ime Kluba HSU-a, Nove politike, SNAGA-e i nezavisnih zastupnika također, tražim stanku u trajanju od 10 minuta kako bi još jednom razmotrili ovu situaciju koje Vladinim mjerama prekidanja ovrha nad građanima izuzeta veliki broj umirovljenika jer njima ovrhu provodi HZMO kako je to naglasio i kolega Peđa Grbin. Međutim, da stvar još i proširimo, kako je rekao i kolega u uvodnom, Petrov, u uvodnom izlaganju, mnoge od svih mjera bi se i inače trebale provoditi, pa tako isto kad govorimo o umirovljenicima, i posebno onim slučajevima gdje su oni bili jamci, gdje je dužnik preminuo, ti umirovljenici su, iako u Hrvatskoj ne postoji smrtna kazna, ti umirovljenici su kažnjeni do smrti. Dakle, oni moraju plaćati taj dug jer su u jednom trenutku svog života, možda nepromišljeno, možda iz nekih drugih razloga ušli u takav odnos, i oni moraju do svoje smrti plaćati dug po tom kreditu. Jasno je da iz ovoga u velikom dijelu stoje banke i mislim da je i Vlada u tom dijelu nema snage se obračunati, nema snage reći bankama da to nije primjereno, da ljudi ne moraju do kraja svog života plaćati dugove koji su nastali, a nažalost zbog smrti dužnika nisu mogli biti naplaćeni. I to je jedan od razloga da tražimo stanku, kako bi se ove situacije u budućnosti ispravile. Hvala.
Hvala i vama. I posljednja tražena stanka, kolegica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo. Tražim stanku u ime GLAS-a u trajanju od 10 minuta. Riječ je o tome da danas ponovo imamo u raspravi jedan set zakona koji je predložila oporba. Nalazimo se u jednim vrlo neobičnim vremenima. Karakteristika ovih vremena je sljedeće, kad dobijemo prijedlog od vladajućih, mi u principu bez obzira o tom prijedlogu, raspravljamo, diskutiramo, ali svjesni situacije, oporba je ta koja u glavnini slučajeva glasa za te prijedloge i svjesni toga da se mora reagirati odmah. Promjene koje HDZ kao stožerna stranka vladajuća nije shvatio jer nije shvatio da bi trebao malo slušati oporbu. U ovim našim prijedlozima koji jesu, ima izuzetno dobrih, kvalitetnih prijedloga. Mi nemamo svi zajedno ništa protiv da vladajući te prijedloge prihvate, da ih ugrade, da dođe s tim, kraj travnja je, očekivali smo da će biti nekakav set mjera 2.0, odnosno travanj 2.0, ali travanj 2.0 nije ovdje. Kad je riječ o ovrhama o kojim svi govorimo, uopće nije jasno zašto zajedno sa ovim zakonom nije došao i zakon koji je iz nadležnosti Ministarstva pravosuđa iz jednostavnog razloga što ljudi koji su ovršeni imaju jedni prema kojima će se postupati na jedan način, druga grupa ovršenih postupat će se na drugi način i to jednostavno nije dobro. Ali, postoji još jedna velika tajna i misterija kojoj se nikako ne možemo dokučiti. Zašto ne želite donijeti zakon o moratoriju na kredite naših građana, naših poslovnih subjekata? Što je tu tako magično da pod svaku cijenu štitite banke? Hvala lijepo.
Hvala. I imamo još jednu stanku. Kolega Ivan Lovrinović, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Tražim stanku ispred Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku i Živi zid kako bi se konzultirali oko kriznog paketa mjera. Naime, značajan broj građana, to su tisuće i tisuće nalaze se u zrakopraznom prostoru, oni su znači samozaposleni, slobodni umjetnici, sezonski radnici, oni nisu obuhvaćeni ovim mjerama pomoći, znači kao što ostane radnik koji dobije otkaz, dobije 4 tisuće kuna. Njih nema nigdje, znači to je veliki broj ljudi, njima se mora pomoći. S druge strane, ono na čemu inzistiram mi iz stranke Promijenimo Hrvatsku jest da se aktivira ispred HNB-a mehanizam helikopterskog novca a to znači da se bespovratno svim punoljetnim građanima Hrvatske dodijeli bespovratno po 4 tisuće kuna koje ne moraju vraćati. Zašto? Na taj način ćemo, već je to trebalo napraviti, ja sam to tražio prije mjesec dana, na taj način bi se zadržao razina potrošnje, to bi stabiliziralo koliko-toliko proizvodnju, sačuvalo u značajnoj mjeri zaposlenosti i bilo bi daleko manje problema. Mi vidimo da HNB uopće ne reagira na to i što je najgore, Vlada uopće ne reagira na to, prema tome, ona najvažniju instituciju u ovoj krizi jednostavno ne stavlja u pogon. S druge strane, pomažu samo bankama, bankarima. Banke nisu ničim zahvaćene u ovoj krizi i zato ću inzistirati ispred Promijenimo Hrvatsku na uvođenju poreza na imovinu bankama, telekom operaterima jer oni ostvaruju najveću dobit. I zamislite, molim vas, glavni savjetnik, ekonomski savjetnik predsjednika Vlade, on kaže ovih danas da bankama je, bilo bi nezakonito da se obustavi obračun redovnih kamata. Pa koga vi štitite više? Hrvatski narod sigurno ne i zato građani, promijenimo to na izborima. Hvala.
Dakle, stanka sukladno čl. 248. nastavljamo 14 sati i 20 minuta s replikama na kolegu Petrova. Imamo ih 7. STANKA U 14,10 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,20 SATI]] Nastavljamo. Dakle imamo 7 replika. Prvi je kolega Đujić, nakon njega kolega Maras.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Petrov, vi ste spomenuli ovdje u obrazlaganju svojih prijedloga, da Vlada ili vas ne čuje ili vas ne želi čuti. E sada, kada gledamo unazad recimo 2, 3 tjedna odnosno nastanak ove krize, i SDP je dao jedan cijeli paket prijedloga zakona i vi ste dali prijedlog paketa zakona kojima želimo popraviti situaciju naših građana, međutim, Vlada kojoj su bila puna usta zajedništva, zajedništvo im je trebalo dok nismo usvojili Vladin paket zakona. A onda nas nisu htjeli kao opoziciju uopće ni slušati niti nas uključiti u donošenju odluka i to je, iz toga se nameće da u biti da oni nas ne žele čuti i baš Plenkovića briga što mislimo u SDP-u, što mislite vi, što misli bilo tko iz opozicije, a uostalom, jučerašnjom, prekjučerašnjom izjavom da je Stožer u biti političko tijelo i da donosi političke odluke su u biti sve i rekle. Dakle, vode cijelo vrijeme istu politiku i uopće ih zanima što misli opozicija, a ovo je pitanje koje se tiče svih građana, ne samo ... [[Govornik se ne razumije.]]
Kolega Petrov izvolite.
Upravo tako. Ja ne očekujem od predsjednika Vlade, od vladajućih bilo kakvu zahvalu za sve prijedloge koje smo im dali. I mi kao MOST ispred oporbe i vi ispred SDP-a, jednostavno ne očekujem, oni nisu nikada u 4 godine pokazali niti zainteresiranost niti zahvalu. Sve naše amandmane, pa čak i na proračun kojih je bilo na stotine, svaki su bili odbili. Ali, oni bi se trebali sjetiti, da ovo nije jedan, jedna mala njihova varoš, da je ovo pitanje cijele države, apsolutno svih građana u državi, da bi trebala biti i skromni i ponizni u svemu ovome i boriti se da svaki građanin ove zemlje bude zaštićen, svaki poslodavac ove države da ima mogućnost raditi i da bi to trebali napraviti na način da čuju i uvaže mišljenja i drugih ljudi. Takvi ljudi, nažalost očito ne stoje u Vladi, ali ja se neću baviti politiziranjem. Ja ih i danas pozivam i pozvao sam ih s govornice, čujte što vam govorimo [[Upadica: Hvala.]] jer ne govorimo bez razloga.
Hvala vam. Sljedeći je kolega Maras. Nakon kolege Marasa, kolega Anka Mrak-Taritaš. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. Kolega Petrov, meni je za ovako, kao zanimljivo zapela za oko argumentacija kolege Felaka zašto bi HGK bio ugrožen da se odrekne dijela prihoda za vrijeme krize. Znači evo, kada pogledate to, taj dopis, gdje je kolega Felak zdušno krenuo braniti Hrvatsku gospodarsku komoru, vjerojatno u ime HDZ-a kao vrlo korisnu organizaciju koja djeluje u interesu hrvatskih poduzetnika i zbog toga ne bi trebalo im uskratiti prihode za vrijeme krize, a ja mislim da bi trebalo omogućiti da budu, da bude dobrovoljno članstvo bez obzira da li je kriza ili nije, pa da onda vidimo koliko će ta HGK skupiti članova i koliko je korisna. Gotovo je nevjerojatno kako HDZ i dalje ustraje na tim, ja bih rekao uhljebničkim organizacijama koje sisaju novac hrvatskih poduzetnika i jednostavno [[Upadica: Hvala.]] i u ovoj krizi se ne udostoji da [[Upadica: Odgovor.]] da njima okrene leđa. Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite kolega.
G. Maras, ponovit ću. 168 milijuna kuna samo HGK ima proračun svoj. Od tih 168 milijuna kuna, neka me slobodno isprave, ali barem 90% je od prisilnih članarina, a ne dobrovoljnih. A od tog novca, preko 50% se troši na njihove plaće. Ja ne vidim ni korist za poduzetnike u Hrvatskoj, što se tiče rada Gospodarske komore. Osim da s vremena na vrijeme izađu s pamfletima u korist vladajućih. Nažalost, ali nije HGK jedina. Pa imamo mi sad slučaj i HUP-a. I oni su se proslavili sa otpremninama u trenutku kada su trebali otpustiti osobu koja je uznemiravala druge svoje djelatnike. I niz drugih komora, organizacije koje imaju pravo po zakonu prisilno uzimati članarine, a [[Upadica: Hvala.]] da nemaju korist. Bar ti članovi nemaju korist.
Hvala. Replika broj 3. kolegica Anka Mrak-Taritaš, nakon nje kolega Žagar, izvolite kolegice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS-a. Poštovani kolega Petrov. Vi ste u svojem uvodnom izlaganju govorili o niz stvari. Govorili ste o promjeni paradigme, s tim, to vam je bila zapravo uvodna misao. Ovo je vrijeme iz kojeg bi trebali nešto naučiti. Ovo je vrijeme koje bi trebali zaista voditi računa i o promjeni paradigme. Dakle, mi zaista kada vidite koliki dio u proračunu su parafiskalni nameti. Ja sam očekivala i vi ste vjerojatno očekivali da imamo jedan set mjera koje će se baš odnositi na te parafiskalne namete ili s parafiskalnih nameta se krije niz, niz opterećenja za gospodarstvenike. Vrijeme je da slušamo ljude, vrijeme da slušamo one koji pune naš proračun što ih muči. Ali vladajući ne slušaju nas, ne slušaju gospodarstvenike, imam osjećaj da zaista žive u kuli od bjelokosti i slušaju samo sebe međusobno.
Hvala. Izvolite odgovor na repliku kolega Petrov.
Nažalost, bojim se da su odcijepljeni od stvarnosti. Ja ću vam uzeti samo jedan namet koji mislim da apsolutno svaki građanin u Hrvatskoj ima, a to su slivne vode. A znate što će vam reći ljudi samo za slivne vode, da imaju potoke pored svojih kuća kada padaju kiše. Rijetki su oni koji su izuzeti, a godinama slušamo kako će baš iz tog nameta koji se uzima od svakoga građanina slivne vode biti riješeni. Nisu riješene, a to je jedan namet. 400 ih je. Direktno se svaki od njih tiče svakog građanina u Hrvatskoj i svakoga poduzetnika. I da, očekivao jesam da će konačno napraviti paket pa da će ih ova kriza natjerati, ako već nisu mogli u dobra vremena da će u loša vremena zbog toga što postoji pritisak i potreba konačno početi rješavati stvari. Ja ih pozivam, nisu još uvijek iako je potrošeno određeno vrijeme, još uvijek ima vremena za promijeniti način ponašanja.
Hvala. Sljedeća replika kolega Žagar, nakon njega kolega Bulj. Kolega Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Uvaženi kolega Petrov. Dakle, stožer je zbog svoje stručnosti imao legitimitet, ima ga i danas, međutim premijer izjavom kako oni nisu pali s Marsa, kako ih je imenovala politika i kako oni zapravo trebaju samo poduprijeti političke odluke je na jedan način odnio legitimitet tom stožeru. Isto tako moramo mi poručiti premijeru da mi ovdje ne lajemo na mjesec. Mi govorimo stvari koje bi mogle biti korisne Vladi RH da se suoče sa ovim problemima. U RH postoji puno stručnih ljudi, postoje političke stranke koje imaju te stručne ljude, kako je onda moguće da opozicija da nijedan prijedlog opozicije, nijedan amandman se ne usvoji. To nije dobra poruka. Ako premijer misli sve zasluge pripisati sebi ako stvari krenu na dobro, to neka jasno kaže. Ali što će biti ako stvari krenu na loše, tko će onda preuzeti odgovornost? O tome se premijer sada isto mora očitovati jer RH nema puno vremena i treba donositi mjere čim prije.
Hvala. Izvolite odgovor.
Slobodno neka pripiše sve zasluge sebi samo neka donosi cjelovite zakone, neka donese kvalitetan Ovršni zakon, neka mjere koje će zaštiti ovršene i blokirane građane budu cjelovite, a ne ovako polovične, neka zaštiti građane tako da se donese moratorij na kredite u punom iznosu bez kamata pa neka sve zasluge pripiše sebi. Nije mi problem, ali konačno da se to krene na takav način raditi. Ne očekujem, opet ću ponoviti, nikakvu zahvalu, ali ovako način na koji se ponašaju da bi PR-ovsi poklopili određene teme, a da zapravo to u suštini i nema toliko smisla, tu vidim problem i zbog toga progovaram. Nadam se samo da ovo malo vremena što nam je ostalo da će konačno promijeniti način postupanja, da će konačno s riječi prijeći na djela i da neće samo govoriti o promjeni paradigme nego će je provodit.
Hvala. Sljedeći je kolega Bulj, nakon njega kolega Vlaovac. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Petrov, predložili ste brojne mjere međutim Vlada ih odbija. Neke je prihvatila, ali sa velikom odgodom. Ne samo da je ova korona kriza otkrila što su sve napravile politike koje su jednostavno štetočine hrvatskoga naroda to možemo pobrojiti i vidljivo je da je ona otkrila sve to. Evo ja ću samo reći nekoliko stvari, predlagali smo isključivi gospodarski pojas da zaštitimo naše more, predlagali smo zabranu prodaje poljoprivrednog zemljišta stranim pravnim fizičkim osobama, predlagali smo da se podijeli zemljište našim 70.000 hektara i 400.000 hektara našim poljoprivrednicima. Ne, oni su istrali naše seljake, ribare, poljoprivrednike vani koji uplaćuju 6% BDP-a 18 milijardi kuna u hrvatski proračun. To su štetočine.
Hvala. Izvolite odgovor.
Gospodine Bulj, … ste odličnu temu, temu poljoprivrede, temu mjera koje se trebaju donositi u idućih 6 mjeseci kako bismo uspjeli izvući naše gospodarstvo. I da, ja se slažem s vama, masu kvalitetnih prijedloga koje smo ponudili oni nisu usvojili. Morat ćemo ili morat ćete njih pitati zbog čega. Ali ukoliko se ne bude radilo na onim mjerama koje idu za 6 mjeseci, pogotovo u segmentu poljoprivrede, pogotovo na ovih 600.000 hektara poljoprivrednog zemljišta koje je još uvijek neobrađeno, nećemo daleko doći, a recesija će trajati više i duže nego ona koja je počela 2008.
Hvala. Kolega Vlaović i nakon njega kolega Mišić, to je posljednja replika. Izvolite.
Hvala. Kolega Petrov, evo i MOST je predložio paket mjera, paket zakona kao što je prije toga učinio odnosno zajedno s vama SDP, Vlada je sve odbila kao i sve prijedloge koje su opozicijske stranke i klubovi iznijeli u raspravi sa željom prije svega da se sačuva zdravlje građana, ali ono isto tako vrlo bitno da se sačuva svako radno mjesto u Hrvatskoj i da se omogući daljnji razvoj gospodarstva i kvalitetniji život svih naših građana. Pitali ste i čuje li Vlada to, očito da ne čuje i ne mari jer podsjetit ću da je još 6. Veljače udruga proizvođača i drvoprerađivača uputilo pismo Vladi da traži hitne mjere jer će doći do krize jer su već počeli gubiti poslove. 25.000 je nezaposlenih, a najviše je stradala Slavonija gdje je po regionalnom Zavodu za zapošljavanje u Osijeku 17.202 osobe nezaposlene u ožujku, to je 1756 osoba više nego prošli mjesec odnosno 35% više nego lani u ožujku, Slavonija je opet nastradala.
Hvala. Izvolite odgovor.
U idućih 6 mjeseci Vlada treba donijeti plan na koji način ćemo pomoći svom gospodarstvu, ne samo zaustaviti negativne posljedice nego potaknuti rast gospodarstva. Treba definirati koje su strateške grane hrvatskog gospodarstva koje treba poticati. A mi ono što imamo u Hrvatskoj su naši resursi je i šuma i vode i naša pamet, dakle mi smo ti koji trebamo ulagati i u prerađivačku industriju i u drvoprerađivačku i prehrambenu industriju i u IT industriju, a ne samo da nam glavna gospodarska i jedina gospodarska grana bude turizam jer će nas to koštati puno više i naša kriza će trajati puno duže nego što će trajati krize nekih drugih zemalja poput Italije i sličnih koje imaju popriličnu dobit iz turizma. Ali njihova dobit se u turizmu mjeri 5%. Hvala.
Posljednja replika, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine Petrov. Sve ste lijepo govorili i ja se s vama mogu u potpunosti s nekim stvarima složiti, međutim ova Vlada je 90% poreza na dobit na 12% smanjila do 7 milijuna poduzetniku, parafiskalne namete svakako treba skloniti. Kao poduzetnik sam već 30 godina u tome, 25 godina smo uništavali državi, ja bi slobodno rekao, sve vlade do sada su samo pogodovale velikima i onima koji su pretvorbe napravili kriminalu, nisu plaćali poreze, a SDP je radi poreza oslobodio i otpisao što bi u svakoj modernoj državi bili u zatvoru. Ova Vlada je napravila više u pet godina za poduzetnike i obrtnike nego sve dosadašnje vlade koje su normalnim i poštenim poduzetnicima uradili do 25 godina, ja vam to moram sigurno reći jel sam sam unutra pa to dobro poznajem. Znači ova Vlada što se tiče poduzetnika je pokušala u zadnjih pet godina napraviti više nego su oni u 25, osim onih koji su krali pretvarali i postali milijoneri, to su radili do 25 godina. Oprostiti poreze u svakoj modernoj državi se ide u zatvor, samo ovdje se nije išlo. To je napravila SDP-ova vlada za vrijeme Linića. Hvala.
Izvolite odgovor kolega Petrov.
Gospodine Mišić meni je žao što vi kao poduzetnik u ovom slučaju branite Vladu koja ne radi u korist poduzetnika. Nakon 4 kruga porezne reforme, ja ću vas suočiti sa stvarnim stanjem kojeg vi ne želite vidjeti nakon 4 kruga porezne reforme nema rasterećenja, porezi sudjeluju u jednakom obimu što se tiče BDP-a, čak najavljeno da nije bilo epidemije 5 milijardi kuna novih upravo iz poreza. Meni je žao što branite stav da i dalje treba ostati akontacija poreza na dobit, meni je žao što tako olako prelazite da se parafiskalni nameti neće i ne moraju mijenjati, meni je žao što vi kao poduzetnik i dalje smatrate i branite tako pasivnu Vladu da ne trebaju obvezati banke da se donese moratorij na kredite i građanima i poduzetnicima za vrijeme ove krize, meni je žao što ste odvjetnik ove Vlade kao poduzetnik.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Kolegica Jelkovac, Perić, Grčić, Đurić, Kosor, Strenja, Grbin, ako ne otvaram raspravu dakle u ime klubova. Prvi prijavljeni za raspravu je kolega Miro Bulj u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Predstavnici hrvatske Vlade, poštovani građani. Tko može gledati, tko ima mogućnost da gleda, vidimo da je Božo Petrov i klub MOST-a su predložili 9 mjera ovo sada, a brojne druge mjere koje je naveo kolega su mjere koje se tiču stvarnoga života Ovršnog zakona, poreznih zakona, tih sitnih nameta i … na našim ljudima koji su vidljivi u rezultatima ove korone krize jel ova korona kriza vas je skinula do gola, do gola. A ovim zakonima se rješaju dalo bi se olakšanja određenim ljudima, međutim našim građanima našeme narodu, međutim u ovome trenutku ja bih volio da je hrvatska Vlada prihvatila brojne mjere koje smo mi davali u prvome krugu pa nisu prihvatili tj. koji su davali amandmane, međutim mi smo bili korektni kao oporba i mi smo prihvatili njihove prijedloge, tako da na početku odmah s tim krenem. Od brojnih prijedloga koji je kolega Petrov da se ne ponavljam koje je dao svih mjera, ja bih samo napomenuo da hrvatska Vlada inače kada se tiče prijedloga kluba MOST-a i onih koje sam i ja davao osobno sve su odbili jel nisu bile na strani naroda nego su bile na strani uvijek onih koji su iskorištavali hrvatske resurse sebi za profit. Tako možemo krenuti od poljoprivrede. Dao sam zakon o zabrani GMO-a, uvoza, prijevoza, prodaje i sadnje, međutim nije prihvaćen. 90 saborskih zastupnika nije prihvatilo, a cilj je bio naš tada da na taj način promičemo domaću proizvodnju i da se napokon obradi 700.000 hektara neobrađenog čistog očuvanog poljoprivrednoga zemljišta. Danas je i dan planeta Zemlje, danas moramo pričati i o poljoprivredi, poglavito o ekološkoj poljoprivredi, uvaženi tajnik dolazi ovdje iz Slavonije, tamo je sakriven iza stupa, i zna šta je se sa Slavonijom dogodilo, zna da je opljačkana, devastirana i da su seljaci tj. ljudi koji su se bavili poljoprivredom otišli u Irsku saditi kumpir, a ovdje sto puta bolje za kumpir je tlo poglavito Lika i ovaj dio. Sjetimo se što je se u Hrvatskoj događalo sa poljoprivredom. Pa pomidore su se prodavale to 1000 puta, rajčice ili paradajz kako god hoćete, su se prodavale na tržnicama dok je …/nerazumljivo/… dok tržnicama u turizmu na koji se pozivamo, dok je u isto vrijeme Sinjsko polje nije navodnjeno, Drniško. U isto vrijeme u Vrgoračkom polju su se sikle voćke dok ste vi gospodo draga pogodovali uvoznim lobijima. Zbog čega je se pogodovalo uvoznim lobijima? Zbog čega se novac koji se ulagao u poljoprivrednu nije …/nerazumljivo/… domaćoj proizvodnji i zbog čega ste glasali protiv toga da se zabrani taj štetna hrana GMO? 4, 3 milijarde EUR-a uvozimo prehrambenih proizvoda, 3 milijarde EUR-a, Hrvatska i sad ste došli do zaključka da niste samodostatni, sad ste došli. Sad ste oni koji, više nije Miro Bulj čoban, nije ovo ono, sad su svi htili bit čobani. Sad svi trču po zemlji, poljoprivredi, prehrambenoj industriji, ali i dalje uvozite najviše kod naše Slavonije tijesta, smrznutog tijesta za kruh, svinjetine i svega ostalog. Što se tiče pogodovanja, ja bih volio da se pogoduje teleoperaterima, bankama, pa moramo služiti narodu. Ja znam da nemate vi snage. Teleoperateri u RH imaju najveću dobit, HT, tvrtka pod grupaciji Deutsche telekoma, 42% dobiti ima u RH, u EU je prosjek 20%. Nikad se nije, rade šta god hoće po Hrvatskoj. Znate koliko je to novca, evo vam mjera neka rade građevinske dozvole i neka ulažu reinvestiraju sredstva u RH. Ne, to se ne smije jer mora biti premijer Plenković dobar sa Merkelicom, Angela Merkel je ključ priče cile. Čak ste se rugali sa poljoprivrednicima, čak, tada ste se rugali, to je ruganje. Kad je bio ovdje kineska vlada, premijer kad je bio onda ste potpisali sporazum, ova Vlada je potpisala sporazum o izvozu mlijeka u Kinu. Pa nemate za dječji vrtić šta ste napravili od hrvatskog sela i seljaka. Izvoz u Kinu, dapače ja bi volio da mi izvozimo u Kinu i tribali bi izvozit, al ne izvozimo. Prema tome, sve ove mjere koje kolega, ja ih neću nabrajati, koje je kolega Petrov dao ja očekujem i Klub MOST-a očekuje da se hitno donesu mjere u interesu hrvatskih građana. Ključna mjera koju govorimo cijelo vrijeme, u početku smo govorili otpis a ne odgoda, to je bilo za poduzetnike, a ovaj put u korist svih građana RH. Odmah moratorij na kredit i na kamate. E za to nemate hrabrosti ni snage. Zašto? Jer morate se dodvoravati, morate služiti bankarskim lobijima, morate služiti bankama, morate. To je prvo. Drugo, zašto u ovome trenutku sve što je hrvatska poljoprivreda proizvela se ne otkupi i ne da na hrvatske tržnice i obavežu se trgovački lanci da po cijeni realnoj sve to otkupi se. To hrvatska Vlada napravit neće još uvijek se prodaju Grčke i Španjolske jagode ali kupujte naše domaće Vrgorske i ostale domaće proizvode. Po pitanju svih ovih mjera koje je da MOST, ja mislim da je jedna od najbitnijih mjera na koju mi upozorajemo i da je ova korona kriza razobličila cilu tu suludu podjelu RH, ustroj RH i da pod hitno moramo ugasiti županije. Produljenje krize i zastoj turističke sezone je uzrok u Dalmaciji iz županijske ustanove koju je imenovao potpredsjednik HDZ-a osobu gospodina Škaričića za ravnatelja staračkoga doma. Osobu koja apsolutno ne, koja je dovela u gubitke taj dom starački i preko te osobe je ubiti naravno da su nam oni donili preko te osobe taj virus neposredno, naravno da su nam zabili u produžecima. I sad će Dalmacija ispaštati zbog županija. One su viška. Njih odmah triba prikrižiti ili napravite novi prijedlog ja sam i davao amandman na županije, da se digne kat zgrade i da se taj i da se mogu ljudi zapošljavati, oni vam ne znaju uopće koliko ima zaposlenih. Vi to nećete napraviti. Nelogičnosti lokalnih samouprava, jednostavno nelogičnosti. Iscrpila vam se policija nakon ovih mjera. Policija je iscrpljena, ljudi su iscrpljeni, na svakoj općini je morala stati policija. Dok ja u isto vrijeme pitam ovdje uvaženog tajnika i MUP koliko je ilegalnih migranata ušlo, on na to ne odgovara, on na to nije odgovorio i koliko ih je testirano. Još jednom mjere moraju biti snažne, MOST predlaže ove zakone koje je dao da su snažni, očekujem uskoro i svoj zakon koji sam dao u hitnu proceduru da pomogne ministrici poljoprivrede, ako ona to učini ja ću joj zapljeskati da se izbace županije koje moraju davati suglasnost na dodjeli poljoprivrednoga zemljišta jer mjere tj. program dolje jel zemljišta radi lokalna samouprava, ona izrađuje i onda mora župan dat suglasnost pa ministarstvo. I to vam je kozaračko kolo, ja to govorim svak svakog drži i ne pušta, a zemlja se ne obrađuje. Svak pogoduje svome, ako lokalni čelnici ne poštivaju i ne naprave posao u roku pa neka slobodno to napravi ministrica, ja ću joj dat potporu neka se napokon zaore ta zemlja, zaorimo hrvatska polja. Nismo samodostatni i sad odjedanput ono šta sam ja govorio 5 godina ovdje, Andrej Plenković se znao rugat s menom jer on je čovjek iz grada, ja sam sa sela, seljak jesam, ok, čoban jesam sve sam, sve sam ono što on misli da je najgore, sad odjedanput mijenja paradigmu, moramo obrađivati, moramo ulagati u poljoprivredno zemljište, a baš je on i te županije su uništile poljoprivredu. U Splitsko-dalmatinskoj županiji Sinjsko polje nije navodnjeno, 6.000 hektara 20 km od Splita i sad odjedanput mjere za poljoprivredu i tribamo im s prozora pljeskat, njima koji su uništili sve, a danas u, u, u odijelima civilne zaštite bit će pate za tim što nisu bili u Domovinskom ratu, pa nosaju. Hvala lijepo.
Hvala vam. Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a je rasprava od kolegice Grozdane Perić, izvolite kolegice Perić. Hvala lijepo i vama.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajnici. Pred nama je evo rasprava o paketu prijedloga zakona MOST-a nezavisnih lista i g. Bože Petrova i Klub HDZ-a neće prihvatiti ove prijedloge zakona. Kada govorimo o tako katastrofičnoj Vladi onda moramo reći da je, dakle pandemija proglašena 19.3.2020.g., da je u roku od 30 i još 3 evo dana su donesene mjere, ožujske mjere, travanjske mjere, da je do sada ova Vlada koja je tako katastrofična napravila 37 prijedloga zakona, 3 uredbe, 22 odluke, 4 zaključka i sve to paralelno provela, evo dok mi sada ovdje o tome debatiramo, to je danas isplaćeno preko milijardu i 550 milijuna kuna za 84 000 poslodavaca i 480 000 zaposlenika. Dakle, sačuvalo se i očuvalo preko 500 000 radnih mjesta. Dakle, kada govorimo o cijelom paketu ovog zakona onda moram napomenuti da je upravo zakon o, Ovršni zakon, izmjenama i dopunama Općeg poreznog zakona, izmjena i dopuna Zakona o porezu na dobit, dohodak itd., trebamo se sjetiti svih onih zakona i izmjena koje su se dogodile i u 2019., pa onda primjena od 2020. gdje se npr. za male poduzetnike koje su imale promet do 3 milijuna kuna da se taj prag povećao na 7,5 milijuna kuna, da su oni svrstani u kategoriju odnosno da je smanjen porez na dobit sa 20 na 12% za njih, a za one velike 18%, dakle isto smanjen u odnosu na prethodna razdoblja, da je paralelno s tim su se događale promjene u regulativi poreza na dohodak, da su se povećavale neoporezivi dio i neoporezivi iznos plaća i dohotka, da je time povećani su znatno prihodi i povećana je ukupna košarica zapravo i broj osoba koje imaju, nemaju obvezu plaćanja uopće poreza na dohodak što je itekako jako važno napomenuti. U postupku, koliko je meni poznato, je i prijedlog novog izmjena Zakona o obustavi stečajeva i ovrha za sve pravne i fizičke osobe, što će onda itekako uvelike doprinjeti svim ovim prethodnim mjerama koje su, koje su napravljene, pa će uz ovaj zakon na novčanim sredstvima koji apro po sa današnjim danom je već zaustavio ovrhe za preko 91250 građana, a sa ovim dopunama Zakona o ovrsi će se itekako pomoći gospodarstvenicima da se neke, neka događanja koja se, koja su sad u postupku da se odgode i da im se omogući lakši i na kraju krajeva i opstanak u svijetu, poslovnom svijetu i u svijetu rada. Ono što treba još svakako reći da je paralelno s ovim su napravljene i dodatne mjere, a to je da je državni proračun i Ministarstvo financija je napravio i dobili smo izvješće o tome, preraspodjelu za preko 2,1 milijardu kuna i kada pogledate te preraspodjele koje su napravljene iz postojećeg proračuna je omogućeno da se povećaju jamstveni fondovi i programi gospodarstvu, kreditne linije izvozu preko HBOR-a, preko HAMAG-BICRO-a, da su isto tako osigurana sredstva za MUP i pojačane napore koje imaju u ovom kriznom periodu, da su osigurano preko 34 milijuna kuna potpora u kulturi za sve naše djelatnike u kulturi koji ne mogu zarađivati, u poljoprivredi 20 milijuna kuna, u HZZ-u od tog ukupnog iznosa je preko milijardu i 800 milijuna kuna, a sve evo do sada je od toga isplaćeno već milijardu i po. Kada tome pridodamo da se nisu ukidala socijalna, socijalne pomoći, niti davanja, nego dapače je u preraspodjeli socijalna skrb dobila još 50 milijuna. Isto tako i Ministarstvo turizma koje će na ovaj način pomoći poduzetnicima iz te oblasti gdje će isto oni koji su se zadužili i imaju određene kredite i investicije moći prolongirati svoje obveze, a dakako nije zaboravljeno ni Ministarstvo zdravstva sa 40 i preko 3 milijuna kuna, dakle iz postojećeg proračuna nezavisno od toga što postoji mogućnost i vrlo vjerojatno će ministar financija iznaći i dodatna sredstva kojim će se pomoći kako gospodarstvu tako i građanima. Prema tome, kada govorimo o tome kako ova Vlada nema senzibilnosti, kako ne sluša građane, kako ne sluša poduzetnike onda to moram žestoko i oštro demantirati jer upravo zahvaljujući ovim mjerama su se radna mjesta sačuvala, smirilo možda veliki broj zaposlenika koji su već bili možda jednom nogom u fazi nezaposlenosti, a na ovaj način se omogućilo da ti ljudi ostanu sigurni i da se dalje traže načini i rješenja kako pomoći i pokrenuti našu privredu. Ono što svakako se trebamo svi mi zapitati da li smo dobro radili, da li se trebamo okrenuti više svojoj poljoprivredi, više svojoj proizvodnji, više svom poduzetništvu odnosno kreirati i razvijati naše vještine kako bi bili što manje ovisni o nekim segmentima uvoza to je sigurno nešto o čemu će ova Vlada itekako razmišljati, ali je na svima nama isto tako da promišljamo kako možemo pospješiti i poboljšati naše, naše stanje i našu situaciju. Kada govorimo o tome kako je vrlo lako i jednostavno ukinuti određene namete zvali se oni parafiskalni ili ovakvi ili onakvi onda nemojte zaboraviti da iza toga stoje nekakva laboratorijska istraživanja, da iza toga stoje niz zaposlenika, evo ako ćemo smanjivati troškove u proračunu onda moramo razmišljati koliko imamo liječnika, koliko imamo vojnika, koliko imamo učitelja, koliko profesora i svih niz ostalih djelatnosti koje su nam itekako važne i koje su se pokazale itekako važne i sposobne se nositi upravo sa ovim problemima i sa ovim izazovima koje nažalost ovu Vladu prate mnoge ali unatoč svim tim kritikama mislim da možemo s ponosom reći da vrlo kvalitetno upravlja svim kriznim situacijama.
Hvala. Prije nastavka dakle rasprave u ime kluba zastupnika, u ime predlagatelja kolega Božo Petrov. Samo sekundu kolega Petrov. Hvala vam. Izvolite kolega Petrov, u ime predlagatelja 5 minuta. Hvala.
Kolegice Perić, znate gdje je problem u vašem izlaganju? Vi ste došli ovdje braniti Vladu, ja sam očekivao da će biti predstavnik Vlade, vi ste došli kao predstavnik Vlade, braniti Vladu, braniti djelovanje Vlade zadnje 4 godine, a ja sam došao ovdje razgovarati o mjerama. I mi automatski ne možemo normalno razgovarati, ja želim da mi razgovaramo o mjerama, a jedino što sam slušao jedna oda, jedna poema za koju se vi nadate da će predsjednik Vlade Andrej Plenković pljeskati dugo nakon što je sve to čuo. I da, ja ne kritiziram Vladu za one mjere koje je donijela jer iskreno to su mjere koje smo vam mi predložili prvoga dana. Ja je kritiziram jer su polovične, jer nije napravljeno sve. Ja ne govorim da ova Vlada nije napravila ništa, ali ja kažem da nije napravila onoliko koliko je mogla. I svaki čovjek će vam u Hrvatskoj reći, pa bolje išta nego ništa, jer prije nismo imali ništa, ali ja vam kažem nije dovoljno. I ako ćemo biti odgovorni prema tim građanima onda im trebamo ponuditi i život nakon ove krize. A s obzirom na vrijeme koje vam je potrebno jer sa svim onim što vam predlažemo vi čekate po 2 do 3 tjedna, je li čekate zato da se izgubi eho da su vam to predložili članovi oporbe, je li to čekate i zato što se ne možete snaći, ja ne ulazim u razloge zašto čekate, ali ja vam kažem da čekate i da gubite vrijeme, da trebate biti brži, da trebate biti efikasniji, da trebate donositi cjelovite mjere. Ja sam očekivao u trenutku kad ste vi došli ovdje za govornicu da ćete uzeti mjere koje smo mi predložili koje su sada tema ove rasprave pa ćete mi taksativno reći, znate Vlada ne želi podržati vaš prijedlog Ovršnog zakona, ne želimo zaštititi sve ljude u Hrvatskoj, ne želimo zaštititi i njihove nekretnine i njihove pokretnine, ne želimo ih zaštititi od poslodavaca koji imaju pravo vršiti ovrhe, ne želimo ih zaštiti od mirovinskog osiguranja zbog toga i toga. Ne, vi ste pričali o tome što je HDZ radio zadnjih 4 godine. Onda sam očekivao isto tako da ćete reći, mislim MOST predlaže da bude otpis dospjelih obveza za vrijeme epidemije 90 dana poslije, pa ćete mi reći zašto vi to ne podupirete, pa niste ni to rekli. Pa smo onda predlagali da se ukine akontacija poreza na dobit, samo ste prešutjeli, pa valjda se vi i dalje slažete sa tom akontacijom poreza na dobit, tim kreditiranjem naših poduzetnika, naših građana državu, a ne bi me zanimalo zašto. Ja cijelo vrijeme tražim odgovore zašto? Ja već godinu i po dana pitam ministra financija zbog čega, cijela država, mislim na građane i poduzetnike, treba kreditirati državu akontacijom poreza na dobit. Nema odgovora. Ali ja ću ih sad namjerno nazvati jer i nažalost time što ih ne čujete, vi definirate tako, tovari i dalje plaćaju. Eto nažalost, ja moram to tako reć. Onda smo također predložili da se trajno uzme da se naplaćuje PDV po naplati, da se za zaštitnu opremu, da se i ona svede PDV na 5%, da se ukine članarina HGK, da se ukine paušalni porez, to smo mi sve predlagali. S druge strane, mi nismo dobili odgovor. Sve što smo dobili je na početku vaša rečenica s čime ste skinuli sve ove prijedloge za naše građane, Vlada se s ovim ne slaže, mi ovo nećemo poduprijet i to je sva vaša argument. Dakle, kako tamo netko kaže hop, vi skočite bez ikakvog razmišljanja. Vi ste vjerojatno došli ovdje da kad je glasovanje dignete ruku, imate pripremljen govor o tome što je sve Vlada radila, mene ne interesira danas takva rasprava. Mene interesira da mi taksativno kažete zbog čega ne podupirete prijedloge, zbog čega ne želite zaštititi ovršene i blokirane, zbog čega ne želite pomoći poduzetnicima, mene uostalom zanima što ćete napravit u idućih 6 mjeseci, gdje je plan i gdje su uštede?
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Perić, izvolite.
Poštovani g. Petrov, za razliku od vas ja sam struka i financijska i koja je došla iz realnog sektora i iz lokalne samouprave. Prema tome, kada vi o tome pričate onda bi ja o ovome mogla pričati bar 2 sata minimalno da bi vam pojasnila elementarne stvari koje vi ne razumijete i koje ne želite uopće razumjeti. Vi da ste bili u stanju nešto napraviti onda bi bili dio vladajuće ove Vlade koja radi mjere i koja ih donosi, a ne ovako da ih kritizirate, a da nemate argumenata zašto ih kritizirate. Kada govorimo o ovoj, ovim svim elementima ovdje, pa pogledajte koliko je od toga napravljeno, što i na koji način se razmišlja o svakom čovjeku, o svakom poduzetniku. I vi ćete pričati o tome da se ovdje ne govori o struci nego se dižu ruke. Ma o čemu vi pričate? Nemate pojma.
Poštovani zastupnik Petrov.
Gđo. Perić, ja znam da istina boli i zbog toga na takav način reagirate vrijeđajući mene. Ja vas nisam vrijeđao, meni je žao što ste se prepoznali u tome. Al ono što vam ja moram reći, to što je netko ima neki papir da je neka struka, to ne znači da ima i znanje da se nosi sa tom, sa tom situacijom. I da upravo ću vam ja reći jer sam prošao određene stvari i za razliku od svih onih načelnika i gradonačelnika, uhljeba HDZ-a u ne znam kolko stotina od 500 stotina HDZ-ovih općina, ja sam došao u općinu gdje je dug općine bio veći od godišnjeg, godišnjih prihoda i sve to vratio u godini dana i započeo projekte. Ja za razliku od svih drugih načelnika i gradonačelnika, ja vam imam to pravo reć jer sam to napravio i to očekujem da vi napravite i to u roku od 3 mjeseca.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Kolega Petrov, ja sam dala repliku jer ste se vi cijelo vrijeme obraćali kolegici Perić. Kolegica Perić je naša kolegica, ona je govorila u ime Kluba HDZ-a, stav HDZ-a i tu je imala potrebe naglasiti sve ono što je ona ocijenila da je dobro. Ja mislim da ste se vi trebali obratiti predstavnicima Vlade. Mi tu imamo predstavnike Vlade koji sjede i nisu rekli niti jednu jedinu riječ. Oni nisu niti u jednom jedinom pokazali želju da vam oni kažu iz svojih resora što ste to krivo predložili, što to Vlada misli da nije dobro, zašto oni, zašto oni to neće prihvatiti, to je bio njihov zadatak. Ja od kolegice Perić ništa drugo nisam ni očekivala, točno sam to očekivala kakva je bila rasprava, ali zato tu postoje predstavnici Vlade koji moraju i zato jesu iz različitih resora, koji moraju, oni su ti koji predlažu mjere, oni su ti koji rade, oni su ti koji su trebali reći zašto je to kod vas krivo.
Poštovani zastupnik Petrov.
Zastupnice Mrak-Taritaš, vi vidite te predstavnike Vlade, čujete ih, ja ih ne čujem zato ih i ne vidim, za mene oni ne postoje, postoje oni koji razgovaraju, raspravljaju o onome što je danas tema, to je broj jedan. Broj dva, da, ja sam se obratio zastupnici Perić koja je naša kolegica iz razloga što sam htio usmjeriti razgovor da mi ne pričamo o HDZ-u, ja ne želim pričat o HDZ-u jer nema potrebe pričat o HDZ-u u ovakvoj situaciji u kakvoj se nalaze naši poduzetnici i naši građani, nego o mjerama koje smo trebali donijet, možemo donijet i koje trebamo donijet. O tome želim pričat. I to što će mene netko vrijeđat zbog toga mene ne dodiruje ništa, ako ćemo zauzvrat dobiti danas barem neko rješenje, neku ideju kako dodatno pomoć ljudima u RH.
Hvala lijepo. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Petrov, slažem se s vama da kad se donose zakoni onda moraju bit jednaki za sve građane u RH, a evo Ovršni zakon još uvijek čekamo treće čitanje, u međuvremenu je donešen prošli tjedan zakon gdje je 2/3 onih ljudi koji su blokirani, koje ovrhe provodi i blokade FINA će im biti deblokirani ovaj tjedan, a za 1/3 građana u RH to nije tako i pravo je pitanje zašto nije i Ovršni zakon bio dio tih mjera i da slažem se s vama da ako želimo pomoći građanima da moramo i moratorij na kredite i to godinu dana bez kamata, bez ikakvih troškova jer ljudi to neće moći plaćati. Naravno da želimo sačuvati svako radno mjesto, pogotovo kod nas u Slavoniji, a upravo je u fazi izmjena pravilnika o izravnim plaćanjima i …/nerazumljivo/… smjenama gdje se smanjuju izravna plaćanja za višegodišnje nasade. Pa to je apsurd i to je opet cirka 15 miliona kuna manje za Slavoniju.
Hvala. Poštovani zastupnik Petrov.
Poštovani kolega, moratorij na kredite treba ići u potpunosti, treba biti zaštitno razdoblje bez kamata, banke za to imaju novaca, kupaju se trenutno u novcu, HNB im je spustio obveznu pričuvu s 12% na 9% vjerujem da će kolegica Perić koja je ekonomistkinja po struci prepoznati ovo što govorim pa da će mi isto tako dati komentar zbog čega to Vlada ne želi obvezati banke koje danas imaju novaca, da zakonom ih obveže da se uvede moratorij na kredite i građanima i poduzetnicima za vrijeme trajanja, barem za vrijeme trajanja epidemije. Isto tako, želim čuti od vladajuće većine zbog čega se ne može napraviti običan zakon kakav mi predlažemo, da se zaštite svi, da se zaštite na puno vrijeme, da se zaštite na svaki način, ne samo po računu, nego i po pokretninama i nekretninama. Da nije blokirana u tome samo FINA, nego da se zaustave i poslodavci [[Upadica: Hvala.]] i FINA i mirovinsko osiguranje.
Hvala lijepo. Slijedeći klub zastupnika je onaj GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, predstavnici Vlade koji su evo tu s nama strpljivo slušaju, pred nama je jedan set zakona koji su, koje je predložio MOST odnosno kolega Petrov. Ovaj set zakona govori u prilog tome što oporba misli, smatra da Vlada još treba napraviti. Mi se nalazimo u jedno doba, doba korona virusa, jedno apsolutno za nas nepoznato doba, jedno doba u kojem taj jedan nepoznati virus zaista izaziva kod nas određeni strah od nepoznatog, kad govorim kod nas mislim kod ljudi i Hrvatska se odlučila vezano uz to prvo štititi živote građana, a onda se odlučila za set mjera koji je vezan uz gospodarstvo. I sigurna sam da nitko od nas ne dvoji odnosno ima jedan kolega koji dvoji njega glasno čujemo, ali to je jedna druga priča, da je dobro da se odlučila štititi prvo živote ljudi, a onda gospodarstvenika. Onaj set mjera koji je bio u ožujku ja nekako zovem probnim jer tad nije imalo ni snage i tada se je bojalo i nije se znalo koliko će dugo trajati i to što smo onda govorili da on ne može biti odgoda, nego da mora biti oprost došao nam je u set mjera travanj 1 0. Nekako je bilo za očekivati da dođe i set mjera travanj 2 0, ali kako ide travanj teško da možemo to očekivati da to tako jednostavno i bude. Ovaj odnos u ovom trenutku između vladajućih i oporbe to nije jednosmjerna ulica, to nije ulica u kojoj oporba treba sve ono što vladajući predlože klimnuti glavom i pri tome ne imati niti jednu jedinu primjedbu. Oporba treba reći ono što misli da treba biti bolje, ono što se mora, treba, može napraviti. Ali tu u odnosu između vladajućih i oporbe nema pomaka ni za milimetar. U trenutku kada oporba kaže ok, sve zajedno mislimo da treba ovako ili onako i onda oko toga glasa onda smo mi konstruktivna oporba, ali kad kažemo ljudi moji niste napravili dobro, napravite to, evo vam prijedloga, uzmite te prijedloge, čak i ako ne želite naše izglasati pročitajte ih vidite, dođite za 2 tjedna sa svojim onda se to zove populizam. Dakle, samo se trebamo odlučiti da li oporbu zovemo da se bavi populizmom ili smatramo da je oporba konstruktivna. U ovim odnosima snaga kad imamo Covid-19 odnosno korona oporba je konstruktivna. Bila je konstruktivna od samog početka, od samog početka je rekla ok, borimo se s nečim nepoznatim ali naravno da ljudima nekako strpljenje dođe pri kraju. Jer vidimo da tu zaista se smatra da je to jedna jednosmjerna ulica, vladajući ide svojim, a oporba ako nešto govori dobro je. Ja ću se u svom ovom raspravi u ime kluba skoncentrirati na nekoliko stvari. Prva stvar koju je važno za napomenuti je i pokazatelj kako je inspekcija doživjela u doba korona virusa svoje postupanje. Ne tako davno, u ovoj istoj sabornici je bila rasprava o jednoj velikoj inspekciji gdje treba biti sve na jednom mjestu i u toj raspravi smo rekli nemojte nered zamijeniti novim neredom. U toj raspravi smo upozoravali da inspekcija treba biti savjetodavna, a tek iza toga nakon nekakvih edukacija, savjeta i svega ostalog treba biti zaista naplaćivati kazne i sve ostalo. Za vrijeme korona virusa mi imamo poduzetnike, ugostitelje koji žele raditi, žele raditi i samim tim umjesto da im pomognemo da rade, umjesto da im pomognemo, inspekcija izlazi van i onda kaže nije bio odgovarajući stol i zbog toga što nije bio odgovarajući stol i nije zadovoljio minimalno tehničke uvjete ne može raditi 30 dana. Dakle, pokazuje svoje najgore lice. Bilo je prilika, moglo se razgovarati i moglo se je mailom poslati svim što trebaju ispuniti i sigurna sam da svatko od onih koji se bave ugostiteljstvom će zbog sebe, zbog radnika koji rade, zbog svoje budućnosti to ispuniti još će i pitati što treba. Kako to da je iza toga bio dovoljno jedan sastanak u trajanju od možda malo više od sat vremena da se to sve riješi. Ovo je doba korona virusa u kojem ne smijemo biti nerazumni, ne smijemo biti nehumani i ne smijemo biti birokratsko bešćutni. Inspekcija je svojim licem pokazala točno to, apsolutno nerazumijevanje problema, nehumani prema ljudima koji žele raditi i birokratski bešćutni paragraf taj i taj odnosno članak taj i taj, stavak taj i taj. Prema tome iz doba kad živimo u korona virusu trebamo nešto naučiti, ako nešto naučimo bit ćemo bolji ljudi, bolje ćemo se odnositi jedan prema drugom i bolje ćemo raditi svoj posao. Ako to ne naučimo onda ćemo zaista svi zajedno platiti ceh odnosno danak ovoj situaciji koju imamo sad. Svi se moramo potruditi s niz mjera, takve su i mjere koje su bile da gospodarstvenici sad rade, da dan poslije budu spremni za raditi. U medijima možete vidjeti da postoji jedna udruga koja se zove Glas poduzetnika i koja piše pismo premijeru. I piše pismo premijeru zašto, od svoje nemoći jer govore, jer upozoravaju, jer ukazuju na neke stvari, a premijer ih ne prima na sastanak, premijer im ne odgovara. Činjenica je da sam ja danas u kontekstu da je prošlo mjesec dana od potresa u Zagrebu napisala jedno pismo, otvoreno pismo premijeru Plenkoviću gdje sam mu rekla da je grijeh nečinjenja jedan od ozbiljnih grijeha koji će građani Grada Zagreba i Grad Zagreb zapamtiti ali o tome neki drugi put. Htjela bih samo još ukazati na dvije stvari. Jedna stvar je ovrha. Dakle, ako imamo ovrhe i ako se ovrhe postupa po nekoliko zakona, svako zna iz njegove domene koji je taj zakon i svako zna da onda bi to trebalo doći ko set. Ne možete u odnosu na ovrhe imati građane prvog i građane drugog reda ili građane trećeg reda. To je sve trebalo doći zajedno. Dakle, MOST je samo odnosno kolega Petrov je napravio ono što vi niste napravili. Prema tome, uzmite, doradite, napravite, nitko neće biti niti će reći evo ja sam taj, dobro je da se napravi. I za kraj imamo temu banaka i temu leasing kuća. Dakle, kad je bilo rečeno da će biti odgoda kredita vi danas bez korona i prije korone i iza korone možete doći u banku i reći da su vam izvanredni uvjeti da vam se odgodi plaćanje kredita za to vrijeme platit ćete solemnizaciju koju morate napraviti i oni će vam zaračunavati kamate pa ćete na kraju imati više. U doba korona virusa svima je bilo logično i normalno nemojte mi nuditi ono što inače mogu dobiti, dajte predložite nešto drugo. Predložite stvarno da za vrijeme kad imamo situaciju korona virusa odnosno opće pandemije ili još nekoliko dana ili 30 dana poslije ljudima je dovoljno i to jer čim počnu raditi moći će nešto i vraćati, nema kamata. Sve miruje, nastavljam tamo gdje sam stao u trenutku kad sam dobio odgodu, a još je veća situacija s leasing kućama, ljudi su uzeli autobuse na leasing, s tim autobusima dakle bave se prijevozom, ti autobusi stoje jer ne mogu se baviti svojom djelatnošću, naravno da im leasing kuće za to vrijeme naplaćuju kamate koje oni neće imati od kuda platiti, a zalog su dali svoje privatne nekretnine. Zamislite što će to biti dan poslije. Oporba ukazuje na stvari koje trebate napraviti odmah, ali poslušajte nas, mi svi moramo voditi računa o danu poslije, o danu poslije, svi moraju biti spremni za raditi. I naučimo nešto iz ovog, važno je da iz ovog naučimo da smo bolji ljudi, bolji jedni prema drugima i stvorit uvjete da zaista gospodarstvenici [[Upadica: Hvala.]] dan poslije mogu raditi. Hvala.
Slijedeći klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasnbegovića, trebao je govorit poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović, nema ga, gubi pravo na govor, a u ime predlagatelja riječ je zatražio poštovani zastupnik Petrov, potpredsjednik ovog visokog doma. Izvolite.
Kolegice i kolege zastupnici predložio bi da se vratimo u normalni ton. Mene ne interesira obrana neke stranke mene interesira rasprava o mjerama. Ja ću zato ponoviti prijedloge koje je MOST dao, želio bih čuti racionalne odgovore u raspravi, ne samo od vladajuće većine nego i iz oporbe, ako te mjere nemaju smisla želim racionalnu podlogu zašto nemaju smisla, a ako imaju smisla a onda ako ćemo se voditi brigom za građane želim čuti kad će biti usvojene. Osim toga, kad navedem te mjere koje danas predlažemo ja ću također predložiti i neke druge mjere o kojima trebamo razmišljati za idućih 6 mjeseci. Ja bih molio samo da nakon toga se ne dogodi šutnja. Ne očekujem šutnju očekujem raspravu pa čak i od onih koji predstavljaju Vladu. Dakle, ono što smo mi predložili u ovom setu zakona jest da oni koji imaju nad sobom ovrhe, blokade, da se one ne izvode samo po računu nego da se zaustave ovrhe na njihove pokretnine, na njihove nekretnine, da se ne zaustavi samo FINA u provođenju ovrha nego da ni mirovinsko osiguranje nema pravo provoditi ovrhu, niti poslodavci nemaju pravo provoditi ovrhu. Također, tražili smo da se izmjeni Opći porezni zakon u smjeru da bude potpuni otpis dospjelih obveza za vrijeme epidemije i 90 dana poslije, da damo prostora i vremena poduzetnicima da se mogu pripremit da može gospodarstvo krenuti. Također, tražili smo da se uvede trajna, trajno ukidanje akontacije poreza na dobit, da se ukine porez na dividende i udjele na dobit. Također, da se ukine plaćanje paušalnog poreza na dohodak za iznajmljivače u turizmu jer moramo se suočiti s činjenicom da turizma ove godine neće biti ili možda će ga bit u tragovima u odnosu na prošlu godinu. Također, tražili smo da postoji mogućnost plaćanja po naplati za sve obveznike bez obzira na njihovu visinu prihoda, tražili smo da se izmjeni PDV za zaštitnu opremu da on bude na razini 5%. Također, tražili smo da se ukinu parafiskalni nameti, mi smo predložili za početak od ovih 400 da se ne mora obvezno plaćati članarina HGK-u. Također predložili smo da se ukine članarina turističkim zajednicama u Zakonu o roditeljnim i roditeljskim naknadama, predložili smo da se rodiljni dopust ide u punoj plaći sa 6 na 10 mjeseci, da se ukinu restrikcije za korištenje roka od 8 mjeseci za prvo i drugo dijete. Ja bih molio od prisutnih saborskih zastupnika da ako postoji razlog zbog čega ove mjere ne mogu ići, da mi kaže racionalnu osnovu. A ako može ići onda bih od vladajućih volio čuti kada je rok da se i ovim ugroženim skupinama pomogne na ovakav način. Također, bit će vremena danas u raspravi zato što mi je malo vremena u ovom trenutku kao predlagatelj da iznesem par prijedloga i za mjere koje trebaju ić u idućih 6 mjeseci i prihvatit ću činjenicu da Vlada nikada neće pohvalit zbog toga oporbu, mene to iskreno ne interesira, želim iskoristiti svoje vrijeme koje su mi građani dali da budem u potpunosti čist prema njima da mogu reći stvarno sam u onom vremenu što ste mi dali učinio maksimalno što mogu. Na meni je dati prijedlog, a na vladajućima je prihvatiti ili odbiti taj prijedlog. Ja vas samo molim zbog ljudi koji su nama svima svojim glasovima dali odgovornost kako vladajućima tako oporbi, uzmite u obzir da u ovoj situaciji ne treba biti podjela nego bih vas molio da čujete, prijedlozi koje vam dajemo nisu za to da se politički s vama napucavamo, meni ne trebaju u ovom trenutku političke igrice, niti bilo kome u RH jer masu ljudi danas u RH strepi hoće li doslovno idući mjesec moći kupiti svojoj djeci za jesti.
Hvala lijepo. Imamo više replika na vaše izlaganje, prva je poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Kolega Petrov, ovdje je apsolutno jasno, barem meni iz nekakvog sastava kolko vidite da ćete vi dobiti podršku oporbe za vaše mjere. Ali džaba krečite ako tražite samo našu podršku. Tu bi trebao biti odgovor, ja sam očekivala da će predstavnici Vlade dati neki odgovor, vi ste tu postavili niz pitanja na koja odgovor mogu dobiti, dati oni, a ne mi. Ali da vas samo podsjetim, možda će biti lakše da svi zajedno razumijemo, mi smo nedavno imali set zakona iz turizma kojim su se mijenjale neke stvari i onda se je za voditelja ureda vezano uz turizam ostalo i dalje da mora imati položen ispit za koji treba dati određene novce, ali je brisana odredba da mora znati strani jezik. Mene živo zanima kako se neko baviti turizmom, a da ne zna strani jezik. Dakle, tu se već pokazala ideja i namjera vladajućih u kojem smjeru oni vide ove sve izmjene i dopune zakona.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Petrova.
Zastupnice Taritaš, mi ćemo sad kao oporba nastaviti primjenjivati vokabular koji su nama dali vladajući u zadnjih 2 mjeseca, promjena paradigme. Izaći će im na nos. Izaći će im na uši koliko puta ću to spomenut i tražit od njih da pređu s riječi na djela. I kao što ovaj prijedlog koji ste vi rekli nema smisla, nema ni meni smisla ono što se dogodilo neki dan sa državnim inspektoratom gdje inspektori upadaju u ugostiteljski objekt na temelju navodne nezakonitosti koja nije potkrijepljena mjerama objavljenim u Narodnim novinama od Stožera civilne zaštite. Ali još teže mi je prihvatljivo da vladajuća većina koja štiti te iste ljude šuti. Ja ne bih volio da šutimo, mi trebamo progovarat, mi trebamo raditi u interesu građana.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Aleksića, izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Petrov, u izlaganju kolegice Perić čuli smo da Vlada priprema zastoj ovrha i za pravne osobe i za fizičke osobe, pa pretpostavljam da će to sutra biti na Vladi RH, pretpostavljam, ne znam. No, ovo što u vašem zakonu nedostaje što se tiče tih ovrha, zastoja ovrha, jest zastoj tijeka zateznih kamata. Znači, ja predlažem da pripremite sami amandman u kojem će pisati da se prekida i tijek zateznih kamata kao što je to propisano u onom Zakonu o novčanim ovrhama koji smo već izglasali, neću vam ja davati taj amandman, nego to napravite vi. Uglavnom, podržat ću sve vaše prijedloge. To je to.
Poštovani zastupnik Petrov.
Kolega Aleksić, hvala na prijedlogu. I kao što ste vi dali prijedlog koji ćemo mi uvrstit, ali ja bih volio da upravo vi napišete taj amandman. Mi ćemo prihvatit apsolutno sve prijedloge koji danas dođu, koji su konstruktivni, niti jedan nećemo a priori odbaciti. Smatram da na takvoj razini treba biti ne samo ova rasprava nego apsolutno sve rasprave u HS. Dakle i ovaj prijedlog koji ste dali i svi drugi prijedlozi koji dođu, mi ćemo o njima razmisliti, prihvatiti ih ako na barem maloj razini doprinose kvalitetnijem prijedlogu zakona, a naše je jedino se nadati na kraju da će proraditi i s druge strane vladajuće većine koji imaju većinu u svojim rukama za vrijeme glasovanja da u tom trenutku ne razmišljaju o političkim igricama i vlastitim malim interesima nego o građanima u Hrvatskoj.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Hrelje.
Poštovani kolega Petrov, da mi ćemo nesporno dati podršku svim vašim prijedlozima zakona, ne zato što su idealni, nego što su potrebni da se na drugi način pogledaju rješenja ove situacije jer krenulo je pogrešno. Prva je naznaka bila nekog jedinstva i poziv na suradnju, nakon toga izgleda da su vladajući shvatili da će to biti dječja igra i da oni to mogu vrlo lako kontrolirati situaciju. Međutim, očito da vrijeme u kojem mi živimo traži svojevrsno nacionalno jedinstvo u zakonodavnom smislu i konzultacije u izvršno vlasti da bi se izašlo na kraj sa ovom situacijom koja nije ni tako lagana i neće se tako brzo riješiti. Mislim da je temeljni problem, problem u pristupu ovoj problematici kroz oholost i svojevrsnu bahatost onih koji misle da će to tako lako riješiti.
Hvala. Poštovani zastupnik Petrov.
Zastupniče Hrelja ja sam davno prežalio svaku naznaku moguću da će vladajući priznati na bilo kakav način ono što radi oporba ili prijedloge koje su pokupili iz oporbe. Predložio bih vama također da što prije pređete preko toga jer ispada da se žalimo, ja se ne žalim uopće, meni je drago za svaku stvar, da nije postojao pritisak oporbe, nažalost da nije postojao pritisak oporbe, pritisak medija vladajući nikada ne bi barem u onom segmentu u kojem za sada jesu, a nisu u potpunosti, proveli otpis a ne odgodu. Meni je dovoljno da znam da smo to mi napravili kao oporba i javnost. Ja ne bih volio s druge strane da postoji pritisak, da postoji uopće potreba za pritiskom. Ja se nadam da će se to promijeniti jer ovakva situacija kakva je [[Upadica: Hvala.]] zahtjeva stvarno sve glave.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Grčića.
Hvala. Kolega Petrov, evo pridružujem se kolegama naravno da bih izrekao to isto, znači većina vaših mjera je za nas prihvatljiva iz prostog razloga što smo isto tako evo već prije 2 ili čak 3 tjedna predlagali vrlo slične stvari i znate kako su prošle ovdje u saboru kada je riječ o tretmanu većine, dakle vladajuće većine. Dakle, nažalost ne moramo gajit nadu da će nešto od toga biti prihvaćeno od vladajućih, to se već jasno pokazalo u ovim pokušajima, dakle mi smo kao SDP svaki put u zadnjih 4 recimo tjedna otprilike svaki put 7 dana prije vladinog paketa mjera izlazili sa svojim paketom. Vi ste to pratili i znate to i vidjeli ste kako je to prošlo. Htjeli smo barem da nešto od toga bude usvojeno, nešto malo je, nešto malo je zbog ovog šireg pritiska, ali većina dakle preko 90% toga nije naravno.
Hvala. Poštovani zastupnik Petrov.
Zastupniče Grčić, prihvatili su oni određene stvari, prihvatili su da moraju otpisati, a ne odgoditi, prihvatili su da PDV barem u određenom omjeru bude naplaćen po naplati. Ono što ne želim prihvatiti da su to privremene mjere, da nisu svi obuhvaćeni time, ali to je pokazatelj da mi trebamo biti samo uporni, a oni će ako zbog ničega, ako ne zbog onoga glasa razuma, ako ne zbog osjećaja pripadnosti tim istim ljudima koje ovdje trebaju braniti, a onda zbog pritiska i one političke kalkulacije da im uskoro idu parlamentarni izbori osim ako ih nisu namjeravali odgoditi još za godinu dana, morat promijenit na konto tog pritiska i ove stvari. I ako treba predlagat ćemo svaki tjedan i svaki tjedan [[Upadica: Hvala lijepa.]] raditi pritisak.
Slijedeći klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Branko Grčić. Izvolite. Uključite se.
… [[Govornik naknadno uključen.]] predstavnike ministarstava, dakle želim reći da je ova kriza zaista duboka, procjene za gospodarski dio su vrlo ozbiljne. Dakle, svaki mjesec u prosjeku negdje oko 3% manji BDP znači i produljenje ove krize bi bilo zaista katastrofalno i za gospodarstvo i za cijelo društvo jer iz gospodarskog stanja proizlaze svi negativni učinci na cijelo društvo. Ono što želim reći evo i nastavak ovoga o čemu smo sad razgovarali Vlada je zapravo kad je riječ o gospodarstvu donijela jednu pravu, pravu mjeru to je ova potpora za očuvanje radnih mjesta 4.000 kuna za svakog radnika koji zadržava svoje radno mjesto. To je i financijski vrlo zahtjevna bila mjera ali evo Vlada je to donijela i sad smo tu gdje jesmo, nažalost nije donijela sve ono drugo što smo tu priželjkivali i predlagali i zapravo se sad postavlja pitanje što je sa svim drugim akterima danas u svim segmentima društva koji ne mogu računati na slične Vladine mjere koje će im pomoći da lakše prebrode ovu tešku krizu. A kraj krize se ne nazire koliko god mi to željeli. I današnji podatak od čini mi se preko 40 novih oboljelih što je de facto malo manje ispod prosjeka Hrvatske do sada, dnevnog prosjeka nas ozbiljno upozorava da kriza u Hrvatskoj još uvijek nije bilu kraja kada je riječ o koronavirusu, vjerojatno neće ni biti. Dakle, mi se moramo pripremit zapravo na jedan suživot sa virusom i kroz ove mjere koje su najavljene, o kojima smo i mi u SDP-u jučer govorili, znači nekakvog ograničenog popuštanja vrlo opreznog poput hoda po jednom tankom ledu gdje nikad ne znate gdje ćete se poskliznuti ili čak propasti kroz taj led, zapravo mi moramo krenuti u aktiviranje gospodarstva. I sad se postavlja pitanje i vrlo značajan zahtjev Vladi što sve treba napraviti da se to zaista dogodi? Nemojte očekivat da će se obrtnici, mali poduzetnici i oni srednji, možda oni najveći i najlakše, al da će ovi mali tek tako lako aktivirati svoj biznis temeljem političke odluke ili mišljenja Stožera za civilnu zaštitu sutra kada se mjere budu popuštale, ne, to nije moguće. Dakle, njih treba pripremit za to jer oni već imaju jedan diskontinuitet koji je bitno narušio njihovo poslovanje i Vlada mora ozbiljno razmišljati već sad u ovom trenutku što će se događati 15.6. Zašto govorim 15.6.? Pa sve mjere, ovih nekoliko važnih koje su sada ovaj od Vlade donesene istječu defakto nakon 3 mjeseca. Potpore od 4.000,00 kn istječu tamo negdje oko 15.6., a što onda? Pa 500 000 ljudi prima tu potporu. Ali računajte, zaista računajte jer je to naša realnost da se gospodarstvo ne može, čak i da je sad kraj krize s virusom, vratiti u onu razinu poslovne aktivnosti koja je bila neposredno prije zaustavljanja cijeloga procesa. Lock down. Zaključavanje. O tome morate voditi računa. Jer ako u restoranu za stolom koji ima 4 stolice može sjedit dvoje ljudi, ako u kafiću može sjedit i za istim stolom takvim dvoje ljudi ili jedno čak, onda je to upola manje poslovanje. Ako u tvornici treba napraviti socijalnu distancu među radnicima, onda će biti potpuna reorganizacija tog procesa. A da ne govorim o turizmu koji se nažalost ove godine sigurno neće vratiti uopće u nekakvu snažniju aktivnost nego će ostat možda na 10, 20% svoga kapaciteta. Prema tome, morate računati da će veliki broj radnih mjesta i ljudi koji tamo rade od ovih 500 biti ugroženi. Prema tome, njih čeka vrlo loš ishod 15.6. ukoliko ne donesete zamjensku mjeru. Pa nismo mi Zakon o skraćenom radnom vremenu tek tako predložili. Iskoristili smo jednu mogućnost koju EU želi financirati da nastavak ove vaše mjere od 4.000,00 kn bude Zakon o skraćenom radnom vremenu, da se preraspodjeli i organizira radno vrijeme da ljudi mogu ostat na radnom mjestu, da rade kraće, a da im razliku plaće nadoknadi hrvatska država uz pomoć EU i programa sure. To je ideja. Pa nije priča o moratoriju politička priča oko koje ćemo se mi prepucavati. Ja ne znam da li vi shvaćate da za 3 mjeseca kad istekne ljudima moratorij na plaćanje kredita, bilo da je riječ o građanima, njih 30 000 koji su u ovom trenutku dali zahtjev ili o 10 000 firmi koji u ovom trenutku su dale zahtjev. Znači, za 3 mjeseca to istječe. Zar mislite da će oni temeljem ovoga što sam rekao biti sposobni nakon 3 mjeseca plaćati te rate kredita? Pa kako će ovi koji će izgubiti radno mjesto, nezaposleni, plaćat ratu kredita? A situacija u društvu i gospodarstvu je takva da izgledi da nađu posao su nula. Prema tome, ljudi osvijestimo se, dakle to nije stvar prepucavanja, to je stvar života. Ako su Slovenci mogli napraviti moratorij i zakon donijeti, Vlada je donijela zakon, naglašavam, o moratoriju na 12 mjeseci. I ako su njihove banke, možda intimno naravno nisu bile zadovoljne s time, ne mogu bit, ali je trenutak takav da je okolnost izvanredna, da je situacija nikad gora u zadnjih 100.g. u svijetu, pa tako i u RH onda u takvim vremenima se donose izvanredne mjere i banke moraju shvatiti da one moraju nositi dio tereta te priče. I ako mogu preživjet 12 mjeseci banke u Sloveniji, ja vjerujem da mogu to preživjeti i banke u RH. I na način da ne obračunavaju kamate za vrijeme moratorija i da ne naplaćuju solemnizaciju ugovora, pa ne da čujemo ove, ove smiješne, za mene zaista smiješne argumente iz udruge banaka gdje kaže, znate ako mi otpišemo kamate, građani će plaćat porez na dohodak na taj otpust kamata. Kakve gluposti. Kakve gluposti. U ostalom zar nije hrvatska Vlada donijela odluku o oslobađanju i odgodi plaćanja poreza na dohodak, dobit, čak i odgodu plaćanja PDV-a, zar nije? Ja samo očekujem da će Vlada precizirati da se to odnosi i na taj segment ako postoji i zrno pravnog temelja da se to odvije onako kako ljudi iz huba to ili iz banaka to tumače. Prema tome, nemojte ljudi se igrati sa sudbinama ljudi koji u ovom trenutku ne znaju što će sa sobom. Gube radna mjesta, smanjuju im se plaće, izgledi su jako loši, reaktivacija gospodarstva će biti duga i mukotrpna, složena itd. itd. A sad želim samo još u ovih minut reći što niste pokrili do sada. Dakle, ovdje govorimo o 500 000 radnika i to je apsolutno legitimno i mi to pozdravljamo i podržali smo. Ali gdje je 400 000 ljudi koji primaju danas mirovine ispod 1.900,00 kn ili 1.500,00 kn po članu obitelji. Kako oni danas žive? Kako ti stariji ljudi danas žive? Kako odlaze do dućana? Ne odlaze nikako. Znači moraju nekoga angažirat. Možda dostavu koriste, možda plaćaju tu dostavu, možda je to dodatni trošak, možda to neko treba pomoć platit? O tome mi govorimo. Govorimo o životu u ovim okolnostima, govorimo o 20 000 ljudi koji su već registrirani na zavodu, jedan dio njih nema nikakvu naknadu. Zašto oni su kažnjeni? Jer su otišli na zavod, nemaju naknadu, a isti njihovi prijatelji, kolege su ostali i dobit će od države 4.000,00 kn. Dajte izjednačimo ih za ovo razdoblje barem 3 mjeseca, pa ćemo vidit dalje što je s njima. Što je sa 70 000 socijalno potrebitih ljudi koji primaju 800,00 kn u ovom trenutku? Što je sa sezoncima koji nažalost posao neće dobit, niti su ga dobili sad 1.4.? Njih je 5500. Pa jel treba neku naknadu njima dat? Rekli smo tu najmanje u razini minimalne plaće za idućih 3 mjeseca, pa ćemo dalje, pa ćemo dalje vidit. Ali vi o njima niste razmišljali. Što je o 100 000 ljudi koji su sada već na zavodu, a nemaju naknadu nikakvu, itd. itd.? Sve smo te mjere predložili, a nažalost Vlada ništa od toga nije, nije usvojila.
Hvala. Slijedeća, slijedeći Klub zastupnika je onaj Živog zida i Promijenimo Hrvatsku u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, poštovani građani, poštovani predstavnici Vlade. Danas raspravljamo o prijedlogu stranke MOST. Kolko otprilike, 9 prijedloga zakona za poboljšanje, znači ovih kriznih paketa, kriznih mjera koje je Vlada usvojila ovdje u ovom saboru. Naravno da, da je ovaj krizni paket mjera Vlade, on je manjkav, to sam rekao i prije mjesec dana kad smo ovdje prvi put raspravljali, upozorio da Vlada mora vidjeti mjesec, dva, 2-3 koraka unaprijed, a ne čekat da prođe mjesec, pa onda reć aha ovo nije valjalo, ajmo sad naprijed itd., ne možemo gledati unazad nego naprijed, al očito ova Vlada nema kapacitet da se nosi sa postojećom krizom, to nadoknađuje snažnim piarom, a vidjet ćemo poslije kolko su utrošili za to. Dakle, MOST predlaže slijedeće, da se PDV naplaćuje na ono što se proda. To smo govorili prije 3.g. mi u stranci Promijenimo Hrvatsku i da to treba ostati i na dalje i mi dopunjavamo sad. Što bi trebalo ovdje još reć? Dakle, neće, ne trebaju poduzetnici kreditirati državu. Kad prodaju onda trebaju platiti PDV. Međutim, postoji jedan institut koji se zove prijenos porezne obveze. A to znači da u lancu ne obračunavaju svi, može bit 2, 3, 4, 5, u lancu do konačnog kupca, znači da PDV samo plaća onaj u zadnjem koraku kad se finalno roba proda, vidite. Zašto? Ne maltretirate poduzetnike sa silnim izvještajima itd. itd. U skladu s tim mi iz Promijenimo Hrvatsku, mi imamo zaista vrhunske eksperte. Mi predlažemo da u tom kontekstu kada govorimo o porezima da se uvede fiskalizacija svih pravnih osoba. Ne ono kumica na placu, slastičarni samo ovo, ono, svih pravnih osoba. Znači, braco moj kad si ispostavio fakturu odma će otić u Ministarstvo financija. Prema tome, nema ljudi moji, nema muljanja, smanjujemo korupciju i Ministarstvo financija ima, Porezna uprava ima uvid u sve. E da je tako ne bi 28 milijardi kuna nenaplaćenih poreza bilo dragi moji građani u ovoj zemlji, 28 milijardi kuna je nenaplaćenih poreza, a svake godine porezna uprava otpiše u prosjeku milijardu i po do dvije milijarde kuna poreza po nama nepoznatim kriterijima. Kad sam ih pitao kako, oni su rekli zastupniče to je porezna tajna, vidite, a 28 milijardi kuna nije naplaćeno. Zamislite da su naplatili barem 14 milijardi, pa mi bi danas puno ležernije ovu krizu prebrodili. Ali dragi građani, vidite, ne mogu RH spasiti kozmetička rješenja. Zato smo mi za velike, krupne promjene i sa ljudima koji to znaju. Znači, slijedeći zahtjev je moratorij na 12 mjeseci, tražili smo to manje-više svi iz oporbe, to je vrlo opravdano. Nadalje smo tražili da se ne ovršuje ljude direktno sa HZMO, znaš to su masovno umirovljenici itd. itd. itd. Prema tome, to je logično i to treba ovaj provest. Kada su u pitanju, kad je u pitanju Ovršni zakon predlaže se ovdje da oni koji dobivaju znači pomoć od države, pa npr. to je radnik koji je izgubio posao, pa je dobio minimalac, a u to vrijeme podliježe nekoj ovrsi, znači da mu ta sredstva ne ulaze u masu za ovrhe. Prema tome, to je, pazite, to je po prirodi stvari logično i to treba napraviti tako jer ne možemo dopustiti da se takve ljude ovršuje, znači, a dobili su državnu pomoć države, svih nas državnih obveznika u svemu tome. U tom kontekstu, dakle što mi želimo ovde, znate? Mi u oporbi, mi kao prvo moram naglasiti ovdje, nismo mi svi isti u oporbi da se razumijemo, postoji među nama solidarnost, postoji jedna, ajmo tako reć, lažna oporba, onda postoje, ajmo tako reć, prava oporba, pa ovo, ono itd. Recimo sada kad čovjek sluša predstavnike SDP-a kako se zalažu za radnike, ja bi ovdje prvi zaplakao dragi građani. A niko nije više oduzeo radnicima prava nego upravo njihove Vlade, mislim to je tragično čut, to je tragično čut. E, zato nije dobro da mi ovdje imamo jedni prema drugima kao eto mi smo sad oporba, pa imamo neku lažnu solidarnost, pa dragi građani, mi smo se te lažne solidarnosti nagledali. Nama trebaju velika rješenja. krupni zahvati, a prije svega znanje. E pa sada da ja ne bi pričao na pamet, vi znate da ne volim to raditi, ja ću ponoviti evo i da MOST čuje da podrže svi drugi, kako riješiti blokirane, a na temelju toga oni dolaze u ovrhe. To se može riješiti da pritisnemo Vladu u tri mjeseca se može riješiti sada dok traje kriza i da taj problem nakon tri mjeseca više ne postoji, ne bi postojao pojam blokiranih građana, ne bi postojale izbrisali bi agencije za utjerivanje dugova ne bi postojale. Koja ideja? Znači banke su prodale agencijama za utjerivanje dugova svoja potraživanja koja su oni platili otprilike 10 milijardi kuna. E koje je naše riješe iz PH-a? Država treba emitirati obveznice u iznosu od 10 milijardi kuna da isplati ove agencije za utjerivanje dugova, izbriše ih više da ne postoje, a onda te obveznice mogu kupovati svi, a najviše ih treba kupiti HBOR koja bi od HNB-a dobila ogromni kredit uz 9% kamata. Na koji rok? Recimo nek je prosjek 10 godina svih dospijeća. I vidite dragi građani, šta je suština vas koji ste blokirani, koja je za vas prednost? Banke su prodale svoja potraživanja otpisavši samo za najviše 30, 35% njihove vrijednosti i vi bi sada bili u situaciji da od države otkupljujete svoje dugove za 35 najviše 40% zbog nekog administriranja. Znači ako je neko ostao dužan 100.000 kuna na kraju za 5 ili 10 godina on bi trebao vratiti samo najviše 40.000 kuna. I vidite kolegice i kolege iz oporbe, pa dajmo se založiti za ovo da riješimo ovo u tri mjeseca, ne trebamo mi, evo vi ste iz MOST-a kada ste bili u prilici dva puta mogli ste riješiti recimo problem Ovršnog zakona ovako. Vi ste tada samo rekli da nećete jedan amandman ustvari jedan članak da ne treba iseljavati ljude za vrijeme zime dok je snijeg itd., ajmo sada riješit, zaboravimo to, ali ajmo riješiti sada da za tri mjeseca ne postoji ovaj problem. A to je ovo rješenje koje sam iznio, ono je jednostavno praktično, realno. Ja znam da to neće vladajuća koalicija napraviti, pa to njima ne pada na pamet jer oni navijaju, oni guraju novac u džepove bankara koji su i onako prepuni novca. E ali zato treba to napraviti oporba. I još jednu stvar koju predlažem, znači da ovo bude ajmo tako reć pojačano i da se iz oporbenih krugova čuju velika rješenja, snažna, to je helikopterski novac to je mjera. Ja sam ga predložio prije mjesec dana, ma kakvi, premijer i ministar financija ni čut. O čemu se tu radi? Prijedlog je bio da HNB podijeli doslovno podijeli po 4.000 kuna svim punoljetnim građanima Hrvatske to bi iznosilo negdje oko 10 milijardi kuna, ljudi to ne bi trebali vraćati, oni bi trošili. Zašto je to važno? Jer bi se održala potrošnja, potražnja, a čim postoji potražnja onda bi se moglo spasiti gospodarstvo, više radnih mjesta, proizvodnja ne bi toliko pala kao što sada pada itd., itd. I dok se diljem svijeta od Amerike evo i Japan ovih dana dijeli po 7.500 kuna svim građanima, oni koji su više nastradali njima će duplo podijeliti, znači to je nešto što funkcionira. Međutim, to nije koncepcija ove Vlade i zato mi iz stranke PH-a kao prava oporba mi želimo ovo suštinski riješiti. Znači sada narodna banka treba i Vlada pomagati građanima i gospodarstvu, a ne ona pomaže naravno gleda koji je interes krupnog kapitala, financijskih institucija prije svega banaka. I još nešto moram reći poštovani građani na kraju. Prije mjesec dana sam upozorio premijera i ministra financija da ću podnijet kaznenu prijavu ako nas budu zaduživali vani uz kamate koje su bitno više nego što mogu dobiti ovdje u Hrvatskoj. Hrvatskoj treba ovaj proces oporavka financirat HNB uz 0%, a ako to bude na štetu hrvatskih građana, ponavljam podnijet ću kaznenu prijavu. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika trebao bi biti HNS-a i govoriti poštovani zastupnik Stjepan Čuraj, nema ga, gubi pravo na govor, pa će sljedeći govoriti u ime Kluba zastupnika HSU-SNAGA-nezavisnih zastupnika i Nove politike poštovani zastupnik Goran Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem. Pred nama je set zakona koje je predložio kolega Petrov, naravno ja ću prihvatiti nadam se i moj klub, nisam s njima još razgovarao o tome u potpunosti, ali prihvatit će i oni kompletan taj set zakona. Rekao sam u replici kolegi Petrovu da fali odredba o prekidu tijeka zateznih kamata, piše samo kamata, možda treba dodati samo zateznih, možda je to jasno, možda nije jasno, ne znam, piše samo da se za vrijeme zastoja ovrha ne naplaćuju kamate. Možda je to dovoljno, dobro, bit će da je dovoljno. Ali isto tako kolegica Perić je rekla da će sutra, nije rekla da će sutra Vlada to predložiti, da će to sutra Vlada usvajati, ali ja pretpostavljam da će sutra Vlada razmatrati prijedlog izmjena Ovršnog zakona i u tom prijedlogu će se očigledno ovo što se predlaže danas predložiti na Vladi RH. Ja moram reći da sam ja osobno i moja stranka, stranka SNAGA još prije desetak dana upravo smo predložili Vladi RH set od 16 mjera među kojima je bila i mjera zastoja ovrha, uz deblokadu računa i zastoj tijeka zateznih kamata i upravo to je Vlada RH djelomično postigla prošli tjedan kada smo donijeli izmjene Zakona o provedbi novčanih ovrha gdje su sada ljudima već koliko čujem i deblokirani računi. Upozoravao sam tijekom rasprave i nakon toga da je potrebno dodatno mijenjati Ovršni zakon kako bismo zaustavili ovrhe i kod onih građana kojima se ovrhe ne rade tako da se novac uplaćuje na blokirani račun nego poslodavac direktno ovršuje svog posloprimca na način da dio plaće odmah prebacuje na račun vjerovnika. Isto tako i HZMO direktno dio mirovine prebacuje na račun vjerovnika i prema svemu sudeći to će biti riješeno pretpostavljam sutra na Vladi RH. Glasati o tome vjerojatno nećemo ovaj tjedan, ali nije kasno ni sljedeći tjedan zbog toga što i onako i izmjene Zakona o novčanim ovrhama i izmjene Ovršnog zakona kojima se zaustavljaju ovrhe vrijedit će tek za sljedeće plaće i sljedeće mirovine koje dolaze na red u svibnju. Prema tome, ljudi će biti zaštićeni u svibnju, lipnju i u srpnju od ovrha, a nadam se da će Vlada RH onda produljiti na još tri mjeseca kao što je predviđeno Zakonom o provedbi novčanih ovrha, ali pretpostavljam da će tako na isti način analogno predložiti to i izmjenama Ovršnog zakona. Kolegica Perić je rekla da će se zaustaviti i ovrhe nad pravnim osobama jer Zakonom o provedbi novčanih ovrha to nije riješeno. Pa to je stvarno odlično, znači da će svi biti zaštićeni od ovršnih postupaka tijekom ove krize što je normalno, realno, što je racionalno i što je u skladu sa vremenom u kojem živimo u kojem su stvarno u krizi i građani i poduzeća, nitko ne radi punim tempom, neki ne rade uopće, prema tome, tako nešto je očekivano i tako nešto mora se provesti. Ja sada moram ponovno naglasiti veliku potrebu da se zakonom naloži bankama da ponude nelikvidnim građanima i nelikvidnim poduzećima moratorij na naplatu anuiteta iz kredita bez obračuna kamata. To smo pokušali već nekoliko puta u zadnjih dva, tri tjedna riješiti kao opozicija, međutim nije prošlo. Općenito, sve ono što opozicija predlaže nije prihvatljivo Vladi RH odnosno prihvatljivo im je ali s odgodom što je isto ok, ja s tim nemam problema s time. Ja nemam problema s time kada ja nešto predložim Vladi RH pa Vlada RH tek kasnije „kasnim paljenjem“ to isto napravi jer i onako kada sam predložim nešto očekujem da Vlada RH onda ukoliko se slaže s takvim prijedlogom izvrši određene intervencije koje su potrebne i to onda predloži na način da bude prihvatljiv svima. Pa se tako nadam da će i ovaj set zakona koji je predložio kolega Petrov u jednom dijelu Vlada RH prihvatiti u sljedećim danima. Nadam se da će biti tako i pri tom to nije loše, dobro je. Dobro je da Vlada RH prihvati prijedloge opozicije na način da ih sama predloži, to je ok i to je način da se ostvari nekakva suradnja između opozicije i vlasti koja inače nije čest slučaj u HS-u. Dakle, tek sada kada smo doživjeli jednu istinsku krizu koja tuče cijelo društvo, tek sada smo doživjeli da ipak postoji suradnja koja nije vidljiva na prvi pogled između opozicije i Vlade jer puno toga što je opozicija predlagala Vlada je ipak prihvatila i s te strane je to za pohvalu. Ali naglašavam, dio koji se tiče moratorija na otplatu kredita mora se provesti jer nije normalno da banke jedine zarađuju u vrijeme krize, to nije normalno. I ponovit ću, banke su imale 2004. godine 17 milijardi kuna kapitala i 10 milijardi kuna likvidnosti, a sada imaju 59 milijardi kuna kapitala i 44 milijardi kuna likvidnosti, prema tome banke bez problema mogu pola godine pa i do godinu dana izdržati ajmo reći i teret ne zarađivanja na kreditima, posebice ako znamo činjenicu da su banke tijekom zadnjih 15 godina nepošteno stekle 20 milijardi kuna koje još uvijek drže u svojim rukama. Evo za kraj mogu samo reći to da ćemo prihvatiti zakone koje je predložio kolega Petrov i nadam se da će Vlada RH učiniti ono što je već rekla da će učiniti putem svojih glasnogovornika ovdje u HS-u i da će učiniti i onaj posljednji napor i naložiti bankama da na najmanje pola godine ponude svim nelikvidnim građanima i nelikvidnim poduzećima moratorij na otplatu kredita bez obračuna kamata i bez ikakvih troškova. Hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika HSS-a i demokrata sada će govoriti poštovani zastupnik Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS-a. Kolegice i kolege. Evo klub HSS-a i demokrata će podržati ovaj prijedlog zakona koje je u proceduru uputio gospodin Božo Petrov i klub MOST-a jer smatramo da je opozicija i mi koji smo tu podržala prijedlog mjera prije svega kada je riječ o sigurnosti zdravstvene zaštite građana i tu pozdravljamo sve mjere koje su donešene i evo vidimo da daju dobre rezultate. Podržali smo i prijedlog mjera za potpore gospodarstvu i imamo pravo govoriti svoje mišljenje, propitkivati te mjere i njihovu provedbu, naravno i predlagati. I svakako da moramo još jedanput istaknuti da ako je stvarno cilj sačuvati svako radno mjesto u Hrvatskoj, sačuvati gospodarstvo, stvoriti građanima jednaku šansu za bolji život onda moramo svakako raspravljati i moramo predlagati i moramo reći da je Vlada kasno reagirala. To sam ja rekao i prije mjesec dana i sada to ponavljam, a dokaz za to da je Udruženje drvoprerađivača još 6.veljače poslalo pismo Vladi i upozorilo na promjene na tržištu da su se smanjile narudžbe, da će biti kriza i da će biti otpuštanja radnih mjesta da se hitno mora reagirati. Kasnilo se, pogotovo što se išlo u ožujku sa onim paketom mjera gdje bi se nešto odgodilo pa bi se tek onda na kraju prihvatili prijedlozi glasa poduzetnika i nas iz opozicije da se ne može ići samo sa odgodom nego se mora ići sa otpisom i direktnim financijskim potporama. Rezultat jednog takvog odugovlačenja je više od 23.000 novo nezaposlenih prijavljenih na HZZ. Pitanje je što je s njima? Da, lijepo je čuti i za pozdraviti 480.000 spašenih radnih mjesta, ali što s ovih 23.000? Imaju li oni pravo na život, imaju li oni pravu da ne budu blokirani, imaju li oni pravo svojoj obitelji osigurati kvalitetan život? Zašto se kasnilo i da li su ih poslodavci vratili na radna mjesta i koristili mjere iz travnja? Te informacije nismo dobili i volio bih dobiti tu informaciju koliko je tih radnika koji su vraćeni na radna mjesta i čiji su poslodavci konzumirali ovu mjeru. Ono što je ključno da je puno među njima mladih ljudi, mladih ljudi koji su bili na određeno vrijeme i koji su sada na Zavodu za zapošljavanje bez ikakvih prihoda jer nemaju pravo na naknadu sa Zavoda za zapošljavanje jer nemaju dovoljno radnog staža. Kako ćemo njima pomoći? Među njima je puno nas iz Slavonije koji su bili najčešće sezonska radna snaga u turizmu i u drugim uslužnim djelatnostima, na koji način će se njima pomoći? A ono što želim posebno ovdje istaknuti da Slavonija trpi najveću štetu uzrokovanu korona virusom jer su brojke koji je regionalni Zavod za zapošljavanje Osijek objavio za ožujak da je na zavodu za zapošljavanje evidentirano 17.202 nezaposlene osobe što je za 1756 novih osoba više, a to je 35,8% više nego lani u ožujku. 35% više nego lani u ožujku, to su strašne brojke. I nije u redu da regija koja je inače trpila zbog iseljavanja sada trpi zbog korona virusa zbog toga što su mladi ostali bez radnih mjesta i što ne mogu pronaći novo radno mjesto obzirom da kriza još uvijek traje i pravo je pitanje kako njima pomoći i kako pomoći na taj način Slavoniji. Naravno da se i mi zalažemo i govorili smo o tome da ne ovrhe dok je ova kriza, ne deložacije dok je ova kriza. Ovaj dio zakona koji smo prošli tjedan donijeli rješava blokadu samo dvije trećine građana. A što je sa onom jednom trećinom koji nisu riješeni? Inzistiramo da taj Ovršni zakon već sutra dođe u raspravu da možemo pomoć i tim ljudima. I zato kažemo da se kasnilo i da stalno nešto kaskamo za mjerama koje bi trebali donijet, a ljudi trpe. Također se aktivno zalažemo kao i svi iz opozicije da se donese zakon o moratoriju na kredite jer ne smije Vlada i vladajući štititi banke na uštrb građana. Mislim da prije svega moramo štititi građane RH, to čine i druge vlade i druge države, mora i RH i moramo smoć snage reći bankama, vi ste godinama iskazivali dobit u poslovanju u RH i iznosili tu dobit izvan Hrvatske, red je da sada dio te dobiti vratite ne da ih vratite nego da manje zaradite u narednom razdoblju, a da građanima na taj način omogućimo da ne budu blokirani i da mogu servisirati sve svoje obaveze. Danas je Dan planete Zemlje i evo želim svima čestiti taj dan, a koliko je važno da se što više spominjemo klimatskih promjena, utjecaja na život svih nas pa i na gospodarstvo, govori o tome da je i Europska komisija donijela zeleni plan i kakva Europa bi trebala biti do 2050. A ono što je posebno interesantno ovih dana, a to je da se okupila ekipa 200 političara, znanstvenika, poduzetnika koji su pokrenuli akciju Zeleni uzlet gdje se želi novi pogled prema budućnosti kroz preoblikovanje u gospodarstvu. Evo citiram iz njihovog dopisa „Preoblikovanje u gospodarstvo koje će biti povoljno za klimu, zaštitu biološke raznolikosti i drukčije usmjerenje agrarne i prehrambene industrije pružaju priliku za brzo otvaranje radnih mjesta i rast i mogu doprinijeti stvaranju veće otpornosti društva“. Hrvatska se treba uključiti u ovaj projekt i sigurno da tu mora naći svoje mjesto i hrvatska poljoprivreda, prerađivačka industrija, proizvodnja hrane u Hrvatskoj. Što smo mi tu učinili za poljoprivredu kroz ove mjere? Promijenjeno je nekih 5,6,7 zakona dodatnih 52,5 milijuna kuna za mjere za potpore poljoprivredi plus 2,5 milijuna kuna za interventni otkup mlijeka. I rekao sam ministrici to je premalo, očekujem od vas jači i agresivniji nastup u zaštiti poljoprivrede i promociji poljoprivrede u RH i imate ćete našu podršku ukoliko budete tražili više sredstava. Prošli tjedan je i povjerenik Europske komisije za poljoprivredu pozvao europske članice pa i hrvatsko Ministarstvo poljoprivrede da se javi jer ima još 6 milijardi eura za koja se možemo javiti sa svojim projektima i programima za ruralni razvoj i potpore poljoprivredi. Pitao sam i pitam ponovo, što radi ministrica, što radi ministarstvo, što radi Vlada da bi privukli ta sredstva i pomogli poljoprivredi jer ovih 52 milijuna kuna je premalo? Premalo jer samo za cvjećarstvo je izdvojeno, za proizvodnju cvijeća u RH 1 milijun kuna. Šta će sa 1 milijun kuna? Možete ugrijati 6 plastenika. Šta ostalima? Zašto su uopće zatvorene tržnice i na taj način onemogućena prodaja poljoprivrednih proizvoda našim OPG-ima dok su se ti isti proizvodi mogli kupovati u trgovačkim lancima, ali iz uvoza i tamo nije bilo socijalne distance. I gle čuda, nakon pritiska javnosti i oporbe i nas iz HSS-a ponovo se otvaraju tržnice, ali se onda narede strožije mjere za prodaju proizvoda poljoprivrednih na tržnici nego u trgovačkim lancima. To nije potpora poljoprivredi i mi moramo aktivnije se okrenuti prema poljoprivredi i prema poljoprivrednim politikama i kroz zemljišnu politiku da konačno svaki hektar bude zaoran. Sada je evo i sjetva proljetna, nažalost u suši i uz mraz. Nisu isplaćena izravna plaćanja Udruge poljoprivrednih proizvođača i mi iz HSS-a smo tražili da budu isplaćeni do 15.travnja, rekla je ministrica isplatit će krajem travnja početkom svibnja. Nemam informacije da li su krenule isplate, ali evo danas su me zvali neki poljoprivredni proizvođači još ništa im nije uplaćeno na njihove račune i ja evo javno pozivam ministricu da sutra odmah sve isplati jer ljudi siju, njima ta sredstva trebaju. Također kada je riječ o reguliranju tržišta i otkupu, nije dovoljno samo interventni otkup mlijeka i ovih 2,5 milijuna kuna, tražimo da se napravi i otkup viškova u svinjogojstvu u tovnoj junadi jer su ostali bez kupaca. Također i vinari imaju problem, ne znaju kud će s vinom, a vidimo što se događa i sa jagodama da prekupci uzimaju kajmak, a naši poljoprivredni proizvođači dobivaju minimum. Evo samo jedan od primjera, jedan trgovački lanac je ponudio proizvođaču salate 50 lipa po glavici salate koja se prodaje po 5, 6 kuna u trgovačkim lancima. Ako je to tržišni odnos, to ne može biti tržišni odnos i to ne mogu prihvatiti naši poljoprivredni proizvođači. I mislim da mi moramo učinit sve da se poljoprivredna proizvodnja digne, a ne da se smanjuju potpore za višegodišnje nasade, za nasade oraha i lješnjaka koji su u ekološkoj proizvodnji gdje su ljudi uložili milijune kuna sada ministrica smanjuje potpore za višegodišnje nasade. To nije potpora u poljoprivredi. Hvala.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu i prvi će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi predstavniče Vlade. Znam da vam je dosadno, vidim da ste se malo i ukunjali ali vrlo bitne su ovi prijedlozi. Smatram da prijedloge koje je dao klub MOST-a i Božo Petrov su jednostavno u ovome trenutku neophodni za hrvatske građane i mislim da ako se pozivamo na jednakost, na solidarnost, na pomoć, na trenutak zbog kojeg građani nisu krivi nego su politike krive kao što sam rekao, one su razotkrile u biti virus korona je razotkrio u biti sve loše politike koje su vođene prema svim resursima i po svim pitanjima, a poglavito iz centra je se svih zakona inicijativa koje smo do sada davali, nije bio u središtu čovik. Čovjek nije bio u središtu i to je sada vidljivo. To je vidljivo i kod ovih predloženih izmjena Ovršnog zakona, od svih tih naših zakona, međutim ja ću govoriti o onome što je trenutno najbitnije, a to je samodostatnost, to je zaštita suvereniteta i nacionalnih interesa. MOST je ovdje bio u biti sada tu paradigmu preuzimate svi i to je pohvalno, ali ne znate naći model bez PR-a kako to izvesti pa priko Nacionalnog stožera za civilnu zaštitu se prikrivate. MOST je ovdje predlagao u ovome Saboru vrlo bitne zakone, primjera za očuvanje našeg teritorija tj. proglašenje isključivog gospodarskog pojasa. Vi to niste prihvatili. Time bi zaštitili naš riblji fond i naš resurs, a time bi očuvali na tom području opstanak naših ribara i prehrambenu proizvodnju i sve ono šta uzrokuje. Međutim tako je slično bilo i sa poljoprivredom, tj. poljoprivrednom proizvodnjom. Predlagao sam zabranu GMO-a, uvoza, prijevoza, sadnje i prodaje isključivo sam to predlagao da potičemo domaće proizvođače tj. obrađivanje našeg poljoprivrednog zemljišta, 700.000 hektara poljoprivrednoga zemljišta je neobrađeno i dao sam sada zakon izmjene Zakona o poljoprivrednom zemljištu jel u dvije godine je podijeljeno 400.000 hektara državnog zemljišta negdje oko desetak tisuća hektara jer je tu mjere radi lokalna samouprava, župan mora dati suglasnost. I ja ću uvijek ponavljat župan kontrolira i ovdje se došlo i do toga zakona, … da su županije višak jel županije dijelom koče, one dobrim dijelom ne daju suglasnost. Županije su kočnica. Tako ministarstvo prema lokalnoj samoupravi, a ta lokalna samouprava mora stati županiji da ovaj potpiše suglasnost, to vam je tzv. Kozaračko kolo, svak svakog drži. A sve što vi pozivate decentralizaciju i sve što su te županije štete napravile, evo po pitanju poljoprivrede, ja ću govoriti o svojoj županiji, evo kolege će iz Slavonije, kolegica to potvrditi. Od kada su u mojoj Splitsko-dalmatinskoj županiji uništen je stočni fond, uništeno je moje Sinjsko polje, nije navodnjavano niti se šta radi i sada kada slušam mjere župana Bobana jučer gospodarske nakon toga šta nam je on priko svoga čovjeka kojega je on imenovao tj. Ante Sanader ušao virus i sada će nam odgoditi turističku sezonu i te mjere jer je virus ušao u starački dom zbog toga što je taj čovjek koji je na čelu staračkog doma bivši gradonačelnik Omiša, taj čovjek je svakako bio uvalio u gubitak, čak ja nisam htio glasat na skupštini, uvalio je taj dom u gubitke. I šta se sada događa? Sada će se zbog njih morati produžit sezona, a poljoprivredno zemljište je ostalo neobrađeno i sada nekakve mjere u stoci, u kumpirima, a kada sam ja govorio ovdje da triba obrađivat poljoprivredno zemljište meni je Bačić Ante glavna desna ruka, glavni poštar Ante Sanadera, glavni poštar je rekao da sam ja čoban. Jesam, čoban sam, seljak sam. E sad je i Andrej Plenković minja paradigmu, kolege iz HDZ-a, svi minjaju paradigmu. Sad triba obrađivat poljoprivredno zemljište. Pa naravno, pa naravno ne moramo ako imamo Slavoniju uvozit smrznutu tjesteninu za pecivo i ne moramo pomidor ako je sinjsko polje, Cetina kroza nj teče pa naravno to je zdravo logički. Ne triba velika pamet. I ja sam ušao u politiku, zbog tih koji su prodali zlato, koji su naše zemljište rasprodali, koji nisu proglasili isključivi gospodarski pojas, ja sam zbog njih uša. Svi su akademski obrazovani, svi ste vi visoko obrazovani, a vi ste krivi za ovu situaciju u RH.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prva je poštovana zastupnice Čikotić. Izvolite.
Poštovani kolega Bulj, u Hrvatskoj živi preko 185.000 umirovljenika koji imaju mirovinu manju od 1000 kuna, isto tako u Hrvatskoj živi i 70.000 onih koji primaju socijalnu naknadu u visini od 800 kuna. Kako su oni dočekali Uskrs i jesu li ove mjere koje je Vlada predložila potpune i kako su oni proveli uskrsne blagdane, a obzirom da brojni umirovljenici koji imaju i ovrhe radi HRT pretplate i dalje ih HZMO skida ih jer one na tom dijelu nisu zaustavljene.
Poštovani zastupnik Bulj.
Gledajte kolegice Čikotić, vi ste sad bili dali zakone, ne tako davno, prije korona krize o porodiljnim naknadama koji bi riješio problem naših rodilja i povećao bi znači naš ovaj problem, rješavalo bi se ova naša loša politika prema pogotovo ruralnim područjima i demografska slika bi se sigurno popravljala da se je slušalo. Međutim sada oni čuju i oni bi to sve napravili i oni bi tili sad da se prije što ono vuču recimo župan, Sanader, Pavić njegov glasnogovornik, više se daje za PR u splitsko dalmatinskoj županiji da je dalo tim umirovljenicim i tim ljudma koji su ovršeni spasilo bi ih. Za PR ulažu se milijuni poglavito od kad sam ja u skupštini, onda daju šta više za PR da mogu ulagat u se, onda dođu u onim uniformama kao narodni heroji valjda ih kopka što nisu baš bili nešto puno u ratu i onda dođu i govore o tim kakve će oni sada mjere. I još se triba pljeskat s prozora šta su nam uvalili virus u produžecima i šta su nam sve uništili. Zato tribamo ukinit županije i biće para i za poljoprivrednike i za rodilje.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovani zastupnik Vlaović, izvolite.
Hvala. Kolega Bulj u svojoj raspravi ste istaknuli potrebu ulaganju potpore poljoprivredi i evo i ja to stalno ističem i mi iz HSS-a jer smatramo da ovih 52,5 milijuna kuna je premalo za potpore poljoprivredi, a očekivali smo da će i tih 52 milijuna kuna ministrica namaknuti kroz uštede u poslovanju, kroz administrativne uštede i smanjivanje materijalnih troškova i iznenadilo nas je ovoga, u ovom trenutku je u izradi novi pravilnik o izravnim plaćanjima i IAKS mjerama gdje se smanjuju izravna plaćanja za višegodišnje nasade ljeske, oraha i drugih. Negdje oko 14.000 hektara je pod višegodišnjim nasadima ljeske i oraha i to je samo za Slavoniju 15 milijuna kuna manje. Umjesto da se smanji broj automobila i telefonski troškovi, smanjuje se izravna plaćanja. To stvarno nisu poljoprivredni proizvođači očekivali od ministrice.
Poštovani zastupnik Bulj, odgovor.
Slažem se. Vi Slavonci i vi kolegice moja, vi poznate, vi znate što znači zemlja, a i mi iz Dalmatinske zagore znamo što znači škrta zemlja koja je othranila generacije i koje su opstale na tim područjima, ali ovdje bi sad Stjepan Radić rekao onu poznatu srljate ko guske u magli i ova korona kriza je razotkrila sve loše politike, poglavito prema selu i seljaku, krive politike. Uvozni lobiji su rasturili domaćeg proizvođača, rasturili, mi smo jednostavno dovedeni u tu poziciju bili da su naši voćari u Vrgorcu pilali svoje breskve i svoju voćku i svoje vinograde dok se uvozilo grožđe iz Srbije, Makedonije puno lošije kvalitete, a takav je primjer i u Slavoniji sa vašim sadnicama i poljoprivrednicima kojim se bave. Znači u ovome trenutku je vidljivo da su apsolutno pogrešne politike, dodvorništva, poglavito uvoznim lobijama. Hvala lipa.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanoj zastupnici Sonji Čikotić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. U ovom trenutku znamo da pola milijuna ljudi u Hrvatskoj koristi naknade koje su osigurane preko HZZ-a, znači kriza ne traje ni mjesec dana, od 19.3. i sada već pola milijuna, znači imamo onih koji koriste te naknade. To znači da nam je gospodarstvo izrazito slabo, znači neotporni smo. Isto tako, čitam pred neki dan da je 950.000 propusnica izdano. Znači da smo jako teritorijalno rascjepkani, znači da jako puno imamo uprava, da je ogroman taj birokratski aparat i zapravo otkriveno je ono sve što u Hrvatskoj treba mijenjati. Otkrilo se i to da nismo samodostatni u hrani, treba znači pojačati poljoprivrednu proizvodnju, treba usmjeriti i novac prema finalizaciji proizvoda i ojačati neke druge stvari koje mi imamo, recimo drvnu industriju. Drvnoj industriji na proračunu za 2020. ste dali poticaja u visini milijun kuna. Je li to dovoljno za znači ulaganje u modernizaciju u proizvodne pogone drvne industrije? Naravno da nije. Isto tako svakodnevno mi se obraćaju žene koje su trenutno koriste roditeljski dopust. Imaju troje, dvoje ili više djece. Škole nema, vrtića nema, rodiljni i roditeljski dopust im sad izlazi, kome će ostaviti na brigu djecu? Isto tako pokazalo se već nekoliko puta da tržište rada, da su žene na njemu diskriminirane. Žene rade za niža primanja, žene rade kraće u odnosu jer preuzimaju ulogu njegovateljice u obiteljima i kad se radi o djeci i kad se radi o starijim ukućanima, a vi ono što imate na raspolaganju ne koristite, a o tome govori odluka Vlade od 2. travnja 2020. godine u kojem ste zaustavili sve javne pozive, sve nabave iz svih izvora financiranja. Znači, nema ni europskih poziva. Ovdje čujemo da treba ulagati u poljoprivredu, da je poljoprivreda važna, a šta se događa sa mjerama, mjera 6.2 odgođeno za mlade poljoprivrednike, ulaganje u nepoljoprivredne djelatnosti, mjera 6.4 čeka se 2 godine, odgođeno, mjera integrator, evo vidim državni tajnik i Ministarstva gospodarstva i poduzetništva je ovdje, odgođeno. Isto tako gledam ja šta se događa u Europskoj komisiji. Kaže prilagodili smo natječaje korona krizi, svi natječaji idu. Znači, kako ste HZZ je digitalizirao postupke i ljudi su mogli preko aplikacija aplicirati, isto treba napraviti sa EU sredstvima. Ne možemo zaustavljati kotač, a to je gospodarstvo, gospodarska aktivnost koja će osigurati nesmetano funkcioniranje države i isto tako priljev u državni proračun jer će događati ulaganja. Kako ćemo osigurati nakon 6. mjeseca ako izostane turistička sezona u mirovine za naše umirovljenike? Što se tiče HZMO-a ono i dalje provodi ovrhe nad umirovljenicima jer nije pred nas došao izmjene i dopune Ovršnog zakona. Isto tako onima koji su blokirani ranije bili, a ovrhu provodi poslodavac i dalje su pod ovrhama. Što se tiče samih škola i ocjenjivanja, puno upita dolazi mi i s te strane. Učenici su jako zabrinuti i razočarani. Kako? Jer njihov uspjeh i njihovo znanje ne ovisi o njima samima nego o socijalnih prilikama u kojima su se našli, znači o njihovim obiteljima. Ako ta majka i ako taj otac, ako ti roditelji imaju dovoljno vremena, znači majka mu možda radi po cijele dane, možda je blagajnica, otac je možda liječnik, znači oni nemaju kada posvetiti se da je to dijete obavilo te zadatke i sve napravilo na vrijeme. A tu su i oni koji su ugroženi, a to su djeca kojih je znači zajedno 300.000 ljudi je u siromaštvu u RH. Nekima od njih znate koliko ih koristi besplatni obrok u školi, nekima je to bio prema istraživanjima i jedini obrok. Sva ta djeca sada su u obiteljima, znači potrebno i tu voditi brigu. Ja se nadam da će uskoro doći i te mjere.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Marasa. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Čikotić, postavlja se jednostavno pitanje zbog čega HDZ ne odustaje od ovog teritorijalnog koncepta u RH i sami ste rekli koliko je općina i ovdje sad u krizi, sad se pokazalo u biti koliko je to beskoristan odnosno nefunkcionalan sustava da ljudi nisu mogli iz općine u općinu pa nisu mogli ni obavljati najosnovnije potrebe koje su kao građani trebali moći obnavljati. Ali tu se odgovor krije vjerojatno u tome šta većinu tih općinica i županija HDZ drži kao svoje leno za razno razne Škaričiće koji se onda moraju negdje ugnijezditi, uhljebiti i na taj način funkcionira cijeli sustav. I umjesto da iskoristimo ovu šansu za reformu ja se bojim da HDZ-u je upravo suprotno u interesu, da sve ostane kako je. Pa kad pogledate sada recimo i kako predstavnici Vlade ovdje sjede, a nije nitko ni „a“ rekao na vaše prijedloge to vam dovoljno govori [[Upadica: Hvala lijepo.]] šta HDZ misli o institucijama, o sustavu i kako oni to sve skupa vide. Hvala vam lijepo.
Odgovor poštovane zastupnice Čikotić, izvolite.
Što se tiče teritorijalnog ustroja naravno on je neučinkovit, to se pokazalo i uslijed ove epidemije, bezbroj je tih propusnica koje su zapravo izdane, a nisu izdane iz razloga što ljudi moraju ne znam otići u centralnu bolnicu na neki pregled, nego jednostavno u svojim općinama nemaju banku, u svojim općinama nemaju određenu instituciju koja je na najnižoj razini recimo ljekarnu, nemaju ljekarnu u svojoj općini. Znači ti ljudi su htjeli otići u ljekarnu i zato je trebala biti izdana propusnica. Ono što mene najviše zabrinjava je to da sigurno da će do promjene doći, samo meni se čini da mi više vremena nemamo. Znači svima je nama ovdje jasno da će doći do promjene, samo je pitanje kada.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice Čikotić javio sam se za repliku kako bi izrazio neslaganje s vašom, vašim razmišljanjem da je korištenje mjere za očuvanje radnih mjesta u Hrvatskoj, prema kojoj oko pola milijuna radnika će tu mjeru koristiti, znak d je slabo gospodarstvo. To ste doslovno tako rekli. Ja vam moram reći da veliki broj poduzetnika koji su podnijeli zahtjev za tu subvenciju, za potporu za očuvanje radnog mjesta imaju jako dobru bilancu, visoko su likvidni i ne možemo ih svrstati u grupu slabih poduzetnika, dapače u svakoj djelatnosti ima onih koji su uspješni i onih koji su neuspješni, ali mjera zabrane rada se odnosi i na jedne i na druge i neovisno u kakvoj su oni situaciji financijskoj oni su podnijeli zahtjev. Prema tome taj argument ne stoji, a o tome ću kasnije kad bude pojedinačno više govoriti. Hvala.
Poštovana zastupnica Čikotić.
Poštovani kolega Bačić, znači ja nisam mislila u doslovnom smislu da su ti poduzetnici slabi, nego da su neotporni znači na vanjske utjecaje. Isto tako, pola milijuna radnika danas koristi tu mjeru, to govori o tome da oni zapravo nemaju i ne žele svoju likvidnost koju su stekli ranijih godina koristiti za očuvanje radnih mjesta. Mene zanima što će se dogoditi ako korona ova epidemija bi potrajala 6 mjeseci ili više. Može li država dovoljno dugo izdržati i osiguravati likvidnost tim poduzetnicima? Je li ova mjera ako potraje duže i dugoročno, ako bi bila dugoročna je li ona održiva za sustav RH? Isto tako, brojni poduzetnici odnosno radnici se javljaju i kažu da neke mjere nisu ni dobili jer zapravo je poduzetnik bio u jednoj mjeri blokiran kao pravna osoba, a skinuto mu je isto blokadom. Znači tu smo predložili ovaj zakon o ovrsi na financijskim, na novčanim sredstvima koje provodi FINA da se uvrste i pravne osobe.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Sladoljeva. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dakle, poštovani kolege, dragi građani dakle vrlo je teško saviti ovaj 9 zakona u 5 minuta rasprave, tako da ću se ja koncentrirati na skup zakona i govorit ću o promjene paradigme i da ćemo mi zapravo predlagati ove zakone u svrhu da posvijestimo dakle građanima kako treba mijenjati politiku koja su do sada vladala. Ja ću se na početku ove rasprave dakle usredotočiti na evo jednu i mogu vam reći religioznu dakle činjenicu, a to je da su stari Grci imali boga pravog odnosno sretnog trenutka, dakle taj bog Kairos je ovaj bio dakle bog koji je prolazio kroz gradove i on je imao dakle golu glavu, samo je imao jedan čuperak dakle iza za kojeg ste ga mogli uhvatiti i ako ga niste uhvatili za taj čuperak on je prošao dakle taj bog pravog odnosno sretnog trenutka je prošao i više ga nikada niste mogli uhvatiti. Ja bi rekao da smo mi unatoč ovoj krizi počeli dakle primjećivati neke stvari i da je vrijeme da uhvatimo dakle toga boga pravog trenutka i da promijenimo paradigmu politike prema svemu. Od odnosa prema našim ovršenim i blokiranim građanima, od odnosa prema poduzetnicima, prema poljoprivrednicima, prema ljudi koji zarađuju dakle svoj kruh, prema nezaposlenima, prema ljudima koji su iselili iz Hrvatske. Dakle, cjelokupnu politiku treba napraviti restart i treba zapravo početi iz početka. Jer ono što zapravo sada imamo, a to pokazuje i ekonomski pokazatelji da ovaj nismo, niti jedna zemlja nije bila pripremljena na ovu krizu, ali je ova kriza ogolila hrvatsku politiku do kraja. Od toga da smo svoj cijeli gospodarski rast razvijali na turizmu iako su nas upozoravali ekonomisti da zemlja koja svoj cijeli gospodarski rast i cijelu ekonomiju baziraju na samom turizmu da je to grana koja je ovaj lebdeća, koja može vrlo brzo nestati, da to nije dobro. Od odnosa prema mladim dakle ljudima koji su zapravo iseljavali, a 1000 i 1000 ljudi su iseljavali, pa o odnosu prema blokiranim i ovršenima. Dakle, sad je prilika da promijenimo te politike, da nas ova kriza nauči da nismo dakle radili dobro svi skupa, dakle i da zajednički probamo naći rješenje dakle kako bi naši građani ovu krizu što lakše i što bolje ovaj prebrodili. I svi ovi naši zakonski prijedlozi su u dobroj dakle namjeri i ne vidim razloga da su dočekani od vladajućih na nož i da se Vlada nije očitovala o tome jer na sve zakonske prijedloge koje je Vlada dakle ovdje uputila u sabor i koji su za nas, neki od njih bili dobri, mi smo o njima raspravljali, iznijeli svoj dakle stav. Dakle, bitno je razgovarati o problemima, bitno je zajednički dakle naći rješenje, bitno je da se tu ne politički prepucavamo i bitno je poruku poslati hrvatskim građanima da smo mi tu za njih i da ovaj usprkos dakle krizi da zakonskim rješenjima i promjenom politike možemo napraviti preokret u našoj državi, da postanemo dakle država koja će drugačije voditi politike, koja će više voditi interesa o onim dakle malim ljudima koji je biti najveći pogođeni u ovoj krizi, a ne oni koji će i u ovoj krizi profitirati, a to su banke ili neki dakle drugi dakle sektori. Dakle, nas nisu birale banke u ovaj sabor birali su nas hrvatski građani i ono što mi želimo poslati i ovim setom zakona je poruka da su oni mali ljudi, dakle oni koji će najviše patiti da su zapravo na našem dakle umu i da mi želimo njima pomoći. Dakle, to je bitno istaknuti u ovih 4-5 minuta koje sam imao i evo otvoren sam za sve konstruktivne prijedloge i rasprave. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo 2 replike. Prva je poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo. Gospodine Sladoljev, zanima me vaše mišljenje zbog čega baš niti jedan prijedlog, evo kolegice i kolege iz HDZ-a nisu prihvatile, a bilo ih je sigurno 20-tak, neke od njih su i modificirali, pozivaju na zajedništvo, pozivaju nas da se ne bavimo kritikama nego da pomognemo i onda kada ljudi pomognu, kada predlože na kraju ništa. Znači na kraju nema, nema uopće nikakve želje, pa vidite predstavnike Vlade, dali ste tu negdje 9 prijedloga, jedan pomoćnik ministra tamo sjedi i šute cijelo vrijeme, nitko se ni o čemu nije izjasnio, imamo 2 rasprave ispred HDZ-a i to je to, u kojima će reći da ste imali priliku raditi a da niste napravili kad ste bili u vlati. Znači, sa te strane, to je sve figa u džepu. Znači nema iskrene želje da se tu bilo šta zajednički odradi, niti da se slušaju prijedlozi i prihvaćaju prijedlozi oporbe. Nemoguće je da od 20 prijedloga baš niti jedan nije bio kvalitetan i da nije moga biti prihvaćen, mogao je i tu bi HDZ pokazao određenu [[Upadica: Hvala.]] širinu, ali te širine nažalost nema. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Sladoljev. Izvolite.
Poštovani kolega Maras, da dakle imamo cijelo vrijeme pozivanje na zajedništvo, pozivanje na struku i onda kada se stručni prijedlozi dakle dođu u sabor i kad se o tome raspravlja onda ili se odbijaju od zastupnika vladajuće većine ili se Vlada uopće ne očituje o tome. Ali mi bi čak bili sretni kada oni ne bi dakle uvažili naše prijedloge ali bi ih uvrstili potpuno slične ili iste kao njihove. Neka oni politički poentiraju na tome, neka javno kažu dakle mi smo napravili za ovršene, blokirane i to, neka prihvate naše kao svoje, evo to je npr. bio sa Zakonom o mikrosolarima, kad su oni prepisali 70% Zakona o mikrosolarima našeg jer smo ih mi toliko pritiskali, evo, sad je taj zakon bolji nego prije pa neka rade tako i sa ovim zakonima.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Đujića, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Sladoljev, ja sam se kao i vi, kao kolega Maras i kao brojni kolege ovdje do prije 2, 3 dana isto čudio zašto vladajući odnosno HDZ ne prihvaća baš nijedan prijedlog opozicije iako cijelo vrijeme pozivaju na zajedništvo, govore zajedno smo svi u ovome, nije vrijeme za politiziranje, evo prozivani smo od HDZ-ovih čelnika da politiziram, da želimo sad, ne znam, skupiti neke jeftine poene, ali od prije 2 dana ja se tome više uopće ne čudim. Nakon što je premijer Plenković rekao da u biti cijelo vrijeme i Stožer i donosi u biti političke odluke i da je to političko tijelo proizašlo iz Vlade i da nije, da ga citiram, palo s Marsa, onda je meni jasno. Ovo je u biti za njih cijelo vrijeme politika i u takvoj politici vode oni svoju politiku i briga njih za našu politiku i za građane. Dakle, nakon 2 dana je slika postala puno bistrija i puno jasnija, a onda je jasno zašto su ovaj zadnji paket ekonomskih mjera, recimo prezentirali svojim koalicijskim partnerima, a nisu npr. svim parlamentarnim strankama. Tako da, stvari su sada puno jasnije.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Sladoljev.
Pa evo, poštovani kolega, dakle, meni nije jasno što bi zapravo oni željeli. Oni bi vjerojatno željeli da mi tu sjedimo u Saboru, da dižemo ruke za njihove zakone, da ne propitkujemo niti jednu odluku, ali baš niti jednu, da ne razmišljamo svojom glavom, da pohvaljujemo, a kad zapravo predlažemo dakle zakonske prijedloge, onda ih uredno odbijaju, kad nešto kritiziramo, a zdrav razum kaže da nije sve dobro, onda nismo konstruktivni, kada predlažemo onda opet nismo dobri, dakle oni bi htjeli samo da mi dižemo rukice kao što oni dižu ruke i da prihvaćamo sve zdravo za gotovo.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Branka Bačića, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Ja bih uvodno rekao kako smo svjedoci krize koja je nezapamćena u svijetu, u Europi, pa tako i u Hrvatskoj. I da smo suočeni s posljedicama te iste krize koju ćemo još dugo vremena trpjeti. Možemo potvrditi da sve jake, bogate države Europe upravo prolaze najteže trenutke svoje gospodarske krize u vrijeme kada smo svi ovdje i u ovom HS-u ih uzimali za primjere funkcionalne organizirane države, države koje su provele reforme i koje bi se mi trebali ugledati. Pa činjenica da kroz ovih krizu kroz koju prolazi i Hrvatska i koje ima velike posljedice, najveće posljedice trpe te najjače države Europe, od Njemačke, Francuske, Italije, Velike Britanije, UK-a, Španjolske, dakle sve one države koje su moćne, financijski stabilne, koje su na kraju krajeva i utemeljile EU, prolaze kroz veliku krizu, kako zdravstvenu, gdje se je koronavirus, bolest COVID-19 sručio s najvećim posljedicama, čak i više nego države koje su po nama i koje smo percipirale kao države, lošije razvijene, nereformirane, koje nisu na razini koja jest u Europi. Kroz ovu krizu se Hrvatska pokazala, koliko god mi to htjeli nekad priznati ili ne, kao država koja je funkcionalna, čiji zdravstveni sustav se može nositi bolje s takvim posljedicama krize nego one države koje smo do jučer uzimali za primjer. Ja bih rekao da je Hrvatska iznimno dobro odgovorila, a da je, da bi mogla odgovoriti ovom izazovu, bila je pretpostavka politička stabilnost, koja je stabilnost ... [[Govornik se ne razumije.]] gospodarsku stabilnost, koja je onda gospodarska stabilnost uvjetovala pad kamata, snaženje hrvatskih poduzetnika, posljedično smanjenju broja nezaposlenih, povećanju broja zaposlenih, punjenju proračuna, činjenici da smo sredili javne financije, da smo proračun imali u suficitu, da nam je povećan investicijski rejting, da smo ga vratili na razinu kreditnog rejtinga, investicijskog kreditnog rejtinga i da je to sve skupa imalo za posljedicu činjenicu da je Hrvatska uređena država koja je mogla propisati određene mjere koje su išle prema hrvatskim gospodarstvenicima, poduzetnicima za očuvanje njihovih poslovnih aktivnosti, za njihovu likvidnost, za očuvanje radnih mjesta. Prema tome, to smo bili u stanju napraviti na način da smo izdvojili u odnosu na visinu BDP-a negdje oko 9,5 do 10% sredstava ukupnog hrvatskog BDP-a što nas se svrstalo u vrh država EU kad je u pitanju izdvajanje javnih sredstava prema realnom sektoru da bi realni sektor ostao na nogama i to se kalibriralo na način da su te mjere koje je Vlada propisala i koje smo u HS-u donijeli, bile upravo takve da učine Hrvatsku održivom i nakon krize. Lako je u ovom trenutku propisivati mjere iz jedne, rekao sam to već puno puta, ugodnosti oporbe i takmičiti se u mjerama tko će dati više. Međutim, treba s druge strane postaviti pitanje odakle ta sredstva i hoćemo li takvim mjerama koje smo propisali, gdje bismo sve oslobodili, gdje bismo sve ukinuli, gdje bismo propisali puno veća izdvajanja iz državnog proračuna ili iz još se više zadužili, hoćemo na taj način napraviti veću štetu danu poslije, kada se kriza završi, kada prestane, kada se nađe lijek za koronu, odnosno za COVID-19? Hoćemo li tada moći biti na istoj razini kojoj smo danas sa mjerama Vlade, to je temeljno pitanje. Da li u želji da se dodvorimo, da odašiljemo poruke koje su za uho nekad lijepe svakom prosječnom hrvatskom građaninu, u što ja ne dvojim, da su one rado i da ih ljudi žele čuti, ali treba imati odgovornost vođenja države, znati da to što mi radimo, to mora imati odgovor u javnim financijama, u financiranju države, u financiranju javnog sektora, itd., itd. Prema tome, ja držim da je, da su mjere koje je Vlada predložile imale svoj financijski učinak i ja bih htio da smo mi, kada smo odnosno mi, kad su naši prijatelji iz MOST-a ili iz oporbe pisali ove zakone, itekako kazali što će to u financijskom smislu značiti u vremenima nakon ove krize. Evo to sam ono što sam htio reći, dakle, da se Hrvatska pokazala kao funkcionalna država s jedne strane a s druge strane, da smo mjerama propisali način održavanja hrvatskog gospodarstva, da on bude održiv i nakon krize. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike, prva je poštovana zastupnica Perić, izvolite.
Hvala lijepo. Pa evo, kolega Bačić, spomenuli ste koliko je zapravo država sada u ovim momentima i u ove zadnje 3 g. fiskalno sposobna izdržati sve ove udare, pa evo, ja sam spomenula isto tako da je Vlada našla unutar proračuna postojećeg 2,1 milijardu kuna čime je zapravo preraspodjelom mogla pomoći osigurati dodatna sredstva kojim će se omogućiti da se daju potpore i omoguće i poduzetnicima i građanima i kompletnom sustavu zapravo početna inicijalna sredstva kojim se može evo pomoći radnicima i na taj način održati zapravo gospodarstvo živo i pripremiti ga za onaj period kada treba početi iznova.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem g,. potpredsjedniče. Poštovana kolegice Perić, dakle, u pravu ste, preraspodjelama pozicija državnog proračuna, značajan dio izdvajanja za ovih pola milijuna radnika kojima će biti isplaćena potpora za čuvanje radnog mjesta, biti će u okviru sredstava državnog proračuna. No isto tako treba naglasiti da zbog ovih ostalih mjera gdje su oslobođeni plaćanja poreza na dobit, poreza na dohodak i takvih doprinosa i gdje im je to, neki će biti, u potpunosti će biti oslobođeni a neki će imat obročno plaćanje, u ovom trenutku se državni proračun ne puni na 1/3 iznosa za isto vrijeme prošle godine. Prema tome, povećali smo rashode a s druge strane smo značajno smanjili prihode. I taj balans je bio nužan i na tom je balansu Vlada donijela mjere. I to je ono što moramo posvijestiti. Hvala.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Đujića.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, vi ste rekli da je lako iz komoditeta oporbe predlagati mjere koje građanima zvuče lijepo i prihvatljive su i kako se građani na to love a da s druge strane bi mi kao oporba valjda trebali imati odgovornost kao i Vlada pa odgovorno predlagat mjere koje nemaju utjecaja na državni proračun više od onoga što mogu imat, tako sam ja to shvatio. E pa ja vas molim samo da mi pojasnite, da li je po vama jedna takva komotna mjera koja ljudima lako dopire do uha, naš prijedlog na moratorij na kredite od godinu dana? i da li bi to, da li je to jedan neodgovoran prijedlog koji bi utjecao na državni proračun onda i koliko bi država patila zbog takve mjere i zbog takvog prijedloga odnosno ko bi imao korist? Da li bi da se ona prihvati, korist imali građani a malo manju korist banke koje to mogu izdržat upravo zbog ovoga što sto rekli zadnjih godina poslovanja pa im je stvoren uvjet da su imali dobru likvidnost i dobre prihode, ja mislim da mogu godinu dana to izdržat odnosno evo, ja bi vas molio komentar te mjere. Da li je to jedna komotna mjera koja bi imala štetu na državni proračun?
Poštovani zastupnik Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Đujić, dakle ja sam rekao s kojima je mjerama Vlada izišla i u ožujskom i u travanjskom paketu i mislim da smo s tim mjerama našli način kako održati proračun, javne financije i pomoći poduzetnicima i građanima. Kad su banke u pitanju, da, i banke moraju podnijeti jednak teret kao svi hrvatski poduzetnici, jednak teret, ništa manje, dapače, još i veći jer su financijski najlikvidniji, najsposobniji i one to mogu podnijeti. I mi i držim da je s ovim prijedlogom, 3+3 u kojima će banke napravit moratorij, da je pogođeno. Međutim, kao što znam, to znate i vi, HNB je sa bankama dogovorila moratorij na 12 mjeseci. Ja znam veliki broj poduzetnika, s njima sam komunicirao i pripremao se za ovu raspravu, koji su već sada potpisali moratorij na 12 mjeseci. Nema zatezne kamate, nema solemnizacije i kamate se za sada obračunavaju, ja držim da će se te kamate neće naplaćivati nego da će se one kasnije obračunavati u idućim ratama na način da se i one smanje, tu smo na istom tragu, ja tu ne vidim razlike.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika, a oprostite, oprostite, u ime predlagatelja sad će govoriti poštovani zastupnik Božo Petrov, izvolite.
Poštovane kolege zastupnici, kolegice. Ja još uvijek nakon cijele rasprave nisam čuo niti jedan jedini razlog zbog čega ne želite prihvatiti ove mjere osim jednoga kojeg ste vi g. Bačiću sad spomenuli, to je financijski razlog ali do toga ću doći u ovom kratkom izlaganju. Dakle, nisam čuo niti jedan razlog zbog čega ne želite pomoći ljudima, zbog čega ne želite zaštititi ovršene, onako kako bi trebalo cjelovito ih zaštititi. Zbog čega ne želite obvezati zakonom banke da se donese moratorij na kredite i građanima i poduzetnicima u trajanju ove epidemije bez kamata? Zbog čega ne želite ukinuti paušalni porez? Zbog čega ne želite ukinut članarine za HGK, za turističke zajednice kad već sad nemaju svrhu? Zbog čega ne želite ukinuti akontaciju poreza na dobit? Ja nisam čuo kvalitetan razlog, ali onako kako danas kritizirate naše prijedloge, tako ste to radili i dva tjedna puna prvi put kad smo ih iznijeli ovdje, onda ste nakon dva tjedna došli i sve to što smo mi predlagali sve odjednom je bilo novaca, odjednom je sve to imalo smisla, imali ste svoju PR mašineriju, pa se ja nadam da ćete to isto napravit, to će već bit treći put, ponovno za dva, tri tjedna. I sve u redu, ali ja bi volio da se građana dogodi. A što se tiče ovog financijskog razloga kojeg ste spomenuli, upravo to je ono što Vlada još nije napravila što je po meni druga stvar koja je neodgovorna osim ove prve stvari. Neodgovorno je donijeti mjere za koje sama Vlada kaže da se broje u 10-cima milijardi kuna, a da mi ne znamo financijski plan. Kako će se to pokriti? Govori se o 10-cima milijardi kuna, a ministar financija je izašo i rekao da je sveukupno ušteda koliko su pronašli u svim ministarstvima 2 milijarde kuna. Matematika ne štima. Nije mi jasno kako možete davati pod navodnike 10-tke milijardi, a uštedit samo 2 milijarde, tko će pokriti, kako će se pokriti ili ste vi na tragu nekih kolega koji zagovaraju štampanje novaca. Pa nije problem, samo trebate to reći. A ako niste onda bi predložio jednu jako bitnu stvar to je da napravite rebalans proračuna. U ovakvoj nepogodi koja je gotovo na granici izvanrednoga stanja da se ne napravi rebalans državnog proračuna je poprilično neodgovorno ponašanje ili vi ne želite napraviti rebalans proračuna da nam ne bi otkrili koliko zapravo novaca nedostaje i kolike vi rezove tek trebate raditi, a ne želite iz raditi. Ali ono što nije samo neodgovorno ponašanje, ako vi ovo radite iz kalkulacija, ako ne dajete financijski plan, ako ne izlazite sa rebalansom proračuna iz kalkulacija da biste lakše izašli na izbore, ako stavljate u kalkulacije i u rizik budućnost 4 milijuna ljudi u Hrvatskoj radi uspjeha vaše stranke, ako ste podredili budućnost gotovo 4 milijuna ljudi u Hrvatskoj jednoj političkoj stranici onda to više nije neodgovorno to je čudovišno. A nema apsolutno niti jednog ekonomista u Hrvatskoj koji će potvrditi vaš stav da u ovakvoj situaciji ne treba raditi rebalans, da u ovakvoj situaciji Vlada ne treba izaći sa financijskim planom. Pa izađite s financijskim planom, izađite s rebalansom i onda mi potvrdite upravo ovo što ste rekli, nema novaca za vaše prijedloge, ali super su. Evo ja vas pozivam na to i mislim da je ovo normalna rasprava. Ako vaši argument stoji izađite sa argumentima, izađite sa financijskim planom, izađite sa rebalansom proračuna to je odgovorno ponašanje, to je ono što očekujemo, ne kalkulirajte s kompletnom državom, s 4 milijuna ljudi da biste se lakše proveli na izborima. A pogotovo, sad ću iskoristiti situaciju nemojte to raditi zato da ne biste uveli elektroničko glasovanje i dali svim ljudima mogućnost [[Upadica: Hvala lijepa.]] da sudjeluju na izborima.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Bačić ima repliku.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Petrov ubit će vas teške riječi malo ih spustite da ne bude to na kraju djelovalo patetično. Dakle, što se tiče sredstava samo vam ova mjera od pola milijuna zaposlenika samo što se njima isplaćuje preko 2 milijarde kuna mjesečno, samo ta mjera dakle, samo, vi govorite koji su to novci, samo je ta mjera jer je negdje oko 5.600 kad se zbroje neposredna davanja plus doprinosi toliko iznosi po jednom zaposleniku. Međutim, nisu to jedini troškovi kolega, vi to dobro znate da li je država rekla da će osloboditi plaćanja poreza na dobit, poreza na dohodak i doprinosa sve one kojima je pad prometa ispod 50%, a manji im je od milijun EUR-a godišnji prihod. Pa kad dodate i one poduzetnike pored njih, a tih je 93% u Hrvatskoj, pa i one koji također trpe štetu ali će biti oslobođeni samo u postotku koliko im je pao promet pa ćete već doći na one podatke s kojima je izišao ministar financija. Hvala.
Poštovani zastupnik Petrov.
Zastupniče Bačić, država se u ovom trenutku treba ponašati solidarno, treba promijeniti paradigmu, to su vaše riječi, treba biti pravedna prema svima i ako se pomogne jednima treba se pomoći svima. Država treba pokazati da je tu radi ljudi, a ne radi sebe. I da ima novaca, pitali ste kako to da oporba ne predloži, predložila je vama oporba, režite se, režite 500 i nešto nepotrebnih općina, režite županije, režite njihove tvrtke, njihove komunalne tvrtke, državne tvrtke ima 1300 što u manjinskom, što u većinskom vlasništvu, režite agencije, režite ustanove, tu su novci, ali to nećete dirnut. Vi ćete preraspodjeljivat i štedit sveukupno 2 milijarde kuna. Financijski plan nećete iznijeti, rebalans nećete napravit, požurit ćete se na izbore očito, na štetu građana [[Upadica: Hvala lijepo.]] nije pravedno.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Kolega Petrov, zaista sad ova pandemija je pokazala širom sve loše odluke i politike prema građanima RH, a u biti sam kolega Branko Bačić je prizna da su bile loše politike jer je vidljivo da nema sredstava za ono što treba, a da za županije koje bi tribalo ukinuti sad, jučer, prikjučer, prije 20 godina nisu ih ukinuli, zašto, to vam je jednostavan odgovor zato što je to njihovo birački nukleus i udomljavanje ljudi u županije, ustanove, agencije, tko zna koliko toga više se ne zna ni broj, je njima nukleus birački potencijal. I oni to neće taknut, oni će rađe iselit cilu Hrvatsku u Irsku, u Njemačku nego da taknu županije i lokalne samouprave koje su isključivo njihov znači nukleus za izbora. Evo, pa ja bih vas molio da vi date svoj komentar.
Poštovani zastupnik Petrov.
Molim vas, meni je žao što je gospodin Bačić upravo izašao ja bi ga volio upitati što će sa po 100 novih zaposlenih u samo prva dva mjeseca u nekoliko županija, ako ne u svim županijama u RH. To je ono o čemu vi pričate. Na 100-tine novih zaposlenih u samo prva dva mjeseca. Ja očekujem od njih plan, financijski plan, očekujem rebalans, očekujem da oni podnesu skupa s nama političarima teret krize, da budemo solidarni. I također očekujem da nakon svega ovoga budu pošteni i korektni prema ljudima i da naprave mogućnost da se može elektronički glasovati pa ako su već toliko napravili i ne mogu više napraviti, to će ljudi cijeniti, nemaju se čega bojati, ali svi ljudi u Hrvatskoj trebaju imati mogućnost da kad god da se dogode izbori, sad, za par mjeseci, za godinu, imaju pravo glasovati a ne bojati se izaći na izbore.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Saše Đujića.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa ja ću reć kratko na početku svoje rasprave da ne bi bilo korektno ni fer reć da sve mjere koje je donosila Vlada u ovom periodu nisu dobre i da su sve radil i krivo i to naprosto nije točno, ali to mi ni ne govorimo od početka, dakle cijelo vrijeme ono što je dobro pohvalimo, ono što nije dobro, na to pokušamo ukazat. Žao mi je što smo na početku dočekani odmah na nož kao malti ne ne smijete ništa kritizirat, ne smijete ništa govorit i žao mi je što oporba nije više uključena u donošenju ovih mjera i u zajedničko odlučivanje o sudbini svih nas jer ovo je pitanje ponovno ću ponovit ovdje po ko zna koji put, pitanje svih građana RH a ne samo desnih ili lijevih ili jednih a drugih ne. Dakle, ovo je pitanje svih nas i mislim da nas je trebalo sve uključit u tu priču malo više a onda se ne bi dogodile ni rasprave o prijedlogu paketa SDP-a prošli prije dva tjedna, mi ne bi pisali dalje nove prijedloge, vjerovatno ne bi danas raspravljali o ovom prijedlogu kolega iz MOST-a da je Vlada, neću reći Vlada, da su vladajući sjeli zajedno s predstavnicima svih stranaka u Hrvatskoj i da smo svi zajedno sjeli i rekli gledajte, ovo valja, ovo ne valja, ovo je ostvarivo, ovo nije ostvarivo, ovdje možemo, ovdje ne možemo, idemo to zajedno provesti. I normalno da je ova kriza je takva koja se nije nikad dogodila u vjerovatno našim životima, nas mlađih sigurno i ne pamti se dugo ovakva kriza na našim prostorima i ono što je najgore u ovoj krizi je to što mi ne znamo puno o njoj, ne znamo uopće kako će utjecati, u kom pravcu će se kretati. I stoga i odluke koje odnosno mjere koje donosi Vlada cijelo vrijeme, treba korigirat, trefa refreshat, dakle treba donosit neke nove stvari i svako malo ispadne neki novi problem koji se nije mogao predvidjet a ja želim danas iskoristiti ovu raspravu za ukazat na jedan problem koji su mi recimo prije 2, 3 dana ukazali vinari u Primorsko-goranskoj županiji. Dakle, zna se da mali vinari recimo, zna se da je sezona ugrožena i da praktički recimo na području županije iz koje ja dolazim, Primorsko-goranske, Istarske ali u pravilu u cijelom priobalju, sezona u pravilu počinje već za Uskrs a to je sada već iza nas i u biti neizvjesno je kada će nam sezona uopće počet i kakva će bit i koliko će bit prometa. E sad jedan veliki dio malih vinara u mojoj županiji svoja vina distribuira upravo u hotele, restorane i te ugostiteljske koji su sad zatvoreni već neko vrijeme i uglavnom pao im je, strahovito im je pao promet. I kažu otvoreno, da nije bilo ove mjere Vlade za očuvanje radnih mjesta od 4000 kn neto, odnosno 5200 bruto, da bi propali u ovom trenutku. I to im je veliko olakšanje da uopće mogu sada egzistirat, ali kažu nama se vrlo brzo nameće novi problem. Dakle, mi za kroz mjesec, dva moramo značajna sredstva ulagat i angažirat nove ljude na pripremi vinograda za berbu na jesen. I to nismo sigurni da sa sadašnjim prihodima koji su na razini od 25% u odnosu na prošlu godinu će moć izdržat. Druga stvar, novi problem koji onda dolazi nakon berbe u 9. ili 10. mj. je zalihe vina, otprilike ko i ovaj s naftom. Dakle, nemaju novo vino gdje više skladištit i ako država tu ne uskoči s nekakvim mjerama i sad spominju, ok, možda je to neusporedivo, kako država trenutno otkup mlijeka, žita i tako nekih stvari, teško je to usporedivo jer mlijeko i te namirnice su one koje ljudima stvarno trebaju, vino nije baš toliko nužno ali vinari govore, gledajte zašto ne bi država otkupila dio, mi smo u problemu, nemamo gdje to skladištiti, propast će nam priča i jedan veliki dio tih malih su u biti pred ozbiljnim problemom da se možda trajno i ugase. Mislim, to je problem koji će pogoditi velike vinare ali ove male pogotovo. Evo ja danas koristim ovu situaciju da danas ovdje upozorim možda na taj problem, u narednom periodu ću probat upozoravat što češće, što više, postavit ću zastupničko pitanje koje ne bi nazvao ni pitanjem ali to mi je jedna mogućnost nekakvu formu ministrici poljoprivrede ukazat na ovaj problem i mislim da imamo još uvijek svi zajedno dovoljno vremena da se možda kroz mjesec, dva dana s time pozabavimo i da pomognemo tim ljudima u interesu i Hrvatske jer to vinarstvo je hrvatska tradicija i mislim da smo dobri tu u tome i bilo bi šteta to izgubiti. I evo, to je jedan konstruktivan prijedlog i ne znači da Vlada do sad nije napravila po tom pitanju ništa, evo sami ljudi kažu, s ove 4000 kn je napravljeno puno, ali već sada apeliramo na pomoć koja će nam bit vrlo brzo potrebna. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sada će ponovno poštovani zastupnik Saša Đujić, završno u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti.
Hvala g. potpredsjedniče. Ma u biti sam mislio sumirat ali već sam jedan dio sumirao kroz pojedinačnu raspravu, pa ništa, evo kratko, u ime kluba apeliram još jednom na vladajuće, dakle nisu ovo ni zadnji prijedlozi niti su Vladine mjere koje su dosad donesene zadnje mjere koje će se donest i evo, još jednom stvarno apeliram u ime kluba SDP-a, mi konstruktivno i dobronamjerno stalno kao i kolege s ovim prijedlozima iz MOST-a koji su npr. prije 2 tj. upućeni u proceduru, zajedno s našima, naši su bili raspravljeni, ove raspravljamo tek sada. Evo apel na vladajuće, dajte nas još jednom shvatite da smo vam partneri, da želimo razgovarati, da želimo dat svoj doprinos ne zato što smo mi, ne znam, smatramo da smo pametniji od vas nego zato što smatramo da se ovo svih nas tiče i d su dvije glave pametnije od jedne i da svi možemo dat doprinos po ovom pitanju. I mislim da je krajnje vrijeme da možda sjednemo za stol, da g. Plenković zatomi malo svoj ego i kao i neki drugi, i da evo, probamo sjest u interesu građana kojih se ovo najviše tiče. Vlada je s ovim dosadašnjim mjerama pomogla gospodarstvu, jednim djelom pomogla i ja ne bi isticao ovu priču od pola milijuna radnika koji će dobivat ovu mjeru Vlade, ja bi radije koristio onu brojku od 90 000 poslodavaca jer nisu ni oni svi isti, jer ima tamo ljudi kao što je rekao maloprije kolega Bačić, koji dobro rade i koji imaju dobru likvidnost i teoretski su mogli sami i bez ove pomoći Vlade izdržat ovu krizu, ali recimo ja ih znam nekoliko a kod njih cijenim to da su dobili od Vlade 4000 kn neto a da radnicima nisu smanjivali plaće nego su ih zadržali na 5, 6, 7 ili 8. I takve treba istaknuti i takvima treba pomoći neovisno što bi možda to izdržali. Ali i puno onih koji su radnike stavili na minimalac odmah u 3. mj. pa su dobili od Vlade sada ove 4000 kn i nisu digli radnike na 4 nego ih drže na minimalcu i nemamo zakonsko rješenje za taj model. Ima puno poslodavaca koji danas u Hrvatskoj od ove 4000 kn svojim isplaćuju 3200 a onih 800 kn uzimaju sebi, ajmo to tako reći, ali mislim da bi oni trebali podnest barem mali dio krize, ne može znači ni poduzetnik proć kompletno neokrznut iz ove situacije i mislim da bi bilo korektno i prema tim radnicima da su ih zadržali na 4000 kn a ne im smanjivali plaću, ali to je nešto, mislim, ja mislim da su ti poslodavci takvi i s koronom i bez korone i da bi u budućnosti gledali kako prevarit sustav ali mislim da je vrlo važno zbog budućih mjera da država isto ukaže ko je koristio te mjere, koliko su radnicima dobili od toga, koliko je završilo kod poslodavaca i da znamo zbog planiranja daljnjih aktivnosti. Ista stvar, sad se priča o ovim aktivacijama, ne traže ugostitelji relaksiranje mjera samo da bi oni otvorili da mogu reć mi smo otvorili, nego zato da imaju prihod i da mogu živjet a nisam siguran, tako da stoga apeliram opet, da ne žurimo s relaksacijom, nisam siguran da ako dopustimo rad restoranima gdje će bit svaka 3 m jedan stol za kojim će sjedit jedan ili gosta, prije svega, sumnjam uopće da će neko ić u takve restorane, da će to dovest do nekakvih efekata. Stoga, još jednom apel, idemo svi zajedno i treba o tome svemu razmišljati, moramo razgovarati o ovim problemima jer onda ćemo ih svi skup lakše savladati. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sad će završno u ime predlagatelja govoriti poštovani zastupnik Božo Petrov, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, cilj ove rasprave bilo je iznošenje prijedloga MOST-a s odgodom u odnosu na to kad smo o njima govorili i kad smo ih predali u odnosu na to kad o njima raspravljamo, ali svejedno, nadali smo se da ćemo kroz raspravu moći čuti zbog čega možda ti prijedlozi neće biti uvaženi jer možda postoji nekakav argument kvalitetan, nismo to čuli, nismo iskreno čuli niti ovaj barem drugi dio ako su kvalitetni prijedlozi kad će biti usvojen, nismo čuli. Ali, ja ću vas podsjetiti na jednu stvar tijekom ove rasprave. Je li država može napraviti više? Može. Je li država treba biti jednaka prema svima? Treba. Je li svi u ovoj krizi trebaju podnijeti teret? Trebaju. Pa onda molim lijepo. niti banke nemaju pravo profitirati nad građanima u ovoj nepogodi. One također trebaju pristat na to ne onako kako bi oni htjeli, kome bi htjeli nego ih se zakonom treba obvezati da nemaju pravo u ovom trenutku niti na kamate niti na profit od ljudi koji u ovom trenutku ne mogu spojiti doslovno kraj s krajem. Imate od prošle krize 230 000 blokiranih danas, ako se ovo pitanje ne uredi, imat ćete novi egzodus iz Hrvatske jer ljudima ne preostaje ništa drugo ako se ovo se ovo ne uredi nego se pokupiti iz Hrvatske jer će ako ostanu ovdje biti doživotno robovi banaka. Pa ako banke ne žele na to pristati milom onda postoji silom. Ako ćete mi pričati o tome da je to oduzimanje nekih prava, pa i ovo što se dosad izglasalo je oduzimanje i ograničavanje određenih prava. Pa kada je država rekla FINA-i nemaš pravo provoditi ovrhu, onda je FINA-i ograničila određeno pravo a to ne znači da upravo to ne trebamo radit, trebamo radit jer se država treba skrbit o svima. A ja ću ovo završno izlaganje iskoristit da bi se zahvalio svima, svima koji su sudjelovali u ovoj raspravi, sa svim argumentima, sa svojim prijedlozima što može se učiniti bolje. Sve što možemo, sve ćemo uvažiti. Također, zahvalio bi se svima onima koji podnose teret ove krize od zdravstvenih radnika do drugih službi. Ja bi se posebno zahvalio onima koji danas plaćaju poreze, neka ih ne poremeti jedan izlet Državnog inspektorata, nek se nastave truditi. Oni su ti koji nose ovo društvo. Barem iz ovoga svega oni mogu vidjet da mi u MOST-u nismo takvi da ćemo mi njih cijediti, da naš odnos i to krećem prvo od nas je s naše strane partnerski ali se isto tako nadam da će neke druge političke stranke pogotovo Vlada preuzeti upravo takav odnos prema građanima i prema poduzetnicima, partnerski odnos. A posebno na kraju se zahvaljujem svim građanima u RH, na njihovoj disciplini jer razlog zašto su mjere uspjele, mislim na epidemiološke mjere. Uspjele su iz razloga što su naši ljudi u većini slučajeva držali se upravo tih mjera i ako me pitate tko su heroji danas Hrvatske, onda su to upravo građani RH. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Bulja.
Kolega Petrov, Hrvatska ima nadu, Hrvatska je bogata resursom vodu koju smo dali u koncesiju u strane, privatne ruke. Hrvatska je bogata poljoprivrednim zemljište, Hrvatska ima more. Hrvatska ima potencijale za razvoj, ima ljude, još uvijek. Ja se nadam da će doći dan kada će se u Hrvatsku vratiti nada i da će Hrvatska biti država kojoj neće trebati kriza da bi se donosile mjere, da bi netko svoj politički rejting dizao nego da će biti Hrvatska zemlja jednakih mogućnosti svakom čovjeku, svakom ditetu, a za to su dali živote brojni moji suborci i njihovim majkama, njihovim obiteljima, sinovima i kćerima mi to dugujemo. A ovo do sada što je se radilo, a poglavito prije korona krize je bilo u biti uništavanje [[Upadica: Hvala, Odgovor poštovanog…]] svake nade u ... [[Govornik se ne razumije.]]
…zastupnika Petrova.
Poštovani zastupniče Bulj. Ovo što ću reći, odnosi se na sve druge zastupnike, pa i na političke aktere. Stvari nisu završene, vrijeme nije gotovo. Stvari se mogu promijeniti, zakoni se mogu donijeti. Je li možemo zaštititi naše poljoprivredno zemljište od stranaca? Da, možemo, pitanje je imamo li volje. Je li možemo podijeliti naše neiskorišteno poljoprivredno zemljište? Možemo. Je li možemo zaštititi izvore pitke vode? Možemo. Je li možemo donijeti energetsku politiku koja će biti na korist svih građana u Hrvatskoj i poduzetnika. Možemo. Je li možemo stvoriti jaču IT industriju i druge gospodarske grane u Hrvatskoj? Možemo. Je li možemo zaštititi one koji su u ovom trenutku ugroženi u našem društvu? Možemo. Pitanje je samo volja. Vrijeme nije gotovo. Ja se samo nadam da će građani shvatiti da se promjene događaju nažalost na izborima.
Hvala. Hvala lijepa. Time bih zaključio raspravu o ovoj točki, odnosno točkama, a o njima ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Time ćemo završiti rad za danas, nastavit ćemo ga sutra u 9,30 i prva točka bit će Konačni prijedlog Zakona o provedbi EU 2019/1021 o postojanim organskim onečišćujućim tvarima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 925. Želim vam ugodnu večer. SJEDNICA PREKINUTA U 17,17 SATI.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 910. Predlagatelj je zastupnik Božo Petrov. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak kojeg Vlada ne podržava. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da prijedlog nije dobio dovoljan broj glasova, 33 je bilo za, 77 protiv, dakle zakon nije donesen.
Sada prelazimo na objedinjenu raspravu u slijedećih 9 točaka od kojih je 8 zakonskih prijedloga predlagatelja zastupnika Bože Petrova, a jedan prijedlog zaključka Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, dakle to su: - Konačni prijedlog Zakona o dopunama Ovršnog zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 915 - Konačni prijedlog Zakona o izmjeni Općeg poreznog zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 908 - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 909 - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 910 - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 911 - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o članarinama u turističkim zajednicama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 912 - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 913 - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o Hrvatskoj gospodarskoj komori, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 914 i - Prijedlog zaključka o uvođenju bankovnih kartica za blokirane građane za vrijeme bolesti COVID-19 Predlagatelji su zastupnik Božo Petrov na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. i 204. te Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista na temelju čl. 172. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda, prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se svi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, financije i državni proračun, turizam, za obitelj, mlade i sport, za gospodarstvo, za zdravstvo i socijalnu politiku i Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Izvolite na set zakonskih prijedloga, kolega Božo Petrova za prijedlog zaključka, mogu drugi ... [[Govornik se ne razumije.]] Izvolite, vi ste na redu, izvolite kolega Petrov.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, meni je drago da makar s odgodom možemo pokazati koje smo sve mjere, koje smo prijedloge, koje smo izmjene zakona uputili kako bismo dali svoj doprinos u suzbijanju posljedica ove krize koja je pogodila našu državu i s ovom epidemijom. Kažem s odgodom, jer smo naše zakone uputili, ima već nekoliko tjedana i od samoga početka krize smo predlagali određene mjere. Isto tako možete vidjeti da popriličan broj mjera koje smo predlagali od prvog dana već se konzumiraju zato što ih je Vlada u međuvremenu usvojila. Nažalost, nije usvojila u potpunosti određene mjere, one koje su donesene bile polovične, s druge strane kaska sa određenim odlukama dva do tri tjedna i tu gubimo dragocjeno vrijeme. Jedna od mjera koje smo predlagali bio je zakon koji se odnosi na ovrhe, nažalost poslije ću vam pokazati i tu je Vlada donijela na štetu svih blokiranih i ovršenih samo polovično rješenje. Ono što bi trebao izdvojiti prije nego krenemo o svim mjerama na što je MOST-ove mjere odnose, odnose se ne samo na ovo razdoblje dok traje epidemija, dok traje kriza, nego i na ono razdoblje poslije te krize jer samo o nama ovisi koliko dugo će trajati posljedice te krize. Ako na vrijeme, ako brzo, efikasno budemo djelovali onda će se gospodarstvo brže vratiti i jedini spas za sve ljude koji su danas ugroženi, pogotovo financijski ugroženi je brzi oporavak gospodarstva, radnih mjesta tako da imaju način kako zaraditi za svoje obitelji da ne završe na kraju u siromaštvu. Također naše mjere idu za promjenom paradigme. Tu smo riječ odnosno tu sintagmu smo slušali u zadnjih mjesec, dva dana vrlo često od Vlade. Nemamo još uvijek kvalitetnu potvrdu, objektivnu potvrdu, dokaz da je to za njih nešto više od same sintagme. Mogli smo vidjeti da se paradigma nije promijenila i to na slučaj od neki dan kada je Državni inspektorat našao navodne nezakonitosti u djelovanju ugostitelja pa ih je brže bolje zatvorio, nakon toga odalamio financijskom kaznom i to sve zato što eto brojni tumače odredbe i mjere izdane u „Narodnim novinama“ koje je izdao stožer, a da zapravo te mjere koje su dane nisu precizne, nisu jasne kakve bi trebale biti zbog čega se onda javljaju i HGK i ministarstva turizma, ovi, oni zavodi za javna zdravstva bez ikakvog razloga. Nažalost, nemamo u tom slučaju vladavinu prava, nemamo pravnu sigurnost stradaju upravo oni koji bi trebali činiti okosnicu našega gospodarstva, a oni koji su vjerojatno u mentalnom sklopu istom, ne zadnjih 30 godina nego zadnjih 80 godina, brže bolje su pojurili na teren da baš te kazne. I onda Vlada zadnjih dva mjeseca priča o promjeni paradigme. Ja bih ih pozvao da stvarno to pokažu djelom, ja bih ih molio da one mjere koje su donijeli da ne budu privremene, to je onda promjena paradigme. Mjere koje je MOST predložio u zadnjih mjesec do dva dana, među ostalim bili su promjena Ovršnog zakona, promjena Općeg poreznog zakona, promjena poreza na dobit, izmjena poreza na dohodak, izmjena Zakona o PDV-u, ukidanje parafiskalnih nameta itd., itd. Ali ono što je ključno za neke od ovih mjera, mi ne mislimo da trebaju biti privremene one trebaju biti trajne. U trenutku kada idete promijeniti Zakon o PDV-u i mijenjate ga na način da konačno poduzetnik, obrtnik, samozaposlena osoba mora platiti PDV tek onda kada su njemu platili za njegov proizvod, e onda je to promjena paradigme, e onda je to onaj način za koji mi u MOST-u smatramo da se konačno država treba početi odnositi prema svakom građaninu u ovoj državi i prema svakom poduzetniku u ovoj državi. A to je na način da ih država ne doživljava kao ovce za šišanje ili kao one objekte na kojima će se iživljavati nego da ih doživljava kao partnere. Mi želimo da taj zakon, ta promjena zakona, uredba koju su donijeli da se PDV plaća po naplati ne bude privremena nego bude trajna. Nemate pravo biti u prvi u redu naplate, nemate pravo opelješiti svaku zaposlenu osobu u državi koja vam doprinosi, koja vas hrani, a da vas nije briga jeli on nakon toga uspio naplatiti ono što je proizveo ili je završio u bankrotu. A ono što je ključno u svemu tome kako ne vidite da u trenutku kada te mjere napravite trajnima da ćete smanjiti zonu sive ekonomije. Pa mislim da apsolutno svi znaju da danas poduzetnici upravo u strahu da neće moći naplatiti svoj proizvode vam ne izdaju fakture, da država stane iza njih, da država kaže da je račun temeljni dokument utuživ, da se mora naplatiti, da država kaže mi ćemo platiti PDV kada vi naplatite svoj proizvod kad znate da su se poduzetnici i samozaposleni obrtnici svi da su se osigurali, a vi ćete automatski smanjiti sivu ekonomiju. Vi ćete pokazati onu solidarnost, to je druga riječ, drugi pojam koji smo znali slušati zadnjih dva mjeseca, vi ćete pokazati da razumijete te ljude da oni nisu za vas ovce za šišanje. Da oni nisu samo tu da vama priskrbe novac kojim ćete vi plaćati sve vaše uhljebe od državne, županijske do lokalne razine. U samo zadnje 4 godine deseci tisuća novozaposlenih u javnoj i državnoj upravi. Zanimljivo, pola milijuna ljudi je iselilo u zadnjih 5 godina, samo u našoj državi se događa apsurd. Imamo manje ljudi u državi, a više zaposlenih u državnoj upravi. I nitko ne govori o apsurdu nego upravo one koji vam privrjeđuju čak i za vrijeme krize, brže bolje pohrlite na teren kazniti ih. Ne samo zatvoriti ih nego udariti financijsku kaznu. To nije promjena paradigme, prijeđite s riječi na djela. Mijenjajte paradigme, ali na pravi način. Također, MOST je tražio da se ukine plaćanje akontacije, predujma na dobit. Pa je li normalno da svi oni koji su zaposleni, koji privrjeđuju plaćaju danas porez prema onome kako su poslovali, prije plaćaju ga unaprijed, kreditiraju državu. Pa nije normalno i to također, treba uvesti i treba biti trajno. Nije korektno, nije solidarno, nije promjena paradigme, kako god da hoćete, koje god pojmove hoćete u zadnjih 2 mjeseca koje ste ubacili u svoj vokabular, koristiti, to ne odgovara. Izbrišite akontaciju poreza na dobit. Ukinite porez na dividende i na udjele na dobit. Imali smo priliku prije nekoliko dana raspravljati o Ovršnom zakonu, odnosno o prijedlogu zakona kojeg je dala Vlada. Zanimljivo. Vlada je odlučila promijeniti Ovršni zakon, ali na način da ne obuhvati sve niti načine niti subjekte. Dakle mi smo tražili da se Ovršni zakon, i to smo bili predložili prije nego je Vlada uputila svoj prijedlog, tražili smo odgodu svih ovrha za vrijeme trajanja epidemije. Vlada je odgodila ovrhe na 3 mjeseca i ne sve. Odgodila je ovrhe po računima. Je li vi zaboravljate da postoje ovrhe po pokretninama i nekretninama? Je li vi shvaćate da nitko nije još zaustavio ovrhe na nekretninama? Osim toga, vi ste rekli FINA-i da FINA nema pravo vršiti ovrhe po računima, ali niste rekli Zavodu za mirovinsko osiguranje da ne provodi iste takve ovrhe po računima prema umirovljenicima. Niste naredili poduzetnicima, poslodavcima da provode, da ne smije provoditi ovrhe nad svojim zaposlenicima. Ja ne govorim samo da vas kritiziram, moj žučni govor je iz razloga što ili ne čujete ili ne želite čuti. Od prvoga dana, od trenutka kad se izašli ovdje s mjerama, bio sam prvi na govornici nakon ministar financija, nakon predsjednika Vlade i rekao vam, vi nudite odgodu, a ja vam kažem otpis. Vi nudite jeftinije kredite, a ja vam kažem bespovratna sredstva. I naravno da će moj govor biti žučan jer ne čujete. Niste čak niti to napravili. Otpisali ste koliko njih, odgodili ste kome sve, dakle niste napravili jednako prema svima. Otpis dospjelih obveza, a ne odgoda. I ne samo za vrijeme epidemije, nego 90 dana poslije. Zašto? Jer da pustite apsolutno sve danas u Hrvatskoj, da epidemija nestane ovako, da koronavirus nestane ovako, ljudi se nemaju gdje vratiti. Dakle nije dovoljno samo za vrijeme epidemije, trebati dati vremena gospodarstvu da se vrati na ono što je bilo. Ali o tom ću mrvicu poslije. Također, mi smo u ovom setu zakonu, a i prije u mjerama koje smo vam govorili, navodili da treba ukinuti plaćanje paušalnog poreza na dohodak za iznajmljivače u turizmu. Vi još uvijek vjerujete da će postojati turistička sezona? A meni nije jasno, koji paušalni porez i dalje plaćaju? Pa ljudi moji, ti ljudi su se zadužili, digli su kredite, da doprinose ovome društvu i sebi, ali i vama. Oni vas hrane. I dalje njih zaboravljate, onu glavnu vašu gospodarsku granu, po meni bi i trebalo barem biti 4, 5 u Hrvatskoj, ali ste zbog svojih politika pretvorili turizam u jedinu gospodarsku granu, gotovo jedinu u Hrvatskoj i sad ste na njih zaboravili. Tko ostao, ostao, tko živ, tko mrtav. Jeste digli kredite, vaša briga. Je li morate plaćati paušalni porez, vaša briga, to što nemate od čega platiti, to što nemate klijenata, nemate turista, nije nas briga. Pa ne može vas ne bi briga za to. Ali ja vam ovo govorim, ima mjesec dana. I sve to možete promijeniti, još uvijek možete promijeniti. Također, govorili smo da se treba ukinuti članarina za Hrvatsku gospodarsku komoru. Ljudi moji, HGK kratko, 168 milijuna kuna proračun minimalno barem 90% toga im dolazi od članarina, a od 168 milijuna kuna, ubijte me, ako barem 50% ne odlazi na njihove plaće. Još jedan tromi sustav koji mi plaćamo. Turističkim zajednicama članarine, za što će danas tvrtke plaćati turističkim zajednicama? Što će to turističke zajednice napraviti u idućih mjesec, dva dana? Tu vam je pola milijarde kuna. Pa da uzmete samo ove dvije članarine to vam je 700 milijuna kuna koje trebate vratiti nazad ljudima koji danas jedva spajaju kraj s krajem, koji su zbog ovoga što im se dogodilo, ne njihovom krivnjom, ostaju bez posla i nemaju mogućnost privređivati za naše društvo, za vaš državni, županijski, lokalni proračun. Također, tražili smo da se izmijene i zakoni o rodiljnim, roditeljskim naknadama, tražili smo također da se ukinu parafiskalni nameti u ja ću također reći par zanimljivih brojki. Vi baratate s brojem od gotovo 400 parafiskalnih nameta, od tih 400 parafiskalnih nameta njih 20 je krupnih, a od tih 20 krupnih, tih 20 krupnih vam donese u vaš proračun 12 milijardi kuna. Ali od Vlade ne čujem da oni nešto rade, oni najavljuju da će nešto raditi, tako najavljuju i teritorijalni preustroj, oni najavljuju ma hoćemo, nećemo, ovako ćemo, onako ćemo. Ja bi vam savjetovao da u stilu onoga kako ste vodili zadnje četiri godine napravite povjerenstvo za suočavanje s parafiskalnim nametima, to bi bilo adekvatno ako ću biti sarkastičan pa onda vijećajte što ćete napraviti s parafiskalnim nametima, ali meni situacija nije normalna, za mene ovakva situacija traži hitno, efikasno djelovanje, nikakva povjerenstva, nikakve dileme hoćemo-nećemo nego logiku. Ova situacija zahtijeva da krenete sebe rezat, da ne pričate o teritorijalnom preustroju, krenete ga radit. Opet ću vam dati podatak koliki je disbalans između onoga što govorite i što radite. Vi ste 2018. pokrenuli projekt o optimizaciji javne uprave vrijedan 20 milijuna kuna, vrijeme mu istječe sad krajem ove godine. Došli ste do toga da niste napravili ništa, čak ga niste uputili niti u javnu raspravu. To su djela, a ja vas molim da s riječi pređete na djela jer kada pričate o uštedama ne želim vas čut da govorite o tome da ćete dok sebe ne srežete uzimati od plaća zdravstvenih djelatnika, obrazovnih djelatnika u obrazovanju i ostalih. Nećete, nemate pravo na to. Imate kompletan nered u vaših 500 i nešto općina, 20 županija, 1300 državnih tvrtki u većinskom ili manjem vlasništvu i hrpu uhljeba. A ja ih moram nažalost tako nazvat. Svaka čast ljudima koji pošteno i savjesno obavljaju posao u državnoj i javnoj upravi, ima ih, ali brate ima i onih koje ste ubacili unutra koji apsolutno ništa ne rade i na kraju vam je to kriza to i pokazala. Napravite analizu koliko ljudi u državnoj i javnoj upravi danas stoji kući i radi smanjenim intenzitetom ili uopće ništa ne radi. Zanimljivo, država radi brže. Nema tona papira, nema štambilja, nema pečatiranja, nema čekanja u redu, sve ono što ste govorili da ne možete napraviti godinama da vam trebaju analize, povjerenstva, sve ste to napravili u par dana jer vam je dogorjelo do prstiju, dakle može se. Ja vas pozivam da to krenete radit. A osim toga što se tiče Ovršnog zakona, samo ću se kratko vratiti jer nažalost nedostaje mi vremena, za Ovršni zakon Vlada je obećala da će mijenjati Ovršni zakon poslan u treće čitanje. Kakav je bio u drugom čitanju, bolje je da ga i ne donosite. Al ako stvarno želite pomoć, ako to nisu riječi, samo riječi nego i djela, donesite Ovršni zakon, ali pravi Ovršni zakon koji će biti pravedan prema svima. I bitna mjera konačno dozovite se razumu i obvežite banke da moraju napraviti moratorij na kredite i građanima i poduzetnicima. Oni u ovom trenutku nemaju od čega ljudi vraćati.
Hvala vam kolega Petrov. Dakle imamo dvije prijavljene stanke, imamo 7 replika, ali prvo ćemo stanke. Dakle prijavili su kolega Grbin i kolega Zekanović. Prvo je kolega Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, uvaženi predstavnici Vlade. U ime Kluba zastupnika SDP-a u trajanju od 10 minuta kako bi još jednom se mogli očitovati i naglasiti problem koji je stvorila Vlada RH. Dakle, prošloga petka HS donio je izmijene Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima naših građana i na taj način je dobar dio građana RH deblokiran. Međutim jedan veliki broj građana ovoga se tjedna nemilo iznenadio. Iznenadili su se zato što su se ovrhe po njihovim računima nastavile provoditi, a to su građanke i građani RH kojima ovrhu nije provodila FINA već im je ovrhu provodio njihov poslodavac ili Zavod za mirovinsko osiguranje. Od onih ovrha koje se odnose na ovrhu po plaćama ili drugim novčanim sredstvima procjenjuje se da se u ovom slučaju radi otprilike jednoj trećini ovršenika. Ovršenika kojima je pružena nada, a onda su nakon vikenda doživjeli gorko razočaranje. Poštovane kolegice i kolege, četvrti mjesec je izgubljen, plaće su već u velikoj mjeri isplaćene, ovrhe u velikoj mjeri provedene, ali poštovane kolegice i kolege, a ovdje posebno govorim predstavniku Vlade koji je iz resornog Ministarstva pravosuđa. Zbrojite se i ili prihvatite jedan od oporbenih prijedloga zakona, kao što je onaj SDP-a koji ovu materiju rješava u potpunosti ili uputite svoj prijedlog zakona. Ne dopustite da ovršeni koji nisu obuhvaćeni mjerom koju smo donijeli u Saboru prošloga petka ne budu kažnjeni i u svibnju, kad već niste bili spremni pomoći pravosuđu u cjelini, pomognite barem ovršenicima. Hvala.
Hvala, izvolite kolega Zekanović, stanka također.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, tražim stanku ispred Kluba Hrvatskih suverenista u trajanju od 10 minuta da bi se dodatno konzultirali vezano uz ovaj paket zakona. Ovdjem moramo istaknuti jednu aktualnu situaciju, a vezano je uz izjavu našeg predsjednika Zorana Milanovića, danas u Jasenovcu, koji je izjavio, svatko tko se 1991. g. borio pod "Za dom spremni", nije se borio samo za Hrvatsku, nego i za restauraciju NDH. Dakle, Antun Petričić, Marko Knežević, Žarko Manjkas-Crvenkapa, ljudi koji su sa HOS-ovim oznakama i "Za dom spremni" poginuli da bi danas Zoran Milanović bio predsjednik, borili su se za Hrvatsku, slobodnu, suverenu i demokratsku državu, a danas onaj tko nije za dom spreman, e on se može nazvati komunistom i fašistom jer jedino što danas trebamo biti, trebamo biti za dom spremni, kao što su bili i ovi koji su dali svoje živote za hrvatsku državu. I tu moramo biti jasni. Dakle ovo je jedna iznimno skandalozna izjava na tragu onoga što je predsjednik Milanović i prije govorio i radio, ali ovdje moram naglasiti da je drugi problem također, jako veliki, što je sve to rekao i govori u nazočnosti premijera, odnosno predsjednika Vlade Andreja Plenkovića koji sve to sluša i ne reagira.
Dakle ovo nema veze sa stankom, dakle dajem vam opomenu. Nastavljamo kolega Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a. U ime Kluba HSU-a, Nove politike, SNAGA-e i nezavisnih zastupnika također, tražim stanku u trajanju od 10 minuta kako bi još jednom razmotrili ovu situaciju koje Vladinim mjerama prekidanja ovrha nad građanima izuzeta veliki broj umirovljenika jer njima ovrhu provodi HZMO kako je to naglasio i kolega Peđa Grbin. Međutim, da stvar još i proširimo, kako je rekao i kolega u uvodnom, Petrov, u uvodnom izlaganju, mnoge od svih mjera bi se i inače trebale provoditi, pa tako isto kad govorimo o umirovljenicima, i posebno onim slučajevima gdje su oni bili jamci, gdje je dužnik preminuo, ti umirovljenici su, iako u Hrvatskoj ne postoji smrtna kazna, ti umirovljenici su kažnjeni do smrti. Dakle, oni moraju plaćati taj dug jer su u jednom trenutku svog života, možda nepromišljeno, možda iz nekih drugih razloga ušli u takav odnos, i oni moraju do svoje smrti plaćati dug po tom kreditu. Jasno je da iz ovoga u velikom dijelu stoje banke i mislim da je i Vlada u tom dijelu nema snage se obračunati, nema snage reći bankama da to nije primjereno, da ljudi ne moraju do kraja svog života plaćati dugove koji su nastali, a nažalost zbog smrti dužnika nisu mogli biti naplaćeni. I to je jedan od razloga da tražimo stanku, kako bi se ove situacije u budućnosti ispravile. Hvala.
Hvala i vama. I posljednja tražena stanka, kolegica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo. Tražim stanku u ime GLAS-a u trajanju od 10 minuta. Riječ je o tome da danas ponovo imamo u raspravi jedan set zakona koji je predložila oporba. Nalazimo se u jednim vrlo neobičnim vremenima. Karakteristika ovih vremena je sljedeće, kad dobijemo prijedlog od vladajućih, mi u principu bez obzira o tom prijedlogu, raspravljamo, diskutiramo, ali svjesni situacije, oporba je ta koja u glavnini slučajeva glasa za te prijedloge i svjesni toga da se mora reagirati odmah. Promjene koje HDZ kao stožerna stranka vladajuća nije shvatio jer nije shvatio da bi trebao malo slušati oporbu. U ovim našim prijedlozima koji jesu, ima izuzetno dobrih, kvalitetnih prijedloga. Mi nemamo svi zajedno ništa protiv da vladajući te prijedloge prihvate, da ih ugrade, da dođe s tim, kraj travnja je, očekivali smo da će biti nekakav set mjera 2.0, odnosno travanj 2.0, ali travanj 2.0 nije ovdje. Kad je riječ o ovrhama o kojim svi govorimo, uopće nije jasno zašto zajedno sa ovim zakonom nije došao i zakon koji je iz nadležnosti Ministarstva pravosuđa iz jednostavnog razloga što ljudi koji su ovršeni imaju jedni prema kojima će se postupati na jedan način, druga grupa ovršenih postupat će se na drugi način i to jednostavno nije dobro. Ali, postoji još jedna velika tajna i misterija kojoj se nikako ne možemo dokučiti. Zašto ne želite donijeti zakon o moratoriju na kredite naših građana, naših poslovnih subjekata? Što je tu tako magično da pod svaku cijenu štitite banke? Hvala lijepo.
Hvala. I imamo još jednu stanku. Kolega Ivan Lovrinović, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Tražim stanku ispred Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku i Živi zid kako bi se konzultirali oko kriznog paketa mjera. Naime, značajan broj građana, to su tisuće i tisuće nalaze se u zrakopraznom prostoru, oni su znači samozaposleni, slobodni umjetnici, sezonski radnici, oni nisu obuhvaćeni ovim mjerama pomoći, znači kao što ostane radnik koji dobije otkaz, dobije 4 tisuće kuna. Njih nema nigdje, znači to je veliki broj ljudi, njima se mora pomoći. S druge strane, ono na čemu inzistiram mi iz stranke Promijenimo Hrvatsku jest da se aktivira ispred HNB-a mehanizam helikopterskog novca a to znači da se bespovratno svim punoljetnim građanima Hrvatske dodijeli bespovratno po 4 tisuće kuna koje ne moraju vraćati. Zašto? Na taj način ćemo, već je to trebalo napraviti, ja sam to tražio prije mjesec dana, na taj način bi se zadržao razina potrošnje, to bi stabiliziralo koliko-toliko proizvodnju, sačuvalo u značajnoj mjeri zaposlenosti i bilo bi daleko manje problema. Mi vidimo da HNB uopće ne reagira na to i što je najgore, Vlada uopće ne reagira na to, prema tome, ona najvažniju instituciju u ovoj krizi jednostavno ne stavlja u pogon. S druge strane, pomažu samo bankama, bankarima. Banke nisu ničim zahvaćene u ovoj krizi i zato ću inzistirati ispred Promijenimo Hrvatsku na uvođenju poreza na imovinu bankama, telekom operaterima jer oni ostvaruju najveću dobit. I zamislite, molim vas, glavni savjetnik, ekonomski savjetnik predsjednika Vlade, on kaže ovih danas da bankama je, bilo bi nezakonito da se obustavi obračun redovnih kamata. Pa koga vi štitite više? Hrvatski narod sigurno ne i zato građani, promijenimo to na izborima. Hvala.
Dakle, stanka sukladno čl. 248. nastavljamo 14 sati i 20 minuta s replikama na kolegu Petrova. Imamo ih 7. STANKA U 14,10 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,20 SATI]] Nastavljamo. Dakle imamo 7 replika. Prvi je kolega Đujić, nakon njega kolega Maras.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Petrov, vi ste spomenuli ovdje u obrazlaganju svojih prijedloga, da Vlada ili vas ne čuje ili vas ne želi čuti. E sada, kada gledamo unazad recimo 2, 3 tjedna odnosno nastanak ove krize, i SDP je dao jedan cijeli paket prijedloga zakona i vi ste dali prijedlog paketa zakona kojima želimo popraviti situaciju naših građana, međutim, Vlada kojoj su bila puna usta zajedništva, zajedništvo im je trebalo dok nismo usvojili Vladin paket zakona. A onda nas nisu htjeli kao opoziciju uopće ni slušati niti nas uključiti u donošenju odluka i to je, iz toga se nameće da u biti da oni nas ne žele čuti i baš Plenkovića briga što mislimo u SDP-u, što mislite vi, što misli bilo tko iz opozicije, a uostalom, jučerašnjom, prekjučerašnjom izjavom da je Stožer u biti političko tijelo i da donosi političke odluke su u biti sve i rekle. Dakle, vode cijelo vrijeme istu politiku i uopće ih zanima što misli opozicija, a ovo je pitanje koje se tiče svih građana, ne samo ... [[Govornik se ne razumije.]]
Kolega Petrov izvolite.
Upravo tako. Ja ne očekujem od predsjednika Vlade, od vladajućih bilo kakvu zahvalu za sve prijedloge koje smo im dali. I mi kao MOST ispred oporbe i vi ispred SDP-a, jednostavno ne očekujem, oni nisu nikada u 4 godine pokazali niti zainteresiranost niti zahvalu. Sve naše amandmane, pa čak i na proračun kojih je bilo na stotine, svaki su bili odbili. Ali, oni bi se trebali sjetiti, da ovo nije jedan, jedna mala njihova varoš, da je ovo pitanje cijele države, apsolutno svih građana u državi, da bi trebala biti i skromni i ponizni u svemu ovome i boriti se da svaki građanin ove zemlje bude zaštićen, svaki poslodavac ove države da ima mogućnost raditi i da bi to trebali napraviti na način da čuju i uvaže mišljenja i drugih ljudi. Takvi ljudi, nažalost očito ne stoje u Vladi, ali ja se neću baviti politiziranjem. Ja ih i danas pozivam i pozvao sam ih s govornice, čujte što vam govorimo [[Upadica: Hvala.]] jer ne govorimo bez razloga.
Hvala vam. Sljedeći je kolega Maras. Nakon kolege Marasa, kolega Anka Mrak-Taritaš. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. Kolega Petrov, meni je za ovako, kao zanimljivo zapela za oko argumentacija kolege Felaka zašto bi HGK bio ugrožen da se odrekne dijela prihoda za vrijeme krize. Znači evo, kada pogledate to, taj dopis, gdje je kolega Felak zdušno krenuo braniti Hrvatsku gospodarsku komoru, vjerojatno u ime HDZ-a kao vrlo korisnu organizaciju koja djeluje u interesu hrvatskih poduzetnika i zbog toga ne bi trebalo im uskratiti prihode za vrijeme krize, a ja mislim da bi trebalo omogućiti da budu, da bude dobrovoljno članstvo bez obzira da li je kriza ili nije, pa da onda vidimo koliko će ta HGK skupiti članova i koliko je korisna. Gotovo je nevjerojatno kako HDZ i dalje ustraje na tim, ja bih rekao uhljebničkim organizacijama koje sisaju novac hrvatskih poduzetnika i jednostavno [[Upadica: Hvala.]] i u ovoj krizi se ne udostoji da [[Upadica: Odgovor.]] da njima okrene leđa. Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite kolega.
G. Maras, ponovit ću. 168 milijuna kuna samo HGK ima proračun svoj. Od tih 168 milijuna kuna, neka me slobodno isprave, ali barem 90% je od prisilnih članarina, a ne dobrovoljnih. A od tog novca, preko 50% se troši na njihove plaće. Ja ne vidim ni korist za poduzetnike u Hrvatskoj, što se tiče rada Gospodarske komore. Osim da s vremena na vrijeme izađu s pamfletima u korist vladajućih. Nažalost, ali nije HGK jedina. Pa imamo mi sad slučaj i HUP-a. I oni su se proslavili sa otpremninama u trenutku kada su trebali otpustiti osobu koja je uznemiravala druge svoje djelatnike. I niz drugih komora, organizacije koje imaju pravo po zakonu prisilno uzimati članarine, a [[Upadica: Hvala.]] da nemaju korist. Bar ti članovi nemaju korist.
Hvala. Replika broj 3. kolegica Anka Mrak-Taritaš, nakon nje kolega Žagar, izvolite kolegice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS-a. Poštovani kolega Petrov. Vi ste u svojem uvodnom izlaganju govorili o niz stvari. Govorili ste o promjeni paradigme, s tim, to vam je bila zapravo uvodna misao. Ovo je vrijeme iz kojeg bi trebali nešto naučiti. Ovo je vrijeme koje bi trebali zaista voditi računa i o promjeni paradigme. Dakle, mi zaista kada vidite koliki dio u proračunu su parafiskalni nameti. Ja sam očekivala i vi ste vjerojatno očekivali da imamo jedan set mjera koje će se baš odnositi na te parafiskalne namete ili s parafiskalnih nameta se krije niz, niz opterećenja za gospodarstvenike. Vrijeme je da slušamo ljude, vrijeme da slušamo one koji pune naš proračun što ih muči. Ali vladajući ne slušaju nas, ne slušaju gospodarstvenike, imam osjećaj da zaista žive u kuli od bjelokosti i slušaju samo sebe međusobno.
Hvala. Izvolite odgovor na repliku kolega Petrov.
Nažalost, bojim se da su odcijepljeni od stvarnosti. Ja ću vam uzeti samo jedan namet koji mislim da apsolutno svaki građanin u Hrvatskoj ima, a to su slivne vode. A znate što će vam reći ljudi samo za slivne vode, da imaju potoke pored svojih kuća kada padaju kiše. Rijetki su oni koji su izuzeti, a godinama slušamo kako će baš iz tog nameta koji se uzima od svakoga građanina slivne vode biti riješeni. Nisu riješene, a to je jedan namet. 400 ih je. Direktno se svaki od njih tiče svakog građanina u Hrvatskoj i svakoga poduzetnika. I da, očekivao jesam da će konačno napraviti paket pa da će ih ova kriza natjerati, ako već nisu mogli u dobra vremena da će u loša vremena zbog toga što postoji pritisak i potreba konačno početi rješavati stvari. Ja ih pozivam, nisu još uvijek iako je potrošeno određeno vrijeme, još uvijek ima vremena za promijeniti način ponašanja.
Hvala. Sljedeća replika kolega Žagar, nakon njega kolega Bulj. Kolega Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Uvaženi kolega Petrov. Dakle, stožer je zbog svoje stručnosti imao legitimitet, ima ga i danas, međutim premijer izjavom kako oni nisu pali s Marsa, kako ih je imenovala politika i kako oni zapravo trebaju samo poduprijeti političke odluke je na jedan način odnio legitimitet tom stožeru. Isto tako moramo mi poručiti premijeru da mi ovdje ne lajemo na mjesec. Mi govorimo stvari koje bi mogle biti korisne Vladi RH da se suoče sa ovim problemima. U RH postoji puno stručnih ljudi, postoje političke stranke koje imaju te stručne ljude, kako je onda moguće da opozicija da nijedan prijedlog opozicije, nijedan amandman se ne usvoji. To nije dobra poruka. Ako premijer misli sve zasluge pripisati sebi ako stvari krenu na dobro, to neka jasno kaže. Ali što će biti ako stvari krenu na loše, tko će onda preuzeti odgovornost? O tome se premijer sada isto mora očitovati jer RH nema puno vremena i treba donositi mjere čim prije.
Hvala. Izvolite odgovor.
Slobodno neka pripiše sve zasluge sebi samo neka donosi cjelovite zakone, neka donese kvalitetan Ovršni zakon, neka mjere koje će zaštiti ovršene i blokirane građane budu cjelovite, a ne ovako polovične, neka zaštiti građane tako da se donese moratorij na kredite u punom iznosu bez kamata pa neka sve zasluge pripiše sebi. Nije mi problem, ali konačno da se to krene na takav način raditi. Ne očekujem, opet ću ponoviti, nikakvu zahvalu, ali ovako način na koji se ponašaju da bi PR-ovsi poklopili određene teme, a da zapravo to u suštini i nema toliko smisla, tu vidim problem i zbog toga progovaram. Nadam se samo da ovo malo vremena što nam je ostalo da će konačno promijeniti način postupanja, da će konačno s riječi prijeći na djela i da neće samo govoriti o promjeni paradigme nego će je provodit.
Hvala. Sljedeći je kolega Bulj, nakon njega kolega Vlaovac. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Petrov, predložili ste brojne mjere međutim Vlada ih odbija. Neke je prihvatila, ali sa velikom odgodom. Ne samo da je ova korona kriza otkrila što su sve napravile politike koje su jednostavno štetočine hrvatskoga naroda to možemo pobrojiti i vidljivo je da je ona otkrila sve to. Evo ja ću samo reći nekoliko stvari, predlagali smo isključivi gospodarski pojas da zaštitimo naše more, predlagali smo zabranu prodaje poljoprivrednog zemljišta stranim pravnim fizičkim osobama, predlagali smo da se podijeli zemljište našim 70.000 hektara i 400.000 hektara našim poljoprivrednicima. Ne, oni su istrali naše seljake, ribare, poljoprivrednike vani koji uplaćuju 6% BDP-a 18 milijardi kuna u hrvatski proračun. To su štetočine.
Hvala. Izvolite odgovor.
Gospodine Bulj, … ste odličnu temu, temu poljoprivrede, temu mjera koje se trebaju donositi u idućih 6 mjeseci kako bismo uspjeli izvući naše gospodarstvo. I da, ja se slažem s vama, masu kvalitetnih prijedloga koje smo ponudili oni nisu usvojili. Morat ćemo ili morat ćete njih pitati zbog čega. Ali ukoliko se ne bude radilo na onim mjerama koje idu za 6 mjeseci, pogotovo u segmentu poljoprivrede, pogotovo na ovih 600.000 hektara poljoprivrednog zemljišta koje je još uvijek neobrađeno, nećemo daleko doći, a recesija će trajati više i duže nego ona koja je počela 2008.
Hvala. Kolega Vlaović i nakon njega kolega Mišić, to je posljednja replika. Izvolite.
Hvala. Kolega Petrov, evo i MOST je predložio paket mjera, paket zakona kao što je prije toga učinio odnosno zajedno s vama SDP, Vlada je sve odbila kao i sve prijedloge koje su opozicijske stranke i klubovi iznijeli u raspravi sa željom prije svega da se sačuva zdravlje građana, ali ono isto tako vrlo bitno da se sačuva svako radno mjesto u Hrvatskoj i da se omogući daljnji razvoj gospodarstva i kvalitetniji život svih naših građana. Pitali ste i čuje li Vlada to, očito da ne čuje i ne mari jer podsjetit ću da je još 6. Veljače udruga proizvođača i drvoprerađivača uputilo pismo Vladi da traži hitne mjere jer će doći do krize jer su već počeli gubiti poslove. 25.000 je nezaposlenih, a najviše je stradala Slavonija gdje je po regionalnom Zavodu za zapošljavanje u Osijeku 17.202 osobe nezaposlene u ožujku, to je 1756 osoba više nego prošli mjesec odnosno 35% više nego lani u ožujku, Slavonija je opet nastradala.
Hvala. Izvolite odgovor.
U idućih 6 mjeseci Vlada treba donijeti plan na koji način ćemo pomoći svom gospodarstvu, ne samo zaustaviti negativne posljedice nego potaknuti rast gospodarstva. Treba definirati koje su strateške grane hrvatskog gospodarstva koje treba poticati. A mi ono što imamo u Hrvatskoj su naši resursi je i šuma i vode i naša pamet, dakle mi smo ti koji trebamo ulagati i u prerađivačku industriju i u drvoprerađivačku i prehrambenu industriju i u IT industriju, a ne samo da nam glavna gospodarska i jedina gospodarska grana bude turizam jer će nas to koštati puno više i naša kriza će trajati puno duže nego što će trajati krize nekih drugih zemalja poput Italije i sličnih koje imaju popriličnu dobit iz turizma. Ali njihova dobit se u turizmu mjeri 5%. Hvala.
Posljednja replika, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine Petrov. Sve ste lijepo govorili i ja se s vama mogu u potpunosti s nekim stvarima složiti, međutim ova Vlada je 90% poreza na dobit na 12% smanjila do 7 milijuna poduzetniku, parafiskalne namete svakako treba skloniti. Kao poduzetnik sam već 30 godina u tome, 25 godina smo uništavali državi, ja bi slobodno rekao, sve vlade do sada su samo pogodovale velikima i onima koji su pretvorbe napravili kriminalu, nisu plaćali poreze, a SDP je radi poreza oslobodio i otpisao što bi u svakoj modernoj državi bili u zatvoru. Ova Vlada je napravila više u pet godina za poduzetnike i obrtnike nego sve dosadašnje vlade koje su normalnim i poštenim poduzetnicima uradili do 25 godina, ja vam to moram sigurno reći jel sam sam unutra pa to dobro poznajem. Znači ova Vlada što se tiče poduzetnika je pokušala u zadnjih pet godina napraviti više nego su oni u 25, osim onih koji su krali pretvarali i postali milijoneri, to su radili do 25 godina. Oprostiti poreze u svakoj modernoj državi se ide u zatvor, samo ovdje se nije išlo. To je napravila SDP-ova vlada za vrijeme Linića. Hvala.
Izvolite odgovor kolega Petrov.
Gospodine Mišić meni je žao što vi kao poduzetnik u ovom slučaju branite Vladu koja ne radi u korist poduzetnika. Nakon 4 kruga porezne reforme, ja ću vas suočiti sa stvarnim stanjem kojeg vi ne želite vidjeti nakon 4 kruga porezne reforme nema rasterećenja, porezi sudjeluju u jednakom obimu što se tiče BDP-a, čak najavljeno da nije bilo epidemije 5 milijardi kuna novih upravo iz poreza. Meni je žao što branite stav da i dalje treba ostati akontacija poreza na dobit, meni je žao što tako olako prelazite da se parafiskalni nameti neće i ne moraju mijenjati, meni je žao što vi kao poduzetnik i dalje smatrate i branite tako pasivnu Vladu da ne trebaju obvezati banke da se donese moratorij na kredite i građanima i poduzetnicima za vrijeme ove krize, meni je žao što ste odvjetnik ove Vlade kao poduzetnik.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Kolegica Jelkovac, Perić, Grčić, Đurić, Kosor, Strenja, Grbin, ako ne otvaram raspravu dakle u ime klubova. Prvi prijavljeni za raspravu je kolega Miro Bulj u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Predstavnici hrvatske Vlade, poštovani građani. Tko može gledati, tko ima mogućnost da gleda, vidimo da je Božo Petrov i klub MOST-a su predložili 9 mjera ovo sada, a brojne druge mjere koje je naveo kolega su mjere koje se tiču stvarnoga života Ovršnog zakona, poreznih zakona, tih sitnih nameta i … na našim ljudima koji su vidljivi u rezultatima ove korone krize jel ova korona kriza vas je skinula do gola, do gola. A ovim zakonima se rješaju dalo bi se olakšanja određenim ljudima, međutim našim građanima našeme narodu, međutim u ovome trenutku ja bih volio da je hrvatska Vlada prihvatila brojne mjere koje smo mi davali u prvome krugu pa nisu prihvatili tj. koji su davali amandmane, međutim mi smo bili korektni kao oporba i mi smo prihvatili njihove prijedloge, tako da na početku odmah s tim krenem. Od brojnih prijedloga koji je kolega Petrov da se ne ponavljam koje je dao svih mjera, ja bih samo napomenuo da hrvatska Vlada inače kada se tiče prijedloga kluba MOST-a i onih koje sam i ja davao osobno sve su odbili jel nisu bile na strani naroda nego su bile na strani uvijek onih koji su iskorištavali hrvatske resurse sebi za profit. Tako možemo krenuti od poljoprivrede. Dao sam zakon o zabrani GMO-a, uvoza, prijevoza, prodaje i sadnje, međutim nije prihvaćen. 90 saborskih zastupnika nije prihvatilo, a cilj je bio naš tada da na taj način promičemo domaću proizvodnju i da se napokon obradi 700.000 hektara neobrađenog čistog očuvanog poljoprivrednoga zemljišta. Danas je i dan planeta Zemlje, danas moramo pričati i o poljoprivredi, poglavito o ekološkoj poljoprivredi, uvaženi tajnik dolazi ovdje iz Slavonije, tamo je sakriven iza stupa, i zna šta je se sa Slavonijom dogodilo, zna da je opljačkana, devastirana i da su seljaci tj. ljudi koji su se bavili poljoprivredom otišli u Irsku saditi kumpir, a ovdje sto puta bolje za kumpir je tlo poglavito Lika i ovaj dio. Sjetimo se što je se u Hrvatskoj događalo sa poljoprivredom. Pa pomidore su se prodavale to 1000 puta, rajčice ili paradajz kako god hoćete, su se prodavale na tržnicama dok je …/nerazumljivo/… dok tržnicama u turizmu na koji se pozivamo, dok je u isto vrijeme Sinjsko polje nije navodnjeno, Drniško. U isto vrijeme u Vrgoračkom polju su se sikle voćke dok ste vi gospodo draga pogodovali uvoznim lobijima. Zbog čega je se pogodovalo uvoznim lobijima? Zbog čega se novac koji se ulagao u poljoprivrednu nije …/nerazumljivo/… domaćoj proizvodnji i zbog čega ste glasali protiv toga da se zabrani taj štetna hrana GMO? 4, 3 milijarde EUR-a uvozimo prehrambenih proizvoda, 3 milijarde EUR-a, Hrvatska i sad ste došli do zaključka da niste samodostatni, sad ste došli. Sad ste oni koji, više nije Miro Bulj čoban, nije ovo ono, sad su svi htili bit čobani. Sad svi trču po zemlji, poljoprivredi, prehrambenoj industriji, ali i dalje uvozite najviše kod naše Slavonije tijesta, smrznutog tijesta za kruh, svinjetine i svega ostalog. Što se tiče pogodovanja, ja bih volio da se pogoduje teleoperaterima, bankama, pa moramo služiti narodu. Ja znam da nemate vi snage. Teleoperateri u RH imaju najveću dobit, HT, tvrtka pod grupaciji Deutsche telekoma, 42% dobiti ima u RH, u EU je prosjek 20%. Nikad se nije, rade šta god hoće po Hrvatskoj. Znate koliko je to novca, evo vam mjera neka rade građevinske dozvole i neka ulažu reinvestiraju sredstva u RH. Ne, to se ne smije jer mora biti premijer Plenković dobar sa Merkelicom, Angela Merkel je ključ priče cile. Čak ste se rugali sa poljoprivrednicima, čak, tada ste se rugali, to je ruganje. Kad je bio ovdje kineska vlada, premijer kad je bio onda ste potpisali sporazum, ova Vlada je potpisala sporazum o izvozu mlijeka u Kinu. Pa nemate za dječji vrtić šta ste napravili od hrvatskog sela i seljaka. Izvoz u Kinu, dapače ja bi volio da mi izvozimo u Kinu i tribali bi izvozit, al ne izvozimo. Prema tome, sve ove mjere koje kolega, ja ih neću nabrajati, koje je kolega Petrov dao ja očekujem i Klub MOST-a očekuje da se hitno donesu mjere u interesu hrvatskih građana. Ključna mjera koju govorimo cijelo vrijeme, u početku smo govorili otpis a ne odgoda, to je bilo za poduzetnike, a ovaj put u korist svih građana RH. Odmah moratorij na kredit i na kamate. E za to nemate hrabrosti ni snage. Zašto? Jer morate se dodvoravati, morate služiti bankarskim lobijima, morate služiti bankama, morate. To je prvo. Drugo, zašto u ovome trenutku sve što je hrvatska poljoprivreda proizvela se ne otkupi i ne da na hrvatske tržnice i obavežu se trgovački lanci da po cijeni realnoj sve to otkupi se. To hrvatska Vlada napravit neće još uvijek se prodaju Grčke i Španjolske jagode ali kupujte naše domaće Vrgorske i ostale domaće proizvode. Po pitanju svih ovih mjera koje je da MOST, ja mislim da je jedna od najbitnijih mjera na koju mi upozorajemo i da je ova korona kriza razobličila cilu tu suludu podjelu RH, ustroj RH i da pod hitno moramo ugasiti županije. Produljenje krize i zastoj turističke sezone je uzrok u Dalmaciji iz županijske ustanove koju je imenovao potpredsjednik HDZ-a osobu gospodina Škaričića za ravnatelja staračkoga doma. Osobu koja apsolutno ne, koja je dovela u gubitke taj dom starački i preko te osobe je ubiti naravno da su nam oni donili preko te osobe taj virus neposredno, naravno da su nam zabili u produžecima. I sad će Dalmacija ispaštati zbog županija. One su viška. Njih odmah triba prikrižiti ili napravite novi prijedlog ja sam i davao amandman na županije, da se digne kat zgrade i da se taj i da se mogu ljudi zapošljavati, oni vam ne znaju uopće koliko ima zaposlenih. Vi to nećete napraviti. Nelogičnosti lokalnih samouprava, jednostavno nelogičnosti. Iscrpila vam se policija nakon ovih mjera. Policija je iscrpljena, ljudi su iscrpljeni, na svakoj općini je morala stati policija. Dok ja u isto vrijeme pitam ovdje uvaženog tajnika i MUP koliko je ilegalnih migranata ušlo, on na to ne odgovara, on na to nije odgovorio i koliko ih je testirano. Još jednom mjere moraju biti snažne, MOST predlaže ove zakone koje je dao da su snažni, očekujem uskoro i svoj zakon koji sam dao u hitnu proceduru da pomogne ministrici poljoprivrede, ako ona to učini ja ću joj zapljeskati da se izbace županije koje moraju davati suglasnost na dodjeli poljoprivrednoga zemljišta jer mjere tj. program dolje jel zemljišta radi lokalna samouprava, ona izrađuje i onda mora župan dat suglasnost pa ministarstvo. I to vam je kozaračko kolo, ja to govorim svak svakog drži i ne pušta, a zemlja se ne obrađuje. Svak pogoduje svome, ako lokalni čelnici ne poštivaju i ne naprave posao u roku pa neka slobodno to napravi ministrica, ja ću joj dat potporu neka se napokon zaore ta zemlja, zaorimo hrvatska polja. Nismo samodostatni i sad odjedanput ono šta sam ja govorio 5 godina ovdje, Andrej Plenković se znao rugat s menom jer on je čovjek iz grada, ja sam sa sela, seljak jesam, ok, čoban jesam sve sam, sve sam ono što on misli da je najgore, sad odjedanput mijenja paradigmu, moramo obrađivati, moramo ulagati u poljoprivredno zemljište, a baš je on i te županije su uništile poljoprivredu. U Splitsko-dalmatinskoj županiji Sinjsko polje nije navodnjeno, 6.000 hektara 20 km od Splita i sad odjedanput mjere za poljoprivredu i tribamo im s prozora pljeskat, njima koji su uništili sve, a danas u, u, u odijelima civilne zaštite bit će pate za tim što nisu bili u Domovinskom ratu, pa nosaju. Hvala lijepo.
Hvala vam. Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a je rasprava od kolegice Grozdane Perić, izvolite kolegice Perić. Hvala lijepo i vama.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajnici. Pred nama je evo rasprava o paketu prijedloga zakona MOST-a nezavisnih lista i g. Bože Petrova i Klub HDZ-a neće prihvatiti ove prijedloge zakona. Kada govorimo o tako katastrofičnoj Vladi onda moramo reći da je, dakle pandemija proglašena 19.3.2020.g., da je u roku od 30 i još 3 evo dana su donesene mjere, ožujske mjere, travanjske mjere, da je do sada ova Vlada koja je tako katastrofična napravila 37 prijedloga zakona, 3 uredbe, 22 odluke, 4 zaključka i sve to paralelno provela, evo dok mi sada ovdje o tome debatiramo, to je danas isplaćeno preko milijardu i 550 milijuna kuna za 84 000 poslodavaca i 480 000 zaposlenika. Dakle, sačuvalo se i očuvalo preko 500 000 radnih mjesta. Dakle, kada govorimo o cijelom paketu ovog zakona onda moram napomenuti da je upravo zakon o, Ovršni zakon, izmjenama i dopunama Općeg poreznog zakona, izmjena i dopuna Zakona o porezu na dobit, dohodak itd., trebamo se sjetiti svih onih zakona i izmjena koje su se dogodile i u 2019., pa onda primjena od 2020. gdje se npr. za male poduzetnike koje su imale promet do 3 milijuna kuna da se taj prag povećao na 7,5 milijuna kuna, da su oni svrstani u kategoriju odnosno da je smanjen porez na dobit sa 20 na 12% za njih, a za one velike 18%, dakle isto smanjen u odnosu na prethodna razdoblja, da je paralelno s tim su se događale promjene u regulativi poreza na dohodak, da su se povećavale neoporezivi dio i neoporezivi iznos plaća i dohotka, da je time povećani su znatno prihodi i povećana je ukupna košarica zapravo i broj osoba koje imaju, nemaju obvezu plaćanja uopće poreza na dohodak što je itekako jako važno napomenuti. U postupku, koliko je meni poznato, je i prijedlog novog izmjena Zakona o obustavi stečajeva i ovrha za sve pravne i fizičke osobe, što će onda itekako uvelike doprinjeti svim ovim prethodnim mjerama koje su, koje su napravljene, pa će uz ovaj zakon na novčanim sredstvima koji apro po sa današnjim danom je već zaustavio ovrhe za preko 91250 građana, a sa ovim dopunama Zakona o ovrsi će se itekako pomoći gospodarstvenicima da se neke, neka događanja koja se, koja su sad u postupku da se odgode i da im se omogući lakši i na kraju krajeva i opstanak u svijetu, poslovnom svijetu i u svijetu rada. Ono što treba još svakako reći da je paralelno s ovim su napravljene i dodatne mjere, a to je da je državni proračun i Ministarstvo financija je napravio i dobili smo izvješće o tome, preraspodjelu za preko 2,1 milijardu kuna i kada pogledate te preraspodjele koje su napravljene iz postojećeg proračuna je omogućeno da se povećaju jamstveni fondovi i programi gospodarstvu, kreditne linije izvozu preko HBOR-a, preko HAMAG-BICRO-a, da su isto tako osigurana sredstva za MUP i pojačane napore koje imaju u ovom kriznom periodu, da su osigurano preko 34 milijuna kuna potpora u kulturi za sve naše djelatnike u kulturi koji ne mogu zarađivati, u poljoprivredi 20 milijuna kuna, u HZZ-u od tog ukupnog iznosa je preko milijardu i 800 milijuna kuna, a sve evo do sada je od toga isplaćeno već milijardu i po. Kada tome pridodamo da se nisu ukidala socijalna, socijalne pomoći, niti davanja, nego dapače je u preraspodjeli socijalna skrb dobila još 50 milijuna. Isto tako i Ministarstvo turizma koje će na ovaj način pomoći poduzetnicima iz te oblasti gdje će isto oni koji su se zadužili i imaju određene kredite i investicije moći prolongirati svoje obveze, a dakako nije zaboravljeno ni Ministarstvo zdravstva sa 40 i preko 3 milijuna kuna, dakle iz postojećeg proračuna nezavisno od toga što postoji mogućnost i vrlo vjerojatno će ministar financija iznaći i dodatna sredstva kojim će se pomoći kako gospodarstvu tako i građanima. Prema tome, kada govorimo o tome kako ova Vlada nema senzibilnosti, kako ne sluša građane, kako ne sluša poduzetnike onda to moram žestoko i oštro demantirati jer upravo zahvaljujući ovim mjerama su se radna mjesta sačuvala, smirilo možda veliki broj zaposlenika koji su već bili možda jednom nogom u fazi nezaposlenosti, a na ovaj način se omogućilo da ti ljudi ostanu sigurni i da se dalje traže načini i rješenja kako pomoći i pokrenuti našu privredu. Ono što svakako se trebamo svi mi zapitati da li smo dobro radili, da li se trebamo okrenuti više svojoj poljoprivredi, više svojoj proizvodnji, više svom poduzetništvu odnosno kreirati i razvijati naše vještine kako bi bili što manje ovisni o nekim segmentima uvoza to je sigurno nešto o čemu će ova Vlada itekako razmišljati, ali je na svima nama isto tako da promišljamo kako možemo pospješiti i poboljšati naše, naše stanje i našu situaciju. Kada govorimo o tome kako je vrlo lako i jednostavno ukinuti određene namete zvali se oni parafiskalni ili ovakvi ili onakvi onda nemojte zaboraviti da iza toga stoje nekakva laboratorijska istraživanja, da iza toga stoje niz zaposlenika, evo ako ćemo smanjivati troškove u proračunu onda moramo razmišljati koliko imamo liječnika, koliko imamo vojnika, koliko imamo učitelja, koliko profesora i svih niz ostalih djelatnosti koje su nam itekako važne i koje su se pokazale itekako važne i sposobne se nositi upravo sa ovim problemima i sa ovim izazovima koje nažalost ovu Vladu prate mnoge ali unatoč svim tim kritikama mislim da možemo s ponosom reći da vrlo kvalitetno upravlja svim kriznim situacijama.
Hvala. Prije nastavka dakle rasprave u ime kluba zastupnika, u ime predlagatelja kolega Božo Petrov. Samo sekundu kolega Petrov. Hvala vam. Izvolite kolega Petrov, u ime predlagatelja 5 minuta. Hvala.
Kolegice Perić, znate gdje je problem u vašem izlaganju? Vi ste došli ovdje braniti Vladu, ja sam očekivao da će biti predstavnik Vlade, vi ste došli kao predstavnik Vlade, braniti Vladu, braniti djelovanje Vlade zadnje 4 godine, a ja sam došao ovdje razgovarati o mjerama. I mi automatski ne možemo normalno razgovarati, ja želim da mi razgovaramo o mjerama, a jedino što sam slušao jedna oda, jedna poema za koju se vi nadate da će predsjednik Vlade Andrej Plenković pljeskati dugo nakon što je sve to čuo. I da, ja ne kritiziram Vladu za one mjere koje je donijela jer iskreno to su mjere koje smo vam mi predložili prvoga dana. Ja je kritiziram jer su polovične, jer nije napravljeno sve. Ja ne govorim da ova Vlada nije napravila ništa, ali ja kažem da nije napravila onoliko koliko je mogla. I svaki čovjek će vam u Hrvatskoj reći, pa bolje išta nego ništa, jer prije nismo imali ništa, ali ja vam kažem nije dovoljno. I ako ćemo biti odgovorni prema tim građanima onda im trebamo ponuditi i život nakon ove krize. A s obzirom na vrijeme koje vam je potrebno jer sa svim onim što vam predlažemo vi čekate po 2 do 3 tjedna, je li čekate zato da se izgubi eho da su vam to predložili članovi oporbe, je li to čekate i zato što se ne možete snaći, ja ne ulazim u razloge zašto čekate, ali ja vam kažem da čekate i da gubite vrijeme, da trebate biti brži, da trebate biti efikasniji, da trebate donositi cjelovite mjere. Ja sam očekivao u trenutku kad ste vi došli ovdje za govornicu da ćete uzeti mjere koje smo mi predložili koje su sada tema ove rasprave pa ćete mi taksativno reći, znate Vlada ne želi podržati vaš prijedlog Ovršnog zakona, ne želimo zaštititi sve ljude u Hrvatskoj, ne želimo zaštititi i njihove nekretnine i njihove pokretnine, ne želimo ih zaštititi od poslodavaca koji imaju pravo vršiti ovrhe, ne želimo ih zaštiti od mirovinskog osiguranja zbog toga i toga. Ne, vi ste pričali o tome što je HDZ radio zadnjih 4 godine. Onda sam očekivao isto tako da ćete reći, mislim MOST predlaže da bude otpis dospjelih obveza za vrijeme epidemije 90 dana poslije, pa ćete mi reći zašto vi to ne podupirete, pa niste ni to rekli. Pa smo onda predlagali da se ukine akontacija poreza na dobit, samo ste prešutjeli, pa valjda se vi i dalje slažete sa tom akontacijom poreza na dobit, tim kreditiranjem naših poduzetnika, naših građana državu, a ne bi me zanimalo zašto. Ja cijelo vrijeme tražim odgovore zašto? Ja već godinu i po dana pitam ministra financija zbog čega, cijela država, mislim na građane i poduzetnike, treba kreditirati državu akontacijom poreza na dobit. Nema odgovora. Ali ja ću ih sad namjerno nazvati jer i nažalost time što ih ne čujete, vi definirate tako, tovari i dalje plaćaju. Eto nažalost, ja moram to tako reć. Onda smo također predložili da se trajno uzme da se naplaćuje PDV po naplati, da se za zaštitnu opremu, da se i ona svede PDV na 5%, da se ukine članarina HGK, da se ukine paušalni porez, to smo mi sve predlagali. S druge strane, mi nismo dobili odgovor. Sve što smo dobili je na početku vaša rečenica s čime ste skinuli sve ove prijedloge za naše građane, Vlada se s ovim ne slaže, mi ovo nećemo poduprijet i to je sva vaša argument. Dakle, kako tamo netko kaže hop, vi skočite bez ikakvog razmišljanja. Vi ste vjerojatno došli ovdje da kad je glasovanje dignete ruku, imate pripremljen govor o tome što je sve Vlada radila, mene ne interesira danas takva rasprava. Mene interesira da mi taksativno kažete zbog čega ne podupirete prijedloge, zbog čega ne želite zaštititi ovršene i blokirane, zbog čega ne želite pomoći poduzetnicima, mene uostalom zanima što ćete napravit u idućih 6 mjeseci, gdje je plan i gdje su uštede?
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Perić, izvolite.
Poštovani g. Petrov, za razliku od vas ja sam struka i financijska i koja je došla iz realnog sektora i iz lokalne samouprave. Prema tome, kada vi o tome pričate onda bi ja o ovome mogla pričati bar 2 sata minimalno da bi vam pojasnila elementarne stvari koje vi ne razumijete i koje ne želite uopće razumjeti. Vi da ste bili u stanju nešto napraviti onda bi bili dio vladajuće ove Vlade koja radi mjere i koja ih donosi, a ne ovako da ih kritizirate, a da nemate argumenata zašto ih kritizirate. Kada govorimo o ovoj, ovim svim elementima ovdje, pa pogledajte koliko je od toga napravljeno, što i na koji način se razmišlja o svakom čovjeku, o svakom poduzetniku. I vi ćete pričati o tome da se ovdje ne govori o struci nego se dižu ruke. Ma o čemu vi pričate? Nemate pojma.
Poštovani zastupnik Petrov.
Gđo. Perić, ja znam da istina boli i zbog toga na takav način reagirate vrijeđajući mene. Ja vas nisam vrijeđao, meni je žao što ste se prepoznali u tome. Al ono što vam ja moram reći, to što je netko ima neki papir da je neka struka, to ne znači da ima i znanje da se nosi sa tom, sa tom situacijom. I da upravo ću vam ja reći jer sam prošao određene stvari i za razliku od svih onih načelnika i gradonačelnika, uhljeba HDZ-a u ne znam kolko stotina od 500 stotina HDZ-ovih općina, ja sam došao u općinu gdje je dug općine bio veći od godišnjeg, godišnjih prihoda i sve to vratio u godini dana i započeo projekte. Ja za razliku od svih drugih načelnika i gradonačelnika, ja vam imam to pravo reć jer sam to napravio i to očekujem da vi napravite i to u roku od 3 mjeseca.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Kolega Petrov, ja sam dala repliku jer ste se vi cijelo vrijeme obraćali kolegici Perić. Kolegica Perić je naša kolegica, ona je govorila u ime Kluba HDZ-a, stav HDZ-a i tu je imala potrebe naglasiti sve ono što je ona ocijenila da je dobro. Ja mislim da ste se vi trebali obratiti predstavnicima Vlade. Mi tu imamo predstavnike Vlade koji sjede i nisu rekli niti jednu jedinu riječ. Oni nisu niti u jednom jedinom pokazali želju da vam oni kažu iz svojih resora što ste to krivo predložili, što to Vlada misli da nije dobro, zašto oni, zašto oni to neće prihvatiti, to je bio njihov zadatak. Ja od kolegice Perić ništa drugo nisam ni očekivala, točno sam to očekivala kakva je bila rasprava, ali zato tu postoje predstavnici Vlade koji moraju i zato jesu iz različitih resora, koji moraju, oni su ti koji predlažu mjere, oni su ti koji rade, oni su ti koji su trebali reći zašto je to kod vas krivo.
Poštovani zastupnik Petrov.
Zastupnice Mrak-Taritaš, vi vidite te predstavnike Vlade, čujete ih, ja ih ne čujem zato ih i ne vidim, za mene oni ne postoje, postoje oni koji razgovaraju, raspravljaju o onome što je danas tema, to je broj jedan. Broj dva, da, ja sam se obratio zastupnici Perić koja je naša kolegica iz razloga što sam htio usmjeriti razgovor da mi ne pričamo o HDZ-u, ja ne želim pričat o HDZ-u jer nema potrebe pričat o HDZ-u u ovakvoj situaciji u kakvoj se nalaze naši poduzetnici i naši građani, nego o mjerama koje smo trebali donijet, možemo donijet i koje trebamo donijet. O tome želim pričat. I to što će mene netko vrijeđat zbog toga mene ne dodiruje ništa, ako ćemo zauzvrat dobiti danas barem neko rješenje, neku ideju kako dodatno pomoć ljudima u RH.
Hvala lijepo. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Petrov, slažem se s vama da kad se donose zakoni onda moraju bit jednaki za sve građane u RH, a evo Ovršni zakon još uvijek čekamo treće čitanje, u međuvremenu je donešen prošli tjedan zakon gdje je 2/3 onih ljudi koji su blokirani, koje ovrhe provodi i blokade FINA će im biti deblokirani ovaj tjedan, a za 1/3 građana u RH to nije tako i pravo je pitanje zašto nije i Ovršni zakon bio dio tih mjera i da slažem se s vama da ako želimo pomoći građanima da moramo i moratorij na kredite i to godinu dana bez kamata, bez ikakvih troškova jer ljudi to neće moći plaćati. Naravno da želimo sačuvati svako radno mjesto, pogotovo kod nas u Slavoniji, a upravo je u fazi izmjena pravilnika o izravnim plaćanjima i …/nerazumljivo/… smjenama gdje se smanjuju izravna plaćanja za višegodišnje nasade. Pa to je apsurd i to je opet cirka 15 miliona kuna manje za Slavoniju.
Hvala. Poštovani zastupnik Petrov.
Poštovani kolega, moratorij na kredite treba ići u potpunosti, treba biti zaštitno razdoblje bez kamata, banke za to imaju novaca, kupaju se trenutno u novcu, HNB im je spustio obveznu pričuvu s 12% na 9% vjerujem da će kolegica Perić koja je ekonomistkinja po struci prepoznati ovo što govorim pa da će mi isto tako dati komentar zbog čega to Vlada ne želi obvezati banke koje danas imaju novaca, da zakonom ih obveže da se uvede moratorij na kredite i građanima i poduzetnicima za vrijeme trajanja, barem za vrijeme trajanja epidemije. Isto tako, želim čuti od vladajuće većine zbog čega se ne može napraviti običan zakon kakav mi predlažemo, da se zaštite svi, da se zaštite na puno vrijeme, da se zaštite na svaki način, ne samo po računu, nego i po pokretninama i nekretninama. Da nije blokirana u tome samo FINA, nego da se zaustave i poslodavci [[Upadica: Hvala.]] i FINA i mirovinsko osiguranje.
Hvala lijepo. Slijedeći klub zastupnika je onaj GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, predstavnici Vlade koji su evo tu s nama strpljivo slušaju, pred nama je jedan set zakona koji su, koje je predložio MOST odnosno kolega Petrov. Ovaj set zakona govori u prilog tome što oporba misli, smatra da Vlada još treba napraviti. Mi se nalazimo u jedno doba, doba korona virusa, jedno apsolutno za nas nepoznato doba, jedno doba u kojem taj jedan nepoznati virus zaista izaziva kod nas određeni strah od nepoznatog, kad govorim kod nas mislim kod ljudi i Hrvatska se odlučila vezano uz to prvo štititi živote građana, a onda se odlučila za set mjera koji je vezan uz gospodarstvo. I sigurna sam da nitko od nas ne dvoji odnosno ima jedan kolega koji dvoji njega glasno čujemo, ali to je jedna druga priča, da je dobro da se odlučila štititi prvo živote ljudi, a onda gospodarstvenika. Onaj set mjera koji je bio u ožujku ja nekako zovem probnim jer tad nije imalo ni snage i tada se je bojalo i nije se znalo koliko će dugo trajati i to što smo onda govorili da on ne može biti odgoda, nego da mora biti oprost došao nam je u set mjera travanj 1 0. Nekako je bilo za očekivati da dođe i set mjera travanj 2 0, ali kako ide travanj teško da možemo to očekivati da to tako jednostavno i bude. Ovaj odnos u ovom trenutku između vladajućih i oporbe to nije jednosmjerna ulica, to nije ulica u kojoj oporba treba sve ono što vladajući predlože klimnuti glavom i pri tome ne imati niti jednu jedinu primjedbu. Oporba treba reći ono što misli da treba biti bolje, ono što se mora, treba, može napraviti. Ali tu u odnosu između vladajućih i oporbe nema pomaka ni za milimetar. U trenutku kada oporba kaže ok, sve zajedno mislimo da treba ovako ili onako i onda oko toga glasa onda smo mi konstruktivna oporba, ali kad kažemo ljudi moji niste napravili dobro, napravite to, evo vam prijedloga, uzmite te prijedloge, čak i ako ne želite naše izglasati pročitajte ih vidite, dođite za 2 tjedna sa svojim onda se to zove populizam. Dakle, samo se trebamo odlučiti da li oporbu zovemo da se bavi populizmom ili smatramo da je oporba konstruktivna. U ovim odnosima snaga kad imamo Covid-19 odnosno korona oporba je konstruktivna. Bila je konstruktivna od samog početka, od samog početka je rekla ok, borimo se s nečim nepoznatim ali naravno da ljudima nekako strpljenje dođe pri kraju. Jer vidimo da tu zaista se smatra da je to jedna jednosmjerna ulica, vladajući ide svojim, a oporba ako nešto govori dobro je. Ja ću se u svom ovom raspravi u ime kluba skoncentrirati na nekoliko stvari. Prva stvar koju je važno za napomenuti je i pokazatelj kako je inspekcija doživjela u doba korona virusa svoje postupanje. Ne tako davno, u ovoj istoj sabornici je bila rasprava o jednoj velikoj inspekciji gdje treba biti sve na jednom mjestu i u toj raspravi smo rekli nemojte nered zamijeniti novim neredom. U toj raspravi smo upozoravali da inspekcija treba biti savjetodavna, a tek iza toga nakon nekakvih edukacija, savjeta i svega ostalog treba biti zaista naplaćivati kazne i sve ostalo. Za vrijeme korona virusa mi imamo poduzetnike, ugostitelje koji žele raditi, žele raditi i samim tim umjesto da im pomognemo da rade, umjesto da im pomognemo, inspekcija izlazi van i onda kaže nije bio odgovarajući stol i zbog toga što nije bio odgovarajući stol i nije zadovoljio minimalno tehničke uvjete ne može raditi 30 dana. Dakle, pokazuje svoje najgore lice. Bilo je prilika, moglo se razgovarati i moglo se je mailom poslati svim što trebaju ispuniti i sigurna sam da svatko od onih koji se bave ugostiteljstvom će zbog sebe, zbog radnika koji rade, zbog svoje budućnosti to ispuniti još će i pitati što treba. Kako to da je iza toga bio dovoljno jedan sastanak u trajanju od možda malo više od sat vremena da se to sve riješi. Ovo je doba korona virusa u kojem ne smijemo biti nerazumni, ne smijemo biti nehumani i ne smijemo biti birokratsko bešćutni. Inspekcija je svojim licem pokazala točno to, apsolutno nerazumijevanje problema, nehumani prema ljudima koji žele raditi i birokratski bešćutni paragraf taj i taj odnosno članak taj i taj, stavak taj i taj. Prema tome iz doba kad živimo u korona virusu trebamo nešto naučiti, ako nešto naučimo bit ćemo bolji ljudi, bolje ćemo se odnositi jedan prema drugom i bolje ćemo raditi svoj posao. Ako to ne naučimo onda ćemo zaista svi zajedno platiti ceh odnosno danak ovoj situaciji koju imamo sad. Svi se moramo potruditi s niz mjera, takve su i mjere koje su bile da gospodarstvenici sad rade, da dan poslije budu spremni za raditi. U medijima možete vidjeti da postoji jedna udruga koja se zove Glas poduzetnika i koja piše pismo premijeru. I piše pismo premijeru zašto, od svoje nemoći jer govore, jer upozoravaju, jer ukazuju na neke stvari, a premijer ih ne prima na sastanak, premijer im ne odgovara. Činjenica je da sam ja danas u kontekstu da je prošlo mjesec dana od potresa u Zagrebu napisala jedno pismo, otvoreno pismo premijeru Plenkoviću gdje sam mu rekla da je grijeh nečinjenja jedan od ozbiljnih grijeha koji će građani Grada Zagreba i Grad Zagreb zapamtiti ali o tome neki drugi put. Htjela bih samo još ukazati na dvije stvari. Jedna stvar je ovrha. Dakle, ako imamo ovrhe i ako se ovrhe postupa po nekoliko zakona, svako zna iz njegove domene koji je taj zakon i svako zna da onda bi to trebalo doći ko set. Ne možete u odnosu na ovrhe imati građane prvog i građane drugog reda ili građane trećeg reda. To je sve trebalo doći zajedno. Dakle, MOST je samo odnosno kolega Petrov je napravio ono što vi niste napravili. Prema tome, uzmite, doradite, napravite, nitko neće biti niti će reći evo ja sam taj, dobro je da se napravi. I za kraj imamo temu banaka i temu leasing kuća. Dakle, kad je bilo rečeno da će biti odgoda kredita vi danas bez korona i prije korone i iza korone možete doći u banku i reći da su vam izvanredni uvjeti da vam se odgodi plaćanje kredita za to vrijeme platit ćete solemnizaciju koju morate napraviti i oni će vam zaračunavati kamate pa ćete na kraju imati više. U doba korona virusa svima je bilo logično i normalno nemojte mi nuditi ono što inače mogu dobiti, dajte predložite nešto drugo. Predložite stvarno da za vrijeme kad imamo situaciju korona virusa odnosno opće pandemije ili još nekoliko dana ili 30 dana poslije ljudima je dovoljno i to jer čim počnu raditi moći će nešto i vraćati, nema kamata. Sve miruje, nastavljam tamo gdje sam stao u trenutku kad sam dobio odgodu, a još je veća situacija s leasing kućama, ljudi su uzeli autobuse na leasing, s tim autobusima dakle bave se prijevozom, ti autobusi stoje jer ne mogu se baviti svojom djelatnošću, naravno da im leasing kuće za to vrijeme naplaćuju kamate koje oni neće imati od kuda platiti, a zalog su dali svoje privatne nekretnine. Zamislite što će to biti dan poslije. Oporba ukazuje na stvari koje trebate napraviti odmah, ali poslušajte nas, mi svi moramo voditi računa o danu poslije, o danu poslije, svi moraju biti spremni za raditi. I naučimo nešto iz ovog, važno je da iz ovog naučimo da smo bolji ljudi, bolji jedni prema drugima i stvorit uvjete da zaista gospodarstvenici [[Upadica: Hvala.]] dan poslije mogu raditi. Hvala.
Slijedeći klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasnbegovića, trebao je govorit poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović, nema ga, gubi pravo na govor, a u ime predlagatelja riječ je zatražio poštovani zastupnik Petrov, potpredsjednik ovog visokog doma. Izvolite.
Kolegice i kolege zastupnici predložio bi da se vratimo u normalni ton. Mene ne interesira obrana neke stranke mene interesira rasprava o mjerama. Ja ću zato ponoviti prijedloge koje je MOST dao, želio bih čuti racionalne odgovore u raspravi, ne samo od vladajuće većine nego i iz oporbe, ako te mjere nemaju smisla želim racionalnu podlogu zašto nemaju smisla, a ako imaju smisla a onda ako ćemo se voditi brigom za građane želim čuti kad će biti usvojene. Osim toga, kad navedem te mjere koje danas predlažemo ja ću također predložiti i neke druge mjere o kojima trebamo razmišljati za idućih 6 mjeseci. Ja bih molio samo da nakon toga se ne dogodi šutnja. Ne očekujem šutnju očekujem raspravu pa čak i od onih koji predstavljaju Vladu. Dakle, ono što smo mi predložili u ovom setu zakona jest da oni koji imaju nad sobom ovrhe, blokade, da se one ne izvode samo po računu nego da se zaustave ovrhe na njihove pokretnine, na njihove nekretnine, da se ne zaustavi samo FINA u provođenju ovrha nego da ni mirovinsko osiguranje nema pravo provoditi ovrhu, niti poslodavci nemaju pravo provoditi ovrhu. Također, tražili smo da se izmjeni Opći porezni zakon u smjeru da bude potpuni otpis dospjelih obveza za vrijeme epidemije i 90 dana poslije, da damo prostora i vremena poduzetnicima da se mogu pripremit da može gospodarstvo krenuti. Također, tražili smo da se uvede trajna, trajno ukidanje akontacije poreza na dobit, da se ukine porez na dividende i udjele na dobit. Također, da se ukine plaćanje paušalnog poreza na dohodak za iznajmljivače u turizmu jer moramo se suočiti s činjenicom da turizma ove godine neće biti ili možda će ga bit u tragovima u odnosu na prošlu godinu. Također, tražili smo da postoji mogućnost plaćanja po naplati za sve obveznike bez obzira na njihovu visinu prihoda, tražili smo da se izmjeni PDV za zaštitnu opremu da on bude na razini 5%. Također, tražili smo da se ukinu parafiskalni nameti, mi smo predložili za početak od ovih 400 da se ne mora obvezno plaćati članarina HGK-u. Također predložili smo da se ukine članarina turističkim zajednicama u Zakonu o roditeljnim i roditeljskim naknadama, predložili smo da se rodiljni dopust ide u punoj plaći sa 6 na 10 mjeseci, da se ukinu restrikcije za korištenje roka od 8 mjeseci za prvo i drugo dijete. Ja bih molio od prisutnih saborskih zastupnika da ako postoji razlog zbog čega ove mjere ne mogu ići, da mi kaže racionalnu osnovu. A ako može ići onda bih od vladajućih volio čuti kada je rok da se i ovim ugroženim skupinama pomogne na ovakav način. Također, bit će vremena danas u raspravi zato što mi je malo vremena u ovom trenutku kao predlagatelj da iznesem par prijedloga i za mjere koje trebaju ić u idućih 6 mjeseci i prihvatit ću činjenicu da Vlada nikada neće pohvalit zbog toga oporbu, mene to iskreno ne interesira, želim iskoristiti svoje vrijeme koje su mi građani dali da budem u potpunosti čist prema njima da mogu reći stvarno sam u onom vremenu što ste mi dali učinio maksimalno što mogu. Na meni je dati prijedlog, a na vladajućima je prihvatiti ili odbiti taj prijedlog. Ja vas samo molim zbog ljudi koji su nama svima svojim glasovima dali odgovornost kako vladajućima tako oporbi, uzmite u obzir da u ovoj situaciji ne treba biti podjela nego bih vas molio da čujete, prijedlozi koje vam dajemo nisu za to da se politički s vama napucavamo, meni ne trebaju u ovom trenutku političke igrice, niti bilo kome u RH jer masu ljudi danas u RH strepi hoće li doslovno idući mjesec moći kupiti svojoj djeci za jesti.
Hvala lijepo. Imamo više replika na vaše izlaganje, prva je poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Kolega Petrov, ovdje je apsolutno jasno, barem meni iz nekakvog sastava kolko vidite da ćete vi dobiti podršku oporbe za vaše mjere. Ali džaba krečite ako tražite samo našu podršku. Tu bi trebao biti odgovor, ja sam očekivala da će predstavnici Vlade dati neki odgovor, vi ste tu postavili niz pitanja na koja odgovor mogu dobiti, dati oni, a ne mi. Ali da vas samo podsjetim, možda će biti lakše da svi zajedno razumijemo, mi smo nedavno imali set zakona iz turizma kojim su se mijenjale neke stvari i onda se je za voditelja ureda vezano uz turizam ostalo i dalje da mora imati položen ispit za koji treba dati određene novce, ali je brisana odredba da mora znati strani jezik. Mene živo zanima kako se neko baviti turizmom, a da ne zna strani jezik. Dakle, tu se već pokazala ideja i namjera vladajućih u kojem smjeru oni vide ove sve izmjene i dopune zakona.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Petrova.
Zastupnice Taritaš, mi ćemo sad kao oporba nastaviti primjenjivati vokabular koji su nama dali vladajući u zadnjih 2 mjeseca, promjena paradigme. Izaći će im na nos. Izaći će im na uši koliko puta ću to spomenut i tražit od njih da pređu s riječi na djela. I kao što ovaj prijedlog koji ste vi rekli nema smisla, nema ni meni smisla ono što se dogodilo neki dan sa državnim inspektoratom gdje inspektori upadaju u ugostiteljski objekt na temelju navodne nezakonitosti koja nije potkrijepljena mjerama objavljenim u Narodnim novinama od Stožera civilne zaštite. Ali još teže mi je prihvatljivo da vladajuća većina koja štiti te iste ljude šuti. Ja ne bih volio da šutimo, mi trebamo progovarat, mi trebamo raditi u interesu građana.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Aleksića, izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Petrov, u izlaganju kolegice Perić čuli smo da Vlada priprema zastoj ovrha i za pravne osobe i za fizičke osobe, pa pretpostavljam da će to sutra biti na Vladi RH, pretpostavljam, ne znam. No, ovo što u vašem zakonu nedostaje što se tiče tih ovrha, zastoja ovrha, jest zastoj tijeka zateznih kamata. Znači, ja predlažem da pripremite sami amandman u kojem će pisati da se prekida i tijek zateznih kamata kao što je to propisano u onom Zakonu o novčanim ovrhama koji smo već izglasali, neću vam ja davati taj amandman, nego to napravite vi. Uglavnom, podržat ću sve vaše prijedloge. To je to.
Poštovani zastupnik Petrov.
Kolega Aleksić, hvala na prijedlogu. I kao što ste vi dali prijedlog koji ćemo mi uvrstit, ali ja bih volio da upravo vi napišete taj amandman. Mi ćemo prihvatit apsolutno sve prijedloge koji danas dođu, koji su konstruktivni, niti jedan nećemo a priori odbaciti. Smatram da na takvoj razini treba biti ne samo ova rasprava nego apsolutno sve rasprave u HS. Dakle i ovaj prijedlog koji ste dali i svi drugi prijedlozi koji dođu, mi ćemo o njima razmisliti, prihvatiti ih ako na barem maloj razini doprinose kvalitetnijem prijedlogu zakona, a naše je jedino se nadati na kraju da će proraditi i s druge strane vladajuće većine koji imaju većinu u svojim rukama za vrijeme glasovanja da u tom trenutku ne razmišljaju o političkim igricama i vlastitim malim interesima nego o građanima u Hrvatskoj.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Hrelje.
Poštovani kolega Petrov, da mi ćemo nesporno dati podršku svim vašim prijedlozima zakona, ne zato što su idealni, nego što su potrebni da se na drugi način pogledaju rješenja ove situacije jer krenulo je pogrešno. Prva je naznaka bila nekog jedinstva i poziv na suradnju, nakon toga izgleda da su vladajući shvatili da će to biti dječja igra i da oni to mogu vrlo lako kontrolirati situaciju. Međutim, očito da vrijeme u kojem mi živimo traži svojevrsno nacionalno jedinstvo u zakonodavnom smislu i konzultacije u izvršno vlasti da bi se izašlo na kraj sa ovom situacijom koja nije ni tako lagana i neće se tako brzo riješiti. Mislim da je temeljni problem, problem u pristupu ovoj problematici kroz oholost i svojevrsnu bahatost onih koji misle da će to tako lako riješiti.
Hvala. Poštovani zastupnik Petrov.
Zastupniče Hrelja ja sam davno prežalio svaku naznaku moguću da će vladajući priznati na bilo kakav način ono što radi oporba ili prijedloge koje su pokupili iz oporbe. Predložio bih vama također da što prije pređete preko toga jer ispada da se žalimo, ja se ne žalim uopće, meni je drago za svaku stvar, da nije postojao pritisak oporbe, nažalost da nije postojao pritisak oporbe, pritisak medija vladajući nikada ne bi barem u onom segmentu u kojem za sada jesu, a nisu u potpunosti, proveli otpis a ne odgodu. Meni je dovoljno da znam da smo to mi napravili kao oporba i javnost. Ja ne bih volio s druge strane da postoji pritisak, da postoji uopće potreba za pritiskom. Ja se nadam da će se to promijeniti jer ovakva situacija kakva je [[Upadica: Hvala.]] zahtjeva stvarno sve glave.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Grčića.
Hvala. Kolega Petrov, evo pridružujem se kolegama naravno da bih izrekao to isto, znači većina vaših mjera je za nas prihvatljiva iz prostog razloga što smo isto tako evo već prije 2 ili čak 3 tjedna predlagali vrlo slične stvari i znate kako su prošle ovdje u saboru kada je riječ o tretmanu većine, dakle vladajuće većine. Dakle, nažalost ne moramo gajit nadu da će nešto od toga biti prihvaćeno od vladajućih, to se već jasno pokazalo u ovim pokušajima, dakle mi smo kao SDP svaki put u zadnjih 4 recimo tjedna otprilike svaki put 7 dana prije vladinog paketa mjera izlazili sa svojim paketom. Vi ste to pratili i znate to i vidjeli ste kako je to prošlo. Htjeli smo barem da nešto od toga bude usvojeno, nešto malo je, nešto malo je zbog ovog šireg pritiska, ali većina dakle preko 90% toga nije naravno.
Hvala. Poštovani zastupnik Petrov.
Zastupniče Grčić, prihvatili su oni određene stvari, prihvatili su da moraju otpisati, a ne odgoditi, prihvatili su da PDV barem u određenom omjeru bude naplaćen po naplati. Ono što ne želim prihvatiti da su to privremene mjere, da nisu svi obuhvaćeni time, ali to je pokazatelj da mi trebamo biti samo uporni, a oni će ako zbog ničega, ako ne zbog onoga glasa razuma, ako ne zbog osjećaja pripadnosti tim istim ljudima koje ovdje trebaju braniti, a onda zbog pritiska i one političke kalkulacije da im uskoro idu parlamentarni izbori osim ako ih nisu namjeravali odgoditi još za godinu dana, morat promijenit na konto tog pritiska i ove stvari. I ako treba predlagat ćemo svaki tjedan i svaki tjedan [[Upadica: Hvala lijepa.]] raditi pritisak.
Slijedeći klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Branko Grčić. Izvolite. Uključite se.
… [[Govornik naknadno uključen.]] predstavnike ministarstava, dakle želim reći da je ova kriza zaista duboka, procjene za gospodarski dio su vrlo ozbiljne. Dakle, svaki mjesec u prosjeku negdje oko 3% manji BDP znači i produljenje ove krize bi bilo zaista katastrofalno i za gospodarstvo i za cijelo društvo jer iz gospodarskog stanja proizlaze svi negativni učinci na cijelo društvo. Ono što želim reći evo i nastavak ovoga o čemu smo sad razgovarali Vlada je zapravo kad je riječ o gospodarstvu donijela jednu pravu, pravu mjeru to je ova potpora za očuvanje radnih mjesta 4.000 kuna za svakog radnika koji zadržava svoje radno mjesto. To je i financijski vrlo zahtjevna bila mjera ali evo Vlada je to donijela i sad smo tu gdje jesmo, nažalost nije donijela sve ono drugo što smo tu priželjkivali i predlagali i zapravo se sad postavlja pitanje što je sa svim drugim akterima danas u svim segmentima društva koji ne mogu računati na slične Vladine mjere koje će im pomoći da lakše prebrode ovu tešku krizu. A kraj krize se ne nazire koliko god mi to željeli. I današnji podatak od čini mi se preko 40 novih oboljelih što je de facto malo manje ispod prosjeka Hrvatske do sada, dnevnog prosjeka nas ozbiljno upozorava da kriza u Hrvatskoj još uvijek nije bilu kraja kada je riječ o koronavirusu, vjerojatno neće ni biti. Dakle, mi se moramo pripremit zapravo na jedan suživot sa virusom i kroz ove mjere koje su najavljene, o kojima smo i mi u SDP-u jučer govorili, znači nekakvog ograničenog popuštanja vrlo opreznog poput hoda po jednom tankom ledu gdje nikad ne znate gdje ćete se poskliznuti ili čak propasti kroz taj led, zapravo mi moramo krenuti u aktiviranje gospodarstva. I sad se postavlja pitanje i vrlo značajan zahtjev Vladi što sve treba napraviti da se to zaista dogodi? Nemojte očekivat da će se obrtnici, mali poduzetnici i oni srednji, možda oni najveći i najlakše, al da će ovi mali tek tako lako aktivirati svoj biznis temeljem političke odluke ili mišljenja Stožera za civilnu zaštitu sutra kada se mjere budu popuštale, ne, to nije moguće. Dakle, njih treba pripremit za to jer oni već imaju jedan diskontinuitet koji je bitno narušio njihovo poslovanje i Vlada mora ozbiljno razmišljati već sad u ovom trenutku što će se događati 15.6. Zašto govorim 15.6.? Pa sve mjere, ovih nekoliko važnih koje su sada ovaj od Vlade donesene istječu defakto nakon 3 mjeseca. Potpore od 4.000,00 kn istječu tamo negdje oko 15.6., a što onda? Pa 500 000 ljudi prima tu potporu. Ali računajte, zaista računajte jer je to naša realnost da se gospodarstvo ne može, čak i da je sad kraj krize s virusom, vratiti u onu razinu poslovne aktivnosti koja je bila neposredno prije zaustavljanja cijeloga procesa. Lock down. Zaključavanje. O tome morate voditi računa. Jer ako u restoranu za stolom koji ima 4 stolice može sjedit dvoje ljudi, ako u kafiću može sjedit i za istim stolom takvim dvoje ljudi ili jedno čak, onda je to upola manje poslovanje. Ako u tvornici treba napraviti socijalnu distancu među radnicima, onda će biti potpuna reorganizacija tog procesa. A da ne govorim o turizmu koji se nažalost ove godine sigurno neće vratiti uopće u nekakvu snažniju aktivnost nego će ostat možda na 10, 20% svoga kapaciteta. Prema tome, morate računati da će veliki broj radnih mjesta i ljudi koji tamo rade od ovih 500 biti ugroženi. Prema tome, njih čeka vrlo loš ishod 15.6. ukoliko ne donesete zamjensku mjeru. Pa nismo mi Zakon o skraćenom radnom vremenu tek tako predložili. Iskoristili smo jednu mogućnost koju EU želi financirati da nastavak ove vaše mjere od 4.000,00 kn bude Zakon o skraćenom radnom vremenu, da se preraspodjeli i organizira radno vrijeme da ljudi mogu ostat na radnom mjestu, da rade kraće, a da im razliku plaće nadoknadi hrvatska država uz pomoć EU i programa sure. To je ideja. Pa nije priča o moratoriju politička priča oko koje ćemo se mi prepucavati. Ja ne znam da li vi shvaćate da za 3 mjeseca kad istekne ljudima moratorij na plaćanje kredita, bilo da je riječ o građanima, njih 30 000 koji su u ovom trenutku dali zahtjev ili o 10 000 firmi koji u ovom trenutku su dale zahtjev. Znači, za 3 mjeseca to istječe. Zar mislite da će oni temeljem ovoga što sam rekao biti sposobni nakon 3 mjeseca plaćati te rate kredita? Pa kako će ovi koji će izgubiti radno mjesto, nezaposleni, plaćat ratu kredita? A situacija u društvu i gospodarstvu je takva da izgledi da nađu posao su nula. Prema tome, ljudi osvijestimo se, dakle to nije stvar prepucavanja, to je stvar života. Ako su Slovenci mogli napraviti moratorij i zakon donijeti, Vlada je donijela zakon, naglašavam, o moratoriju na 12 mjeseci. I ako su njihove banke, možda intimno naravno nisu bile zadovoljne s time, ne mogu bit, ali je trenutak takav da je okolnost izvanredna, da je situacija nikad gora u zadnjih 100.g. u svijetu, pa tako i u RH onda u takvim vremenima se donose izvanredne mjere i banke moraju shvatiti da one moraju nositi dio tereta te priče. I ako mogu preživjet 12 mjeseci banke u Sloveniji, ja vjerujem da mogu to preživjeti i banke u RH. I na način da ne obračunavaju kamate za vrijeme moratorija i da ne naplaćuju solemnizaciju ugovora, pa ne da čujemo ove, ove smiješne, za mene zaista smiješne argumente iz udruge banaka gdje kaže, znate ako mi otpišemo kamate, građani će plaćat porez na dohodak na taj otpust kamata. Kakve gluposti. Kakve gluposti. U ostalom zar nije hrvatska Vlada donijela odluku o oslobađanju i odgodi plaćanja poreza na dohodak, dobit, čak i odgodu plaćanja PDV-a, zar nije? Ja samo očekujem da će Vlada precizirati da se to odnosi i na taj segment ako postoji i zrno pravnog temelja da se to odvije onako kako ljudi iz huba to ili iz banaka to tumače. Prema tome, nemojte ljudi se igrati sa sudbinama ljudi koji u ovom trenutku ne znaju što će sa sobom. Gube radna mjesta, smanjuju im se plaće, izgledi su jako loši, reaktivacija gospodarstva će biti duga i mukotrpna, složena itd. itd. A sad želim samo još u ovih minut reći što niste pokrili do sada. Dakle, ovdje govorimo o 500 000 radnika i to je apsolutno legitimno i mi to pozdravljamo i podržali smo. Ali gdje je 400 000 ljudi koji primaju danas mirovine ispod 1.900,00 kn ili 1.500,00 kn po članu obitelji. Kako oni danas žive? Kako ti stariji ljudi danas žive? Kako odlaze do dućana? Ne odlaze nikako. Znači moraju nekoga angažirat. Možda dostavu koriste, možda plaćaju tu dostavu, možda je to dodatni trošak, možda to neko treba pomoć platit? O tome mi govorimo. Govorimo o životu u ovim okolnostima, govorimo o 20 000 ljudi koji su već registrirani na zavodu, jedan dio njih nema nikakvu naknadu. Zašto oni su kažnjeni? Jer su otišli na zavod, nemaju naknadu, a isti njihovi prijatelji, kolege su ostali i dobit će od države 4.000,00 kn. Dajte izjednačimo ih za ovo razdoblje barem 3 mjeseca, pa ćemo vidit dalje što je s njima. Što je sa 70 000 socijalno potrebitih ljudi koji primaju 800,00 kn u ovom trenutku? Što je sa sezoncima koji nažalost posao neće dobit, niti su ga dobili sad 1.4.? Njih je 5500. Pa jel treba neku naknadu njima dat? Rekli smo tu najmanje u razini minimalne plaće za idućih 3 mjeseca, pa ćemo dalje, pa ćemo dalje vidit. Ali vi o njima niste razmišljali. Što je o 100 000 ljudi koji su sada već na zavodu, a nemaju naknadu nikakvu, itd. itd.? Sve smo te mjere predložili, a nažalost Vlada ništa od toga nije, nije usvojila.
Hvala. Slijedeća, slijedeći Klub zastupnika je onaj Živog zida i Promijenimo Hrvatsku u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, poštovani građani, poštovani predstavnici Vlade. Danas raspravljamo o prijedlogu stranke MOST. Kolko otprilike, 9 prijedloga zakona za poboljšanje, znači ovih kriznih paketa, kriznih mjera koje je Vlada usvojila ovdje u ovom saboru. Naravno da, da je ovaj krizni paket mjera Vlade, on je manjkav, to sam rekao i prije mjesec dana kad smo ovdje prvi put raspravljali, upozorio da Vlada mora vidjeti mjesec, dva, 2-3 koraka unaprijed, a ne čekat da prođe mjesec, pa onda reć aha ovo nije valjalo, ajmo sad naprijed itd., ne možemo gledati unazad nego naprijed, al očito ova Vlada nema kapacitet da se nosi sa postojećom krizom, to nadoknađuje snažnim piarom, a vidjet ćemo poslije kolko su utrošili za to. Dakle, MOST predlaže slijedeće, da se PDV naplaćuje na ono što se proda. To smo govorili prije 3.g. mi u stranci Promijenimo Hrvatsku i da to treba ostati i na dalje i mi dopunjavamo sad. Što bi trebalo ovdje još reć? Dakle, neće, ne trebaju poduzetnici kreditirati državu. Kad prodaju onda trebaju platiti PDV. Međutim, postoji jedan institut koji se zove prijenos porezne obveze. A to znači da u lancu ne obračunavaju svi, može bit 2, 3, 4, 5, u lancu do konačnog kupca, znači da PDV samo plaća onaj u zadnjem koraku kad se finalno roba proda, vidite. Zašto? Ne maltretirate poduzetnike sa silnim izvještajima itd. itd. U skladu s tim mi iz Promijenimo Hrvatsku, mi imamo zaista vrhunske eksperte. Mi predlažemo da u tom kontekstu kada govorimo o porezima da se uvede fiskalizacija svih pravnih osoba. Ne ono kumica na placu, slastičarni samo ovo, ono, svih pravnih osoba. Znači, braco moj kad si ispostavio fakturu odma će otić u Ministarstvo financija. Prema tome, nema ljudi moji, nema muljanja, smanjujemo korupciju i Ministarstvo financija ima, Porezna uprava ima uvid u sve. E da je tako ne bi 28 milijardi kuna nenaplaćenih poreza bilo dragi moji građani u ovoj zemlji, 28 milijardi kuna je nenaplaćenih poreza, a svake godine porezna uprava otpiše u prosjeku milijardu i po do dvije milijarde kuna poreza po nama nepoznatim kriterijima. Kad sam ih pitao kako, oni su rekli zastupniče to je porezna tajna, vidite, a 28 milijardi kuna nije naplaćeno. Zamislite da su naplatili barem 14 milijardi, pa mi bi danas puno ležernije ovu krizu prebrodili. Ali dragi građani, vidite, ne mogu RH spasiti kozmetička rješenja. Zato smo mi za velike, krupne promjene i sa ljudima koji to znaju. Znači, slijedeći zahtjev je moratorij na 12 mjeseci, tražili smo to manje-više svi iz oporbe, to je vrlo opravdano. Nadalje smo tražili da se ne ovršuje ljude direktno sa HZMO, znaš to su masovno umirovljenici itd. itd. itd. Prema tome, to je logično i to treba ovaj provest. Kada su u pitanju, kad je u pitanju Ovršni zakon predlaže se ovdje da oni koji dobivaju znači pomoć od države, pa npr. to je radnik koji je izgubio posao, pa je dobio minimalac, a u to vrijeme podliježe nekoj ovrsi, znači da mu ta sredstva ne ulaze u masu za ovrhe. Prema tome, to je, pazite, to je po prirodi stvari logično i to treba napraviti tako jer ne možemo dopustiti da se takve ljude ovršuje, znači, a dobili su državnu pomoć države, svih nas državnih obveznika u svemu tome. U tom kontekstu, dakle što mi želimo ovde, znate? Mi u oporbi, mi kao prvo moram naglasiti ovdje, nismo mi svi isti u oporbi da se razumijemo, postoji među nama solidarnost, postoji jedna, ajmo tako reć, lažna oporba, onda postoje, ajmo tako reć, prava oporba, pa ovo, ono itd. Recimo sada kad čovjek sluša predstavnike SDP-a kako se zalažu za radnike, ja bi ovdje prvi zaplakao dragi građani. A niko nije više oduzeo radnicima prava nego upravo njihove Vlade, mislim to je tragično čut, to je tragično čut. E, zato nije dobro da mi ovdje imamo jedni prema drugima kao eto mi smo sad oporba, pa imamo neku lažnu solidarnost, pa dragi građani, mi smo se te lažne solidarnosti nagledali. Nama trebaju velika rješenja. krupni zahvati, a prije svega znanje. E pa sada da ja ne bi pričao na pamet, vi znate da ne volim to raditi, ja ću ponoviti evo i da MOST čuje da podrže svi drugi, kako riješiti blokirane, a na temelju toga oni dolaze u ovrhe. To se može riješiti da pritisnemo Vladu u tri mjeseca se može riješiti sada dok traje kriza i da taj problem nakon tri mjeseca više ne postoji, ne bi postojao pojam blokiranih građana, ne bi postojale izbrisali bi agencije za utjerivanje dugova ne bi postojale. Koja ideja? Znači banke su prodale agencijama za utjerivanje dugova svoja potraživanja koja su oni platili otprilike 10 milijardi kuna. E koje je naše riješe iz PH-a? Država treba emitirati obveznice u iznosu od 10 milijardi kuna da isplati ove agencije za utjerivanje dugova, izbriše ih više da ne postoje, a onda te obveznice mogu kupovati svi, a najviše ih treba kupiti HBOR koja bi od HNB-a dobila ogromni kredit uz 9% kamata. Na koji rok? Recimo nek je prosjek 10 godina svih dospijeća. I vidite dragi građani, šta je suština vas koji ste blokirani, koja je za vas prednost? Banke su prodale svoja potraživanja otpisavši samo za najviše 30, 35% njihove vrijednosti i vi bi sada bili u situaciji da od države otkupljujete svoje dugove za 35 najviše 40% zbog nekog administriranja. Znači ako je neko ostao dužan 100.000 kuna na kraju za 5 ili 10 godina on bi trebao vratiti samo najviše 40.000 kuna. I vidite kolegice i kolege iz oporbe, pa dajmo se založiti za ovo da riješimo ovo u tri mjeseca, ne trebamo mi, evo vi ste iz MOST-a kada ste bili u prilici dva puta mogli ste riješiti recimo problem Ovršnog zakona ovako. Vi ste tada samo rekli da nećete jedan amandman ustvari jedan članak da ne treba iseljavati ljude za vrijeme zime dok je snijeg itd., ajmo sada riješit, zaboravimo to, ali ajmo riješiti sada da za tri mjeseca ne postoji ovaj problem. A to je ovo rješenje koje sam iznio, ono je jednostavno praktično, realno. Ja znam da to neće vladajuća koalicija napraviti, pa to njima ne pada na pamet jer oni navijaju, oni guraju novac u džepove bankara koji su i onako prepuni novca. E ali zato treba to napraviti oporba. I još jednu stvar koju predlažem, znači da ovo bude ajmo tako reć pojačano i da se iz oporbenih krugova čuju velika rješenja, snažna, to je helikopterski novac to je mjera. Ja sam ga predložio prije mjesec dana, ma kakvi, premijer i ministar financija ni čut. O čemu se tu radi? Prijedlog je bio da HNB podijeli doslovno podijeli po 4.000 kuna svim punoljetnim građanima Hrvatske to bi iznosilo negdje oko 10 milijardi kuna, ljudi to ne bi trebali vraćati, oni bi trošili. Zašto je to važno? Jer bi se održala potrošnja, potražnja, a čim postoji potražnja onda bi se moglo spasiti gospodarstvo, više radnih mjesta, proizvodnja ne bi toliko pala kao što sada pada itd., itd. I dok se diljem svijeta od Amerike evo i Japan ovih dana dijeli po 7.500 kuna svim građanima, oni koji su više nastradali njima će duplo podijeliti, znači to je nešto što funkcionira. Međutim, to nije koncepcija ove Vlade i zato mi iz stranke PH-a kao prava oporba mi želimo ovo suštinski riješiti. Znači sada narodna banka treba i Vlada pomagati građanima i gospodarstvu, a ne ona pomaže naravno gleda koji je interes krupnog kapitala, financijskih institucija prije svega banaka. I još nešto moram reći poštovani građani na kraju. Prije mjesec dana sam upozorio premijera i ministra financija da ću podnijet kaznenu prijavu ako nas budu zaduživali vani uz kamate koje su bitno više nego što mogu dobiti ovdje u Hrvatskoj. Hrvatskoj treba ovaj proces oporavka financirat HNB uz 0%, a ako to bude na štetu hrvatskih građana, ponavljam podnijet ću kaznenu prijavu. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika trebao bi biti HNS-a i govoriti poštovani zastupnik Stjepan Čuraj, nema ga, gubi pravo na govor, pa će sljedeći govoriti u ime Kluba zastupnika HSU-SNAGA-nezavisnih zastupnika i Nove politike poštovani zastupnik Goran Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem. Pred nama je set zakona koje je predložio kolega Petrov, naravno ja ću prihvatiti nadam se i moj klub, nisam s njima još razgovarao o tome u potpunosti, ali prihvatit će i oni kompletan taj set zakona. Rekao sam u replici kolegi Petrovu da fali odredba o prekidu tijeka zateznih kamata, piše samo kamata, možda treba dodati samo zateznih, možda je to jasno, možda nije jasno, ne znam, piše samo da se za vrijeme zastoja ovrha ne naplaćuju kamate. Možda je to dovoljno, dobro, bit će da je dovoljno. Ali isto tako kolegica Perić je rekla da će sutra, nije rekla da će sutra Vlada to predložiti, da će to sutra Vlada usvajati, ali ja pretpostavljam da će sutra Vlada razmatrati prijedlog izmjena Ovršnog zakona i u tom prijedlogu će se očigledno ovo što se predlaže danas predložiti na Vladi RH. Ja moram reći da sam ja osobno i moja stranka, stranka SNAGA još prije desetak dana upravo smo predložili Vladi RH set od 16 mjera među kojima je bila i mjera zastoja ovrha, uz deblokadu računa i zastoj tijeka zateznih kamata i upravo to je Vlada RH djelomično postigla prošli tjedan kada smo donijeli izmjene Zakona o provedbi novčanih ovrha gdje su sada ljudima već koliko čujem i deblokirani računi. Upozoravao sam tijekom rasprave i nakon toga da je potrebno dodatno mijenjati Ovršni zakon kako bismo zaustavili ovrhe i kod onih građana kojima se ovrhe ne rade tako da se novac uplaćuje na blokirani račun nego poslodavac direktno ovršuje svog posloprimca na način da dio plaće odmah prebacuje na račun vjerovnika. Isto tako i HZMO direktno dio mirovine prebacuje na račun vjerovnika i prema svemu sudeći to će biti riješeno pretpostavljam sutra na Vladi RH. Glasati o tome vjerojatno nećemo ovaj tjedan, ali nije kasno ni sljedeći tjedan zbog toga što i onako i izmjene Zakona o novčanim ovrhama i izmjene Ovršnog zakona kojima se zaustavljaju ovrhe vrijedit će tek za sljedeće plaće i sljedeće mirovine koje dolaze na red u svibnju. Prema tome, ljudi će biti zaštićeni u svibnju, lipnju i u srpnju od ovrha, a nadam se da će Vlada RH onda produljiti na još tri mjeseca kao što je predviđeno Zakonom o provedbi novčanih ovrha, ali pretpostavljam da će tako na isti način analogno predložiti to i izmjenama Ovršnog zakona. Kolegica Perić je rekla da će se zaustaviti i ovrhe nad pravnim osobama jer Zakonom o provedbi novčanih ovrha to nije riješeno. Pa to je stvarno odlično, znači da će svi biti zaštićeni od ovršnih postupaka tijekom ove krize što je normalno, realno, što je racionalno i što je u skladu sa vremenom u kojem živimo u kojem su stvarno u krizi i građani i poduzeća, nitko ne radi punim tempom, neki ne rade uopće, prema tome, tako nešto je očekivano i tako nešto mora se provesti. Ja sada moram ponovno naglasiti veliku potrebu da se zakonom naloži bankama da ponude nelikvidnim građanima i nelikvidnim poduzećima moratorij na naplatu anuiteta iz kredita bez obračuna kamata. To smo pokušali već nekoliko puta u zadnjih dva, tri tjedna riješiti kao opozicija, međutim nije prošlo. Općenito, sve ono što opozicija predlaže nije prihvatljivo Vladi RH odnosno prihvatljivo im je ali s odgodom što je isto ok, ja s tim nemam problema s time. Ja nemam problema s time kada ja nešto predložim Vladi RH pa Vlada RH tek kasnije „kasnim paljenjem“ to isto napravi jer i onako kada sam predložim nešto očekujem da Vlada RH onda ukoliko se slaže s takvim prijedlogom izvrši određene intervencije koje su potrebne i to onda predloži na način da bude prihvatljiv svima. Pa se tako nadam da će i ovaj set zakona koji je predložio kolega Petrov u jednom dijelu Vlada RH prihvatiti u sljedećim danima. Nadam se da će biti tako i pri tom to nije loše, dobro je. Dobro je da Vlada RH prihvati prijedloge opozicije na način da ih sama predloži, to je ok i to je način da se ostvari nekakva suradnja između opozicije i vlasti koja inače nije čest slučaj u HS-u. Dakle, tek sada kada smo doživjeli jednu istinsku krizu koja tuče cijelo društvo, tek sada smo doživjeli da ipak postoji suradnja koja nije vidljiva na prvi pogled između opozicije i Vlade jer puno toga što je opozicija predlagala Vlada je ipak prihvatila i s te strane je to za pohvalu. Ali naglašavam, dio koji se tiče moratorija na otplatu kredita mora se provesti jer nije normalno da banke jedine zarađuju u vrijeme krize, to nije normalno. I ponovit ću, banke su imale 2004. godine 17 milijardi kuna kapitala i 10 milijardi kuna likvidnosti, a sada imaju 59 milijardi kuna kapitala i 44 milijardi kuna likvidnosti, prema tome banke bez problema mogu pola godine pa i do godinu dana izdržati ajmo reći i teret ne zarađivanja na kreditima, posebice ako znamo činjenicu da su banke tijekom zadnjih 15 godina nepošteno stekle 20 milijardi kuna koje još uvijek drže u svojim rukama. Evo za kraj mogu samo reći to da ćemo prihvatiti zakone koje je predložio kolega Petrov i nadam se da će Vlada RH učiniti ono što je već rekla da će učiniti putem svojih glasnogovornika ovdje u HS-u i da će učiniti i onaj posljednji napor i naložiti bankama da na najmanje pola godine ponude svim nelikvidnim građanima i nelikvidnim poduzećima moratorij na otplatu kredita bez obračuna kamata i bez ikakvih troškova. Hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika HSS-a i demokrata sada će govoriti poštovani zastupnik Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS-a. Kolegice i kolege. Evo klub HSS-a i demokrata će podržati ovaj prijedlog zakona koje je u proceduru uputio gospodin Božo Petrov i klub MOST-a jer smatramo da je opozicija i mi koji smo tu podržala prijedlog mjera prije svega kada je riječ o sigurnosti zdravstvene zaštite građana i tu pozdravljamo sve mjere koje su donešene i evo vidimo da daju dobre rezultate. Podržali smo i prijedlog mjera za potpore gospodarstvu i imamo pravo govoriti svoje mišljenje, propitkivati te mjere i njihovu provedbu, naravno i predlagati. I svakako da moramo još jedanput istaknuti da ako je stvarno cilj sačuvati svako radno mjesto u Hrvatskoj, sačuvati gospodarstvo, stvoriti građanima jednaku šansu za bolji život onda moramo svakako raspravljati i moramo predlagati i moramo reći da je Vlada kasno reagirala. To sam ja rekao i prije mjesec dana i sada to ponavljam, a dokaz za to da je Udruženje drvoprerađivača još 6.veljače poslalo pismo Vladi i upozorilo na promjene na tržištu da su se smanjile narudžbe, da će biti kriza i da će biti otpuštanja radnih mjesta da se hitno mora reagirati. Kasnilo se, pogotovo što se išlo u ožujku sa onim paketom mjera gdje bi se nešto odgodilo pa bi se tek onda na kraju prihvatili prijedlozi glasa poduzetnika i nas iz opozicije da se ne može ići samo sa odgodom nego se mora ići sa otpisom i direktnim financijskim potporama. Rezultat jednog takvog odugovlačenja je više od 23.000 novo nezaposlenih prijavljenih na HZZ. Pitanje je što je s njima? Da, lijepo je čuti i za pozdraviti 480.000 spašenih radnih mjesta, ali što s ovih 23.000? Imaju li oni pravo na život, imaju li oni pravu da ne budu blokirani, imaju li oni pravo svojoj obitelji osigurati kvalitetan život? Zašto se kasnilo i da li su ih poslodavci vratili na radna mjesta i koristili mjere iz travnja? Te informacije nismo dobili i volio bih dobiti tu informaciju koliko je tih radnika koji su vraćeni na radna mjesta i čiji su poslodavci konzumirali ovu mjeru. Ono što je ključno da je puno među njima mladih ljudi, mladih ljudi koji su bili na određeno vrijeme i koji su sada na Zavodu za zapošljavanje bez ikakvih prihoda jer nemaju pravo na naknadu sa Zavoda za zapošljavanje jer nemaju dovoljno radnog staža. Kako ćemo njima pomoći? Među njima je puno nas iz Slavonije koji su bili najčešće sezonska radna snaga u turizmu i u drugim uslužnim djelatnostima, na koji način će se njima pomoći? A ono što želim posebno ovdje istaknuti da Slavonija trpi najveću štetu uzrokovanu korona virusom jer su brojke koji je regionalni Zavod za zapošljavanje Osijek objavio za ožujak da je na zavodu za zapošljavanje evidentirano 17.202 nezaposlene osobe što je za 1756 novih osoba više, a to je 35,8% više nego lani u ožujku. 35% više nego lani u ožujku, to su strašne brojke. I nije u redu da regija koja je inače trpila zbog iseljavanja sada trpi zbog korona virusa zbog toga što su mladi ostali bez radnih mjesta i što ne mogu pronaći novo radno mjesto obzirom da kriza još uvijek traje i pravo je pitanje kako njima pomoći i kako pomoći na taj način Slavoniji. Naravno da se i mi zalažemo i govorili smo o tome da ne ovrhe dok je ova kriza, ne deložacije dok je ova kriza. Ovaj dio zakona koji smo prošli tjedan donijeli rješava blokadu samo dvije trećine građana. A što je sa onom jednom trećinom koji nisu riješeni? Inzistiramo da taj Ovršni zakon već sutra dođe u raspravu da možemo pomoć i tim ljudima. I zato kažemo da se kasnilo i da stalno nešto kaskamo za mjerama koje bi trebali donijet, a ljudi trpe. Također se aktivno zalažemo kao i svi iz opozicije da se donese zakon o moratoriju na kredite jer ne smije Vlada i vladajući štititi banke na uštrb građana. Mislim da prije svega moramo štititi građane RH, to čine i druge vlade i druge države, mora i RH i moramo smoć snage reći bankama, vi ste godinama iskazivali dobit u poslovanju u RH i iznosili tu dobit izvan Hrvatske, red je da sada dio te dobiti vratite ne da ih vratite nego da manje zaradite u narednom razdoblju, a da građanima na taj način omogućimo da ne budu blokirani i da mogu servisirati sve svoje obaveze. Danas je Dan planete Zemlje i evo želim svima čestiti taj dan, a koliko je važno da se što više spominjemo klimatskih promjena, utjecaja na život svih nas pa i na gospodarstvo, govori o tome da je i Europska komisija donijela zeleni plan i kakva Europa bi trebala biti do 2050. A ono što je posebno interesantno ovih dana, a to je da se okupila ekipa 200 političara, znanstvenika, poduzetnika koji su pokrenuli akciju Zeleni uzlet gdje se želi novi pogled prema budućnosti kroz preoblikovanje u gospodarstvu. Evo citiram iz njihovog dopisa „Preoblikovanje u gospodarstvo koje će biti povoljno za klimu, zaštitu biološke raznolikosti i drukčije usmjerenje agrarne i prehrambene industrije pružaju priliku za brzo otvaranje radnih mjesta i rast i mogu doprinijeti stvaranju veće otpornosti društva“. Hrvatska se treba uključiti u ovaj projekt i sigurno da tu mora naći svoje mjesto i hrvatska poljoprivreda, prerađivačka industrija, proizvodnja hrane u Hrvatskoj. Što smo mi tu učinili za poljoprivredu kroz ove mjere? Promijenjeno je nekih 5,6,7 zakona dodatnih 52,5 milijuna kuna za mjere za potpore poljoprivredi plus 2,5 milijuna kuna za interventni otkup mlijeka. I rekao sam ministrici to je premalo, očekujem od vas jači i agresivniji nastup u zaštiti poljoprivrede i promociji poljoprivrede u RH i imate ćete našu podršku ukoliko budete tražili više sredstava. Prošli tjedan je i povjerenik Europske komisije za poljoprivredu pozvao europske članice pa i hrvatsko Ministarstvo poljoprivrede da se javi jer ima još 6 milijardi eura za koja se možemo javiti sa svojim projektima i programima za ruralni razvoj i potpore poljoprivredi. Pitao sam i pitam ponovo, što radi ministrica, što radi ministarstvo, što radi Vlada da bi privukli ta sredstva i pomogli poljoprivredi jer ovih 52 milijuna kuna je premalo? Premalo jer samo za cvjećarstvo je izdvojeno, za proizvodnju cvijeća u RH 1 milijun kuna. Šta će sa 1 milijun kuna? Možete ugrijati 6 plastenika. Šta ostalima? Zašto su uopće zatvorene tržnice i na taj način onemogućena prodaja poljoprivrednih proizvoda našim OPG-ima dok su se ti isti proizvodi mogli kupovati u trgovačkim lancima, ali iz uvoza i tamo nije bilo socijalne distance. I gle čuda, nakon pritiska javnosti i oporbe i nas iz HSS-a ponovo se otvaraju tržnice, ali se onda narede strožije mjere za prodaju proizvoda poljoprivrednih na tržnici nego u trgovačkim lancima. To nije potpora poljoprivredi i mi moramo aktivnije se okrenuti prema poljoprivredi i prema poljoprivrednim politikama i kroz zemljišnu politiku da konačno svaki hektar bude zaoran. Sada je evo i sjetva proljetna, nažalost u suši i uz mraz. Nisu isplaćena izravna plaćanja Udruge poljoprivrednih proizvođača i mi iz HSS-a smo tražili da budu isplaćeni do 15.travnja, rekla je ministrica isplatit će krajem travnja početkom svibnja. Nemam informacije da li su krenule isplate, ali evo danas su me zvali neki poljoprivredni proizvođači još ništa im nije uplaćeno na njihove račune i ja evo javno pozivam ministricu da sutra odmah sve isplati jer ljudi siju, njima ta sredstva trebaju. Također kada je riječ o reguliranju tržišta i otkupu, nije dovoljno samo interventni otkup mlijeka i ovih 2,5 milijuna kuna, tražimo da se napravi i otkup viškova u svinjogojstvu u tovnoj junadi jer su ostali bez kupaca. Također i vinari imaju problem, ne znaju kud će s vinom, a vidimo što se događa i sa jagodama da prekupci uzimaju kajmak, a naši poljoprivredni proizvođači dobivaju minimum. Evo samo jedan od primjera, jedan trgovački lanac je ponudio proizvođaču salate 50 lipa po glavici salate koja se prodaje po 5, 6 kuna u trgovačkim lancima. Ako je to tržišni odnos, to ne može biti tržišni odnos i to ne mogu prihvatiti naši poljoprivredni proizvođači. I mislim da mi moramo učinit sve da se poljoprivredna proizvodnja digne, a ne da se smanjuju potpore za višegodišnje nasade, za nasade oraha i lješnjaka koji su u ekološkoj proizvodnji gdje su ljudi uložili milijune kuna sada ministrica smanjuje potpore za višegodišnje nasade. To nije potpora u poljoprivredi. Hvala.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu i prvi će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi predstavniče Vlade. Znam da vam je dosadno, vidim da ste se malo i ukunjali ali vrlo bitne su ovi prijedlozi. Smatram da prijedloge koje je dao klub MOST-a i Božo Petrov su jednostavno u ovome trenutku neophodni za hrvatske građane i mislim da ako se pozivamo na jednakost, na solidarnost, na pomoć, na trenutak zbog kojeg građani nisu krivi nego su politike krive kao što sam rekao, one su razotkrile u biti virus korona je razotkrio u biti sve loše politike koje su vođene prema svim resursima i po svim pitanjima, a poglavito iz centra je se svih zakona inicijativa koje smo do sada davali, nije bio u središtu čovik. Čovjek nije bio u središtu i to je sada vidljivo. To je vidljivo i kod ovih predloženih izmjena Ovršnog zakona, od svih tih naših zakona, međutim ja ću govoriti o onome što je trenutno najbitnije, a to je samodostatnost, to je zaštita suvereniteta i nacionalnih interesa. MOST je ovdje bio u biti sada tu paradigmu preuzimate svi i to je pohvalno, ali ne znate naći model bez PR-a kako to izvesti pa priko Nacionalnog stožera za civilnu zaštitu se prikrivate. MOST je ovdje predlagao u ovome Saboru vrlo bitne zakone, primjera za očuvanje našeg teritorija tj. proglašenje isključivog gospodarskog pojasa. Vi to niste prihvatili. Time bi zaštitili naš riblji fond i naš resurs, a time bi očuvali na tom području opstanak naših ribara i prehrambenu proizvodnju i sve ono šta uzrokuje. Međutim tako je slično bilo i sa poljoprivredom, tj. poljoprivrednom proizvodnjom. Predlagao sam zabranu GMO-a, uvoza, prijevoza, sadnje i prodaje isključivo sam to predlagao da potičemo domaće proizvođače tj. obrađivanje našeg poljoprivrednog zemljišta, 700.000 hektara poljoprivrednoga zemljišta je neobrađeno i dao sam sada zakon izmjene Zakona o poljoprivrednom zemljištu jel u dvije godine je podijeljeno 400.000 hektara državnog zemljišta negdje oko desetak tisuća hektara jer je tu mjere radi lokalna samouprava, župan mora dati suglasnost. I ja ću uvijek ponavljat župan kontrolira i ovdje se došlo i do toga zakona, … da su županije višak jel županije dijelom koče, one dobrim dijelom ne daju suglasnost. Županije su kočnica. Tako ministarstvo prema lokalnoj samoupravi, a ta lokalna samouprava mora stati županiji da ovaj potpiše suglasnost, to vam je tzv. Kozaračko kolo, svak svakog drži. A sve što vi pozivate decentralizaciju i sve što su te županije štete napravile, evo po pitanju poljoprivrede, ja ću govoriti o svojoj županiji, evo kolege će iz Slavonije, kolegica to potvrditi. Od kada su u mojoj Splitsko-dalmatinskoj županiji uništen je stočni fond, uništeno je moje Sinjsko polje, nije navodnjavano niti se šta radi i sada kada slušam mjere župana Bobana jučer gospodarske nakon toga šta nam je on priko svoga čovjeka kojega je on imenovao tj. Ante Sanader ušao virus i sada će nam odgoditi turističku sezonu i te mjere jer je virus ušao u starački dom zbog toga što je taj čovjek koji je na čelu staračkog doma bivši gradonačelnik Omiša, taj čovjek je svakako bio uvalio u gubitak, čak ja nisam htio glasat na skupštini, uvalio je taj dom u gubitke. I šta se sada događa? Sada će se zbog njih morati produžit sezona, a poljoprivredno zemljište je ostalo neobrađeno i sada nekakve mjere u stoci, u kumpirima, a kada sam ja govorio ovdje da triba obrađivat poljoprivredno zemljište meni je Bačić Ante glavna desna ruka, glavni poštar Ante Sanadera, glavni poštar je rekao da sam ja čoban. Jesam, čoban sam, seljak sam. E sad je i Andrej Plenković minja paradigmu, kolege iz HDZ-a, svi minjaju paradigmu. Sad triba obrađivat poljoprivredno zemljište. Pa naravno, pa naravno ne moramo ako imamo Slavoniju uvozit smrznutu tjesteninu za pecivo i ne moramo pomidor ako je sinjsko polje, Cetina kroza nj teče pa naravno to je zdravo logički. Ne triba velika pamet. I ja sam ušao u politiku, zbog tih koji su prodali zlato, koji su naše zemljište rasprodali, koji nisu proglasili isključivi gospodarski pojas, ja sam zbog njih uša. Svi su akademski obrazovani, svi ste vi visoko obrazovani, a vi ste krivi za ovu situaciju u RH.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prva je poštovana zastupnice Čikotić. Izvolite.
Poštovani kolega Bulj, u Hrvatskoj živi preko 185.000 umirovljenika koji imaju mirovinu manju od 1000 kuna, isto tako u Hrvatskoj živi i 70.000 onih koji primaju socijalnu naknadu u visini od 800 kuna. Kako su oni dočekali Uskrs i jesu li ove mjere koje je Vlada predložila potpune i kako su oni proveli uskrsne blagdane, a obzirom da brojni umirovljenici koji imaju i ovrhe radi HRT pretplate i dalje ih HZMO skida ih jer one na tom dijelu nisu zaustavljene.
Poštovani zastupnik Bulj.
Gledajte kolegice Čikotić, vi ste sad bili dali zakone, ne tako davno, prije korona krize o porodiljnim naknadama koji bi riješio problem naših rodilja i povećao bi znači naš ovaj problem, rješavalo bi se ova naša loša politika prema pogotovo ruralnim područjima i demografska slika bi se sigurno popravljala da se je slušalo. Međutim sada oni čuju i oni bi to sve napravili i oni bi tili sad da se prije što ono vuču recimo župan, Sanader, Pavić njegov glasnogovornik, više se daje za PR u splitsko dalmatinskoj županiji da je dalo tim umirovljenicim i tim ljudma koji su ovršeni spasilo bi ih. Za PR ulažu se milijuni poglavito od kad sam ja u skupštini, onda daju šta više za PR da mogu ulagat u se, onda dođu u onim uniformama kao narodni heroji valjda ih kopka što nisu baš bili nešto puno u ratu i onda dođu i govore o tim kakve će oni sada mjere. I još se triba pljeskat s prozora šta su nam uvalili virus u produžecima i šta su nam sve uništili. Zato tribamo ukinit županije i biće para i za poljoprivrednike i za rodilje.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovani zastupnik Vlaović, izvolite.
Hvala. Kolega Bulj u svojoj raspravi ste istaknuli potrebu ulaganju potpore poljoprivredi i evo i ja to stalno ističem i mi iz HSS-a jer smatramo da ovih 52,5 milijuna kuna je premalo za potpore poljoprivredi, a očekivali smo da će i tih 52 milijuna kuna ministrica namaknuti kroz uštede u poslovanju, kroz administrativne uštede i smanjivanje materijalnih troškova i iznenadilo nas je ovoga, u ovom trenutku je u izradi novi pravilnik o izravnim plaćanjima i IAKS mjerama gdje se smanjuju izravna plaćanja za višegodišnje nasade ljeske, oraha i drugih. Negdje oko 14.000 hektara je pod višegodišnjim nasadima ljeske i oraha i to je samo za Slavoniju 15 milijuna kuna manje. Umjesto da se smanji broj automobila i telefonski troškovi, smanjuje se izravna plaćanja. To stvarno nisu poljoprivredni proizvođači očekivali od ministrice.
Poštovani zastupnik Bulj, odgovor.
Slažem se. Vi Slavonci i vi kolegice moja, vi poznate, vi znate što znači zemlja, a i mi iz Dalmatinske zagore znamo što znači škrta zemlja koja je othranila generacije i koje su opstale na tim područjima, ali ovdje bi sad Stjepan Radić rekao onu poznatu srljate ko guske u magli i ova korona kriza je razotkrila sve loše politike, poglavito prema selu i seljaku, krive politike. Uvozni lobiji su rasturili domaćeg proizvođača, rasturili, mi smo jednostavno dovedeni u tu poziciju bili da su naši voćari u Vrgorcu pilali svoje breskve i svoju voćku i svoje vinograde dok se uvozilo grožđe iz Srbije, Makedonije puno lošije kvalitete, a takav je primjer i u Slavoniji sa vašim sadnicama i poljoprivrednicima kojim se bave. Znači u ovome trenutku je vidljivo da su apsolutno pogrešne politike, dodvorništva, poglavito uvoznim lobijama. Hvala lipa.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanoj zastupnici Sonji Čikotić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. U ovom trenutku znamo da pola milijuna ljudi u Hrvatskoj koristi naknade koje su osigurane preko HZZ-a, znači kriza ne traje ni mjesec dana, od 19.3. i sada već pola milijuna, znači imamo onih koji koriste te naknade. To znači da nam je gospodarstvo izrazito slabo, znači neotporni smo. Isto tako, čitam pred neki dan da je 950.000 propusnica izdano. Znači da smo jako teritorijalno rascjepkani, znači da jako puno imamo uprava, da je ogroman taj birokratski aparat i zapravo otkriveno je ono sve što u Hrvatskoj treba mijenjati. Otkrilo se i to da nismo samodostatni u hrani, treba znači pojačati poljoprivrednu proizvodnju, treba usmjeriti i novac prema finalizaciji proizvoda i ojačati neke druge stvari koje mi imamo, recimo drvnu industriju. Drvnoj industriji na proračunu za 2020. ste dali poticaja u visini milijun kuna. Je li to dovoljno za znači ulaganje u modernizaciju u proizvodne pogone drvne industrije? Naravno da nije. Isto tako svakodnevno mi se obraćaju žene koje su trenutno koriste roditeljski dopust. Imaju troje, dvoje ili više djece. Škole nema, vrtića nema, rodiljni i roditeljski dopust im sad izlazi, kome će ostaviti na brigu djecu? Isto tako pokazalo se već nekoliko puta da tržište rada, da su žene na njemu diskriminirane. Žene rade za niža primanja, žene rade kraće u odnosu jer preuzimaju ulogu njegovateljice u obiteljima i kad se radi o djeci i kad se radi o starijim ukućanima, a vi ono što imate na raspolaganju ne koristite, a o tome govori odluka Vlade od 2. travnja 2020. godine u kojem ste zaustavili sve javne pozive, sve nabave iz svih izvora financiranja. Znači, nema ni europskih poziva. Ovdje čujemo da treba ulagati u poljoprivredu, da je poljoprivreda važna, a šta se događa sa mjerama, mjera 6.2 odgođeno za mlade poljoprivrednike, ulaganje u nepoljoprivredne djelatnosti, mjera 6.4 čeka se 2 godine, odgođeno, mjera integrator, evo vidim državni tajnik i Ministarstva gospodarstva i poduzetništva je ovdje, odgođeno. Isto tako gledam ja šta se događa u Europskoj komisiji. Kaže prilagodili smo natječaje korona krizi, svi natječaji idu. Znači, kako ste HZZ je digitalizirao postupke i ljudi su mogli preko aplikacija aplicirati, isto treba napraviti sa EU sredstvima. Ne možemo zaustavljati kotač, a to je gospodarstvo, gospodarska aktivnost koja će osigurati nesmetano funkcioniranje države i isto tako priljev u državni proračun jer će događati ulaganja. Kako ćemo osigurati nakon 6. mjeseca ako izostane turistička sezona u mirovine za naše umirovljenike? Što se tiče HZMO-a ono i dalje provodi ovrhe nad umirovljenicima jer nije pred nas došao izmjene i dopune Ovršnog zakona. Isto tako onima koji su blokirani ranije bili, a ovrhu provodi poslodavac i dalje su pod ovrhama. Što se tiče samih škola i ocjenjivanja, puno upita dolazi mi i s te strane. Učenici su jako zabrinuti i razočarani. Kako? Jer njihov uspjeh i njihovo znanje ne ovisi o njima samima nego o socijalnih prilikama u kojima su se našli, znači o njihovim obiteljima. Ako ta majka i ako taj otac, ako ti roditelji imaju dovoljno vremena, znači majka mu možda radi po cijele dane, možda je blagajnica, otac je možda liječnik, znači oni nemaju kada posvetiti se da je to dijete obavilo te zadatke i sve napravilo na vrijeme. A tu su i oni koji su ugroženi, a to su djeca kojih je znači zajedno 300.000 ljudi je u siromaštvu u RH. Nekima od njih znate koliko ih koristi besplatni obrok u školi, nekima je to bio prema istraživanjima i jedini obrok. Sva ta djeca sada su u obiteljima, znači potrebno i tu voditi brigu. Ja se nadam da će uskoro doći i te mjere.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Marasa. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Čikotić, postavlja se jednostavno pitanje zbog čega HDZ ne odustaje od ovog teritorijalnog koncepta u RH i sami ste rekli koliko je općina i ovdje sad u krizi, sad se pokazalo u biti koliko je to beskoristan odnosno nefunkcionalan sustava da ljudi nisu mogli iz općine u općinu pa nisu mogli ni obavljati najosnovnije potrebe koje su kao građani trebali moći obnavljati. Ali tu se odgovor krije vjerojatno u tome šta većinu tih općinica i županija HDZ drži kao svoje leno za razno razne Škaričiće koji se onda moraju negdje ugnijezditi, uhljebiti i na taj način funkcionira cijeli sustav. I umjesto da iskoristimo ovu šansu za reformu ja se bojim da HDZ-u je upravo suprotno u interesu, da sve ostane kako je. Pa kad pogledate sada recimo i kako predstavnici Vlade ovdje sjede, a nije nitko ni „a“ rekao na vaše prijedloge to vam dovoljno govori [[Upadica: Hvala lijepo.]] šta HDZ misli o institucijama, o sustavu i kako oni to sve skupa vide. Hvala vam lijepo.
Odgovor poštovane zastupnice Čikotić, izvolite.
Što se tiče teritorijalnog ustroja naravno on je neučinkovit, to se pokazalo i uslijed ove epidemije, bezbroj je tih propusnica koje su zapravo izdane, a nisu izdane iz razloga što ljudi moraju ne znam otići u centralnu bolnicu na neki pregled, nego jednostavno u svojim općinama nemaju banku, u svojim općinama nemaju određenu instituciju koja je na najnižoj razini recimo ljekarnu, nemaju ljekarnu u svojoj općini. Znači ti ljudi su htjeli otići u ljekarnu i zato je trebala biti izdana propusnica. Ono što mene najviše zabrinjava je to da sigurno da će do promjene doći, samo meni se čini da mi više vremena nemamo. Znači svima je nama ovdje jasno da će doći do promjene, samo je pitanje kada.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice Čikotić javio sam se za repliku kako bi izrazio neslaganje s vašom, vašim razmišljanjem da je korištenje mjere za očuvanje radnih mjesta u Hrvatskoj, prema kojoj oko pola milijuna radnika će tu mjeru koristiti, znak d je slabo gospodarstvo. To ste doslovno tako rekli. Ja vam moram reći da veliki broj poduzetnika koji su podnijeli zahtjev za tu subvenciju, za potporu za očuvanje radnog mjesta imaju jako dobru bilancu, visoko su likvidni i ne možemo ih svrstati u grupu slabih poduzetnika, dapače u svakoj djelatnosti ima onih koji su uspješni i onih koji su neuspješni, ali mjera zabrane rada se odnosi i na jedne i na druge i neovisno u kakvoj su oni situaciji financijskoj oni su podnijeli zahtjev. Prema tome taj argument ne stoji, a o tome ću kasnije kad bude pojedinačno više govoriti. Hvala.
Poštovana zastupnica Čikotić.
Poštovani kolega Bačić, znači ja nisam mislila u doslovnom smislu da su ti poduzetnici slabi, nego da su neotporni znači na vanjske utjecaje. Isto tako, pola milijuna radnika danas koristi tu mjeru, to govori o tome da oni zapravo nemaju i ne žele svoju likvidnost koju su stekli ranijih godina koristiti za očuvanje radnih mjesta. Mene zanima što će se dogoditi ako korona ova epidemija bi potrajala 6 mjeseci ili više. Može li država dovoljno dugo izdržati i osiguravati likvidnost tim poduzetnicima? Je li ova mjera ako potraje duže i dugoročno, ako bi bila dugoročna je li ona održiva za sustav RH? Isto tako, brojni poduzetnici odnosno radnici se javljaju i kažu da neke mjere nisu ni dobili jer zapravo je poduzetnik bio u jednoj mjeri blokiran kao pravna osoba, a skinuto mu je isto blokadom. Znači tu smo predložili ovaj zakon o ovrsi na financijskim, na novčanim sredstvima koje provodi FINA da se uvrste i pravne osobe.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Sladoljeva. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dakle, poštovani kolege, dragi građani dakle vrlo je teško saviti ovaj 9 zakona u 5 minuta rasprave, tako da ću se ja koncentrirati na skup zakona i govorit ću o promjene paradigme i da ćemo mi zapravo predlagati ove zakone u svrhu da posvijestimo dakle građanima kako treba mijenjati politiku koja su do sada vladala. Ja ću se na početku ove rasprave dakle usredotočiti na evo jednu i mogu vam reći religioznu dakle činjenicu, a to je da su stari Grci imali boga pravog odnosno sretnog trenutka, dakle taj bog Kairos je ovaj bio dakle bog koji je prolazio kroz gradove i on je imao dakle golu glavu, samo je imao jedan čuperak dakle iza za kojeg ste ga mogli uhvatiti i ako ga niste uhvatili za taj čuperak on je prošao dakle taj bog pravog odnosno sretnog trenutka je prošao i više ga nikada niste mogli uhvatiti. Ja bi rekao da smo mi unatoč ovoj krizi počeli dakle primjećivati neke stvari i da je vrijeme da uhvatimo dakle toga boga pravog trenutka i da promijenimo paradigmu politike prema svemu. Od odnosa prema našim ovršenim i blokiranim građanima, od odnosa prema poduzetnicima, prema poljoprivrednicima, prema ljudi koji zarađuju dakle svoj kruh, prema nezaposlenima, prema ljudima koji su iselili iz Hrvatske. Dakle, cjelokupnu politiku treba napraviti restart i treba zapravo početi iz početka. Jer ono što zapravo sada imamo, a to pokazuje i ekonomski pokazatelji da ovaj nismo, niti jedna zemlja nije bila pripremljena na ovu krizu, ali je ova kriza ogolila hrvatsku politiku do kraja. Od toga da smo svoj cijeli gospodarski rast razvijali na turizmu iako su nas upozoravali ekonomisti da zemlja koja svoj cijeli gospodarski rast i cijelu ekonomiju baziraju na samom turizmu da je to grana koja je ovaj lebdeća, koja može vrlo brzo nestati, da to nije dobro. Od odnosa prema mladim dakle ljudima koji su zapravo iseljavali, a 1000 i 1000 ljudi su iseljavali, pa o odnosu prema blokiranim i ovršenima. Dakle, sad je prilika da promijenimo te politike, da nas ova kriza nauči da nismo dakle radili dobro svi skupa, dakle i da zajednički probamo naći rješenje dakle kako bi naši građani ovu krizu što lakše i što bolje ovaj prebrodili. I svi ovi naši zakonski prijedlozi su u dobroj dakle namjeri i ne vidim razloga da su dočekani od vladajućih na nož i da se Vlada nije očitovala o tome jer na sve zakonske prijedloge koje je Vlada dakle ovdje uputila u sabor i koji su za nas, neki od njih bili dobri, mi smo o njima raspravljali, iznijeli svoj dakle stav. Dakle, bitno je razgovarati o problemima, bitno je zajednički dakle naći rješenje, bitno je da se tu ne politički prepucavamo i bitno je poruku poslati hrvatskim građanima da smo mi tu za njih i da ovaj usprkos dakle krizi da zakonskim rješenjima i promjenom politike možemo napraviti preokret u našoj državi, da postanemo dakle država koja će drugačije voditi politike, koja će više voditi interesa o onim dakle malim ljudima koji je biti najveći pogođeni u ovoj krizi, a ne oni koji će i u ovoj krizi profitirati, a to su banke ili neki dakle drugi dakle sektori. Dakle, nas nisu birale banke u ovaj sabor birali su nas hrvatski građani i ono što mi želimo poslati i ovim setom zakona je poruka da su oni mali ljudi, dakle oni koji će najviše patiti da su zapravo na našem dakle umu i da mi želimo njima pomoći. Dakle, to je bitno istaknuti u ovih 4-5 minuta koje sam imao i evo otvoren sam za sve konstruktivne prijedloge i rasprave. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo 2 replike. Prva je poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo. Gospodine Sladoljev, zanima me vaše mišljenje zbog čega baš niti jedan prijedlog, evo kolegice i kolege iz HDZ-a nisu prihvatile, a bilo ih je sigurno 20-tak, neke od njih su i modificirali, pozivaju na zajedništvo, pozivaju nas da se ne bavimo kritikama nego da pomognemo i onda kada ljudi pomognu, kada predlože na kraju ništa. Znači na kraju nema, nema uopće nikakve želje, pa vidite predstavnike Vlade, dali ste tu negdje 9 prijedloga, jedan pomoćnik ministra tamo sjedi i šute cijelo vrijeme, nitko se ni o čemu nije izjasnio, imamo 2 rasprave ispred HDZ-a i to je to, u kojima će reći da ste imali priliku raditi a da niste napravili kad ste bili u vlati. Znači, sa te strane, to je sve figa u džepu. Znači nema iskrene želje da se tu bilo šta zajednički odradi, niti da se slušaju prijedlozi i prihvaćaju prijedlozi oporbe. Nemoguće je da od 20 prijedloga baš niti jedan nije bio kvalitetan i da nije moga biti prihvaćen, mogao je i tu bi HDZ pokazao određenu [[Upadica: Hvala.]] širinu, ali te širine nažalost nema. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Sladoljev. Izvolite.
Poštovani kolega Maras, da dakle imamo cijelo vrijeme pozivanje na zajedništvo, pozivanje na struku i onda kada se stručni prijedlozi dakle dođu u sabor i kad se o tome raspravlja onda ili se odbijaju od zastupnika vladajuće većine ili se Vlada uopće ne očituje o tome. Ali mi bi čak bili sretni kada oni ne bi dakle uvažili naše prijedloge ali bi ih uvrstili potpuno slične ili iste kao njihove. Neka oni politički poentiraju na tome, neka javno kažu dakle mi smo napravili za ovršene, blokirane i to, neka prihvate naše kao svoje, evo to je npr. bio sa Zakonom o mikrosolarima, kad su oni prepisali 70% Zakona o mikrosolarima našeg jer smo ih mi toliko pritiskali, evo, sad je taj zakon bolji nego prije pa neka rade tako i sa ovim zakonima.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Đujića, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Sladoljev, ja sam se kao i vi, kao kolega Maras i kao brojni kolege ovdje do prije 2, 3 dana isto čudio zašto vladajući odnosno HDZ ne prihvaća baš nijedan prijedlog opozicije iako cijelo vrijeme pozivaju na zajedništvo, govore zajedno smo svi u ovome, nije vrijeme za politiziranje, evo prozivani smo od HDZ-ovih čelnika da politiziram, da želimo sad, ne znam, skupiti neke jeftine poene, ali od prije 2 dana ja se tome više uopće ne čudim. Nakon što je premijer Plenković rekao da u biti cijelo vrijeme i Stožer i donosi u biti političke odluke i da je to političko tijelo proizašlo iz Vlade i da nije, da ga citiram, palo s Marsa, onda je meni jasno. Ovo je u biti za njih cijelo vrijeme politika i u takvoj politici vode oni svoju politiku i briga njih za našu politiku i za građane. Dakle, nakon 2 dana je slika postala puno bistrija i puno jasnija, a onda je jasno zašto su ovaj zadnji paket ekonomskih mjera, recimo prezentirali svojim koalicijskim partnerima, a nisu npr. svim parlamentarnim strankama. Tako da, stvari su sada puno jasnije.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Sladoljev.
Pa evo, poštovani kolega, dakle, meni nije jasno što bi zapravo oni željeli. Oni bi vjerojatno željeli da mi tu sjedimo u Saboru, da dižemo ruke za njihove zakone, da ne propitkujemo niti jednu odluku, ali baš niti jednu, da ne razmišljamo svojom glavom, da pohvaljujemo, a kad zapravo predlažemo dakle zakonske prijedloge, onda ih uredno odbijaju, kad nešto kritiziramo, a zdrav razum kaže da nije sve dobro, onda nismo konstruktivni, kada predlažemo onda opet nismo dobri, dakle oni bi htjeli samo da mi dižemo rukice kao što oni dižu ruke i da prihvaćamo sve zdravo za gotovo.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Branka Bačića, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Ja bih uvodno rekao kako smo svjedoci krize koja je nezapamćena u svijetu, u Europi, pa tako i u Hrvatskoj. I da smo suočeni s posljedicama te iste krize koju ćemo još dugo vremena trpjeti. Možemo potvrditi da sve jake, bogate države Europe upravo prolaze najteže trenutke svoje gospodarske krize u vrijeme kada smo svi ovdje i u ovom HS-u ih uzimali za primjere funkcionalne organizirane države, države koje su provele reforme i koje bi se mi trebali ugledati. Pa činjenica da kroz ovih krizu kroz koju prolazi i Hrvatska i koje ima velike posljedice, najveće posljedice trpe te najjače države Europe, od Njemačke, Francuske, Italije, Velike Britanije, UK-a, Španjolske, dakle sve one države koje su moćne, financijski stabilne, koje su na kraju krajeva i utemeljile EU, prolaze kroz veliku krizu, kako zdravstvenu, gdje se je koronavirus, bolest COVID-19 sručio s najvećim posljedicama, čak i više nego države koje su po nama i koje smo percipirale kao države, lošije razvijene, nereformirane, koje nisu na razini koja jest u Europi. Kroz ovu krizu se Hrvatska pokazala, koliko god mi to htjeli nekad priznati ili ne, kao država koja je funkcionalna, čiji zdravstveni sustav se može nositi bolje s takvim posljedicama krize nego one države koje smo do jučer uzimali za primjer. Ja bih rekao da je Hrvatska iznimno dobro odgovorila, a da je, da bi mogla odgovoriti ovom izazovu, bila je pretpostavka politička stabilnost, koja je stabilnost ... [[Govornik se ne razumije.]] gospodarsku stabilnost, koja je onda gospodarska stabilnost uvjetovala pad kamata, snaženje hrvatskih poduzetnika, posljedično smanjenju broja nezaposlenih, povećanju broja zaposlenih, punjenju proračuna, činjenici da smo sredili javne financije, da smo proračun imali u suficitu, da nam je povećan investicijski rejting, da smo ga vratili na razinu kreditnog rejtinga, investicijskog kreditnog rejtinga i da je to sve skupa imalo za posljedicu činjenicu da je Hrvatska uređena država koja je mogla propisati određene mjere koje su išle prema hrvatskim gospodarstvenicima, poduzetnicima za očuvanje njihovih poslovnih aktivnosti, za njihovu likvidnost, za očuvanje radnih mjesta. Prema tome, to smo bili u stanju napraviti na način da smo izdvojili u odnosu na visinu BDP-a negdje oko 9,5 do 10% sredstava ukupnog hrvatskog BDP-a što nas se svrstalo u vrh država EU kad je u pitanju izdvajanje javnih sredstava prema realnom sektoru da bi realni sektor ostao na nogama i to se kalibriralo na način da su te mjere koje je Vlada propisala i koje smo u HS-u donijeli, bile upravo takve da učine Hrvatsku održivom i nakon krize. Lako je u ovom trenutku propisivati mjere iz jedne, rekao sam to već puno puta, ugodnosti oporbe i takmičiti se u mjerama tko će dati više. Međutim, treba s druge strane postaviti pitanje odakle ta sredstva i hoćemo li takvim mjerama koje smo propisali, gdje bismo sve oslobodili, gdje bismo sve ukinuli, gdje bismo propisali puno veća izdvajanja iz državnog proračuna ili iz još se više zadužili, hoćemo na taj način napraviti veću štetu danu poslije, kada se kriza završi, kada prestane, kada se nađe lijek za koronu, odnosno za COVID-19? Hoćemo li tada moći biti na istoj razini kojoj smo danas sa mjerama Vlade, to je temeljno pitanje. Da li u želji da se dodvorimo, da odašiljemo poruke koje su za uho nekad lijepe svakom prosječnom hrvatskom građaninu, u što ja ne dvojim, da su one rado i da ih ljudi žele čuti, ali treba imati odgovornost vođenja države, znati da to što mi radimo, to mora imati odgovor u javnim financijama, u financiranju države, u financiranju javnog sektora, itd., itd. Prema tome, ja držim da je, da su mjere koje je Vlada predložile imale svoj financijski učinak i ja bih htio da smo mi, kada smo odnosno mi, kad su naši prijatelji iz MOST-a ili iz oporbe pisali ove zakone, itekako kazali što će to u financijskom smislu značiti u vremenima nakon ove krize. Evo to sam ono što sam htio reći, dakle, da se Hrvatska pokazala kao funkcionalna država s jedne strane a s druge strane, da smo mjerama propisali način održavanja hrvatskog gospodarstva, da on bude održiv i nakon krize. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike, prva je poštovana zastupnica Perić, izvolite.
Hvala lijepo. Pa evo, kolega Bačić, spomenuli ste koliko je zapravo država sada u ovim momentima i u ove zadnje 3 g. fiskalno sposobna izdržati sve ove udare, pa evo, ja sam spomenula isto tako da je Vlada našla unutar proračuna postojećeg 2,1 milijardu kuna čime je zapravo preraspodjelom mogla pomoći osigurati dodatna sredstva kojim će se omogućiti da se daju potpore i omoguće i poduzetnicima i građanima i kompletnom sustavu zapravo početna inicijalna sredstva kojim se može evo pomoći radnicima i na taj način održati zapravo gospodarstvo živo i pripremiti ga za onaj period kada treba početi iznova.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem g,. potpredsjedniče. Poštovana kolegice Perić, dakle, u pravu ste, preraspodjelama pozicija državnog proračuna, značajan dio izdvajanja za ovih pola milijuna radnika kojima će biti isplaćena potpora za čuvanje radnog mjesta, biti će u okviru sredstava državnog proračuna. No isto tako treba naglasiti da zbog ovih ostalih mjera gdje su oslobođeni plaćanja poreza na dobit, poreza na dohodak i takvih doprinosa i gdje im je to, neki će biti, u potpunosti će biti oslobođeni a neki će imat obročno plaćanje, u ovom trenutku se državni proračun ne puni na 1/3 iznosa za isto vrijeme prošle godine. Prema tome, povećali smo rashode a s druge strane smo značajno smanjili prihode. I taj balans je bio nužan i na tom je balansu Vlada donijela mjere. I to je ono što moramo posvijestiti. Hvala.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Đujića.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, vi ste rekli da je lako iz komoditeta oporbe predlagati mjere koje građanima zvuče lijepo i prihvatljive su i kako se građani na to love a da s druge strane bi mi kao oporba valjda trebali imati odgovornost kao i Vlada pa odgovorno predlagat mjere koje nemaju utjecaja na državni proračun više od onoga što mogu imat, tako sam ja to shvatio. E pa ja vas molim samo da mi pojasnite, da li je po vama jedna takva komotna mjera koja ljudima lako dopire do uha, naš prijedlog na moratorij na kredite od godinu dana? i da li bi to, da li je to jedan neodgovoran prijedlog koji bi utjecao na državni proračun onda i koliko bi država patila zbog takve mjere i zbog takvog prijedloga odnosno ko bi imao korist? Da li bi da se ona prihvati, korist imali građani a malo manju korist banke koje to mogu izdržat upravo zbog ovoga što sto rekli zadnjih godina poslovanja pa im je stvoren uvjet da su imali dobru likvidnost i dobre prihode, ja mislim da mogu godinu dana to izdržat odnosno evo, ja bi vas molio komentar te mjere. Da li je to jedna komotna mjera koja bi imala štetu na državni proračun?
Poštovani zastupnik Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Đujić, dakle ja sam rekao s kojima je mjerama Vlada izišla i u ožujskom i u travanjskom paketu i mislim da smo s tim mjerama našli način kako održati proračun, javne financije i pomoći poduzetnicima i građanima. Kad su banke u pitanju, da, i banke moraju podnijeti jednak teret kao svi hrvatski poduzetnici, jednak teret, ništa manje, dapače, još i veći jer su financijski najlikvidniji, najsposobniji i one to mogu podnijeti. I mi i držim da je s ovim prijedlogom, 3+3 u kojima će banke napravit moratorij, da je pogođeno. Međutim, kao što znam, to znate i vi, HNB je sa bankama dogovorila moratorij na 12 mjeseci. Ja znam veliki broj poduzetnika, s njima sam komunicirao i pripremao se za ovu raspravu, koji su već sada potpisali moratorij na 12 mjeseci. Nema zatezne kamate, nema solemnizacije i kamate se za sada obračunavaju, ja držim da će se te kamate neće naplaćivati nego da će se one kasnije obračunavati u idućim ratama na način da se i one smanje, tu smo na istom tragu, ja tu ne vidim razlike.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika, a oprostite, oprostite, u ime predlagatelja sad će govoriti poštovani zastupnik Božo Petrov, izvolite.
Poštovane kolege zastupnici, kolegice. Ja još uvijek nakon cijele rasprave nisam čuo niti jedan jedini razlog zbog čega ne želite prihvatiti ove mjere osim jednoga kojeg ste vi g. Bačiću sad spomenuli, to je financijski razlog ali do toga ću doći u ovom kratkom izlaganju. Dakle, nisam čuo niti jedan razlog zbog čega ne želite pomoći ljudima, zbog čega ne želite zaštititi ovršene, onako kako bi trebalo cjelovito ih zaštititi. Zbog čega ne želite obvezati zakonom banke da se donese moratorij na kredite i građanima i poduzetnicima u trajanju ove epidemije bez kamata? Zbog čega ne želite ukinuti paušalni porez? Zbog čega ne želite ukinut članarine za HGK, za turističke zajednice kad već sad nemaju svrhu? Zbog čega ne želite ukinuti akontaciju poreza na dobit? Ja nisam čuo kvalitetan razlog, ali onako kako danas kritizirate naše prijedloge, tako ste to radili i dva tjedna puna prvi put kad smo ih iznijeli ovdje, onda ste nakon dva tjedna došli i sve to što smo mi predlagali sve odjednom je bilo novaca, odjednom je sve to imalo smisla, imali ste svoju PR mašineriju, pa se ja nadam da ćete to isto napravit, to će već bit treći put, ponovno za dva, tri tjedna. I sve u redu, ali ja bi volio da se građana dogodi. A što se tiče ovog financijskog razloga kojeg ste spomenuli, upravo to je ono što Vlada još nije napravila što je po meni druga stvar koja je neodgovorna osim ove prve stvari. Neodgovorno je donijeti mjere za koje sama Vlada kaže da se broje u 10-cima milijardi kuna, a da mi ne znamo financijski plan. Kako će se to pokriti? Govori se o 10-cima milijardi kuna, a ministar financija je izašo i rekao da je sveukupno ušteda koliko su pronašli u svim ministarstvima 2 milijarde kuna. Matematika ne štima. Nije mi jasno kako možete davati pod navodnike 10-tke milijardi, a uštedit samo 2 milijarde, tko će pokriti, kako će se pokriti ili ste vi na tragu nekih kolega koji zagovaraju štampanje novaca. Pa nije problem, samo trebate to reći. A ako niste onda bi predložio jednu jako bitnu stvar to je da napravite rebalans proračuna. U ovakvoj nepogodi koja je gotovo na granici izvanrednoga stanja da se ne napravi rebalans državnog proračuna je poprilično neodgovorno ponašanje ili vi ne želite napraviti rebalans proračuna da nam ne bi otkrili koliko zapravo novaca nedostaje i kolike vi rezove tek trebate raditi, a ne želite iz raditi. Ali ono što nije samo neodgovorno ponašanje, ako vi ovo radite iz kalkulacija, ako ne dajete financijski plan, ako ne izlazite sa rebalansom proračuna iz kalkulacija da biste lakše izašli na izbore, ako stavljate u kalkulacije i u rizik budućnost 4 milijuna ljudi u Hrvatskoj radi uspjeha vaše stranke, ako ste podredili budućnost gotovo 4 milijuna ljudi u Hrvatskoj jednoj političkoj stranici onda to više nije neodgovorno to je čudovišno. A nema apsolutno niti jednog ekonomista u Hrvatskoj koji će potvrditi vaš stav da u ovakvoj situaciji ne treba raditi rebalans, da u ovakvoj situaciji Vlada ne treba izaći sa financijskim planom. Pa izađite s financijskim planom, izađite s rebalansom i onda mi potvrdite upravo ovo što ste rekli, nema novaca za vaše prijedloge, ali super su. Evo ja vas pozivam na to i mislim da je ovo normalna rasprava. Ako vaši argument stoji izađite sa argumentima, izađite sa financijskim planom, izađite sa rebalansom proračuna to je odgovorno ponašanje, to je ono što očekujemo, ne kalkulirajte s kompletnom državom, s 4 milijuna ljudi da biste se lakše proveli na izborima. A pogotovo, sad ću iskoristiti situaciju nemojte to raditi zato da ne biste uveli elektroničko glasovanje i dali svim ljudima mogućnost [[Upadica: Hvala lijepa.]] da sudjeluju na izborima.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Bačić ima repliku.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Petrov ubit će vas teške riječi malo ih spustite da ne bude to na kraju djelovalo patetično. Dakle, što se tiče sredstava samo vam ova mjera od pola milijuna zaposlenika samo što se njima isplaćuje preko 2 milijarde kuna mjesečno, samo ta mjera dakle, samo, vi govorite koji su to novci, samo je ta mjera jer je negdje oko 5.600 kad se zbroje neposredna davanja plus doprinosi toliko iznosi po jednom zaposleniku. Međutim, nisu to jedini troškovi kolega, vi to dobro znate da li je država rekla da će osloboditi plaćanja poreza na dobit, poreza na dohodak i doprinosa sve one kojima je pad prometa ispod 50%, a manji im je od milijun EUR-a godišnji prihod. Pa kad dodate i one poduzetnike pored njih, a tih je 93% u Hrvatskoj, pa i one koji također trpe štetu ali će biti oslobođeni samo u postotku koliko im je pao promet pa ćete već doći na one podatke s kojima je izišao ministar financija. Hvala.
Poštovani zastupnik Petrov.
Zastupniče Bačić, država se u ovom trenutku treba ponašati solidarno, treba promijeniti paradigmu, to su vaše riječi, treba biti pravedna prema svima i ako se pomogne jednima treba se pomoći svima. Država treba pokazati da je tu radi ljudi, a ne radi sebe. I da ima novaca, pitali ste kako to da oporba ne predloži, predložila je vama oporba, režite se, režite 500 i nešto nepotrebnih općina, režite županije, režite njihove tvrtke, njihove komunalne tvrtke, državne tvrtke ima 1300 što u manjinskom, što u većinskom vlasništvu, režite agencije, režite ustanove, tu su novci, ali to nećete dirnut. Vi ćete preraspodjeljivat i štedit sveukupno 2 milijarde kuna. Financijski plan nećete iznijeti, rebalans nećete napravit, požurit ćete se na izbore očito, na štetu građana [[Upadica: Hvala lijepo.]] nije pravedno.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Kolega Petrov, zaista sad ova pandemija je pokazala širom sve loše odluke i politike prema građanima RH, a u biti sam kolega Branko Bačić je prizna da su bile loše politike jer je vidljivo da nema sredstava za ono što treba, a da za županije koje bi tribalo ukinuti sad, jučer, prikjučer, prije 20 godina nisu ih ukinuli, zašto, to vam je jednostavan odgovor zato što je to njihovo birački nukleus i udomljavanje ljudi u županije, ustanove, agencije, tko zna koliko toga više se ne zna ni broj, je njima nukleus birački potencijal. I oni to neće taknut, oni će rađe iselit cilu Hrvatsku u Irsku, u Njemačku nego da taknu županije i lokalne samouprave koje su isključivo njihov znači nukleus za izbora. Evo, pa ja bih vas molio da vi date svoj komentar.
Poštovani zastupnik Petrov.
Molim vas, meni je žao što je gospodin Bačić upravo izašao ja bi ga volio upitati što će sa po 100 novih zaposlenih u samo prva dva mjeseca u nekoliko županija, ako ne u svim županijama u RH. To je ono o čemu vi pričate. Na 100-tine novih zaposlenih u samo prva dva mjeseca. Ja očekujem od njih plan, financijski plan, očekujem rebalans, očekujem da oni podnesu skupa s nama političarima teret krize, da budemo solidarni. I također očekujem da nakon svega ovoga budu pošteni i korektni prema ljudima i da naprave mogućnost da se može elektronički glasovati pa ako su već toliko napravili i ne mogu više napraviti, to će ljudi cijeniti, nemaju se čega bojati, ali svi ljudi u Hrvatskoj trebaju imati mogućnost da kad god da se dogode izbori, sad, za par mjeseci, za godinu, imaju pravo glasovati a ne bojati se izaći na izbore.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Saše Đujića.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa ja ću reć kratko na početku svoje rasprave da ne bi bilo korektno ni fer reć da sve mjere koje je donosila Vlada u ovom periodu nisu dobre i da su sve radil i krivo i to naprosto nije točno, ali to mi ni ne govorimo od početka, dakle cijelo vrijeme ono što je dobro pohvalimo, ono što nije dobro, na to pokušamo ukazat. Žao mi je što smo na početku dočekani odmah na nož kao malti ne ne smijete ništa kritizirat, ne smijete ništa govorit i žao mi je što oporba nije više uključena u donošenju ovih mjera i u zajedničko odlučivanje o sudbini svih nas jer ovo je pitanje ponovno ću ponovit ovdje po ko zna koji put, pitanje svih građana RH a ne samo desnih ili lijevih ili jednih a drugih ne. Dakle, ovo je pitanje svih nas i mislim da nas je trebalo sve uključit u tu priču malo više a onda se ne bi dogodile ni rasprave o prijedlogu paketa SDP-a prošli prije dva tjedna, mi ne bi pisali dalje nove prijedloge, vjerovatno ne bi danas raspravljali o ovom prijedlogu kolega iz MOST-a da je Vlada, neću reći Vlada, da su vladajući sjeli zajedno s predstavnicima svih stranaka u Hrvatskoj i da smo svi zajedno sjeli i rekli gledajte, ovo valja, ovo ne valja, ovo je ostvarivo, ovo nije ostvarivo, ovdje možemo, ovdje ne možemo, idemo to zajedno provesti. I normalno da je ova kriza je takva koja se nije nikad dogodila u vjerovatno našim životima, nas mlađih sigurno i ne pamti se dugo ovakva kriza na našim prostorima i ono što je najgore u ovoj krizi je to što mi ne znamo puno o njoj, ne znamo uopće kako će utjecati, u kom pravcu će se kretati. I stoga i odluke koje odnosno mjere koje donosi Vlada cijelo vrijeme, treba korigirat, trefa refreshat, dakle treba donosit neke nove stvari i svako malo ispadne neki novi problem koji se nije mogao predvidjet a ja želim danas iskoristiti ovu raspravu za ukazat na jedan problem koji su mi recimo prije 2, 3 dana ukazali vinari u Primorsko-goranskoj županiji. Dakle, zna se da mali vinari recimo, zna se da je sezona ugrožena i da praktički recimo na području županije iz koje ja dolazim, Primorsko-goranske, Istarske ali u pravilu u cijelom priobalju, sezona u pravilu počinje već za Uskrs a to je sada već iza nas i u biti neizvjesno je kada će nam sezona uopće počet i kakva će bit i koliko će bit prometa. E sad jedan veliki dio malih vinara u mojoj županiji svoja vina distribuira upravo u hotele, restorane i te ugostiteljske koji su sad zatvoreni već neko vrijeme i uglavnom pao im je, strahovito im je pao promet. I kažu otvoreno, da nije bilo ove mjere Vlade za očuvanje radnih mjesta od 4000 kn neto, odnosno 5200 bruto, da bi propali u ovom trenutku. I to im je veliko olakšanje da uopće mogu sada egzistirat, ali kažu nama se vrlo brzo nameće novi problem. Dakle, mi za kroz mjesec, dva moramo značajna sredstva ulagat i angažirat nove ljude na pripremi vinograda za berbu na jesen. I to nismo sigurni da sa sadašnjim prihodima koji su na razini od 25% u odnosu na prošlu godinu će moć izdržat. Druga stvar, novi problem koji onda dolazi nakon berbe u 9. ili 10. mj. je zalihe vina, otprilike ko i ovaj s naftom. Dakle, nemaju novo vino gdje više skladištit i ako država tu ne uskoči s nekakvim mjerama i sad spominju, ok, možda je to neusporedivo, kako država trenutno otkup mlijeka, žita i tako nekih stvari, teško je to usporedivo jer mlijeko i te namirnice su one koje ljudima stvarno trebaju, vino nije baš toliko nužno ali vinari govore, gledajte zašto ne bi država otkupila dio, mi smo u problemu, nemamo gdje to skladištiti, propast će nam priča i jedan veliki dio tih malih su u biti pred ozbiljnim problemom da se možda trajno i ugase. Mislim, to je problem koji će pogoditi velike vinare ali ove male pogotovo. Evo ja danas koristim ovu situaciju da danas ovdje upozorim možda na taj problem, u narednom periodu ću probat upozoravat što češće, što više, postavit ću zastupničko pitanje koje ne bi nazvao ni pitanjem ali to mi je jedna mogućnost nekakvu formu ministrici poljoprivrede ukazat na ovaj problem i mislim da imamo još uvijek svi zajedno dovoljno vremena da se možda kroz mjesec, dva dana s time pozabavimo i da pomognemo tim ljudima u interesu i Hrvatske jer to vinarstvo je hrvatska tradicija i mislim da smo dobri tu u tome i bilo bi šteta to izgubiti. I evo, to je jedan konstruktivan prijedlog i ne znači da Vlada do sad nije napravila po tom pitanju ništa, evo sami ljudi kažu, s ove 4000 kn je napravljeno puno, ali već sada apeliramo na pomoć koja će nam bit vrlo brzo potrebna. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sada će ponovno poštovani zastupnik Saša Đujić, završno u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti.
Hvala g. potpredsjedniče. Ma u biti sam mislio sumirat ali već sam jedan dio sumirao kroz pojedinačnu raspravu, pa ništa, evo kratko, u ime kluba apeliram još jednom na vladajuće, dakle nisu ovo ni zadnji prijedlozi niti su Vladine mjere koje su dosad donesene zadnje mjere koje će se donest i evo, još jednom stvarno apeliram u ime kluba SDP-a, mi konstruktivno i dobronamjerno stalno kao i kolege s ovim prijedlozima iz MOST-a koji su npr. prije 2 tj. upućeni u proceduru, zajedno s našima, naši su bili raspravljeni, ove raspravljamo tek sada. Evo apel na vladajuće, dajte nas još jednom shvatite da smo vam partneri, da želimo razgovarati, da želimo dat svoj doprinos ne zato što smo mi, ne znam, smatramo da smo pametniji od vas nego zato što smatramo da se ovo svih nas tiče i d su dvije glave pametnije od jedne i da svi možemo dat doprinos po ovom pitanju. I mislim da je krajnje vrijeme da možda sjednemo za stol, da g. Plenković zatomi malo svoj ego i kao i neki drugi, i da evo, probamo sjest u interesu građana kojih se ovo najviše tiče. Vlada je s ovim dosadašnjim mjerama pomogla gospodarstvu, jednim djelom pomogla i ja ne bi isticao ovu priču od pola milijuna radnika koji će dobivat ovu mjeru Vlade, ja bi radije koristio onu brojku od 90 000 poslodavaca jer nisu ni oni svi isti, jer ima tamo ljudi kao što je rekao maloprije kolega Bačić, koji dobro rade i koji imaju dobru likvidnost i teoretski su mogli sami i bez ove pomoći Vlade izdržat ovu krizu, ali recimo ja ih znam nekoliko a kod njih cijenim to da su dobili od Vlade 4000 kn neto a da radnicima nisu smanjivali plaće nego su ih zadržali na 5, 6, 7 ili 8. I takve treba istaknuti i takvima treba pomoći neovisno što bi možda to izdržali. Ali i puno onih koji su radnike stavili na minimalac odmah u 3. mj. pa su dobili od Vlade sada ove 4000 kn i nisu digli radnike na 4 nego ih drže na minimalcu i nemamo zakonsko rješenje za taj model. Ima puno poslodavaca koji danas u Hrvatskoj od ove 4000 kn svojim isplaćuju 3200 a onih 800 kn uzimaju sebi, ajmo to tako reći, ali mislim da bi oni trebali podnest barem mali dio krize, ne može znači ni poduzetnik proć kompletno neokrznut iz ove situacije i mislim da bi bilo korektno i prema tim radnicima da su ih zadržali na 4000 kn a ne im smanjivali plaću, ali to je nešto, mislim, ja mislim da su ti poslodavci takvi i s koronom i bez korone i da bi u budućnosti gledali kako prevarit sustav ali mislim da je vrlo važno zbog budućih mjera da država isto ukaže ko je koristio te mjere, koliko su radnicima dobili od toga, koliko je završilo kod poslodavaca i da znamo zbog planiranja daljnjih aktivnosti. Ista stvar, sad se priča o ovim aktivacijama, ne traže ugostitelji relaksiranje mjera samo da bi oni otvorili da mogu reć mi smo otvorili, nego zato da imaju prihod i da mogu živjet a nisam siguran, tako da stoga apeliram opet, da ne žurimo s relaksacijom, nisam siguran da ako dopustimo rad restoranima gdje će bit svaka 3 m jedan stol za kojim će sjedit jedan ili gosta, prije svega, sumnjam uopće da će neko ić u takve restorane, da će to dovest do nekakvih efekata. Stoga, još jednom apel, idemo svi zajedno i treba o tome svemu razmišljati, moramo razgovarati o ovim problemima jer onda ćemo ih svi skup lakše savladati. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sad će završno u ime predlagatelja govoriti poštovani zastupnik Božo Petrov, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, cilj ove rasprave bilo je iznošenje prijedloga MOST-a s odgodom u odnosu na to kad smo o njima govorili i kad smo ih predali u odnosu na to kad o njima raspravljamo, ali svejedno, nadali smo se da ćemo kroz raspravu moći čuti zbog čega možda ti prijedlozi neće biti uvaženi jer možda postoji nekakav argument kvalitetan, nismo to čuli, nismo iskreno čuli niti ovaj barem drugi dio ako su kvalitetni prijedlozi kad će biti usvojen, nismo čuli. Ali, ja ću vas podsjetiti na jednu stvar tijekom ove rasprave. Je li država može napraviti više? Može. Je li država treba biti jednaka prema svima? Treba. Je li svi u ovoj krizi trebaju podnijeti teret? Trebaju. Pa onda molim lijepo. niti banke nemaju pravo profitirati nad građanima u ovoj nepogodi. One također trebaju pristat na to ne onako kako bi oni htjeli, kome bi htjeli nego ih se zakonom treba obvezati da nemaju pravo u ovom trenutku niti na kamate niti na profit od ljudi koji u ovom trenutku ne mogu spojiti doslovno kraj s krajem. Imate od prošle krize 230 000 blokiranih danas, ako se ovo pitanje ne uredi, imat ćete novi egzodus iz Hrvatske jer ljudima ne preostaje ništa drugo ako se ovo se ovo ne uredi nego se pokupiti iz Hrvatske jer će ako ostanu ovdje biti doživotno robovi banaka. Pa ako banke ne žele na to pristati milom onda postoji silom. Ako ćete mi pričati o tome da je to oduzimanje nekih prava, pa i ovo što se dosad izglasalo je oduzimanje i ograničavanje određenih prava. Pa kada je država rekla FINA-i nemaš pravo provoditi ovrhu, onda je FINA-i ograničila određeno pravo a to ne znači da upravo to ne trebamo radit, trebamo radit jer se država treba skrbit o svima. A ja ću ovo završno izlaganje iskoristit da bi se zahvalio svima, svima koji su sudjelovali u ovoj raspravi, sa svim argumentima, sa svojim prijedlozima što može se učiniti bolje. Sve što možemo, sve ćemo uvažiti. Također, zahvalio bi se svima onima koji podnose teret ove krize od zdravstvenih radnika do drugih službi. Ja bi se posebno zahvalio onima koji danas plaćaju poreze, neka ih ne poremeti jedan izlet Državnog inspektorata, nek se nastave truditi. Oni su ti koji nose ovo društvo. Barem iz ovoga svega oni mogu vidjet da mi u MOST-u nismo takvi da ćemo mi njih cijediti, da naš odnos i to krećem prvo od nas je s naše strane partnerski ali se isto tako nadam da će neke druge političke stranke pogotovo Vlada preuzeti upravo takav odnos prema građanima i prema poduzetnicima, partnerski odnos. A posebno na kraju se zahvaljujem svim građanima u RH, na njihovoj disciplini jer razlog zašto su mjere uspjele, mislim na epidemiološke mjere. Uspjele su iz razloga što su naši ljudi u većini slučajeva držali se upravo tih mjera i ako me pitate tko su heroji danas Hrvatske, onda su to upravo građani RH. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Bulja.
Kolega Petrov, Hrvatska ima nadu, Hrvatska je bogata resursom vodu koju smo dali u koncesiju u strane, privatne ruke. Hrvatska je bogata poljoprivrednim zemljište, Hrvatska ima more. Hrvatska ima potencijale za razvoj, ima ljude, još uvijek. Ja se nadam da će doći dan kada će se u Hrvatsku vratiti nada i da će Hrvatska biti država kojoj neće trebati kriza da bi se donosile mjere, da bi netko svoj politički rejting dizao nego da će biti Hrvatska zemlja jednakih mogućnosti svakom čovjeku, svakom ditetu, a za to su dali živote brojni moji suborci i njihovim majkama, njihovim obiteljima, sinovima i kćerima mi to dugujemo. A ovo do sada što je se radilo, a poglavito prije korona krize je bilo u biti uništavanje [[Upadica: Hvala, Odgovor poštovanog…]] svake nade u ... [[Govornik se ne razumije.]]
…zastupnika Petrova.
Poštovani zastupniče Bulj. Ovo što ću reći, odnosi se na sve druge zastupnike, pa i na političke aktere. Stvari nisu završene, vrijeme nije gotovo. Stvari se mogu promijeniti, zakoni se mogu donijeti. Je li možemo zaštititi naše poljoprivredno zemljište od stranaca? Da, možemo, pitanje je imamo li volje. Je li možemo podijeliti naše neiskorišteno poljoprivredno zemljište? Možemo. Je li možemo zaštititi izvore pitke vode? Možemo. Je li možemo donijeti energetsku politiku koja će biti na korist svih građana u Hrvatskoj i poduzetnika. Možemo. Je li možemo stvoriti jaču IT industriju i druge gospodarske grane u Hrvatskoj? Možemo. Je li možemo zaštititi one koji su u ovom trenutku ugroženi u našem društvu? Možemo. Pitanje je samo volja. Vrijeme nije gotovo. Ja se samo nadam da će građani shvatiti da se promjene događaju nažalost na izborima.
Hvala. Hvala lijepa. Time bih zaključio raspravu o ovoj točki, odnosno točkama, a o njima ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Time ćemo završiti rad za danas, nastavit ćemo ga sutra u 9,30 i prva točka bit će Konačni prijedlog Zakona o provedbi EU 2019/1021 o postojanim organskim onečišćujućim tvarima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 925. Želim vam ugodnu večer. SJEDNICA PREKINUTA U 17,17 SATI.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 911. Predlagatelj je zastupnik Božo Petrov. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o porezu na dodanu vrijednost kojeg Vlada RH ne podržava. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da zakon nije dobio dovoljan broj glasova, 34 za i 75 protiv, dakle zakon nije donesen.
Sada prelazimo na objedinjenu raspravu u slijedećih 9 točaka od kojih je 8 zakonskih prijedloga predlagatelja zastupnika Bože Petrova, a jedan prijedlog zaključka Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, dakle to su: - Konačni prijedlog Zakona o dopunama Ovršnog zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 915 - Konačni prijedlog Zakona o izmjeni Općeg poreznog zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 908 - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 909 - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 910 - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 911 - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o članarinama u turističkim zajednicama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 912 - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 913 - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o Hrvatskoj gospodarskoj komori, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 914 i - Prijedlog zaključka o uvođenju bankovnih kartica za blokirane građane za vrijeme bolesti COVID-19 Predlagatelji su zastupnik Božo Petrov na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. i 204. te Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista na temelju čl. 172. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda, prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se svi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, financije i državni proračun, turizam, za obitelj, mlade i sport, za gospodarstvo, za zdravstvo i socijalnu politiku i Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Izvolite na set zakonskih prijedloga, kolega Božo Petrova za prijedlog zaključka, mogu drugi ... [[Govornik se ne razumije.]] Izvolite, vi ste na redu, izvolite kolega Petrov.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, meni je drago da makar s odgodom možemo pokazati koje smo sve mjere, koje smo prijedloge, koje smo izmjene zakona uputili kako bismo dali svoj doprinos u suzbijanju posljedica ove krize koja je pogodila našu državu i s ovom epidemijom. Kažem s odgodom, jer smo naše zakone uputili, ima već nekoliko tjedana i od samoga početka krize smo predlagali određene mjere. Isto tako možete vidjeti da popriličan broj mjera koje smo predlagali od prvog dana već se konzumiraju zato što ih je Vlada u međuvremenu usvojila. Nažalost, nije usvojila u potpunosti određene mjere, one koje su donesene bile polovične, s druge strane kaska sa određenim odlukama dva do tri tjedna i tu gubimo dragocjeno vrijeme. Jedna od mjera koje smo predlagali bio je zakon koji se odnosi na ovrhe, nažalost poslije ću vam pokazati i tu je Vlada donijela na štetu svih blokiranih i ovršenih samo polovično rješenje. Ono što bi trebao izdvojiti prije nego krenemo o svim mjerama na što je MOST-ove mjere odnose, odnose se ne samo na ovo razdoblje dok traje epidemija, dok traje kriza, nego i na ono razdoblje poslije te krize jer samo o nama ovisi koliko dugo će trajati posljedice te krize. Ako na vrijeme, ako brzo, efikasno budemo djelovali onda će se gospodarstvo brže vratiti i jedini spas za sve ljude koji su danas ugroženi, pogotovo financijski ugroženi je brzi oporavak gospodarstva, radnih mjesta tako da imaju način kako zaraditi za svoje obitelji da ne završe na kraju u siromaštvu. Također naše mjere idu za promjenom paradigme. Tu smo riječ odnosno tu sintagmu smo slušali u zadnjih mjesec, dva dana vrlo često od Vlade. Nemamo još uvijek kvalitetnu potvrdu, objektivnu potvrdu, dokaz da je to za njih nešto više od same sintagme. Mogli smo vidjeti da se paradigma nije promijenila i to na slučaj od neki dan kada je Državni inspektorat našao navodne nezakonitosti u djelovanju ugostitelja pa ih je brže bolje zatvorio, nakon toga odalamio financijskom kaznom i to sve zato što eto brojni tumače odredbe i mjere izdane u „Narodnim novinama“ koje je izdao stožer, a da zapravo te mjere koje su dane nisu precizne, nisu jasne kakve bi trebale biti zbog čega se onda javljaju i HGK i ministarstva turizma, ovi, oni zavodi za javna zdravstva bez ikakvog razloga. Nažalost, nemamo u tom slučaju vladavinu prava, nemamo pravnu sigurnost stradaju upravo oni koji bi trebali činiti okosnicu našega gospodarstva, a oni koji su vjerojatno u mentalnom sklopu istom, ne zadnjih 30 godina nego zadnjih 80 godina, brže bolje su pojurili na teren da baš te kazne. I onda Vlada zadnjih dva mjeseca priča o promjeni paradigme. Ja bih ih pozvao da stvarno to pokažu djelom, ja bih ih molio da one mjere koje su donijeli da ne budu privremene, to je onda promjena paradigme. Mjere koje je MOST predložio u zadnjih mjesec do dva dana, među ostalim bili su promjena Ovršnog zakona, promjena Općeg poreznog zakona, promjena poreza na dobit, izmjena poreza na dohodak, izmjena Zakona o PDV-u, ukidanje parafiskalnih nameta itd., itd. Ali ono što je ključno za neke od ovih mjera, mi ne mislimo da trebaju biti privremene one trebaju biti trajne. U trenutku kada idete promijeniti Zakon o PDV-u i mijenjate ga na način da konačno poduzetnik, obrtnik, samozaposlena osoba mora platiti PDV tek onda kada su njemu platili za njegov proizvod, e onda je to promjena paradigme, e onda je to onaj način za koji mi u MOST-u smatramo da se konačno država treba početi odnositi prema svakom građaninu u ovoj državi i prema svakom poduzetniku u ovoj državi. A to je na način da ih država ne doživljava kao ovce za šišanje ili kao one objekte na kojima će se iživljavati nego da ih doživljava kao partnere. Mi želimo da taj zakon, ta promjena zakona, uredba koju su donijeli da se PDV plaća po naplati ne bude privremena nego bude trajna. Nemate pravo biti u prvi u redu naplate, nemate pravo opelješiti svaku zaposlenu osobu u državi koja vam doprinosi, koja vas hrani, a da vas nije briga jeli on nakon toga uspio naplatiti ono što je proizveo ili je završio u bankrotu. A ono što je ključno u svemu tome kako ne vidite da u trenutku kada te mjere napravite trajnima da ćete smanjiti zonu sive ekonomije. Pa mislim da apsolutno svi znaju da danas poduzetnici upravo u strahu da neće moći naplatiti svoj proizvode vam ne izdaju fakture, da država stane iza njih, da država kaže da je račun temeljni dokument utuživ, da se mora naplatiti, da država kaže mi ćemo platiti PDV kada vi naplatite svoj proizvod kad znate da su se poduzetnici i samozaposleni obrtnici svi da su se osigurali, a vi ćete automatski smanjiti sivu ekonomiju. Vi ćete pokazati onu solidarnost, to je druga riječ, drugi pojam koji smo znali slušati zadnjih dva mjeseca, vi ćete pokazati da razumijete te ljude da oni nisu za vas ovce za šišanje. Da oni nisu samo tu da vama priskrbe novac kojim ćete vi plaćati sve vaše uhljebe od državne, županijske do lokalne razine. U samo zadnje 4 godine deseci tisuća novozaposlenih u javnoj i državnoj upravi. Zanimljivo, pola milijuna ljudi je iselilo u zadnjih 5 godina, samo u našoj državi se događa apsurd. Imamo manje ljudi u državi, a više zaposlenih u državnoj upravi. I nitko ne govori o apsurdu nego upravo one koji vam privrjeđuju čak i za vrijeme krize, brže bolje pohrlite na teren kazniti ih. Ne samo zatvoriti ih nego udariti financijsku kaznu. To nije promjena paradigme, prijeđite s riječi na djela. Mijenjajte paradigme, ali na pravi način. Također, MOST je tražio da se ukine plaćanje akontacije, predujma na dobit. Pa je li normalno da svi oni koji su zaposleni, koji privrjeđuju plaćaju danas porez prema onome kako su poslovali, prije plaćaju ga unaprijed, kreditiraju državu. Pa nije normalno i to također, treba uvesti i treba biti trajno. Nije korektno, nije solidarno, nije promjena paradigme, kako god da hoćete, koje god pojmove hoćete u zadnjih 2 mjeseca koje ste ubacili u svoj vokabular, koristiti, to ne odgovara. Izbrišite akontaciju poreza na dobit. Ukinite porez na dividende i na udjele na dobit. Imali smo priliku prije nekoliko dana raspravljati o Ovršnom zakonu, odnosno o prijedlogu zakona kojeg je dala Vlada. Zanimljivo. Vlada je odlučila promijeniti Ovršni zakon, ali na način da ne obuhvati sve niti načine niti subjekte. Dakle mi smo tražili da se Ovršni zakon, i to smo bili predložili prije nego je Vlada uputila svoj prijedlog, tražili smo odgodu svih ovrha za vrijeme trajanja epidemije. Vlada je odgodila ovrhe na 3 mjeseca i ne sve. Odgodila je ovrhe po računima. Je li vi zaboravljate da postoje ovrhe po pokretninama i nekretninama? Je li vi shvaćate da nitko nije još zaustavio ovrhe na nekretninama? Osim toga, vi ste rekli FINA-i da FINA nema pravo vršiti ovrhe po računima, ali niste rekli Zavodu za mirovinsko osiguranje da ne provodi iste takve ovrhe po računima prema umirovljenicima. Niste naredili poduzetnicima, poslodavcima da provode, da ne smije provoditi ovrhe nad svojim zaposlenicima. Ja ne govorim samo da vas kritiziram, moj žučni govor je iz razloga što ili ne čujete ili ne želite čuti. Od prvoga dana, od trenutka kad se izašli ovdje s mjerama, bio sam prvi na govornici nakon ministar financija, nakon predsjednika Vlade i rekao vam, vi nudite odgodu, a ja vam kažem otpis. Vi nudite jeftinije kredite, a ja vam kažem bespovratna sredstva. I naravno da će moj govor biti žučan jer ne čujete. Niste čak niti to napravili. Otpisali ste koliko njih, odgodili ste kome sve, dakle niste napravili jednako prema svima. Otpis dospjelih obveza, a ne odgoda. I ne samo za vrijeme epidemije, nego 90 dana poslije. Zašto? Jer da pustite apsolutno sve danas u Hrvatskoj, da epidemija nestane ovako, da koronavirus nestane ovako, ljudi se nemaju gdje vratiti. Dakle nije dovoljno samo za vrijeme epidemije, trebati dati vremena gospodarstvu da se vrati na ono što je bilo. Ali o tom ću mrvicu poslije. Također, mi smo u ovom setu zakonu, a i prije u mjerama koje smo vam govorili, navodili da treba ukinuti plaćanje paušalnog poreza na dohodak za iznajmljivače u turizmu. Vi još uvijek vjerujete da će postojati turistička sezona? A meni nije jasno, koji paušalni porez i dalje plaćaju? Pa ljudi moji, ti ljudi su se zadužili, digli su kredite, da doprinose ovome društvu i sebi, ali i vama. Oni vas hrane. I dalje njih zaboravljate, onu glavnu vašu gospodarsku granu, po meni bi i trebalo barem biti 4, 5 u Hrvatskoj, ali ste zbog svojih politika pretvorili turizam u jedinu gospodarsku granu, gotovo jedinu u Hrvatskoj i sad ste na njih zaboravili. Tko ostao, ostao, tko živ, tko mrtav. Jeste digli kredite, vaša briga. Je li morate plaćati paušalni porez, vaša briga, to što nemate od čega platiti, to što nemate klijenata, nemate turista, nije nas briga. Pa ne može vas ne bi briga za to. Ali ja vam ovo govorim, ima mjesec dana. I sve to možete promijeniti, još uvijek možete promijeniti. Također, govorili smo da se treba ukinuti članarina za Hrvatsku gospodarsku komoru. Ljudi moji, HGK kratko, 168 milijuna kuna proračun minimalno barem 90% toga im dolazi od članarina, a od 168 milijuna kuna, ubijte me, ako barem 50% ne odlazi na njihove plaće. Još jedan tromi sustav koji mi plaćamo. Turističkim zajednicama članarine, za što će danas tvrtke plaćati turističkim zajednicama? Što će to turističke zajednice napraviti u idućih mjesec, dva dana? Tu vam je pola milijarde kuna. Pa da uzmete samo ove dvije članarine to vam je 700 milijuna kuna koje trebate vratiti nazad ljudima koji danas jedva spajaju kraj s krajem, koji su zbog ovoga što im se dogodilo, ne njihovom krivnjom, ostaju bez posla i nemaju mogućnost privređivati za naše društvo, za vaš državni, županijski, lokalni proračun. Također, tražili smo da se izmijene i zakoni o rodiljnim, roditeljskim naknadama, tražili smo također da se ukinu parafiskalni nameti u ja ću također reći par zanimljivih brojki. Vi baratate s brojem od gotovo 400 parafiskalnih nameta, od tih 400 parafiskalnih nameta njih 20 je krupnih, a od tih 20 krupnih, tih 20 krupnih vam donese u vaš proračun 12 milijardi kuna. Ali od Vlade ne čujem da oni nešto rade, oni najavljuju da će nešto raditi, tako najavljuju i teritorijalni preustroj, oni najavljuju ma hoćemo, nećemo, ovako ćemo, onako ćemo. Ja bi vam savjetovao da u stilu onoga kako ste vodili zadnje četiri godine napravite povjerenstvo za suočavanje s parafiskalnim nametima, to bi bilo adekvatno ako ću biti sarkastičan pa onda vijećajte što ćete napraviti s parafiskalnim nametima, ali meni situacija nije normalna, za mene ovakva situacija traži hitno, efikasno djelovanje, nikakva povjerenstva, nikakve dileme hoćemo-nećemo nego logiku. Ova situacija zahtijeva da krenete sebe rezat, da ne pričate o teritorijalnom preustroju, krenete ga radit. Opet ću vam dati podatak koliki je disbalans između onoga što govorite i što radite. Vi ste 2018. pokrenuli projekt o optimizaciji javne uprave vrijedan 20 milijuna kuna, vrijeme mu istječe sad krajem ove godine. Došli ste do toga da niste napravili ništa, čak ga niste uputili niti u javnu raspravu. To su djela, a ja vas molim da s riječi pređete na djela jer kada pričate o uštedama ne želim vas čut da govorite o tome da ćete dok sebe ne srežete uzimati od plaća zdravstvenih djelatnika, obrazovnih djelatnika u obrazovanju i ostalih. Nećete, nemate pravo na to. Imate kompletan nered u vaših 500 i nešto općina, 20 županija, 1300 državnih tvrtki u većinskom ili manjem vlasništvu i hrpu uhljeba. A ja ih moram nažalost tako nazvat. Svaka čast ljudima koji pošteno i savjesno obavljaju posao u državnoj i javnoj upravi, ima ih, ali brate ima i onih koje ste ubacili unutra koji apsolutno ništa ne rade i na kraju vam je to kriza to i pokazala. Napravite analizu koliko ljudi u državnoj i javnoj upravi danas stoji kući i radi smanjenim intenzitetom ili uopće ništa ne radi. Zanimljivo, država radi brže. Nema tona papira, nema štambilja, nema pečatiranja, nema čekanja u redu, sve ono što ste govorili da ne možete napraviti godinama da vam trebaju analize, povjerenstva, sve ste to napravili u par dana jer vam je dogorjelo do prstiju, dakle može se. Ja vas pozivam da to krenete radit. A osim toga što se tiče Ovršnog zakona, samo ću se kratko vratiti jer nažalost nedostaje mi vremena, za Ovršni zakon Vlada je obećala da će mijenjati Ovršni zakon poslan u treće čitanje. Kakav je bio u drugom čitanju, bolje je da ga i ne donosite. Al ako stvarno želite pomoć, ako to nisu riječi, samo riječi nego i djela, donesite Ovršni zakon, ali pravi Ovršni zakon koji će biti pravedan prema svima. I bitna mjera konačno dozovite se razumu i obvežite banke da moraju napraviti moratorij na kredite i građanima i poduzetnicima. Oni u ovom trenutku nemaju od čega ljudi vraćati.
Hvala vam kolega Petrov. Dakle imamo dvije prijavljene stanke, imamo 7 replika, ali prvo ćemo stanke. Dakle prijavili su kolega Grbin i kolega Zekanović. Prvo je kolega Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, uvaženi predstavnici Vlade. U ime Kluba zastupnika SDP-a u trajanju od 10 minuta kako bi još jednom se mogli očitovati i naglasiti problem koji je stvorila Vlada RH. Dakle, prošloga petka HS donio je izmijene Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima naših građana i na taj način je dobar dio građana RH deblokiran. Međutim jedan veliki broj građana ovoga se tjedna nemilo iznenadio. Iznenadili su se zato što su se ovrhe po njihovim računima nastavile provoditi, a to su građanke i građani RH kojima ovrhu nije provodila FINA već im je ovrhu provodio njihov poslodavac ili Zavod za mirovinsko osiguranje. Od onih ovrha koje se odnose na ovrhu po plaćama ili drugim novčanim sredstvima procjenjuje se da se u ovom slučaju radi otprilike jednoj trećini ovršenika. Ovršenika kojima je pružena nada, a onda su nakon vikenda doživjeli gorko razočaranje. Poštovane kolegice i kolege, četvrti mjesec je izgubljen, plaće su već u velikoj mjeri isplaćene, ovrhe u velikoj mjeri provedene, ali poštovane kolegice i kolege, a ovdje posebno govorim predstavniku Vlade koji je iz resornog Ministarstva pravosuđa. Zbrojite se i ili prihvatite jedan od oporbenih prijedloga zakona, kao što je onaj SDP-a koji ovu materiju rješava u potpunosti ili uputite svoj prijedlog zakona. Ne dopustite da ovršeni koji nisu obuhvaćeni mjerom koju smo donijeli u Saboru prošloga petka ne budu kažnjeni i u svibnju, kad već niste bili spremni pomoći pravosuđu u cjelini, pomognite barem ovršenicima. Hvala.
Hvala, izvolite kolega Zekanović, stanka također.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, tražim stanku ispred Kluba Hrvatskih suverenista u trajanju od 10 minuta da bi se dodatno konzultirali vezano uz ovaj paket zakona. Ovdjem moramo istaknuti jednu aktualnu situaciju, a vezano je uz izjavu našeg predsjednika Zorana Milanovića, danas u Jasenovcu, koji je izjavio, svatko tko se 1991. g. borio pod "Za dom spremni", nije se borio samo za Hrvatsku, nego i za restauraciju NDH. Dakle, Antun Petričić, Marko Knežević, Žarko Manjkas-Crvenkapa, ljudi koji su sa HOS-ovim oznakama i "Za dom spremni" poginuli da bi danas Zoran Milanović bio predsjednik, borili su se za Hrvatsku, slobodnu, suverenu i demokratsku državu, a danas onaj tko nije za dom spreman, e on se može nazvati komunistom i fašistom jer jedino što danas trebamo biti, trebamo biti za dom spremni, kao što su bili i ovi koji su dali svoje živote za hrvatsku državu. I tu moramo biti jasni. Dakle ovo je jedna iznimno skandalozna izjava na tragu onoga što je predsjednik Milanović i prije govorio i radio, ali ovdje moram naglasiti da je drugi problem također, jako veliki, što je sve to rekao i govori u nazočnosti premijera, odnosno predsjednika Vlade Andreja Plenkovića koji sve to sluša i ne reagira.
Dakle ovo nema veze sa stankom, dakle dajem vam opomenu. Nastavljamo kolega Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a. U ime Kluba HSU-a, Nove politike, SNAGA-e i nezavisnih zastupnika također, tražim stanku u trajanju od 10 minuta kako bi još jednom razmotrili ovu situaciju koje Vladinim mjerama prekidanja ovrha nad građanima izuzeta veliki broj umirovljenika jer njima ovrhu provodi HZMO kako je to naglasio i kolega Peđa Grbin. Međutim, da stvar još i proširimo, kako je rekao i kolega u uvodnom, Petrov, u uvodnom izlaganju, mnoge od svih mjera bi se i inače trebale provoditi, pa tako isto kad govorimo o umirovljenicima, i posebno onim slučajevima gdje su oni bili jamci, gdje je dužnik preminuo, ti umirovljenici su, iako u Hrvatskoj ne postoji smrtna kazna, ti umirovljenici su kažnjeni do smrti. Dakle, oni moraju plaćati taj dug jer su u jednom trenutku svog života, možda nepromišljeno, možda iz nekih drugih razloga ušli u takav odnos, i oni moraju do svoje smrti plaćati dug po tom kreditu. Jasno je da iz ovoga u velikom dijelu stoje banke i mislim da je i Vlada u tom dijelu nema snage se obračunati, nema snage reći bankama da to nije primjereno, da ljudi ne moraju do kraja svog života plaćati dugove koji su nastali, a nažalost zbog smrti dužnika nisu mogli biti naplaćeni. I to je jedan od razloga da tražimo stanku, kako bi se ove situacije u budućnosti ispravile. Hvala.
Hvala i vama. I posljednja tražena stanka, kolegica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo. Tražim stanku u ime GLAS-a u trajanju od 10 minuta. Riječ je o tome da danas ponovo imamo u raspravi jedan set zakona koji je predložila oporba. Nalazimo se u jednim vrlo neobičnim vremenima. Karakteristika ovih vremena je sljedeće, kad dobijemo prijedlog od vladajućih, mi u principu bez obzira o tom prijedlogu, raspravljamo, diskutiramo, ali svjesni situacije, oporba je ta koja u glavnini slučajeva glasa za te prijedloge i svjesni toga da se mora reagirati odmah. Promjene koje HDZ kao stožerna stranka vladajuća nije shvatio jer nije shvatio da bi trebao malo slušati oporbu. U ovim našim prijedlozima koji jesu, ima izuzetno dobrih, kvalitetnih prijedloga. Mi nemamo svi zajedno ništa protiv da vladajući te prijedloge prihvate, da ih ugrade, da dođe s tim, kraj travnja je, očekivali smo da će biti nekakav set mjera 2.0, odnosno travanj 2.0, ali travanj 2.0 nije ovdje. Kad je riječ o ovrhama o kojim svi govorimo, uopće nije jasno zašto zajedno sa ovim zakonom nije došao i zakon koji je iz nadležnosti Ministarstva pravosuđa iz jednostavnog razloga što ljudi koji su ovršeni imaju jedni prema kojima će se postupati na jedan način, druga grupa ovršenih postupat će se na drugi način i to jednostavno nije dobro. Ali, postoji još jedna velika tajna i misterija kojoj se nikako ne možemo dokučiti. Zašto ne želite donijeti zakon o moratoriju na kredite naših građana, naših poslovnih subjekata? Što je tu tako magično da pod svaku cijenu štitite banke? Hvala lijepo.
Hvala. I imamo još jednu stanku. Kolega Ivan Lovrinović, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Tražim stanku ispred Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku i Živi zid kako bi se konzultirali oko kriznog paketa mjera. Naime, značajan broj građana, to su tisuće i tisuće nalaze se u zrakopraznom prostoru, oni su znači samozaposleni, slobodni umjetnici, sezonski radnici, oni nisu obuhvaćeni ovim mjerama pomoći, znači kao što ostane radnik koji dobije otkaz, dobije 4 tisuće kuna. Njih nema nigdje, znači to je veliki broj ljudi, njima se mora pomoći. S druge strane, ono na čemu inzistiram mi iz stranke Promijenimo Hrvatsku jest da se aktivira ispred HNB-a mehanizam helikopterskog novca a to znači da se bespovratno svim punoljetnim građanima Hrvatske dodijeli bespovratno po 4 tisuće kuna koje ne moraju vraćati. Zašto? Na taj način ćemo, već je to trebalo napraviti, ja sam to tražio prije mjesec dana, na taj način bi se zadržao razina potrošnje, to bi stabiliziralo koliko-toliko proizvodnju, sačuvalo u značajnoj mjeri zaposlenosti i bilo bi daleko manje problema. Mi vidimo da HNB uopće ne reagira na to i što je najgore, Vlada uopće ne reagira na to, prema tome, ona najvažniju instituciju u ovoj krizi jednostavno ne stavlja u pogon. S druge strane, pomažu samo bankama, bankarima. Banke nisu ničim zahvaćene u ovoj krizi i zato ću inzistirati ispred Promijenimo Hrvatsku na uvođenju poreza na imovinu bankama, telekom operaterima jer oni ostvaruju najveću dobit. I zamislite, molim vas, glavni savjetnik, ekonomski savjetnik predsjednika Vlade, on kaže ovih danas da bankama je, bilo bi nezakonito da se obustavi obračun redovnih kamata. Pa koga vi štitite više? Hrvatski narod sigurno ne i zato građani, promijenimo to na izborima. Hvala.
Dakle, stanka sukladno čl. 248. nastavljamo 14 sati i 20 minuta s replikama na kolegu Petrova. Imamo ih 7. STANKA U 14,10 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,20 SATI]] Nastavljamo. Dakle imamo 7 replika. Prvi je kolega Đujić, nakon njega kolega Maras.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Petrov, vi ste spomenuli ovdje u obrazlaganju svojih prijedloga, da Vlada ili vas ne čuje ili vas ne želi čuti. E sada, kada gledamo unazad recimo 2, 3 tjedna odnosno nastanak ove krize, i SDP je dao jedan cijeli paket prijedloga zakona i vi ste dali prijedlog paketa zakona kojima želimo popraviti situaciju naših građana, međutim, Vlada kojoj su bila puna usta zajedništva, zajedništvo im je trebalo dok nismo usvojili Vladin paket zakona. A onda nas nisu htjeli kao opoziciju uopće ni slušati niti nas uključiti u donošenju odluka i to je, iz toga se nameće da u biti da oni nas ne žele čuti i baš Plenkovića briga što mislimo u SDP-u, što mislite vi, što misli bilo tko iz opozicije, a uostalom, jučerašnjom, prekjučerašnjom izjavom da je Stožer u biti političko tijelo i da donosi političke odluke su u biti sve i rekle. Dakle, vode cijelo vrijeme istu politiku i uopće ih zanima što misli opozicija, a ovo je pitanje koje se tiče svih građana, ne samo ... [[Govornik se ne razumije.]]
Kolega Petrov izvolite.
Upravo tako. Ja ne očekujem od predsjednika Vlade, od vladajućih bilo kakvu zahvalu za sve prijedloge koje smo im dali. I mi kao MOST ispred oporbe i vi ispred SDP-a, jednostavno ne očekujem, oni nisu nikada u 4 godine pokazali niti zainteresiranost niti zahvalu. Sve naše amandmane, pa čak i na proračun kojih je bilo na stotine, svaki su bili odbili. Ali, oni bi se trebali sjetiti, da ovo nije jedan, jedna mala njihova varoš, da je ovo pitanje cijele države, apsolutno svih građana u državi, da bi trebala biti i skromni i ponizni u svemu ovome i boriti se da svaki građanin ove zemlje bude zaštićen, svaki poslodavac ove države da ima mogućnost raditi i da bi to trebali napraviti na način da čuju i uvaže mišljenja i drugih ljudi. Takvi ljudi, nažalost očito ne stoje u Vladi, ali ja se neću baviti politiziranjem. Ja ih i danas pozivam i pozvao sam ih s govornice, čujte što vam govorimo [[Upadica: Hvala.]] jer ne govorimo bez razloga.
Hvala vam. Sljedeći je kolega Maras. Nakon kolege Marasa, kolega Anka Mrak-Taritaš. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. Kolega Petrov, meni je za ovako, kao zanimljivo zapela za oko argumentacija kolege Felaka zašto bi HGK bio ugrožen da se odrekne dijela prihoda za vrijeme krize. Znači evo, kada pogledate to, taj dopis, gdje je kolega Felak zdušno krenuo braniti Hrvatsku gospodarsku komoru, vjerojatno u ime HDZ-a kao vrlo korisnu organizaciju koja djeluje u interesu hrvatskih poduzetnika i zbog toga ne bi trebalo im uskratiti prihode za vrijeme krize, a ja mislim da bi trebalo omogućiti da budu, da bude dobrovoljno članstvo bez obzira da li je kriza ili nije, pa da onda vidimo koliko će ta HGK skupiti članova i koliko je korisna. Gotovo je nevjerojatno kako HDZ i dalje ustraje na tim, ja bih rekao uhljebničkim organizacijama koje sisaju novac hrvatskih poduzetnika i jednostavno [[Upadica: Hvala.]] i u ovoj krizi se ne udostoji da [[Upadica: Odgovor.]] da njima okrene leđa. Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite kolega.
G. Maras, ponovit ću. 168 milijuna kuna samo HGK ima proračun svoj. Od tih 168 milijuna kuna, neka me slobodno isprave, ali barem 90% je od prisilnih članarina, a ne dobrovoljnih. A od tog novca, preko 50% se troši na njihove plaće. Ja ne vidim ni korist za poduzetnike u Hrvatskoj, što se tiče rada Gospodarske komore. Osim da s vremena na vrijeme izađu s pamfletima u korist vladajućih. Nažalost, ali nije HGK jedina. Pa imamo mi sad slučaj i HUP-a. I oni su se proslavili sa otpremninama u trenutku kada su trebali otpustiti osobu koja je uznemiravala druge svoje djelatnike. I niz drugih komora, organizacije koje imaju pravo po zakonu prisilno uzimati članarine, a [[Upadica: Hvala.]] da nemaju korist. Bar ti članovi nemaju korist.
Hvala. Replika broj 3. kolegica Anka Mrak-Taritaš, nakon nje kolega Žagar, izvolite kolegice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS-a. Poštovani kolega Petrov. Vi ste u svojem uvodnom izlaganju govorili o niz stvari. Govorili ste o promjeni paradigme, s tim, to vam je bila zapravo uvodna misao. Ovo je vrijeme iz kojeg bi trebali nešto naučiti. Ovo je vrijeme koje bi trebali zaista voditi računa i o promjeni paradigme. Dakle, mi zaista kada vidite koliki dio u proračunu su parafiskalni nameti. Ja sam očekivala i vi ste vjerojatno očekivali da imamo jedan set mjera koje će se baš odnositi na te parafiskalne namete ili s parafiskalnih nameta se krije niz, niz opterećenja za gospodarstvenike. Vrijeme je da slušamo ljude, vrijeme da slušamo one koji pune naš proračun što ih muči. Ali vladajući ne slušaju nas, ne slušaju gospodarstvenike, imam osjećaj da zaista žive u kuli od bjelokosti i slušaju samo sebe međusobno.
Hvala. Izvolite odgovor na repliku kolega Petrov.
Nažalost, bojim se da su odcijepljeni od stvarnosti. Ja ću vam uzeti samo jedan namet koji mislim da apsolutno svaki građanin u Hrvatskoj ima, a to su slivne vode. A znate što će vam reći ljudi samo za slivne vode, da imaju potoke pored svojih kuća kada padaju kiše. Rijetki su oni koji su izuzeti, a godinama slušamo kako će baš iz tog nameta koji se uzima od svakoga građanina slivne vode biti riješeni. Nisu riješene, a to je jedan namet. 400 ih je. Direktno se svaki od njih tiče svakog građanina u Hrvatskoj i svakoga poduzetnika. I da, očekivao jesam da će konačno napraviti paket pa da će ih ova kriza natjerati, ako već nisu mogli u dobra vremena da će u loša vremena zbog toga što postoji pritisak i potreba konačno početi rješavati stvari. Ja ih pozivam, nisu još uvijek iako je potrošeno određeno vrijeme, još uvijek ima vremena za promijeniti način ponašanja.
Hvala. Sljedeća replika kolega Žagar, nakon njega kolega Bulj. Kolega Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Uvaženi kolega Petrov. Dakle, stožer je zbog svoje stručnosti imao legitimitet, ima ga i danas, međutim premijer izjavom kako oni nisu pali s Marsa, kako ih je imenovala politika i kako oni zapravo trebaju samo poduprijeti političke odluke je na jedan način odnio legitimitet tom stožeru. Isto tako moramo mi poručiti premijeru da mi ovdje ne lajemo na mjesec. Mi govorimo stvari koje bi mogle biti korisne Vladi RH da se suoče sa ovim problemima. U RH postoji puno stručnih ljudi, postoje političke stranke koje imaju te stručne ljude, kako je onda moguće da opozicija da nijedan prijedlog opozicije, nijedan amandman se ne usvoji. To nije dobra poruka. Ako premijer misli sve zasluge pripisati sebi ako stvari krenu na dobro, to neka jasno kaže. Ali što će biti ako stvari krenu na loše, tko će onda preuzeti odgovornost? O tome se premijer sada isto mora očitovati jer RH nema puno vremena i treba donositi mjere čim prije.
Hvala. Izvolite odgovor.
Slobodno neka pripiše sve zasluge sebi samo neka donosi cjelovite zakone, neka donese kvalitetan Ovršni zakon, neka mjere koje će zaštiti ovršene i blokirane građane budu cjelovite, a ne ovako polovične, neka zaštiti građane tako da se donese moratorij na kredite u punom iznosu bez kamata pa neka sve zasluge pripiše sebi. Nije mi problem, ali konačno da se to krene na takav način raditi. Ne očekujem, opet ću ponoviti, nikakvu zahvalu, ali ovako način na koji se ponašaju da bi PR-ovsi poklopili određene teme, a da zapravo to u suštini i nema toliko smisla, tu vidim problem i zbog toga progovaram. Nadam se samo da ovo malo vremena što nam je ostalo da će konačno promijeniti način postupanja, da će konačno s riječi prijeći na djela i da neće samo govoriti o promjeni paradigme nego će je provodit.
Hvala. Sljedeći je kolega Bulj, nakon njega kolega Vlaovac. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Petrov, predložili ste brojne mjere međutim Vlada ih odbija. Neke je prihvatila, ali sa velikom odgodom. Ne samo da je ova korona kriza otkrila što su sve napravile politike koje su jednostavno štetočine hrvatskoga naroda to možemo pobrojiti i vidljivo je da je ona otkrila sve to. Evo ja ću samo reći nekoliko stvari, predlagali smo isključivi gospodarski pojas da zaštitimo naše more, predlagali smo zabranu prodaje poljoprivrednog zemljišta stranim pravnim fizičkim osobama, predlagali smo da se podijeli zemljište našim 70.000 hektara i 400.000 hektara našim poljoprivrednicima. Ne, oni su istrali naše seljake, ribare, poljoprivrednike vani koji uplaćuju 6% BDP-a 18 milijardi kuna u hrvatski proračun. To su štetočine.
Hvala. Izvolite odgovor.
Gospodine Bulj, … ste odličnu temu, temu poljoprivrede, temu mjera koje se trebaju donositi u idućih 6 mjeseci kako bismo uspjeli izvući naše gospodarstvo. I da, ja se slažem s vama, masu kvalitetnih prijedloga koje smo ponudili oni nisu usvojili. Morat ćemo ili morat ćete njih pitati zbog čega. Ali ukoliko se ne bude radilo na onim mjerama koje idu za 6 mjeseci, pogotovo u segmentu poljoprivrede, pogotovo na ovih 600.000 hektara poljoprivrednog zemljišta koje je još uvijek neobrađeno, nećemo daleko doći, a recesija će trajati više i duže nego ona koja je počela 2008.
Hvala. Kolega Vlaović i nakon njega kolega Mišić, to je posljednja replika. Izvolite.
Hvala. Kolega Petrov, evo i MOST je predložio paket mjera, paket zakona kao što je prije toga učinio odnosno zajedno s vama SDP, Vlada je sve odbila kao i sve prijedloge koje su opozicijske stranke i klubovi iznijeli u raspravi sa željom prije svega da se sačuva zdravlje građana, ali ono isto tako vrlo bitno da se sačuva svako radno mjesto u Hrvatskoj i da se omogući daljnji razvoj gospodarstva i kvalitetniji život svih naših građana. Pitali ste i čuje li Vlada to, očito da ne čuje i ne mari jer podsjetit ću da je još 6. Veljače udruga proizvođača i drvoprerađivača uputilo pismo Vladi da traži hitne mjere jer će doći do krize jer su već počeli gubiti poslove. 25.000 je nezaposlenih, a najviše je stradala Slavonija gdje je po regionalnom Zavodu za zapošljavanje u Osijeku 17.202 osobe nezaposlene u ožujku, to je 1756 osoba više nego prošli mjesec odnosno 35% više nego lani u ožujku, Slavonija je opet nastradala.
Hvala. Izvolite odgovor.
U idućih 6 mjeseci Vlada treba donijeti plan na koji način ćemo pomoći svom gospodarstvu, ne samo zaustaviti negativne posljedice nego potaknuti rast gospodarstva. Treba definirati koje su strateške grane hrvatskog gospodarstva koje treba poticati. A mi ono što imamo u Hrvatskoj su naši resursi je i šuma i vode i naša pamet, dakle mi smo ti koji trebamo ulagati i u prerađivačku industriju i u drvoprerađivačku i prehrambenu industriju i u IT industriju, a ne samo da nam glavna gospodarska i jedina gospodarska grana bude turizam jer će nas to koštati puno više i naša kriza će trajati puno duže nego što će trajati krize nekih drugih zemalja poput Italije i sličnih koje imaju popriličnu dobit iz turizma. Ali njihova dobit se u turizmu mjeri 5%. Hvala.
Posljednja replika, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine Petrov. Sve ste lijepo govorili i ja se s vama mogu u potpunosti s nekim stvarima složiti, međutim ova Vlada je 90% poreza na dobit na 12% smanjila do 7 milijuna poduzetniku, parafiskalne namete svakako treba skloniti. Kao poduzetnik sam već 30 godina u tome, 25 godina smo uništavali državi, ja bi slobodno rekao, sve vlade do sada su samo pogodovale velikima i onima koji su pretvorbe napravili kriminalu, nisu plaćali poreze, a SDP je radi poreza oslobodio i otpisao što bi u svakoj modernoj državi bili u zatvoru. Ova Vlada je napravila više u pet godina za poduzetnike i obrtnike nego sve dosadašnje vlade koje su normalnim i poštenim poduzetnicima uradili do 25 godina, ja vam to moram sigurno reći jel sam sam unutra pa to dobro poznajem. Znači ova Vlada što se tiče poduzetnika je pokušala u zadnjih pet godina napraviti više nego su oni u 25, osim onih koji su krali pretvarali i postali milijoneri, to su radili do 25 godina. Oprostiti poreze u svakoj modernoj državi se ide u zatvor, samo ovdje se nije išlo. To je napravila SDP-ova vlada za vrijeme Linića. Hvala.
Izvolite odgovor kolega Petrov.
Gospodine Mišić meni je žao što vi kao poduzetnik u ovom slučaju branite Vladu koja ne radi u korist poduzetnika. Nakon 4 kruga porezne reforme, ja ću vas suočiti sa stvarnim stanjem kojeg vi ne želite vidjeti nakon 4 kruga porezne reforme nema rasterećenja, porezi sudjeluju u jednakom obimu što se tiče BDP-a, čak najavljeno da nije bilo epidemije 5 milijardi kuna novih upravo iz poreza. Meni je žao što branite stav da i dalje treba ostati akontacija poreza na dobit, meni je žao što tako olako prelazite da se parafiskalni nameti neće i ne moraju mijenjati, meni je žao što vi kao poduzetnik i dalje smatrate i branite tako pasivnu Vladu da ne trebaju obvezati banke da se donese moratorij na kredite i građanima i poduzetnicima za vrijeme ove krize, meni je žao što ste odvjetnik ove Vlade kao poduzetnik.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Kolegica Jelkovac, Perić, Grčić, Đurić, Kosor, Strenja, Grbin, ako ne otvaram raspravu dakle u ime klubova. Prvi prijavljeni za raspravu je kolega Miro Bulj u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Predstavnici hrvatske Vlade, poštovani građani. Tko može gledati, tko ima mogućnost da gleda, vidimo da je Božo Petrov i klub MOST-a su predložili 9 mjera ovo sada, a brojne druge mjere koje je naveo kolega su mjere koje se tiču stvarnoga života Ovršnog zakona, poreznih zakona, tih sitnih nameta i … na našim ljudima koji su vidljivi u rezultatima ove korone krize jel ova korona kriza vas je skinula do gola, do gola. A ovim zakonima se rješaju dalo bi se olakšanja određenim ljudima, međutim našim građanima našeme narodu, međutim u ovome trenutku ja bih volio da je hrvatska Vlada prihvatila brojne mjere koje smo mi davali u prvome krugu pa nisu prihvatili tj. koji su davali amandmane, međutim mi smo bili korektni kao oporba i mi smo prihvatili njihove prijedloge, tako da na početku odmah s tim krenem. Od brojnih prijedloga koji je kolega Petrov da se ne ponavljam koje je dao svih mjera, ja bih samo napomenuo da hrvatska Vlada inače kada se tiče prijedloga kluba MOST-a i onih koje sam i ja davao osobno sve su odbili jel nisu bile na strani naroda nego su bile na strani uvijek onih koji su iskorištavali hrvatske resurse sebi za profit. Tako možemo krenuti od poljoprivrede. Dao sam zakon o zabrani GMO-a, uvoza, prijevoza, prodaje i sadnje, međutim nije prihvaćen. 90 saborskih zastupnika nije prihvatilo, a cilj je bio naš tada da na taj način promičemo domaću proizvodnju i da se napokon obradi 700.000 hektara neobrađenog čistog očuvanog poljoprivrednoga zemljišta. Danas je i dan planeta Zemlje, danas moramo pričati i o poljoprivredi, poglavito o ekološkoj poljoprivredi, uvaženi tajnik dolazi ovdje iz Slavonije, tamo je sakriven iza stupa, i zna šta je se sa Slavonijom dogodilo, zna da je opljačkana, devastirana i da su seljaci tj. ljudi koji su se bavili poljoprivredom otišli u Irsku saditi kumpir, a ovdje sto puta bolje za kumpir je tlo poglavito Lika i ovaj dio. Sjetimo se što je se u Hrvatskoj događalo sa poljoprivredom. Pa pomidore su se prodavale to 1000 puta, rajčice ili paradajz kako god hoćete, su se prodavale na tržnicama dok je …/nerazumljivo/… dok tržnicama u turizmu na koji se pozivamo, dok je u isto vrijeme Sinjsko polje nije navodnjeno, Drniško. U isto vrijeme u Vrgoračkom polju su se sikle voćke dok ste vi gospodo draga pogodovali uvoznim lobijima. Zbog čega je se pogodovalo uvoznim lobijima? Zbog čega se novac koji se ulagao u poljoprivrednu nije …/nerazumljivo/… domaćoj proizvodnji i zbog čega ste glasali protiv toga da se zabrani taj štetna hrana GMO? 4, 3 milijarde EUR-a uvozimo prehrambenih proizvoda, 3 milijarde EUR-a, Hrvatska i sad ste došli do zaključka da niste samodostatni, sad ste došli. Sad ste oni koji, više nije Miro Bulj čoban, nije ovo ono, sad su svi htili bit čobani. Sad svi trču po zemlji, poljoprivredi, prehrambenoj industriji, ali i dalje uvozite najviše kod naše Slavonije tijesta, smrznutog tijesta za kruh, svinjetine i svega ostalog. Što se tiče pogodovanja, ja bih volio da se pogoduje teleoperaterima, bankama, pa moramo služiti narodu. Ja znam da nemate vi snage. Teleoperateri u RH imaju najveću dobit, HT, tvrtka pod grupaciji Deutsche telekoma, 42% dobiti ima u RH, u EU je prosjek 20%. Nikad se nije, rade šta god hoće po Hrvatskoj. Znate koliko je to novca, evo vam mjera neka rade građevinske dozvole i neka ulažu reinvestiraju sredstva u RH. Ne, to se ne smije jer mora biti premijer Plenković dobar sa Merkelicom, Angela Merkel je ključ priče cile. Čak ste se rugali sa poljoprivrednicima, čak, tada ste se rugali, to je ruganje. Kad je bio ovdje kineska vlada, premijer kad je bio onda ste potpisali sporazum, ova Vlada je potpisala sporazum o izvozu mlijeka u Kinu. Pa nemate za dječji vrtić šta ste napravili od hrvatskog sela i seljaka. Izvoz u Kinu, dapače ja bi volio da mi izvozimo u Kinu i tribali bi izvozit, al ne izvozimo. Prema tome, sve ove mjere koje kolega, ja ih neću nabrajati, koje je kolega Petrov dao ja očekujem i Klub MOST-a očekuje da se hitno donesu mjere u interesu hrvatskih građana. Ključna mjera koju govorimo cijelo vrijeme, u početku smo govorili otpis a ne odgoda, to je bilo za poduzetnike, a ovaj put u korist svih građana RH. Odmah moratorij na kredit i na kamate. E za to nemate hrabrosti ni snage. Zašto? Jer morate se dodvoravati, morate služiti bankarskim lobijima, morate služiti bankama, morate. To je prvo. Drugo, zašto u ovome trenutku sve što je hrvatska poljoprivreda proizvela se ne otkupi i ne da na hrvatske tržnice i obavežu se trgovački lanci da po cijeni realnoj sve to otkupi se. To hrvatska Vlada napravit neće još uvijek se prodaju Grčke i Španjolske jagode ali kupujte naše domaće Vrgorske i ostale domaće proizvode. Po pitanju svih ovih mjera koje je da MOST, ja mislim da je jedna od najbitnijih mjera na koju mi upozorajemo i da je ova korona kriza razobličila cilu tu suludu podjelu RH, ustroj RH i da pod hitno moramo ugasiti županije. Produljenje krize i zastoj turističke sezone je uzrok u Dalmaciji iz županijske ustanove koju je imenovao potpredsjednik HDZ-a osobu gospodina Škaričića za ravnatelja staračkoga doma. Osobu koja apsolutno ne, koja je dovela u gubitke taj dom starački i preko te osobe je ubiti naravno da su nam oni donili preko te osobe taj virus neposredno, naravno da su nam zabili u produžecima. I sad će Dalmacija ispaštati zbog županija. One su viška. Njih odmah triba prikrižiti ili napravite novi prijedlog ja sam i davao amandman na županije, da se digne kat zgrade i da se taj i da se mogu ljudi zapošljavati, oni vam ne znaju uopće koliko ima zaposlenih. Vi to nećete napraviti. Nelogičnosti lokalnih samouprava, jednostavno nelogičnosti. Iscrpila vam se policija nakon ovih mjera. Policija je iscrpljena, ljudi su iscrpljeni, na svakoj općini je morala stati policija. Dok ja u isto vrijeme pitam ovdje uvaženog tajnika i MUP koliko je ilegalnih migranata ušlo, on na to ne odgovara, on na to nije odgovorio i koliko ih je testirano. Još jednom mjere moraju biti snažne, MOST predlaže ove zakone koje je dao da su snažni, očekujem uskoro i svoj zakon koji sam dao u hitnu proceduru da pomogne ministrici poljoprivrede, ako ona to učini ja ću joj zapljeskati da se izbace županije koje moraju davati suglasnost na dodjeli poljoprivrednoga zemljišta jer mjere tj. program dolje jel zemljišta radi lokalna samouprava, ona izrađuje i onda mora župan dat suglasnost pa ministarstvo. I to vam je kozaračko kolo, ja to govorim svak svakog drži i ne pušta, a zemlja se ne obrađuje. Svak pogoduje svome, ako lokalni čelnici ne poštivaju i ne naprave posao u roku pa neka slobodno to napravi ministrica, ja ću joj dat potporu neka se napokon zaore ta zemlja, zaorimo hrvatska polja. Nismo samodostatni i sad odjedanput ono šta sam ja govorio 5 godina ovdje, Andrej Plenković se znao rugat s menom jer on je čovjek iz grada, ja sam sa sela, seljak jesam, ok, čoban jesam sve sam, sve sam ono što on misli da je najgore, sad odjedanput mijenja paradigmu, moramo obrađivati, moramo ulagati u poljoprivredno zemljište, a baš je on i te županije su uništile poljoprivredu. U Splitsko-dalmatinskoj županiji Sinjsko polje nije navodnjeno, 6.000 hektara 20 km od Splita i sad odjedanput mjere za poljoprivredu i tribamo im s prozora pljeskat, njima koji su uništili sve, a danas u, u, u odijelima civilne zaštite bit će pate za tim što nisu bili u Domovinskom ratu, pa nosaju. Hvala lijepo.
Hvala vam. Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a je rasprava od kolegice Grozdane Perić, izvolite kolegice Perić. Hvala lijepo i vama.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajnici. Pred nama je evo rasprava o paketu prijedloga zakona MOST-a nezavisnih lista i g. Bože Petrova i Klub HDZ-a neće prihvatiti ove prijedloge zakona. Kada govorimo o tako katastrofičnoj Vladi onda moramo reći da je, dakle pandemija proglašena 19.3.2020.g., da je u roku od 30 i još 3 evo dana su donesene mjere, ožujske mjere, travanjske mjere, da je do sada ova Vlada koja je tako katastrofična napravila 37 prijedloga zakona, 3 uredbe, 22 odluke, 4 zaključka i sve to paralelno provela, evo dok mi sada ovdje o tome debatiramo, to je danas isplaćeno preko milijardu i 550 milijuna kuna za 84 000 poslodavaca i 480 000 zaposlenika. Dakle, sačuvalo se i očuvalo preko 500 000 radnih mjesta. Dakle, kada govorimo o cijelom paketu ovog zakona onda moram napomenuti da je upravo zakon o, Ovršni zakon, izmjenama i dopunama Općeg poreznog zakona, izmjena i dopuna Zakona o porezu na dobit, dohodak itd., trebamo se sjetiti svih onih zakona i izmjena koje su se dogodile i u 2019., pa onda primjena od 2020. gdje se npr. za male poduzetnike koje su imale promet do 3 milijuna kuna da se taj prag povećao na 7,5 milijuna kuna, da su oni svrstani u kategoriju odnosno da je smanjen porez na dobit sa 20 na 12% za njih, a za one velike 18%, dakle isto smanjen u odnosu na prethodna razdoblja, da je paralelno s tim su se događale promjene u regulativi poreza na dohodak, da su se povećavale neoporezivi dio i neoporezivi iznos plaća i dohotka, da je time povećani su znatno prihodi i povećana je ukupna košarica zapravo i broj osoba koje imaju, nemaju obvezu plaćanja uopće poreza na dohodak što je itekako jako važno napomenuti. U postupku, koliko je meni poznato, je i prijedlog novog izmjena Zakona o obustavi stečajeva i ovrha za sve pravne i fizičke osobe, što će onda itekako uvelike doprinjeti svim ovim prethodnim mjerama koje su, koje su napravljene, pa će uz ovaj zakon na novčanim sredstvima koji apro po sa današnjim danom je već zaustavio ovrhe za preko 91250 građana, a sa ovim dopunama Zakona o ovrsi će se itekako pomoći gospodarstvenicima da se neke, neka događanja koja se, koja su sad u postupku da se odgode i da im se omogući lakši i na kraju krajeva i opstanak u svijetu, poslovnom svijetu i u svijetu rada. Ono što treba još svakako reći da je paralelno s ovim su napravljene i dodatne mjere, a to je da je državni proračun i Ministarstvo financija je napravio i dobili smo izvješće o tome, preraspodjelu za preko 2,1 milijardu kuna i kada pogledate te preraspodjele koje su napravljene iz postojećeg proračuna je omogućeno da se povećaju jamstveni fondovi i programi gospodarstvu, kreditne linije izvozu preko HBOR-a, preko HAMAG-BICRO-a, da su isto tako osigurana sredstva za MUP i pojačane napore koje imaju u ovom kriznom periodu, da su osigurano preko 34 milijuna kuna potpora u kulturi za sve naše djelatnike u kulturi koji ne mogu zarađivati, u poljoprivredi 20 milijuna kuna, u HZZ-u od tog ukupnog iznosa je preko milijardu i 800 milijuna kuna, a sve evo do sada je od toga isplaćeno već milijardu i po. Kada tome pridodamo da se nisu ukidala socijalna, socijalne pomoći, niti davanja, nego dapače je u preraspodjeli socijalna skrb dobila još 50 milijuna. Isto tako i Ministarstvo turizma koje će na ovaj način pomoći poduzetnicima iz te oblasti gdje će isto oni koji su se zadužili i imaju određene kredite i investicije moći prolongirati svoje obveze, a dakako nije zaboravljeno ni Ministarstvo zdravstva sa 40 i preko 3 milijuna kuna, dakle iz postojećeg proračuna nezavisno od toga što postoji mogućnost i vrlo vjerojatno će ministar financija iznaći i dodatna sredstva kojim će se pomoći kako gospodarstvu tako i građanima. Prema tome, kada govorimo o tome kako ova Vlada nema senzibilnosti, kako ne sluša građane, kako ne sluša poduzetnike onda to moram žestoko i oštro demantirati jer upravo zahvaljujući ovim mjerama su se radna mjesta sačuvala, smirilo možda veliki broj zaposlenika koji su već bili možda jednom nogom u fazi nezaposlenosti, a na ovaj način se omogućilo da ti ljudi ostanu sigurni i da se dalje traže načini i rješenja kako pomoći i pokrenuti našu privredu. Ono što svakako se trebamo svi mi zapitati da li smo dobro radili, da li se trebamo okrenuti više svojoj poljoprivredi, više svojoj proizvodnji, više svom poduzetništvu odnosno kreirati i razvijati naše vještine kako bi bili što manje ovisni o nekim segmentima uvoza to je sigurno nešto o čemu će ova Vlada itekako razmišljati, ali je na svima nama isto tako da promišljamo kako možemo pospješiti i poboljšati naše, naše stanje i našu situaciju. Kada govorimo o tome kako je vrlo lako i jednostavno ukinuti određene namete zvali se oni parafiskalni ili ovakvi ili onakvi onda nemojte zaboraviti da iza toga stoje nekakva laboratorijska istraživanja, da iza toga stoje niz zaposlenika, evo ako ćemo smanjivati troškove u proračunu onda moramo razmišljati koliko imamo liječnika, koliko imamo vojnika, koliko imamo učitelja, koliko profesora i svih niz ostalih djelatnosti koje su nam itekako važne i koje su se pokazale itekako važne i sposobne se nositi upravo sa ovim problemima i sa ovim izazovima koje nažalost ovu Vladu prate mnoge ali unatoč svim tim kritikama mislim da možemo s ponosom reći da vrlo kvalitetno upravlja svim kriznim situacijama.
Hvala. Prije nastavka dakle rasprave u ime kluba zastupnika, u ime predlagatelja kolega Božo Petrov. Samo sekundu kolega Petrov. Hvala vam. Izvolite kolega Petrov, u ime predlagatelja 5 minuta. Hvala.
Kolegice Perić, znate gdje je problem u vašem izlaganju? Vi ste došli ovdje braniti Vladu, ja sam očekivao da će biti predstavnik Vlade, vi ste došli kao predstavnik Vlade, braniti Vladu, braniti djelovanje Vlade zadnje 4 godine, a ja sam došao ovdje razgovarati o mjerama. I mi automatski ne možemo normalno razgovarati, ja želim da mi razgovaramo o mjerama, a jedino što sam slušao jedna oda, jedna poema za koju se vi nadate da će predsjednik Vlade Andrej Plenković pljeskati dugo nakon što je sve to čuo. I da, ja ne kritiziram Vladu za one mjere koje je donijela jer iskreno to su mjere koje smo vam mi predložili prvoga dana. Ja je kritiziram jer su polovične, jer nije napravljeno sve. Ja ne govorim da ova Vlada nije napravila ništa, ali ja kažem da nije napravila onoliko koliko je mogla. I svaki čovjek će vam u Hrvatskoj reći, pa bolje išta nego ništa, jer prije nismo imali ništa, ali ja vam kažem nije dovoljno. I ako ćemo biti odgovorni prema tim građanima onda im trebamo ponuditi i život nakon ove krize. A s obzirom na vrijeme koje vam je potrebno jer sa svim onim što vam predlažemo vi čekate po 2 do 3 tjedna, je li čekate zato da se izgubi eho da su vam to predložili članovi oporbe, je li to čekate i zato što se ne možete snaći, ja ne ulazim u razloge zašto čekate, ali ja vam kažem da čekate i da gubite vrijeme, da trebate biti brži, da trebate biti efikasniji, da trebate donositi cjelovite mjere. Ja sam očekivao u trenutku kad ste vi došli ovdje za govornicu da ćete uzeti mjere koje smo mi predložili koje su sada tema ove rasprave pa ćete mi taksativno reći, znate Vlada ne želi podržati vaš prijedlog Ovršnog zakona, ne želimo zaštititi sve ljude u Hrvatskoj, ne želimo zaštititi i njihove nekretnine i njihove pokretnine, ne želimo ih zaštititi od poslodavaca koji imaju pravo vršiti ovrhe, ne želimo ih zaštiti od mirovinskog osiguranja zbog toga i toga. Ne, vi ste pričali o tome što je HDZ radio zadnjih 4 godine. Onda sam očekivao isto tako da ćete reći, mislim MOST predlaže da bude otpis dospjelih obveza za vrijeme epidemije 90 dana poslije, pa ćete mi reći zašto vi to ne podupirete, pa niste ni to rekli. Pa smo onda predlagali da se ukine akontacija poreza na dobit, samo ste prešutjeli, pa valjda se vi i dalje slažete sa tom akontacijom poreza na dobit, tim kreditiranjem naših poduzetnika, naših građana državu, a ne bi me zanimalo zašto. Ja cijelo vrijeme tražim odgovore zašto? Ja već godinu i po dana pitam ministra financija zbog čega, cijela država, mislim na građane i poduzetnike, treba kreditirati državu akontacijom poreza na dobit. Nema odgovora. Ali ja ću ih sad namjerno nazvati jer i nažalost time što ih ne čujete, vi definirate tako, tovari i dalje plaćaju. Eto nažalost, ja moram to tako reć. Onda smo također predložili da se trajno uzme da se naplaćuje PDV po naplati, da se za zaštitnu opremu, da se i ona svede PDV na 5%, da se ukine članarina HGK, da se ukine paušalni porez, to smo mi sve predlagali. S druge strane, mi nismo dobili odgovor. Sve što smo dobili je na početku vaša rečenica s čime ste skinuli sve ove prijedloge za naše građane, Vlada se s ovim ne slaže, mi ovo nećemo poduprijet i to je sva vaša argument. Dakle, kako tamo netko kaže hop, vi skočite bez ikakvog razmišljanja. Vi ste vjerojatno došli ovdje da kad je glasovanje dignete ruku, imate pripremljen govor o tome što je sve Vlada radila, mene ne interesira danas takva rasprava. Mene interesira da mi taksativno kažete zbog čega ne podupirete prijedloge, zbog čega ne želite zaštititi ovršene i blokirane, zbog čega ne želite pomoći poduzetnicima, mene uostalom zanima što ćete napravit u idućih 6 mjeseci, gdje je plan i gdje su uštede?
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Perić, izvolite.
Poštovani g. Petrov, za razliku od vas ja sam struka i financijska i koja je došla iz realnog sektora i iz lokalne samouprave. Prema tome, kada vi o tome pričate onda bi ja o ovome mogla pričati bar 2 sata minimalno da bi vam pojasnila elementarne stvari koje vi ne razumijete i koje ne želite uopće razumjeti. Vi da ste bili u stanju nešto napraviti onda bi bili dio vladajuće ove Vlade koja radi mjere i koja ih donosi, a ne ovako da ih kritizirate, a da nemate argumenata zašto ih kritizirate. Kada govorimo o ovoj, ovim svim elementima ovdje, pa pogledajte koliko je od toga napravljeno, što i na koji način se razmišlja o svakom čovjeku, o svakom poduzetniku. I vi ćete pričati o tome da se ovdje ne govori o struci nego se dižu ruke. Ma o čemu vi pričate? Nemate pojma.
Poštovani zastupnik Petrov.
Gđo. Perić, ja znam da istina boli i zbog toga na takav način reagirate vrijeđajući mene. Ja vas nisam vrijeđao, meni je žao što ste se prepoznali u tome. Al ono što vam ja moram reći, to što je netko ima neki papir da je neka struka, to ne znači da ima i znanje da se nosi sa tom, sa tom situacijom. I da upravo ću vam ja reći jer sam prošao određene stvari i za razliku od svih onih načelnika i gradonačelnika, uhljeba HDZ-a u ne znam kolko stotina od 500 stotina HDZ-ovih općina, ja sam došao u općinu gdje je dug općine bio veći od godišnjeg, godišnjih prihoda i sve to vratio u godini dana i započeo projekte. Ja za razliku od svih drugih načelnika i gradonačelnika, ja vam imam to pravo reć jer sam to napravio i to očekujem da vi napravite i to u roku od 3 mjeseca.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Kolega Petrov, ja sam dala repliku jer ste se vi cijelo vrijeme obraćali kolegici Perić. Kolegica Perić je naša kolegica, ona je govorila u ime Kluba HDZ-a, stav HDZ-a i tu je imala potrebe naglasiti sve ono što je ona ocijenila da je dobro. Ja mislim da ste se vi trebali obratiti predstavnicima Vlade. Mi tu imamo predstavnike Vlade koji sjede i nisu rekli niti jednu jedinu riječ. Oni nisu niti u jednom jedinom pokazali želju da vam oni kažu iz svojih resora što ste to krivo predložili, što to Vlada misli da nije dobro, zašto oni, zašto oni to neće prihvatiti, to je bio njihov zadatak. Ja od kolegice Perić ništa drugo nisam ni očekivala, točno sam to očekivala kakva je bila rasprava, ali zato tu postoje predstavnici Vlade koji moraju i zato jesu iz različitih resora, koji moraju, oni su ti koji predlažu mjere, oni su ti koji rade, oni su ti koji su trebali reći zašto je to kod vas krivo.
Poštovani zastupnik Petrov.
Zastupnice Mrak-Taritaš, vi vidite te predstavnike Vlade, čujete ih, ja ih ne čujem zato ih i ne vidim, za mene oni ne postoje, postoje oni koji razgovaraju, raspravljaju o onome što je danas tema, to je broj jedan. Broj dva, da, ja sam se obratio zastupnici Perić koja je naša kolegica iz razloga što sam htio usmjeriti razgovor da mi ne pričamo o HDZ-u, ja ne želim pričat o HDZ-u jer nema potrebe pričat o HDZ-u u ovakvoj situaciji u kakvoj se nalaze naši poduzetnici i naši građani, nego o mjerama koje smo trebali donijet, možemo donijet i koje trebamo donijet. O tome želim pričat. I to što će mene netko vrijeđat zbog toga mene ne dodiruje ništa, ako ćemo zauzvrat dobiti danas barem neko rješenje, neku ideju kako dodatno pomoć ljudima u RH.
Hvala lijepo. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Petrov, slažem se s vama da kad se donose zakoni onda moraju bit jednaki za sve građane u RH, a evo Ovršni zakon još uvijek čekamo treće čitanje, u međuvremenu je donešen prošli tjedan zakon gdje je 2/3 onih ljudi koji su blokirani, koje ovrhe provodi i blokade FINA će im biti deblokirani ovaj tjedan, a za 1/3 građana u RH to nije tako i pravo je pitanje zašto nije i Ovršni zakon bio dio tih mjera i da slažem se s vama da ako želimo pomoći građanima da moramo i moratorij na kredite i to godinu dana bez kamata, bez ikakvih troškova jer ljudi to neće moći plaćati. Naravno da želimo sačuvati svako radno mjesto, pogotovo kod nas u Slavoniji, a upravo je u fazi izmjena pravilnika o izravnim plaćanjima i …/nerazumljivo/… smjenama gdje se smanjuju izravna plaćanja za višegodišnje nasade. Pa to je apsurd i to je opet cirka 15 miliona kuna manje za Slavoniju.
Hvala. Poštovani zastupnik Petrov.
Poštovani kolega, moratorij na kredite treba ići u potpunosti, treba biti zaštitno razdoblje bez kamata, banke za to imaju novaca, kupaju se trenutno u novcu, HNB im je spustio obveznu pričuvu s 12% na 9% vjerujem da će kolegica Perić koja je ekonomistkinja po struci prepoznati ovo što govorim pa da će mi isto tako dati komentar zbog čega to Vlada ne želi obvezati banke koje danas imaju novaca, da zakonom ih obveže da se uvede moratorij na kredite i građanima i poduzetnicima za vrijeme trajanja, barem za vrijeme trajanja epidemije. Isto tako, želim čuti od vladajuće većine zbog čega se ne može napraviti običan zakon kakav mi predlažemo, da se zaštite svi, da se zaštite na puno vrijeme, da se zaštite na svaki način, ne samo po računu, nego i po pokretninama i nekretninama. Da nije blokirana u tome samo FINA, nego da se zaustave i poslodavci [[Upadica: Hvala.]] i FINA i mirovinsko osiguranje.
Hvala lijepo. Slijedeći klub zastupnika je onaj GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, predstavnici Vlade koji su evo tu s nama strpljivo slušaju, pred nama je jedan set zakona koji su, koje je predložio MOST odnosno kolega Petrov. Ovaj set zakona govori u prilog tome što oporba misli, smatra da Vlada još treba napraviti. Mi se nalazimo u jedno doba, doba korona virusa, jedno apsolutno za nas nepoznato doba, jedno doba u kojem taj jedan nepoznati virus zaista izaziva kod nas određeni strah od nepoznatog, kad govorim kod nas mislim kod ljudi i Hrvatska se odlučila vezano uz to prvo štititi živote građana, a onda se odlučila za set mjera koji je vezan uz gospodarstvo. I sigurna sam da nitko od nas ne dvoji odnosno ima jedan kolega koji dvoji njega glasno čujemo, ali to je jedna druga priča, da je dobro da se odlučila štititi prvo živote ljudi, a onda gospodarstvenika. Onaj set mjera koji je bio u ožujku ja nekako zovem probnim jer tad nije imalo ni snage i tada se je bojalo i nije se znalo koliko će dugo trajati i to što smo onda govorili da on ne može biti odgoda, nego da mora biti oprost došao nam je u set mjera travanj 1 0. Nekako je bilo za očekivati da dođe i set mjera travanj 2 0, ali kako ide travanj teško da možemo to očekivati da to tako jednostavno i bude. Ovaj odnos u ovom trenutku između vladajućih i oporbe to nije jednosmjerna ulica, to nije ulica u kojoj oporba treba sve ono što vladajući predlože klimnuti glavom i pri tome ne imati niti jednu jedinu primjedbu. Oporba treba reći ono što misli da treba biti bolje, ono što se mora, treba, može napraviti. Ali tu u odnosu između vladajućih i oporbe nema pomaka ni za milimetar. U trenutku kada oporba kaže ok, sve zajedno mislimo da treba ovako ili onako i onda oko toga glasa onda smo mi konstruktivna oporba, ali kad kažemo ljudi moji niste napravili dobro, napravite to, evo vam prijedloga, uzmite te prijedloge, čak i ako ne želite naše izglasati pročitajte ih vidite, dođite za 2 tjedna sa svojim onda se to zove populizam. Dakle, samo se trebamo odlučiti da li oporbu zovemo da se bavi populizmom ili smatramo da je oporba konstruktivna. U ovim odnosima snaga kad imamo Covid-19 odnosno korona oporba je konstruktivna. Bila je konstruktivna od samog početka, od samog početka je rekla ok, borimo se s nečim nepoznatim ali naravno da ljudima nekako strpljenje dođe pri kraju. Jer vidimo da tu zaista se smatra da je to jedna jednosmjerna ulica, vladajući ide svojim, a oporba ako nešto govori dobro je. Ja ću se u svom ovom raspravi u ime kluba skoncentrirati na nekoliko stvari. Prva stvar koju je važno za napomenuti je i pokazatelj kako je inspekcija doživjela u doba korona virusa svoje postupanje. Ne tako davno, u ovoj istoj sabornici je bila rasprava o jednoj velikoj inspekciji gdje treba biti sve na jednom mjestu i u toj raspravi smo rekli nemojte nered zamijeniti novim neredom. U toj raspravi smo upozoravali da inspekcija treba biti savjetodavna, a tek iza toga nakon nekakvih edukacija, savjeta i svega ostalog treba biti zaista naplaćivati kazne i sve ostalo. Za vrijeme korona virusa mi imamo poduzetnike, ugostitelje koji žele raditi, žele raditi i samim tim umjesto da im pomognemo da rade, umjesto da im pomognemo, inspekcija izlazi van i onda kaže nije bio odgovarajući stol i zbog toga što nije bio odgovarajući stol i nije zadovoljio minimalno tehničke uvjete ne može raditi 30 dana. Dakle, pokazuje svoje najgore lice. Bilo je prilika, moglo se razgovarati i moglo se je mailom poslati svim što trebaju ispuniti i sigurna sam da svatko od onih koji se bave ugostiteljstvom će zbog sebe, zbog radnika koji rade, zbog svoje budućnosti to ispuniti još će i pitati što treba. Kako to da je iza toga bio dovoljno jedan sastanak u trajanju od možda malo više od sat vremena da se to sve riješi. Ovo je doba korona virusa u kojem ne smijemo biti nerazumni, ne smijemo biti nehumani i ne smijemo biti birokratsko bešćutni. Inspekcija je svojim licem pokazala točno to, apsolutno nerazumijevanje problema, nehumani prema ljudima koji žele raditi i birokratski bešćutni paragraf taj i taj odnosno članak taj i taj, stavak taj i taj. Prema tome iz doba kad živimo u korona virusu trebamo nešto naučiti, ako nešto naučimo bit ćemo bolji ljudi, bolje ćemo se odnositi jedan prema drugom i bolje ćemo raditi svoj posao. Ako to ne naučimo onda ćemo zaista svi zajedno platiti ceh odnosno danak ovoj situaciji koju imamo sad. Svi se moramo potruditi s niz mjera, takve su i mjere koje su bile da gospodarstvenici sad rade, da dan poslije budu spremni za raditi. U medijima možete vidjeti da postoji jedna udruga koja se zove Glas poduzetnika i koja piše pismo premijeru. I piše pismo premijeru zašto, od svoje nemoći jer govore, jer upozoravaju, jer ukazuju na neke stvari, a premijer ih ne prima na sastanak, premijer im ne odgovara. Činjenica je da sam ja danas u kontekstu da je prošlo mjesec dana od potresa u Zagrebu napisala jedno pismo, otvoreno pismo premijeru Plenkoviću gdje sam mu rekla da je grijeh nečinjenja jedan od ozbiljnih grijeha koji će građani Grada Zagreba i Grad Zagreb zapamtiti ali o tome neki drugi put. Htjela bih samo još ukazati na dvije stvari. Jedna stvar je ovrha. Dakle, ako imamo ovrhe i ako se ovrhe postupa po nekoliko zakona, svako zna iz njegove domene koji je taj zakon i svako zna da onda bi to trebalo doći ko set. Ne možete u odnosu na ovrhe imati građane prvog i građane drugog reda ili građane trećeg reda. To je sve trebalo doći zajedno. Dakle, MOST je samo odnosno kolega Petrov je napravio ono što vi niste napravili. Prema tome, uzmite, doradite, napravite, nitko neće biti niti će reći evo ja sam taj, dobro je da se napravi. I za kraj imamo temu banaka i temu leasing kuća. Dakle, kad je bilo rečeno da će biti odgoda kredita vi danas bez korona i prije korone i iza korone možete doći u banku i reći da su vam izvanredni uvjeti da vam se odgodi plaćanje kredita za to vrijeme platit ćete solemnizaciju koju morate napraviti i oni će vam zaračunavati kamate pa ćete na kraju imati više. U doba korona virusa svima je bilo logično i normalno nemojte mi nuditi ono što inače mogu dobiti, dajte predložite nešto drugo. Predložite stvarno da za vrijeme kad imamo situaciju korona virusa odnosno opće pandemije ili još nekoliko dana ili 30 dana poslije ljudima je dovoljno i to jer čim počnu raditi moći će nešto i vraćati, nema kamata. Sve miruje, nastavljam tamo gdje sam stao u trenutku kad sam dobio odgodu, a još je veća situacija s leasing kućama, ljudi su uzeli autobuse na leasing, s tim autobusima dakle bave se prijevozom, ti autobusi stoje jer ne mogu se baviti svojom djelatnošću, naravno da im leasing kuće za to vrijeme naplaćuju kamate koje oni neće imati od kuda platiti, a zalog su dali svoje privatne nekretnine. Zamislite što će to biti dan poslije. Oporba ukazuje na stvari koje trebate napraviti odmah, ali poslušajte nas, mi svi moramo voditi računa o danu poslije, o danu poslije, svi moraju biti spremni za raditi. I naučimo nešto iz ovog, važno je da iz ovog naučimo da smo bolji ljudi, bolji jedni prema drugima i stvorit uvjete da zaista gospodarstvenici [[Upadica: Hvala.]] dan poslije mogu raditi. Hvala.
Slijedeći klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasnbegovića, trebao je govorit poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović, nema ga, gubi pravo na govor, a u ime predlagatelja riječ je zatražio poštovani zastupnik Petrov, potpredsjednik ovog visokog doma. Izvolite.
Kolegice i kolege zastupnici predložio bi da se vratimo u normalni ton. Mene ne interesira obrana neke stranke mene interesira rasprava o mjerama. Ja ću zato ponoviti prijedloge koje je MOST dao, želio bih čuti racionalne odgovore u raspravi, ne samo od vladajuće većine nego i iz oporbe, ako te mjere nemaju smisla želim racionalnu podlogu zašto nemaju smisla, a ako imaju smisla a onda ako ćemo se voditi brigom za građane želim čuti kad će biti usvojene. Osim toga, kad navedem te mjere koje danas predlažemo ja ću također predložiti i neke druge mjere o kojima trebamo razmišljati za idućih 6 mjeseci. Ja bih molio samo da nakon toga se ne dogodi šutnja. Ne očekujem šutnju očekujem raspravu pa čak i od onih koji predstavljaju Vladu. Dakle, ono što smo mi predložili u ovom setu zakona jest da oni koji imaju nad sobom ovrhe, blokade, da se one ne izvode samo po računu nego da se zaustave ovrhe na njihove pokretnine, na njihove nekretnine, da se ne zaustavi samo FINA u provođenju ovrha nego da ni mirovinsko osiguranje nema pravo provoditi ovrhu, niti poslodavci nemaju pravo provoditi ovrhu. Također, tražili smo da se izmjeni Opći porezni zakon u smjeru da bude potpuni otpis dospjelih obveza za vrijeme epidemije i 90 dana poslije, da damo prostora i vremena poduzetnicima da se mogu pripremit da može gospodarstvo krenuti. Također, tražili smo da se uvede trajna, trajno ukidanje akontacije poreza na dobit, da se ukine porez na dividende i udjele na dobit. Također, da se ukine plaćanje paušalnog poreza na dohodak za iznajmljivače u turizmu jer moramo se suočiti s činjenicom da turizma ove godine neće biti ili možda će ga bit u tragovima u odnosu na prošlu godinu. Također, tražili smo da postoji mogućnost plaćanja po naplati za sve obveznike bez obzira na njihovu visinu prihoda, tražili smo da se izmjeni PDV za zaštitnu opremu da on bude na razini 5%. Također, tražili smo da se ukinu parafiskalni nameti, mi smo predložili za početak od ovih 400 da se ne mora obvezno plaćati članarina HGK-u. Također predložili smo da se ukine članarina turističkim zajednicama u Zakonu o roditeljnim i roditeljskim naknadama, predložili smo da se rodiljni dopust ide u punoj plaći sa 6 na 10 mjeseci, da se ukinu restrikcije za korištenje roka od 8 mjeseci za prvo i drugo dijete. Ja bih molio od prisutnih saborskih zastupnika da ako postoji razlog zbog čega ove mjere ne mogu ići, da mi kaže racionalnu osnovu. A ako može ići onda bih od vladajućih volio čuti kada je rok da se i ovim ugroženim skupinama pomogne na ovakav način. Također, bit će vremena danas u raspravi zato što mi je malo vremena u ovom trenutku kao predlagatelj da iznesem par prijedloga i za mjere koje trebaju ić u idućih 6 mjeseci i prihvatit ću činjenicu da Vlada nikada neće pohvalit zbog toga oporbu, mene to iskreno ne interesira, želim iskoristiti svoje vrijeme koje su mi građani dali da budem u potpunosti čist prema njima da mogu reći stvarno sam u onom vremenu što ste mi dali učinio maksimalno što mogu. Na meni je dati prijedlog, a na vladajućima je prihvatiti ili odbiti taj prijedlog. Ja vas samo molim zbog ljudi koji su nama svima svojim glasovima dali odgovornost kako vladajućima tako oporbi, uzmite u obzir da u ovoj situaciji ne treba biti podjela nego bih vas molio da čujete, prijedlozi koje vam dajemo nisu za to da se politički s vama napucavamo, meni ne trebaju u ovom trenutku političke igrice, niti bilo kome u RH jer masu ljudi danas u RH strepi hoće li doslovno idući mjesec moći kupiti svojoj djeci za jesti.
Hvala lijepo. Imamo više replika na vaše izlaganje, prva je poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Kolega Petrov, ovdje je apsolutno jasno, barem meni iz nekakvog sastava kolko vidite da ćete vi dobiti podršku oporbe za vaše mjere. Ali džaba krečite ako tražite samo našu podršku. Tu bi trebao biti odgovor, ja sam očekivala da će predstavnici Vlade dati neki odgovor, vi ste tu postavili niz pitanja na koja odgovor mogu dobiti, dati oni, a ne mi. Ali da vas samo podsjetim, možda će biti lakše da svi zajedno razumijemo, mi smo nedavno imali set zakona iz turizma kojim su se mijenjale neke stvari i onda se je za voditelja ureda vezano uz turizam ostalo i dalje da mora imati položen ispit za koji treba dati određene novce, ali je brisana odredba da mora znati strani jezik. Mene živo zanima kako se neko baviti turizmom, a da ne zna strani jezik. Dakle, tu se već pokazala ideja i namjera vladajućih u kojem smjeru oni vide ove sve izmjene i dopune zakona.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Petrova.
Zastupnice Taritaš, mi ćemo sad kao oporba nastaviti primjenjivati vokabular koji su nama dali vladajući u zadnjih 2 mjeseca, promjena paradigme. Izaći će im na nos. Izaći će im na uši koliko puta ću to spomenut i tražit od njih da pređu s riječi na djela. I kao što ovaj prijedlog koji ste vi rekli nema smisla, nema ni meni smisla ono što se dogodilo neki dan sa državnim inspektoratom gdje inspektori upadaju u ugostiteljski objekt na temelju navodne nezakonitosti koja nije potkrijepljena mjerama objavljenim u Narodnim novinama od Stožera civilne zaštite. Ali još teže mi je prihvatljivo da vladajuća većina koja štiti te iste ljude šuti. Ja ne bih volio da šutimo, mi trebamo progovarat, mi trebamo raditi u interesu građana.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Aleksića, izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Petrov, u izlaganju kolegice Perić čuli smo da Vlada priprema zastoj ovrha i za pravne osobe i za fizičke osobe, pa pretpostavljam da će to sutra biti na Vladi RH, pretpostavljam, ne znam. No, ovo što u vašem zakonu nedostaje što se tiče tih ovrha, zastoja ovrha, jest zastoj tijeka zateznih kamata. Znači, ja predlažem da pripremite sami amandman u kojem će pisati da se prekida i tijek zateznih kamata kao što je to propisano u onom Zakonu o novčanim ovrhama koji smo već izglasali, neću vam ja davati taj amandman, nego to napravite vi. Uglavnom, podržat ću sve vaše prijedloge. To je to.
Poštovani zastupnik Petrov.
Kolega Aleksić, hvala na prijedlogu. I kao što ste vi dali prijedlog koji ćemo mi uvrstit, ali ja bih volio da upravo vi napišete taj amandman. Mi ćemo prihvatit apsolutno sve prijedloge koji danas dođu, koji su konstruktivni, niti jedan nećemo a priori odbaciti. Smatram da na takvoj razini treba biti ne samo ova rasprava nego apsolutno sve rasprave u HS. Dakle i ovaj prijedlog koji ste dali i svi drugi prijedlozi koji dođu, mi ćemo o njima razmisliti, prihvatiti ih ako na barem maloj razini doprinose kvalitetnijem prijedlogu zakona, a naše je jedino se nadati na kraju da će proraditi i s druge strane vladajuće većine koji imaju većinu u svojim rukama za vrijeme glasovanja da u tom trenutku ne razmišljaju o političkim igricama i vlastitim malim interesima nego o građanima u Hrvatskoj.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Hrelje.
Poštovani kolega Petrov, da mi ćemo nesporno dati podršku svim vašim prijedlozima zakona, ne zato što su idealni, nego što su potrebni da se na drugi način pogledaju rješenja ove situacije jer krenulo je pogrešno. Prva je naznaka bila nekog jedinstva i poziv na suradnju, nakon toga izgleda da su vladajući shvatili da će to biti dječja igra i da oni to mogu vrlo lako kontrolirati situaciju. Međutim, očito da vrijeme u kojem mi živimo traži svojevrsno nacionalno jedinstvo u zakonodavnom smislu i konzultacije u izvršno vlasti da bi se izašlo na kraj sa ovom situacijom koja nije ni tako lagana i neće se tako brzo riješiti. Mislim da je temeljni problem, problem u pristupu ovoj problematici kroz oholost i svojevrsnu bahatost onih koji misle da će to tako lako riješiti.
Hvala. Poštovani zastupnik Petrov.
Zastupniče Hrelja ja sam davno prežalio svaku naznaku moguću da će vladajući priznati na bilo kakav način ono što radi oporba ili prijedloge koje su pokupili iz oporbe. Predložio bih vama također da što prije pređete preko toga jer ispada da se žalimo, ja se ne žalim uopće, meni je drago za svaku stvar, da nije postojao pritisak oporbe, nažalost da nije postojao pritisak oporbe, pritisak medija vladajući nikada ne bi barem u onom segmentu u kojem za sada jesu, a nisu u potpunosti, proveli otpis a ne odgodu. Meni je dovoljno da znam da smo to mi napravili kao oporba i javnost. Ja ne bih volio s druge strane da postoji pritisak, da postoji uopće potreba za pritiskom. Ja se nadam da će se to promijeniti jer ovakva situacija kakva je [[Upadica: Hvala.]] zahtjeva stvarno sve glave.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Grčića.
Hvala. Kolega Petrov, evo pridružujem se kolegama naravno da bih izrekao to isto, znači većina vaših mjera je za nas prihvatljiva iz prostog razloga što smo isto tako evo već prije 2 ili čak 3 tjedna predlagali vrlo slične stvari i znate kako su prošle ovdje u saboru kada je riječ o tretmanu većine, dakle vladajuće većine. Dakle, nažalost ne moramo gajit nadu da će nešto od toga biti prihvaćeno od vladajućih, to se već jasno pokazalo u ovim pokušajima, dakle mi smo kao SDP svaki put u zadnjih 4 recimo tjedna otprilike svaki put 7 dana prije vladinog paketa mjera izlazili sa svojim paketom. Vi ste to pratili i znate to i vidjeli ste kako je to prošlo. Htjeli smo barem da nešto od toga bude usvojeno, nešto malo je, nešto malo je zbog ovog šireg pritiska, ali većina dakle preko 90% toga nije naravno.
Hvala. Poštovani zastupnik Petrov.
Zastupniče Grčić, prihvatili su oni određene stvari, prihvatili su da moraju otpisati, a ne odgoditi, prihvatili su da PDV barem u određenom omjeru bude naplaćen po naplati. Ono što ne želim prihvatiti da su to privremene mjere, da nisu svi obuhvaćeni time, ali to je pokazatelj da mi trebamo biti samo uporni, a oni će ako zbog ničega, ako ne zbog onoga glasa razuma, ako ne zbog osjećaja pripadnosti tim istim ljudima koje ovdje trebaju braniti, a onda zbog pritiska i one političke kalkulacije da im uskoro idu parlamentarni izbori osim ako ih nisu namjeravali odgoditi još za godinu dana, morat promijenit na konto tog pritiska i ove stvari. I ako treba predlagat ćemo svaki tjedan i svaki tjedan [[Upadica: Hvala lijepa.]] raditi pritisak.
Slijedeći klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Branko Grčić. Izvolite. Uključite se.
… [[Govornik naknadno uključen.]] predstavnike ministarstava, dakle želim reći da je ova kriza zaista duboka, procjene za gospodarski dio su vrlo ozbiljne. Dakle, svaki mjesec u prosjeku negdje oko 3% manji BDP znači i produljenje ove krize bi bilo zaista katastrofalno i za gospodarstvo i za cijelo društvo jer iz gospodarskog stanja proizlaze svi negativni učinci na cijelo društvo. Ono što želim reći evo i nastavak ovoga o čemu smo sad razgovarali Vlada je zapravo kad je riječ o gospodarstvu donijela jednu pravu, pravu mjeru to je ova potpora za očuvanje radnih mjesta 4.000 kuna za svakog radnika koji zadržava svoje radno mjesto. To je i financijski vrlo zahtjevna bila mjera ali evo Vlada je to donijela i sad smo tu gdje jesmo, nažalost nije donijela sve ono drugo što smo tu priželjkivali i predlagali i zapravo se sad postavlja pitanje što je sa svim drugim akterima danas u svim segmentima društva koji ne mogu računati na slične Vladine mjere koje će im pomoći da lakše prebrode ovu tešku krizu. A kraj krize se ne nazire koliko god mi to željeli. I današnji podatak od čini mi se preko 40 novih oboljelih što je de facto malo manje ispod prosjeka Hrvatske do sada, dnevnog prosjeka nas ozbiljno upozorava da kriza u Hrvatskoj još uvijek nije bilu kraja kada je riječ o koronavirusu, vjerojatno neće ni biti. Dakle, mi se moramo pripremit zapravo na jedan suživot sa virusom i kroz ove mjere koje su najavljene, o kojima smo i mi u SDP-u jučer govorili, znači nekakvog ograničenog popuštanja vrlo opreznog poput hoda po jednom tankom ledu gdje nikad ne znate gdje ćete se poskliznuti ili čak propasti kroz taj led, zapravo mi moramo krenuti u aktiviranje gospodarstva. I sad se postavlja pitanje i vrlo značajan zahtjev Vladi što sve treba napraviti da se to zaista dogodi? Nemojte očekivat da će se obrtnici, mali poduzetnici i oni srednji, možda oni najveći i najlakše, al da će ovi mali tek tako lako aktivirati svoj biznis temeljem političke odluke ili mišljenja Stožera za civilnu zaštitu sutra kada se mjere budu popuštale, ne, to nije moguće. Dakle, njih treba pripremit za to jer oni već imaju jedan diskontinuitet koji je bitno narušio njihovo poslovanje i Vlada mora ozbiljno razmišljati već sad u ovom trenutku što će se događati 15.6. Zašto govorim 15.6.? Pa sve mjere, ovih nekoliko važnih koje su sada ovaj od Vlade donesene istječu defakto nakon 3 mjeseca. Potpore od 4.000,00 kn istječu tamo negdje oko 15.6., a što onda? Pa 500 000 ljudi prima tu potporu. Ali računajte, zaista računajte jer je to naša realnost da se gospodarstvo ne može, čak i da je sad kraj krize s virusom, vratiti u onu razinu poslovne aktivnosti koja je bila neposredno prije zaustavljanja cijeloga procesa. Lock down. Zaključavanje. O tome morate voditi računa. Jer ako u restoranu za stolom koji ima 4 stolice može sjedit dvoje ljudi, ako u kafiću može sjedit i za istim stolom takvim dvoje ljudi ili jedno čak, onda je to upola manje poslovanje. Ako u tvornici treba napraviti socijalnu distancu među radnicima, onda će biti potpuna reorganizacija tog procesa. A da ne govorim o turizmu koji se nažalost ove godine sigurno neće vratiti uopće u nekakvu snažniju aktivnost nego će ostat možda na 10, 20% svoga kapaciteta. Prema tome, morate računati da će veliki broj radnih mjesta i ljudi koji tamo rade od ovih 500 biti ugroženi. Prema tome, njih čeka vrlo loš ishod 15.6. ukoliko ne donesete zamjensku mjeru. Pa nismo mi Zakon o skraćenom radnom vremenu tek tako predložili. Iskoristili smo jednu mogućnost koju EU želi financirati da nastavak ove vaše mjere od 4.000,00 kn bude Zakon o skraćenom radnom vremenu, da se preraspodjeli i organizira radno vrijeme da ljudi mogu ostat na radnom mjestu, da rade kraće, a da im razliku plaće nadoknadi hrvatska država uz pomoć EU i programa sure. To je ideja. Pa nije priča o moratoriju politička priča oko koje ćemo se mi prepucavati. Ja ne znam da li vi shvaćate da za 3 mjeseca kad istekne ljudima moratorij na plaćanje kredita, bilo da je riječ o građanima, njih 30 000 koji su u ovom trenutku dali zahtjev ili o 10 000 firmi koji u ovom trenutku su dale zahtjev. Znači, za 3 mjeseca to istječe. Zar mislite da će oni temeljem ovoga što sam rekao biti sposobni nakon 3 mjeseca plaćati te rate kredita? Pa kako će ovi koji će izgubiti radno mjesto, nezaposleni, plaćat ratu kredita? A situacija u društvu i gospodarstvu je takva da izgledi da nađu posao su nula. Prema tome, ljudi osvijestimo se, dakle to nije stvar prepucavanja, to je stvar života. Ako su Slovenci mogli napraviti moratorij i zakon donijeti, Vlada je donijela zakon, naglašavam, o moratoriju na 12 mjeseci. I ako su njihove banke, možda intimno naravno nisu bile zadovoljne s time, ne mogu bit, ali je trenutak takav da je okolnost izvanredna, da je situacija nikad gora u zadnjih 100.g. u svijetu, pa tako i u RH onda u takvim vremenima se donose izvanredne mjere i banke moraju shvatiti da one moraju nositi dio tereta te priče. I ako mogu preživjet 12 mjeseci banke u Sloveniji, ja vjerujem da mogu to preživjeti i banke u RH. I na način da ne obračunavaju kamate za vrijeme moratorija i da ne naplaćuju solemnizaciju ugovora, pa ne da čujemo ove, ove smiješne, za mene zaista smiješne argumente iz udruge banaka gdje kaže, znate ako mi otpišemo kamate, građani će plaćat porez na dohodak na taj otpust kamata. Kakve gluposti. Kakve gluposti. U ostalom zar nije hrvatska Vlada donijela odluku o oslobađanju i odgodi plaćanja poreza na dohodak, dobit, čak i odgodu plaćanja PDV-a, zar nije? Ja samo očekujem da će Vlada precizirati da se to odnosi i na taj segment ako postoji i zrno pravnog temelja da se to odvije onako kako ljudi iz huba to ili iz banaka to tumače. Prema tome, nemojte ljudi se igrati sa sudbinama ljudi koji u ovom trenutku ne znaju što će sa sobom. Gube radna mjesta, smanjuju im se plaće, izgledi su jako loši, reaktivacija gospodarstva će biti duga i mukotrpna, složena itd. itd. A sad želim samo još u ovih minut reći što niste pokrili do sada. Dakle, ovdje govorimo o 500 000 radnika i to je apsolutno legitimno i mi to pozdravljamo i podržali smo. Ali gdje je 400 000 ljudi koji primaju danas mirovine ispod 1.900,00 kn ili 1.500,00 kn po članu obitelji. Kako oni danas žive? Kako ti stariji ljudi danas žive? Kako odlaze do dućana? Ne odlaze nikako. Znači moraju nekoga angažirat. Možda dostavu koriste, možda plaćaju tu dostavu, možda je to dodatni trošak, možda to neko treba pomoć platit? O tome mi govorimo. Govorimo o životu u ovim okolnostima, govorimo o 20 000 ljudi koji su već registrirani na zavodu, jedan dio njih nema nikakvu naknadu. Zašto oni su kažnjeni? Jer su otišli na zavod, nemaju naknadu, a isti njihovi prijatelji, kolege su ostali i dobit će od države 4.000,00 kn. Dajte izjednačimo ih za ovo razdoblje barem 3 mjeseca, pa ćemo vidit dalje što je s njima. Što je sa 70 000 socijalno potrebitih ljudi koji primaju 800,00 kn u ovom trenutku? Što je sa sezoncima koji nažalost posao neće dobit, niti su ga dobili sad 1.4.? Njih je 5500. Pa jel treba neku naknadu njima dat? Rekli smo tu najmanje u razini minimalne plaće za idućih 3 mjeseca, pa ćemo dalje, pa ćemo dalje vidit. Ali vi o njima niste razmišljali. Što je o 100 000 ljudi koji su sada već na zavodu, a nemaju naknadu nikakvu, itd. itd.? Sve smo te mjere predložili, a nažalost Vlada ništa od toga nije, nije usvojila.
Hvala. Slijedeća, slijedeći Klub zastupnika je onaj Živog zida i Promijenimo Hrvatsku u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, poštovani građani, poštovani predstavnici Vlade. Danas raspravljamo o prijedlogu stranke MOST. Kolko otprilike, 9 prijedloga zakona za poboljšanje, znači ovih kriznih paketa, kriznih mjera koje je Vlada usvojila ovdje u ovom saboru. Naravno da, da je ovaj krizni paket mjera Vlade, on je manjkav, to sam rekao i prije mjesec dana kad smo ovdje prvi put raspravljali, upozorio da Vlada mora vidjeti mjesec, dva, 2-3 koraka unaprijed, a ne čekat da prođe mjesec, pa onda reć aha ovo nije valjalo, ajmo sad naprijed itd., ne možemo gledati unazad nego naprijed, al očito ova Vlada nema kapacitet da se nosi sa postojećom krizom, to nadoknađuje snažnim piarom, a vidjet ćemo poslije kolko su utrošili za to. Dakle, MOST predlaže slijedeće, da se PDV naplaćuje na ono što se proda. To smo govorili prije 3.g. mi u stranci Promijenimo Hrvatsku i da to treba ostati i na dalje i mi dopunjavamo sad. Što bi trebalo ovdje još reć? Dakle, neće, ne trebaju poduzetnici kreditirati državu. Kad prodaju onda trebaju platiti PDV. Međutim, postoji jedan institut koji se zove prijenos porezne obveze. A to znači da u lancu ne obračunavaju svi, može bit 2, 3, 4, 5, u lancu do konačnog kupca, znači da PDV samo plaća onaj u zadnjem koraku kad se finalno roba proda, vidite. Zašto? Ne maltretirate poduzetnike sa silnim izvještajima itd. itd. U skladu s tim mi iz Promijenimo Hrvatsku, mi imamo zaista vrhunske eksperte. Mi predlažemo da u tom kontekstu kada govorimo o porezima da se uvede fiskalizacija svih pravnih osoba. Ne ono kumica na placu, slastičarni samo ovo, ono, svih pravnih osoba. Znači, braco moj kad si ispostavio fakturu odma će otić u Ministarstvo financija. Prema tome, nema ljudi moji, nema muljanja, smanjujemo korupciju i Ministarstvo financija ima, Porezna uprava ima uvid u sve. E da je tako ne bi 28 milijardi kuna nenaplaćenih poreza bilo dragi moji građani u ovoj zemlji, 28 milijardi kuna je nenaplaćenih poreza, a svake godine porezna uprava otpiše u prosjeku milijardu i po do dvije milijarde kuna poreza po nama nepoznatim kriterijima. Kad sam ih pitao kako, oni su rekli zastupniče to je porezna tajna, vidite, a 28 milijardi kuna nije naplaćeno. Zamislite da su naplatili barem 14 milijardi, pa mi bi danas puno ležernije ovu krizu prebrodili. Ali dragi građani, vidite, ne mogu RH spasiti kozmetička rješenja. Zato smo mi za velike, krupne promjene i sa ljudima koji to znaju. Znači, slijedeći zahtjev je moratorij na 12 mjeseci, tražili smo to manje-više svi iz oporbe, to je vrlo opravdano. Nadalje smo tražili da se ne ovršuje ljude direktno sa HZMO, znaš to su masovno umirovljenici itd. itd. itd. Prema tome, to je logično i to treba ovaj provest. Kada su u pitanju, kad je u pitanju Ovršni zakon predlaže se ovdje da oni koji dobivaju znači pomoć od države, pa npr. to je radnik koji je izgubio posao, pa je dobio minimalac, a u to vrijeme podliježe nekoj ovrsi, znači da mu ta sredstva ne ulaze u masu za ovrhe. Prema tome, to je, pazite, to je po prirodi stvari logično i to treba napraviti tako jer ne možemo dopustiti da se takve ljude ovršuje, znači, a dobili su državnu pomoć države, svih nas državnih obveznika u svemu tome. U tom kontekstu, dakle što mi želimo ovde, znate? Mi u oporbi, mi kao prvo moram naglasiti ovdje, nismo mi svi isti u oporbi da se razumijemo, postoji među nama solidarnost, postoji jedna, ajmo tako reć, lažna oporba, onda postoje, ajmo tako reć, prava oporba, pa ovo, ono itd. Recimo sada kad čovjek sluša predstavnike SDP-a kako se zalažu za radnike, ja bi ovdje prvi zaplakao dragi građani. A niko nije više oduzeo radnicima prava nego upravo njihove Vlade, mislim to je tragično čut, to je tragično čut. E, zato nije dobro da mi ovdje imamo jedni prema drugima kao eto mi smo sad oporba, pa imamo neku lažnu solidarnost, pa dragi građani, mi smo se te lažne solidarnosti nagledali. Nama trebaju velika rješenja. krupni zahvati, a prije svega znanje. E pa sada da ja ne bi pričao na pamet, vi znate da ne volim to raditi, ja ću ponoviti evo i da MOST čuje da podrže svi drugi, kako riješiti blokirane, a na temelju toga oni dolaze u ovrhe. To se može riješiti da pritisnemo Vladu u tri mjeseca se može riješiti sada dok traje kriza i da taj problem nakon tri mjeseca više ne postoji, ne bi postojao pojam blokiranih građana, ne bi postojale izbrisali bi agencije za utjerivanje dugova ne bi postojale. Koja ideja? Znači banke su prodale agencijama za utjerivanje dugova svoja potraživanja koja su oni platili otprilike 10 milijardi kuna. E koje je naše riješe iz PH-a? Država treba emitirati obveznice u iznosu od 10 milijardi kuna da isplati ove agencije za utjerivanje dugova, izbriše ih više da ne postoje, a onda te obveznice mogu kupovati svi, a najviše ih treba kupiti HBOR koja bi od HNB-a dobila ogromni kredit uz 9% kamata. Na koji rok? Recimo nek je prosjek 10 godina svih dospijeća. I vidite dragi građani, šta je suština vas koji ste blokirani, koja je za vas prednost? Banke su prodale svoja potraživanja otpisavši samo za najviše 30, 35% njihove vrijednosti i vi bi sada bili u situaciji da od države otkupljujete svoje dugove za 35 najviše 40% zbog nekog administriranja. Znači ako je neko ostao dužan 100.000 kuna na kraju za 5 ili 10 godina on bi trebao vratiti samo najviše 40.000 kuna. I vidite kolegice i kolege iz oporbe, pa dajmo se založiti za ovo da riješimo ovo u tri mjeseca, ne trebamo mi, evo vi ste iz MOST-a kada ste bili u prilici dva puta mogli ste riješiti recimo problem Ovršnog zakona ovako. Vi ste tada samo rekli da nećete jedan amandman ustvari jedan članak da ne treba iseljavati ljude za vrijeme zime dok je snijeg itd., ajmo sada riješit, zaboravimo to, ali ajmo riješiti sada da za tri mjeseca ne postoji ovaj problem. A to je ovo rješenje koje sam iznio, ono je jednostavno praktično, realno. Ja znam da to neće vladajuća koalicija napraviti, pa to njima ne pada na pamet jer oni navijaju, oni guraju novac u džepove bankara koji su i onako prepuni novca. E ali zato treba to napraviti oporba. I još jednu stvar koju predlažem, znači da ovo bude ajmo tako reć pojačano i da se iz oporbenih krugova čuju velika rješenja, snažna, to je helikopterski novac to je mjera. Ja sam ga predložio prije mjesec dana, ma kakvi, premijer i ministar financija ni čut. O čemu se tu radi? Prijedlog je bio da HNB podijeli doslovno podijeli po 4.000 kuna svim punoljetnim građanima Hrvatske to bi iznosilo negdje oko 10 milijardi kuna, ljudi to ne bi trebali vraćati, oni bi trošili. Zašto je to važno? Jer bi se održala potrošnja, potražnja, a čim postoji potražnja onda bi se moglo spasiti gospodarstvo, više radnih mjesta, proizvodnja ne bi toliko pala kao što sada pada itd., itd. I dok se diljem svijeta od Amerike evo i Japan ovih dana dijeli po 7.500 kuna svim građanima, oni koji su više nastradali njima će duplo podijeliti, znači to je nešto što funkcionira. Međutim, to nije koncepcija ove Vlade i zato mi iz stranke PH-a kao prava oporba mi želimo ovo suštinski riješiti. Znači sada narodna banka treba i Vlada pomagati građanima i gospodarstvu, a ne ona pomaže naravno gleda koji je interes krupnog kapitala, financijskih institucija prije svega banaka. I još nešto moram reći poštovani građani na kraju. Prije mjesec dana sam upozorio premijera i ministra financija da ću podnijet kaznenu prijavu ako nas budu zaduživali vani uz kamate koje su bitno više nego što mogu dobiti ovdje u Hrvatskoj. Hrvatskoj treba ovaj proces oporavka financirat HNB uz 0%, a ako to bude na štetu hrvatskih građana, ponavljam podnijet ću kaznenu prijavu. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika trebao bi biti HNS-a i govoriti poštovani zastupnik Stjepan Čuraj, nema ga, gubi pravo na govor, pa će sljedeći govoriti u ime Kluba zastupnika HSU-SNAGA-nezavisnih zastupnika i Nove politike poštovani zastupnik Goran Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem. Pred nama je set zakona koje je predložio kolega Petrov, naravno ja ću prihvatiti nadam se i moj klub, nisam s njima još razgovarao o tome u potpunosti, ali prihvatit će i oni kompletan taj set zakona. Rekao sam u replici kolegi Petrovu da fali odredba o prekidu tijeka zateznih kamata, piše samo kamata, možda treba dodati samo zateznih, možda je to jasno, možda nije jasno, ne znam, piše samo da se za vrijeme zastoja ovrha ne naplaćuju kamate. Možda je to dovoljno, dobro, bit će da je dovoljno. Ali isto tako kolegica Perić je rekla da će sutra, nije rekla da će sutra Vlada to predložiti, da će to sutra Vlada usvajati, ali ja pretpostavljam da će sutra Vlada razmatrati prijedlog izmjena Ovršnog zakona i u tom prijedlogu će se očigledno ovo što se predlaže danas predložiti na Vladi RH. Ja moram reći da sam ja osobno i moja stranka, stranka SNAGA još prije desetak dana upravo smo predložili Vladi RH set od 16 mjera među kojima je bila i mjera zastoja ovrha, uz deblokadu računa i zastoj tijeka zateznih kamata i upravo to je Vlada RH djelomično postigla prošli tjedan kada smo donijeli izmjene Zakona o provedbi novčanih ovrha gdje su sada ljudima već koliko čujem i deblokirani računi. Upozoravao sam tijekom rasprave i nakon toga da je potrebno dodatno mijenjati Ovršni zakon kako bismo zaustavili ovrhe i kod onih građana kojima se ovrhe ne rade tako da se novac uplaćuje na blokirani račun nego poslodavac direktno ovršuje svog posloprimca na način da dio plaće odmah prebacuje na račun vjerovnika. Isto tako i HZMO direktno dio mirovine prebacuje na račun vjerovnika i prema svemu sudeći to će biti riješeno pretpostavljam sutra na Vladi RH. Glasati o tome vjerojatno nećemo ovaj tjedan, ali nije kasno ni sljedeći tjedan zbog toga što i onako i izmjene Zakona o novčanim ovrhama i izmjene Ovršnog zakona kojima se zaustavljaju ovrhe vrijedit će tek za sljedeće plaće i sljedeće mirovine koje dolaze na red u svibnju. Prema tome, ljudi će biti zaštićeni u svibnju, lipnju i u srpnju od ovrha, a nadam se da će Vlada RH onda produljiti na još tri mjeseca kao što je predviđeno Zakonom o provedbi novčanih ovrha, ali pretpostavljam da će tako na isti način analogno predložiti to i izmjenama Ovršnog zakona. Kolegica Perić je rekla da će se zaustaviti i ovrhe nad pravnim osobama jer Zakonom o provedbi novčanih ovrha to nije riješeno. Pa to je stvarno odlično, znači da će svi biti zaštićeni od ovršnih postupaka tijekom ove krize što je normalno, realno, što je racionalno i što je u skladu sa vremenom u kojem živimo u kojem su stvarno u krizi i građani i poduzeća, nitko ne radi punim tempom, neki ne rade uopće, prema tome, tako nešto je očekivano i tako nešto mora se provesti. Ja sada moram ponovno naglasiti veliku potrebu da se zakonom naloži bankama da ponude nelikvidnim građanima i nelikvidnim poduzećima moratorij na naplatu anuiteta iz kredita bez obračuna kamata. To smo pokušali već nekoliko puta u zadnjih dva, tri tjedna riješiti kao opozicija, međutim nije prošlo. Općenito, sve ono što opozicija predlaže nije prihvatljivo Vladi RH odnosno prihvatljivo im je ali s odgodom što je isto ok, ja s tim nemam problema s time. Ja nemam problema s time kada ja nešto predložim Vladi RH pa Vlada RH tek kasnije „kasnim paljenjem“ to isto napravi jer i onako kada sam predložim nešto očekujem da Vlada RH onda ukoliko se slaže s takvim prijedlogom izvrši određene intervencije koje su potrebne i to onda predloži na način da bude prihvatljiv svima. Pa se tako nadam da će i ovaj set zakona koji je predložio kolega Petrov u jednom dijelu Vlada RH prihvatiti u sljedećim danima. Nadam se da će biti tako i pri tom to nije loše, dobro je. Dobro je da Vlada RH prihvati prijedloge opozicije na način da ih sama predloži, to je ok i to je način da se ostvari nekakva suradnja između opozicije i vlasti koja inače nije čest slučaj u HS-u. Dakle, tek sada kada smo doživjeli jednu istinsku krizu koja tuče cijelo društvo, tek sada smo doživjeli da ipak postoji suradnja koja nije vidljiva na prvi pogled između opozicije i Vlade jer puno toga što je opozicija predlagala Vlada je ipak prihvatila i s te strane je to za pohvalu. Ali naglašavam, dio koji se tiče moratorija na otplatu kredita mora se provesti jer nije normalno da banke jedine zarađuju u vrijeme krize, to nije normalno. I ponovit ću, banke su imale 2004. godine 17 milijardi kuna kapitala i 10 milijardi kuna likvidnosti, a sada imaju 59 milijardi kuna kapitala i 44 milijardi kuna likvidnosti, prema tome banke bez problema mogu pola godine pa i do godinu dana izdržati ajmo reći i teret ne zarađivanja na kreditima, posebice ako znamo činjenicu da su banke tijekom zadnjih 15 godina nepošteno stekle 20 milijardi kuna koje još uvijek drže u svojim rukama. Evo za kraj mogu samo reći to da ćemo prihvatiti zakone koje je predložio kolega Petrov i nadam se da će Vlada RH učiniti ono što je već rekla da će učiniti putem svojih glasnogovornika ovdje u HS-u i da će učiniti i onaj posljednji napor i naložiti bankama da na najmanje pola godine ponude svim nelikvidnim građanima i nelikvidnim poduzećima moratorij na otplatu kredita bez obračuna kamata i bez ikakvih troškova. Hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika HSS-a i demokrata sada će govoriti poštovani zastupnik Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS-a. Kolegice i kolege. Evo klub HSS-a i demokrata će podržati ovaj prijedlog zakona koje je u proceduru uputio gospodin Božo Petrov i klub MOST-a jer smatramo da je opozicija i mi koji smo tu podržala prijedlog mjera prije svega kada je riječ o sigurnosti zdravstvene zaštite građana i tu pozdravljamo sve mjere koje su donešene i evo vidimo da daju dobre rezultate. Podržali smo i prijedlog mjera za potpore gospodarstvu i imamo pravo govoriti svoje mišljenje, propitkivati te mjere i njihovu provedbu, naravno i predlagati. I svakako da moramo još jedanput istaknuti da ako je stvarno cilj sačuvati svako radno mjesto u Hrvatskoj, sačuvati gospodarstvo, stvoriti građanima jednaku šansu za bolji život onda moramo svakako raspravljati i moramo predlagati i moramo reći da je Vlada kasno reagirala. To sam ja rekao i prije mjesec dana i sada to ponavljam, a dokaz za to da je Udruženje drvoprerađivača još 6.veljače poslalo pismo Vladi i upozorilo na promjene na tržištu da su se smanjile narudžbe, da će biti kriza i da će biti otpuštanja radnih mjesta da se hitno mora reagirati. Kasnilo se, pogotovo što se išlo u ožujku sa onim paketom mjera gdje bi se nešto odgodilo pa bi se tek onda na kraju prihvatili prijedlozi glasa poduzetnika i nas iz opozicije da se ne može ići samo sa odgodom nego se mora ići sa otpisom i direktnim financijskim potporama. Rezultat jednog takvog odugovlačenja je više od 23.000 novo nezaposlenih prijavljenih na HZZ. Pitanje je što je s njima? Da, lijepo je čuti i za pozdraviti 480.000 spašenih radnih mjesta, ali što s ovih 23.000? Imaju li oni pravo na život, imaju li oni pravu da ne budu blokirani, imaju li oni pravo svojoj obitelji osigurati kvalitetan život? Zašto se kasnilo i da li su ih poslodavci vratili na radna mjesta i koristili mjere iz travnja? Te informacije nismo dobili i volio bih dobiti tu informaciju koliko je tih radnika koji su vraćeni na radna mjesta i čiji su poslodavci konzumirali ovu mjeru. Ono što je ključno da je puno među njima mladih ljudi, mladih ljudi koji su bili na određeno vrijeme i koji su sada na Zavodu za zapošljavanje bez ikakvih prihoda jer nemaju pravo na naknadu sa Zavoda za zapošljavanje jer nemaju dovoljno radnog staža. Kako ćemo njima pomoći? Među njima je puno nas iz Slavonije koji su bili najčešće sezonska radna snaga u turizmu i u drugim uslužnim djelatnostima, na koji način će se njima pomoći? A ono što želim posebno ovdje istaknuti da Slavonija trpi najveću štetu uzrokovanu korona virusom jer su brojke koji je regionalni Zavod za zapošljavanje Osijek objavio za ožujak da je na zavodu za zapošljavanje evidentirano 17.202 nezaposlene osobe što je za 1756 novih osoba više, a to je 35,8% više nego lani u ožujku. 35% više nego lani u ožujku, to su strašne brojke. I nije u redu da regija koja je inače trpila zbog iseljavanja sada trpi zbog korona virusa zbog toga što su mladi ostali bez radnih mjesta i što ne mogu pronaći novo radno mjesto obzirom da kriza još uvijek traje i pravo je pitanje kako njima pomoći i kako pomoći na taj način Slavoniji. Naravno da se i mi zalažemo i govorili smo o tome da ne ovrhe dok je ova kriza, ne deložacije dok je ova kriza. Ovaj dio zakona koji smo prošli tjedan donijeli rješava blokadu samo dvije trećine građana. A što je sa onom jednom trećinom koji nisu riješeni? Inzistiramo da taj Ovršni zakon već sutra dođe u raspravu da možemo pomoć i tim ljudima. I zato kažemo da se kasnilo i da stalno nešto kaskamo za mjerama koje bi trebali donijet, a ljudi trpe. Također se aktivno zalažemo kao i svi iz opozicije da se donese zakon o moratoriju na kredite jer ne smije Vlada i vladajući štititi banke na uštrb građana. Mislim da prije svega moramo štititi građane RH, to čine i druge vlade i druge države, mora i RH i moramo smoć snage reći bankama, vi ste godinama iskazivali dobit u poslovanju u RH i iznosili tu dobit izvan Hrvatske, red je da sada dio te dobiti vratite ne da ih vratite nego da manje zaradite u narednom razdoblju, a da građanima na taj način omogućimo da ne budu blokirani i da mogu servisirati sve svoje obaveze. Danas je Dan planete Zemlje i evo želim svima čestiti taj dan, a koliko je važno da se što više spominjemo klimatskih promjena, utjecaja na život svih nas pa i na gospodarstvo, govori o tome da je i Europska komisija donijela zeleni plan i kakva Europa bi trebala biti do 2050. A ono što je posebno interesantno ovih dana, a to je da se okupila ekipa 200 političara, znanstvenika, poduzetnika koji su pokrenuli akciju Zeleni uzlet gdje se želi novi pogled prema budućnosti kroz preoblikovanje u gospodarstvu. Evo citiram iz njihovog dopisa „Preoblikovanje u gospodarstvo koje će biti povoljno za klimu, zaštitu biološke raznolikosti i drukčije usmjerenje agrarne i prehrambene industrije pružaju priliku za brzo otvaranje radnih mjesta i rast i mogu doprinijeti stvaranju veće otpornosti društva“. Hrvatska se treba uključiti u ovaj projekt i sigurno da tu mora naći svoje mjesto i hrvatska poljoprivreda, prerađivačka industrija, proizvodnja hrane u Hrvatskoj. Što smo mi tu učinili za poljoprivredu kroz ove mjere? Promijenjeno je nekih 5,6,7 zakona dodatnih 52,5 milijuna kuna za mjere za potpore poljoprivredi plus 2,5 milijuna kuna za interventni otkup mlijeka. I rekao sam ministrici to je premalo, očekujem od vas jači i agresivniji nastup u zaštiti poljoprivrede i promociji poljoprivrede u RH i imate ćete našu podršku ukoliko budete tražili više sredstava. Prošli tjedan je i povjerenik Europske komisije za poljoprivredu pozvao europske članice pa i hrvatsko Ministarstvo poljoprivrede da se javi jer ima još 6 milijardi eura za koja se možemo javiti sa svojim projektima i programima za ruralni razvoj i potpore poljoprivredi. Pitao sam i pitam ponovo, što radi ministrica, što radi ministarstvo, što radi Vlada da bi privukli ta sredstva i pomogli poljoprivredi jer ovih 52 milijuna kuna je premalo? Premalo jer samo za cvjećarstvo je izdvojeno, za proizvodnju cvijeća u RH 1 milijun kuna. Šta će sa 1 milijun kuna? Možete ugrijati 6 plastenika. Šta ostalima? Zašto su uopće zatvorene tržnice i na taj način onemogućena prodaja poljoprivrednih proizvoda našim OPG-ima dok su se ti isti proizvodi mogli kupovati u trgovačkim lancima, ali iz uvoza i tamo nije bilo socijalne distance. I gle čuda, nakon pritiska javnosti i oporbe i nas iz HSS-a ponovo se otvaraju tržnice, ali se onda narede strožije mjere za prodaju proizvoda poljoprivrednih na tržnici nego u trgovačkim lancima. To nije potpora poljoprivredi i mi moramo aktivnije se okrenuti prema poljoprivredi i prema poljoprivrednim politikama i kroz zemljišnu politiku da konačno svaki hektar bude zaoran. Sada je evo i sjetva proljetna, nažalost u suši i uz mraz. Nisu isplaćena izravna plaćanja Udruge poljoprivrednih proizvođača i mi iz HSS-a smo tražili da budu isplaćeni do 15.travnja, rekla je ministrica isplatit će krajem travnja početkom svibnja. Nemam informacije da li su krenule isplate, ali evo danas su me zvali neki poljoprivredni proizvođači još ništa im nije uplaćeno na njihove račune i ja evo javno pozivam ministricu da sutra odmah sve isplati jer ljudi siju, njima ta sredstva trebaju. Također kada je riječ o reguliranju tržišta i otkupu, nije dovoljno samo interventni otkup mlijeka i ovih 2,5 milijuna kuna, tražimo da se napravi i otkup viškova u svinjogojstvu u tovnoj junadi jer su ostali bez kupaca. Također i vinari imaju problem, ne znaju kud će s vinom, a vidimo što se događa i sa jagodama da prekupci uzimaju kajmak, a naši poljoprivredni proizvođači dobivaju minimum. Evo samo jedan od primjera, jedan trgovački lanac je ponudio proizvođaču salate 50 lipa po glavici salate koja se prodaje po 5, 6 kuna u trgovačkim lancima. Ako je to tržišni odnos, to ne može biti tržišni odnos i to ne mogu prihvatiti naši poljoprivredni proizvođači. I mislim da mi moramo učinit sve da se poljoprivredna proizvodnja digne, a ne da se smanjuju potpore za višegodišnje nasade, za nasade oraha i lješnjaka koji su u ekološkoj proizvodnji gdje su ljudi uložili milijune kuna sada ministrica smanjuje potpore za višegodišnje nasade. To nije potpora u poljoprivredi. Hvala.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu i prvi će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi predstavniče Vlade. Znam da vam je dosadno, vidim da ste se malo i ukunjali ali vrlo bitne su ovi prijedlozi. Smatram da prijedloge koje je dao klub MOST-a i Božo Petrov su jednostavno u ovome trenutku neophodni za hrvatske građane i mislim da ako se pozivamo na jednakost, na solidarnost, na pomoć, na trenutak zbog kojeg građani nisu krivi nego su politike krive kao što sam rekao, one su razotkrile u biti virus korona je razotkrio u biti sve loše politike koje su vođene prema svim resursima i po svim pitanjima, a poglavito iz centra je se svih zakona inicijativa koje smo do sada davali, nije bio u središtu čovik. Čovjek nije bio u središtu i to je sada vidljivo. To je vidljivo i kod ovih predloženih izmjena Ovršnog zakona, od svih tih naših zakona, međutim ja ću govoriti o onome što je trenutno najbitnije, a to je samodostatnost, to je zaštita suvereniteta i nacionalnih interesa. MOST je ovdje bio u biti sada tu paradigmu preuzimate svi i to je pohvalno, ali ne znate naći model bez PR-a kako to izvesti pa priko Nacionalnog stožera za civilnu zaštitu se prikrivate. MOST je ovdje predlagao u ovome Saboru vrlo bitne zakone, primjera za očuvanje našeg teritorija tj. proglašenje isključivog gospodarskog pojasa. Vi to niste prihvatili. Time bi zaštitili naš riblji fond i naš resurs, a time bi očuvali na tom području opstanak naših ribara i prehrambenu proizvodnju i sve ono šta uzrokuje. Međutim tako je slično bilo i sa poljoprivredom, tj. poljoprivrednom proizvodnjom. Predlagao sam zabranu GMO-a, uvoza, prijevoza, sadnje i prodaje isključivo sam to predlagao da potičemo domaće proizvođače tj. obrađivanje našeg poljoprivrednog zemljišta, 700.000 hektara poljoprivrednoga zemljišta je neobrađeno i dao sam sada zakon izmjene Zakona o poljoprivrednom zemljištu jel u dvije godine je podijeljeno 400.000 hektara državnog zemljišta negdje oko desetak tisuća hektara jer je tu mjere radi lokalna samouprava, župan mora dati suglasnost. I ja ću uvijek ponavljat župan kontrolira i ovdje se došlo i do toga zakona, … da su županije višak jel županije dijelom koče, one dobrim dijelom ne daju suglasnost. Županije su kočnica. Tako ministarstvo prema lokalnoj samoupravi, a ta lokalna samouprava mora stati županiji da ovaj potpiše suglasnost, to vam je tzv. Kozaračko kolo, svak svakog drži. A sve što vi pozivate decentralizaciju i sve što su te županije štete napravile, evo po pitanju poljoprivrede, ja ću govoriti o svojoj županiji, evo kolege će iz Slavonije, kolegica to potvrditi. Od kada su u mojoj Splitsko-dalmatinskoj županiji uništen je stočni fond, uništeno je moje Sinjsko polje, nije navodnjavano niti se šta radi i sada kada slušam mjere župana Bobana jučer gospodarske nakon toga šta nam je on priko svoga čovjeka kojega je on imenovao tj. Ante Sanader ušao virus i sada će nam odgoditi turističku sezonu i te mjere jer je virus ušao u starački dom zbog toga što je taj čovjek koji je na čelu staračkog doma bivši gradonačelnik Omiša, taj čovjek je svakako bio uvalio u gubitak, čak ja nisam htio glasat na skupštini, uvalio je taj dom u gubitke. I šta se sada događa? Sada će se zbog njih morati produžit sezona, a poljoprivredno zemljište je ostalo neobrađeno i sada nekakve mjere u stoci, u kumpirima, a kada sam ja govorio ovdje da triba obrađivat poljoprivredno zemljište meni je Bačić Ante glavna desna ruka, glavni poštar Ante Sanadera, glavni poštar je rekao da sam ja čoban. Jesam, čoban sam, seljak sam. E sad je i Andrej Plenković minja paradigmu, kolege iz HDZ-a, svi minjaju paradigmu. Sad triba obrađivat poljoprivredno zemljište. Pa naravno, pa naravno ne moramo ako imamo Slavoniju uvozit smrznutu tjesteninu za pecivo i ne moramo pomidor ako je sinjsko polje, Cetina kroza nj teče pa naravno to je zdravo logički. Ne triba velika pamet. I ja sam ušao u politiku, zbog tih koji su prodali zlato, koji su naše zemljište rasprodali, koji nisu proglasili isključivi gospodarski pojas, ja sam zbog njih uša. Svi su akademski obrazovani, svi ste vi visoko obrazovani, a vi ste krivi za ovu situaciju u RH.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prva je poštovana zastupnice Čikotić. Izvolite.
Poštovani kolega Bulj, u Hrvatskoj živi preko 185.000 umirovljenika koji imaju mirovinu manju od 1000 kuna, isto tako u Hrvatskoj živi i 70.000 onih koji primaju socijalnu naknadu u visini od 800 kuna. Kako su oni dočekali Uskrs i jesu li ove mjere koje je Vlada predložila potpune i kako su oni proveli uskrsne blagdane, a obzirom da brojni umirovljenici koji imaju i ovrhe radi HRT pretplate i dalje ih HZMO skida ih jer one na tom dijelu nisu zaustavljene.
Poštovani zastupnik Bulj.
Gledajte kolegice Čikotić, vi ste sad bili dali zakone, ne tako davno, prije korona krize o porodiljnim naknadama koji bi riješio problem naših rodilja i povećao bi znači naš ovaj problem, rješavalo bi se ova naša loša politika prema pogotovo ruralnim područjima i demografska slika bi se sigurno popravljala da se je slušalo. Međutim sada oni čuju i oni bi to sve napravili i oni bi tili sad da se prije što ono vuču recimo župan, Sanader, Pavić njegov glasnogovornik, više se daje za PR u splitsko dalmatinskoj županiji da je dalo tim umirovljenicim i tim ljudma koji su ovršeni spasilo bi ih. Za PR ulažu se milijuni poglavito od kad sam ja u skupštini, onda daju šta više za PR da mogu ulagat u se, onda dođu u onim uniformama kao narodni heroji valjda ih kopka što nisu baš bili nešto puno u ratu i onda dođu i govore o tim kakve će oni sada mjere. I još se triba pljeskat s prozora šta su nam uvalili virus u produžecima i šta su nam sve uništili. Zato tribamo ukinit županije i biće para i za poljoprivrednike i za rodilje.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovani zastupnik Vlaović, izvolite.
Hvala. Kolega Bulj u svojoj raspravi ste istaknuli potrebu ulaganju potpore poljoprivredi i evo i ja to stalno ističem i mi iz HSS-a jer smatramo da ovih 52,5 milijuna kuna je premalo za potpore poljoprivredi, a očekivali smo da će i tih 52 milijuna kuna ministrica namaknuti kroz uštede u poslovanju, kroz administrativne uštede i smanjivanje materijalnih troškova i iznenadilo nas je ovoga, u ovom trenutku je u izradi novi pravilnik o izravnim plaćanjima i IAKS mjerama gdje se smanjuju izravna plaćanja za višegodišnje nasade ljeske, oraha i drugih. Negdje oko 14.000 hektara je pod višegodišnjim nasadima ljeske i oraha i to je samo za Slavoniju 15 milijuna kuna manje. Umjesto da se smanji broj automobila i telefonski troškovi, smanjuje se izravna plaćanja. To stvarno nisu poljoprivredni proizvođači očekivali od ministrice.
Poštovani zastupnik Bulj, odgovor.
Slažem se. Vi Slavonci i vi kolegice moja, vi poznate, vi znate što znači zemlja, a i mi iz Dalmatinske zagore znamo što znači škrta zemlja koja je othranila generacije i koje su opstale na tim područjima, ali ovdje bi sad Stjepan Radić rekao onu poznatu srljate ko guske u magli i ova korona kriza je razotkrila sve loše politike, poglavito prema selu i seljaku, krive politike. Uvozni lobiji su rasturili domaćeg proizvođača, rasturili, mi smo jednostavno dovedeni u tu poziciju bili da su naši voćari u Vrgorcu pilali svoje breskve i svoju voćku i svoje vinograde dok se uvozilo grožđe iz Srbije, Makedonije puno lošije kvalitete, a takav je primjer i u Slavoniji sa vašim sadnicama i poljoprivrednicima kojim se bave. Znači u ovome trenutku je vidljivo da su apsolutno pogrešne politike, dodvorništva, poglavito uvoznim lobijama. Hvala lipa.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanoj zastupnici Sonji Čikotić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. U ovom trenutku znamo da pola milijuna ljudi u Hrvatskoj koristi naknade koje su osigurane preko HZZ-a, znači kriza ne traje ni mjesec dana, od 19.3. i sada već pola milijuna, znači imamo onih koji koriste te naknade. To znači da nam je gospodarstvo izrazito slabo, znači neotporni smo. Isto tako, čitam pred neki dan da je 950.000 propusnica izdano. Znači da smo jako teritorijalno rascjepkani, znači da jako puno imamo uprava, da je ogroman taj birokratski aparat i zapravo otkriveno je ono sve što u Hrvatskoj treba mijenjati. Otkrilo se i to da nismo samodostatni u hrani, treba znači pojačati poljoprivrednu proizvodnju, treba usmjeriti i novac prema finalizaciji proizvoda i ojačati neke druge stvari koje mi imamo, recimo drvnu industriju. Drvnoj industriji na proračunu za 2020. ste dali poticaja u visini milijun kuna. Je li to dovoljno za znači ulaganje u modernizaciju u proizvodne pogone drvne industrije? Naravno da nije. Isto tako svakodnevno mi se obraćaju žene koje su trenutno koriste roditeljski dopust. Imaju troje, dvoje ili više djece. Škole nema, vrtića nema, rodiljni i roditeljski dopust im sad izlazi, kome će ostaviti na brigu djecu? Isto tako pokazalo se već nekoliko puta da tržište rada, da su žene na njemu diskriminirane. Žene rade za niža primanja, žene rade kraće u odnosu jer preuzimaju ulogu njegovateljice u obiteljima i kad se radi o djeci i kad se radi o starijim ukućanima, a vi ono što imate na raspolaganju ne koristite, a o tome govori odluka Vlade od 2. travnja 2020. godine u kojem ste zaustavili sve javne pozive, sve nabave iz svih izvora financiranja. Znači, nema ni europskih poziva. Ovdje čujemo da treba ulagati u poljoprivredu, da je poljoprivreda važna, a šta se događa sa mjerama, mjera 6.2 odgođeno za mlade poljoprivrednike, ulaganje u nepoljoprivredne djelatnosti, mjera 6.4 čeka se 2 godine, odgođeno, mjera integrator, evo vidim državni tajnik i Ministarstva gospodarstva i poduzetništva je ovdje, odgođeno. Isto tako gledam ja šta se događa u Europskoj komisiji. Kaže prilagodili smo natječaje korona krizi, svi natječaji idu. Znači, kako ste HZZ je digitalizirao postupke i ljudi su mogli preko aplikacija aplicirati, isto treba napraviti sa EU sredstvima. Ne možemo zaustavljati kotač, a to je gospodarstvo, gospodarska aktivnost koja će osigurati nesmetano funkcioniranje države i isto tako priljev u državni proračun jer će događati ulaganja. Kako ćemo osigurati nakon 6. mjeseca ako izostane turistička sezona u mirovine za naše umirovljenike? Što se tiče HZMO-a ono i dalje provodi ovrhe nad umirovljenicima jer nije pred nas došao izmjene i dopune Ovršnog zakona. Isto tako onima koji su blokirani ranije bili, a ovrhu provodi poslodavac i dalje su pod ovrhama. Što se tiče samih škola i ocjenjivanja, puno upita dolazi mi i s te strane. Učenici su jako zabrinuti i razočarani. Kako? Jer njihov uspjeh i njihovo znanje ne ovisi o njima samima nego o socijalnih prilikama u kojima su se našli, znači o njihovim obiteljima. Ako ta majka i ako taj otac, ako ti roditelji imaju dovoljno vremena, znači majka mu možda radi po cijele dane, možda je blagajnica, otac je možda liječnik, znači oni nemaju kada posvetiti se da je to dijete obavilo te zadatke i sve napravilo na vrijeme. A tu su i oni koji su ugroženi, a to su djeca kojih je znači zajedno 300.000 ljudi je u siromaštvu u RH. Nekima od njih znate koliko ih koristi besplatni obrok u školi, nekima je to bio prema istraživanjima i jedini obrok. Sva ta djeca sada su u obiteljima, znači potrebno i tu voditi brigu. Ja se nadam da će uskoro doći i te mjere.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Marasa. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Čikotić, postavlja se jednostavno pitanje zbog čega HDZ ne odustaje od ovog teritorijalnog koncepta u RH i sami ste rekli koliko je općina i ovdje sad u krizi, sad se pokazalo u biti koliko je to beskoristan odnosno nefunkcionalan sustava da ljudi nisu mogli iz općine u općinu pa nisu mogli ni obavljati najosnovnije potrebe koje su kao građani trebali moći obnavljati. Ali tu se odgovor krije vjerojatno u tome šta većinu tih općinica i županija HDZ drži kao svoje leno za razno razne Škaričiće koji se onda moraju negdje ugnijezditi, uhljebiti i na taj način funkcionira cijeli sustav. I umjesto da iskoristimo ovu šansu za reformu ja se bojim da HDZ-u je upravo suprotno u interesu, da sve ostane kako je. Pa kad pogledate sada recimo i kako predstavnici Vlade ovdje sjede, a nije nitko ni „a“ rekao na vaše prijedloge to vam dovoljno govori [[Upadica: Hvala lijepo.]] šta HDZ misli o institucijama, o sustavu i kako oni to sve skupa vide. Hvala vam lijepo.
Odgovor poštovane zastupnice Čikotić, izvolite.
Što se tiče teritorijalnog ustroja naravno on je neučinkovit, to se pokazalo i uslijed ove epidemije, bezbroj je tih propusnica koje su zapravo izdane, a nisu izdane iz razloga što ljudi moraju ne znam otići u centralnu bolnicu na neki pregled, nego jednostavno u svojim općinama nemaju banku, u svojim općinama nemaju određenu instituciju koja je na najnižoj razini recimo ljekarnu, nemaju ljekarnu u svojoj općini. Znači ti ljudi su htjeli otići u ljekarnu i zato je trebala biti izdana propusnica. Ono što mene najviše zabrinjava je to da sigurno da će do promjene doći, samo meni se čini da mi više vremena nemamo. Znači svima je nama ovdje jasno da će doći do promjene, samo je pitanje kada.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice Čikotić javio sam se za repliku kako bi izrazio neslaganje s vašom, vašim razmišljanjem da je korištenje mjere za očuvanje radnih mjesta u Hrvatskoj, prema kojoj oko pola milijuna radnika će tu mjeru koristiti, znak d je slabo gospodarstvo. To ste doslovno tako rekli. Ja vam moram reći da veliki broj poduzetnika koji su podnijeli zahtjev za tu subvenciju, za potporu za očuvanje radnog mjesta imaju jako dobru bilancu, visoko su likvidni i ne možemo ih svrstati u grupu slabih poduzetnika, dapače u svakoj djelatnosti ima onih koji su uspješni i onih koji su neuspješni, ali mjera zabrane rada se odnosi i na jedne i na druge i neovisno u kakvoj su oni situaciji financijskoj oni su podnijeli zahtjev. Prema tome taj argument ne stoji, a o tome ću kasnije kad bude pojedinačno više govoriti. Hvala.
Poštovana zastupnica Čikotić.
Poštovani kolega Bačić, znači ja nisam mislila u doslovnom smislu da su ti poduzetnici slabi, nego da su neotporni znači na vanjske utjecaje. Isto tako, pola milijuna radnika danas koristi tu mjeru, to govori o tome da oni zapravo nemaju i ne žele svoju likvidnost koju su stekli ranijih godina koristiti za očuvanje radnih mjesta. Mene zanima što će se dogoditi ako korona ova epidemija bi potrajala 6 mjeseci ili više. Može li država dovoljno dugo izdržati i osiguravati likvidnost tim poduzetnicima? Je li ova mjera ako potraje duže i dugoročno, ako bi bila dugoročna je li ona održiva za sustav RH? Isto tako, brojni poduzetnici odnosno radnici se javljaju i kažu da neke mjere nisu ni dobili jer zapravo je poduzetnik bio u jednoj mjeri blokiran kao pravna osoba, a skinuto mu je isto blokadom. Znači tu smo predložili ovaj zakon o ovrsi na financijskim, na novčanim sredstvima koje provodi FINA da se uvrste i pravne osobe.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Sladoljeva. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dakle, poštovani kolege, dragi građani dakle vrlo je teško saviti ovaj 9 zakona u 5 minuta rasprave, tako da ću se ja koncentrirati na skup zakona i govorit ću o promjene paradigme i da ćemo mi zapravo predlagati ove zakone u svrhu da posvijestimo dakle građanima kako treba mijenjati politiku koja su do sada vladala. Ja ću se na početku ove rasprave dakle usredotočiti na evo jednu i mogu vam reći religioznu dakle činjenicu, a to je da su stari Grci imali boga pravog odnosno sretnog trenutka, dakle taj bog Kairos je ovaj bio dakle bog koji je prolazio kroz gradove i on je imao dakle golu glavu, samo je imao jedan čuperak dakle iza za kojeg ste ga mogli uhvatiti i ako ga niste uhvatili za taj čuperak on je prošao dakle taj bog pravog odnosno sretnog trenutka je prošao i više ga nikada niste mogli uhvatiti. Ja bi rekao da smo mi unatoč ovoj krizi počeli dakle primjećivati neke stvari i da je vrijeme da uhvatimo dakle toga boga pravog trenutka i da promijenimo paradigmu politike prema svemu. Od odnosa prema našim ovršenim i blokiranim građanima, od odnosa prema poduzetnicima, prema poljoprivrednicima, prema ljudi koji zarađuju dakle svoj kruh, prema nezaposlenima, prema ljudima koji su iselili iz Hrvatske. Dakle, cjelokupnu politiku treba napraviti restart i treba zapravo početi iz početka. Jer ono što zapravo sada imamo, a to pokazuje i ekonomski pokazatelji da ovaj nismo, niti jedna zemlja nije bila pripremljena na ovu krizu, ali je ova kriza ogolila hrvatsku politiku do kraja. Od toga da smo svoj cijeli gospodarski rast razvijali na turizmu iako su nas upozoravali ekonomisti da zemlja koja svoj cijeli gospodarski rast i cijelu ekonomiju baziraju na samom turizmu da je to grana koja je ovaj lebdeća, koja može vrlo brzo nestati, da to nije dobro. Od odnosa prema mladim dakle ljudima koji su zapravo iseljavali, a 1000 i 1000 ljudi su iseljavali, pa o odnosu prema blokiranim i ovršenima. Dakle, sad je prilika da promijenimo te politike, da nas ova kriza nauči da nismo dakle radili dobro svi skupa, dakle i da zajednički probamo naći rješenje dakle kako bi naši građani ovu krizu što lakše i što bolje ovaj prebrodili. I svi ovi naši zakonski prijedlozi su u dobroj dakle namjeri i ne vidim razloga da su dočekani od vladajućih na nož i da se Vlada nije očitovala o tome jer na sve zakonske prijedloge koje je Vlada dakle ovdje uputila u sabor i koji su za nas, neki od njih bili dobri, mi smo o njima raspravljali, iznijeli svoj dakle stav. Dakle, bitno je razgovarati o problemima, bitno je zajednički dakle naći rješenje, bitno je da se tu ne politički prepucavamo i bitno je poruku poslati hrvatskim građanima da smo mi tu za njih i da ovaj usprkos dakle krizi da zakonskim rješenjima i promjenom politike možemo napraviti preokret u našoj državi, da postanemo dakle država koja će drugačije voditi politike, koja će više voditi interesa o onim dakle malim ljudima koji je biti najveći pogođeni u ovoj krizi, a ne oni koji će i u ovoj krizi profitirati, a to su banke ili neki dakle drugi dakle sektori. Dakle, nas nisu birale banke u ovaj sabor birali su nas hrvatski građani i ono što mi želimo poslati i ovim setom zakona je poruka da su oni mali ljudi, dakle oni koji će najviše patiti da su zapravo na našem dakle umu i da mi želimo njima pomoći. Dakle, to je bitno istaknuti u ovih 4-5 minuta koje sam imao i evo otvoren sam za sve konstruktivne prijedloge i rasprave. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo 2 replike. Prva je poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo. Gospodine Sladoljev, zanima me vaše mišljenje zbog čega baš niti jedan prijedlog, evo kolegice i kolege iz HDZ-a nisu prihvatile, a bilo ih je sigurno 20-tak, neke od njih su i modificirali, pozivaju na zajedništvo, pozivaju nas da se ne bavimo kritikama nego da pomognemo i onda kada ljudi pomognu, kada predlože na kraju ništa. Znači na kraju nema, nema uopće nikakve želje, pa vidite predstavnike Vlade, dali ste tu negdje 9 prijedloga, jedan pomoćnik ministra tamo sjedi i šute cijelo vrijeme, nitko se ni o čemu nije izjasnio, imamo 2 rasprave ispred HDZ-a i to je to, u kojima će reći da ste imali priliku raditi a da niste napravili kad ste bili u vlati. Znači, sa te strane, to je sve figa u džepu. Znači nema iskrene želje da se tu bilo šta zajednički odradi, niti da se slušaju prijedlozi i prihvaćaju prijedlozi oporbe. Nemoguće je da od 20 prijedloga baš niti jedan nije bio kvalitetan i da nije moga biti prihvaćen, mogao je i tu bi HDZ pokazao određenu [[Upadica: Hvala.]] širinu, ali te širine nažalost nema. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Sladoljev. Izvolite.
Poštovani kolega Maras, da dakle imamo cijelo vrijeme pozivanje na zajedništvo, pozivanje na struku i onda kada se stručni prijedlozi dakle dođu u sabor i kad se o tome raspravlja onda ili se odbijaju od zastupnika vladajuće većine ili se Vlada uopće ne očituje o tome. Ali mi bi čak bili sretni kada oni ne bi dakle uvažili naše prijedloge ali bi ih uvrstili potpuno slične ili iste kao njihove. Neka oni politički poentiraju na tome, neka javno kažu dakle mi smo napravili za ovršene, blokirane i to, neka prihvate naše kao svoje, evo to je npr. bio sa Zakonom o mikrosolarima, kad su oni prepisali 70% Zakona o mikrosolarima našeg jer smo ih mi toliko pritiskali, evo, sad je taj zakon bolji nego prije pa neka rade tako i sa ovim zakonima.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Đujića, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Sladoljev, ja sam se kao i vi, kao kolega Maras i kao brojni kolege ovdje do prije 2, 3 dana isto čudio zašto vladajući odnosno HDZ ne prihvaća baš nijedan prijedlog opozicije iako cijelo vrijeme pozivaju na zajedništvo, govore zajedno smo svi u ovome, nije vrijeme za politiziranje, evo prozivani smo od HDZ-ovih čelnika da politiziram, da želimo sad, ne znam, skupiti neke jeftine poene, ali od prije 2 dana ja se tome više uopće ne čudim. Nakon što je premijer Plenković rekao da u biti cijelo vrijeme i Stožer i donosi u biti političke odluke i da je to političko tijelo proizašlo iz Vlade i da nije, da ga citiram, palo s Marsa, onda je meni jasno. Ovo je u biti za njih cijelo vrijeme politika i u takvoj politici vode oni svoju politiku i briga njih za našu politiku i za građane. Dakle, nakon 2 dana je slika postala puno bistrija i puno jasnija, a onda je jasno zašto su ovaj zadnji paket ekonomskih mjera, recimo prezentirali svojim koalicijskim partnerima, a nisu npr. svim parlamentarnim strankama. Tako da, stvari su sada puno jasnije.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Sladoljev.
Pa evo, poštovani kolega, dakle, meni nije jasno što bi zapravo oni željeli. Oni bi vjerojatno željeli da mi tu sjedimo u Saboru, da dižemo ruke za njihove zakone, da ne propitkujemo niti jednu odluku, ali baš niti jednu, da ne razmišljamo svojom glavom, da pohvaljujemo, a kad zapravo predlažemo dakle zakonske prijedloge, onda ih uredno odbijaju, kad nešto kritiziramo, a zdrav razum kaže da nije sve dobro, onda nismo konstruktivni, kada predlažemo onda opet nismo dobri, dakle oni bi htjeli samo da mi dižemo rukice kao što oni dižu ruke i da prihvaćamo sve zdravo za gotovo.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Branka Bačića, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Ja bih uvodno rekao kako smo svjedoci krize koja je nezapamćena u svijetu, u Europi, pa tako i u Hrvatskoj. I da smo suočeni s posljedicama te iste krize koju ćemo još dugo vremena trpjeti. Možemo potvrditi da sve jake, bogate države Europe upravo prolaze najteže trenutke svoje gospodarske krize u vrijeme kada smo svi ovdje i u ovom HS-u ih uzimali za primjere funkcionalne organizirane države, države koje su provele reforme i koje bi se mi trebali ugledati. Pa činjenica da kroz ovih krizu kroz koju prolazi i Hrvatska i koje ima velike posljedice, najveće posljedice trpe te najjače države Europe, od Njemačke, Francuske, Italije, Velike Britanije, UK-a, Španjolske, dakle sve one države koje su moćne, financijski stabilne, koje su na kraju krajeva i utemeljile EU, prolaze kroz veliku krizu, kako zdravstvenu, gdje se je koronavirus, bolest COVID-19 sručio s najvećim posljedicama, čak i više nego države koje su po nama i koje smo percipirale kao države, lošije razvijene, nereformirane, koje nisu na razini koja jest u Europi. Kroz ovu krizu se Hrvatska pokazala, koliko god mi to htjeli nekad priznati ili ne, kao država koja je funkcionalna, čiji zdravstveni sustav se može nositi bolje s takvim posljedicama krize nego one države koje smo do jučer uzimali za primjer. Ja bih rekao da je Hrvatska iznimno dobro odgovorila, a da je, da bi mogla odgovoriti ovom izazovu, bila je pretpostavka politička stabilnost, koja je stabilnost ... [[Govornik se ne razumije.]] gospodarsku stabilnost, koja je onda gospodarska stabilnost uvjetovala pad kamata, snaženje hrvatskih poduzetnika, posljedično smanjenju broja nezaposlenih, povećanju broja zaposlenih, punjenju proračuna, činjenici da smo sredili javne financije, da smo proračun imali u suficitu, da nam je povećan investicijski rejting, da smo ga vratili na razinu kreditnog rejtinga, investicijskog kreditnog rejtinga i da je to sve skupa imalo za posljedicu činjenicu da je Hrvatska uređena država koja je mogla propisati određene mjere koje su išle prema hrvatskim gospodarstvenicima, poduzetnicima za očuvanje njihovih poslovnih aktivnosti, za njihovu likvidnost, za očuvanje radnih mjesta. Prema tome, to smo bili u stanju napraviti na način da smo izdvojili u odnosu na visinu BDP-a negdje oko 9,5 do 10% sredstava ukupnog hrvatskog BDP-a što nas se svrstalo u vrh država EU kad je u pitanju izdvajanje javnih sredstava prema realnom sektoru da bi realni sektor ostao na nogama i to se kalibriralo na način da su te mjere koje je Vlada propisala i koje smo u HS-u donijeli, bile upravo takve da učine Hrvatsku održivom i nakon krize. Lako je u ovom trenutku propisivati mjere iz jedne, rekao sam to već puno puta, ugodnosti oporbe i takmičiti se u mjerama tko će dati više. Međutim, treba s druge strane postaviti pitanje odakle ta sredstva i hoćemo li takvim mjerama koje smo propisali, gdje bismo sve oslobodili, gdje bismo sve ukinuli, gdje bismo propisali puno veća izdvajanja iz državnog proračuna ili iz još se više zadužili, hoćemo na taj način napraviti veću štetu danu poslije, kada se kriza završi, kada prestane, kada se nađe lijek za koronu, odnosno za COVID-19? Hoćemo li tada moći biti na istoj razini kojoj smo danas sa mjerama Vlade, to je temeljno pitanje. Da li u želji da se dodvorimo, da odašiljemo poruke koje su za uho nekad lijepe svakom prosječnom hrvatskom građaninu, u što ja ne dvojim, da su one rado i da ih ljudi žele čuti, ali treba imati odgovornost vođenja države, znati da to što mi radimo, to mora imati odgovor u javnim financijama, u financiranju države, u financiranju javnog sektora, itd., itd. Prema tome, ja držim da je, da su mjere koje je Vlada predložile imale svoj financijski učinak i ja bih htio da smo mi, kada smo odnosno mi, kad su naši prijatelji iz MOST-a ili iz oporbe pisali ove zakone, itekako kazali što će to u financijskom smislu značiti u vremenima nakon ove krize. Evo to sam ono što sam htio reći, dakle, da se Hrvatska pokazala kao funkcionalna država s jedne strane a s druge strane, da smo mjerama propisali način održavanja hrvatskog gospodarstva, da on bude održiv i nakon krize. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike, prva je poštovana zastupnica Perić, izvolite.
Hvala lijepo. Pa evo, kolega Bačić, spomenuli ste koliko je zapravo država sada u ovim momentima i u ove zadnje 3 g. fiskalno sposobna izdržati sve ove udare, pa evo, ja sam spomenula isto tako da je Vlada našla unutar proračuna postojećeg 2,1 milijardu kuna čime je zapravo preraspodjelom mogla pomoći osigurati dodatna sredstva kojim će se omogućiti da se daju potpore i omoguće i poduzetnicima i građanima i kompletnom sustavu zapravo početna inicijalna sredstva kojim se može evo pomoći radnicima i na taj način održati zapravo gospodarstvo živo i pripremiti ga za onaj period kada treba početi iznova.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem g,. potpredsjedniče. Poštovana kolegice Perić, dakle, u pravu ste, preraspodjelama pozicija državnog proračuna, značajan dio izdvajanja za ovih pola milijuna radnika kojima će biti isplaćena potpora za čuvanje radnog mjesta, biti će u okviru sredstava državnog proračuna. No isto tako treba naglasiti da zbog ovih ostalih mjera gdje su oslobođeni plaćanja poreza na dobit, poreza na dohodak i takvih doprinosa i gdje im je to, neki će biti, u potpunosti će biti oslobođeni a neki će imat obročno plaćanje, u ovom trenutku se državni proračun ne puni na 1/3 iznosa za isto vrijeme prošle godine. Prema tome, povećali smo rashode a s druge strane smo značajno smanjili prihode. I taj balans je bio nužan i na tom je balansu Vlada donijela mjere. I to je ono što moramo posvijestiti. Hvala.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Đujića.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, vi ste rekli da je lako iz komoditeta oporbe predlagati mjere koje građanima zvuče lijepo i prihvatljive su i kako se građani na to love a da s druge strane bi mi kao oporba valjda trebali imati odgovornost kao i Vlada pa odgovorno predlagat mjere koje nemaju utjecaja na državni proračun više od onoga što mogu imat, tako sam ja to shvatio. E pa ja vas molim samo da mi pojasnite, da li je po vama jedna takva komotna mjera koja ljudima lako dopire do uha, naš prijedlog na moratorij na kredite od godinu dana? i da li bi to, da li je to jedan neodgovoran prijedlog koji bi utjecao na državni proračun onda i koliko bi država patila zbog takve mjere i zbog takvog prijedloga odnosno ko bi imao korist? Da li bi da se ona prihvati, korist imali građani a malo manju korist banke koje to mogu izdržat upravo zbog ovoga što sto rekli zadnjih godina poslovanja pa im je stvoren uvjet da su imali dobru likvidnost i dobre prihode, ja mislim da mogu godinu dana to izdržat odnosno evo, ja bi vas molio komentar te mjere. Da li je to jedna komotna mjera koja bi imala štetu na državni proračun?
Poštovani zastupnik Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Đujić, dakle ja sam rekao s kojima je mjerama Vlada izišla i u ožujskom i u travanjskom paketu i mislim da smo s tim mjerama našli način kako održati proračun, javne financije i pomoći poduzetnicima i građanima. Kad su banke u pitanju, da, i banke moraju podnijeti jednak teret kao svi hrvatski poduzetnici, jednak teret, ništa manje, dapače, još i veći jer su financijski najlikvidniji, najsposobniji i one to mogu podnijeti. I mi i držim da je s ovim prijedlogom, 3+3 u kojima će banke napravit moratorij, da je pogođeno. Međutim, kao što znam, to znate i vi, HNB je sa bankama dogovorila moratorij na 12 mjeseci. Ja znam veliki broj poduzetnika, s njima sam komunicirao i pripremao se za ovu raspravu, koji su već sada potpisali moratorij na 12 mjeseci. Nema zatezne kamate, nema solemnizacije i kamate se za sada obračunavaju, ja držim da će se te kamate neće naplaćivati nego da će se one kasnije obračunavati u idućim ratama na način da se i one smanje, tu smo na istom tragu, ja tu ne vidim razlike.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika, a oprostite, oprostite, u ime predlagatelja sad će govoriti poštovani zastupnik Božo Petrov, izvolite.
Poštovane kolege zastupnici, kolegice. Ja još uvijek nakon cijele rasprave nisam čuo niti jedan jedini razlog zbog čega ne želite prihvatiti ove mjere osim jednoga kojeg ste vi g. Bačiću sad spomenuli, to je financijski razlog ali do toga ću doći u ovom kratkom izlaganju. Dakle, nisam čuo niti jedan razlog zbog čega ne želite pomoći ljudima, zbog čega ne želite zaštititi ovršene, onako kako bi trebalo cjelovito ih zaštititi. Zbog čega ne želite obvezati zakonom banke da se donese moratorij na kredite i građanima i poduzetnicima u trajanju ove epidemije bez kamata? Zbog čega ne želite ukinuti paušalni porez? Zbog čega ne želite ukinut članarine za HGK, za turističke zajednice kad već sad nemaju svrhu? Zbog čega ne želite ukinuti akontaciju poreza na dobit? Ja nisam čuo kvalitetan razlog, ali onako kako danas kritizirate naše prijedloge, tako ste to radili i dva tjedna puna prvi put kad smo ih iznijeli ovdje, onda ste nakon dva tjedna došli i sve to što smo mi predlagali sve odjednom je bilo novaca, odjednom je sve to imalo smisla, imali ste svoju PR mašineriju, pa se ja nadam da ćete to isto napravit, to će već bit treći put, ponovno za dva, tri tjedna. I sve u redu, ali ja bi volio da se građana dogodi. A što se tiče ovog financijskog razloga kojeg ste spomenuli, upravo to je ono što Vlada još nije napravila što je po meni druga stvar koja je neodgovorna osim ove prve stvari. Neodgovorno je donijeti mjere za koje sama Vlada kaže da se broje u 10-cima milijardi kuna, a da mi ne znamo financijski plan. Kako će se to pokriti? Govori se o 10-cima milijardi kuna, a ministar financija je izašo i rekao da je sveukupno ušteda koliko su pronašli u svim ministarstvima 2 milijarde kuna. Matematika ne štima. Nije mi jasno kako možete davati pod navodnike 10-tke milijardi, a uštedit samo 2 milijarde, tko će pokriti, kako će se pokriti ili ste vi na tragu nekih kolega koji zagovaraju štampanje novaca. Pa nije problem, samo trebate to reći. A ako niste onda bi predložio jednu jako bitnu stvar to je da napravite rebalans proračuna. U ovakvoj nepogodi koja je gotovo na granici izvanrednoga stanja da se ne napravi rebalans državnog proračuna je poprilično neodgovorno ponašanje ili vi ne želite napraviti rebalans proračuna da nam ne bi otkrili koliko zapravo novaca nedostaje i kolike vi rezove tek trebate raditi, a ne želite iz raditi. Ali ono što nije samo neodgovorno ponašanje, ako vi ovo radite iz kalkulacija, ako ne dajete financijski plan, ako ne izlazite sa rebalansom proračuna iz kalkulacija da biste lakše izašli na izbore, ako stavljate u kalkulacije i u rizik budućnost 4 milijuna ljudi u Hrvatskoj radi uspjeha vaše stranke, ako ste podredili budućnost gotovo 4 milijuna ljudi u Hrvatskoj jednoj političkoj stranici onda to više nije neodgovorno to je čudovišno. A nema apsolutno niti jednog ekonomista u Hrvatskoj koji će potvrditi vaš stav da u ovakvoj situaciji ne treba raditi rebalans, da u ovakvoj situaciji Vlada ne treba izaći sa financijskim planom. Pa izađite s financijskim planom, izađite s rebalansom i onda mi potvrdite upravo ovo što ste rekli, nema novaca za vaše prijedloge, ali super su. Evo ja vas pozivam na to i mislim da je ovo normalna rasprava. Ako vaši argument stoji izađite sa argumentima, izađite sa financijskim planom, izađite sa rebalansom proračuna to je odgovorno ponašanje, to je ono što očekujemo, ne kalkulirajte s kompletnom državom, s 4 milijuna ljudi da biste se lakše proveli na izborima. A pogotovo, sad ću iskoristiti situaciju nemojte to raditi zato da ne biste uveli elektroničko glasovanje i dali svim ljudima mogućnost [[Upadica: Hvala lijepa.]] da sudjeluju na izborima.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Bačić ima repliku.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Petrov ubit će vas teške riječi malo ih spustite da ne bude to na kraju djelovalo patetično. Dakle, što se tiče sredstava samo vam ova mjera od pola milijuna zaposlenika samo što se njima isplaćuje preko 2 milijarde kuna mjesečno, samo ta mjera dakle, samo, vi govorite koji su to novci, samo je ta mjera jer je negdje oko 5.600 kad se zbroje neposredna davanja plus doprinosi toliko iznosi po jednom zaposleniku. Međutim, nisu to jedini troškovi kolega, vi to dobro znate da li je država rekla da će osloboditi plaćanja poreza na dobit, poreza na dohodak i doprinosa sve one kojima je pad prometa ispod 50%, a manji im je od milijun EUR-a godišnji prihod. Pa kad dodate i one poduzetnike pored njih, a tih je 93% u Hrvatskoj, pa i one koji također trpe štetu ali će biti oslobođeni samo u postotku koliko im je pao promet pa ćete već doći na one podatke s kojima je izišao ministar financija. Hvala.
Poštovani zastupnik Petrov.
Zastupniče Bačić, država se u ovom trenutku treba ponašati solidarno, treba promijeniti paradigmu, to su vaše riječi, treba biti pravedna prema svima i ako se pomogne jednima treba se pomoći svima. Država treba pokazati da je tu radi ljudi, a ne radi sebe. I da ima novaca, pitali ste kako to da oporba ne predloži, predložila je vama oporba, režite se, režite 500 i nešto nepotrebnih općina, režite županije, režite njihove tvrtke, njihove komunalne tvrtke, državne tvrtke ima 1300 što u manjinskom, što u većinskom vlasništvu, režite agencije, režite ustanove, tu su novci, ali to nećete dirnut. Vi ćete preraspodjeljivat i štedit sveukupno 2 milijarde kuna. Financijski plan nećete iznijeti, rebalans nećete napravit, požurit ćete se na izbore očito, na štetu građana [[Upadica: Hvala lijepo.]] nije pravedno.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Kolega Petrov, zaista sad ova pandemija je pokazala širom sve loše odluke i politike prema građanima RH, a u biti sam kolega Branko Bačić je prizna da su bile loše politike jer je vidljivo da nema sredstava za ono što treba, a da za županije koje bi tribalo ukinuti sad, jučer, prikjučer, prije 20 godina nisu ih ukinuli, zašto, to vam je jednostavan odgovor zato što je to njihovo birački nukleus i udomljavanje ljudi u županije, ustanove, agencije, tko zna koliko toga više se ne zna ni broj, je njima nukleus birački potencijal. I oni to neće taknut, oni će rađe iselit cilu Hrvatsku u Irsku, u Njemačku nego da taknu županije i lokalne samouprave koje su isključivo njihov znači nukleus za izbora. Evo, pa ja bih vas molio da vi date svoj komentar.
Poštovani zastupnik Petrov.
Molim vas, meni je žao što je gospodin Bačić upravo izašao ja bi ga volio upitati što će sa po 100 novih zaposlenih u samo prva dva mjeseca u nekoliko županija, ako ne u svim županijama u RH. To je ono o čemu vi pričate. Na 100-tine novih zaposlenih u samo prva dva mjeseca. Ja očekujem od njih plan, financijski plan, očekujem rebalans, očekujem da oni podnesu skupa s nama političarima teret krize, da budemo solidarni. I također očekujem da nakon svega ovoga budu pošteni i korektni prema ljudima i da naprave mogućnost da se može elektronički glasovati pa ako su već toliko napravili i ne mogu više napraviti, to će ljudi cijeniti, nemaju se čega bojati, ali svi ljudi u Hrvatskoj trebaju imati mogućnost da kad god da se dogode izbori, sad, za par mjeseci, za godinu, imaju pravo glasovati a ne bojati se izaći na izbore.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Saše Đujića.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa ja ću reć kratko na početku svoje rasprave da ne bi bilo korektno ni fer reć da sve mjere koje je donosila Vlada u ovom periodu nisu dobre i da su sve radil i krivo i to naprosto nije točno, ali to mi ni ne govorimo od početka, dakle cijelo vrijeme ono što je dobro pohvalimo, ono što nije dobro, na to pokušamo ukazat. Žao mi je što smo na početku dočekani odmah na nož kao malti ne ne smijete ništa kritizirat, ne smijete ništa govorit i žao mi je što oporba nije više uključena u donošenju ovih mjera i u zajedničko odlučivanje o sudbini svih nas jer ovo je pitanje ponovno ću ponovit ovdje po ko zna koji put, pitanje svih građana RH a ne samo desnih ili lijevih ili jednih a drugih ne. Dakle, ovo je pitanje svih nas i mislim da nas je trebalo sve uključit u tu priču malo više a onda se ne bi dogodile ni rasprave o prijedlogu paketa SDP-a prošli prije dva tjedna, mi ne bi pisali dalje nove prijedloge, vjerovatno ne bi danas raspravljali o ovom prijedlogu kolega iz MOST-a da je Vlada, neću reći Vlada, da su vladajući sjeli zajedno s predstavnicima svih stranaka u Hrvatskoj i da smo svi zajedno sjeli i rekli gledajte, ovo valja, ovo ne valja, ovo je ostvarivo, ovo nije ostvarivo, ovdje možemo, ovdje ne možemo, idemo to zajedno provesti. I normalno da je ova kriza je takva koja se nije nikad dogodila u vjerovatno našim životima, nas mlađih sigurno i ne pamti se dugo ovakva kriza na našim prostorima i ono što je najgore u ovoj krizi je to što mi ne znamo puno o njoj, ne znamo uopće kako će utjecati, u kom pravcu će se kretati. I stoga i odluke koje odnosno mjere koje donosi Vlada cijelo vrijeme, treba korigirat, trefa refreshat, dakle treba donosit neke nove stvari i svako malo ispadne neki novi problem koji se nije mogao predvidjet a ja želim danas iskoristiti ovu raspravu za ukazat na jedan problem koji su mi recimo prije 2, 3 dana ukazali vinari u Primorsko-goranskoj županiji. Dakle, zna se da mali vinari recimo, zna se da je sezona ugrožena i da praktički recimo na području županije iz koje ja dolazim, Primorsko-goranske, Istarske ali u pravilu u cijelom priobalju, sezona u pravilu počinje već za Uskrs a to je sada već iza nas i u biti neizvjesno je kada će nam sezona uopće počet i kakva će bit i koliko će bit prometa. E sad jedan veliki dio malih vinara u mojoj županiji svoja vina distribuira upravo u hotele, restorane i te ugostiteljske koji su sad zatvoreni već neko vrijeme i uglavnom pao im je, strahovito im je pao promet. I kažu otvoreno, da nije bilo ove mjere Vlade za očuvanje radnih mjesta od 4000 kn neto, odnosno 5200 bruto, da bi propali u ovom trenutku. I to im je veliko olakšanje da uopće mogu sada egzistirat, ali kažu nama se vrlo brzo nameće novi problem. Dakle, mi za kroz mjesec, dva moramo značajna sredstva ulagat i angažirat nove ljude na pripremi vinograda za berbu na jesen. I to nismo sigurni da sa sadašnjim prihodima koji su na razini od 25% u odnosu na prošlu godinu će moć izdržat. Druga stvar, novi problem koji onda dolazi nakon berbe u 9. ili 10. mj. je zalihe vina, otprilike ko i ovaj s naftom. Dakle, nemaju novo vino gdje više skladištit i ako država tu ne uskoči s nekakvim mjerama i sad spominju, ok, možda je to neusporedivo, kako država trenutno otkup mlijeka, žita i tako nekih stvari, teško je to usporedivo jer mlijeko i te namirnice su one koje ljudima stvarno trebaju, vino nije baš toliko nužno ali vinari govore, gledajte zašto ne bi država otkupila dio, mi smo u problemu, nemamo gdje to skladištiti, propast će nam priča i jedan veliki dio tih malih su u biti pred ozbiljnim problemom da se možda trajno i ugase. Mislim, to je problem koji će pogoditi velike vinare ali ove male pogotovo. Evo ja danas koristim ovu situaciju da danas ovdje upozorim možda na taj problem, u narednom periodu ću probat upozoravat što češće, što više, postavit ću zastupničko pitanje koje ne bi nazvao ni pitanjem ali to mi je jedna mogućnost nekakvu formu ministrici poljoprivrede ukazat na ovaj problem i mislim da imamo još uvijek svi zajedno dovoljno vremena da se možda kroz mjesec, dva dana s time pozabavimo i da pomognemo tim ljudima u interesu i Hrvatske jer to vinarstvo je hrvatska tradicija i mislim da smo dobri tu u tome i bilo bi šteta to izgubiti. I evo, to je jedan konstruktivan prijedlog i ne znači da Vlada do sad nije napravila po tom pitanju ništa, evo sami ljudi kažu, s ove 4000 kn je napravljeno puno, ali već sada apeliramo na pomoć koja će nam bit vrlo brzo potrebna. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sada će ponovno poštovani zastupnik Saša Đujić, završno u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti.
Hvala g. potpredsjedniče. Ma u biti sam mislio sumirat ali već sam jedan dio sumirao kroz pojedinačnu raspravu, pa ništa, evo kratko, u ime kluba apeliram još jednom na vladajuće, dakle nisu ovo ni zadnji prijedlozi niti su Vladine mjere koje su dosad donesene zadnje mjere koje će se donest i evo, još jednom stvarno apeliram u ime kluba SDP-a, mi konstruktivno i dobronamjerno stalno kao i kolege s ovim prijedlozima iz MOST-a koji su npr. prije 2 tj. upućeni u proceduru, zajedno s našima, naši su bili raspravljeni, ove raspravljamo tek sada. Evo apel na vladajuće, dajte nas još jednom shvatite da smo vam partneri, da želimo razgovarati, da želimo dat svoj doprinos ne zato što smo mi, ne znam, smatramo da smo pametniji od vas nego zato što smatramo da se ovo svih nas tiče i d su dvije glave pametnije od jedne i da svi možemo dat doprinos po ovom pitanju. I mislim da je krajnje vrijeme da možda sjednemo za stol, da g. Plenković zatomi malo svoj ego i kao i neki drugi, i da evo, probamo sjest u interesu građana kojih se ovo najviše tiče. Vlada je s ovim dosadašnjim mjerama pomogla gospodarstvu, jednim djelom pomogla i ja ne bi isticao ovu priču od pola milijuna radnika koji će dobivat ovu mjeru Vlade, ja bi radije koristio onu brojku od 90 000 poslodavaca jer nisu ni oni svi isti, jer ima tamo ljudi kao što je rekao maloprije kolega Bačić, koji dobro rade i koji imaju dobru likvidnost i teoretski su mogli sami i bez ove pomoći Vlade izdržat ovu krizu, ali recimo ja ih znam nekoliko a kod njih cijenim to da su dobili od Vlade 4000 kn neto a da radnicima nisu smanjivali plaće nego su ih zadržali na 5, 6, 7 ili 8. I takve treba istaknuti i takvima treba pomoći neovisno što bi možda to izdržali. Ali i puno onih koji su radnike stavili na minimalac odmah u 3. mj. pa su dobili od Vlade sada ove 4000 kn i nisu digli radnike na 4 nego ih drže na minimalcu i nemamo zakonsko rješenje za taj model. Ima puno poslodavaca koji danas u Hrvatskoj od ove 4000 kn svojim isplaćuju 3200 a onih 800 kn uzimaju sebi, ajmo to tako reći, ali mislim da bi oni trebali podnest barem mali dio krize, ne može znači ni poduzetnik proć kompletno neokrznut iz ove situacije i mislim da bi bilo korektno i prema tim radnicima da su ih zadržali na 4000 kn a ne im smanjivali plaću, ali to je nešto, mislim, ja mislim da su ti poslodavci takvi i s koronom i bez korone i da bi u budućnosti gledali kako prevarit sustav ali mislim da je vrlo važno zbog budućih mjera da država isto ukaže ko je koristio te mjere, koliko su radnicima dobili od toga, koliko je završilo kod poslodavaca i da znamo zbog planiranja daljnjih aktivnosti. Ista stvar, sad se priča o ovim aktivacijama, ne traže ugostitelji relaksiranje mjera samo da bi oni otvorili da mogu reć mi smo otvorili, nego zato da imaju prihod i da mogu živjet a nisam siguran, tako da stoga apeliram opet, da ne žurimo s relaksacijom, nisam siguran da ako dopustimo rad restoranima gdje će bit svaka 3 m jedan stol za kojim će sjedit jedan ili gosta, prije svega, sumnjam uopće da će neko ić u takve restorane, da će to dovest do nekakvih efekata. Stoga, još jednom apel, idemo svi zajedno i treba o tome svemu razmišljati, moramo razgovarati o ovim problemima jer onda ćemo ih svi skup lakše savladati. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sad će završno u ime predlagatelja govoriti poštovani zastupnik Božo Petrov, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, cilj ove rasprave bilo je iznošenje prijedloga MOST-a s odgodom u odnosu na to kad smo o njima govorili i kad smo ih predali u odnosu na to kad o njima raspravljamo, ali svejedno, nadali smo se da ćemo kroz raspravu moći čuti zbog čega možda ti prijedlozi neće biti uvaženi jer možda postoji nekakav argument kvalitetan, nismo to čuli, nismo iskreno čuli niti ovaj barem drugi dio ako su kvalitetni prijedlozi kad će biti usvojen, nismo čuli. Ali, ja ću vas podsjetiti na jednu stvar tijekom ove rasprave. Je li država može napraviti više? Može. Je li država treba biti jednaka prema svima? Treba. Je li svi u ovoj krizi trebaju podnijeti teret? Trebaju. Pa onda molim lijepo. niti banke nemaju pravo profitirati nad građanima u ovoj nepogodi. One također trebaju pristat na to ne onako kako bi oni htjeli, kome bi htjeli nego ih se zakonom treba obvezati da nemaju pravo u ovom trenutku niti na kamate niti na profit od ljudi koji u ovom trenutku ne mogu spojiti doslovno kraj s krajem. Imate od prošle krize 230 000 blokiranih danas, ako se ovo pitanje ne uredi, imat ćete novi egzodus iz Hrvatske jer ljudima ne preostaje ništa drugo ako se ovo se ovo ne uredi nego se pokupiti iz Hrvatske jer će ako ostanu ovdje biti doživotno robovi banaka. Pa ako banke ne žele na to pristati milom onda postoji silom. Ako ćete mi pričati o tome da je to oduzimanje nekih prava, pa i ovo što se dosad izglasalo je oduzimanje i ograničavanje određenih prava. Pa kada je država rekla FINA-i nemaš pravo provoditi ovrhu, onda je FINA-i ograničila određeno pravo a to ne znači da upravo to ne trebamo radit, trebamo radit jer se država treba skrbit o svima. A ja ću ovo završno izlaganje iskoristit da bi se zahvalio svima, svima koji su sudjelovali u ovoj raspravi, sa svim argumentima, sa svojim prijedlozima što može se učiniti bolje. Sve što možemo, sve ćemo uvažiti. Također, zahvalio bi se svima onima koji podnose teret ove krize od zdravstvenih radnika do drugih službi. Ja bi se posebno zahvalio onima koji danas plaćaju poreze, neka ih ne poremeti jedan izlet Državnog inspektorata, nek se nastave truditi. Oni su ti koji nose ovo društvo. Barem iz ovoga svega oni mogu vidjet da mi u MOST-u nismo takvi da ćemo mi njih cijediti, da naš odnos i to krećem prvo od nas je s naše strane partnerski ali se isto tako nadam da će neke druge političke stranke pogotovo Vlada preuzeti upravo takav odnos prema građanima i prema poduzetnicima, partnerski odnos. A posebno na kraju se zahvaljujem svim građanima u RH, na njihovoj disciplini jer razlog zašto su mjere uspjele, mislim na epidemiološke mjere. Uspjele su iz razloga što su naši ljudi u većini slučajeva držali se upravo tih mjera i ako me pitate tko su heroji danas Hrvatske, onda su to upravo građani RH. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Bulja.
Kolega Petrov, Hrvatska ima nadu, Hrvatska je bogata resursom vodu koju smo dali u koncesiju u strane, privatne ruke. Hrvatska je bogata poljoprivrednim zemljište, Hrvatska ima more. Hrvatska ima potencijale za razvoj, ima ljude, još uvijek. Ja se nadam da će doći dan kada će se u Hrvatsku vratiti nada i da će Hrvatska biti država kojoj neće trebati kriza da bi se donosile mjere, da bi netko svoj politički rejting dizao nego da će biti Hrvatska zemlja jednakih mogućnosti svakom čovjeku, svakom ditetu, a za to su dali živote brojni moji suborci i njihovim majkama, njihovim obiteljima, sinovima i kćerima mi to dugujemo. A ovo do sada što je se radilo, a poglavito prije korona krize je bilo u biti uništavanje [[Upadica: Hvala, Odgovor poštovanog…]] svake nade u ... [[Govornik se ne razumije.]]
…zastupnika Petrova.
Poštovani zastupniče Bulj. Ovo što ću reći, odnosi se na sve druge zastupnike, pa i na političke aktere. Stvari nisu završene, vrijeme nije gotovo. Stvari se mogu promijeniti, zakoni se mogu donijeti. Je li možemo zaštititi naše poljoprivredno zemljište od stranaca? Da, možemo, pitanje je imamo li volje. Je li možemo podijeliti naše neiskorišteno poljoprivredno zemljište? Možemo. Je li možemo zaštititi izvore pitke vode? Možemo. Je li možemo donijeti energetsku politiku koja će biti na korist svih građana u Hrvatskoj i poduzetnika. Možemo. Je li možemo stvoriti jaču IT industriju i druge gospodarske grane u Hrvatskoj? Možemo. Je li možemo zaštititi one koji su u ovom trenutku ugroženi u našem društvu? Možemo. Pitanje je samo volja. Vrijeme nije gotovo. Ja se samo nadam da će građani shvatiti da se promjene događaju nažalost na izborima.
Hvala. Hvala lijepa. Time bih zaključio raspravu o ovoj točki, odnosno točkama, a o njima ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Time ćemo završiti rad za danas, nastavit ćemo ga sutra u 9,30 i prva točka bit će Konačni prijedlog Zakona o provedbi EU 2019/1021 o postojanim organskim onečišćujućim tvarima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 925. Želim vam ugodnu večer. SJEDNICA PREKINUTA U 17,17 SATI.
Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o članarinama u turističkim zajednicama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 912. Predlagatelj je zastupnik Božo Petrov. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o članarinama u turističkim zajednicama kojeg Vlada RH ne podržava. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da prijedlog nije dobio dovoljan broj glasova, 36 za, 76 protiv, dakle zakon nije donesen.
Sada prelazimo na objedinjenu raspravu u slijedećih 9 točaka od kojih je 8 zakonskih prijedloga predlagatelja zastupnika Bože Petrova, a jedan prijedlog zaključka Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, dakle to su: - Konačni prijedlog Zakona o dopunama Ovršnog zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 915 - Konačni prijedlog Zakona o izmjeni Općeg poreznog zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 908 - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 909 - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 910 - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 911 - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o članarinama u turističkim zajednicama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 912 - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 913 - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o Hrvatskoj gospodarskoj komori, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 914 i - Prijedlog zaključka o uvođenju bankovnih kartica za blokirane građane za vrijeme bolesti COVID-19 Predlagatelji su zastupnik Božo Petrov na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. i 204. te Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista na temelju čl. 172. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda, prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se svi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, financije i državni proračun, turizam, za obitelj, mlade i sport, za gospodarstvo, za zdravstvo i socijalnu politiku i Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Izvolite na set zakonskih prijedloga, kolega Božo Petrova za prijedlog zaključka, mogu drugi ... [[Govornik se ne razumije.]] Izvolite, vi ste na redu, izvolite kolega Petrov.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, meni je drago da makar s odgodom možemo pokazati koje smo sve mjere, koje smo prijedloge, koje smo izmjene zakona uputili kako bismo dali svoj doprinos u suzbijanju posljedica ove krize koja je pogodila našu državu i s ovom epidemijom. Kažem s odgodom, jer smo naše zakone uputili, ima već nekoliko tjedana i od samoga početka krize smo predlagali određene mjere. Isto tako možete vidjeti da popriličan broj mjera koje smo predlagali od prvog dana već se konzumiraju zato što ih je Vlada u međuvremenu usvojila. Nažalost, nije usvojila u potpunosti određene mjere, one koje su donesene bile polovične, s druge strane kaska sa određenim odlukama dva do tri tjedna i tu gubimo dragocjeno vrijeme. Jedna od mjera koje smo predlagali bio je zakon koji se odnosi na ovrhe, nažalost poslije ću vam pokazati i tu je Vlada donijela na štetu svih blokiranih i ovršenih samo polovično rješenje. Ono što bi trebao izdvojiti prije nego krenemo o svim mjerama na što je MOST-ove mjere odnose, odnose se ne samo na ovo razdoblje dok traje epidemija, dok traje kriza, nego i na ono razdoblje poslije te krize jer samo o nama ovisi koliko dugo će trajati posljedice te krize. Ako na vrijeme, ako brzo, efikasno budemo djelovali onda će se gospodarstvo brže vratiti i jedini spas za sve ljude koji su danas ugroženi, pogotovo financijski ugroženi je brzi oporavak gospodarstva, radnih mjesta tako da imaju način kako zaraditi za svoje obitelji da ne završe na kraju u siromaštvu. Također naše mjere idu za promjenom paradigme. Tu smo riječ odnosno tu sintagmu smo slušali u zadnjih mjesec, dva dana vrlo često od Vlade. Nemamo još uvijek kvalitetnu potvrdu, objektivnu potvrdu, dokaz da je to za njih nešto više od same sintagme. Mogli smo vidjeti da se paradigma nije promijenila i to na slučaj od neki dan kada je Državni inspektorat našao navodne nezakonitosti u djelovanju ugostitelja pa ih je brže bolje zatvorio, nakon toga odalamio financijskom kaznom i to sve zato što eto brojni tumače odredbe i mjere izdane u „Narodnim novinama“ koje je izdao stožer, a da zapravo te mjere koje su dane nisu precizne, nisu jasne kakve bi trebale biti zbog čega se onda javljaju i HGK i ministarstva turizma, ovi, oni zavodi za javna zdravstva bez ikakvog razloga. Nažalost, nemamo u tom slučaju vladavinu prava, nemamo pravnu sigurnost stradaju upravo oni koji bi trebali činiti okosnicu našega gospodarstva, a oni koji su vjerojatno u mentalnom sklopu istom, ne zadnjih 30 godina nego zadnjih 80 godina, brže bolje su pojurili na teren da baš te kazne. I onda Vlada zadnjih dva mjeseca priča o promjeni paradigme. Ja bih ih pozvao da stvarno to pokažu djelom, ja bih ih molio da one mjere koje su donijeli da ne budu privremene, to je onda promjena paradigme. Mjere koje je MOST predložio u zadnjih mjesec do dva dana, među ostalim bili su promjena Ovršnog zakona, promjena Općeg poreznog zakona, promjena poreza na dobit, izmjena poreza na dohodak, izmjena Zakona o PDV-u, ukidanje parafiskalnih nameta itd., itd. Ali ono što je ključno za neke od ovih mjera, mi ne mislimo da trebaju biti privremene one trebaju biti trajne. U trenutku kada idete promijeniti Zakon o PDV-u i mijenjate ga na način da konačno poduzetnik, obrtnik, samozaposlena osoba mora platiti PDV tek onda kada su njemu platili za njegov proizvod, e onda je to promjena paradigme, e onda je to onaj način za koji mi u MOST-u smatramo da se konačno država treba početi odnositi prema svakom građaninu u ovoj državi i prema svakom poduzetniku u ovoj državi. A to je na način da ih država ne doživljava kao ovce za šišanje ili kao one objekte na kojima će se iživljavati nego da ih doživljava kao partnere. Mi želimo da taj zakon, ta promjena zakona, uredba koju su donijeli da se PDV plaća po naplati ne bude privremena nego bude trajna. Nemate pravo biti u prvi u redu naplate, nemate pravo opelješiti svaku zaposlenu osobu u državi koja vam doprinosi, koja vas hrani, a da vas nije briga jeli on nakon toga uspio naplatiti ono što je proizveo ili je završio u bankrotu. A ono što je ključno u svemu tome kako ne vidite da u trenutku kada te mjere napravite trajnima da ćete smanjiti zonu sive ekonomije. Pa mislim da apsolutno svi znaju da danas poduzetnici upravo u strahu da neće moći naplatiti svoj proizvode vam ne izdaju fakture, da država stane iza njih, da država kaže da je račun temeljni dokument utuživ, da se mora naplatiti, da država kaže mi ćemo platiti PDV kada vi naplatite svoj proizvod kad znate da su se poduzetnici i samozaposleni obrtnici svi da su se osigurali, a vi ćete automatski smanjiti sivu ekonomiju. Vi ćete pokazati onu solidarnost, to je druga riječ, drugi pojam koji smo znali slušati zadnjih dva mjeseca, vi ćete pokazati da razumijete te ljude da oni nisu za vas ovce za šišanje. Da oni nisu samo tu da vama priskrbe novac kojim ćete vi plaćati sve vaše uhljebe od državne, županijske do lokalne razine. U samo zadnje 4 godine deseci tisuća novozaposlenih u javnoj i državnoj upravi. Zanimljivo, pola milijuna ljudi je iselilo u zadnjih 5 godina, samo u našoj državi se događa apsurd. Imamo manje ljudi u državi, a više zaposlenih u državnoj upravi. I nitko ne govori o apsurdu nego upravo one koji vam privrjeđuju čak i za vrijeme krize, brže bolje pohrlite na teren kazniti ih. Ne samo zatvoriti ih nego udariti financijsku kaznu. To nije promjena paradigme, prijeđite s riječi na djela. Mijenjajte paradigme, ali na pravi način. Također, MOST je tražio da se ukine plaćanje akontacije, predujma na dobit. Pa je li normalno da svi oni koji su zaposleni, koji privrjeđuju plaćaju danas porez prema onome kako su poslovali, prije plaćaju ga unaprijed, kreditiraju državu. Pa nije normalno i to također, treba uvesti i treba biti trajno. Nije korektno, nije solidarno, nije promjena paradigme, kako god da hoćete, koje god pojmove hoćete u zadnjih 2 mjeseca koje ste ubacili u svoj vokabular, koristiti, to ne odgovara. Izbrišite akontaciju poreza na dobit. Ukinite porez na dividende i na udjele na dobit. Imali smo priliku prije nekoliko dana raspravljati o Ovršnom zakonu, odnosno o prijedlogu zakona kojeg je dala Vlada. Zanimljivo. Vlada je odlučila promijeniti Ovršni zakon, ali na način da ne obuhvati sve niti načine niti subjekte. Dakle mi smo tražili da se Ovršni zakon, i to smo bili predložili prije nego je Vlada uputila svoj prijedlog, tražili smo odgodu svih ovrha za vrijeme trajanja epidemije. Vlada je odgodila ovrhe na 3 mjeseca i ne sve. Odgodila je ovrhe po računima. Je li vi zaboravljate da postoje ovrhe po pokretninama i nekretninama? Je li vi shvaćate da nitko nije još zaustavio ovrhe na nekretninama? Osim toga, vi ste rekli FINA-i da FINA nema pravo vršiti ovrhe po računima, ali niste rekli Zavodu za mirovinsko osiguranje da ne provodi iste takve ovrhe po računima prema umirovljenicima. Niste naredili poduzetnicima, poslodavcima da provode, da ne smije provoditi ovrhe nad svojim zaposlenicima. Ja ne govorim samo da vas kritiziram, moj žučni govor je iz razloga što ili ne čujete ili ne želite čuti. Od prvoga dana, od trenutka kad se izašli ovdje s mjerama, bio sam prvi na govornici nakon ministar financija, nakon predsjednika Vlade i rekao vam, vi nudite odgodu, a ja vam kažem otpis. Vi nudite jeftinije kredite, a ja vam kažem bespovratna sredstva. I naravno da će moj govor biti žučan jer ne čujete. Niste čak niti to napravili. Otpisali ste koliko njih, odgodili ste kome sve, dakle niste napravili jednako prema svima. Otpis dospjelih obveza, a ne odgoda. I ne samo za vrijeme epidemije, nego 90 dana poslije. Zašto? Jer da pustite apsolutno sve danas u Hrvatskoj, da epidemija nestane ovako, da koronavirus nestane ovako, ljudi se nemaju gdje vratiti. Dakle nije dovoljno samo za vrijeme epidemije, trebati dati vremena gospodarstvu da se vrati na ono što je bilo. Ali o tom ću mrvicu poslije. Također, mi smo u ovom setu zakonu, a i prije u mjerama koje smo vam govorili, navodili da treba ukinuti plaćanje paušalnog poreza na dohodak za iznajmljivače u turizmu. Vi još uvijek vjerujete da će postojati turistička sezona? A meni nije jasno, koji paušalni porez i dalje plaćaju? Pa ljudi moji, ti ljudi su se zadužili, digli su kredite, da doprinose ovome društvu i sebi, ali i vama. Oni vas hrane. I dalje njih zaboravljate, onu glavnu vašu gospodarsku granu, po meni bi i trebalo barem biti 4, 5 u Hrvatskoj, ali ste zbog svojih politika pretvorili turizam u jedinu gospodarsku granu, gotovo jedinu u Hrvatskoj i sad ste na njih zaboravili. Tko ostao, ostao, tko živ, tko mrtav. Jeste digli kredite, vaša briga. Je li morate plaćati paušalni porez, vaša briga, to što nemate od čega platiti, to što nemate klijenata, nemate turista, nije nas briga. Pa ne može vas ne bi briga za to. Ali ja vam ovo govorim, ima mjesec dana. I sve to možete promijeniti, još uvijek možete promijeniti. Također, govorili smo da se treba ukinuti članarina za Hrvatsku gospodarsku komoru. Ljudi moji, HGK kratko, 168 milijuna kuna proračun minimalno barem 90% toga im dolazi od članarina, a od 168 milijuna kuna, ubijte me, ako barem 50% ne odlazi na njihove plaće. Još jedan tromi sustav koji mi plaćamo. Turističkim zajednicama članarine, za što će danas tvrtke plaćati turističkim zajednicama? Što će to turističke zajednice napraviti u idućih mjesec, dva dana? Tu vam je pola milijarde kuna. Pa da uzmete samo ove dvije članarine to vam je 700 milijuna kuna koje trebate vratiti nazad ljudima koji danas jedva spajaju kraj s krajem, koji su zbog ovoga što im se dogodilo, ne njihovom krivnjom, ostaju bez posla i nemaju mogućnost privređivati za naše društvo, za vaš državni, županijski, lokalni proračun. Također, tražili smo da se izmijene i zakoni o rodiljnim, roditeljskim naknadama, tražili smo također da se ukinu parafiskalni nameti u ja ću također reći par zanimljivih brojki. Vi baratate s brojem od gotovo 400 parafiskalnih nameta, od tih 400 parafiskalnih nameta njih 20 je krupnih, a od tih 20 krupnih, tih 20 krupnih vam donese u vaš proračun 12 milijardi kuna. Ali od Vlade ne čujem da oni nešto rade, oni najavljuju da će nešto raditi, tako najavljuju i teritorijalni preustroj, oni najavljuju ma hoćemo, nećemo, ovako ćemo, onako ćemo. Ja bi vam savjetovao da u stilu onoga kako ste vodili zadnje četiri godine napravite povjerenstvo za suočavanje s parafiskalnim nametima, to bi bilo adekvatno ako ću biti sarkastičan pa onda vijećajte što ćete napraviti s parafiskalnim nametima, ali meni situacija nije normalna, za mene ovakva situacija traži hitno, efikasno djelovanje, nikakva povjerenstva, nikakve dileme hoćemo-nećemo nego logiku. Ova situacija zahtijeva da krenete sebe rezat, da ne pričate o teritorijalnom preustroju, krenete ga radit. Opet ću vam dati podatak koliki je disbalans između onoga što govorite i što radite. Vi ste 2018. pokrenuli projekt o optimizaciji javne uprave vrijedan 20 milijuna kuna, vrijeme mu istječe sad krajem ove godine. Došli ste do toga da niste napravili ništa, čak ga niste uputili niti u javnu raspravu. To su djela, a ja vas molim da s riječi pređete na djela jer kada pričate o uštedama ne želim vas čut da govorite o tome da ćete dok sebe ne srežete uzimati od plaća zdravstvenih djelatnika, obrazovnih djelatnika u obrazovanju i ostalih. Nećete, nemate pravo na to. Imate kompletan nered u vaših 500 i nešto općina, 20 županija, 1300 državnih tvrtki u većinskom ili manjem vlasništvu i hrpu uhljeba. A ja ih moram nažalost tako nazvat. Svaka čast ljudima koji pošteno i savjesno obavljaju posao u državnoj i javnoj upravi, ima ih, ali brate ima i onih koje ste ubacili unutra koji apsolutno ništa ne rade i na kraju vam je to kriza to i pokazala. Napravite analizu koliko ljudi u državnoj i javnoj upravi danas stoji kući i radi smanjenim intenzitetom ili uopće ništa ne radi. Zanimljivo, država radi brže. Nema tona papira, nema štambilja, nema pečatiranja, nema čekanja u redu, sve ono što ste govorili da ne možete napraviti godinama da vam trebaju analize, povjerenstva, sve ste to napravili u par dana jer vam je dogorjelo do prstiju, dakle može se. Ja vas pozivam da to krenete radit. A osim toga što se tiče Ovršnog zakona, samo ću se kratko vratiti jer nažalost nedostaje mi vremena, za Ovršni zakon Vlada je obećala da će mijenjati Ovršni zakon poslan u treće čitanje. Kakav je bio u drugom čitanju, bolje je da ga i ne donosite. Al ako stvarno želite pomoć, ako to nisu riječi, samo riječi nego i djela, donesite Ovršni zakon, ali pravi Ovršni zakon koji će biti pravedan prema svima. I bitna mjera konačno dozovite se razumu i obvežite banke da moraju napraviti moratorij na kredite i građanima i poduzetnicima. Oni u ovom trenutku nemaju od čega ljudi vraćati.
Hvala vam kolega Petrov. Dakle imamo dvije prijavljene stanke, imamo 7 replika, ali prvo ćemo stanke. Dakle prijavili su kolega Grbin i kolega Zekanović. Prvo je kolega Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, uvaženi predstavnici Vlade. U ime Kluba zastupnika SDP-a u trajanju od 10 minuta kako bi još jednom se mogli očitovati i naglasiti problem koji je stvorila Vlada RH. Dakle, prošloga petka HS donio je izmijene Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima naših građana i na taj način je dobar dio građana RH deblokiran. Međutim jedan veliki broj građana ovoga se tjedna nemilo iznenadio. Iznenadili su se zato što su se ovrhe po njihovim računima nastavile provoditi, a to su građanke i građani RH kojima ovrhu nije provodila FINA već im je ovrhu provodio njihov poslodavac ili Zavod za mirovinsko osiguranje. Od onih ovrha koje se odnose na ovrhu po plaćama ili drugim novčanim sredstvima procjenjuje se da se u ovom slučaju radi otprilike jednoj trećini ovršenika. Ovršenika kojima je pružena nada, a onda su nakon vikenda doživjeli gorko razočaranje. Poštovane kolegice i kolege, četvrti mjesec je izgubljen, plaće su već u velikoj mjeri isplaćene, ovrhe u velikoj mjeri provedene, ali poštovane kolegice i kolege, a ovdje posebno govorim predstavniku Vlade koji je iz resornog Ministarstva pravosuđa. Zbrojite se i ili prihvatite jedan od oporbenih prijedloga zakona, kao što je onaj SDP-a koji ovu materiju rješava u potpunosti ili uputite svoj prijedlog zakona. Ne dopustite da ovršeni koji nisu obuhvaćeni mjerom koju smo donijeli u Saboru prošloga petka ne budu kažnjeni i u svibnju, kad već niste bili spremni pomoći pravosuđu u cjelini, pomognite barem ovršenicima. Hvala.
Hvala, izvolite kolega Zekanović, stanka također.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, tražim stanku ispred Kluba Hrvatskih suverenista u trajanju od 10 minuta da bi se dodatno konzultirali vezano uz ovaj paket zakona. Ovdjem moramo istaknuti jednu aktualnu situaciju, a vezano je uz izjavu našeg predsjednika Zorana Milanovića, danas u Jasenovcu, koji je izjavio, svatko tko se 1991. g. borio pod "Za dom spremni", nije se borio samo za Hrvatsku, nego i za restauraciju NDH. Dakle, Antun Petričić, Marko Knežević, Žarko Manjkas-Crvenkapa, ljudi koji su sa HOS-ovim oznakama i "Za dom spremni" poginuli da bi danas Zoran Milanović bio predsjednik, borili su se za Hrvatsku, slobodnu, suverenu i demokratsku državu, a danas onaj tko nije za dom spreman, e on se može nazvati komunistom i fašistom jer jedino što danas trebamo biti, trebamo biti za dom spremni, kao što su bili i ovi koji su dali svoje živote za hrvatsku državu. I tu moramo biti jasni. Dakle ovo je jedna iznimno skandalozna izjava na tragu onoga što je predsjednik Milanović i prije govorio i radio, ali ovdje moram naglasiti da je drugi problem također, jako veliki, što je sve to rekao i govori u nazočnosti premijera, odnosno predsjednika Vlade Andreja Plenkovića koji sve to sluša i ne reagira.
Dakle ovo nema veze sa stankom, dakle dajem vam opomenu. Nastavljamo kolega Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a. U ime Kluba HSU-a, Nove politike, SNAGA-e i nezavisnih zastupnika također, tražim stanku u trajanju od 10 minuta kako bi još jednom razmotrili ovu situaciju koje Vladinim mjerama prekidanja ovrha nad građanima izuzeta veliki broj umirovljenika jer njima ovrhu provodi HZMO kako je to naglasio i kolega Peđa Grbin. Međutim, da stvar još i proširimo, kako je rekao i kolega u uvodnom, Petrov, u uvodnom izlaganju, mnoge od svih mjera bi se i inače trebale provoditi, pa tako isto kad govorimo o umirovljenicima, i posebno onim slučajevima gdje su oni bili jamci, gdje je dužnik preminuo, ti umirovljenici su, iako u Hrvatskoj ne postoji smrtna kazna, ti umirovljenici su kažnjeni do smrti. Dakle, oni moraju plaćati taj dug jer su u jednom trenutku svog života, možda nepromišljeno, možda iz nekih drugih razloga ušli u takav odnos, i oni moraju do svoje smrti plaćati dug po tom kreditu. Jasno je da iz ovoga u velikom dijelu stoje banke i mislim da je i Vlada u tom dijelu nema snage se obračunati, nema snage reći bankama da to nije primjereno, da ljudi ne moraju do kraja svog života plaćati dugove koji su nastali, a nažalost zbog smrti dužnika nisu mogli biti naplaćeni. I to je jedan od razloga da tražimo stanku, kako bi se ove situacije u budućnosti ispravile. Hvala.
Hvala i vama. I posljednja tražena stanka, kolegica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo. Tražim stanku u ime GLAS-a u trajanju od 10 minuta. Riječ je o tome da danas ponovo imamo u raspravi jedan set zakona koji je predložila oporba. Nalazimo se u jednim vrlo neobičnim vremenima. Karakteristika ovih vremena je sljedeće, kad dobijemo prijedlog od vladajućih, mi u principu bez obzira o tom prijedlogu, raspravljamo, diskutiramo, ali svjesni situacije, oporba je ta koja u glavnini slučajeva glasa za te prijedloge i svjesni toga da se mora reagirati odmah. Promjene koje HDZ kao stožerna stranka vladajuća nije shvatio jer nije shvatio da bi trebao malo slušati oporbu. U ovim našim prijedlozima koji jesu, ima izuzetno dobrih, kvalitetnih prijedloga. Mi nemamo svi zajedno ništa protiv da vladajući te prijedloge prihvate, da ih ugrade, da dođe s tim, kraj travnja je, očekivali smo da će biti nekakav set mjera 2.0, odnosno travanj 2.0, ali travanj 2.0 nije ovdje. Kad je riječ o ovrhama o kojim svi govorimo, uopće nije jasno zašto zajedno sa ovim zakonom nije došao i zakon koji je iz nadležnosti Ministarstva pravosuđa iz jednostavnog razloga što ljudi koji su ovršeni imaju jedni prema kojima će se postupati na jedan način, druga grupa ovršenih postupat će se na drugi način i to jednostavno nije dobro. Ali, postoji još jedna velika tajna i misterija kojoj se nikako ne možemo dokučiti. Zašto ne želite donijeti zakon o moratoriju na kredite naših građana, naših poslovnih subjekata? Što je tu tako magično da pod svaku cijenu štitite banke? Hvala lijepo.
Hvala. I imamo još jednu stanku. Kolega Ivan Lovrinović, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Tražim stanku ispred Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku i Živi zid kako bi se konzultirali oko kriznog paketa mjera. Naime, značajan broj građana, to su tisuće i tisuće nalaze se u zrakopraznom prostoru, oni su znači samozaposleni, slobodni umjetnici, sezonski radnici, oni nisu obuhvaćeni ovim mjerama pomoći, znači kao što ostane radnik koji dobije otkaz, dobije 4 tisuće kuna. Njih nema nigdje, znači to je veliki broj ljudi, njima se mora pomoći. S druge strane, ono na čemu inzistiram mi iz stranke Promijenimo Hrvatsku jest da se aktivira ispred HNB-a mehanizam helikopterskog novca a to znači da se bespovratno svim punoljetnim građanima Hrvatske dodijeli bespovratno po 4 tisuće kuna koje ne moraju vraćati. Zašto? Na taj način ćemo, već je to trebalo napraviti, ja sam to tražio prije mjesec dana, na taj način bi se zadržao razina potrošnje, to bi stabiliziralo koliko-toliko proizvodnju, sačuvalo u značajnoj mjeri zaposlenosti i bilo bi daleko manje problema. Mi vidimo da HNB uopće ne reagira na to i što je najgore, Vlada uopće ne reagira na to, prema tome, ona najvažniju instituciju u ovoj krizi jednostavno ne stavlja u pogon. S druge strane, pomažu samo bankama, bankarima. Banke nisu ničim zahvaćene u ovoj krizi i zato ću inzistirati ispred Promijenimo Hrvatsku na uvođenju poreza na imovinu bankama, telekom operaterima jer oni ostvaruju najveću dobit. I zamislite, molim vas, glavni savjetnik, ekonomski savjetnik predsjednika Vlade, on kaže ovih danas da bankama je, bilo bi nezakonito da se obustavi obračun redovnih kamata. Pa koga vi štitite više? Hrvatski narod sigurno ne i zato građani, promijenimo to na izborima. Hvala.
Dakle, stanka sukladno čl. 248. nastavljamo 14 sati i 20 minuta s replikama na kolegu Petrova. Imamo ih 7. STANKA U 14,10 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,20 SATI]] Nastavljamo. Dakle imamo 7 replika. Prvi je kolega Đujić, nakon njega kolega Maras.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Petrov, vi ste spomenuli ovdje u obrazlaganju svojih prijedloga, da Vlada ili vas ne čuje ili vas ne želi čuti. E sada, kada gledamo unazad recimo 2, 3 tjedna odnosno nastanak ove krize, i SDP je dao jedan cijeli paket prijedloga zakona i vi ste dali prijedlog paketa zakona kojima želimo popraviti situaciju naših građana, međutim, Vlada kojoj su bila puna usta zajedništva, zajedništvo im je trebalo dok nismo usvojili Vladin paket zakona. A onda nas nisu htjeli kao opoziciju uopće ni slušati niti nas uključiti u donošenju odluka i to je, iz toga se nameće da u biti da oni nas ne žele čuti i baš Plenkovića briga što mislimo u SDP-u, što mislite vi, što misli bilo tko iz opozicije, a uostalom, jučerašnjom, prekjučerašnjom izjavom da je Stožer u biti političko tijelo i da donosi političke odluke su u biti sve i rekle. Dakle, vode cijelo vrijeme istu politiku i uopće ih zanima što misli opozicija, a ovo je pitanje koje se tiče svih građana, ne samo ... [[Govornik se ne razumije.]]
Kolega Petrov izvolite.
Upravo tako. Ja ne očekujem od predsjednika Vlade, od vladajućih bilo kakvu zahvalu za sve prijedloge koje smo im dali. I mi kao MOST ispred oporbe i vi ispred SDP-a, jednostavno ne očekujem, oni nisu nikada u 4 godine pokazali niti zainteresiranost niti zahvalu. Sve naše amandmane, pa čak i na proračun kojih je bilo na stotine, svaki su bili odbili. Ali, oni bi se trebali sjetiti, da ovo nije jedan, jedna mala njihova varoš, da je ovo pitanje cijele države, apsolutno svih građana u državi, da bi trebala biti i skromni i ponizni u svemu ovome i boriti se da svaki građanin ove zemlje bude zaštićen, svaki poslodavac ove države da ima mogućnost raditi i da bi to trebali napraviti na način da čuju i uvaže mišljenja i drugih ljudi. Takvi ljudi, nažalost očito ne stoje u Vladi, ali ja se neću baviti politiziranjem. Ja ih i danas pozivam i pozvao sam ih s govornice, čujte što vam govorimo [[Upadica: Hvala.]] jer ne govorimo bez razloga.
Hvala vam. Sljedeći je kolega Maras. Nakon kolege Marasa, kolega Anka Mrak-Taritaš. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. Kolega Petrov, meni je za ovako, kao zanimljivo zapela za oko argumentacija kolege Felaka zašto bi HGK bio ugrožen da se odrekne dijela prihoda za vrijeme krize. Znači evo, kada pogledate to, taj dopis, gdje je kolega Felak zdušno krenuo braniti Hrvatsku gospodarsku komoru, vjerojatno u ime HDZ-a kao vrlo korisnu organizaciju koja djeluje u interesu hrvatskih poduzetnika i zbog toga ne bi trebalo im uskratiti prihode za vrijeme krize, a ja mislim da bi trebalo omogućiti da budu, da bude dobrovoljno članstvo bez obzira da li je kriza ili nije, pa da onda vidimo koliko će ta HGK skupiti članova i koliko je korisna. Gotovo je nevjerojatno kako HDZ i dalje ustraje na tim, ja bih rekao uhljebničkim organizacijama koje sisaju novac hrvatskih poduzetnika i jednostavno [[Upadica: Hvala.]] i u ovoj krizi se ne udostoji da [[Upadica: Odgovor.]] da njima okrene leđa. Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite kolega.
G. Maras, ponovit ću. 168 milijuna kuna samo HGK ima proračun svoj. Od tih 168 milijuna kuna, neka me slobodno isprave, ali barem 90% je od prisilnih članarina, a ne dobrovoljnih. A od tog novca, preko 50% se troši na njihove plaće. Ja ne vidim ni korist za poduzetnike u Hrvatskoj, što se tiče rada Gospodarske komore. Osim da s vremena na vrijeme izađu s pamfletima u korist vladajućih. Nažalost, ali nije HGK jedina. Pa imamo mi sad slučaj i HUP-a. I oni su se proslavili sa otpremninama u trenutku kada su trebali otpustiti osobu koja je uznemiravala druge svoje djelatnike. I niz drugih komora, organizacije koje imaju pravo po zakonu prisilno uzimati članarine, a [[Upadica: Hvala.]] da nemaju korist. Bar ti članovi nemaju korist.
Hvala. Replika broj 3. kolegica Anka Mrak-Taritaš, nakon nje kolega Žagar, izvolite kolegice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS-a. Poštovani kolega Petrov. Vi ste u svojem uvodnom izlaganju govorili o niz stvari. Govorili ste o promjeni paradigme, s tim, to vam je bila zapravo uvodna misao. Ovo je vrijeme iz kojeg bi trebali nešto naučiti. Ovo je vrijeme koje bi trebali zaista voditi računa i o promjeni paradigme. Dakle, mi zaista kada vidite koliki dio u proračunu su parafiskalni nameti. Ja sam očekivala i vi ste vjerojatno očekivali da imamo jedan set mjera koje će se baš odnositi na te parafiskalne namete ili s parafiskalnih nameta se krije niz, niz opterećenja za gospodarstvenike. Vrijeme je da slušamo ljude, vrijeme da slušamo one koji pune naš proračun što ih muči. Ali vladajući ne slušaju nas, ne slušaju gospodarstvenike, imam osjećaj da zaista žive u kuli od bjelokosti i slušaju samo sebe međusobno.
Hvala. Izvolite odgovor na repliku kolega Petrov.
Nažalost, bojim se da su odcijepljeni od stvarnosti. Ja ću vam uzeti samo jedan namet koji mislim da apsolutno svaki građanin u Hrvatskoj ima, a to su slivne vode. A znate što će vam reći ljudi samo za slivne vode, da imaju potoke pored svojih kuća kada padaju kiše. Rijetki su oni koji su izuzeti, a godinama slušamo kako će baš iz tog nameta koji se uzima od svakoga građanina slivne vode biti riješeni. Nisu riješene, a to je jedan namet. 400 ih je. Direktno se svaki od njih tiče svakog građanina u Hrvatskoj i svakoga poduzetnika. I da, očekivao jesam da će konačno napraviti paket pa da će ih ova kriza natjerati, ako već nisu mogli u dobra vremena da će u loša vremena zbog toga što postoji pritisak i potreba konačno početi rješavati stvari. Ja ih pozivam, nisu još uvijek iako je potrošeno određeno vrijeme, još uvijek ima vremena za promijeniti način ponašanja.
Hvala. Sljedeća replika kolega Žagar, nakon njega kolega Bulj. Kolega Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Uvaženi kolega Petrov. Dakle, stožer je zbog svoje stručnosti imao legitimitet, ima ga i danas, međutim premijer izjavom kako oni nisu pali s Marsa, kako ih je imenovala politika i kako oni zapravo trebaju samo poduprijeti političke odluke je na jedan način odnio legitimitet tom stožeru. Isto tako moramo mi poručiti premijeru da mi ovdje ne lajemo na mjesec. Mi govorimo stvari koje bi mogle biti korisne Vladi RH da se suoče sa ovim problemima. U RH postoji puno stručnih ljudi, postoje političke stranke koje imaju te stručne ljude, kako je onda moguće da opozicija da nijedan prijedlog opozicije, nijedan amandman se ne usvoji. To nije dobra poruka. Ako premijer misli sve zasluge pripisati sebi ako stvari krenu na dobro, to neka jasno kaže. Ali što će biti ako stvari krenu na loše, tko će onda preuzeti odgovornost? O tome se premijer sada isto mora očitovati jer RH nema puno vremena i treba donositi mjere čim prije.
Hvala. Izvolite odgovor.
Slobodno neka pripiše sve zasluge sebi samo neka donosi cjelovite zakone, neka donese kvalitetan Ovršni zakon, neka mjere koje će zaštiti ovršene i blokirane građane budu cjelovite, a ne ovako polovične, neka zaštiti građane tako da se donese moratorij na kredite u punom iznosu bez kamata pa neka sve zasluge pripiše sebi. Nije mi problem, ali konačno da se to krene na takav način raditi. Ne očekujem, opet ću ponoviti, nikakvu zahvalu, ali ovako način na koji se ponašaju da bi PR-ovsi poklopili određene teme, a da zapravo to u suštini i nema toliko smisla, tu vidim problem i zbog toga progovaram. Nadam se samo da ovo malo vremena što nam je ostalo da će konačno promijeniti način postupanja, da će konačno s riječi prijeći na djela i da neće samo govoriti o promjeni paradigme nego će je provodit.
Hvala. Sljedeći je kolega Bulj, nakon njega kolega Vlaovac. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Petrov, predložili ste brojne mjere međutim Vlada ih odbija. Neke je prihvatila, ali sa velikom odgodom. Ne samo da je ova korona kriza otkrila što su sve napravile politike koje su jednostavno štetočine hrvatskoga naroda to možemo pobrojiti i vidljivo je da je ona otkrila sve to. Evo ja ću samo reći nekoliko stvari, predlagali smo isključivi gospodarski pojas da zaštitimo naše more, predlagali smo zabranu prodaje poljoprivrednog zemljišta stranim pravnim fizičkim osobama, predlagali smo da se podijeli zemljište našim 70.000 hektara i 400.000 hektara našim poljoprivrednicima. Ne, oni su istrali naše seljake, ribare, poljoprivrednike vani koji uplaćuju 6% BDP-a 18 milijardi kuna u hrvatski proračun. To su štetočine.
Hvala. Izvolite odgovor.
Gospodine Bulj, … ste odličnu temu, temu poljoprivrede, temu mjera koje se trebaju donositi u idućih 6 mjeseci kako bismo uspjeli izvući naše gospodarstvo. I da, ja se slažem s vama, masu kvalitetnih prijedloga koje smo ponudili oni nisu usvojili. Morat ćemo ili morat ćete njih pitati zbog čega. Ali ukoliko se ne bude radilo na onim mjerama koje idu za 6 mjeseci, pogotovo u segmentu poljoprivrede, pogotovo na ovih 600.000 hektara poljoprivrednog zemljišta koje je još uvijek neobrađeno, nećemo daleko doći, a recesija će trajati više i duže nego ona koja je počela 2008.
Hvala. Kolega Vlaović i nakon njega kolega Mišić, to je posljednja replika. Izvolite.
Hvala. Kolega Petrov, evo i MOST je predložio paket mjera, paket zakona kao što je prije toga učinio odnosno zajedno s vama SDP, Vlada je sve odbila kao i sve prijedloge koje su opozicijske stranke i klubovi iznijeli u raspravi sa željom prije svega da se sačuva zdravlje građana, ali ono isto tako vrlo bitno da se sačuva svako radno mjesto u Hrvatskoj i da se omogući daljnji razvoj gospodarstva i kvalitetniji život svih naših građana. Pitali ste i čuje li Vlada to, očito da ne čuje i ne mari jer podsjetit ću da je još 6. Veljače udruga proizvođača i drvoprerađivača uputilo pismo Vladi da traži hitne mjere jer će doći do krize jer su već počeli gubiti poslove. 25.000 je nezaposlenih, a najviše je stradala Slavonija gdje je po regionalnom Zavodu za zapošljavanje u Osijeku 17.202 osobe nezaposlene u ožujku, to je 1756 osoba više nego prošli mjesec odnosno 35% više nego lani u ožujku, Slavonija je opet nastradala.
Hvala. Izvolite odgovor.
U idućih 6 mjeseci Vlada treba donijeti plan na koji način ćemo pomoći svom gospodarstvu, ne samo zaustaviti negativne posljedice nego potaknuti rast gospodarstva. Treba definirati koje su strateške grane hrvatskog gospodarstva koje treba poticati. A mi ono što imamo u Hrvatskoj su naši resursi je i šuma i vode i naša pamet, dakle mi smo ti koji trebamo ulagati i u prerađivačku industriju i u drvoprerađivačku i prehrambenu industriju i u IT industriju, a ne samo da nam glavna gospodarska i jedina gospodarska grana bude turizam jer će nas to koštati puno više i naša kriza će trajati puno duže nego što će trajati krize nekih drugih zemalja poput Italije i sličnih koje imaju popriličnu dobit iz turizma. Ali njihova dobit se u turizmu mjeri 5%. Hvala.
Posljednja replika, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine Petrov. Sve ste lijepo govorili i ja se s vama mogu u potpunosti s nekim stvarima složiti, međutim ova Vlada je 90% poreza na dobit na 12% smanjila do 7 milijuna poduzetniku, parafiskalne namete svakako treba skloniti. Kao poduzetnik sam već 30 godina u tome, 25 godina smo uništavali državi, ja bi slobodno rekao, sve vlade do sada su samo pogodovale velikima i onima koji su pretvorbe napravili kriminalu, nisu plaćali poreze, a SDP je radi poreza oslobodio i otpisao što bi u svakoj modernoj državi bili u zatvoru. Ova Vlada je napravila više u pet godina za poduzetnike i obrtnike nego sve dosadašnje vlade koje su normalnim i poštenim poduzetnicima uradili do 25 godina, ja vam to moram sigurno reći jel sam sam unutra pa to dobro poznajem. Znači ova Vlada što se tiče poduzetnika je pokušala u zadnjih pet godina napraviti više nego su oni u 25, osim onih koji su krali pretvarali i postali milijoneri, to su radili do 25 godina. Oprostiti poreze u svakoj modernoj državi se ide u zatvor, samo ovdje se nije išlo. To je napravila SDP-ova vlada za vrijeme Linića. Hvala.
Izvolite odgovor kolega Petrov.
Gospodine Mišić meni je žao što vi kao poduzetnik u ovom slučaju branite Vladu koja ne radi u korist poduzetnika. Nakon 4 kruga porezne reforme, ja ću vas suočiti sa stvarnim stanjem kojeg vi ne želite vidjeti nakon 4 kruga porezne reforme nema rasterećenja, porezi sudjeluju u jednakom obimu što se tiče BDP-a, čak najavljeno da nije bilo epidemije 5 milijardi kuna novih upravo iz poreza. Meni je žao što branite stav da i dalje treba ostati akontacija poreza na dobit, meni je žao što tako olako prelazite da se parafiskalni nameti neće i ne moraju mijenjati, meni je žao što vi kao poduzetnik i dalje smatrate i branite tako pasivnu Vladu da ne trebaju obvezati banke da se donese moratorij na kredite i građanima i poduzetnicima za vrijeme ove krize, meni je žao što ste odvjetnik ove Vlade kao poduzetnik.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Kolegica Jelkovac, Perić, Grčić, Đurić, Kosor, Strenja, Grbin, ako ne otvaram raspravu dakle u ime klubova. Prvi prijavljeni za raspravu je kolega Miro Bulj u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Predstavnici hrvatske Vlade, poštovani građani. Tko može gledati, tko ima mogućnost da gleda, vidimo da je Božo Petrov i klub MOST-a su predložili 9 mjera ovo sada, a brojne druge mjere koje je naveo kolega su mjere koje se tiču stvarnoga života Ovršnog zakona, poreznih zakona, tih sitnih nameta i … na našim ljudima koji su vidljivi u rezultatima ove korone krize jel ova korona kriza vas je skinula do gola, do gola. A ovim zakonima se rješaju dalo bi se olakšanja određenim ljudima, međutim našim građanima našeme narodu, međutim u ovome trenutku ja bih volio da je hrvatska Vlada prihvatila brojne mjere koje smo mi davali u prvome krugu pa nisu prihvatili tj. koji su davali amandmane, međutim mi smo bili korektni kao oporba i mi smo prihvatili njihove prijedloge, tako da na početku odmah s tim krenem. Od brojnih prijedloga koji je kolega Petrov da se ne ponavljam koje je dao svih mjera, ja bih samo napomenuo da hrvatska Vlada inače kada se tiče prijedloga kluba MOST-a i onih koje sam i ja davao osobno sve su odbili jel nisu bile na strani naroda nego su bile na strani uvijek onih koji su iskorištavali hrvatske resurse sebi za profit. Tako možemo krenuti od poljoprivrede. Dao sam zakon o zabrani GMO-a, uvoza, prijevoza, prodaje i sadnje, međutim nije prihvaćen. 90 saborskih zastupnika nije prihvatilo, a cilj je bio naš tada da na taj način promičemo domaću proizvodnju i da se napokon obradi 700.000 hektara neobrađenog čistog očuvanog poljoprivrednoga zemljišta. Danas je i dan planeta Zemlje, danas moramo pričati i o poljoprivredi, poglavito o ekološkoj poljoprivredi, uvaženi tajnik dolazi ovdje iz Slavonije, tamo je sakriven iza stupa, i zna šta je se sa Slavonijom dogodilo, zna da je opljačkana, devastirana i da su seljaci tj. ljudi koji su se bavili poljoprivredom otišli u Irsku saditi kumpir, a ovdje sto puta bolje za kumpir je tlo poglavito Lika i ovaj dio. Sjetimo se što je se u Hrvatskoj događalo sa poljoprivredom. Pa pomidore su se prodavale to 1000 puta, rajčice ili paradajz kako god hoćete, su se prodavale na tržnicama dok je …/nerazumljivo/… dok tržnicama u turizmu na koji se pozivamo, dok je u isto vrijeme Sinjsko polje nije navodnjeno, Drniško. U isto vrijeme u Vrgoračkom polju su se sikle voćke dok ste vi gospodo draga pogodovali uvoznim lobijima. Zbog čega je se pogodovalo uvoznim lobijima? Zbog čega se novac koji se ulagao u poljoprivrednu nije …/nerazumljivo/… domaćoj proizvodnji i zbog čega ste glasali protiv toga da se zabrani taj štetna hrana GMO? 4, 3 milijarde EUR-a uvozimo prehrambenih proizvoda, 3 milijarde EUR-a, Hrvatska i sad ste došli do zaključka da niste samodostatni, sad ste došli. Sad ste oni koji, više nije Miro Bulj čoban, nije ovo ono, sad su svi htili bit čobani. Sad svi trču po zemlji, poljoprivredi, prehrambenoj industriji, ali i dalje uvozite najviše kod naše Slavonije tijesta, smrznutog tijesta za kruh, svinjetine i svega ostalog. Što se tiče pogodovanja, ja bih volio da se pogoduje teleoperaterima, bankama, pa moramo služiti narodu. Ja znam da nemate vi snage. Teleoperateri u RH imaju najveću dobit, HT, tvrtka pod grupaciji Deutsche telekoma, 42% dobiti ima u RH, u EU je prosjek 20%. Nikad se nije, rade šta god hoće po Hrvatskoj. Znate koliko je to novca, evo vam mjera neka rade građevinske dozvole i neka ulažu reinvestiraju sredstva u RH. Ne, to se ne smije jer mora biti premijer Plenković dobar sa Merkelicom, Angela Merkel je ključ priče cile. Čak ste se rugali sa poljoprivrednicima, čak, tada ste se rugali, to je ruganje. Kad je bio ovdje kineska vlada, premijer kad je bio onda ste potpisali sporazum, ova Vlada je potpisala sporazum o izvozu mlijeka u Kinu. Pa nemate za dječji vrtić šta ste napravili od hrvatskog sela i seljaka. Izvoz u Kinu, dapače ja bi volio da mi izvozimo u Kinu i tribali bi izvozit, al ne izvozimo. Prema tome, sve ove mjere koje kolega, ja ih neću nabrajati, koje je kolega Petrov dao ja očekujem i Klub MOST-a očekuje da se hitno donesu mjere u interesu hrvatskih građana. Ključna mjera koju govorimo cijelo vrijeme, u početku smo govorili otpis a ne odgoda, to je bilo za poduzetnike, a ovaj put u korist svih građana RH. Odmah moratorij na kredit i na kamate. E za to nemate hrabrosti ni snage. Zašto? Jer morate se dodvoravati, morate služiti bankarskim lobijima, morate služiti bankama, morate. To je prvo. Drugo, zašto u ovome trenutku sve što je hrvatska poljoprivreda proizvela se ne otkupi i ne da na hrvatske tržnice i obavežu se trgovački lanci da po cijeni realnoj sve to otkupi se. To hrvatska Vlada napravit neće još uvijek se prodaju Grčke i Španjolske jagode ali kupujte naše domaće Vrgorske i ostale domaće proizvode. Po pitanju svih ovih mjera koje je da MOST, ja mislim da je jedna od najbitnijih mjera na koju mi upozorajemo i da je ova korona kriza razobličila cilu tu suludu podjelu RH, ustroj RH i da pod hitno moramo ugasiti županije. Produljenje krize i zastoj turističke sezone je uzrok u Dalmaciji iz županijske ustanove koju je imenovao potpredsjednik HDZ-a osobu gospodina Škaričića za ravnatelja staračkoga doma. Osobu koja apsolutno ne, koja je dovela u gubitke taj dom starački i preko te osobe je ubiti naravno da su nam oni donili preko te osobe taj virus neposredno, naravno da su nam zabili u produžecima. I sad će Dalmacija ispaštati zbog županija. One su viška. Njih odmah triba prikrižiti ili napravite novi prijedlog ja sam i davao amandman na županije, da se digne kat zgrade i da se taj i da se mogu ljudi zapošljavati, oni vam ne znaju uopće koliko ima zaposlenih. Vi to nećete napraviti. Nelogičnosti lokalnih samouprava, jednostavno nelogičnosti. Iscrpila vam se policija nakon ovih mjera. Policija je iscrpljena, ljudi su iscrpljeni, na svakoj općini je morala stati policija. Dok ja u isto vrijeme pitam ovdje uvaženog tajnika i MUP koliko je ilegalnih migranata ušlo, on na to ne odgovara, on na to nije odgovorio i koliko ih je testirano. Još jednom mjere moraju biti snažne, MOST predlaže ove zakone koje je dao da su snažni, očekujem uskoro i svoj zakon koji sam dao u hitnu proceduru da pomogne ministrici poljoprivrede, ako ona to učini ja ću joj zapljeskati da se izbace županije koje moraju davati suglasnost na dodjeli poljoprivrednoga zemljišta jer mjere tj. program dolje jel zemljišta radi lokalna samouprava, ona izrađuje i onda mora župan dat suglasnost pa ministarstvo. I to vam je kozaračko kolo, ja to govorim svak svakog drži i ne pušta, a zemlja se ne obrađuje. Svak pogoduje svome, ako lokalni čelnici ne poštivaju i ne naprave posao u roku pa neka slobodno to napravi ministrica, ja ću joj dat potporu neka se napokon zaore ta zemlja, zaorimo hrvatska polja. Nismo samodostatni i sad odjedanput ono šta sam ja govorio 5 godina ovdje, Andrej Plenković se znao rugat s menom jer on je čovjek iz grada, ja sam sa sela, seljak jesam, ok, čoban jesam sve sam, sve sam ono što on misli da je najgore, sad odjedanput mijenja paradigmu, moramo obrađivati, moramo ulagati u poljoprivredno zemljište, a baš je on i te županije su uništile poljoprivredu. U Splitsko-dalmatinskoj županiji Sinjsko polje nije navodnjeno, 6.000 hektara 20 km od Splita i sad odjedanput mjere za poljoprivredu i tribamo im s prozora pljeskat, njima koji su uništili sve, a danas u, u, u odijelima civilne zaštite bit će pate za tim što nisu bili u Domovinskom ratu, pa nosaju. Hvala lijepo.
Hvala vam. Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a je rasprava od kolegice Grozdane Perić, izvolite kolegice Perić. Hvala lijepo i vama.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajnici. Pred nama je evo rasprava o paketu prijedloga zakona MOST-a nezavisnih lista i g. Bože Petrova i Klub HDZ-a neće prihvatiti ove prijedloge zakona. Kada govorimo o tako katastrofičnoj Vladi onda moramo reći da je, dakle pandemija proglašena 19.3.2020.g., da je u roku od 30 i još 3 evo dana su donesene mjere, ožujske mjere, travanjske mjere, da je do sada ova Vlada koja je tako katastrofična napravila 37 prijedloga zakona, 3 uredbe, 22 odluke, 4 zaključka i sve to paralelno provela, evo dok mi sada ovdje o tome debatiramo, to je danas isplaćeno preko milijardu i 550 milijuna kuna za 84 000 poslodavaca i 480 000 zaposlenika. Dakle, sačuvalo se i očuvalo preko 500 000 radnih mjesta. Dakle, kada govorimo o cijelom paketu ovog zakona onda moram napomenuti da je upravo zakon o, Ovršni zakon, izmjenama i dopunama Općeg poreznog zakona, izmjena i dopuna Zakona o porezu na dobit, dohodak itd., trebamo se sjetiti svih onih zakona i izmjena koje su se dogodile i u 2019., pa onda primjena od 2020. gdje se npr. za male poduzetnike koje su imale promet do 3 milijuna kuna da se taj prag povećao na 7,5 milijuna kuna, da su oni svrstani u kategoriju odnosno da je smanjen porez na dobit sa 20 na 12% za njih, a za one velike 18%, dakle isto smanjen u odnosu na prethodna razdoblja, da je paralelno s tim su se događale promjene u regulativi poreza na dohodak, da su se povećavale neoporezivi dio i neoporezivi iznos plaća i dohotka, da je time povećani su znatno prihodi i povećana je ukupna košarica zapravo i broj osoba koje imaju, nemaju obvezu plaćanja uopće poreza na dohodak što je itekako jako važno napomenuti. U postupku, koliko je meni poznato, je i prijedlog novog izmjena Zakona o obustavi stečajeva i ovrha za sve pravne i fizičke osobe, što će onda itekako uvelike doprinjeti svim ovim prethodnim mjerama koje su, koje su napravljene, pa će uz ovaj zakon na novčanim sredstvima koji apro po sa današnjim danom je već zaustavio ovrhe za preko 91250 građana, a sa ovim dopunama Zakona o ovrsi će se itekako pomoći gospodarstvenicima da se neke, neka događanja koja se, koja su sad u postupku da se odgode i da im se omogući lakši i na kraju krajeva i opstanak u svijetu, poslovnom svijetu i u svijetu rada. Ono što treba još svakako reći da je paralelno s ovim su napravljene i dodatne mjere, a to je da je državni proračun i Ministarstvo financija je napravio i dobili smo izvješće o tome, preraspodjelu za preko 2,1 milijardu kuna i kada pogledate te preraspodjele koje su napravljene iz postojećeg proračuna je omogućeno da se povećaju jamstveni fondovi i programi gospodarstvu, kreditne linije izvozu preko HBOR-a, preko HAMAG-BICRO-a, da su isto tako osigurana sredstva za MUP i pojačane napore koje imaju u ovom kriznom periodu, da su osigurano preko 34 milijuna kuna potpora u kulturi za sve naše djelatnike u kulturi koji ne mogu zarađivati, u poljoprivredi 20 milijuna kuna, u HZZ-u od tog ukupnog iznosa je preko milijardu i 800 milijuna kuna, a sve evo do sada je od toga isplaćeno već milijardu i po. Kada tome pridodamo da se nisu ukidala socijalna, socijalne pomoći, niti davanja, nego dapače je u preraspodjeli socijalna skrb dobila još 50 milijuna. Isto tako i Ministarstvo turizma koje će na ovaj način pomoći poduzetnicima iz te oblasti gdje će isto oni koji su se zadužili i imaju određene kredite i investicije moći prolongirati svoje obveze, a dakako nije zaboravljeno ni Ministarstvo zdravstva sa 40 i preko 3 milijuna kuna, dakle iz postojećeg proračuna nezavisno od toga što postoji mogućnost i vrlo vjerojatno će ministar financija iznaći i dodatna sredstva kojim će se pomoći kako gospodarstvu tako i građanima. Prema tome, kada govorimo o tome kako ova Vlada nema senzibilnosti, kako ne sluša građane, kako ne sluša poduzetnike onda to moram žestoko i oštro demantirati jer upravo zahvaljujući ovim mjerama su se radna mjesta sačuvala, smirilo možda veliki broj zaposlenika koji su već bili možda jednom nogom u fazi nezaposlenosti, a na ovaj način se omogućilo da ti ljudi ostanu sigurni i da se dalje traže načini i rješenja kako pomoći i pokrenuti našu privredu. Ono što svakako se trebamo svi mi zapitati da li smo dobro radili, da li se trebamo okrenuti više svojoj poljoprivredi, više svojoj proizvodnji, više svom poduzetništvu odnosno kreirati i razvijati naše vještine kako bi bili što manje ovisni o nekim segmentima uvoza to je sigurno nešto o čemu će ova Vlada itekako razmišljati, ali je na svima nama isto tako da promišljamo kako možemo pospješiti i poboljšati naše, naše stanje i našu situaciju. Kada govorimo o tome kako je vrlo lako i jednostavno ukinuti određene namete zvali se oni parafiskalni ili ovakvi ili onakvi onda nemojte zaboraviti da iza toga stoje nekakva laboratorijska istraživanja, da iza toga stoje niz zaposlenika, evo ako ćemo smanjivati troškove u proračunu onda moramo razmišljati koliko imamo liječnika, koliko imamo vojnika, koliko imamo učitelja, koliko profesora i svih niz ostalih djelatnosti koje su nam itekako važne i koje su se pokazale itekako važne i sposobne se nositi upravo sa ovim problemima i sa ovim izazovima koje nažalost ovu Vladu prate mnoge ali unatoč svim tim kritikama mislim da možemo s ponosom reći da vrlo kvalitetno upravlja svim kriznim situacijama.
Hvala. Prije nastavka dakle rasprave u ime kluba zastupnika, u ime predlagatelja kolega Božo Petrov. Samo sekundu kolega Petrov. Hvala vam. Izvolite kolega Petrov, u ime predlagatelja 5 minuta. Hvala.
Kolegice Perić, znate gdje je problem u vašem izlaganju? Vi ste došli ovdje braniti Vladu, ja sam očekivao da će biti predstavnik Vlade, vi ste došli kao predstavnik Vlade, braniti Vladu, braniti djelovanje Vlade zadnje 4 godine, a ja sam došao ovdje razgovarati o mjerama. I mi automatski ne možemo normalno razgovarati, ja želim da mi razgovaramo o mjerama, a jedino što sam slušao jedna oda, jedna poema za koju se vi nadate da će predsjednik Vlade Andrej Plenković pljeskati dugo nakon što je sve to čuo. I da, ja ne kritiziram Vladu za one mjere koje je donijela jer iskreno to su mjere koje smo vam mi predložili prvoga dana. Ja je kritiziram jer su polovične, jer nije napravljeno sve. Ja ne govorim da ova Vlada nije napravila ništa, ali ja kažem da nije napravila onoliko koliko je mogla. I svaki čovjek će vam u Hrvatskoj reći, pa bolje išta nego ništa, jer prije nismo imali ništa, ali ja vam kažem nije dovoljno. I ako ćemo biti odgovorni prema tim građanima onda im trebamo ponuditi i život nakon ove krize. A s obzirom na vrijeme koje vam je potrebno jer sa svim onim što vam predlažemo vi čekate po 2 do 3 tjedna, je li čekate zato da se izgubi eho da su vam to predložili članovi oporbe, je li to čekate i zato što se ne možete snaći, ja ne ulazim u razloge zašto čekate, ali ja vam kažem da čekate i da gubite vrijeme, da trebate biti brži, da trebate biti efikasniji, da trebate donositi cjelovite mjere. Ja sam očekivao u trenutku kad ste vi došli ovdje za govornicu da ćete uzeti mjere koje smo mi predložili koje su sada tema ove rasprave pa ćete mi taksativno reći, znate Vlada ne želi podržati vaš prijedlog Ovršnog zakona, ne želimo zaštititi sve ljude u Hrvatskoj, ne želimo zaštititi i njihove nekretnine i njihove pokretnine, ne želimo ih zaštititi od poslodavaca koji imaju pravo vršiti ovrhe, ne želimo ih zaštiti od mirovinskog osiguranja zbog toga i toga. Ne, vi ste pričali o tome što je HDZ radio zadnjih 4 godine. Onda sam očekivao isto tako da ćete reći, mislim MOST predlaže da bude otpis dospjelih obveza za vrijeme epidemije 90 dana poslije, pa ćete mi reći zašto vi to ne podupirete, pa niste ni to rekli. Pa smo onda predlagali da se ukine akontacija poreza na dobit, samo ste prešutjeli, pa valjda se vi i dalje slažete sa tom akontacijom poreza na dobit, tim kreditiranjem naših poduzetnika, naših građana državu, a ne bi me zanimalo zašto. Ja cijelo vrijeme tražim odgovore zašto? Ja već godinu i po dana pitam ministra financija zbog čega, cijela država, mislim na građane i poduzetnike, treba kreditirati državu akontacijom poreza na dobit. Nema odgovora. Ali ja ću ih sad namjerno nazvati jer i nažalost time što ih ne čujete, vi definirate tako, tovari i dalje plaćaju. Eto nažalost, ja moram to tako reć. Onda smo također predložili da se trajno uzme da se naplaćuje PDV po naplati, da se za zaštitnu opremu, da se i ona svede PDV na 5%, da se ukine članarina HGK, da se ukine paušalni porez, to smo mi sve predlagali. S druge strane, mi nismo dobili odgovor. Sve što smo dobili je na početku vaša rečenica s čime ste skinuli sve ove prijedloge za naše građane, Vlada se s ovim ne slaže, mi ovo nećemo poduprijet i to je sva vaša argument. Dakle, kako tamo netko kaže hop, vi skočite bez ikakvog razmišljanja. Vi ste vjerojatno došli ovdje da kad je glasovanje dignete ruku, imate pripremljen govor o tome što je sve Vlada radila, mene ne interesira danas takva rasprava. Mene interesira da mi taksativno kažete zbog čega ne podupirete prijedloge, zbog čega ne želite zaštititi ovršene i blokirane, zbog čega ne želite pomoći poduzetnicima, mene uostalom zanima što ćete napravit u idućih 6 mjeseci, gdje je plan i gdje su uštede?
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Perić, izvolite.
Poštovani g. Petrov, za razliku od vas ja sam struka i financijska i koja je došla iz realnog sektora i iz lokalne samouprave. Prema tome, kada vi o tome pričate onda bi ja o ovome mogla pričati bar 2 sata minimalno da bi vam pojasnila elementarne stvari koje vi ne razumijete i koje ne želite uopće razumjeti. Vi da ste bili u stanju nešto napraviti onda bi bili dio vladajuće ove Vlade koja radi mjere i koja ih donosi, a ne ovako da ih kritizirate, a da nemate argumenata zašto ih kritizirate. Kada govorimo o ovoj, ovim svim elementima ovdje, pa pogledajte koliko je od toga napravljeno, što i na koji način se razmišlja o svakom čovjeku, o svakom poduzetniku. I vi ćete pričati o tome da se ovdje ne govori o struci nego se dižu ruke. Ma o čemu vi pričate? Nemate pojma.
Poštovani zastupnik Petrov.
Gđo. Perić, ja znam da istina boli i zbog toga na takav način reagirate vrijeđajući mene. Ja vas nisam vrijeđao, meni je žao što ste se prepoznali u tome. Al ono što vam ja moram reći, to što je netko ima neki papir da je neka struka, to ne znači da ima i znanje da se nosi sa tom, sa tom situacijom. I da upravo ću vam ja reći jer sam prošao određene stvari i za razliku od svih onih načelnika i gradonačelnika, uhljeba HDZ-a u ne znam kolko stotina od 500 stotina HDZ-ovih općina, ja sam došao u općinu gdje je dug općine bio veći od godišnjeg, godišnjih prihoda i sve to vratio u godini dana i započeo projekte. Ja za razliku od svih drugih načelnika i gradonačelnika, ja vam imam to pravo reć jer sam to napravio i to očekujem da vi napravite i to u roku od 3 mjeseca.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Kolega Petrov, ja sam dala repliku jer ste se vi cijelo vrijeme obraćali kolegici Perić. Kolegica Perić je naša kolegica, ona je govorila u ime Kluba HDZ-a, stav HDZ-a i tu je imala potrebe naglasiti sve ono što je ona ocijenila da je dobro. Ja mislim da ste se vi trebali obratiti predstavnicima Vlade. Mi tu imamo predstavnike Vlade koji sjede i nisu rekli niti jednu jedinu riječ. Oni nisu niti u jednom jedinom pokazali želju da vam oni kažu iz svojih resora što ste to krivo predložili, što to Vlada misli da nije dobro, zašto oni, zašto oni to neće prihvatiti, to je bio njihov zadatak. Ja od kolegice Perić ništa drugo nisam ni očekivala, točno sam to očekivala kakva je bila rasprava, ali zato tu postoje predstavnici Vlade koji moraju i zato jesu iz različitih resora, koji moraju, oni su ti koji predlažu mjere, oni su ti koji rade, oni su ti koji su trebali reći zašto je to kod vas krivo.
Poštovani zastupnik Petrov.
Zastupnice Mrak-Taritaš, vi vidite te predstavnike Vlade, čujete ih, ja ih ne čujem zato ih i ne vidim, za mene oni ne postoje, postoje oni koji razgovaraju, raspravljaju o onome što je danas tema, to je broj jedan. Broj dva, da, ja sam se obratio zastupnici Perić koja je naša kolegica iz razloga što sam htio usmjeriti razgovor da mi ne pričamo o HDZ-u, ja ne želim pričat o HDZ-u jer nema potrebe pričat o HDZ-u u ovakvoj situaciji u kakvoj se nalaze naši poduzetnici i naši građani, nego o mjerama koje smo trebali donijet, možemo donijet i koje trebamo donijet. O tome želim pričat. I to što će mene netko vrijeđat zbog toga mene ne dodiruje ništa, ako ćemo zauzvrat dobiti danas barem neko rješenje, neku ideju kako dodatno pomoć ljudima u RH.
Hvala lijepo. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Petrov, slažem se s vama da kad se donose zakoni onda moraju bit jednaki za sve građane u RH, a evo Ovršni zakon još uvijek čekamo treće čitanje, u međuvremenu je donešen prošli tjedan zakon gdje je 2/3 onih ljudi koji su blokirani, koje ovrhe provodi i blokade FINA će im biti deblokirani ovaj tjedan, a za 1/3 građana u RH to nije tako i pravo je pitanje zašto nije i Ovršni zakon bio dio tih mjera i da slažem se s vama da ako želimo pomoći građanima da moramo i moratorij na kredite i to godinu dana bez kamata, bez ikakvih troškova jer ljudi to neće moći plaćati. Naravno da želimo sačuvati svako radno mjesto, pogotovo kod nas u Slavoniji, a upravo je u fazi izmjena pravilnika o izravnim plaćanjima i …/nerazumljivo/… smjenama gdje se smanjuju izravna plaćanja za višegodišnje nasade. Pa to je apsurd i to je opet cirka 15 miliona kuna manje za Slavoniju.
Hvala. Poštovani zastupnik Petrov.
Poštovani kolega, moratorij na kredite treba ići u potpunosti, treba biti zaštitno razdoblje bez kamata, banke za to imaju novaca, kupaju se trenutno u novcu, HNB im je spustio obveznu pričuvu s 12% na 9% vjerujem da će kolegica Perić koja je ekonomistkinja po struci prepoznati ovo što govorim pa da će mi isto tako dati komentar zbog čega to Vlada ne želi obvezati banke koje danas imaju novaca, da zakonom ih obveže da se uvede moratorij na kredite i građanima i poduzetnicima za vrijeme trajanja, barem za vrijeme trajanja epidemije. Isto tako, želim čuti od vladajuće većine zbog čega se ne može napraviti običan zakon kakav mi predlažemo, da se zaštite svi, da se zaštite na puno vrijeme, da se zaštite na svaki način, ne samo po računu, nego i po pokretninama i nekretninama. Da nije blokirana u tome samo FINA, nego da se zaustave i poslodavci [[Upadica: Hvala.]] i FINA i mirovinsko osiguranje.
Hvala lijepo. Slijedeći klub zastupnika je onaj GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, predstavnici Vlade koji su evo tu s nama strpljivo slušaju, pred nama je jedan set zakona koji su, koje je predložio MOST odnosno kolega Petrov. Ovaj set zakona govori u prilog tome što oporba misli, smatra da Vlada još treba napraviti. Mi se nalazimo u jedno doba, doba korona virusa, jedno apsolutno za nas nepoznato doba, jedno doba u kojem taj jedan nepoznati virus zaista izaziva kod nas određeni strah od nepoznatog, kad govorim kod nas mislim kod ljudi i Hrvatska se odlučila vezano uz to prvo štititi živote građana, a onda se odlučila za set mjera koji je vezan uz gospodarstvo. I sigurna sam da nitko od nas ne dvoji odnosno ima jedan kolega koji dvoji njega glasno čujemo, ali to je jedna druga priča, da je dobro da se odlučila štititi prvo živote ljudi, a onda gospodarstvenika. Onaj set mjera koji je bio u ožujku ja nekako zovem probnim jer tad nije imalo ni snage i tada se je bojalo i nije se znalo koliko će dugo trajati i to što smo onda govorili da on ne može biti odgoda, nego da mora biti oprost došao nam je u set mjera travanj 1 0. Nekako je bilo za očekivati da dođe i set mjera travanj 2 0, ali kako ide travanj teško da možemo to očekivati da to tako jednostavno i bude. Ovaj odnos u ovom trenutku između vladajućih i oporbe to nije jednosmjerna ulica, to nije ulica u kojoj oporba treba sve ono što vladajući predlože klimnuti glavom i pri tome ne imati niti jednu jedinu primjedbu. Oporba treba reći ono što misli da treba biti bolje, ono što se mora, treba, može napraviti. Ali tu u odnosu između vladajućih i oporbe nema pomaka ni za milimetar. U trenutku kada oporba kaže ok, sve zajedno mislimo da treba ovako ili onako i onda oko toga glasa onda smo mi konstruktivna oporba, ali kad kažemo ljudi moji niste napravili dobro, napravite to, evo vam prijedloga, uzmite te prijedloge, čak i ako ne želite naše izglasati pročitajte ih vidite, dođite za 2 tjedna sa svojim onda se to zove populizam. Dakle, samo se trebamo odlučiti da li oporbu zovemo da se bavi populizmom ili smatramo da je oporba konstruktivna. U ovim odnosima snaga kad imamo Covid-19 odnosno korona oporba je konstruktivna. Bila je konstruktivna od samog početka, od samog početka je rekla ok, borimo se s nečim nepoznatim ali naravno da ljudima nekako strpljenje dođe pri kraju. Jer vidimo da tu zaista se smatra da je to jedna jednosmjerna ulica, vladajući ide svojim, a oporba ako nešto govori dobro je. Ja ću se u svom ovom raspravi u ime kluba skoncentrirati na nekoliko stvari. Prva stvar koju je važno za napomenuti je i pokazatelj kako je inspekcija doživjela u doba korona virusa svoje postupanje. Ne tako davno, u ovoj istoj sabornici je bila rasprava o jednoj velikoj inspekciji gdje treba biti sve na jednom mjestu i u toj raspravi smo rekli nemojte nered zamijeniti novim neredom. U toj raspravi smo upozoravali da inspekcija treba biti savjetodavna, a tek iza toga nakon nekakvih edukacija, savjeta i svega ostalog treba biti zaista naplaćivati kazne i sve ostalo. Za vrijeme korona virusa mi imamo poduzetnike, ugostitelje koji žele raditi, žele raditi i samim tim umjesto da im pomognemo da rade, umjesto da im pomognemo, inspekcija izlazi van i onda kaže nije bio odgovarajući stol i zbog toga što nije bio odgovarajući stol i nije zadovoljio minimalno tehničke uvjete ne može raditi 30 dana. Dakle, pokazuje svoje najgore lice. Bilo je prilika, moglo se razgovarati i moglo se je mailom poslati svim što trebaju ispuniti i sigurna sam da svatko od onih koji se bave ugostiteljstvom će zbog sebe, zbog radnika koji rade, zbog svoje budućnosti to ispuniti još će i pitati što treba. Kako to da je iza toga bio dovoljno jedan sastanak u trajanju od možda malo više od sat vremena da se to sve riješi. Ovo je doba korona virusa u kojem ne smijemo biti nerazumni, ne smijemo biti nehumani i ne smijemo biti birokratsko bešćutni. Inspekcija je svojim licem pokazala točno to, apsolutno nerazumijevanje problema, nehumani prema ljudima koji žele raditi i birokratski bešćutni paragraf taj i taj odnosno članak taj i taj, stavak taj i taj. Prema tome iz doba kad živimo u korona virusu trebamo nešto naučiti, ako nešto naučimo bit ćemo bolji ljudi, bolje ćemo se odnositi jedan prema drugom i bolje ćemo raditi svoj posao. Ako to ne naučimo onda ćemo zaista svi zajedno platiti ceh odnosno danak ovoj situaciji koju imamo sad. Svi se moramo potruditi s niz mjera, takve su i mjere koje su bile da gospodarstvenici sad rade, da dan poslije budu spremni za raditi. U medijima možete vidjeti da postoji jedna udruga koja se zove Glas poduzetnika i koja piše pismo premijeru. I piše pismo premijeru zašto, od svoje nemoći jer govore, jer upozoravaju, jer ukazuju na neke stvari, a premijer ih ne prima na sastanak, premijer im ne odgovara. Činjenica je da sam ja danas u kontekstu da je prošlo mjesec dana od potresa u Zagrebu napisala jedno pismo, otvoreno pismo premijeru Plenkoviću gdje sam mu rekla da je grijeh nečinjenja jedan od ozbiljnih grijeha koji će građani Grada Zagreba i Grad Zagreb zapamtiti ali o tome neki drugi put. Htjela bih samo još ukazati na dvije stvari. Jedna stvar je ovrha. Dakle, ako imamo ovrhe i ako se ovrhe postupa po nekoliko zakona, svako zna iz njegove domene koji je taj zakon i svako zna da onda bi to trebalo doći ko set. Ne možete u odnosu na ovrhe imati građane prvog i građane drugog reda ili građane trećeg reda. To je sve trebalo doći zajedno. Dakle, MOST je samo odnosno kolega Petrov je napravio ono što vi niste napravili. Prema tome, uzmite, doradite, napravite, nitko neće biti niti će reći evo ja sam taj, dobro je da se napravi. I za kraj imamo temu banaka i temu leasing kuća. Dakle, kad je bilo rečeno da će biti odgoda kredita vi danas bez korona i prije korone i iza korone možete doći u banku i reći da su vam izvanredni uvjeti da vam se odgodi plaćanje kredita za to vrijeme platit ćete solemnizaciju koju morate napraviti i oni će vam zaračunavati kamate pa ćete na kraju imati više. U doba korona virusa svima je bilo logično i normalno nemojte mi nuditi ono što inače mogu dobiti, dajte predložite nešto drugo. Predložite stvarno da za vrijeme kad imamo situaciju korona virusa odnosno opće pandemije ili još nekoliko dana ili 30 dana poslije ljudima je dovoljno i to jer čim počnu raditi moći će nešto i vraćati, nema kamata. Sve miruje, nastavljam tamo gdje sam stao u trenutku kad sam dobio odgodu, a još je veća situacija s leasing kućama, ljudi su uzeli autobuse na leasing, s tim autobusima dakle bave se prijevozom, ti autobusi stoje jer ne mogu se baviti svojom djelatnošću, naravno da im leasing kuće za to vrijeme naplaćuju kamate koje oni neće imati od kuda platiti, a zalog su dali svoje privatne nekretnine. Zamislite što će to biti dan poslije. Oporba ukazuje na stvari koje trebate napraviti odmah, ali poslušajte nas, mi svi moramo voditi računa o danu poslije, o danu poslije, svi moraju biti spremni za raditi. I naučimo nešto iz ovog, važno je da iz ovog naučimo da smo bolji ljudi, bolji jedni prema drugima i stvorit uvjete da zaista gospodarstvenici [[Upadica: Hvala.]] dan poslije mogu raditi. Hvala.
Slijedeći klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasnbegovića, trebao je govorit poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović, nema ga, gubi pravo na govor, a u ime predlagatelja riječ je zatražio poštovani zastupnik Petrov, potpredsjednik ovog visokog doma. Izvolite.
Kolegice i kolege zastupnici predložio bi da se vratimo u normalni ton. Mene ne interesira obrana neke stranke mene interesira rasprava o mjerama. Ja ću zato ponoviti prijedloge koje je MOST dao, želio bih čuti racionalne odgovore u raspravi, ne samo od vladajuće većine nego i iz oporbe, ako te mjere nemaju smisla želim racionalnu podlogu zašto nemaju smisla, a ako imaju smisla a onda ako ćemo se voditi brigom za građane želim čuti kad će biti usvojene. Osim toga, kad navedem te mjere koje danas predlažemo ja ću također predložiti i neke druge mjere o kojima trebamo razmišljati za idućih 6 mjeseci. Ja bih molio samo da nakon toga se ne dogodi šutnja. Ne očekujem šutnju očekujem raspravu pa čak i od onih koji predstavljaju Vladu. Dakle, ono što smo mi predložili u ovom setu zakona jest da oni koji imaju nad sobom ovrhe, blokade, da se one ne izvode samo po računu nego da se zaustave ovrhe na njihove pokretnine, na njihove nekretnine, da se ne zaustavi samo FINA u provođenju ovrha nego da ni mirovinsko osiguranje nema pravo provoditi ovrhu, niti poslodavci nemaju pravo provoditi ovrhu. Također, tražili smo da se izmjeni Opći porezni zakon u smjeru da bude potpuni otpis dospjelih obveza za vrijeme epidemije i 90 dana poslije, da damo prostora i vremena poduzetnicima da se mogu pripremit da može gospodarstvo krenuti. Također, tražili smo da se uvede trajna, trajno ukidanje akontacije poreza na dobit, da se ukine porez na dividende i udjele na dobit. Također, da se ukine plaćanje paušalnog poreza na dohodak za iznajmljivače u turizmu jer moramo se suočiti s činjenicom da turizma ove godine neće biti ili možda će ga bit u tragovima u odnosu na prošlu godinu. Također, tražili smo da postoji mogućnost plaćanja po naplati za sve obveznike bez obzira na njihovu visinu prihoda, tražili smo da se izmjeni PDV za zaštitnu opremu da on bude na razini 5%. Također, tražili smo da se ukinu parafiskalni nameti, mi smo predložili za početak od ovih 400 da se ne mora obvezno plaćati članarina HGK-u. Također predložili smo da se ukine članarina turističkim zajednicama u Zakonu o roditeljnim i roditeljskim naknadama, predložili smo da se rodiljni dopust ide u punoj plaći sa 6 na 10 mjeseci, da se ukinu restrikcije za korištenje roka od 8 mjeseci za prvo i drugo dijete. Ja bih molio od prisutnih saborskih zastupnika da ako postoji razlog zbog čega ove mjere ne mogu ići, da mi kaže racionalnu osnovu. A ako može ići onda bih od vladajućih volio čuti kada je rok da se i ovim ugroženim skupinama pomogne na ovakav način. Također, bit će vremena danas u raspravi zato što mi je malo vremena u ovom trenutku kao predlagatelj da iznesem par prijedloga i za mjere koje trebaju ić u idućih 6 mjeseci i prihvatit ću činjenicu da Vlada nikada neće pohvalit zbog toga oporbu, mene to iskreno ne interesira, želim iskoristiti svoje vrijeme koje su mi građani dali da budem u potpunosti čist prema njima da mogu reći stvarno sam u onom vremenu što ste mi dali učinio maksimalno što mogu. Na meni je dati prijedlog, a na vladajućima je prihvatiti ili odbiti taj prijedlog. Ja vas samo molim zbog ljudi koji su nama svima svojim glasovima dali odgovornost kako vladajućima tako oporbi, uzmite u obzir da u ovoj situaciji ne treba biti podjela nego bih vas molio da čujete, prijedlozi koje vam dajemo nisu za to da se politički s vama napucavamo, meni ne trebaju u ovom trenutku političke igrice, niti bilo kome u RH jer masu ljudi danas u RH strepi hoće li doslovno idući mjesec moći kupiti svojoj djeci za jesti.
Hvala lijepo. Imamo više replika na vaše izlaganje, prva je poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Kolega Petrov, ovdje je apsolutno jasno, barem meni iz nekakvog sastava kolko vidite da ćete vi dobiti podršku oporbe za vaše mjere. Ali džaba krečite ako tražite samo našu podršku. Tu bi trebao biti odgovor, ja sam očekivala da će predstavnici Vlade dati neki odgovor, vi ste tu postavili niz pitanja na koja odgovor mogu dobiti, dati oni, a ne mi. Ali da vas samo podsjetim, možda će biti lakše da svi zajedno razumijemo, mi smo nedavno imali set zakona iz turizma kojim su se mijenjale neke stvari i onda se je za voditelja ureda vezano uz turizam ostalo i dalje da mora imati položen ispit za koji treba dati određene novce, ali je brisana odredba da mora znati strani jezik. Mene živo zanima kako se neko baviti turizmom, a da ne zna strani jezik. Dakle, tu se već pokazala ideja i namjera vladajućih u kojem smjeru oni vide ove sve izmjene i dopune zakona.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Petrova.
Zastupnice Taritaš, mi ćemo sad kao oporba nastaviti primjenjivati vokabular koji su nama dali vladajući u zadnjih 2 mjeseca, promjena paradigme. Izaći će im na nos. Izaći će im na uši koliko puta ću to spomenut i tražit od njih da pređu s riječi na djela. I kao što ovaj prijedlog koji ste vi rekli nema smisla, nema ni meni smisla ono što se dogodilo neki dan sa državnim inspektoratom gdje inspektori upadaju u ugostiteljski objekt na temelju navodne nezakonitosti koja nije potkrijepljena mjerama objavljenim u Narodnim novinama od Stožera civilne zaštite. Ali još teže mi je prihvatljivo da vladajuća većina koja štiti te iste ljude šuti. Ja ne bih volio da šutimo, mi trebamo progovarat, mi trebamo raditi u interesu građana.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Aleksića, izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Petrov, u izlaganju kolegice Perić čuli smo da Vlada priprema zastoj ovrha i za pravne osobe i za fizičke osobe, pa pretpostavljam da će to sutra biti na Vladi RH, pretpostavljam, ne znam. No, ovo što u vašem zakonu nedostaje što se tiče tih ovrha, zastoja ovrha, jest zastoj tijeka zateznih kamata. Znači, ja predlažem da pripremite sami amandman u kojem će pisati da se prekida i tijek zateznih kamata kao što je to propisano u onom Zakonu o novčanim ovrhama koji smo već izglasali, neću vam ja davati taj amandman, nego to napravite vi. Uglavnom, podržat ću sve vaše prijedloge. To je to.
Poštovani zastupnik Petrov.
Kolega Aleksić, hvala na prijedlogu. I kao što ste vi dali prijedlog koji ćemo mi uvrstit, ali ja bih volio da upravo vi napišete taj amandman. Mi ćemo prihvatit apsolutno sve prijedloge koji danas dođu, koji su konstruktivni, niti jedan nećemo a priori odbaciti. Smatram da na takvoj razini treba biti ne samo ova rasprava nego apsolutno sve rasprave u HS. Dakle i ovaj prijedlog koji ste dali i svi drugi prijedlozi koji dođu, mi ćemo o njima razmisliti, prihvatiti ih ako na barem maloj razini doprinose kvalitetnijem prijedlogu zakona, a naše je jedino se nadati na kraju da će proraditi i s druge strane vladajuće većine koji imaju većinu u svojim rukama za vrijeme glasovanja da u tom trenutku ne razmišljaju o političkim igricama i vlastitim malim interesima nego o građanima u Hrvatskoj.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Hrelje.
Poštovani kolega Petrov, da mi ćemo nesporno dati podršku svim vašim prijedlozima zakona, ne zato što su idealni, nego što su potrebni da se na drugi način pogledaju rješenja ove situacije jer krenulo je pogrešno. Prva je naznaka bila nekog jedinstva i poziv na suradnju, nakon toga izgleda da su vladajući shvatili da će to biti dječja igra i da oni to mogu vrlo lako kontrolirati situaciju. Međutim, očito da vrijeme u kojem mi živimo traži svojevrsno nacionalno jedinstvo u zakonodavnom smislu i konzultacije u izvršno vlasti da bi se izašlo na kraj sa ovom situacijom koja nije ni tako lagana i neće se tako brzo riješiti. Mislim da je temeljni problem, problem u pristupu ovoj problematici kroz oholost i svojevrsnu bahatost onih koji misle da će to tako lako riješiti.
Hvala. Poštovani zastupnik Petrov.
Zastupniče Hrelja ja sam davno prežalio svaku naznaku moguću da će vladajući priznati na bilo kakav način ono što radi oporba ili prijedloge koje su pokupili iz oporbe. Predložio bih vama također da što prije pređete preko toga jer ispada da se žalimo, ja se ne žalim uopće, meni je drago za svaku stvar, da nije postojao pritisak oporbe, nažalost da nije postojao pritisak oporbe, pritisak medija vladajući nikada ne bi barem u onom segmentu u kojem za sada jesu, a nisu u potpunosti, proveli otpis a ne odgodu. Meni je dovoljno da znam da smo to mi napravili kao oporba i javnost. Ja ne bih volio s druge strane da postoji pritisak, da postoji uopće potreba za pritiskom. Ja se nadam da će se to promijeniti jer ovakva situacija kakva je [[Upadica: Hvala.]] zahtjeva stvarno sve glave.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Grčića.
Hvala. Kolega Petrov, evo pridružujem se kolegama naravno da bih izrekao to isto, znači većina vaših mjera je za nas prihvatljiva iz prostog razloga što smo isto tako evo već prije 2 ili čak 3 tjedna predlagali vrlo slične stvari i znate kako su prošle ovdje u saboru kada je riječ o tretmanu većine, dakle vladajuće većine. Dakle, nažalost ne moramo gajit nadu da će nešto od toga biti prihvaćeno od vladajućih, to se već jasno pokazalo u ovim pokušajima, dakle mi smo kao SDP svaki put u zadnjih 4 recimo tjedna otprilike svaki put 7 dana prije vladinog paketa mjera izlazili sa svojim paketom. Vi ste to pratili i znate to i vidjeli ste kako je to prošlo. Htjeli smo barem da nešto od toga bude usvojeno, nešto malo je, nešto malo je zbog ovog šireg pritiska, ali većina dakle preko 90% toga nije naravno.
Hvala. Poštovani zastupnik Petrov.
Zastupniče Grčić, prihvatili su oni određene stvari, prihvatili su da moraju otpisati, a ne odgoditi, prihvatili su da PDV barem u određenom omjeru bude naplaćen po naplati. Ono što ne želim prihvatiti da su to privremene mjere, da nisu svi obuhvaćeni time, ali to je pokazatelj da mi trebamo biti samo uporni, a oni će ako zbog ničega, ako ne zbog onoga glasa razuma, ako ne zbog osjećaja pripadnosti tim istim ljudima koje ovdje trebaju braniti, a onda zbog pritiska i one političke kalkulacije da im uskoro idu parlamentarni izbori osim ako ih nisu namjeravali odgoditi još za godinu dana, morat promijenit na konto tog pritiska i ove stvari. I ako treba predlagat ćemo svaki tjedan i svaki tjedan [[Upadica: Hvala lijepa.]] raditi pritisak.
Slijedeći klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Branko Grčić. Izvolite. Uključite se.
… [[Govornik naknadno uključen.]] predstavnike ministarstava, dakle želim reći da je ova kriza zaista duboka, procjene za gospodarski dio su vrlo ozbiljne. Dakle, svaki mjesec u prosjeku negdje oko 3% manji BDP znači i produljenje ove krize bi bilo zaista katastrofalno i za gospodarstvo i za cijelo društvo jer iz gospodarskog stanja proizlaze svi negativni učinci na cijelo društvo. Ono što želim reći evo i nastavak ovoga o čemu smo sad razgovarali Vlada je zapravo kad je riječ o gospodarstvu donijela jednu pravu, pravu mjeru to je ova potpora za očuvanje radnih mjesta 4.000 kuna za svakog radnika koji zadržava svoje radno mjesto. To je i financijski vrlo zahtjevna bila mjera ali evo Vlada je to donijela i sad smo tu gdje jesmo, nažalost nije donijela sve ono drugo što smo tu priželjkivali i predlagali i zapravo se sad postavlja pitanje što je sa svim drugim akterima danas u svim segmentima društva koji ne mogu računati na slične Vladine mjere koje će im pomoći da lakše prebrode ovu tešku krizu. A kraj krize se ne nazire koliko god mi to željeli. I današnji podatak od čini mi se preko 40 novih oboljelih što je de facto malo manje ispod prosjeka Hrvatske do sada, dnevnog prosjeka nas ozbiljno upozorava da kriza u Hrvatskoj još uvijek nije bilu kraja kada je riječ o koronavirusu, vjerojatno neće ni biti. Dakle, mi se moramo pripremit zapravo na jedan suživot sa virusom i kroz ove mjere koje su najavljene, o kojima smo i mi u SDP-u jučer govorili, znači nekakvog ograničenog popuštanja vrlo opreznog poput hoda po jednom tankom ledu gdje nikad ne znate gdje ćete se poskliznuti ili čak propasti kroz taj led, zapravo mi moramo krenuti u aktiviranje gospodarstva. I sad se postavlja pitanje i vrlo značajan zahtjev Vladi što sve treba napraviti da se to zaista dogodi? Nemojte očekivat da će se obrtnici, mali poduzetnici i oni srednji, možda oni najveći i najlakše, al da će ovi mali tek tako lako aktivirati svoj biznis temeljem političke odluke ili mišljenja Stožera za civilnu zaštitu sutra kada se mjere budu popuštale, ne, to nije moguće. Dakle, njih treba pripremit za to jer oni već imaju jedan diskontinuitet koji je bitno narušio njihovo poslovanje i Vlada mora ozbiljno razmišljati već sad u ovom trenutku što će se događati 15.6. Zašto govorim 15.6.? Pa sve mjere, ovih nekoliko važnih koje su sada ovaj od Vlade donesene istječu defakto nakon 3 mjeseca. Potpore od 4.000,00 kn istječu tamo negdje oko 15.6., a što onda? Pa 500 000 ljudi prima tu potporu. Ali računajte, zaista računajte jer je to naša realnost da se gospodarstvo ne može, čak i da je sad kraj krize s virusom, vratiti u onu razinu poslovne aktivnosti koja je bila neposredno prije zaustavljanja cijeloga procesa. Lock down. Zaključavanje. O tome morate voditi računa. Jer ako u restoranu za stolom koji ima 4 stolice može sjedit dvoje ljudi, ako u kafiću može sjedit i za istim stolom takvim dvoje ljudi ili jedno čak, onda je to upola manje poslovanje. Ako u tvornici treba napraviti socijalnu distancu među radnicima, onda će biti potpuna reorganizacija tog procesa. A da ne govorim o turizmu koji se nažalost ove godine sigurno neće vratiti uopće u nekakvu snažniju aktivnost nego će ostat možda na 10, 20% svoga kapaciteta. Prema tome, morate računati da će veliki broj radnih mjesta i ljudi koji tamo rade od ovih 500 biti ugroženi. Prema tome, njih čeka vrlo loš ishod 15.6. ukoliko ne donesete zamjensku mjeru. Pa nismo mi Zakon o skraćenom radnom vremenu tek tako predložili. Iskoristili smo jednu mogućnost koju EU želi financirati da nastavak ove vaše mjere od 4.000,00 kn bude Zakon o skraćenom radnom vremenu, da se preraspodjeli i organizira radno vrijeme da ljudi mogu ostat na radnom mjestu, da rade kraće, a da im razliku plaće nadoknadi hrvatska država uz pomoć EU i programa sure. To je ideja. Pa nije priča o moratoriju politička priča oko koje ćemo se mi prepucavati. Ja ne znam da li vi shvaćate da za 3 mjeseca kad istekne ljudima moratorij na plaćanje kredita, bilo da je riječ o građanima, njih 30 000 koji su u ovom trenutku dali zahtjev ili o 10 000 firmi koji u ovom trenutku su dale zahtjev. Znači, za 3 mjeseca to istječe. Zar mislite da će oni temeljem ovoga što sam rekao biti sposobni nakon 3 mjeseca plaćati te rate kredita? Pa kako će ovi koji će izgubiti radno mjesto, nezaposleni, plaćat ratu kredita? A situacija u društvu i gospodarstvu je takva da izgledi da nađu posao su nula. Prema tome, ljudi osvijestimo se, dakle to nije stvar prepucavanja, to je stvar života. Ako su Slovenci mogli napraviti moratorij i zakon donijeti, Vlada je donijela zakon, naglašavam, o moratoriju na 12 mjeseci. I ako su njihove banke, možda intimno naravno nisu bile zadovoljne s time, ne mogu bit, ali je trenutak takav da je okolnost izvanredna, da je situacija nikad gora u zadnjih 100.g. u svijetu, pa tako i u RH onda u takvim vremenima se donose izvanredne mjere i banke moraju shvatiti da one moraju nositi dio tereta te priče. I ako mogu preživjet 12 mjeseci banke u Sloveniji, ja vjerujem da mogu to preživjeti i banke u RH. I na način da ne obračunavaju kamate za vrijeme moratorija i da ne naplaćuju solemnizaciju ugovora, pa ne da čujemo ove, ove smiješne, za mene zaista smiješne argumente iz udruge banaka gdje kaže, znate ako mi otpišemo kamate, građani će plaćat porez na dohodak na taj otpust kamata. Kakve gluposti. Kakve gluposti. U ostalom zar nije hrvatska Vlada donijela odluku o oslobađanju i odgodi plaćanja poreza na dohodak, dobit, čak i odgodu plaćanja PDV-a, zar nije? Ja samo očekujem da će Vlada precizirati da se to odnosi i na taj segment ako postoji i zrno pravnog temelja da se to odvije onako kako ljudi iz huba to ili iz banaka to tumače. Prema tome, nemojte ljudi se igrati sa sudbinama ljudi koji u ovom trenutku ne znaju što će sa sobom. Gube radna mjesta, smanjuju im se plaće, izgledi su jako loši, reaktivacija gospodarstva će biti duga i mukotrpna, složena itd. itd. A sad želim samo još u ovih minut reći što niste pokrili do sada. Dakle, ovdje govorimo o 500 000 radnika i to je apsolutno legitimno i mi to pozdravljamo i podržali smo. Ali gdje je 400 000 ljudi koji primaju danas mirovine ispod 1.900,00 kn ili 1.500,00 kn po članu obitelji. Kako oni danas žive? Kako ti stariji ljudi danas žive? Kako odlaze do dućana? Ne odlaze nikako. Znači moraju nekoga angažirat. Možda dostavu koriste, možda plaćaju tu dostavu, možda je to dodatni trošak, možda to neko treba pomoć platit? O tome mi govorimo. Govorimo o životu u ovim okolnostima, govorimo o 20 000 ljudi koji su već registrirani na zavodu, jedan dio njih nema nikakvu naknadu. Zašto oni su kažnjeni? Jer su otišli na zavod, nemaju naknadu, a isti njihovi prijatelji, kolege su ostali i dobit će od države 4.000,00 kn. Dajte izjednačimo ih za ovo razdoblje barem 3 mjeseca, pa ćemo vidit dalje što je s njima. Što je sa 70 000 socijalno potrebitih ljudi koji primaju 800,00 kn u ovom trenutku? Što je sa sezoncima koji nažalost posao neće dobit, niti su ga dobili sad 1.4.? Njih je 5500. Pa jel treba neku naknadu njima dat? Rekli smo tu najmanje u razini minimalne plaće za idućih 3 mjeseca, pa ćemo dalje, pa ćemo dalje vidit. Ali vi o njima niste razmišljali. Što je o 100 000 ljudi koji su sada već na zavodu, a nemaju naknadu nikakvu, itd. itd.? Sve smo te mjere predložili, a nažalost Vlada ništa od toga nije, nije usvojila.
Hvala. Slijedeća, slijedeći Klub zastupnika je onaj Živog zida i Promijenimo Hrvatsku u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, poštovani građani, poštovani predstavnici Vlade. Danas raspravljamo o prijedlogu stranke MOST. Kolko otprilike, 9 prijedloga zakona za poboljšanje, znači ovih kriznih paketa, kriznih mjera koje je Vlada usvojila ovdje u ovom saboru. Naravno da, da je ovaj krizni paket mjera Vlade, on je manjkav, to sam rekao i prije mjesec dana kad smo ovdje prvi put raspravljali, upozorio da Vlada mora vidjeti mjesec, dva, 2-3 koraka unaprijed, a ne čekat da prođe mjesec, pa onda reć aha ovo nije valjalo, ajmo sad naprijed itd., ne možemo gledati unazad nego naprijed, al očito ova Vlada nema kapacitet da se nosi sa postojećom krizom, to nadoknađuje snažnim piarom, a vidjet ćemo poslije kolko su utrošili za to. Dakle, MOST predlaže slijedeće, da se PDV naplaćuje na ono što se proda. To smo govorili prije 3.g. mi u stranci Promijenimo Hrvatsku i da to treba ostati i na dalje i mi dopunjavamo sad. Što bi trebalo ovdje još reć? Dakle, neće, ne trebaju poduzetnici kreditirati državu. Kad prodaju onda trebaju platiti PDV. Međutim, postoji jedan institut koji se zove prijenos porezne obveze. A to znači da u lancu ne obračunavaju svi, može bit 2, 3, 4, 5, u lancu do konačnog kupca, znači da PDV samo plaća onaj u zadnjem koraku kad se finalno roba proda, vidite. Zašto? Ne maltretirate poduzetnike sa silnim izvještajima itd. itd. U skladu s tim mi iz Promijenimo Hrvatsku, mi imamo zaista vrhunske eksperte. Mi predlažemo da u tom kontekstu kada govorimo o porezima da se uvede fiskalizacija svih pravnih osoba. Ne ono kumica na placu, slastičarni samo ovo, ono, svih pravnih osoba. Znači, braco moj kad si ispostavio fakturu odma će otić u Ministarstvo financija. Prema tome, nema ljudi moji, nema muljanja, smanjujemo korupciju i Ministarstvo financija ima, Porezna uprava ima uvid u sve. E da je tako ne bi 28 milijardi kuna nenaplaćenih poreza bilo dragi moji građani u ovoj zemlji, 28 milijardi kuna je nenaplaćenih poreza, a svake godine porezna uprava otpiše u prosjeku milijardu i po do dvije milijarde kuna poreza po nama nepoznatim kriterijima. Kad sam ih pitao kako, oni su rekli zastupniče to je porezna tajna, vidite, a 28 milijardi kuna nije naplaćeno. Zamislite da su naplatili barem 14 milijardi, pa mi bi danas puno ležernije ovu krizu prebrodili. Ali dragi građani, vidite, ne mogu RH spasiti kozmetička rješenja. Zato smo mi za velike, krupne promjene i sa ljudima koji to znaju. Znači, slijedeći zahtjev je moratorij na 12 mjeseci, tražili smo to manje-više svi iz oporbe, to je vrlo opravdano. Nadalje smo tražili da se ne ovršuje ljude direktno sa HZMO, znaš to su masovno umirovljenici itd. itd. itd. Prema tome, to je logično i to treba ovaj provest. Kada su u pitanju, kad je u pitanju Ovršni zakon predlaže se ovdje da oni koji dobivaju znači pomoć od države, pa npr. to je radnik koji je izgubio posao, pa je dobio minimalac, a u to vrijeme podliježe nekoj ovrsi, znači da mu ta sredstva ne ulaze u masu za ovrhe. Prema tome, to je, pazite, to je po prirodi stvari logično i to treba napraviti tako jer ne možemo dopustiti da se takve ljude ovršuje, znači, a dobili su državnu pomoć države, svih nas državnih obveznika u svemu tome. U tom kontekstu, dakle što mi želimo ovde, znate? Mi u oporbi, mi kao prvo moram naglasiti ovdje, nismo mi svi isti u oporbi da se razumijemo, postoji među nama solidarnost, postoji jedna, ajmo tako reć, lažna oporba, onda postoje, ajmo tako reć, prava oporba, pa ovo, ono itd. Recimo sada kad čovjek sluša predstavnike SDP-a kako se zalažu za radnike, ja bi ovdje prvi zaplakao dragi građani. A niko nije više oduzeo radnicima prava nego upravo njihove Vlade, mislim to je tragično čut, to je tragično čut. E, zato nije dobro da mi ovdje imamo jedni prema drugima kao eto mi smo sad oporba, pa imamo neku lažnu solidarnost, pa dragi građani, mi smo se te lažne solidarnosti nagledali. Nama trebaju velika rješenja. krupni zahvati, a prije svega znanje. E pa sada da ja ne bi pričao na pamet, vi znate da ne volim to raditi, ja ću ponoviti evo i da MOST čuje da podrže svi drugi, kako riješiti blokirane, a na temelju toga oni dolaze u ovrhe. To se može riješiti da pritisnemo Vladu u tri mjeseca se može riješiti sada dok traje kriza i da taj problem nakon tri mjeseca više ne postoji, ne bi postojao pojam blokiranih građana, ne bi postojale izbrisali bi agencije za utjerivanje dugova ne bi postojale. Koja ideja? Znači banke su prodale agencijama za utjerivanje dugova svoja potraživanja koja su oni platili otprilike 10 milijardi kuna. E koje je naše riješe iz PH-a? Država treba emitirati obveznice u iznosu od 10 milijardi kuna da isplati ove agencije za utjerivanje dugova, izbriše ih više da ne postoje, a onda te obveznice mogu kupovati svi, a najviše ih treba kupiti HBOR koja bi od HNB-a dobila ogromni kredit uz 9% kamata. Na koji rok? Recimo nek je prosjek 10 godina svih dospijeća. I vidite dragi građani, šta je suština vas koji ste blokirani, koja je za vas prednost? Banke su prodale svoja potraživanja otpisavši samo za najviše 30, 35% njihove vrijednosti i vi bi sada bili u situaciji da od države otkupljujete svoje dugove za 35 najviše 40% zbog nekog administriranja. Znači ako je neko ostao dužan 100.000 kuna na kraju za 5 ili 10 godina on bi trebao vratiti samo najviše 40.000 kuna. I vidite kolegice i kolege iz oporbe, pa dajmo se založiti za ovo da riješimo ovo u tri mjeseca, ne trebamo mi, evo vi ste iz MOST-a kada ste bili u prilici dva puta mogli ste riješiti recimo problem Ovršnog zakona ovako. Vi ste tada samo rekli da nećete jedan amandman ustvari jedan članak da ne treba iseljavati ljude za vrijeme zime dok je snijeg itd., ajmo sada riješit, zaboravimo to, ali ajmo riješiti sada da za tri mjeseca ne postoji ovaj problem. A to je ovo rješenje koje sam iznio, ono je jednostavno praktično, realno. Ja znam da to neće vladajuća koalicija napraviti, pa to njima ne pada na pamet jer oni navijaju, oni guraju novac u džepove bankara koji su i onako prepuni novca. E ali zato treba to napraviti oporba. I još jednu stvar koju predlažem, znači da ovo bude ajmo tako reć pojačano i da se iz oporbenih krugova čuju velika rješenja, snažna, to je helikopterski novac to je mjera. Ja sam ga predložio prije mjesec dana, ma kakvi, premijer i ministar financija ni čut. O čemu se tu radi? Prijedlog je bio da HNB podijeli doslovno podijeli po 4.000 kuna svim punoljetnim građanima Hrvatske to bi iznosilo negdje oko 10 milijardi kuna, ljudi to ne bi trebali vraćati, oni bi trošili. Zašto je to važno? Jer bi se održala potrošnja, potražnja, a čim postoji potražnja onda bi se moglo spasiti gospodarstvo, više radnih mjesta, proizvodnja ne bi toliko pala kao što sada pada itd., itd. I dok se diljem svijeta od Amerike evo i Japan ovih dana dijeli po 7.500 kuna svim građanima, oni koji su više nastradali njima će duplo podijeliti, znači to je nešto što funkcionira. Međutim, to nije koncepcija ove Vlade i zato mi iz stranke PH-a kao prava oporba mi želimo ovo suštinski riješiti. Znači sada narodna banka treba i Vlada pomagati građanima i gospodarstvu, a ne ona pomaže naravno gleda koji je interes krupnog kapitala, financijskih institucija prije svega banaka. I još nešto moram reći poštovani građani na kraju. Prije mjesec dana sam upozorio premijera i ministra financija da ću podnijet kaznenu prijavu ako nas budu zaduživali vani uz kamate koje su bitno više nego što mogu dobiti ovdje u Hrvatskoj. Hrvatskoj treba ovaj proces oporavka financirat HNB uz 0%, a ako to bude na štetu hrvatskih građana, ponavljam podnijet ću kaznenu prijavu. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika trebao bi biti HNS-a i govoriti poštovani zastupnik Stjepan Čuraj, nema ga, gubi pravo na govor, pa će sljedeći govoriti u ime Kluba zastupnika HSU-SNAGA-nezavisnih zastupnika i Nove politike poštovani zastupnik Goran Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem. Pred nama je set zakona koje je predložio kolega Petrov, naravno ja ću prihvatiti nadam se i moj klub, nisam s njima još razgovarao o tome u potpunosti, ali prihvatit će i oni kompletan taj set zakona. Rekao sam u replici kolegi Petrovu da fali odredba o prekidu tijeka zateznih kamata, piše samo kamata, možda treba dodati samo zateznih, možda je to jasno, možda nije jasno, ne znam, piše samo da se za vrijeme zastoja ovrha ne naplaćuju kamate. Možda je to dovoljno, dobro, bit će da je dovoljno. Ali isto tako kolegica Perić je rekla da će sutra, nije rekla da će sutra Vlada to predložiti, da će to sutra Vlada usvajati, ali ja pretpostavljam da će sutra Vlada razmatrati prijedlog izmjena Ovršnog zakona i u tom prijedlogu će se očigledno ovo što se predlaže danas predložiti na Vladi RH. Ja moram reći da sam ja osobno i moja stranka, stranka SNAGA još prije desetak dana upravo smo predložili Vladi RH set od 16 mjera među kojima je bila i mjera zastoja ovrha, uz deblokadu računa i zastoj tijeka zateznih kamata i upravo to je Vlada RH djelomično postigla prošli tjedan kada smo donijeli izmjene Zakona o provedbi novčanih ovrha gdje su sada ljudima već koliko čujem i deblokirani računi. Upozoravao sam tijekom rasprave i nakon toga da je potrebno dodatno mijenjati Ovršni zakon kako bismo zaustavili ovrhe i kod onih građana kojima se ovrhe ne rade tako da se novac uplaćuje na blokirani račun nego poslodavac direktno ovršuje svog posloprimca na način da dio plaće odmah prebacuje na račun vjerovnika. Isto tako i HZMO direktno dio mirovine prebacuje na račun vjerovnika i prema svemu sudeći to će biti riješeno pretpostavljam sutra na Vladi RH. Glasati o tome vjerojatno nećemo ovaj tjedan, ali nije kasno ni sljedeći tjedan zbog toga što i onako i izmjene Zakona o novčanim ovrhama i izmjene Ovršnog zakona kojima se zaustavljaju ovrhe vrijedit će tek za sljedeće plaće i sljedeće mirovine koje dolaze na red u svibnju. Prema tome, ljudi će biti zaštićeni u svibnju, lipnju i u srpnju od ovrha, a nadam se da će Vlada RH onda produljiti na još tri mjeseca kao što je predviđeno Zakonom o provedbi novčanih ovrha, ali pretpostavljam da će tako na isti način analogno predložiti to i izmjenama Ovršnog zakona. Kolegica Perić je rekla da će se zaustaviti i ovrhe nad pravnim osobama jer Zakonom o provedbi novčanih ovrha to nije riješeno. Pa to je stvarno odlično, znači da će svi biti zaštićeni od ovršnih postupaka tijekom ove krize što je normalno, realno, što je racionalno i što je u skladu sa vremenom u kojem živimo u kojem su stvarno u krizi i građani i poduzeća, nitko ne radi punim tempom, neki ne rade uopće, prema tome, tako nešto je očekivano i tako nešto mora se provesti. Ja sada moram ponovno naglasiti veliku potrebu da se zakonom naloži bankama da ponude nelikvidnim građanima i nelikvidnim poduzećima moratorij na naplatu anuiteta iz kredita bez obračuna kamata. To smo pokušali već nekoliko puta u zadnjih dva, tri tjedna riješiti kao opozicija, međutim nije prošlo. Općenito, sve ono što opozicija predlaže nije prihvatljivo Vladi RH odnosno prihvatljivo im je ali s odgodom što je isto ok, ja s tim nemam problema s time. Ja nemam problema s time kada ja nešto predložim Vladi RH pa Vlada RH tek kasnije „kasnim paljenjem“ to isto napravi jer i onako kada sam predložim nešto očekujem da Vlada RH onda ukoliko se slaže s takvim prijedlogom izvrši određene intervencije koje su potrebne i to onda predloži na način da bude prihvatljiv svima. Pa se tako nadam da će i ovaj set zakona koji je predložio kolega Petrov u jednom dijelu Vlada RH prihvatiti u sljedećim danima. Nadam se da će biti tako i pri tom to nije loše, dobro je. Dobro je da Vlada RH prihvati prijedloge opozicije na način da ih sama predloži, to je ok i to je način da se ostvari nekakva suradnja između opozicije i vlasti koja inače nije čest slučaj u HS-u. Dakle, tek sada kada smo doživjeli jednu istinsku krizu koja tuče cijelo društvo, tek sada smo doživjeli da ipak postoji suradnja koja nije vidljiva na prvi pogled između opozicije i Vlade jer puno toga što je opozicija predlagala Vlada je ipak prihvatila i s te strane je to za pohvalu. Ali naglašavam, dio koji se tiče moratorija na otplatu kredita mora se provesti jer nije normalno da banke jedine zarađuju u vrijeme krize, to nije normalno. I ponovit ću, banke su imale 2004. godine 17 milijardi kuna kapitala i 10 milijardi kuna likvidnosti, a sada imaju 59 milijardi kuna kapitala i 44 milijardi kuna likvidnosti, prema tome banke bez problema mogu pola godine pa i do godinu dana izdržati ajmo reći i teret ne zarađivanja na kreditima, posebice ako znamo činjenicu da su banke tijekom zadnjih 15 godina nepošteno stekle 20 milijardi kuna koje još uvijek drže u svojim rukama. Evo za kraj mogu samo reći to da ćemo prihvatiti zakone koje je predložio kolega Petrov i nadam se da će Vlada RH učiniti ono što je već rekla da će učiniti putem svojih glasnogovornika ovdje u HS-u i da će učiniti i onaj posljednji napor i naložiti bankama da na najmanje pola godine ponude svim nelikvidnim građanima i nelikvidnim poduzećima moratorij na otplatu kredita bez obračuna kamata i bez ikakvih troškova. Hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika HSS-a i demokrata sada će govoriti poštovani zastupnik Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS-a. Kolegice i kolege. Evo klub HSS-a i demokrata će podržati ovaj prijedlog zakona koje je u proceduru uputio gospodin Božo Petrov i klub MOST-a jer smatramo da je opozicija i mi koji smo tu podržala prijedlog mjera prije svega kada je riječ o sigurnosti zdravstvene zaštite građana i tu pozdravljamo sve mjere koje su donešene i evo vidimo da daju dobre rezultate. Podržali smo i prijedlog mjera za potpore gospodarstvu i imamo pravo govoriti svoje mišljenje, propitkivati te mjere i njihovu provedbu, naravno i predlagati. I svakako da moramo još jedanput istaknuti da ako je stvarno cilj sačuvati svako radno mjesto u Hrvatskoj, sačuvati gospodarstvo, stvoriti građanima jednaku šansu za bolji život onda moramo svakako raspravljati i moramo predlagati i moramo reći da je Vlada kasno reagirala. To sam ja rekao i prije mjesec dana i sada to ponavljam, a dokaz za to da je Udruženje drvoprerađivača još 6.veljače poslalo pismo Vladi i upozorilo na promjene na tržištu da su se smanjile narudžbe, da će biti kriza i da će biti otpuštanja radnih mjesta da se hitno mora reagirati. Kasnilo se, pogotovo što se išlo u ožujku sa onim paketom mjera gdje bi se nešto odgodilo pa bi se tek onda na kraju prihvatili prijedlozi glasa poduzetnika i nas iz opozicije da se ne može ići samo sa odgodom nego se mora ići sa otpisom i direktnim financijskim potporama. Rezultat jednog takvog odugovlačenja je više od 23.000 novo nezaposlenih prijavljenih na HZZ. Pitanje je što je s njima? Da, lijepo je čuti i za pozdraviti 480.000 spašenih radnih mjesta, ali što s ovih 23.000? Imaju li oni pravo na život, imaju li oni pravu da ne budu blokirani, imaju li oni pravo svojoj obitelji osigurati kvalitetan život? Zašto se kasnilo i da li su ih poslodavci vratili na radna mjesta i koristili mjere iz travnja? Te informacije nismo dobili i volio bih dobiti tu informaciju koliko je tih radnika koji su vraćeni na radna mjesta i čiji su poslodavci konzumirali ovu mjeru. Ono što je ključno da je puno među njima mladih ljudi, mladih ljudi koji su bili na određeno vrijeme i koji su sada na Zavodu za zapošljavanje bez ikakvih prihoda jer nemaju pravo na naknadu sa Zavoda za zapošljavanje jer nemaju dovoljno radnog staža. Kako ćemo njima pomoći? Među njima je puno nas iz Slavonije koji su bili najčešće sezonska radna snaga u turizmu i u drugim uslužnim djelatnostima, na koji način će se njima pomoći? A ono što želim posebno ovdje istaknuti da Slavonija trpi najveću štetu uzrokovanu korona virusom jer su brojke koji je regionalni Zavod za zapošljavanje Osijek objavio za ožujak da je na zavodu za zapošljavanje evidentirano 17.202 nezaposlene osobe što je za 1756 novih osoba više, a to je 35,8% više nego lani u ožujku. 35% više nego lani u ožujku, to su strašne brojke. I nije u redu da regija koja je inače trpila zbog iseljavanja sada trpi zbog korona virusa zbog toga što su mladi ostali bez radnih mjesta i što ne mogu pronaći novo radno mjesto obzirom da kriza još uvijek traje i pravo je pitanje kako njima pomoći i kako pomoći na taj način Slavoniji. Naravno da se i mi zalažemo i govorili smo o tome da ne ovrhe dok je ova kriza, ne deložacije dok je ova kriza. Ovaj dio zakona koji smo prošli tjedan donijeli rješava blokadu samo dvije trećine građana. A što je sa onom jednom trećinom koji nisu riješeni? Inzistiramo da taj Ovršni zakon već sutra dođe u raspravu da možemo pomoć i tim ljudima. I zato kažemo da se kasnilo i da stalno nešto kaskamo za mjerama koje bi trebali donijet, a ljudi trpe. Također se aktivno zalažemo kao i svi iz opozicije da se donese zakon o moratoriju na kredite jer ne smije Vlada i vladajući štititi banke na uštrb građana. Mislim da prije svega moramo štititi građane RH, to čine i druge vlade i druge države, mora i RH i moramo smoć snage reći bankama, vi ste godinama iskazivali dobit u poslovanju u RH i iznosili tu dobit izvan Hrvatske, red je da sada dio te dobiti vratite ne da ih vratite nego da manje zaradite u narednom razdoblju, a da građanima na taj način omogućimo da ne budu blokirani i da mogu servisirati sve svoje obaveze. Danas je Dan planete Zemlje i evo želim svima čestiti taj dan, a koliko je važno da se što više spominjemo klimatskih promjena, utjecaja na život svih nas pa i na gospodarstvo, govori o tome da je i Europska komisija donijela zeleni plan i kakva Europa bi trebala biti do 2050. A ono što je posebno interesantno ovih dana, a to je da se okupila ekipa 200 političara, znanstvenika, poduzetnika koji su pokrenuli akciju Zeleni uzlet gdje se želi novi pogled prema budućnosti kroz preoblikovanje u gospodarstvu. Evo citiram iz njihovog dopisa „Preoblikovanje u gospodarstvo koje će biti povoljno za klimu, zaštitu biološke raznolikosti i drukčije usmjerenje agrarne i prehrambene industrije pružaju priliku za brzo otvaranje radnih mjesta i rast i mogu doprinijeti stvaranju veće otpornosti društva“. Hrvatska se treba uključiti u ovaj projekt i sigurno da tu mora naći svoje mjesto i hrvatska poljoprivreda, prerađivačka industrija, proizvodnja hrane u Hrvatskoj. Što smo mi tu učinili za poljoprivredu kroz ove mjere? Promijenjeno je nekih 5,6,7 zakona dodatnih 52,5 milijuna kuna za mjere za potpore poljoprivredi plus 2,5 milijuna kuna za interventni otkup mlijeka. I rekao sam ministrici to je premalo, očekujem od vas jači i agresivniji nastup u zaštiti poljoprivrede i promociji poljoprivrede u RH i imate ćete našu podršku ukoliko budete tražili više sredstava. Prošli tjedan je i povjerenik Europske komisije za poljoprivredu pozvao europske članice pa i hrvatsko Ministarstvo poljoprivrede da se javi jer ima još 6 milijardi eura za koja se možemo javiti sa svojim projektima i programima za ruralni razvoj i potpore poljoprivredi. Pitao sam i pitam ponovo, što radi ministrica, što radi ministarstvo, što radi Vlada da bi privukli ta sredstva i pomogli poljoprivredi jer ovih 52 milijuna kuna je premalo? Premalo jer samo za cvjećarstvo je izdvojeno, za proizvodnju cvijeća u RH 1 milijun kuna. Šta će sa 1 milijun kuna? Možete ugrijati 6 plastenika. Šta ostalima? Zašto su uopće zatvorene tržnice i na taj način onemogućena prodaja poljoprivrednih proizvoda našim OPG-ima dok su se ti isti proizvodi mogli kupovati u trgovačkim lancima, ali iz uvoza i tamo nije bilo socijalne distance. I gle čuda, nakon pritiska javnosti i oporbe i nas iz HSS-a ponovo se otvaraju tržnice, ali se onda narede strožije mjere za prodaju proizvoda poljoprivrednih na tržnici nego u trgovačkim lancima. To nije potpora poljoprivredi i mi moramo aktivnije se okrenuti prema poljoprivredi i prema poljoprivrednim politikama i kroz zemljišnu politiku da konačno svaki hektar bude zaoran. Sada je evo i sjetva proljetna, nažalost u suši i uz mraz. Nisu isplaćena izravna plaćanja Udruge poljoprivrednih proizvođača i mi iz HSS-a smo tražili da budu isplaćeni do 15.travnja, rekla je ministrica isplatit će krajem travnja početkom svibnja. Nemam informacije da li su krenule isplate, ali evo danas su me zvali neki poljoprivredni proizvođači još ništa im nije uplaćeno na njihove račune i ja evo javno pozivam ministricu da sutra odmah sve isplati jer ljudi siju, njima ta sredstva trebaju. Također kada je riječ o reguliranju tržišta i otkupu, nije dovoljno samo interventni otkup mlijeka i ovih 2,5 milijuna kuna, tražimo da se napravi i otkup viškova u svinjogojstvu u tovnoj junadi jer su ostali bez kupaca. Također i vinari imaju problem, ne znaju kud će s vinom, a vidimo što se događa i sa jagodama da prekupci uzimaju kajmak, a naši poljoprivredni proizvođači dobivaju minimum. Evo samo jedan od primjera, jedan trgovački lanac je ponudio proizvođaču salate 50 lipa po glavici salate koja se prodaje po 5, 6 kuna u trgovačkim lancima. Ako je to tržišni odnos, to ne može biti tržišni odnos i to ne mogu prihvatiti naši poljoprivredni proizvođači. I mislim da mi moramo učinit sve da se poljoprivredna proizvodnja digne, a ne da se smanjuju potpore za višegodišnje nasade, za nasade oraha i lješnjaka koji su u ekološkoj proizvodnji gdje su ljudi uložili milijune kuna sada ministrica smanjuje potpore za višegodišnje nasade. To nije potpora u poljoprivredi. Hvala.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu i prvi će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi predstavniče Vlade. Znam da vam je dosadno, vidim da ste se malo i ukunjali ali vrlo bitne su ovi prijedlozi. Smatram da prijedloge koje je dao klub MOST-a i Božo Petrov su jednostavno u ovome trenutku neophodni za hrvatske građane i mislim da ako se pozivamo na jednakost, na solidarnost, na pomoć, na trenutak zbog kojeg građani nisu krivi nego su politike krive kao što sam rekao, one su razotkrile u biti virus korona je razotkrio u biti sve loše politike koje su vođene prema svim resursima i po svim pitanjima, a poglavito iz centra je se svih zakona inicijativa koje smo do sada davali, nije bio u središtu čovik. Čovjek nije bio u središtu i to je sada vidljivo. To je vidljivo i kod ovih predloženih izmjena Ovršnog zakona, od svih tih naših zakona, međutim ja ću govoriti o onome što je trenutno najbitnije, a to je samodostatnost, to je zaštita suvereniteta i nacionalnih interesa. MOST je ovdje bio u biti sada tu paradigmu preuzimate svi i to je pohvalno, ali ne znate naći model bez PR-a kako to izvesti pa priko Nacionalnog stožera za civilnu zaštitu se prikrivate. MOST je ovdje predlagao u ovome Saboru vrlo bitne zakone, primjera za očuvanje našeg teritorija tj. proglašenje isključivog gospodarskog pojasa. Vi to niste prihvatili. Time bi zaštitili naš riblji fond i naš resurs, a time bi očuvali na tom području opstanak naših ribara i prehrambenu proizvodnju i sve ono šta uzrokuje. Međutim tako je slično bilo i sa poljoprivredom, tj. poljoprivrednom proizvodnjom. Predlagao sam zabranu GMO-a, uvoza, prijevoza, sadnje i prodaje isključivo sam to predlagao da potičemo domaće proizvođače tj. obrađivanje našeg poljoprivrednog zemljišta, 700.000 hektara poljoprivrednoga zemljišta je neobrađeno i dao sam sada zakon izmjene Zakona o poljoprivrednom zemljištu jel u dvije godine je podijeljeno 400.000 hektara državnog zemljišta negdje oko desetak tisuća hektara jer je tu mjere radi lokalna samouprava, župan mora dati suglasnost. I ja ću uvijek ponavljat župan kontrolira i ovdje se došlo i do toga zakona, … da su županije višak jel županije dijelom koče, one dobrim dijelom ne daju suglasnost. Županije su kočnica. Tako ministarstvo prema lokalnoj samoupravi, a ta lokalna samouprava mora stati županiji da ovaj potpiše suglasnost, to vam je tzv. Kozaračko kolo, svak svakog drži. A sve što vi pozivate decentralizaciju i sve što su te županije štete napravile, evo po pitanju poljoprivrede, ja ću govoriti o svojoj županiji, evo kolege će iz Slavonije, kolegica to potvrditi. Od kada su u mojoj Splitsko-dalmatinskoj županiji uništen je stočni fond, uništeno je moje Sinjsko polje, nije navodnjavano niti se šta radi i sada kada slušam mjere župana Bobana jučer gospodarske nakon toga šta nam je on priko svoga čovjeka kojega je on imenovao tj. Ante Sanader ušao virus i sada će nam odgoditi turističku sezonu i te mjere jer je virus ušao u starački dom zbog toga što je taj čovjek koji je na čelu staračkog doma bivši gradonačelnik Omiša, taj čovjek je svakako bio uvalio u gubitak, čak ja nisam htio glasat na skupštini, uvalio je taj dom u gubitke. I šta se sada događa? Sada će se zbog njih morati produžit sezona, a poljoprivredno zemljište je ostalo neobrađeno i sada nekakve mjere u stoci, u kumpirima, a kada sam ja govorio ovdje da triba obrađivat poljoprivredno zemljište meni je Bačić Ante glavna desna ruka, glavni poštar Ante Sanadera, glavni poštar je rekao da sam ja čoban. Jesam, čoban sam, seljak sam. E sad je i Andrej Plenković minja paradigmu, kolege iz HDZ-a, svi minjaju paradigmu. Sad triba obrađivat poljoprivredno zemljište. Pa naravno, pa naravno ne moramo ako imamo Slavoniju uvozit smrznutu tjesteninu za pecivo i ne moramo pomidor ako je sinjsko polje, Cetina kroza nj teče pa naravno to je zdravo logički. Ne triba velika pamet. I ja sam ušao u politiku, zbog tih koji su prodali zlato, koji su naše zemljište rasprodali, koji nisu proglasili isključivi gospodarski pojas, ja sam zbog njih uša. Svi su akademski obrazovani, svi ste vi visoko obrazovani, a vi ste krivi za ovu situaciju u RH.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prva je poštovana zastupnice Čikotić. Izvolite.
Poštovani kolega Bulj, u Hrvatskoj živi preko 185.000 umirovljenika koji imaju mirovinu manju od 1000 kuna, isto tako u Hrvatskoj živi i 70.000 onih koji primaju socijalnu naknadu u visini od 800 kuna. Kako su oni dočekali Uskrs i jesu li ove mjere koje je Vlada predložila potpune i kako su oni proveli uskrsne blagdane, a obzirom da brojni umirovljenici koji imaju i ovrhe radi HRT pretplate i dalje ih HZMO skida ih jer one na tom dijelu nisu zaustavljene.
Poštovani zastupnik Bulj.
Gledajte kolegice Čikotić, vi ste sad bili dali zakone, ne tako davno, prije korona krize o porodiljnim naknadama koji bi riješio problem naših rodilja i povećao bi znači naš ovaj problem, rješavalo bi se ova naša loša politika prema pogotovo ruralnim područjima i demografska slika bi se sigurno popravljala da se je slušalo. Međutim sada oni čuju i oni bi to sve napravili i oni bi tili sad da se prije što ono vuču recimo župan, Sanader, Pavić njegov glasnogovornik, više se daje za PR u splitsko dalmatinskoj županiji da je dalo tim umirovljenicim i tim ljudma koji su ovršeni spasilo bi ih. Za PR ulažu se milijuni poglavito od kad sam ja u skupštini, onda daju šta više za PR da mogu ulagat u se, onda dođu u onim uniformama kao narodni heroji valjda ih kopka što nisu baš bili nešto puno u ratu i onda dođu i govore o tim kakve će oni sada mjere. I još se triba pljeskat s prozora šta su nam uvalili virus u produžecima i šta su nam sve uništili. Zato tribamo ukinit županije i biće para i za poljoprivrednike i za rodilje.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovani zastupnik Vlaović, izvolite.
Hvala. Kolega Bulj u svojoj raspravi ste istaknuli potrebu ulaganju potpore poljoprivredi i evo i ja to stalno ističem i mi iz HSS-a jer smatramo da ovih 52,5 milijuna kuna je premalo za potpore poljoprivredi, a očekivali smo da će i tih 52 milijuna kuna ministrica namaknuti kroz uštede u poslovanju, kroz administrativne uštede i smanjivanje materijalnih troškova i iznenadilo nas je ovoga, u ovom trenutku je u izradi novi pravilnik o izravnim plaćanjima i IAKS mjerama gdje se smanjuju izravna plaćanja za višegodišnje nasade ljeske, oraha i drugih. Negdje oko 14.000 hektara je pod višegodišnjim nasadima ljeske i oraha i to je samo za Slavoniju 15 milijuna kuna manje. Umjesto da se smanji broj automobila i telefonski troškovi, smanjuje se izravna plaćanja. To stvarno nisu poljoprivredni proizvođači očekivali od ministrice.
Poštovani zastupnik Bulj, odgovor.
Slažem se. Vi Slavonci i vi kolegice moja, vi poznate, vi znate što znači zemlja, a i mi iz Dalmatinske zagore znamo što znači škrta zemlja koja je othranila generacije i koje su opstale na tim područjima, ali ovdje bi sad Stjepan Radić rekao onu poznatu srljate ko guske u magli i ova korona kriza je razotkrila sve loše politike, poglavito prema selu i seljaku, krive politike. Uvozni lobiji su rasturili domaćeg proizvođača, rasturili, mi smo jednostavno dovedeni u tu poziciju bili da su naši voćari u Vrgorcu pilali svoje breskve i svoju voćku i svoje vinograde dok se uvozilo grožđe iz Srbije, Makedonije puno lošije kvalitete, a takav je primjer i u Slavoniji sa vašim sadnicama i poljoprivrednicima kojim se bave. Znači u ovome trenutku je vidljivo da su apsolutno pogrešne politike, dodvorništva, poglavito uvoznim lobijama. Hvala lipa.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanoj zastupnici Sonji Čikotić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. U ovom trenutku znamo da pola milijuna ljudi u Hrvatskoj koristi naknade koje su osigurane preko HZZ-a, znači kriza ne traje ni mjesec dana, od 19.3. i sada već pola milijuna, znači imamo onih koji koriste te naknade. To znači da nam je gospodarstvo izrazito slabo, znači neotporni smo. Isto tako, čitam pred neki dan da je 950.000 propusnica izdano. Znači da smo jako teritorijalno rascjepkani, znači da jako puno imamo uprava, da je ogroman taj birokratski aparat i zapravo otkriveno je ono sve što u Hrvatskoj treba mijenjati. Otkrilo se i to da nismo samodostatni u hrani, treba znači pojačati poljoprivrednu proizvodnju, treba usmjeriti i novac prema finalizaciji proizvoda i ojačati neke druge stvari koje mi imamo, recimo drvnu industriju. Drvnoj industriji na proračunu za 2020. ste dali poticaja u visini milijun kuna. Je li to dovoljno za znači ulaganje u modernizaciju u proizvodne pogone drvne industrije? Naravno da nije. Isto tako svakodnevno mi se obraćaju žene koje su trenutno koriste roditeljski dopust. Imaju troje, dvoje ili više djece. Škole nema, vrtića nema, rodiljni i roditeljski dopust im sad izlazi, kome će ostaviti na brigu djecu? Isto tako pokazalo se već nekoliko puta da tržište rada, da su žene na njemu diskriminirane. Žene rade za niža primanja, žene rade kraće u odnosu jer preuzimaju ulogu njegovateljice u obiteljima i kad se radi o djeci i kad se radi o starijim ukućanima, a vi ono što imate na raspolaganju ne koristite, a o tome govori odluka Vlade od 2. travnja 2020. godine u kojem ste zaustavili sve javne pozive, sve nabave iz svih izvora financiranja. Znači, nema ni europskih poziva. Ovdje čujemo da treba ulagati u poljoprivredu, da je poljoprivreda važna, a šta se događa sa mjerama, mjera 6.2 odgođeno za mlade poljoprivrednike, ulaganje u nepoljoprivredne djelatnosti, mjera 6.4 čeka se 2 godine, odgođeno, mjera integrator, evo vidim državni tajnik i Ministarstva gospodarstva i poduzetništva je ovdje, odgođeno. Isto tako gledam ja šta se događa u Europskoj komisiji. Kaže prilagodili smo natječaje korona krizi, svi natječaji idu. Znači, kako ste HZZ je digitalizirao postupke i ljudi su mogli preko aplikacija aplicirati, isto treba napraviti sa EU sredstvima. Ne možemo zaustavljati kotač, a to je gospodarstvo, gospodarska aktivnost koja će osigurati nesmetano funkcioniranje države i isto tako priljev u državni proračun jer će događati ulaganja. Kako ćemo osigurati nakon 6. mjeseca ako izostane turistička sezona u mirovine za naše umirovljenike? Što se tiče HZMO-a ono i dalje provodi ovrhe nad umirovljenicima jer nije pred nas došao izmjene i dopune Ovršnog zakona. Isto tako onima koji su blokirani ranije bili, a ovrhu provodi poslodavac i dalje su pod ovrhama. Što se tiče samih škola i ocjenjivanja, puno upita dolazi mi i s te strane. Učenici su jako zabrinuti i razočarani. Kako? Jer njihov uspjeh i njihovo znanje ne ovisi o njima samima nego o socijalnih prilikama u kojima su se našli, znači o njihovim obiteljima. Ako ta majka i ako taj otac, ako ti roditelji imaju dovoljno vremena, znači majka mu možda radi po cijele dane, možda je blagajnica, otac je možda liječnik, znači oni nemaju kada posvetiti se da je to dijete obavilo te zadatke i sve napravilo na vrijeme. A tu su i oni koji su ugroženi, a to su djeca kojih je znači zajedno 300.000 ljudi je u siromaštvu u RH. Nekima od njih znate koliko ih koristi besplatni obrok u školi, nekima je to bio prema istraživanjima i jedini obrok. Sva ta djeca sada su u obiteljima, znači potrebno i tu voditi brigu. Ja se nadam da će uskoro doći i te mjere.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Marasa. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Čikotić, postavlja se jednostavno pitanje zbog čega HDZ ne odustaje od ovog teritorijalnog koncepta u RH i sami ste rekli koliko je općina i ovdje sad u krizi, sad se pokazalo u biti koliko je to beskoristan odnosno nefunkcionalan sustava da ljudi nisu mogli iz općine u općinu pa nisu mogli ni obavljati najosnovnije potrebe koje su kao građani trebali moći obnavljati. Ali tu se odgovor krije vjerojatno u tome šta većinu tih općinica i županija HDZ drži kao svoje leno za razno razne Škaričiće koji se onda moraju negdje ugnijezditi, uhljebiti i na taj način funkcionira cijeli sustav. I umjesto da iskoristimo ovu šansu za reformu ja se bojim da HDZ-u je upravo suprotno u interesu, da sve ostane kako je. Pa kad pogledate sada recimo i kako predstavnici Vlade ovdje sjede, a nije nitko ni „a“ rekao na vaše prijedloge to vam dovoljno govori [[Upadica: Hvala lijepo.]] šta HDZ misli o institucijama, o sustavu i kako oni to sve skupa vide. Hvala vam lijepo.
Odgovor poštovane zastupnice Čikotić, izvolite.
Što se tiče teritorijalnog ustroja naravno on je neučinkovit, to se pokazalo i uslijed ove epidemije, bezbroj je tih propusnica koje su zapravo izdane, a nisu izdane iz razloga što ljudi moraju ne znam otići u centralnu bolnicu na neki pregled, nego jednostavno u svojim općinama nemaju banku, u svojim općinama nemaju određenu instituciju koja je na najnižoj razini recimo ljekarnu, nemaju ljekarnu u svojoj općini. Znači ti ljudi su htjeli otići u ljekarnu i zato je trebala biti izdana propusnica. Ono što mene najviše zabrinjava je to da sigurno da će do promjene doći, samo meni se čini da mi više vremena nemamo. Znači svima je nama ovdje jasno da će doći do promjene, samo je pitanje kada.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice Čikotić javio sam se za repliku kako bi izrazio neslaganje s vašom, vašim razmišljanjem da je korištenje mjere za očuvanje radnih mjesta u Hrvatskoj, prema kojoj oko pola milijuna radnika će tu mjeru koristiti, znak d je slabo gospodarstvo. To ste doslovno tako rekli. Ja vam moram reći da veliki broj poduzetnika koji su podnijeli zahtjev za tu subvenciju, za potporu za očuvanje radnog mjesta imaju jako dobru bilancu, visoko su likvidni i ne možemo ih svrstati u grupu slabih poduzetnika, dapače u svakoj djelatnosti ima onih koji su uspješni i onih koji su neuspješni, ali mjera zabrane rada se odnosi i na jedne i na druge i neovisno u kakvoj su oni situaciji financijskoj oni su podnijeli zahtjev. Prema tome taj argument ne stoji, a o tome ću kasnije kad bude pojedinačno više govoriti. Hvala.
Poštovana zastupnica Čikotić.
Poštovani kolega Bačić, znači ja nisam mislila u doslovnom smislu da su ti poduzetnici slabi, nego da su neotporni znači na vanjske utjecaje. Isto tako, pola milijuna radnika danas koristi tu mjeru, to govori o tome da oni zapravo nemaju i ne žele svoju likvidnost koju su stekli ranijih godina koristiti za očuvanje radnih mjesta. Mene zanima što će se dogoditi ako korona ova epidemija bi potrajala 6 mjeseci ili više. Može li država dovoljno dugo izdržati i osiguravati likvidnost tim poduzetnicima? Je li ova mjera ako potraje duže i dugoročno, ako bi bila dugoročna je li ona održiva za sustav RH? Isto tako, brojni poduzetnici odnosno radnici se javljaju i kažu da neke mjere nisu ni dobili jer zapravo je poduzetnik bio u jednoj mjeri blokiran kao pravna osoba, a skinuto mu je isto blokadom. Znači tu smo predložili ovaj zakon o ovrsi na financijskim, na novčanim sredstvima koje provodi FINA da se uvrste i pravne osobe.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Sladoljeva. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dakle, poštovani kolege, dragi građani dakle vrlo je teško saviti ovaj 9 zakona u 5 minuta rasprave, tako da ću se ja koncentrirati na skup zakona i govorit ću o promjene paradigme i da ćemo mi zapravo predlagati ove zakone u svrhu da posvijestimo dakle građanima kako treba mijenjati politiku koja su do sada vladala. Ja ću se na početku ove rasprave dakle usredotočiti na evo jednu i mogu vam reći religioznu dakle činjenicu, a to je da su stari Grci imali boga pravog odnosno sretnog trenutka, dakle taj bog Kairos je ovaj bio dakle bog koji je prolazio kroz gradove i on je imao dakle golu glavu, samo je imao jedan čuperak dakle iza za kojeg ste ga mogli uhvatiti i ako ga niste uhvatili za taj čuperak on je prošao dakle taj bog pravog odnosno sretnog trenutka je prošao i više ga nikada niste mogli uhvatiti. Ja bi rekao da smo mi unatoč ovoj krizi počeli dakle primjećivati neke stvari i da je vrijeme da uhvatimo dakle toga boga pravog trenutka i da promijenimo paradigmu politike prema svemu. Od odnosa prema našim ovršenim i blokiranim građanima, od odnosa prema poduzetnicima, prema poljoprivrednicima, prema ljudi koji zarađuju dakle svoj kruh, prema nezaposlenima, prema ljudima koji su iselili iz Hrvatske. Dakle, cjelokupnu politiku treba napraviti restart i treba zapravo početi iz početka. Jer ono što zapravo sada imamo, a to pokazuje i ekonomski pokazatelji da ovaj nismo, niti jedna zemlja nije bila pripremljena na ovu krizu, ali je ova kriza ogolila hrvatsku politiku do kraja. Od toga da smo svoj cijeli gospodarski rast razvijali na turizmu iako su nas upozoravali ekonomisti da zemlja koja svoj cijeli gospodarski rast i cijelu ekonomiju baziraju na samom turizmu da je to grana koja je ovaj lebdeća, koja može vrlo brzo nestati, da to nije dobro. Od odnosa prema mladim dakle ljudima koji su zapravo iseljavali, a 1000 i 1000 ljudi su iseljavali, pa o odnosu prema blokiranim i ovršenima. Dakle, sad je prilika da promijenimo te politike, da nas ova kriza nauči da nismo dakle radili dobro svi skupa, dakle i da zajednički probamo naći rješenje dakle kako bi naši građani ovu krizu što lakše i što bolje ovaj prebrodili. I svi ovi naši zakonski prijedlozi su u dobroj dakle namjeri i ne vidim razloga da su dočekani od vladajućih na nož i da se Vlada nije očitovala o tome jer na sve zakonske prijedloge koje je Vlada dakle ovdje uputila u sabor i koji su za nas, neki od njih bili dobri, mi smo o njima raspravljali, iznijeli svoj dakle stav. Dakle, bitno je razgovarati o problemima, bitno je zajednički dakle naći rješenje, bitno je da se tu ne politički prepucavamo i bitno je poruku poslati hrvatskim građanima da smo mi tu za njih i da ovaj usprkos dakle krizi da zakonskim rješenjima i promjenom politike možemo napraviti preokret u našoj državi, da postanemo dakle država koja će drugačije voditi politike, koja će više voditi interesa o onim dakle malim ljudima koji je biti najveći pogođeni u ovoj krizi, a ne oni koji će i u ovoj krizi profitirati, a to su banke ili neki dakle drugi dakle sektori. Dakle, nas nisu birale banke u ovaj sabor birali su nas hrvatski građani i ono što mi želimo poslati i ovim setom zakona je poruka da su oni mali ljudi, dakle oni koji će najviše patiti da su zapravo na našem dakle umu i da mi želimo njima pomoći. Dakle, to je bitno istaknuti u ovih 4-5 minuta koje sam imao i evo otvoren sam za sve konstruktivne prijedloge i rasprave. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo 2 replike. Prva je poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo. Gospodine Sladoljev, zanima me vaše mišljenje zbog čega baš niti jedan prijedlog, evo kolegice i kolege iz HDZ-a nisu prihvatile, a bilo ih je sigurno 20-tak, neke od njih su i modificirali, pozivaju na zajedništvo, pozivaju nas da se ne bavimo kritikama nego da pomognemo i onda kada ljudi pomognu, kada predlože na kraju ništa. Znači na kraju nema, nema uopće nikakve želje, pa vidite predstavnike Vlade, dali ste tu negdje 9 prijedloga, jedan pomoćnik ministra tamo sjedi i šute cijelo vrijeme, nitko se ni o čemu nije izjasnio, imamo 2 rasprave ispred HDZ-a i to je to, u kojima će reći da ste imali priliku raditi a da niste napravili kad ste bili u vlati. Znači, sa te strane, to je sve figa u džepu. Znači nema iskrene želje da se tu bilo šta zajednički odradi, niti da se slušaju prijedlozi i prihvaćaju prijedlozi oporbe. Nemoguće je da od 20 prijedloga baš niti jedan nije bio kvalitetan i da nije moga biti prihvaćen, mogao je i tu bi HDZ pokazao određenu [[Upadica: Hvala.]] širinu, ali te širine nažalost nema. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Sladoljev. Izvolite.
Poštovani kolega Maras, da dakle imamo cijelo vrijeme pozivanje na zajedništvo, pozivanje na struku i onda kada se stručni prijedlozi dakle dođu u sabor i kad se o tome raspravlja onda ili se odbijaju od zastupnika vladajuće većine ili se Vlada uopće ne očituje o tome. Ali mi bi čak bili sretni kada oni ne bi dakle uvažili naše prijedloge ali bi ih uvrstili potpuno slične ili iste kao njihove. Neka oni politički poentiraju na tome, neka javno kažu dakle mi smo napravili za ovršene, blokirane i to, neka prihvate naše kao svoje, evo to je npr. bio sa Zakonom o mikrosolarima, kad su oni prepisali 70% Zakona o mikrosolarima našeg jer smo ih mi toliko pritiskali, evo, sad je taj zakon bolji nego prije pa neka rade tako i sa ovim zakonima.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Đujića, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Sladoljev, ja sam se kao i vi, kao kolega Maras i kao brojni kolege ovdje do prije 2, 3 dana isto čudio zašto vladajući odnosno HDZ ne prihvaća baš nijedan prijedlog opozicije iako cijelo vrijeme pozivaju na zajedništvo, govore zajedno smo svi u ovome, nije vrijeme za politiziranje, evo prozivani smo od HDZ-ovih čelnika da politiziram, da želimo sad, ne znam, skupiti neke jeftine poene, ali od prije 2 dana ja se tome više uopće ne čudim. Nakon što je premijer Plenković rekao da u biti cijelo vrijeme i Stožer i donosi u biti političke odluke i da je to političko tijelo proizašlo iz Vlade i da nije, da ga citiram, palo s Marsa, onda je meni jasno. Ovo je u biti za njih cijelo vrijeme politika i u takvoj politici vode oni svoju politiku i briga njih za našu politiku i za građane. Dakle, nakon 2 dana je slika postala puno bistrija i puno jasnija, a onda je jasno zašto su ovaj zadnji paket ekonomskih mjera, recimo prezentirali svojim koalicijskim partnerima, a nisu npr. svim parlamentarnim strankama. Tako da, stvari su sada puno jasnije.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Sladoljev.
Pa evo, poštovani kolega, dakle, meni nije jasno što bi zapravo oni željeli. Oni bi vjerojatno željeli da mi tu sjedimo u Saboru, da dižemo ruke za njihove zakone, da ne propitkujemo niti jednu odluku, ali baš niti jednu, da ne razmišljamo svojom glavom, da pohvaljujemo, a kad zapravo predlažemo dakle zakonske prijedloge, onda ih uredno odbijaju, kad nešto kritiziramo, a zdrav razum kaže da nije sve dobro, onda nismo konstruktivni, kada predlažemo onda opet nismo dobri, dakle oni bi htjeli samo da mi dižemo rukice kao što oni dižu ruke i da prihvaćamo sve zdravo za gotovo.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Branka Bačića, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Ja bih uvodno rekao kako smo svjedoci krize koja je nezapamćena u svijetu, u Europi, pa tako i u Hrvatskoj. I da smo suočeni s posljedicama te iste krize koju ćemo još dugo vremena trpjeti. Možemo potvrditi da sve jake, bogate države Europe upravo prolaze najteže trenutke svoje gospodarske krize u vrijeme kada smo svi ovdje i u ovom HS-u ih uzimali za primjere funkcionalne organizirane države, države koje su provele reforme i koje bi se mi trebali ugledati. Pa činjenica da kroz ovih krizu kroz koju prolazi i Hrvatska i koje ima velike posljedice, najveće posljedice trpe te najjače države Europe, od Njemačke, Francuske, Italije, Velike Britanije, UK-a, Španjolske, dakle sve one države koje su moćne, financijski stabilne, koje su na kraju krajeva i utemeljile EU, prolaze kroz veliku krizu, kako zdravstvenu, gdje se je koronavirus, bolest COVID-19 sručio s najvećim posljedicama, čak i više nego države koje su po nama i koje smo percipirale kao države, lošije razvijene, nereformirane, koje nisu na razini koja jest u Europi. Kroz ovu krizu se Hrvatska pokazala, koliko god mi to htjeli nekad priznati ili ne, kao država koja je funkcionalna, čiji zdravstveni sustav se može nositi bolje s takvim posljedicama krize nego one države koje smo do jučer uzimali za primjer. Ja bih rekao da je Hrvatska iznimno dobro odgovorila, a da je, da bi mogla odgovoriti ovom izazovu, bila je pretpostavka politička stabilnost, koja je stabilnost ... [[Govornik se ne razumije.]] gospodarsku stabilnost, koja je onda gospodarska stabilnost uvjetovala pad kamata, snaženje hrvatskih poduzetnika, posljedično smanjenju broja nezaposlenih, povećanju broja zaposlenih, punjenju proračuna, činjenici da smo sredili javne financije, da smo proračun imali u suficitu, da nam je povećan investicijski rejting, da smo ga vratili na razinu kreditnog rejtinga, investicijskog kreditnog rejtinga i da je to sve skupa imalo za posljedicu činjenicu da je Hrvatska uređena država koja je mogla propisati određene mjere koje su išle prema hrvatskim gospodarstvenicima, poduzetnicima za očuvanje njihovih poslovnih aktivnosti, za njihovu likvidnost, za očuvanje radnih mjesta. Prema tome, to smo bili u stanju napraviti na način da smo izdvojili u odnosu na visinu BDP-a negdje oko 9,5 do 10% sredstava ukupnog hrvatskog BDP-a što nas se svrstalo u vrh država EU kad je u pitanju izdvajanje javnih sredstava prema realnom sektoru da bi realni sektor ostao na nogama i to se kalibriralo na način da su te mjere koje je Vlada propisala i koje smo u HS-u donijeli, bile upravo takve da učine Hrvatsku održivom i nakon krize. Lako je u ovom trenutku propisivati mjere iz jedne, rekao sam to već puno puta, ugodnosti oporbe i takmičiti se u mjerama tko će dati više. Međutim, treba s druge strane postaviti pitanje odakle ta sredstva i hoćemo li takvim mjerama koje smo propisali, gdje bismo sve oslobodili, gdje bismo sve ukinuli, gdje bismo propisali puno veća izdvajanja iz državnog proračuna ili iz još se više zadužili, hoćemo na taj način napraviti veću štetu danu poslije, kada se kriza završi, kada prestane, kada se nađe lijek za koronu, odnosno za COVID-19? Hoćemo li tada moći biti na istoj razini kojoj smo danas sa mjerama Vlade, to je temeljno pitanje. Da li u želji da se dodvorimo, da odašiljemo poruke koje su za uho nekad lijepe svakom prosječnom hrvatskom građaninu, u što ja ne dvojim, da su one rado i da ih ljudi žele čuti, ali treba imati odgovornost vođenja države, znati da to što mi radimo, to mora imati odgovor u javnim financijama, u financiranju države, u financiranju javnog sektora, itd., itd. Prema tome, ja držim da je, da su mjere koje je Vlada predložile imale svoj financijski učinak i ja bih htio da smo mi, kada smo odnosno mi, kad su naši prijatelji iz MOST-a ili iz oporbe pisali ove zakone, itekako kazali što će to u financijskom smislu značiti u vremenima nakon ove krize. Evo to sam ono što sam htio reći, dakle, da se Hrvatska pokazala kao funkcionalna država s jedne strane a s druge strane, da smo mjerama propisali način održavanja hrvatskog gospodarstva, da on bude održiv i nakon krize. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike, prva je poštovana zastupnica Perić, izvolite.
Hvala lijepo. Pa evo, kolega Bačić, spomenuli ste koliko je zapravo država sada u ovim momentima i u ove zadnje 3 g. fiskalno sposobna izdržati sve ove udare, pa evo, ja sam spomenula isto tako da je Vlada našla unutar proračuna postojećeg 2,1 milijardu kuna čime je zapravo preraspodjelom mogla pomoći osigurati dodatna sredstva kojim će se omogućiti da se daju potpore i omoguće i poduzetnicima i građanima i kompletnom sustavu zapravo početna inicijalna sredstva kojim se može evo pomoći radnicima i na taj način održati zapravo gospodarstvo živo i pripremiti ga za onaj period kada treba početi iznova.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem g,. potpredsjedniče. Poštovana kolegice Perić, dakle, u pravu ste, preraspodjelama pozicija državnog proračuna, značajan dio izdvajanja za ovih pola milijuna radnika kojima će biti isplaćena potpora za čuvanje radnog mjesta, biti će u okviru sredstava državnog proračuna. No isto tako treba naglasiti da zbog ovih ostalih mjera gdje su oslobođeni plaćanja poreza na dobit, poreza na dohodak i takvih doprinosa i gdje im je to, neki će biti, u potpunosti će biti oslobođeni a neki će imat obročno plaćanje, u ovom trenutku se državni proračun ne puni na 1/3 iznosa za isto vrijeme prošle godine. Prema tome, povećali smo rashode a s druge strane smo značajno smanjili prihode. I taj balans je bio nužan i na tom je balansu Vlada donijela mjere. I to je ono što moramo posvijestiti. Hvala.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Đujića.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, vi ste rekli da je lako iz komoditeta oporbe predlagati mjere koje građanima zvuče lijepo i prihvatljive su i kako se građani na to love a da s druge strane bi mi kao oporba valjda trebali imati odgovornost kao i Vlada pa odgovorno predlagat mjere koje nemaju utjecaja na državni proračun više od onoga što mogu imat, tako sam ja to shvatio. E pa ja vas molim samo da mi pojasnite, da li je po vama jedna takva komotna mjera koja ljudima lako dopire do uha, naš prijedlog na moratorij na kredite od godinu dana? i da li bi to, da li je to jedan neodgovoran prijedlog koji bi utjecao na državni proračun onda i koliko bi država patila zbog takve mjere i zbog takvog prijedloga odnosno ko bi imao korist? Da li bi da se ona prihvati, korist imali građani a malo manju korist banke koje to mogu izdržat upravo zbog ovoga što sto rekli zadnjih godina poslovanja pa im je stvoren uvjet da su imali dobru likvidnost i dobre prihode, ja mislim da mogu godinu dana to izdržat odnosno evo, ja bi vas molio komentar te mjere. Da li je to jedna komotna mjera koja bi imala štetu na državni proračun?
Poštovani zastupnik Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Đujić, dakle ja sam rekao s kojima je mjerama Vlada izišla i u ožujskom i u travanjskom paketu i mislim da smo s tim mjerama našli način kako održati proračun, javne financije i pomoći poduzetnicima i građanima. Kad su banke u pitanju, da, i banke moraju podnijeti jednak teret kao svi hrvatski poduzetnici, jednak teret, ništa manje, dapače, još i veći jer su financijski najlikvidniji, najsposobniji i one to mogu podnijeti. I mi i držim da je s ovim prijedlogom, 3+3 u kojima će banke napravit moratorij, da je pogođeno. Međutim, kao što znam, to znate i vi, HNB je sa bankama dogovorila moratorij na 12 mjeseci. Ja znam veliki broj poduzetnika, s njima sam komunicirao i pripremao se za ovu raspravu, koji su već sada potpisali moratorij na 12 mjeseci. Nema zatezne kamate, nema solemnizacije i kamate se za sada obračunavaju, ja držim da će se te kamate neće naplaćivati nego da će se one kasnije obračunavati u idućim ratama na način da se i one smanje, tu smo na istom tragu, ja tu ne vidim razlike.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika, a oprostite, oprostite, u ime predlagatelja sad će govoriti poštovani zastupnik Božo Petrov, izvolite.
Poštovane kolege zastupnici, kolegice. Ja još uvijek nakon cijele rasprave nisam čuo niti jedan jedini razlog zbog čega ne želite prihvatiti ove mjere osim jednoga kojeg ste vi g. Bačiću sad spomenuli, to je financijski razlog ali do toga ću doći u ovom kratkom izlaganju. Dakle, nisam čuo niti jedan razlog zbog čega ne želite pomoći ljudima, zbog čega ne želite zaštititi ovršene, onako kako bi trebalo cjelovito ih zaštititi. Zbog čega ne želite obvezati zakonom banke da se donese moratorij na kredite i građanima i poduzetnicima u trajanju ove epidemije bez kamata? Zbog čega ne želite ukinuti paušalni porez? Zbog čega ne želite ukinut članarine za HGK, za turističke zajednice kad već sad nemaju svrhu? Zbog čega ne želite ukinuti akontaciju poreza na dobit? Ja nisam čuo kvalitetan razlog, ali onako kako danas kritizirate naše prijedloge, tako ste to radili i dva tjedna puna prvi put kad smo ih iznijeli ovdje, onda ste nakon dva tjedna došli i sve to što smo mi predlagali sve odjednom je bilo novaca, odjednom je sve to imalo smisla, imali ste svoju PR mašineriju, pa se ja nadam da ćete to isto napravit, to će već bit treći put, ponovno za dva, tri tjedna. I sve u redu, ali ja bi volio da se građana dogodi. A što se tiče ovog financijskog razloga kojeg ste spomenuli, upravo to je ono što Vlada još nije napravila što je po meni druga stvar koja je neodgovorna osim ove prve stvari. Neodgovorno je donijeti mjere za koje sama Vlada kaže da se broje u 10-cima milijardi kuna, a da mi ne znamo financijski plan. Kako će se to pokriti? Govori se o 10-cima milijardi kuna, a ministar financija je izašo i rekao da je sveukupno ušteda koliko su pronašli u svim ministarstvima 2 milijarde kuna. Matematika ne štima. Nije mi jasno kako možete davati pod navodnike 10-tke milijardi, a uštedit samo 2 milijarde, tko će pokriti, kako će se pokriti ili ste vi na tragu nekih kolega koji zagovaraju štampanje novaca. Pa nije problem, samo trebate to reći. A ako niste onda bi predložio jednu jako bitnu stvar to je da napravite rebalans proračuna. U ovakvoj nepogodi koja je gotovo na granici izvanrednoga stanja da se ne napravi rebalans državnog proračuna je poprilično neodgovorno ponašanje ili vi ne želite napraviti rebalans proračuna da nam ne bi otkrili koliko zapravo novaca nedostaje i kolike vi rezove tek trebate raditi, a ne želite iz raditi. Ali ono što nije samo neodgovorno ponašanje, ako vi ovo radite iz kalkulacija, ako ne dajete financijski plan, ako ne izlazite sa rebalansom proračuna iz kalkulacija da biste lakše izašli na izbore, ako stavljate u kalkulacije i u rizik budućnost 4 milijuna ljudi u Hrvatskoj radi uspjeha vaše stranke, ako ste podredili budućnost gotovo 4 milijuna ljudi u Hrvatskoj jednoj političkoj stranici onda to više nije neodgovorno to je čudovišno. A nema apsolutno niti jednog ekonomista u Hrvatskoj koji će potvrditi vaš stav da u ovakvoj situaciji ne treba raditi rebalans, da u ovakvoj situaciji Vlada ne treba izaći sa financijskim planom. Pa izađite s financijskim planom, izađite s rebalansom i onda mi potvrdite upravo ovo što ste rekli, nema novaca za vaše prijedloge, ali super su. Evo ja vas pozivam na to i mislim da je ovo normalna rasprava. Ako vaši argument stoji izađite sa argumentima, izađite sa financijskim planom, izađite sa rebalansom proračuna to je odgovorno ponašanje, to je ono što očekujemo, ne kalkulirajte s kompletnom državom, s 4 milijuna ljudi da biste se lakše proveli na izborima. A pogotovo, sad ću iskoristiti situaciju nemojte to raditi zato da ne biste uveli elektroničko glasovanje i dali svim ljudima mogućnost [[Upadica: Hvala lijepa.]] da sudjeluju na izborima.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Bačić ima repliku.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Petrov ubit će vas teške riječi malo ih spustite da ne bude to na kraju djelovalo patetično. Dakle, što se tiče sredstava samo vam ova mjera od pola milijuna zaposlenika samo što se njima isplaćuje preko 2 milijarde kuna mjesečno, samo ta mjera dakle, samo, vi govorite koji su to novci, samo je ta mjera jer je negdje oko 5.600 kad se zbroje neposredna davanja plus doprinosi toliko iznosi po jednom zaposleniku. Međutim, nisu to jedini troškovi kolega, vi to dobro znate da li je država rekla da će osloboditi plaćanja poreza na dobit, poreza na dohodak i doprinosa sve one kojima je pad prometa ispod 50%, a manji im je od milijun EUR-a godišnji prihod. Pa kad dodate i one poduzetnike pored njih, a tih je 93% u Hrvatskoj, pa i one koji također trpe štetu ali će biti oslobođeni samo u postotku koliko im je pao promet pa ćete već doći na one podatke s kojima je izišao ministar financija. Hvala.
Poštovani zastupnik Petrov.
Zastupniče Bačić, država se u ovom trenutku treba ponašati solidarno, treba promijeniti paradigmu, to su vaše riječi, treba biti pravedna prema svima i ako se pomogne jednima treba se pomoći svima. Država treba pokazati da je tu radi ljudi, a ne radi sebe. I da ima novaca, pitali ste kako to da oporba ne predloži, predložila je vama oporba, režite se, režite 500 i nešto nepotrebnih općina, režite županije, režite njihove tvrtke, njihove komunalne tvrtke, državne tvrtke ima 1300 što u manjinskom, što u većinskom vlasništvu, režite agencije, režite ustanove, tu su novci, ali to nećete dirnut. Vi ćete preraspodjeljivat i štedit sveukupno 2 milijarde kuna. Financijski plan nećete iznijeti, rebalans nećete napravit, požurit ćete se na izbore očito, na štetu građana [[Upadica: Hvala lijepo.]] nije pravedno.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Kolega Petrov, zaista sad ova pandemija je pokazala širom sve loše odluke i politike prema građanima RH, a u biti sam kolega Branko Bačić je prizna da su bile loše politike jer je vidljivo da nema sredstava za ono što treba, a da za županije koje bi tribalo ukinuti sad, jučer, prikjučer, prije 20 godina nisu ih ukinuli, zašto, to vam je jednostavan odgovor zato što je to njihovo birački nukleus i udomljavanje ljudi u županije, ustanove, agencije, tko zna koliko toga više se ne zna ni broj, je njima nukleus birački potencijal. I oni to neće taknut, oni će rađe iselit cilu Hrvatsku u Irsku, u Njemačku nego da taknu županije i lokalne samouprave koje su isključivo njihov znači nukleus za izbora. Evo, pa ja bih vas molio da vi date svoj komentar.
Poštovani zastupnik Petrov.
Molim vas, meni je žao što je gospodin Bačić upravo izašao ja bi ga volio upitati što će sa po 100 novih zaposlenih u samo prva dva mjeseca u nekoliko županija, ako ne u svim županijama u RH. To je ono o čemu vi pričate. Na 100-tine novih zaposlenih u samo prva dva mjeseca. Ja očekujem od njih plan, financijski plan, očekujem rebalans, očekujem da oni podnesu skupa s nama političarima teret krize, da budemo solidarni. I također očekujem da nakon svega ovoga budu pošteni i korektni prema ljudima i da naprave mogućnost da se može elektronički glasovati pa ako su već toliko napravili i ne mogu više napraviti, to će ljudi cijeniti, nemaju se čega bojati, ali svi ljudi u Hrvatskoj trebaju imati mogućnost da kad god da se dogode izbori, sad, za par mjeseci, za godinu, imaju pravo glasovati a ne bojati se izaći na izbore.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Saše Đujića.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa ja ću reć kratko na početku svoje rasprave da ne bi bilo korektno ni fer reć da sve mjere koje je donosila Vlada u ovom periodu nisu dobre i da su sve radil i krivo i to naprosto nije točno, ali to mi ni ne govorimo od početka, dakle cijelo vrijeme ono što je dobro pohvalimo, ono što nije dobro, na to pokušamo ukazat. Žao mi je što smo na početku dočekani odmah na nož kao malti ne ne smijete ništa kritizirat, ne smijete ništa govorit i žao mi je što oporba nije više uključena u donošenju ovih mjera i u zajedničko odlučivanje o sudbini svih nas jer ovo je pitanje ponovno ću ponovit ovdje po ko zna koji put, pitanje svih građana RH a ne samo desnih ili lijevih ili jednih a drugih ne. Dakle, ovo je pitanje svih nas i mislim da nas je trebalo sve uključit u tu priču malo više a onda se ne bi dogodile ni rasprave o prijedlogu paketa SDP-a prošli prije dva tjedna, mi ne bi pisali dalje nove prijedloge, vjerovatno ne bi danas raspravljali o ovom prijedlogu kolega iz MOST-a da je Vlada, neću reći Vlada, da su vladajući sjeli zajedno s predstavnicima svih stranaka u Hrvatskoj i da smo svi zajedno sjeli i rekli gledajte, ovo valja, ovo ne valja, ovo je ostvarivo, ovo nije ostvarivo, ovdje možemo, ovdje ne možemo, idemo to zajedno provesti. I normalno da je ova kriza je takva koja se nije nikad dogodila u vjerovatno našim životima, nas mlađih sigurno i ne pamti se dugo ovakva kriza na našim prostorima i ono što je najgore u ovoj krizi je to što mi ne znamo puno o njoj, ne znamo uopće kako će utjecati, u kom pravcu će se kretati. I stoga i odluke koje odnosno mjere koje donosi Vlada cijelo vrijeme, treba korigirat, trefa refreshat, dakle treba donosit neke nove stvari i svako malo ispadne neki novi problem koji se nije mogao predvidjet a ja želim danas iskoristiti ovu raspravu za ukazat na jedan problem koji su mi recimo prije 2, 3 dana ukazali vinari u Primorsko-goranskoj županiji. Dakle, zna se da mali vinari recimo, zna se da je sezona ugrožena i da praktički recimo na području županije iz koje ja dolazim, Primorsko-goranske, Istarske ali u pravilu u cijelom priobalju, sezona u pravilu počinje već za Uskrs a to je sada već iza nas i u biti neizvjesno je kada će nam sezona uopće počet i kakva će bit i koliko će bit prometa. E sad jedan veliki dio malih vinara u mojoj županiji svoja vina distribuira upravo u hotele, restorane i te ugostiteljske koji su sad zatvoreni već neko vrijeme i uglavnom pao im je, strahovito im je pao promet. I kažu otvoreno, da nije bilo ove mjere Vlade za očuvanje radnih mjesta od 4000 kn neto, odnosno 5200 bruto, da bi propali u ovom trenutku. I to im je veliko olakšanje da uopće mogu sada egzistirat, ali kažu nama se vrlo brzo nameće novi problem. Dakle, mi za kroz mjesec, dva moramo značajna sredstva ulagat i angažirat nove ljude na pripremi vinograda za berbu na jesen. I to nismo sigurni da sa sadašnjim prihodima koji su na razini od 25% u odnosu na prošlu godinu će moć izdržat. Druga stvar, novi problem koji onda dolazi nakon berbe u 9. ili 10. mj. je zalihe vina, otprilike ko i ovaj s naftom. Dakle, nemaju novo vino gdje više skladištit i ako država tu ne uskoči s nekakvim mjerama i sad spominju, ok, možda je to neusporedivo, kako država trenutno otkup mlijeka, žita i tako nekih stvari, teško je to usporedivo jer mlijeko i te namirnice su one koje ljudima stvarno trebaju, vino nije baš toliko nužno ali vinari govore, gledajte zašto ne bi država otkupila dio, mi smo u problemu, nemamo gdje to skladištiti, propast će nam priča i jedan veliki dio tih malih su u biti pred ozbiljnim problemom da se možda trajno i ugase. Mislim, to je problem koji će pogoditi velike vinare ali ove male pogotovo. Evo ja danas koristim ovu situaciju da danas ovdje upozorim možda na taj problem, u narednom periodu ću probat upozoravat što češće, što više, postavit ću zastupničko pitanje koje ne bi nazvao ni pitanjem ali to mi je jedna mogućnost nekakvu formu ministrici poljoprivrede ukazat na ovaj problem i mislim da imamo još uvijek svi zajedno dovoljno vremena da se možda kroz mjesec, dva dana s time pozabavimo i da pomognemo tim ljudima u interesu i Hrvatske jer to vinarstvo je hrvatska tradicija i mislim da smo dobri tu u tome i bilo bi šteta to izgubiti. I evo, to je jedan konstruktivan prijedlog i ne znači da Vlada do sad nije napravila po tom pitanju ništa, evo sami ljudi kažu, s ove 4000 kn je napravljeno puno, ali već sada apeliramo na pomoć koja će nam bit vrlo brzo potrebna. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sada će ponovno poštovani zastupnik Saša Đujić, završno u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti.
Hvala g. potpredsjedniče. Ma u biti sam mislio sumirat ali već sam jedan dio sumirao kroz pojedinačnu raspravu, pa ništa, evo kratko, u ime kluba apeliram još jednom na vladajuće, dakle nisu ovo ni zadnji prijedlozi niti su Vladine mjere koje su dosad donesene zadnje mjere koje će se donest i evo, još jednom stvarno apeliram u ime kluba SDP-a, mi konstruktivno i dobronamjerno stalno kao i kolege s ovim prijedlozima iz MOST-a koji su npr. prije 2 tj. upućeni u proceduru, zajedno s našima, naši su bili raspravljeni, ove raspravljamo tek sada. Evo apel na vladajuće, dajte nas još jednom shvatite da smo vam partneri, da želimo razgovarati, da želimo dat svoj doprinos ne zato što smo mi, ne znam, smatramo da smo pametniji od vas nego zato što smatramo da se ovo svih nas tiče i d su dvije glave pametnije od jedne i da svi možemo dat doprinos po ovom pitanju. I mislim da je krajnje vrijeme da možda sjednemo za stol, da g. Plenković zatomi malo svoj ego i kao i neki drugi, i da evo, probamo sjest u interesu građana kojih se ovo najviše tiče. Vlada je s ovim dosadašnjim mjerama pomogla gospodarstvu, jednim djelom pomogla i ja ne bi isticao ovu priču od pola milijuna radnika koji će dobivat ovu mjeru Vlade, ja bi radije koristio onu brojku od 90 000 poslodavaca jer nisu ni oni svi isti, jer ima tamo ljudi kao što je rekao maloprije kolega Bačić, koji dobro rade i koji imaju dobru likvidnost i teoretski su mogli sami i bez ove pomoći Vlade izdržat ovu krizu, ali recimo ja ih znam nekoliko a kod njih cijenim to da su dobili od Vlade 4000 kn neto a da radnicima nisu smanjivali plaće nego su ih zadržali na 5, 6, 7 ili 8. I takve treba istaknuti i takvima treba pomoći neovisno što bi možda to izdržali. Ali i puno onih koji su radnike stavili na minimalac odmah u 3. mj. pa su dobili od Vlade sada ove 4000 kn i nisu digli radnike na 4 nego ih drže na minimalcu i nemamo zakonsko rješenje za taj model. Ima puno poslodavaca koji danas u Hrvatskoj od ove 4000 kn svojim isplaćuju 3200 a onih 800 kn uzimaju sebi, ajmo to tako reći, ali mislim da bi oni trebali podnest barem mali dio krize, ne može znači ni poduzetnik proć kompletno neokrznut iz ove situacije i mislim da bi bilo korektno i prema tim radnicima da su ih zadržali na 4000 kn a ne im smanjivali plaću, ali to je nešto, mislim, ja mislim da su ti poslodavci takvi i s koronom i bez korone i da bi u budućnosti gledali kako prevarit sustav ali mislim da je vrlo važno zbog budućih mjera da država isto ukaže ko je koristio te mjere, koliko su radnicima dobili od toga, koliko je završilo kod poslodavaca i da znamo zbog planiranja daljnjih aktivnosti. Ista stvar, sad se priča o ovim aktivacijama, ne traže ugostitelji relaksiranje mjera samo da bi oni otvorili da mogu reć mi smo otvorili, nego zato da imaju prihod i da mogu živjet a nisam siguran, tako da stoga apeliram opet, da ne žurimo s relaksacijom, nisam siguran da ako dopustimo rad restoranima gdje će bit svaka 3 m jedan stol za kojim će sjedit jedan ili gosta, prije svega, sumnjam uopće da će neko ić u takve restorane, da će to dovest do nekakvih efekata. Stoga, još jednom apel, idemo svi zajedno i treba o tome svemu razmišljati, moramo razgovarati o ovim problemima jer onda ćemo ih svi skup lakše savladati. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sad će završno u ime predlagatelja govoriti poštovani zastupnik Božo Petrov, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, cilj ove rasprave bilo je iznošenje prijedloga MOST-a s odgodom u odnosu na to kad smo o njima govorili i kad smo ih predali u odnosu na to kad o njima raspravljamo, ali svejedno, nadali smo se da ćemo kroz raspravu moći čuti zbog čega možda ti prijedlozi neće biti uvaženi jer možda postoji nekakav argument kvalitetan, nismo to čuli, nismo iskreno čuli niti ovaj barem drugi dio ako su kvalitetni prijedlozi kad će biti usvojen, nismo čuli. Ali, ja ću vas podsjetiti na jednu stvar tijekom ove rasprave. Je li država može napraviti više? Može. Je li država treba biti jednaka prema svima? Treba. Je li svi u ovoj krizi trebaju podnijeti teret? Trebaju. Pa onda molim lijepo. niti banke nemaju pravo profitirati nad građanima u ovoj nepogodi. One također trebaju pristat na to ne onako kako bi oni htjeli, kome bi htjeli nego ih se zakonom treba obvezati da nemaju pravo u ovom trenutku niti na kamate niti na profit od ljudi koji u ovom trenutku ne mogu spojiti doslovno kraj s krajem. Imate od prošle krize 230 000 blokiranih danas, ako se ovo pitanje ne uredi, imat ćete novi egzodus iz Hrvatske jer ljudima ne preostaje ništa drugo ako se ovo se ovo ne uredi nego se pokupiti iz Hrvatske jer će ako ostanu ovdje biti doživotno robovi banaka. Pa ako banke ne žele na to pristati milom onda postoji silom. Ako ćete mi pričati o tome da je to oduzimanje nekih prava, pa i ovo što se dosad izglasalo je oduzimanje i ograničavanje određenih prava. Pa kada je država rekla FINA-i nemaš pravo provoditi ovrhu, onda je FINA-i ograničila određeno pravo a to ne znači da upravo to ne trebamo radit, trebamo radit jer se država treba skrbit o svima. A ja ću ovo završno izlaganje iskoristit da bi se zahvalio svima, svima koji su sudjelovali u ovoj raspravi, sa svim argumentima, sa svojim prijedlozima što može se učiniti bolje. Sve što možemo, sve ćemo uvažiti. Također, zahvalio bi se svima onima koji podnose teret ove krize od zdravstvenih radnika do drugih službi. Ja bi se posebno zahvalio onima koji danas plaćaju poreze, neka ih ne poremeti jedan izlet Državnog inspektorata, nek se nastave truditi. Oni su ti koji nose ovo društvo. Barem iz ovoga svega oni mogu vidjet da mi u MOST-u nismo takvi da ćemo mi njih cijediti, da naš odnos i to krećem prvo od nas je s naše strane partnerski ali se isto tako nadam da će neke druge političke stranke pogotovo Vlada preuzeti upravo takav odnos prema građanima i prema poduzetnicima, partnerski odnos. A posebno na kraju se zahvaljujem svim građanima u RH, na njihovoj disciplini jer razlog zašto su mjere uspjele, mislim na epidemiološke mjere. Uspjele su iz razloga što su naši ljudi u većini slučajeva držali se upravo tih mjera i ako me pitate tko su heroji danas Hrvatske, onda su to upravo građani RH. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Bulja.
Kolega Petrov, Hrvatska ima nadu, Hrvatska je bogata resursom vodu koju smo dali u koncesiju u strane, privatne ruke. Hrvatska je bogata poljoprivrednim zemljište, Hrvatska ima more. Hrvatska ima potencijale za razvoj, ima ljude, još uvijek. Ja se nadam da će doći dan kada će se u Hrvatsku vratiti nada i da će Hrvatska biti država kojoj neće trebati kriza da bi se donosile mjere, da bi netko svoj politički rejting dizao nego da će biti Hrvatska zemlja jednakih mogućnosti svakom čovjeku, svakom ditetu, a za to su dali živote brojni moji suborci i njihovim majkama, njihovim obiteljima, sinovima i kćerima mi to dugujemo. A ovo do sada što je se radilo, a poglavito prije korona krize je bilo u biti uništavanje [[Upadica: Hvala, Odgovor poštovanog…]] svake nade u ... [[Govornik se ne razumije.]]
…zastupnika Petrova.
Poštovani zastupniče Bulj. Ovo što ću reći, odnosi se na sve druge zastupnike, pa i na političke aktere. Stvari nisu završene, vrijeme nije gotovo. Stvari se mogu promijeniti, zakoni se mogu donijeti. Je li možemo zaštititi naše poljoprivredno zemljište od stranaca? Da, možemo, pitanje je imamo li volje. Je li možemo podijeliti naše neiskorišteno poljoprivredno zemljište? Možemo. Je li možemo zaštititi izvore pitke vode? Možemo. Je li možemo donijeti energetsku politiku koja će biti na korist svih građana u Hrvatskoj i poduzetnika. Možemo. Je li možemo stvoriti jaču IT industriju i druge gospodarske grane u Hrvatskoj? Možemo. Je li možemo zaštititi one koji su u ovom trenutku ugroženi u našem društvu? Možemo. Pitanje je samo volja. Vrijeme nije gotovo. Ja se samo nadam da će građani shvatiti da se promjene događaju nažalost na izborima.
Hvala. Hvala lijepa. Time bih zaključio raspravu o ovoj točki, odnosno točkama, a o njima ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Time ćemo završiti rad za danas, nastavit ćemo ga sutra u 9,30 i prva točka bit će Konačni prijedlog Zakona o provedbi EU 2019/1021 o postojanim organskim onečišćujućim tvarima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 925. Želim vam ugodnu večer. SJEDNICA PREKINUTA U 17,17 SATI.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 913. Predlagatelj je ponovo zastupnik Božo Petrov. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama kojeg Vlada RH ne podržava. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da prijedlog nije dobio dovoljan broj glasova, 35 je bilo za i 1 suzdržani, 75 protiv, dakle zakon nije donesen.
Sada prelazimo na objedinjenu raspravu u slijedećih 9 točaka od kojih je 8 zakonskih prijedloga predlagatelja zastupnika Bože Petrova, a jedan prijedlog zaključka Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, dakle to su: - Konačni prijedlog Zakona o dopunama Ovršnog zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 915 - Konačni prijedlog Zakona o izmjeni Općeg poreznog zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 908 - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 909 - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 910 - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 911 - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o članarinama u turističkim zajednicama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 912 - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 913 - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o Hrvatskoj gospodarskoj komori, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 914 i - Prijedlog zaključka o uvođenju bankovnih kartica za blokirane građane za vrijeme bolesti COVID-19 Predlagatelji su zastupnik Božo Petrov na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. i 204. te Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista na temelju čl. 172. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda, prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se svi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, financije i državni proračun, turizam, za obitelj, mlade i sport, za gospodarstvo, za zdravstvo i socijalnu politiku i Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Izvolite na set zakonskih prijedloga, kolega Božo Petrova za prijedlog zaključka, mogu drugi ... [[Govornik se ne razumije.]] Izvolite, vi ste na redu, izvolite kolega Petrov.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, meni je drago da makar s odgodom možemo pokazati koje smo sve mjere, koje smo prijedloge, koje smo izmjene zakona uputili kako bismo dali svoj doprinos u suzbijanju posljedica ove krize koja je pogodila našu državu i s ovom epidemijom. Kažem s odgodom, jer smo naše zakone uputili, ima već nekoliko tjedana i od samoga početka krize smo predlagali određene mjere. Isto tako možete vidjeti da popriličan broj mjera koje smo predlagali od prvog dana već se konzumiraju zato što ih je Vlada u međuvremenu usvojila. Nažalost, nije usvojila u potpunosti određene mjere, one koje su donesene bile polovične, s druge strane kaska sa određenim odlukama dva do tri tjedna i tu gubimo dragocjeno vrijeme. Jedna od mjera koje smo predlagali bio je zakon koji se odnosi na ovrhe, nažalost poslije ću vam pokazati i tu je Vlada donijela na štetu svih blokiranih i ovršenih samo polovično rješenje. Ono što bi trebao izdvojiti prije nego krenemo o svim mjerama na što je MOST-ove mjere odnose, odnose se ne samo na ovo razdoblje dok traje epidemija, dok traje kriza, nego i na ono razdoblje poslije te krize jer samo o nama ovisi koliko dugo će trajati posljedice te krize. Ako na vrijeme, ako brzo, efikasno budemo djelovali onda će se gospodarstvo brže vratiti i jedini spas za sve ljude koji su danas ugroženi, pogotovo financijski ugroženi je brzi oporavak gospodarstva, radnih mjesta tako da imaju način kako zaraditi za svoje obitelji da ne završe na kraju u siromaštvu. Također naše mjere idu za promjenom paradigme. Tu smo riječ odnosno tu sintagmu smo slušali u zadnjih mjesec, dva dana vrlo često od Vlade. Nemamo još uvijek kvalitetnu potvrdu, objektivnu potvrdu, dokaz da je to za njih nešto više od same sintagme. Mogli smo vidjeti da se paradigma nije promijenila i to na slučaj od neki dan kada je Državni inspektorat našao navodne nezakonitosti u djelovanju ugostitelja pa ih je brže bolje zatvorio, nakon toga odalamio financijskom kaznom i to sve zato što eto brojni tumače odredbe i mjere izdane u „Narodnim novinama“ koje je izdao stožer, a da zapravo te mjere koje su dane nisu precizne, nisu jasne kakve bi trebale biti zbog čega se onda javljaju i HGK i ministarstva turizma, ovi, oni zavodi za javna zdravstva bez ikakvog razloga. Nažalost, nemamo u tom slučaju vladavinu prava, nemamo pravnu sigurnost stradaju upravo oni koji bi trebali činiti okosnicu našega gospodarstva, a oni koji su vjerojatno u mentalnom sklopu istom, ne zadnjih 30 godina nego zadnjih 80 godina, brže bolje su pojurili na teren da baš te kazne. I onda Vlada zadnjih dva mjeseca priča o promjeni paradigme. Ja bih ih pozvao da stvarno to pokažu djelom, ja bih ih molio da one mjere koje su donijeli da ne budu privremene, to je onda promjena paradigme. Mjere koje je MOST predložio u zadnjih mjesec do dva dana, među ostalim bili su promjena Ovršnog zakona, promjena Općeg poreznog zakona, promjena poreza na dobit, izmjena poreza na dohodak, izmjena Zakona o PDV-u, ukidanje parafiskalnih nameta itd., itd. Ali ono što je ključno za neke od ovih mjera, mi ne mislimo da trebaju biti privremene one trebaju biti trajne. U trenutku kada idete promijeniti Zakon o PDV-u i mijenjate ga na način da konačno poduzetnik, obrtnik, samozaposlena osoba mora platiti PDV tek onda kada su njemu platili za njegov proizvod, e onda je to promjena paradigme, e onda je to onaj način za koji mi u MOST-u smatramo da se konačno država treba početi odnositi prema svakom građaninu u ovoj državi i prema svakom poduzetniku u ovoj državi. A to je na način da ih država ne doživljava kao ovce za šišanje ili kao one objekte na kojima će se iživljavati nego da ih doživljava kao partnere. Mi želimo da taj zakon, ta promjena zakona, uredba koju su donijeli da se PDV plaća po naplati ne bude privremena nego bude trajna. Nemate pravo biti u prvi u redu naplate, nemate pravo opelješiti svaku zaposlenu osobu u državi koja vam doprinosi, koja vas hrani, a da vas nije briga jeli on nakon toga uspio naplatiti ono što je proizveo ili je završio u bankrotu. A ono što je ključno u svemu tome kako ne vidite da u trenutku kada te mjere napravite trajnima da ćete smanjiti zonu sive ekonomije. Pa mislim da apsolutno svi znaju da danas poduzetnici upravo u strahu da neće moći naplatiti svoj proizvode vam ne izdaju fakture, da država stane iza njih, da država kaže da je račun temeljni dokument utuživ, da se mora naplatiti, da država kaže mi ćemo platiti PDV kada vi naplatite svoj proizvod kad znate da su se poduzetnici i samozaposleni obrtnici svi da su se osigurali, a vi ćete automatski smanjiti sivu ekonomiju. Vi ćete pokazati onu solidarnost, to je druga riječ, drugi pojam koji smo znali slušati zadnjih dva mjeseca, vi ćete pokazati da razumijete te ljude da oni nisu za vas ovce za šišanje. Da oni nisu samo tu da vama priskrbe novac kojim ćete vi plaćati sve vaše uhljebe od državne, županijske do lokalne razine. U samo zadnje 4 godine deseci tisuća novozaposlenih u javnoj i državnoj upravi. Zanimljivo, pola milijuna ljudi je iselilo u zadnjih 5 godina, samo u našoj državi se događa apsurd. Imamo manje ljudi u državi, a više zaposlenih u državnoj upravi. I nitko ne govori o apsurdu nego upravo one koji vam privrjeđuju čak i za vrijeme krize, brže bolje pohrlite na teren kazniti ih. Ne samo zatvoriti ih nego udariti financijsku kaznu. To nije promjena paradigme, prijeđite s riječi na djela. Mijenjajte paradigme, ali na pravi način. Također, MOST je tražio da se ukine plaćanje akontacije, predujma na dobit. Pa je li normalno da svi oni koji su zaposleni, koji privrjeđuju plaćaju danas porez prema onome kako su poslovali, prije plaćaju ga unaprijed, kreditiraju državu. Pa nije normalno i to također, treba uvesti i treba biti trajno. Nije korektno, nije solidarno, nije promjena paradigme, kako god da hoćete, koje god pojmove hoćete u zadnjih 2 mjeseca koje ste ubacili u svoj vokabular, koristiti, to ne odgovara. Izbrišite akontaciju poreza na dobit. Ukinite porez na dividende i na udjele na dobit. Imali smo priliku prije nekoliko dana raspravljati o Ovršnom zakonu, odnosno o prijedlogu zakona kojeg je dala Vlada. Zanimljivo. Vlada je odlučila promijeniti Ovršni zakon, ali na način da ne obuhvati sve niti načine niti subjekte. Dakle mi smo tražili da se Ovršni zakon, i to smo bili predložili prije nego je Vlada uputila svoj prijedlog, tražili smo odgodu svih ovrha za vrijeme trajanja epidemije. Vlada je odgodila ovrhe na 3 mjeseca i ne sve. Odgodila je ovrhe po računima. Je li vi zaboravljate da postoje ovrhe po pokretninama i nekretninama? Je li vi shvaćate da nitko nije još zaustavio ovrhe na nekretninama? Osim toga, vi ste rekli FINA-i da FINA nema pravo vršiti ovrhe po računima, ali niste rekli Zavodu za mirovinsko osiguranje da ne provodi iste takve ovrhe po računima prema umirovljenicima. Niste naredili poduzetnicima, poslodavcima da provode, da ne smije provoditi ovrhe nad svojim zaposlenicima. Ja ne govorim samo da vas kritiziram, moj žučni govor je iz razloga što ili ne čujete ili ne želite čuti. Od prvoga dana, od trenutka kad se izašli ovdje s mjerama, bio sam prvi na govornici nakon ministar financija, nakon predsjednika Vlade i rekao vam, vi nudite odgodu, a ja vam kažem otpis. Vi nudite jeftinije kredite, a ja vam kažem bespovratna sredstva. I naravno da će moj govor biti žučan jer ne čujete. Niste čak niti to napravili. Otpisali ste koliko njih, odgodili ste kome sve, dakle niste napravili jednako prema svima. Otpis dospjelih obveza, a ne odgoda. I ne samo za vrijeme epidemije, nego 90 dana poslije. Zašto? Jer da pustite apsolutno sve danas u Hrvatskoj, da epidemija nestane ovako, da koronavirus nestane ovako, ljudi se nemaju gdje vratiti. Dakle nije dovoljno samo za vrijeme epidemije, trebati dati vremena gospodarstvu da se vrati na ono što je bilo. Ali o tom ću mrvicu poslije. Također, mi smo u ovom setu zakonu, a i prije u mjerama koje smo vam govorili, navodili da treba ukinuti plaćanje paušalnog poreza na dohodak za iznajmljivače u turizmu. Vi još uvijek vjerujete da će postojati turistička sezona? A meni nije jasno, koji paušalni porez i dalje plaćaju? Pa ljudi moji, ti ljudi su se zadužili, digli su kredite, da doprinose ovome društvu i sebi, ali i vama. Oni vas hrane. I dalje njih zaboravljate, onu glavnu vašu gospodarsku granu, po meni bi i trebalo barem biti 4, 5 u Hrvatskoj, ali ste zbog svojih politika pretvorili turizam u jedinu gospodarsku granu, gotovo jedinu u Hrvatskoj i sad ste na njih zaboravili. Tko ostao, ostao, tko živ, tko mrtav. Jeste digli kredite, vaša briga. Je li morate plaćati paušalni porez, vaša briga, to što nemate od čega platiti, to što nemate klijenata, nemate turista, nije nas briga. Pa ne može vas ne bi briga za to. Ali ja vam ovo govorim, ima mjesec dana. I sve to možete promijeniti, još uvijek možete promijeniti. Također, govorili smo da se treba ukinuti članarina za Hrvatsku gospodarsku komoru. Ljudi moji, HGK kratko, 168 milijuna kuna proračun minimalno barem 90% toga im dolazi od članarina, a od 168 milijuna kuna, ubijte me, ako barem 50% ne odlazi na njihove plaće. Još jedan tromi sustav koji mi plaćamo. Turističkim zajednicama članarine, za što će danas tvrtke plaćati turističkim zajednicama? Što će to turističke zajednice napraviti u idućih mjesec, dva dana? Tu vam je pola milijarde kuna. Pa da uzmete samo ove dvije članarine to vam je 700 milijuna kuna koje trebate vratiti nazad ljudima koji danas jedva spajaju kraj s krajem, koji su zbog ovoga što im se dogodilo, ne njihovom krivnjom, ostaju bez posla i nemaju mogućnost privređivati za naše društvo, za vaš državni, županijski, lokalni proračun. Također, tražili smo da se izmijene i zakoni o rodiljnim, roditeljskim naknadama, tražili smo također da se ukinu parafiskalni nameti u ja ću također reći par zanimljivih brojki. Vi baratate s brojem od gotovo 400 parafiskalnih nameta, od tih 400 parafiskalnih nameta njih 20 je krupnih, a od tih 20 krupnih, tih 20 krupnih vam donese u vaš proračun 12 milijardi kuna. Ali od Vlade ne čujem da oni nešto rade, oni najavljuju da će nešto raditi, tako najavljuju i teritorijalni preustroj, oni najavljuju ma hoćemo, nećemo, ovako ćemo, onako ćemo. Ja bi vam savjetovao da u stilu onoga kako ste vodili zadnje četiri godine napravite povjerenstvo za suočavanje s parafiskalnim nametima, to bi bilo adekvatno ako ću biti sarkastičan pa onda vijećajte što ćete napraviti s parafiskalnim nametima, ali meni situacija nije normalna, za mene ovakva situacija traži hitno, efikasno djelovanje, nikakva povjerenstva, nikakve dileme hoćemo-nećemo nego logiku. Ova situacija zahtijeva da krenete sebe rezat, da ne pričate o teritorijalnom preustroju, krenete ga radit. Opet ću vam dati podatak koliki je disbalans između onoga što govorite i što radite. Vi ste 2018. pokrenuli projekt o optimizaciji javne uprave vrijedan 20 milijuna kuna, vrijeme mu istječe sad krajem ove godine. Došli ste do toga da niste napravili ništa, čak ga niste uputili niti u javnu raspravu. To su djela, a ja vas molim da s riječi pređete na djela jer kada pričate o uštedama ne želim vas čut da govorite o tome da ćete dok sebe ne srežete uzimati od plaća zdravstvenih djelatnika, obrazovnih djelatnika u obrazovanju i ostalih. Nećete, nemate pravo na to. Imate kompletan nered u vaših 500 i nešto općina, 20 županija, 1300 državnih tvrtki u većinskom ili manjem vlasništvu i hrpu uhljeba. A ja ih moram nažalost tako nazvat. Svaka čast ljudima koji pošteno i savjesno obavljaju posao u državnoj i javnoj upravi, ima ih, ali brate ima i onih koje ste ubacili unutra koji apsolutno ništa ne rade i na kraju vam je to kriza to i pokazala. Napravite analizu koliko ljudi u državnoj i javnoj upravi danas stoji kući i radi smanjenim intenzitetom ili uopće ništa ne radi. Zanimljivo, država radi brže. Nema tona papira, nema štambilja, nema pečatiranja, nema čekanja u redu, sve ono što ste govorili da ne možete napraviti godinama da vam trebaju analize, povjerenstva, sve ste to napravili u par dana jer vam je dogorjelo do prstiju, dakle može se. Ja vas pozivam da to krenete radit. A osim toga što se tiče Ovršnog zakona, samo ću se kratko vratiti jer nažalost nedostaje mi vremena, za Ovršni zakon Vlada je obećala da će mijenjati Ovršni zakon poslan u treće čitanje. Kakav je bio u drugom čitanju, bolje je da ga i ne donosite. Al ako stvarno želite pomoć, ako to nisu riječi, samo riječi nego i djela, donesite Ovršni zakon, ali pravi Ovršni zakon koji će biti pravedan prema svima. I bitna mjera konačno dozovite se razumu i obvežite banke da moraju napraviti moratorij na kredite i građanima i poduzetnicima. Oni u ovom trenutku nemaju od čega ljudi vraćati.
Hvala vam kolega Petrov. Dakle imamo dvije prijavljene stanke, imamo 7 replika, ali prvo ćemo stanke. Dakle prijavili su kolega Grbin i kolega Zekanović. Prvo je kolega Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, uvaženi predstavnici Vlade. U ime Kluba zastupnika SDP-a u trajanju od 10 minuta kako bi još jednom se mogli očitovati i naglasiti problem koji je stvorila Vlada RH. Dakle, prošloga petka HS donio je izmijene Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima naših građana i na taj način je dobar dio građana RH deblokiran. Međutim jedan veliki broj građana ovoga se tjedna nemilo iznenadio. Iznenadili su se zato što su se ovrhe po njihovim računima nastavile provoditi, a to su građanke i građani RH kojima ovrhu nije provodila FINA već im je ovrhu provodio njihov poslodavac ili Zavod za mirovinsko osiguranje. Od onih ovrha koje se odnose na ovrhu po plaćama ili drugim novčanim sredstvima procjenjuje se da se u ovom slučaju radi otprilike jednoj trećini ovršenika. Ovršenika kojima je pružena nada, a onda su nakon vikenda doživjeli gorko razočaranje. Poštovane kolegice i kolege, četvrti mjesec je izgubljen, plaće su već u velikoj mjeri isplaćene, ovrhe u velikoj mjeri provedene, ali poštovane kolegice i kolege, a ovdje posebno govorim predstavniku Vlade koji je iz resornog Ministarstva pravosuđa. Zbrojite se i ili prihvatite jedan od oporbenih prijedloga zakona, kao što je onaj SDP-a koji ovu materiju rješava u potpunosti ili uputite svoj prijedlog zakona. Ne dopustite da ovršeni koji nisu obuhvaćeni mjerom koju smo donijeli u Saboru prošloga petka ne budu kažnjeni i u svibnju, kad već niste bili spremni pomoći pravosuđu u cjelini, pomognite barem ovršenicima. Hvala.
Hvala, izvolite kolega Zekanović, stanka također.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, tražim stanku ispred Kluba Hrvatskih suverenista u trajanju od 10 minuta da bi se dodatno konzultirali vezano uz ovaj paket zakona. Ovdjem moramo istaknuti jednu aktualnu situaciju, a vezano je uz izjavu našeg predsjednika Zorana Milanovića, danas u Jasenovcu, koji je izjavio, svatko tko se 1991. g. borio pod "Za dom spremni", nije se borio samo za Hrvatsku, nego i za restauraciju NDH. Dakle, Antun Petričić, Marko Knežević, Žarko Manjkas-Crvenkapa, ljudi koji su sa HOS-ovim oznakama i "Za dom spremni" poginuli da bi danas Zoran Milanović bio predsjednik, borili su se za Hrvatsku, slobodnu, suverenu i demokratsku državu, a danas onaj tko nije za dom spreman, e on se može nazvati komunistom i fašistom jer jedino što danas trebamo biti, trebamo biti za dom spremni, kao što su bili i ovi koji su dali svoje živote za hrvatsku državu. I tu moramo biti jasni. Dakle ovo je jedna iznimno skandalozna izjava na tragu onoga što je predsjednik Milanović i prije govorio i radio, ali ovdje moram naglasiti da je drugi problem također, jako veliki, što je sve to rekao i govori u nazočnosti premijera, odnosno predsjednika Vlade Andreja Plenkovića koji sve to sluša i ne reagira.
Dakle ovo nema veze sa stankom, dakle dajem vam opomenu. Nastavljamo kolega Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a. U ime Kluba HSU-a, Nove politike, SNAGA-e i nezavisnih zastupnika također, tražim stanku u trajanju od 10 minuta kako bi još jednom razmotrili ovu situaciju koje Vladinim mjerama prekidanja ovrha nad građanima izuzeta veliki broj umirovljenika jer njima ovrhu provodi HZMO kako je to naglasio i kolega Peđa Grbin. Međutim, da stvar još i proširimo, kako je rekao i kolega u uvodnom, Petrov, u uvodnom izlaganju, mnoge od svih mjera bi se i inače trebale provoditi, pa tako isto kad govorimo o umirovljenicima, i posebno onim slučajevima gdje su oni bili jamci, gdje je dužnik preminuo, ti umirovljenici su, iako u Hrvatskoj ne postoji smrtna kazna, ti umirovljenici su kažnjeni do smrti. Dakle, oni moraju plaćati taj dug jer su u jednom trenutku svog života, možda nepromišljeno, možda iz nekih drugih razloga ušli u takav odnos, i oni moraju do svoje smrti plaćati dug po tom kreditu. Jasno je da iz ovoga u velikom dijelu stoje banke i mislim da je i Vlada u tom dijelu nema snage se obračunati, nema snage reći bankama da to nije primjereno, da ljudi ne moraju do kraja svog života plaćati dugove koji su nastali, a nažalost zbog smrti dužnika nisu mogli biti naplaćeni. I to je jedan od razloga da tražimo stanku, kako bi se ove situacije u budućnosti ispravile. Hvala.
Hvala i vama. I posljednja tražena stanka, kolegica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo. Tražim stanku u ime GLAS-a u trajanju od 10 minuta. Riječ je o tome da danas ponovo imamo u raspravi jedan set zakona koji je predložila oporba. Nalazimo se u jednim vrlo neobičnim vremenima. Karakteristika ovih vremena je sljedeće, kad dobijemo prijedlog od vladajućih, mi u principu bez obzira o tom prijedlogu, raspravljamo, diskutiramo, ali svjesni situacije, oporba je ta koja u glavnini slučajeva glasa za te prijedloge i svjesni toga da se mora reagirati odmah. Promjene koje HDZ kao stožerna stranka vladajuća nije shvatio jer nije shvatio da bi trebao malo slušati oporbu. U ovim našim prijedlozima koji jesu, ima izuzetno dobrih, kvalitetnih prijedloga. Mi nemamo svi zajedno ništa protiv da vladajući te prijedloge prihvate, da ih ugrade, da dođe s tim, kraj travnja je, očekivali smo da će biti nekakav set mjera 2.0, odnosno travanj 2.0, ali travanj 2.0 nije ovdje. Kad je riječ o ovrhama o kojim svi govorimo, uopće nije jasno zašto zajedno sa ovim zakonom nije došao i zakon koji je iz nadležnosti Ministarstva pravosuđa iz jednostavnog razloga što ljudi koji su ovršeni imaju jedni prema kojima će se postupati na jedan način, druga grupa ovršenih postupat će se na drugi način i to jednostavno nije dobro. Ali, postoji još jedna velika tajna i misterija kojoj se nikako ne možemo dokučiti. Zašto ne želite donijeti zakon o moratoriju na kredite naših građana, naših poslovnih subjekata? Što je tu tako magično da pod svaku cijenu štitite banke? Hvala lijepo.
Hvala. I imamo još jednu stanku. Kolega Ivan Lovrinović, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Tražim stanku ispred Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku i Živi zid kako bi se konzultirali oko kriznog paketa mjera. Naime, značajan broj građana, to su tisuće i tisuće nalaze se u zrakopraznom prostoru, oni su znači samozaposleni, slobodni umjetnici, sezonski radnici, oni nisu obuhvaćeni ovim mjerama pomoći, znači kao što ostane radnik koji dobije otkaz, dobije 4 tisuće kuna. Njih nema nigdje, znači to je veliki broj ljudi, njima se mora pomoći. S druge strane, ono na čemu inzistiram mi iz stranke Promijenimo Hrvatsku jest da se aktivira ispred HNB-a mehanizam helikopterskog novca a to znači da se bespovratno svim punoljetnim građanima Hrvatske dodijeli bespovratno po 4 tisuće kuna koje ne moraju vraćati. Zašto? Na taj način ćemo, već je to trebalo napraviti, ja sam to tražio prije mjesec dana, na taj način bi se zadržao razina potrošnje, to bi stabiliziralo koliko-toliko proizvodnju, sačuvalo u značajnoj mjeri zaposlenosti i bilo bi daleko manje problema. Mi vidimo da HNB uopće ne reagira na to i što je najgore, Vlada uopće ne reagira na to, prema tome, ona najvažniju instituciju u ovoj krizi jednostavno ne stavlja u pogon. S druge strane, pomažu samo bankama, bankarima. Banke nisu ničim zahvaćene u ovoj krizi i zato ću inzistirati ispred Promijenimo Hrvatsku na uvođenju poreza na imovinu bankama, telekom operaterima jer oni ostvaruju najveću dobit. I zamislite, molim vas, glavni savjetnik, ekonomski savjetnik predsjednika Vlade, on kaže ovih danas da bankama je, bilo bi nezakonito da se obustavi obračun redovnih kamata. Pa koga vi štitite više? Hrvatski narod sigurno ne i zato građani, promijenimo to na izborima. Hvala.
Dakle, stanka sukladno čl. 248. nastavljamo 14 sati i 20 minuta s replikama na kolegu Petrova. Imamo ih 7. STANKA U 14,10 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,20 SATI]] Nastavljamo. Dakle imamo 7 replika. Prvi je kolega Đujić, nakon njega kolega Maras.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Petrov, vi ste spomenuli ovdje u obrazlaganju svojih prijedloga, da Vlada ili vas ne čuje ili vas ne želi čuti. E sada, kada gledamo unazad recimo 2, 3 tjedna odnosno nastanak ove krize, i SDP je dao jedan cijeli paket prijedloga zakona i vi ste dali prijedlog paketa zakona kojima želimo popraviti situaciju naših građana, međutim, Vlada kojoj su bila puna usta zajedništva, zajedništvo im je trebalo dok nismo usvojili Vladin paket zakona. A onda nas nisu htjeli kao opoziciju uopće ni slušati niti nas uključiti u donošenju odluka i to je, iz toga se nameće da u biti da oni nas ne žele čuti i baš Plenkovića briga što mislimo u SDP-u, što mislite vi, što misli bilo tko iz opozicije, a uostalom, jučerašnjom, prekjučerašnjom izjavom da je Stožer u biti političko tijelo i da donosi političke odluke su u biti sve i rekle. Dakle, vode cijelo vrijeme istu politiku i uopće ih zanima što misli opozicija, a ovo je pitanje koje se tiče svih građana, ne samo ... [[Govornik se ne razumije.]]
Kolega Petrov izvolite.
Upravo tako. Ja ne očekujem od predsjednika Vlade, od vladajućih bilo kakvu zahvalu za sve prijedloge koje smo im dali. I mi kao MOST ispred oporbe i vi ispred SDP-a, jednostavno ne očekujem, oni nisu nikada u 4 godine pokazali niti zainteresiranost niti zahvalu. Sve naše amandmane, pa čak i na proračun kojih je bilo na stotine, svaki su bili odbili. Ali, oni bi se trebali sjetiti, da ovo nije jedan, jedna mala njihova varoš, da je ovo pitanje cijele države, apsolutno svih građana u državi, da bi trebala biti i skromni i ponizni u svemu ovome i boriti se da svaki građanin ove zemlje bude zaštićen, svaki poslodavac ove države da ima mogućnost raditi i da bi to trebali napraviti na način da čuju i uvaže mišljenja i drugih ljudi. Takvi ljudi, nažalost očito ne stoje u Vladi, ali ja se neću baviti politiziranjem. Ja ih i danas pozivam i pozvao sam ih s govornice, čujte što vam govorimo [[Upadica: Hvala.]] jer ne govorimo bez razloga.
Hvala vam. Sljedeći je kolega Maras. Nakon kolege Marasa, kolega Anka Mrak-Taritaš. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. Kolega Petrov, meni je za ovako, kao zanimljivo zapela za oko argumentacija kolege Felaka zašto bi HGK bio ugrožen da se odrekne dijela prihoda za vrijeme krize. Znači evo, kada pogledate to, taj dopis, gdje je kolega Felak zdušno krenuo braniti Hrvatsku gospodarsku komoru, vjerojatno u ime HDZ-a kao vrlo korisnu organizaciju koja djeluje u interesu hrvatskih poduzetnika i zbog toga ne bi trebalo im uskratiti prihode za vrijeme krize, a ja mislim da bi trebalo omogućiti da budu, da bude dobrovoljno članstvo bez obzira da li je kriza ili nije, pa da onda vidimo koliko će ta HGK skupiti članova i koliko je korisna. Gotovo je nevjerojatno kako HDZ i dalje ustraje na tim, ja bih rekao uhljebničkim organizacijama koje sisaju novac hrvatskih poduzetnika i jednostavno [[Upadica: Hvala.]] i u ovoj krizi se ne udostoji da [[Upadica: Odgovor.]] da njima okrene leđa. Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite kolega.
G. Maras, ponovit ću. 168 milijuna kuna samo HGK ima proračun svoj. Od tih 168 milijuna kuna, neka me slobodno isprave, ali barem 90% je od prisilnih članarina, a ne dobrovoljnih. A od tog novca, preko 50% se troši na njihove plaće. Ja ne vidim ni korist za poduzetnike u Hrvatskoj, što se tiče rada Gospodarske komore. Osim da s vremena na vrijeme izađu s pamfletima u korist vladajućih. Nažalost, ali nije HGK jedina. Pa imamo mi sad slučaj i HUP-a. I oni su se proslavili sa otpremninama u trenutku kada su trebali otpustiti osobu koja je uznemiravala druge svoje djelatnike. I niz drugih komora, organizacije koje imaju pravo po zakonu prisilno uzimati članarine, a [[Upadica: Hvala.]] da nemaju korist. Bar ti članovi nemaju korist.
Hvala. Replika broj 3. kolegica Anka Mrak-Taritaš, nakon nje kolega Žagar, izvolite kolegice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS-a. Poštovani kolega Petrov. Vi ste u svojem uvodnom izlaganju govorili o niz stvari. Govorili ste o promjeni paradigme, s tim, to vam je bila zapravo uvodna misao. Ovo je vrijeme iz kojeg bi trebali nešto naučiti. Ovo je vrijeme koje bi trebali zaista voditi računa i o promjeni paradigme. Dakle, mi zaista kada vidite koliki dio u proračunu su parafiskalni nameti. Ja sam očekivala i vi ste vjerojatno očekivali da imamo jedan set mjera koje će se baš odnositi na te parafiskalne namete ili s parafiskalnih nameta se krije niz, niz opterećenja za gospodarstvenike. Vrijeme je da slušamo ljude, vrijeme da slušamo one koji pune naš proračun što ih muči. Ali vladajući ne slušaju nas, ne slušaju gospodarstvenike, imam osjećaj da zaista žive u kuli od bjelokosti i slušaju samo sebe međusobno.
Hvala. Izvolite odgovor na repliku kolega Petrov.
Nažalost, bojim se da su odcijepljeni od stvarnosti. Ja ću vam uzeti samo jedan namet koji mislim da apsolutno svaki građanin u Hrvatskoj ima, a to su slivne vode. A znate što će vam reći ljudi samo za slivne vode, da imaju potoke pored svojih kuća kada padaju kiše. Rijetki su oni koji su izuzeti, a godinama slušamo kako će baš iz tog nameta koji se uzima od svakoga građanina slivne vode biti riješeni. Nisu riješene, a to je jedan namet. 400 ih je. Direktno se svaki od njih tiče svakog građanina u Hrvatskoj i svakoga poduzetnika. I da, očekivao jesam da će konačno napraviti paket pa da će ih ova kriza natjerati, ako već nisu mogli u dobra vremena da će u loša vremena zbog toga što postoji pritisak i potreba konačno početi rješavati stvari. Ja ih pozivam, nisu još uvijek iako je potrošeno određeno vrijeme, još uvijek ima vremena za promijeniti način ponašanja.
Hvala. Sljedeća replika kolega Žagar, nakon njega kolega Bulj. Kolega Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Uvaženi kolega Petrov. Dakle, stožer je zbog svoje stručnosti imao legitimitet, ima ga i danas, međutim premijer izjavom kako oni nisu pali s Marsa, kako ih je imenovala politika i kako oni zapravo trebaju samo poduprijeti političke odluke je na jedan način odnio legitimitet tom stožeru. Isto tako moramo mi poručiti premijeru da mi ovdje ne lajemo na mjesec. Mi govorimo stvari koje bi mogle biti korisne Vladi RH da se suoče sa ovim problemima. U RH postoji puno stručnih ljudi, postoje političke stranke koje imaju te stručne ljude, kako je onda moguće da opozicija da nijedan prijedlog opozicije, nijedan amandman se ne usvoji. To nije dobra poruka. Ako premijer misli sve zasluge pripisati sebi ako stvari krenu na dobro, to neka jasno kaže. Ali što će biti ako stvari krenu na loše, tko će onda preuzeti odgovornost? O tome se premijer sada isto mora očitovati jer RH nema puno vremena i treba donositi mjere čim prije.
Hvala. Izvolite odgovor.
Slobodno neka pripiše sve zasluge sebi samo neka donosi cjelovite zakone, neka donese kvalitetan Ovršni zakon, neka mjere koje će zaštiti ovršene i blokirane građane budu cjelovite, a ne ovako polovične, neka zaštiti građane tako da se donese moratorij na kredite u punom iznosu bez kamata pa neka sve zasluge pripiše sebi. Nije mi problem, ali konačno da se to krene na takav način raditi. Ne očekujem, opet ću ponoviti, nikakvu zahvalu, ali ovako način na koji se ponašaju da bi PR-ovsi poklopili određene teme, a da zapravo to u suštini i nema toliko smisla, tu vidim problem i zbog toga progovaram. Nadam se samo da ovo malo vremena što nam je ostalo da će konačno promijeniti način postupanja, da će konačno s riječi prijeći na djela i da neće samo govoriti o promjeni paradigme nego će je provodit.
Hvala. Sljedeći je kolega Bulj, nakon njega kolega Vlaovac. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Petrov, predložili ste brojne mjere međutim Vlada ih odbija. Neke je prihvatila, ali sa velikom odgodom. Ne samo da je ova korona kriza otkrila što su sve napravile politike koje su jednostavno štetočine hrvatskoga naroda to možemo pobrojiti i vidljivo je da je ona otkrila sve to. Evo ja ću samo reći nekoliko stvari, predlagali smo isključivi gospodarski pojas da zaštitimo naše more, predlagali smo zabranu prodaje poljoprivrednog zemljišta stranim pravnim fizičkim osobama, predlagali smo da se podijeli zemljište našim 70.000 hektara i 400.000 hektara našim poljoprivrednicima. Ne, oni su istrali naše seljake, ribare, poljoprivrednike vani koji uplaćuju 6% BDP-a 18 milijardi kuna u hrvatski proračun. To su štetočine.
Hvala. Izvolite odgovor.
Gospodine Bulj, … ste odličnu temu, temu poljoprivrede, temu mjera koje se trebaju donositi u idućih 6 mjeseci kako bismo uspjeli izvući naše gospodarstvo. I da, ja se slažem s vama, masu kvalitetnih prijedloga koje smo ponudili oni nisu usvojili. Morat ćemo ili morat ćete njih pitati zbog čega. Ali ukoliko se ne bude radilo na onim mjerama koje idu za 6 mjeseci, pogotovo u segmentu poljoprivrede, pogotovo na ovih 600.000 hektara poljoprivrednog zemljišta koje je još uvijek neobrađeno, nećemo daleko doći, a recesija će trajati više i duže nego ona koja je počela 2008.
Hvala. Kolega Vlaović i nakon njega kolega Mišić, to je posljednja replika. Izvolite.
Hvala. Kolega Petrov, evo i MOST je predložio paket mjera, paket zakona kao što je prije toga učinio odnosno zajedno s vama SDP, Vlada je sve odbila kao i sve prijedloge koje su opozicijske stranke i klubovi iznijeli u raspravi sa željom prije svega da se sačuva zdravlje građana, ali ono isto tako vrlo bitno da se sačuva svako radno mjesto u Hrvatskoj i da se omogući daljnji razvoj gospodarstva i kvalitetniji život svih naših građana. Pitali ste i čuje li Vlada to, očito da ne čuje i ne mari jer podsjetit ću da je još 6. Veljače udruga proizvođača i drvoprerađivača uputilo pismo Vladi da traži hitne mjere jer će doći do krize jer su već počeli gubiti poslove. 25.000 je nezaposlenih, a najviše je stradala Slavonija gdje je po regionalnom Zavodu za zapošljavanje u Osijeku 17.202 osobe nezaposlene u ožujku, to je 1756 osoba više nego prošli mjesec odnosno 35% više nego lani u ožujku, Slavonija je opet nastradala.
Hvala. Izvolite odgovor.
U idućih 6 mjeseci Vlada treba donijeti plan na koji način ćemo pomoći svom gospodarstvu, ne samo zaustaviti negativne posljedice nego potaknuti rast gospodarstva. Treba definirati koje su strateške grane hrvatskog gospodarstva koje treba poticati. A mi ono što imamo u Hrvatskoj su naši resursi je i šuma i vode i naša pamet, dakle mi smo ti koji trebamo ulagati i u prerađivačku industriju i u drvoprerađivačku i prehrambenu industriju i u IT industriju, a ne samo da nam glavna gospodarska i jedina gospodarska grana bude turizam jer će nas to koštati puno više i naša kriza će trajati puno duže nego što će trajati krize nekih drugih zemalja poput Italije i sličnih koje imaju popriličnu dobit iz turizma. Ali njihova dobit se u turizmu mjeri 5%. Hvala.
Posljednja replika, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine Petrov. Sve ste lijepo govorili i ja se s vama mogu u potpunosti s nekim stvarima složiti, međutim ova Vlada je 90% poreza na dobit na 12% smanjila do 7 milijuna poduzetniku, parafiskalne namete svakako treba skloniti. Kao poduzetnik sam već 30 godina u tome, 25 godina smo uništavali državi, ja bi slobodno rekao, sve vlade do sada su samo pogodovale velikima i onima koji su pretvorbe napravili kriminalu, nisu plaćali poreze, a SDP je radi poreza oslobodio i otpisao što bi u svakoj modernoj državi bili u zatvoru. Ova Vlada je napravila više u pet godina za poduzetnike i obrtnike nego sve dosadašnje vlade koje su normalnim i poštenim poduzetnicima uradili do 25 godina, ja vam to moram sigurno reći jel sam sam unutra pa to dobro poznajem. Znači ova Vlada što se tiče poduzetnika je pokušala u zadnjih pet godina napraviti više nego su oni u 25, osim onih koji su krali pretvarali i postali milijoneri, to su radili do 25 godina. Oprostiti poreze u svakoj modernoj državi se ide u zatvor, samo ovdje se nije išlo. To je napravila SDP-ova vlada za vrijeme Linića. Hvala.
Izvolite odgovor kolega Petrov.
Gospodine Mišić meni je žao što vi kao poduzetnik u ovom slučaju branite Vladu koja ne radi u korist poduzetnika. Nakon 4 kruga porezne reforme, ja ću vas suočiti sa stvarnim stanjem kojeg vi ne želite vidjeti nakon 4 kruga porezne reforme nema rasterećenja, porezi sudjeluju u jednakom obimu što se tiče BDP-a, čak najavljeno da nije bilo epidemije 5 milijardi kuna novih upravo iz poreza. Meni je žao što branite stav da i dalje treba ostati akontacija poreza na dobit, meni je žao što tako olako prelazite da se parafiskalni nameti neće i ne moraju mijenjati, meni je žao što vi kao poduzetnik i dalje smatrate i branite tako pasivnu Vladu da ne trebaju obvezati banke da se donese moratorij na kredite i građanima i poduzetnicima za vrijeme ove krize, meni je žao što ste odvjetnik ove Vlade kao poduzetnik.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Kolegica Jelkovac, Perić, Grčić, Đurić, Kosor, Strenja, Grbin, ako ne otvaram raspravu dakle u ime klubova. Prvi prijavljeni za raspravu je kolega Miro Bulj u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Predstavnici hrvatske Vlade, poštovani građani. Tko može gledati, tko ima mogućnost da gleda, vidimo da je Božo Petrov i klub MOST-a su predložili 9 mjera ovo sada, a brojne druge mjere koje je naveo kolega su mjere koje se tiču stvarnoga života Ovršnog zakona, poreznih zakona, tih sitnih nameta i … na našim ljudima koji su vidljivi u rezultatima ove korone krize jel ova korona kriza vas je skinula do gola, do gola. A ovim zakonima se rješaju dalo bi se olakšanja određenim ljudima, međutim našim građanima našeme narodu, međutim u ovome trenutku ja bih volio da je hrvatska Vlada prihvatila brojne mjere koje smo mi davali u prvome krugu pa nisu prihvatili tj. koji su davali amandmane, međutim mi smo bili korektni kao oporba i mi smo prihvatili njihove prijedloge, tako da na početku odmah s tim krenem. Od brojnih prijedloga koji je kolega Petrov da se ne ponavljam koje je dao svih mjera, ja bih samo napomenuo da hrvatska Vlada inače kada se tiče prijedloga kluba MOST-a i onih koje sam i ja davao osobno sve su odbili jel nisu bile na strani naroda nego su bile na strani uvijek onih koji su iskorištavali hrvatske resurse sebi za profit. Tako možemo krenuti od poljoprivrede. Dao sam zakon o zabrani GMO-a, uvoza, prijevoza, prodaje i sadnje, međutim nije prihvaćen. 90 saborskih zastupnika nije prihvatilo, a cilj je bio naš tada da na taj način promičemo domaću proizvodnju i da se napokon obradi 700.000 hektara neobrađenog čistog očuvanog poljoprivrednoga zemljišta. Danas je i dan planeta Zemlje, danas moramo pričati i o poljoprivredi, poglavito o ekološkoj poljoprivredi, uvaženi tajnik dolazi ovdje iz Slavonije, tamo je sakriven iza stupa, i zna šta je se sa Slavonijom dogodilo, zna da je opljačkana, devastirana i da su seljaci tj. ljudi koji su se bavili poljoprivredom otišli u Irsku saditi kumpir, a ovdje sto puta bolje za kumpir je tlo poglavito Lika i ovaj dio. Sjetimo se što je se u Hrvatskoj događalo sa poljoprivredom. Pa pomidore su se prodavale to 1000 puta, rajčice ili paradajz kako god hoćete, su se prodavale na tržnicama dok je …/nerazumljivo/… dok tržnicama u turizmu na koji se pozivamo, dok je u isto vrijeme Sinjsko polje nije navodnjeno, Drniško. U isto vrijeme u Vrgoračkom polju su se sikle voćke dok ste vi gospodo draga pogodovali uvoznim lobijima. Zbog čega je se pogodovalo uvoznim lobijima? Zbog čega se novac koji se ulagao u poljoprivrednu nije …/nerazumljivo/… domaćoj proizvodnji i zbog čega ste glasali protiv toga da se zabrani taj štetna hrana GMO? 4, 3 milijarde EUR-a uvozimo prehrambenih proizvoda, 3 milijarde EUR-a, Hrvatska i sad ste došli do zaključka da niste samodostatni, sad ste došli. Sad ste oni koji, više nije Miro Bulj čoban, nije ovo ono, sad su svi htili bit čobani. Sad svi trču po zemlji, poljoprivredi, prehrambenoj industriji, ali i dalje uvozite najviše kod naše Slavonije tijesta, smrznutog tijesta za kruh, svinjetine i svega ostalog. Što se tiče pogodovanja, ja bih volio da se pogoduje teleoperaterima, bankama, pa moramo služiti narodu. Ja znam da nemate vi snage. Teleoperateri u RH imaju najveću dobit, HT, tvrtka pod grupaciji Deutsche telekoma, 42% dobiti ima u RH, u EU je prosjek 20%. Nikad se nije, rade šta god hoće po Hrvatskoj. Znate koliko je to novca, evo vam mjera neka rade građevinske dozvole i neka ulažu reinvestiraju sredstva u RH. Ne, to se ne smije jer mora biti premijer Plenković dobar sa Merkelicom, Angela Merkel je ključ priče cile. Čak ste se rugali sa poljoprivrednicima, čak, tada ste se rugali, to je ruganje. Kad je bio ovdje kineska vlada, premijer kad je bio onda ste potpisali sporazum, ova Vlada je potpisala sporazum o izvozu mlijeka u Kinu. Pa nemate za dječji vrtić šta ste napravili od hrvatskog sela i seljaka. Izvoz u Kinu, dapače ja bi volio da mi izvozimo u Kinu i tribali bi izvozit, al ne izvozimo. Prema tome, sve ove mjere koje kolega, ja ih neću nabrajati, koje je kolega Petrov dao ja očekujem i Klub MOST-a očekuje da se hitno donesu mjere u interesu hrvatskih građana. Ključna mjera koju govorimo cijelo vrijeme, u početku smo govorili otpis a ne odgoda, to je bilo za poduzetnike, a ovaj put u korist svih građana RH. Odmah moratorij na kredit i na kamate. E za to nemate hrabrosti ni snage. Zašto? Jer morate se dodvoravati, morate služiti bankarskim lobijima, morate služiti bankama, morate. To je prvo. Drugo, zašto u ovome trenutku sve što je hrvatska poljoprivreda proizvela se ne otkupi i ne da na hrvatske tržnice i obavežu se trgovački lanci da po cijeni realnoj sve to otkupi se. To hrvatska Vlada napravit neće još uvijek se prodaju Grčke i Španjolske jagode ali kupujte naše domaće Vrgorske i ostale domaće proizvode. Po pitanju svih ovih mjera koje je da MOST, ja mislim da je jedna od najbitnijih mjera na koju mi upozorajemo i da je ova korona kriza razobličila cilu tu suludu podjelu RH, ustroj RH i da pod hitno moramo ugasiti županije. Produljenje krize i zastoj turističke sezone je uzrok u Dalmaciji iz županijske ustanove koju je imenovao potpredsjednik HDZ-a osobu gospodina Škaričića za ravnatelja staračkoga doma. Osobu koja apsolutno ne, koja je dovela u gubitke taj dom starački i preko te osobe je ubiti naravno da su nam oni donili preko te osobe taj virus neposredno, naravno da su nam zabili u produžecima. I sad će Dalmacija ispaštati zbog županija. One su viška. Njih odmah triba prikrižiti ili napravite novi prijedlog ja sam i davao amandman na županije, da se digne kat zgrade i da se taj i da se mogu ljudi zapošljavati, oni vam ne znaju uopće koliko ima zaposlenih. Vi to nećete napraviti. Nelogičnosti lokalnih samouprava, jednostavno nelogičnosti. Iscrpila vam se policija nakon ovih mjera. Policija je iscrpljena, ljudi su iscrpljeni, na svakoj općini je morala stati policija. Dok ja u isto vrijeme pitam ovdje uvaženog tajnika i MUP koliko je ilegalnih migranata ušlo, on na to ne odgovara, on na to nije odgovorio i koliko ih je testirano. Još jednom mjere moraju biti snažne, MOST predlaže ove zakone koje je dao da su snažni, očekujem uskoro i svoj zakon koji sam dao u hitnu proceduru da pomogne ministrici poljoprivrede, ako ona to učini ja ću joj zapljeskati da se izbace županije koje moraju davati suglasnost na dodjeli poljoprivrednoga zemljišta jer mjere tj. program dolje jel zemljišta radi lokalna samouprava, ona izrađuje i onda mora župan dat suglasnost pa ministarstvo. I to vam je kozaračko kolo, ja to govorim svak svakog drži i ne pušta, a zemlja se ne obrađuje. Svak pogoduje svome, ako lokalni čelnici ne poštivaju i ne naprave posao u roku pa neka slobodno to napravi ministrica, ja ću joj dat potporu neka se napokon zaore ta zemlja, zaorimo hrvatska polja. Nismo samodostatni i sad odjedanput ono šta sam ja govorio 5 godina ovdje, Andrej Plenković se znao rugat s menom jer on je čovjek iz grada, ja sam sa sela, seljak jesam, ok, čoban jesam sve sam, sve sam ono što on misli da je najgore, sad odjedanput mijenja paradigmu, moramo obrađivati, moramo ulagati u poljoprivredno zemljište, a baš je on i te županije su uništile poljoprivredu. U Splitsko-dalmatinskoj županiji Sinjsko polje nije navodnjeno, 6.000 hektara 20 km od Splita i sad odjedanput mjere za poljoprivredu i tribamo im s prozora pljeskat, njima koji su uništili sve, a danas u, u, u odijelima civilne zaštite bit će pate za tim što nisu bili u Domovinskom ratu, pa nosaju. Hvala lijepo.
Hvala vam. Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a je rasprava od kolegice Grozdane Perić, izvolite kolegice Perić. Hvala lijepo i vama.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajnici. Pred nama je evo rasprava o paketu prijedloga zakona MOST-a nezavisnih lista i g. Bože Petrova i Klub HDZ-a neće prihvatiti ove prijedloge zakona. Kada govorimo o tako katastrofičnoj Vladi onda moramo reći da je, dakle pandemija proglašena 19.3.2020.g., da je u roku od 30 i još 3 evo dana su donesene mjere, ožujske mjere, travanjske mjere, da je do sada ova Vlada koja je tako katastrofična napravila 37 prijedloga zakona, 3 uredbe, 22 odluke, 4 zaključka i sve to paralelno provela, evo dok mi sada ovdje o tome debatiramo, to je danas isplaćeno preko milijardu i 550 milijuna kuna za 84 000 poslodavaca i 480 000 zaposlenika. Dakle, sačuvalo se i očuvalo preko 500 000 radnih mjesta. Dakle, kada govorimo o cijelom paketu ovog zakona onda moram napomenuti da je upravo zakon o, Ovršni zakon, izmjenama i dopunama Općeg poreznog zakona, izmjena i dopuna Zakona o porezu na dobit, dohodak itd., trebamo se sjetiti svih onih zakona i izmjena koje su se dogodile i u 2019., pa onda primjena od 2020. gdje se npr. za male poduzetnike koje su imale promet do 3 milijuna kuna da se taj prag povećao na 7,5 milijuna kuna, da su oni svrstani u kategoriju odnosno da je smanjen porez na dobit sa 20 na 12% za njih, a za one velike 18%, dakle isto smanjen u odnosu na prethodna razdoblja, da je paralelno s tim su se događale promjene u regulativi poreza na dohodak, da su se povećavale neoporezivi dio i neoporezivi iznos plaća i dohotka, da je time povećani su znatno prihodi i povećana je ukupna košarica zapravo i broj osoba koje imaju, nemaju obvezu plaćanja uopće poreza na dohodak što je itekako jako važno napomenuti. U postupku, koliko je meni poznato, je i prijedlog novog izmjena Zakona o obustavi stečajeva i ovrha za sve pravne i fizičke osobe, što će onda itekako uvelike doprinjeti svim ovim prethodnim mjerama koje su, koje su napravljene, pa će uz ovaj zakon na novčanim sredstvima koji apro po sa današnjim danom je već zaustavio ovrhe za preko 91250 građana, a sa ovim dopunama Zakona o ovrsi će se itekako pomoći gospodarstvenicima da se neke, neka događanja koja se, koja su sad u postupku da se odgode i da im se omogući lakši i na kraju krajeva i opstanak u svijetu, poslovnom svijetu i u svijetu rada. Ono što treba još svakako reći da je paralelno s ovim su napravljene i dodatne mjere, a to je da je državni proračun i Ministarstvo financija je napravio i dobili smo izvješće o tome, preraspodjelu za preko 2,1 milijardu kuna i kada pogledate te preraspodjele koje su napravljene iz postojećeg proračuna je omogućeno da se povećaju jamstveni fondovi i programi gospodarstvu, kreditne linije izvozu preko HBOR-a, preko HAMAG-BICRO-a, da su isto tako osigurana sredstva za MUP i pojačane napore koje imaju u ovom kriznom periodu, da su osigurano preko 34 milijuna kuna potpora u kulturi za sve naše djelatnike u kulturi koji ne mogu zarađivati, u poljoprivredi 20 milijuna kuna, u HZZ-u od tog ukupnog iznosa je preko milijardu i 800 milijuna kuna, a sve evo do sada je od toga isplaćeno već milijardu i po. Kada tome pridodamo da se nisu ukidala socijalna, socijalne pomoći, niti davanja, nego dapače je u preraspodjeli socijalna skrb dobila još 50 milijuna. Isto tako i Ministarstvo turizma koje će na ovaj način pomoći poduzetnicima iz te oblasti gdje će isto oni koji su se zadužili i imaju određene kredite i investicije moći prolongirati svoje obveze, a dakako nije zaboravljeno ni Ministarstvo zdravstva sa 40 i preko 3 milijuna kuna, dakle iz postojećeg proračuna nezavisno od toga što postoji mogućnost i vrlo vjerojatno će ministar financija iznaći i dodatna sredstva kojim će se pomoći kako gospodarstvu tako i građanima. Prema tome, kada govorimo o tome kako ova Vlada nema senzibilnosti, kako ne sluša građane, kako ne sluša poduzetnike onda to moram žestoko i oštro demantirati jer upravo zahvaljujući ovim mjerama su se radna mjesta sačuvala, smirilo možda veliki broj zaposlenika koji su već bili možda jednom nogom u fazi nezaposlenosti, a na ovaj način se omogućilo da ti ljudi ostanu sigurni i da se dalje traže načini i rješenja kako pomoći i pokrenuti našu privredu. Ono što svakako se trebamo svi mi zapitati da li smo dobro radili, da li se trebamo okrenuti više svojoj poljoprivredi, više svojoj proizvodnji, više svom poduzetništvu odnosno kreirati i razvijati naše vještine kako bi bili što manje ovisni o nekim segmentima uvoza to je sigurno nešto o čemu će ova Vlada itekako razmišljati, ali je na svima nama isto tako da promišljamo kako možemo pospješiti i poboljšati naše, naše stanje i našu situaciju. Kada govorimo o tome kako je vrlo lako i jednostavno ukinuti određene namete zvali se oni parafiskalni ili ovakvi ili onakvi onda nemojte zaboraviti da iza toga stoje nekakva laboratorijska istraživanja, da iza toga stoje niz zaposlenika, evo ako ćemo smanjivati troškove u proračunu onda moramo razmišljati koliko imamo liječnika, koliko imamo vojnika, koliko imamo učitelja, koliko profesora i svih niz ostalih djelatnosti koje su nam itekako važne i koje su se pokazale itekako važne i sposobne se nositi upravo sa ovim problemima i sa ovim izazovima koje nažalost ovu Vladu prate mnoge ali unatoč svim tim kritikama mislim da možemo s ponosom reći da vrlo kvalitetno upravlja svim kriznim situacijama.
Hvala. Prije nastavka dakle rasprave u ime kluba zastupnika, u ime predlagatelja kolega Božo Petrov. Samo sekundu kolega Petrov. Hvala vam. Izvolite kolega Petrov, u ime predlagatelja 5 minuta. Hvala.
Kolegice Perić, znate gdje je problem u vašem izlaganju? Vi ste došli ovdje braniti Vladu, ja sam očekivao da će biti predstavnik Vlade, vi ste došli kao predstavnik Vlade, braniti Vladu, braniti djelovanje Vlade zadnje 4 godine, a ja sam došao ovdje razgovarati o mjerama. I mi automatski ne možemo normalno razgovarati, ja želim da mi razgovaramo o mjerama, a jedino što sam slušao jedna oda, jedna poema za koju se vi nadate da će predsjednik Vlade Andrej Plenković pljeskati dugo nakon što je sve to čuo. I da, ja ne kritiziram Vladu za one mjere koje je donijela jer iskreno to su mjere koje smo vam mi predložili prvoga dana. Ja je kritiziram jer su polovične, jer nije napravljeno sve. Ja ne govorim da ova Vlada nije napravila ništa, ali ja kažem da nije napravila onoliko koliko je mogla. I svaki čovjek će vam u Hrvatskoj reći, pa bolje išta nego ništa, jer prije nismo imali ništa, ali ja vam kažem nije dovoljno. I ako ćemo biti odgovorni prema tim građanima onda im trebamo ponuditi i život nakon ove krize. A s obzirom na vrijeme koje vam je potrebno jer sa svim onim što vam predlažemo vi čekate po 2 do 3 tjedna, je li čekate zato da se izgubi eho da su vam to predložili članovi oporbe, je li to čekate i zato što se ne možete snaći, ja ne ulazim u razloge zašto čekate, ali ja vam kažem da čekate i da gubite vrijeme, da trebate biti brži, da trebate biti efikasniji, da trebate donositi cjelovite mjere. Ja sam očekivao u trenutku kad ste vi došli ovdje za govornicu da ćete uzeti mjere koje smo mi predložili koje su sada tema ove rasprave pa ćete mi taksativno reći, znate Vlada ne želi podržati vaš prijedlog Ovršnog zakona, ne želimo zaštititi sve ljude u Hrvatskoj, ne želimo zaštititi i njihove nekretnine i njihove pokretnine, ne želimo ih zaštititi od poslodavaca koji imaju pravo vršiti ovrhe, ne želimo ih zaštiti od mirovinskog osiguranja zbog toga i toga. Ne, vi ste pričali o tome što je HDZ radio zadnjih 4 godine. Onda sam očekivao isto tako da ćete reći, mislim MOST predlaže da bude otpis dospjelih obveza za vrijeme epidemije 90 dana poslije, pa ćete mi reći zašto vi to ne podupirete, pa niste ni to rekli. Pa smo onda predlagali da se ukine akontacija poreza na dobit, samo ste prešutjeli, pa valjda se vi i dalje slažete sa tom akontacijom poreza na dobit, tim kreditiranjem naših poduzetnika, naših građana državu, a ne bi me zanimalo zašto. Ja cijelo vrijeme tražim odgovore zašto? Ja već godinu i po dana pitam ministra financija zbog čega, cijela država, mislim na građane i poduzetnike, treba kreditirati državu akontacijom poreza na dobit. Nema odgovora. Ali ja ću ih sad namjerno nazvati jer i nažalost time što ih ne čujete, vi definirate tako, tovari i dalje plaćaju. Eto nažalost, ja moram to tako reć. Onda smo također predložili da se trajno uzme da se naplaćuje PDV po naplati, da se za zaštitnu opremu, da se i ona svede PDV na 5%, da se ukine članarina HGK, da se ukine paušalni porez, to smo mi sve predlagali. S druge strane, mi nismo dobili odgovor. Sve što smo dobili je na početku vaša rečenica s čime ste skinuli sve ove prijedloge za naše građane, Vlada se s ovim ne slaže, mi ovo nećemo poduprijet i to je sva vaša argument. Dakle, kako tamo netko kaže hop, vi skočite bez ikakvog razmišljanja. Vi ste vjerojatno došli ovdje da kad je glasovanje dignete ruku, imate pripremljen govor o tome što je sve Vlada radila, mene ne interesira danas takva rasprava. Mene interesira da mi taksativno kažete zbog čega ne podupirete prijedloge, zbog čega ne želite zaštititi ovršene i blokirane, zbog čega ne želite pomoći poduzetnicima, mene uostalom zanima što ćete napravit u idućih 6 mjeseci, gdje je plan i gdje su uštede?
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Perić, izvolite.
Poštovani g. Petrov, za razliku od vas ja sam struka i financijska i koja je došla iz realnog sektora i iz lokalne samouprave. Prema tome, kada vi o tome pričate onda bi ja o ovome mogla pričati bar 2 sata minimalno da bi vam pojasnila elementarne stvari koje vi ne razumijete i koje ne želite uopće razumjeti. Vi da ste bili u stanju nešto napraviti onda bi bili dio vladajuće ove Vlade koja radi mjere i koja ih donosi, a ne ovako da ih kritizirate, a da nemate argumenata zašto ih kritizirate. Kada govorimo o ovoj, ovim svim elementima ovdje, pa pogledajte koliko je od toga napravljeno, što i na koji način se razmišlja o svakom čovjeku, o svakom poduzetniku. I vi ćete pričati o tome da se ovdje ne govori o struci nego se dižu ruke. Ma o čemu vi pričate? Nemate pojma.
Poštovani zastupnik Petrov.
Gđo. Perić, ja znam da istina boli i zbog toga na takav način reagirate vrijeđajući mene. Ja vas nisam vrijeđao, meni je žao što ste se prepoznali u tome. Al ono što vam ja moram reći, to što je netko ima neki papir da je neka struka, to ne znači da ima i znanje da se nosi sa tom, sa tom situacijom. I da upravo ću vam ja reći jer sam prošao određene stvari i za razliku od svih onih načelnika i gradonačelnika, uhljeba HDZ-a u ne znam kolko stotina od 500 stotina HDZ-ovih općina, ja sam došao u općinu gdje je dug općine bio veći od godišnjeg, godišnjih prihoda i sve to vratio u godini dana i započeo projekte. Ja za razliku od svih drugih načelnika i gradonačelnika, ja vam imam to pravo reć jer sam to napravio i to očekujem da vi napravite i to u roku od 3 mjeseca.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Kolega Petrov, ja sam dala repliku jer ste se vi cijelo vrijeme obraćali kolegici Perić. Kolegica Perić je naša kolegica, ona je govorila u ime Kluba HDZ-a, stav HDZ-a i tu je imala potrebe naglasiti sve ono što je ona ocijenila da je dobro. Ja mislim da ste se vi trebali obratiti predstavnicima Vlade. Mi tu imamo predstavnike Vlade koji sjede i nisu rekli niti jednu jedinu riječ. Oni nisu niti u jednom jedinom pokazali želju da vam oni kažu iz svojih resora što ste to krivo predložili, što to Vlada misli da nije dobro, zašto oni, zašto oni to neće prihvatiti, to je bio njihov zadatak. Ja od kolegice Perić ništa drugo nisam ni očekivala, točno sam to očekivala kakva je bila rasprava, ali zato tu postoje predstavnici Vlade koji moraju i zato jesu iz različitih resora, koji moraju, oni su ti koji predlažu mjere, oni su ti koji rade, oni su ti koji su trebali reći zašto je to kod vas krivo.
Poštovani zastupnik Petrov.
Zastupnice Mrak-Taritaš, vi vidite te predstavnike Vlade, čujete ih, ja ih ne čujem zato ih i ne vidim, za mene oni ne postoje, postoje oni koji razgovaraju, raspravljaju o onome što je danas tema, to je broj jedan. Broj dva, da, ja sam se obratio zastupnici Perić koja je naša kolegica iz razloga što sam htio usmjeriti razgovor da mi ne pričamo o HDZ-u, ja ne želim pričat o HDZ-u jer nema potrebe pričat o HDZ-u u ovakvoj situaciji u kakvoj se nalaze naši poduzetnici i naši građani, nego o mjerama koje smo trebali donijet, možemo donijet i koje trebamo donijet. O tome želim pričat. I to što će mene netko vrijeđat zbog toga mene ne dodiruje ništa, ako ćemo zauzvrat dobiti danas barem neko rješenje, neku ideju kako dodatno pomoć ljudima u RH.
Hvala lijepo. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Petrov, slažem se s vama da kad se donose zakoni onda moraju bit jednaki za sve građane u RH, a evo Ovršni zakon još uvijek čekamo treće čitanje, u međuvremenu je donešen prošli tjedan zakon gdje je 2/3 onih ljudi koji su blokirani, koje ovrhe provodi i blokade FINA će im biti deblokirani ovaj tjedan, a za 1/3 građana u RH to nije tako i pravo je pitanje zašto nije i Ovršni zakon bio dio tih mjera i da slažem se s vama da ako želimo pomoći građanima da moramo i moratorij na kredite i to godinu dana bez kamata, bez ikakvih troškova jer ljudi to neće moći plaćati. Naravno da želimo sačuvati svako radno mjesto, pogotovo kod nas u Slavoniji, a upravo je u fazi izmjena pravilnika o izravnim plaćanjima i …/nerazumljivo/… smjenama gdje se smanjuju izravna plaćanja za višegodišnje nasade. Pa to je apsurd i to je opet cirka 15 miliona kuna manje za Slavoniju.
Hvala. Poštovani zastupnik Petrov.
Poštovani kolega, moratorij na kredite treba ići u potpunosti, treba biti zaštitno razdoblje bez kamata, banke za to imaju novaca, kupaju se trenutno u novcu, HNB im je spustio obveznu pričuvu s 12% na 9% vjerujem da će kolegica Perić koja je ekonomistkinja po struci prepoznati ovo što govorim pa da će mi isto tako dati komentar zbog čega to Vlada ne želi obvezati banke koje danas imaju novaca, da zakonom ih obveže da se uvede moratorij na kredite i građanima i poduzetnicima za vrijeme trajanja, barem za vrijeme trajanja epidemije. Isto tako, želim čuti od vladajuće većine zbog čega se ne može napraviti običan zakon kakav mi predlažemo, da se zaštite svi, da se zaštite na puno vrijeme, da se zaštite na svaki način, ne samo po računu, nego i po pokretninama i nekretninama. Da nije blokirana u tome samo FINA, nego da se zaustave i poslodavci [[Upadica: Hvala.]] i FINA i mirovinsko osiguranje.
Hvala lijepo. Slijedeći klub zastupnika je onaj GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, predstavnici Vlade koji su evo tu s nama strpljivo slušaju, pred nama je jedan set zakona koji su, koje je predložio MOST odnosno kolega Petrov. Ovaj set zakona govori u prilog tome što oporba misli, smatra da Vlada još treba napraviti. Mi se nalazimo u jedno doba, doba korona virusa, jedno apsolutno za nas nepoznato doba, jedno doba u kojem taj jedan nepoznati virus zaista izaziva kod nas određeni strah od nepoznatog, kad govorim kod nas mislim kod ljudi i Hrvatska se odlučila vezano uz to prvo štititi živote građana, a onda se odlučila za set mjera koji je vezan uz gospodarstvo. I sigurna sam da nitko od nas ne dvoji odnosno ima jedan kolega koji dvoji njega glasno čujemo, ali to je jedna druga priča, da je dobro da se odlučila štititi prvo živote ljudi, a onda gospodarstvenika. Onaj set mjera koji je bio u ožujku ja nekako zovem probnim jer tad nije imalo ni snage i tada se je bojalo i nije se znalo koliko će dugo trajati i to što smo onda govorili da on ne može biti odgoda, nego da mora biti oprost došao nam je u set mjera travanj 1 0. Nekako je bilo za očekivati da dođe i set mjera travanj 2 0, ali kako ide travanj teško da možemo to očekivati da to tako jednostavno i bude. Ovaj odnos u ovom trenutku između vladajućih i oporbe to nije jednosmjerna ulica, to nije ulica u kojoj oporba treba sve ono što vladajući predlože klimnuti glavom i pri tome ne imati niti jednu jedinu primjedbu. Oporba treba reći ono što misli da treba biti bolje, ono što se mora, treba, može napraviti. Ali tu u odnosu između vladajućih i oporbe nema pomaka ni za milimetar. U trenutku kada oporba kaže ok, sve zajedno mislimo da treba ovako ili onako i onda oko toga glasa onda smo mi konstruktivna oporba, ali kad kažemo ljudi moji niste napravili dobro, napravite to, evo vam prijedloga, uzmite te prijedloge, čak i ako ne želite naše izglasati pročitajte ih vidite, dođite za 2 tjedna sa svojim onda se to zove populizam. Dakle, samo se trebamo odlučiti da li oporbu zovemo da se bavi populizmom ili smatramo da je oporba konstruktivna. U ovim odnosima snaga kad imamo Covid-19 odnosno korona oporba je konstruktivna. Bila je konstruktivna od samog početka, od samog početka je rekla ok, borimo se s nečim nepoznatim ali naravno da ljudima nekako strpljenje dođe pri kraju. Jer vidimo da tu zaista se smatra da je to jedna jednosmjerna ulica, vladajući ide svojim, a oporba ako nešto govori dobro je. Ja ću se u svom ovom raspravi u ime kluba skoncentrirati na nekoliko stvari. Prva stvar koju je važno za napomenuti je i pokazatelj kako je inspekcija doživjela u doba korona virusa svoje postupanje. Ne tako davno, u ovoj istoj sabornici je bila rasprava o jednoj velikoj inspekciji gdje treba biti sve na jednom mjestu i u toj raspravi smo rekli nemojte nered zamijeniti novim neredom. U toj raspravi smo upozoravali da inspekcija treba biti savjetodavna, a tek iza toga nakon nekakvih edukacija, savjeta i svega ostalog treba biti zaista naplaćivati kazne i sve ostalo. Za vrijeme korona virusa mi imamo poduzetnike, ugostitelje koji žele raditi, žele raditi i samim tim umjesto da im pomognemo da rade, umjesto da im pomognemo, inspekcija izlazi van i onda kaže nije bio odgovarajući stol i zbog toga što nije bio odgovarajući stol i nije zadovoljio minimalno tehničke uvjete ne može raditi 30 dana. Dakle, pokazuje svoje najgore lice. Bilo je prilika, moglo se razgovarati i moglo se je mailom poslati svim što trebaju ispuniti i sigurna sam da svatko od onih koji se bave ugostiteljstvom će zbog sebe, zbog radnika koji rade, zbog svoje budućnosti to ispuniti još će i pitati što treba. Kako to da je iza toga bio dovoljno jedan sastanak u trajanju od možda malo više od sat vremena da se to sve riješi. Ovo je doba korona virusa u kojem ne smijemo biti nerazumni, ne smijemo biti nehumani i ne smijemo biti birokratsko bešćutni. Inspekcija je svojim licem pokazala točno to, apsolutno nerazumijevanje problema, nehumani prema ljudima koji žele raditi i birokratski bešćutni paragraf taj i taj odnosno članak taj i taj, stavak taj i taj. Prema tome iz doba kad živimo u korona virusu trebamo nešto naučiti, ako nešto naučimo bit ćemo bolji ljudi, bolje ćemo se odnositi jedan prema drugom i bolje ćemo raditi svoj posao. Ako to ne naučimo onda ćemo zaista svi zajedno platiti ceh odnosno danak ovoj situaciji koju imamo sad. Svi se moramo potruditi s niz mjera, takve su i mjere koje su bile da gospodarstvenici sad rade, da dan poslije budu spremni za raditi. U medijima možete vidjeti da postoji jedna udruga koja se zove Glas poduzetnika i koja piše pismo premijeru. I piše pismo premijeru zašto, od svoje nemoći jer govore, jer upozoravaju, jer ukazuju na neke stvari, a premijer ih ne prima na sastanak, premijer im ne odgovara. Činjenica je da sam ja danas u kontekstu da je prošlo mjesec dana od potresa u Zagrebu napisala jedno pismo, otvoreno pismo premijeru Plenkoviću gdje sam mu rekla da je grijeh nečinjenja jedan od ozbiljnih grijeha koji će građani Grada Zagreba i Grad Zagreb zapamtiti ali o tome neki drugi put. Htjela bih samo još ukazati na dvije stvari. Jedna stvar je ovrha. Dakle, ako imamo ovrhe i ako se ovrhe postupa po nekoliko zakona, svako zna iz njegove domene koji je taj zakon i svako zna da onda bi to trebalo doći ko set. Ne možete u odnosu na ovrhe imati građane prvog i građane drugog reda ili građane trećeg reda. To je sve trebalo doći zajedno. Dakle, MOST je samo odnosno kolega Petrov je napravio ono što vi niste napravili. Prema tome, uzmite, doradite, napravite, nitko neće biti niti će reći evo ja sam taj, dobro je da se napravi. I za kraj imamo temu banaka i temu leasing kuća. Dakle, kad je bilo rečeno da će biti odgoda kredita vi danas bez korona i prije korone i iza korone možete doći u banku i reći da su vam izvanredni uvjeti da vam se odgodi plaćanje kredita za to vrijeme platit ćete solemnizaciju koju morate napraviti i oni će vam zaračunavati kamate pa ćete na kraju imati više. U doba korona virusa svima je bilo logično i normalno nemojte mi nuditi ono što inače mogu dobiti, dajte predložite nešto drugo. Predložite stvarno da za vrijeme kad imamo situaciju korona virusa odnosno opće pandemije ili još nekoliko dana ili 30 dana poslije ljudima je dovoljno i to jer čim počnu raditi moći će nešto i vraćati, nema kamata. Sve miruje, nastavljam tamo gdje sam stao u trenutku kad sam dobio odgodu, a još je veća situacija s leasing kućama, ljudi su uzeli autobuse na leasing, s tim autobusima dakle bave se prijevozom, ti autobusi stoje jer ne mogu se baviti svojom djelatnošću, naravno da im leasing kuće za to vrijeme naplaćuju kamate koje oni neće imati od kuda platiti, a zalog su dali svoje privatne nekretnine. Zamislite što će to biti dan poslije. Oporba ukazuje na stvari koje trebate napraviti odmah, ali poslušajte nas, mi svi moramo voditi računa o danu poslije, o danu poslije, svi moraju biti spremni za raditi. I naučimo nešto iz ovog, važno je da iz ovog naučimo da smo bolji ljudi, bolji jedni prema drugima i stvorit uvjete da zaista gospodarstvenici [[Upadica: Hvala.]] dan poslije mogu raditi. Hvala.
Slijedeći klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasnbegovića, trebao je govorit poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović, nema ga, gubi pravo na govor, a u ime predlagatelja riječ je zatražio poštovani zastupnik Petrov, potpredsjednik ovog visokog doma. Izvolite.
Kolegice i kolege zastupnici predložio bi da se vratimo u normalni ton. Mene ne interesira obrana neke stranke mene interesira rasprava o mjerama. Ja ću zato ponoviti prijedloge koje je MOST dao, želio bih čuti racionalne odgovore u raspravi, ne samo od vladajuće većine nego i iz oporbe, ako te mjere nemaju smisla želim racionalnu podlogu zašto nemaju smisla, a ako imaju smisla a onda ako ćemo se voditi brigom za građane želim čuti kad će biti usvojene. Osim toga, kad navedem te mjere koje danas predlažemo ja ću također predložiti i neke druge mjere o kojima trebamo razmišljati za idućih 6 mjeseci. Ja bih molio samo da nakon toga se ne dogodi šutnja. Ne očekujem šutnju očekujem raspravu pa čak i od onih koji predstavljaju Vladu. Dakle, ono što smo mi predložili u ovom setu zakona jest da oni koji imaju nad sobom ovrhe, blokade, da se one ne izvode samo po računu nego da se zaustave ovrhe na njihove pokretnine, na njihove nekretnine, da se ne zaustavi samo FINA u provođenju ovrha nego da ni mirovinsko osiguranje nema pravo provoditi ovrhu, niti poslodavci nemaju pravo provoditi ovrhu. Također, tražili smo da se izmjeni Opći porezni zakon u smjeru da bude potpuni otpis dospjelih obveza za vrijeme epidemije i 90 dana poslije, da damo prostora i vremena poduzetnicima da se mogu pripremit da može gospodarstvo krenuti. Također, tražili smo da se uvede trajna, trajno ukidanje akontacije poreza na dobit, da se ukine porez na dividende i udjele na dobit. Također, da se ukine plaćanje paušalnog poreza na dohodak za iznajmljivače u turizmu jer moramo se suočiti s činjenicom da turizma ove godine neće biti ili možda će ga bit u tragovima u odnosu na prošlu godinu. Također, tražili smo da postoji mogućnost plaćanja po naplati za sve obveznike bez obzira na njihovu visinu prihoda, tražili smo da se izmjeni PDV za zaštitnu opremu da on bude na razini 5%. Također, tražili smo da se ukinu parafiskalni nameti, mi smo predložili za početak od ovih 400 da se ne mora obvezno plaćati članarina HGK-u. Također predložili smo da se ukine članarina turističkim zajednicama u Zakonu o roditeljnim i roditeljskim naknadama, predložili smo da se rodiljni dopust ide u punoj plaći sa 6 na 10 mjeseci, da se ukinu restrikcije za korištenje roka od 8 mjeseci za prvo i drugo dijete. Ja bih molio od prisutnih saborskih zastupnika da ako postoji razlog zbog čega ove mjere ne mogu ići, da mi kaže racionalnu osnovu. A ako može ići onda bih od vladajućih volio čuti kada je rok da se i ovim ugroženim skupinama pomogne na ovakav način. Također, bit će vremena danas u raspravi zato što mi je malo vremena u ovom trenutku kao predlagatelj da iznesem par prijedloga i za mjere koje trebaju ić u idućih 6 mjeseci i prihvatit ću činjenicu da Vlada nikada neće pohvalit zbog toga oporbu, mene to iskreno ne interesira, želim iskoristiti svoje vrijeme koje su mi građani dali da budem u potpunosti čist prema njima da mogu reći stvarno sam u onom vremenu što ste mi dali učinio maksimalno što mogu. Na meni je dati prijedlog, a na vladajućima je prihvatiti ili odbiti taj prijedlog. Ja vas samo molim zbog ljudi koji su nama svima svojim glasovima dali odgovornost kako vladajućima tako oporbi, uzmite u obzir da u ovoj situaciji ne treba biti podjela nego bih vas molio da čujete, prijedlozi koje vam dajemo nisu za to da se politički s vama napucavamo, meni ne trebaju u ovom trenutku političke igrice, niti bilo kome u RH jer masu ljudi danas u RH strepi hoće li doslovno idući mjesec moći kupiti svojoj djeci za jesti.
Hvala lijepo. Imamo više replika na vaše izlaganje, prva je poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Kolega Petrov, ovdje je apsolutno jasno, barem meni iz nekakvog sastava kolko vidite da ćete vi dobiti podršku oporbe za vaše mjere. Ali džaba krečite ako tražite samo našu podršku. Tu bi trebao biti odgovor, ja sam očekivala da će predstavnici Vlade dati neki odgovor, vi ste tu postavili niz pitanja na koja odgovor mogu dobiti, dati oni, a ne mi. Ali da vas samo podsjetim, možda će biti lakše da svi zajedno razumijemo, mi smo nedavno imali set zakona iz turizma kojim su se mijenjale neke stvari i onda se je za voditelja ureda vezano uz turizam ostalo i dalje da mora imati položen ispit za koji treba dati određene novce, ali je brisana odredba da mora znati strani jezik. Mene živo zanima kako se neko baviti turizmom, a da ne zna strani jezik. Dakle, tu se već pokazala ideja i namjera vladajućih u kojem smjeru oni vide ove sve izmjene i dopune zakona.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Petrova.
Zastupnice Taritaš, mi ćemo sad kao oporba nastaviti primjenjivati vokabular koji su nama dali vladajući u zadnjih 2 mjeseca, promjena paradigme. Izaći će im na nos. Izaći će im na uši koliko puta ću to spomenut i tražit od njih da pređu s riječi na djela. I kao što ovaj prijedlog koji ste vi rekli nema smisla, nema ni meni smisla ono što se dogodilo neki dan sa državnim inspektoratom gdje inspektori upadaju u ugostiteljski objekt na temelju navodne nezakonitosti koja nije potkrijepljena mjerama objavljenim u Narodnim novinama od Stožera civilne zaštite. Ali još teže mi je prihvatljivo da vladajuća većina koja štiti te iste ljude šuti. Ja ne bih volio da šutimo, mi trebamo progovarat, mi trebamo raditi u interesu građana.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Aleksića, izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Petrov, u izlaganju kolegice Perić čuli smo da Vlada priprema zastoj ovrha i za pravne osobe i za fizičke osobe, pa pretpostavljam da će to sutra biti na Vladi RH, pretpostavljam, ne znam. No, ovo što u vašem zakonu nedostaje što se tiče tih ovrha, zastoja ovrha, jest zastoj tijeka zateznih kamata. Znači, ja predlažem da pripremite sami amandman u kojem će pisati da se prekida i tijek zateznih kamata kao što je to propisano u onom Zakonu o novčanim ovrhama koji smo već izglasali, neću vam ja davati taj amandman, nego to napravite vi. Uglavnom, podržat ću sve vaše prijedloge. To je to.
Poštovani zastupnik Petrov.
Kolega Aleksić, hvala na prijedlogu. I kao što ste vi dali prijedlog koji ćemo mi uvrstit, ali ja bih volio da upravo vi napišete taj amandman. Mi ćemo prihvatit apsolutno sve prijedloge koji danas dođu, koji su konstruktivni, niti jedan nećemo a priori odbaciti. Smatram da na takvoj razini treba biti ne samo ova rasprava nego apsolutno sve rasprave u HS. Dakle i ovaj prijedlog koji ste dali i svi drugi prijedlozi koji dođu, mi ćemo o njima razmisliti, prihvatiti ih ako na barem maloj razini doprinose kvalitetnijem prijedlogu zakona, a naše je jedino se nadati na kraju da će proraditi i s druge strane vladajuće većine koji imaju većinu u svojim rukama za vrijeme glasovanja da u tom trenutku ne razmišljaju o političkim igricama i vlastitim malim interesima nego o građanima u Hrvatskoj.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Hrelje.
Poštovani kolega Petrov, da mi ćemo nesporno dati podršku svim vašim prijedlozima zakona, ne zato što su idealni, nego što su potrebni da se na drugi način pogledaju rješenja ove situacije jer krenulo je pogrešno. Prva je naznaka bila nekog jedinstva i poziv na suradnju, nakon toga izgleda da su vladajući shvatili da će to biti dječja igra i da oni to mogu vrlo lako kontrolirati situaciju. Međutim, očito da vrijeme u kojem mi živimo traži svojevrsno nacionalno jedinstvo u zakonodavnom smislu i konzultacije u izvršno vlasti da bi se izašlo na kraj sa ovom situacijom koja nije ni tako lagana i neće se tako brzo riješiti. Mislim da je temeljni problem, problem u pristupu ovoj problematici kroz oholost i svojevrsnu bahatost onih koji misle da će to tako lako riješiti.
Hvala. Poštovani zastupnik Petrov.
Zastupniče Hrelja ja sam davno prežalio svaku naznaku moguću da će vladajući priznati na bilo kakav način ono što radi oporba ili prijedloge koje su pokupili iz oporbe. Predložio bih vama također da što prije pređete preko toga jer ispada da se žalimo, ja se ne žalim uopće, meni je drago za svaku stvar, da nije postojao pritisak oporbe, nažalost da nije postojao pritisak oporbe, pritisak medija vladajući nikada ne bi barem u onom segmentu u kojem za sada jesu, a nisu u potpunosti, proveli otpis a ne odgodu. Meni je dovoljno da znam da smo to mi napravili kao oporba i javnost. Ja ne bih volio s druge strane da postoji pritisak, da postoji uopće potreba za pritiskom. Ja se nadam da će se to promijeniti jer ovakva situacija kakva je [[Upadica: Hvala.]] zahtjeva stvarno sve glave.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Grčića.
Hvala. Kolega Petrov, evo pridružujem se kolegama naravno da bih izrekao to isto, znači većina vaših mjera je za nas prihvatljiva iz prostog razloga što smo isto tako evo već prije 2 ili čak 3 tjedna predlagali vrlo slične stvari i znate kako su prošle ovdje u saboru kada je riječ o tretmanu većine, dakle vladajuće većine. Dakle, nažalost ne moramo gajit nadu da će nešto od toga biti prihvaćeno od vladajućih, to se već jasno pokazalo u ovim pokušajima, dakle mi smo kao SDP svaki put u zadnjih 4 recimo tjedna otprilike svaki put 7 dana prije vladinog paketa mjera izlazili sa svojim paketom. Vi ste to pratili i znate to i vidjeli ste kako je to prošlo. Htjeli smo barem da nešto od toga bude usvojeno, nešto malo je, nešto malo je zbog ovog šireg pritiska, ali većina dakle preko 90% toga nije naravno.
Hvala. Poštovani zastupnik Petrov.
Zastupniče Grčić, prihvatili su oni određene stvari, prihvatili su da moraju otpisati, a ne odgoditi, prihvatili su da PDV barem u određenom omjeru bude naplaćen po naplati. Ono što ne želim prihvatiti da su to privremene mjere, da nisu svi obuhvaćeni time, ali to je pokazatelj da mi trebamo biti samo uporni, a oni će ako zbog ničega, ako ne zbog onoga glasa razuma, ako ne zbog osjećaja pripadnosti tim istim ljudima koje ovdje trebaju braniti, a onda zbog pritiska i one političke kalkulacije da im uskoro idu parlamentarni izbori osim ako ih nisu namjeravali odgoditi još za godinu dana, morat promijenit na konto tog pritiska i ove stvari. I ako treba predlagat ćemo svaki tjedan i svaki tjedan [[Upadica: Hvala lijepa.]] raditi pritisak.
Slijedeći klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Branko Grčić. Izvolite. Uključite se.
… [[Govornik naknadno uključen.]] predstavnike ministarstava, dakle želim reći da je ova kriza zaista duboka, procjene za gospodarski dio su vrlo ozbiljne. Dakle, svaki mjesec u prosjeku negdje oko 3% manji BDP znači i produljenje ove krize bi bilo zaista katastrofalno i za gospodarstvo i za cijelo društvo jer iz gospodarskog stanja proizlaze svi negativni učinci na cijelo društvo. Ono što želim reći evo i nastavak ovoga o čemu smo sad razgovarali Vlada je zapravo kad je riječ o gospodarstvu donijela jednu pravu, pravu mjeru to je ova potpora za očuvanje radnih mjesta 4.000 kuna za svakog radnika koji zadržava svoje radno mjesto. To je i financijski vrlo zahtjevna bila mjera ali evo Vlada je to donijela i sad smo tu gdje jesmo, nažalost nije donijela sve ono drugo što smo tu priželjkivali i predlagali i zapravo se sad postavlja pitanje što je sa svim drugim akterima danas u svim segmentima društva koji ne mogu računati na slične Vladine mjere koje će im pomoći da lakše prebrode ovu tešku krizu. A kraj krize se ne nazire koliko god mi to željeli. I današnji podatak od čini mi se preko 40 novih oboljelih što je de facto malo manje ispod prosjeka Hrvatske do sada, dnevnog prosjeka nas ozbiljno upozorava da kriza u Hrvatskoj još uvijek nije bilu kraja kada je riječ o koronavirusu, vjerojatno neće ni biti. Dakle, mi se moramo pripremit zapravo na jedan suživot sa virusom i kroz ove mjere koje su najavljene, o kojima smo i mi u SDP-u jučer govorili, znači nekakvog ograničenog popuštanja vrlo opreznog poput hoda po jednom tankom ledu gdje nikad ne znate gdje ćete se poskliznuti ili čak propasti kroz taj led, zapravo mi moramo krenuti u aktiviranje gospodarstva. I sad se postavlja pitanje i vrlo značajan zahtjev Vladi što sve treba napraviti da se to zaista dogodi? Nemojte očekivat da će se obrtnici, mali poduzetnici i oni srednji, možda oni najveći i najlakše, al da će ovi mali tek tako lako aktivirati svoj biznis temeljem političke odluke ili mišljenja Stožera za civilnu zaštitu sutra kada se mjere budu popuštale, ne, to nije moguće. Dakle, njih treba pripremit za to jer oni već imaju jedan diskontinuitet koji je bitno narušio njihovo poslovanje i Vlada mora ozbiljno razmišljati već sad u ovom trenutku što će se događati 15.6. Zašto govorim 15.6.? Pa sve mjere, ovih nekoliko važnih koje su sada ovaj od Vlade donesene istječu defakto nakon 3 mjeseca. Potpore od 4.000,00 kn istječu tamo negdje oko 15.6., a što onda? Pa 500 000 ljudi prima tu potporu. Ali računajte, zaista računajte jer je to naša realnost da se gospodarstvo ne može, čak i da je sad kraj krize s virusom, vratiti u onu razinu poslovne aktivnosti koja je bila neposredno prije zaustavljanja cijeloga procesa. Lock down. Zaključavanje. O tome morate voditi računa. Jer ako u restoranu za stolom koji ima 4 stolice može sjedit dvoje ljudi, ako u kafiću može sjedit i za istim stolom takvim dvoje ljudi ili jedno čak, onda je to upola manje poslovanje. Ako u tvornici treba napraviti socijalnu distancu među radnicima, onda će biti potpuna reorganizacija tog procesa. A da ne govorim o turizmu koji se nažalost ove godine sigurno neće vratiti uopće u nekakvu snažniju aktivnost nego će ostat možda na 10, 20% svoga kapaciteta. Prema tome, morate računati da će veliki broj radnih mjesta i ljudi koji tamo rade od ovih 500 biti ugroženi. Prema tome, njih čeka vrlo loš ishod 15.6. ukoliko ne donesete zamjensku mjeru. Pa nismo mi Zakon o skraćenom radnom vremenu tek tako predložili. Iskoristili smo jednu mogućnost koju EU želi financirati da nastavak ove vaše mjere od 4.000,00 kn bude Zakon o skraćenom radnom vremenu, da se preraspodjeli i organizira radno vrijeme da ljudi mogu ostat na radnom mjestu, da rade kraće, a da im razliku plaće nadoknadi hrvatska država uz pomoć EU i programa sure. To je ideja. Pa nije priča o moratoriju politička priča oko koje ćemo se mi prepucavati. Ja ne znam da li vi shvaćate da za 3 mjeseca kad istekne ljudima moratorij na plaćanje kredita, bilo da je riječ o građanima, njih 30 000 koji su u ovom trenutku dali zahtjev ili o 10 000 firmi koji u ovom trenutku su dale zahtjev. Znači, za 3 mjeseca to istječe. Zar mislite da će oni temeljem ovoga što sam rekao biti sposobni nakon 3 mjeseca plaćati te rate kredita? Pa kako će ovi koji će izgubiti radno mjesto, nezaposleni, plaćat ratu kredita? A situacija u društvu i gospodarstvu je takva da izgledi da nađu posao su nula. Prema tome, ljudi osvijestimo se, dakle to nije stvar prepucavanja, to je stvar života. Ako su Slovenci mogli napraviti moratorij i zakon donijeti, Vlada je donijela zakon, naglašavam, o moratoriju na 12 mjeseci. I ako su njihove banke, možda intimno naravno nisu bile zadovoljne s time, ne mogu bit, ali je trenutak takav da je okolnost izvanredna, da je situacija nikad gora u zadnjih 100.g. u svijetu, pa tako i u RH onda u takvim vremenima se donose izvanredne mjere i banke moraju shvatiti da one moraju nositi dio tereta te priče. I ako mogu preživjet 12 mjeseci banke u Sloveniji, ja vjerujem da mogu to preživjeti i banke u RH. I na način da ne obračunavaju kamate za vrijeme moratorija i da ne naplaćuju solemnizaciju ugovora, pa ne da čujemo ove, ove smiješne, za mene zaista smiješne argumente iz udruge banaka gdje kaže, znate ako mi otpišemo kamate, građani će plaćat porez na dohodak na taj otpust kamata. Kakve gluposti. Kakve gluposti. U ostalom zar nije hrvatska Vlada donijela odluku o oslobađanju i odgodi plaćanja poreza na dohodak, dobit, čak i odgodu plaćanja PDV-a, zar nije? Ja samo očekujem da će Vlada precizirati da se to odnosi i na taj segment ako postoji i zrno pravnog temelja da se to odvije onako kako ljudi iz huba to ili iz banaka to tumače. Prema tome, nemojte ljudi se igrati sa sudbinama ljudi koji u ovom trenutku ne znaju što će sa sobom. Gube radna mjesta, smanjuju im se plaće, izgledi su jako loši, reaktivacija gospodarstva će biti duga i mukotrpna, složena itd. itd. A sad želim samo još u ovih minut reći što niste pokrili do sada. Dakle, ovdje govorimo o 500 000 radnika i to je apsolutno legitimno i mi to pozdravljamo i podržali smo. Ali gdje je 400 000 ljudi koji primaju danas mirovine ispod 1.900,00 kn ili 1.500,00 kn po članu obitelji. Kako oni danas žive? Kako ti stariji ljudi danas žive? Kako odlaze do dućana? Ne odlaze nikako. Znači moraju nekoga angažirat. Možda dostavu koriste, možda plaćaju tu dostavu, možda je to dodatni trošak, možda to neko treba pomoć platit? O tome mi govorimo. Govorimo o životu u ovim okolnostima, govorimo o 20 000 ljudi koji su već registrirani na zavodu, jedan dio njih nema nikakvu naknadu. Zašto oni su kažnjeni? Jer su otišli na zavod, nemaju naknadu, a isti njihovi prijatelji, kolege su ostali i dobit će od države 4.000,00 kn. Dajte izjednačimo ih za ovo razdoblje barem 3 mjeseca, pa ćemo vidit dalje što je s njima. Što je sa 70 000 socijalno potrebitih ljudi koji primaju 800,00 kn u ovom trenutku? Što je sa sezoncima koji nažalost posao neće dobit, niti su ga dobili sad 1.4.? Njih je 5500. Pa jel treba neku naknadu njima dat? Rekli smo tu najmanje u razini minimalne plaće za idućih 3 mjeseca, pa ćemo dalje, pa ćemo dalje vidit. Ali vi o njima niste razmišljali. Što je o 100 000 ljudi koji su sada već na zavodu, a nemaju naknadu nikakvu, itd. itd.? Sve smo te mjere predložili, a nažalost Vlada ništa od toga nije, nije usvojila.
Hvala. Slijedeća, slijedeći Klub zastupnika je onaj Živog zida i Promijenimo Hrvatsku u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, poštovani građani, poštovani predstavnici Vlade. Danas raspravljamo o prijedlogu stranke MOST. Kolko otprilike, 9 prijedloga zakona za poboljšanje, znači ovih kriznih paketa, kriznih mjera koje je Vlada usvojila ovdje u ovom saboru. Naravno da, da je ovaj krizni paket mjera Vlade, on je manjkav, to sam rekao i prije mjesec dana kad smo ovdje prvi put raspravljali, upozorio da Vlada mora vidjeti mjesec, dva, 2-3 koraka unaprijed, a ne čekat da prođe mjesec, pa onda reć aha ovo nije valjalo, ajmo sad naprijed itd., ne možemo gledati unazad nego naprijed, al očito ova Vlada nema kapacitet da se nosi sa postojećom krizom, to nadoknađuje snažnim piarom, a vidjet ćemo poslije kolko su utrošili za to. Dakle, MOST predlaže slijedeće, da se PDV naplaćuje na ono što se proda. To smo govorili prije 3.g. mi u stranci Promijenimo Hrvatsku i da to treba ostati i na dalje i mi dopunjavamo sad. Što bi trebalo ovdje još reć? Dakle, neće, ne trebaju poduzetnici kreditirati državu. Kad prodaju onda trebaju platiti PDV. Međutim, postoji jedan institut koji se zove prijenos porezne obveze. A to znači da u lancu ne obračunavaju svi, može bit 2, 3, 4, 5, u lancu do konačnog kupca, znači da PDV samo plaća onaj u zadnjem koraku kad se finalno roba proda, vidite. Zašto? Ne maltretirate poduzetnike sa silnim izvještajima itd. itd. U skladu s tim mi iz Promijenimo Hrvatsku, mi imamo zaista vrhunske eksperte. Mi predlažemo da u tom kontekstu kada govorimo o porezima da se uvede fiskalizacija svih pravnih osoba. Ne ono kumica na placu, slastičarni samo ovo, ono, svih pravnih osoba. Znači, braco moj kad si ispostavio fakturu odma će otić u Ministarstvo financija. Prema tome, nema ljudi moji, nema muljanja, smanjujemo korupciju i Ministarstvo financija ima, Porezna uprava ima uvid u sve. E da je tako ne bi 28 milijardi kuna nenaplaćenih poreza bilo dragi moji građani u ovoj zemlji, 28 milijardi kuna je nenaplaćenih poreza, a svake godine porezna uprava otpiše u prosjeku milijardu i po do dvije milijarde kuna poreza po nama nepoznatim kriterijima. Kad sam ih pitao kako, oni su rekli zastupniče to je porezna tajna, vidite, a 28 milijardi kuna nije naplaćeno. Zamislite da su naplatili barem 14 milijardi, pa mi bi danas puno ležernije ovu krizu prebrodili. Ali dragi građani, vidite, ne mogu RH spasiti kozmetička rješenja. Zato smo mi za velike, krupne promjene i sa ljudima koji to znaju. Znači, slijedeći zahtjev je moratorij na 12 mjeseci, tražili smo to manje-više svi iz oporbe, to je vrlo opravdano. Nadalje smo tražili da se ne ovršuje ljude direktno sa HZMO, znaš to su masovno umirovljenici itd. itd. itd. Prema tome, to je logično i to treba ovaj provest. Kada su u pitanju, kad je u pitanju Ovršni zakon predlaže se ovdje da oni koji dobivaju znači pomoć od države, pa npr. to je radnik koji je izgubio posao, pa je dobio minimalac, a u to vrijeme podliježe nekoj ovrsi, znači da mu ta sredstva ne ulaze u masu za ovrhe. Prema tome, to je, pazite, to je po prirodi stvari logično i to treba napraviti tako jer ne možemo dopustiti da se takve ljude ovršuje, znači, a dobili su državnu pomoć države, svih nas državnih obveznika u svemu tome. U tom kontekstu, dakle što mi želimo ovde, znate? Mi u oporbi, mi kao prvo moram naglasiti ovdje, nismo mi svi isti u oporbi da se razumijemo, postoji među nama solidarnost, postoji jedna, ajmo tako reć, lažna oporba, onda postoje, ajmo tako reć, prava oporba, pa ovo, ono itd. Recimo sada kad čovjek sluša predstavnike SDP-a kako se zalažu za radnike, ja bi ovdje prvi zaplakao dragi građani. A niko nije više oduzeo radnicima prava nego upravo njihove Vlade, mislim to je tragično čut, to je tragično čut. E, zato nije dobro da mi ovdje imamo jedni prema drugima kao eto mi smo sad oporba, pa imamo neku lažnu solidarnost, pa dragi građani, mi smo se te lažne solidarnosti nagledali. Nama trebaju velika rješenja. krupni zahvati, a prije svega znanje. E pa sada da ja ne bi pričao na pamet, vi znate da ne volim to raditi, ja ću ponoviti evo i da MOST čuje da podrže svi drugi, kako riješiti blokirane, a na temelju toga oni dolaze u ovrhe. To se može riješiti da pritisnemo Vladu u tri mjeseca se može riješiti sada dok traje kriza i da taj problem nakon tri mjeseca više ne postoji, ne bi postojao pojam blokiranih građana, ne bi postojale izbrisali bi agencije za utjerivanje dugova ne bi postojale. Koja ideja? Znači banke su prodale agencijama za utjerivanje dugova svoja potraživanja koja su oni platili otprilike 10 milijardi kuna. E koje je naše riješe iz PH-a? Država treba emitirati obveznice u iznosu od 10 milijardi kuna da isplati ove agencije za utjerivanje dugova, izbriše ih više da ne postoje, a onda te obveznice mogu kupovati svi, a najviše ih treba kupiti HBOR koja bi od HNB-a dobila ogromni kredit uz 9% kamata. Na koji rok? Recimo nek je prosjek 10 godina svih dospijeća. I vidite dragi građani, šta je suština vas koji ste blokirani, koja je za vas prednost? Banke su prodale svoja potraživanja otpisavši samo za najviše 30, 35% njihove vrijednosti i vi bi sada bili u situaciji da od države otkupljujete svoje dugove za 35 najviše 40% zbog nekog administriranja. Znači ako je neko ostao dužan 100.000 kuna na kraju za 5 ili 10 godina on bi trebao vratiti samo najviše 40.000 kuna. I vidite kolegice i kolege iz oporbe, pa dajmo se založiti za ovo da riješimo ovo u tri mjeseca, ne trebamo mi, evo vi ste iz MOST-a kada ste bili u prilici dva puta mogli ste riješiti recimo problem Ovršnog zakona ovako. Vi ste tada samo rekli da nećete jedan amandman ustvari jedan članak da ne treba iseljavati ljude za vrijeme zime dok je snijeg itd., ajmo sada riješit, zaboravimo to, ali ajmo riješiti sada da za tri mjeseca ne postoji ovaj problem. A to je ovo rješenje koje sam iznio, ono je jednostavno praktično, realno. Ja znam da to neće vladajuća koalicija napraviti, pa to njima ne pada na pamet jer oni navijaju, oni guraju novac u džepove bankara koji su i onako prepuni novca. E ali zato treba to napraviti oporba. I još jednu stvar koju predlažem, znači da ovo bude ajmo tako reć pojačano i da se iz oporbenih krugova čuju velika rješenja, snažna, to je helikopterski novac to je mjera. Ja sam ga predložio prije mjesec dana, ma kakvi, premijer i ministar financija ni čut. O čemu se tu radi? Prijedlog je bio da HNB podijeli doslovno podijeli po 4.000 kuna svim punoljetnim građanima Hrvatske to bi iznosilo negdje oko 10 milijardi kuna, ljudi to ne bi trebali vraćati, oni bi trošili. Zašto je to važno? Jer bi se održala potrošnja, potražnja, a čim postoji potražnja onda bi se moglo spasiti gospodarstvo, više radnih mjesta, proizvodnja ne bi toliko pala kao što sada pada itd., itd. I dok se diljem svijeta od Amerike evo i Japan ovih dana dijeli po 7.500 kuna svim građanima, oni koji su više nastradali njima će duplo podijeliti, znači to je nešto što funkcionira. Međutim, to nije koncepcija ove Vlade i zato mi iz stranke PH-a kao prava oporba mi želimo ovo suštinski riješiti. Znači sada narodna banka treba i Vlada pomagati građanima i gospodarstvu, a ne ona pomaže naravno gleda koji je interes krupnog kapitala, financijskih institucija prije svega banaka. I još nešto moram reći poštovani građani na kraju. Prije mjesec dana sam upozorio premijera i ministra financija da ću podnijet kaznenu prijavu ako nas budu zaduživali vani uz kamate koje su bitno više nego što mogu dobiti ovdje u Hrvatskoj. Hrvatskoj treba ovaj proces oporavka financirat HNB uz 0%, a ako to bude na štetu hrvatskih građana, ponavljam podnijet ću kaznenu prijavu. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika trebao bi biti HNS-a i govoriti poštovani zastupnik Stjepan Čuraj, nema ga, gubi pravo na govor, pa će sljedeći govoriti u ime Kluba zastupnika HSU-SNAGA-nezavisnih zastupnika i Nove politike poštovani zastupnik Goran Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem. Pred nama je set zakona koje je predložio kolega Petrov, naravno ja ću prihvatiti nadam se i moj klub, nisam s njima još razgovarao o tome u potpunosti, ali prihvatit će i oni kompletan taj set zakona. Rekao sam u replici kolegi Petrovu da fali odredba o prekidu tijeka zateznih kamata, piše samo kamata, možda treba dodati samo zateznih, možda je to jasno, možda nije jasno, ne znam, piše samo da se za vrijeme zastoja ovrha ne naplaćuju kamate. Možda je to dovoljno, dobro, bit će da je dovoljno. Ali isto tako kolegica Perić je rekla da će sutra, nije rekla da će sutra Vlada to predložiti, da će to sutra Vlada usvajati, ali ja pretpostavljam da će sutra Vlada razmatrati prijedlog izmjena Ovršnog zakona i u tom prijedlogu će se očigledno ovo što se predlaže danas predložiti na Vladi RH. Ja moram reći da sam ja osobno i moja stranka, stranka SNAGA još prije desetak dana upravo smo predložili Vladi RH set od 16 mjera među kojima je bila i mjera zastoja ovrha, uz deblokadu računa i zastoj tijeka zateznih kamata i upravo to je Vlada RH djelomično postigla prošli tjedan kada smo donijeli izmjene Zakona o provedbi novčanih ovrha gdje su sada ljudima već koliko čujem i deblokirani računi. Upozoravao sam tijekom rasprave i nakon toga da je potrebno dodatno mijenjati Ovršni zakon kako bismo zaustavili ovrhe i kod onih građana kojima se ovrhe ne rade tako da se novac uplaćuje na blokirani račun nego poslodavac direktno ovršuje svog posloprimca na način da dio plaće odmah prebacuje na račun vjerovnika. Isto tako i HZMO direktno dio mirovine prebacuje na račun vjerovnika i prema svemu sudeći to će biti riješeno pretpostavljam sutra na Vladi RH. Glasati o tome vjerojatno nećemo ovaj tjedan, ali nije kasno ni sljedeći tjedan zbog toga što i onako i izmjene Zakona o novčanim ovrhama i izmjene Ovršnog zakona kojima se zaustavljaju ovrhe vrijedit će tek za sljedeće plaće i sljedeće mirovine koje dolaze na red u svibnju. Prema tome, ljudi će biti zaštićeni u svibnju, lipnju i u srpnju od ovrha, a nadam se da će Vlada RH onda produljiti na još tri mjeseca kao što je predviđeno Zakonom o provedbi novčanih ovrha, ali pretpostavljam da će tako na isti način analogno predložiti to i izmjenama Ovršnog zakona. Kolegica Perić je rekla da će se zaustaviti i ovrhe nad pravnim osobama jer Zakonom o provedbi novčanih ovrha to nije riješeno. Pa to je stvarno odlično, znači da će svi biti zaštićeni od ovršnih postupaka tijekom ove krize što je normalno, realno, što je racionalno i što je u skladu sa vremenom u kojem živimo u kojem su stvarno u krizi i građani i poduzeća, nitko ne radi punim tempom, neki ne rade uopće, prema tome, tako nešto je očekivano i tako nešto mora se provesti. Ja sada moram ponovno naglasiti veliku potrebu da se zakonom naloži bankama da ponude nelikvidnim građanima i nelikvidnim poduzećima moratorij na naplatu anuiteta iz kredita bez obračuna kamata. To smo pokušali već nekoliko puta u zadnjih dva, tri tjedna riješiti kao opozicija, međutim nije prošlo. Općenito, sve ono što opozicija predlaže nije prihvatljivo Vladi RH odnosno prihvatljivo im je ali s odgodom što je isto ok, ja s tim nemam problema s time. Ja nemam problema s time kada ja nešto predložim Vladi RH pa Vlada RH tek kasnije „kasnim paljenjem“ to isto napravi jer i onako kada sam predložim nešto očekujem da Vlada RH onda ukoliko se slaže s takvim prijedlogom izvrši određene intervencije koje su potrebne i to onda predloži na način da bude prihvatljiv svima. Pa se tako nadam da će i ovaj set zakona koji je predložio kolega Petrov u jednom dijelu Vlada RH prihvatiti u sljedećim danima. Nadam se da će biti tako i pri tom to nije loše, dobro je. Dobro je da Vlada RH prihvati prijedloge opozicije na način da ih sama predloži, to je ok i to je način da se ostvari nekakva suradnja između opozicije i vlasti koja inače nije čest slučaj u HS-u. Dakle, tek sada kada smo doživjeli jednu istinsku krizu koja tuče cijelo društvo, tek sada smo doživjeli da ipak postoji suradnja koja nije vidljiva na prvi pogled između opozicije i Vlade jer puno toga što je opozicija predlagala Vlada je ipak prihvatila i s te strane je to za pohvalu. Ali naglašavam, dio koji se tiče moratorija na otplatu kredita mora se provesti jer nije normalno da banke jedine zarađuju u vrijeme krize, to nije normalno. I ponovit ću, banke su imale 2004. godine 17 milijardi kuna kapitala i 10 milijardi kuna likvidnosti, a sada imaju 59 milijardi kuna kapitala i 44 milijardi kuna likvidnosti, prema tome banke bez problema mogu pola godine pa i do godinu dana izdržati ajmo reći i teret ne zarađivanja na kreditima, posebice ako znamo činjenicu da su banke tijekom zadnjih 15 godina nepošteno stekle 20 milijardi kuna koje još uvijek drže u svojim rukama. Evo za kraj mogu samo reći to da ćemo prihvatiti zakone koje je predložio kolega Petrov i nadam se da će Vlada RH učiniti ono što je već rekla da će učiniti putem svojih glasnogovornika ovdje u HS-u i da će učiniti i onaj posljednji napor i naložiti bankama da na najmanje pola godine ponude svim nelikvidnim građanima i nelikvidnim poduzećima moratorij na otplatu kredita bez obračuna kamata i bez ikakvih troškova. Hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika HSS-a i demokrata sada će govoriti poštovani zastupnik Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS-a. Kolegice i kolege. Evo klub HSS-a i demokrata će podržati ovaj prijedlog zakona koje je u proceduru uputio gospodin Božo Petrov i klub MOST-a jer smatramo da je opozicija i mi koji smo tu podržala prijedlog mjera prije svega kada je riječ o sigurnosti zdravstvene zaštite građana i tu pozdravljamo sve mjere koje su donešene i evo vidimo da daju dobre rezultate. Podržali smo i prijedlog mjera za potpore gospodarstvu i imamo pravo govoriti svoje mišljenje, propitkivati te mjere i njihovu provedbu, naravno i predlagati. I svakako da moramo još jedanput istaknuti da ako je stvarno cilj sačuvati svako radno mjesto u Hrvatskoj, sačuvati gospodarstvo, stvoriti građanima jednaku šansu za bolji život onda moramo svakako raspravljati i moramo predlagati i moramo reći da je Vlada kasno reagirala. To sam ja rekao i prije mjesec dana i sada to ponavljam, a dokaz za to da je Udruženje drvoprerađivača još 6.veljače poslalo pismo Vladi i upozorilo na promjene na tržištu da su se smanjile narudžbe, da će biti kriza i da će biti otpuštanja radnih mjesta da se hitno mora reagirati. Kasnilo se, pogotovo što se išlo u ožujku sa onim paketom mjera gdje bi se nešto odgodilo pa bi se tek onda na kraju prihvatili prijedlozi glasa poduzetnika i nas iz opozicije da se ne može ići samo sa odgodom nego se mora ići sa otpisom i direktnim financijskim potporama. Rezultat jednog takvog odugovlačenja je više od 23.000 novo nezaposlenih prijavljenih na HZZ. Pitanje je što je s njima? Da, lijepo je čuti i za pozdraviti 480.000 spašenih radnih mjesta, ali što s ovih 23.000? Imaju li oni pravo na život, imaju li oni pravu da ne budu blokirani, imaju li oni pravo svojoj obitelji osigurati kvalitetan život? Zašto se kasnilo i da li su ih poslodavci vratili na radna mjesta i koristili mjere iz travnja? Te informacije nismo dobili i volio bih dobiti tu informaciju koliko je tih radnika koji su vraćeni na radna mjesta i čiji su poslodavci konzumirali ovu mjeru. Ono što je ključno da je puno među njima mladih ljudi, mladih ljudi koji su bili na određeno vrijeme i koji su sada na Zavodu za zapošljavanje bez ikakvih prihoda jer nemaju pravo na naknadu sa Zavoda za zapošljavanje jer nemaju dovoljno radnog staža. Kako ćemo njima pomoći? Među njima je puno nas iz Slavonije koji su bili najčešće sezonska radna snaga u turizmu i u drugim uslužnim djelatnostima, na koji način će se njima pomoći? A ono što želim posebno ovdje istaknuti da Slavonija trpi najveću štetu uzrokovanu korona virusom jer su brojke koji je regionalni Zavod za zapošljavanje Osijek objavio za ožujak da je na zavodu za zapošljavanje evidentirano 17.202 nezaposlene osobe što je za 1756 novih osoba više, a to je 35,8% više nego lani u ožujku. 35% više nego lani u ožujku, to su strašne brojke. I nije u redu da regija koja je inače trpila zbog iseljavanja sada trpi zbog korona virusa zbog toga što su mladi ostali bez radnih mjesta i što ne mogu pronaći novo radno mjesto obzirom da kriza još uvijek traje i pravo je pitanje kako njima pomoći i kako pomoći na taj način Slavoniji. Naravno da se i mi zalažemo i govorili smo o tome da ne ovrhe dok je ova kriza, ne deložacije dok je ova kriza. Ovaj dio zakona koji smo prošli tjedan donijeli rješava blokadu samo dvije trećine građana. A što je sa onom jednom trećinom koji nisu riješeni? Inzistiramo da taj Ovršni zakon već sutra dođe u raspravu da možemo pomoć i tim ljudima. I zato kažemo da se kasnilo i da stalno nešto kaskamo za mjerama koje bi trebali donijet, a ljudi trpe. Također se aktivno zalažemo kao i svi iz opozicije da se donese zakon o moratoriju na kredite jer ne smije Vlada i vladajući štititi banke na uštrb građana. Mislim da prije svega moramo štititi građane RH, to čine i druge vlade i druge države, mora i RH i moramo smoć snage reći bankama, vi ste godinama iskazivali dobit u poslovanju u RH i iznosili tu dobit izvan Hrvatske, red je da sada dio te dobiti vratite ne da ih vratite nego da manje zaradite u narednom razdoblju, a da građanima na taj način omogućimo da ne budu blokirani i da mogu servisirati sve svoje obaveze. Danas je Dan planete Zemlje i evo želim svima čestiti taj dan, a koliko je važno da se što više spominjemo klimatskih promjena, utjecaja na život svih nas pa i na gospodarstvo, govori o tome da je i Europska komisija donijela zeleni plan i kakva Europa bi trebala biti do 2050. A ono što je posebno interesantno ovih dana, a to je da se okupila ekipa 200 političara, znanstvenika, poduzetnika koji su pokrenuli akciju Zeleni uzlet gdje se želi novi pogled prema budućnosti kroz preoblikovanje u gospodarstvu. Evo citiram iz njihovog dopisa „Preoblikovanje u gospodarstvo koje će biti povoljno za klimu, zaštitu biološke raznolikosti i drukčije usmjerenje agrarne i prehrambene industrije pružaju priliku za brzo otvaranje radnih mjesta i rast i mogu doprinijeti stvaranju veće otpornosti društva“. Hrvatska se treba uključiti u ovaj projekt i sigurno da tu mora naći svoje mjesto i hrvatska poljoprivreda, prerađivačka industrija, proizvodnja hrane u Hrvatskoj. Što smo mi tu učinili za poljoprivredu kroz ove mjere? Promijenjeno je nekih 5,6,7 zakona dodatnih 52,5 milijuna kuna za mjere za potpore poljoprivredi plus 2,5 milijuna kuna za interventni otkup mlijeka. I rekao sam ministrici to je premalo, očekujem od vas jači i agresivniji nastup u zaštiti poljoprivrede i promociji poljoprivrede u RH i imate ćete našu podršku ukoliko budete tražili više sredstava. Prošli tjedan je i povjerenik Europske komisije za poljoprivredu pozvao europske članice pa i hrvatsko Ministarstvo poljoprivrede da se javi jer ima još 6 milijardi eura za koja se možemo javiti sa svojim projektima i programima za ruralni razvoj i potpore poljoprivredi. Pitao sam i pitam ponovo, što radi ministrica, što radi ministarstvo, što radi Vlada da bi privukli ta sredstva i pomogli poljoprivredi jer ovih 52 milijuna kuna je premalo? Premalo jer samo za cvjećarstvo je izdvojeno, za proizvodnju cvijeća u RH 1 milijun kuna. Šta će sa 1 milijun kuna? Možete ugrijati 6 plastenika. Šta ostalima? Zašto su uopće zatvorene tržnice i na taj način onemogućena prodaja poljoprivrednih proizvoda našim OPG-ima dok su se ti isti proizvodi mogli kupovati u trgovačkim lancima, ali iz uvoza i tamo nije bilo socijalne distance. I gle čuda, nakon pritiska javnosti i oporbe i nas iz HSS-a ponovo se otvaraju tržnice, ali se onda narede strožije mjere za prodaju proizvoda poljoprivrednih na tržnici nego u trgovačkim lancima. To nije potpora poljoprivredi i mi moramo aktivnije se okrenuti prema poljoprivredi i prema poljoprivrednim politikama i kroz zemljišnu politiku da konačno svaki hektar bude zaoran. Sada je evo i sjetva proljetna, nažalost u suši i uz mraz. Nisu isplaćena izravna plaćanja Udruge poljoprivrednih proizvođača i mi iz HSS-a smo tražili da budu isplaćeni do 15.travnja, rekla je ministrica isplatit će krajem travnja početkom svibnja. Nemam informacije da li su krenule isplate, ali evo danas su me zvali neki poljoprivredni proizvođači još ništa im nije uplaćeno na njihove račune i ja evo javno pozivam ministricu da sutra odmah sve isplati jer ljudi siju, njima ta sredstva trebaju. Također kada je riječ o reguliranju tržišta i otkupu, nije dovoljno samo interventni otkup mlijeka i ovih 2,5 milijuna kuna, tražimo da se napravi i otkup viškova u svinjogojstvu u tovnoj junadi jer su ostali bez kupaca. Također i vinari imaju problem, ne znaju kud će s vinom, a vidimo što se događa i sa jagodama da prekupci uzimaju kajmak, a naši poljoprivredni proizvođači dobivaju minimum. Evo samo jedan od primjera, jedan trgovački lanac je ponudio proizvođaču salate 50 lipa po glavici salate koja se prodaje po 5, 6 kuna u trgovačkim lancima. Ako je to tržišni odnos, to ne može biti tržišni odnos i to ne mogu prihvatiti naši poljoprivredni proizvođači. I mislim da mi moramo učinit sve da se poljoprivredna proizvodnja digne, a ne da se smanjuju potpore za višegodišnje nasade, za nasade oraha i lješnjaka koji su u ekološkoj proizvodnji gdje su ljudi uložili milijune kuna sada ministrica smanjuje potpore za višegodišnje nasade. To nije potpora u poljoprivredi. Hvala.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu i prvi će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi predstavniče Vlade. Znam da vam je dosadno, vidim da ste se malo i ukunjali ali vrlo bitne su ovi prijedlozi. Smatram da prijedloge koje je dao klub MOST-a i Božo Petrov su jednostavno u ovome trenutku neophodni za hrvatske građane i mislim da ako se pozivamo na jednakost, na solidarnost, na pomoć, na trenutak zbog kojeg građani nisu krivi nego su politike krive kao što sam rekao, one su razotkrile u biti virus korona je razotkrio u biti sve loše politike koje su vođene prema svim resursima i po svim pitanjima, a poglavito iz centra je se svih zakona inicijativa koje smo do sada davali, nije bio u središtu čovik. Čovjek nije bio u središtu i to je sada vidljivo. To je vidljivo i kod ovih predloženih izmjena Ovršnog zakona, od svih tih naših zakona, međutim ja ću govoriti o onome što je trenutno najbitnije, a to je samodostatnost, to je zaštita suvereniteta i nacionalnih interesa. MOST je ovdje bio u biti sada tu paradigmu preuzimate svi i to je pohvalno, ali ne znate naći model bez PR-a kako to izvesti pa priko Nacionalnog stožera za civilnu zaštitu se prikrivate. MOST je ovdje predlagao u ovome Saboru vrlo bitne zakone, primjera za očuvanje našeg teritorija tj. proglašenje isključivog gospodarskog pojasa. Vi to niste prihvatili. Time bi zaštitili naš riblji fond i naš resurs, a time bi očuvali na tom području opstanak naših ribara i prehrambenu proizvodnju i sve ono šta uzrokuje. Međutim tako je slično bilo i sa poljoprivredom, tj. poljoprivrednom proizvodnjom. Predlagao sam zabranu GMO-a, uvoza, prijevoza, sadnje i prodaje isključivo sam to predlagao da potičemo domaće proizvođače tj. obrađivanje našeg poljoprivrednog zemljišta, 700.000 hektara poljoprivrednoga zemljišta je neobrađeno i dao sam sada zakon izmjene Zakona o poljoprivrednom zemljištu jel u dvije godine je podijeljeno 400.000 hektara državnog zemljišta negdje oko desetak tisuća hektara jer je tu mjere radi lokalna samouprava, župan mora dati suglasnost. I ja ću uvijek ponavljat župan kontrolira i ovdje se došlo i do toga zakona, … da su županije višak jel županije dijelom koče, one dobrim dijelom ne daju suglasnost. Županije su kočnica. Tako ministarstvo prema lokalnoj samoupravi, a ta lokalna samouprava mora stati županiji da ovaj potpiše suglasnost, to vam je tzv. Kozaračko kolo, svak svakog drži. A sve što vi pozivate decentralizaciju i sve što su te županije štete napravile, evo po pitanju poljoprivrede, ja ću govoriti o svojoj županiji, evo kolege će iz Slavonije, kolegica to potvrditi. Od kada su u mojoj Splitsko-dalmatinskoj županiji uništen je stočni fond, uništeno je moje Sinjsko polje, nije navodnjavano niti se šta radi i sada kada slušam mjere župana Bobana jučer gospodarske nakon toga šta nam je on priko svoga čovjeka kojega je on imenovao tj. Ante Sanader ušao virus i sada će nam odgoditi turističku sezonu i te mjere jer je virus ušao u starački dom zbog toga što je taj čovjek koji je na čelu staračkog doma bivši gradonačelnik Omiša, taj čovjek je svakako bio uvalio u gubitak, čak ja nisam htio glasat na skupštini, uvalio je taj dom u gubitke. I šta se sada događa? Sada će se zbog njih morati produžit sezona, a poljoprivredno zemljište je ostalo neobrađeno i sada nekakve mjere u stoci, u kumpirima, a kada sam ja govorio ovdje da triba obrađivat poljoprivredno zemljište meni je Bačić Ante glavna desna ruka, glavni poštar Ante Sanadera, glavni poštar je rekao da sam ja čoban. Jesam, čoban sam, seljak sam. E sad je i Andrej Plenković minja paradigmu, kolege iz HDZ-a, svi minjaju paradigmu. Sad triba obrađivat poljoprivredno zemljište. Pa naravno, pa naravno ne moramo ako imamo Slavoniju uvozit smrznutu tjesteninu za pecivo i ne moramo pomidor ako je sinjsko polje, Cetina kroza nj teče pa naravno to je zdravo logički. Ne triba velika pamet. I ja sam ušao u politiku, zbog tih koji su prodali zlato, koji su naše zemljište rasprodali, koji nisu proglasili isključivi gospodarski pojas, ja sam zbog njih uša. Svi su akademski obrazovani, svi ste vi visoko obrazovani, a vi ste krivi za ovu situaciju u RH.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prva je poštovana zastupnice Čikotić. Izvolite.
Poštovani kolega Bulj, u Hrvatskoj živi preko 185.000 umirovljenika koji imaju mirovinu manju od 1000 kuna, isto tako u Hrvatskoj živi i 70.000 onih koji primaju socijalnu naknadu u visini od 800 kuna. Kako su oni dočekali Uskrs i jesu li ove mjere koje je Vlada predložila potpune i kako su oni proveli uskrsne blagdane, a obzirom da brojni umirovljenici koji imaju i ovrhe radi HRT pretplate i dalje ih HZMO skida ih jer one na tom dijelu nisu zaustavljene.
Poštovani zastupnik Bulj.
Gledajte kolegice Čikotić, vi ste sad bili dali zakone, ne tako davno, prije korona krize o porodiljnim naknadama koji bi riješio problem naših rodilja i povećao bi znači naš ovaj problem, rješavalo bi se ova naša loša politika prema pogotovo ruralnim područjima i demografska slika bi se sigurno popravljala da se je slušalo. Međutim sada oni čuju i oni bi to sve napravili i oni bi tili sad da se prije što ono vuču recimo župan, Sanader, Pavić njegov glasnogovornik, više se daje za PR u splitsko dalmatinskoj županiji da je dalo tim umirovljenicim i tim ljudma koji su ovršeni spasilo bi ih. Za PR ulažu se milijuni poglavito od kad sam ja u skupštini, onda daju šta više za PR da mogu ulagat u se, onda dođu u onim uniformama kao narodni heroji valjda ih kopka što nisu baš bili nešto puno u ratu i onda dođu i govore o tim kakve će oni sada mjere. I još se triba pljeskat s prozora šta su nam uvalili virus u produžecima i šta su nam sve uništili. Zato tribamo ukinit županije i biće para i za poljoprivrednike i za rodilje.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovani zastupnik Vlaović, izvolite.
Hvala. Kolega Bulj u svojoj raspravi ste istaknuli potrebu ulaganju potpore poljoprivredi i evo i ja to stalno ističem i mi iz HSS-a jer smatramo da ovih 52,5 milijuna kuna je premalo za potpore poljoprivredi, a očekivali smo da će i tih 52 milijuna kuna ministrica namaknuti kroz uštede u poslovanju, kroz administrativne uštede i smanjivanje materijalnih troškova i iznenadilo nas je ovoga, u ovom trenutku je u izradi novi pravilnik o izravnim plaćanjima i IAKS mjerama gdje se smanjuju izravna plaćanja za višegodišnje nasade ljeske, oraha i drugih. Negdje oko 14.000 hektara je pod višegodišnjim nasadima ljeske i oraha i to je samo za Slavoniju 15 milijuna kuna manje. Umjesto da se smanji broj automobila i telefonski troškovi, smanjuje se izravna plaćanja. To stvarno nisu poljoprivredni proizvođači očekivali od ministrice.
Poštovani zastupnik Bulj, odgovor.
Slažem se. Vi Slavonci i vi kolegice moja, vi poznate, vi znate što znači zemlja, a i mi iz Dalmatinske zagore znamo što znači škrta zemlja koja je othranila generacije i koje su opstale na tim područjima, ali ovdje bi sad Stjepan Radić rekao onu poznatu srljate ko guske u magli i ova korona kriza je razotkrila sve loše politike, poglavito prema selu i seljaku, krive politike. Uvozni lobiji su rasturili domaćeg proizvođača, rasturili, mi smo jednostavno dovedeni u tu poziciju bili da su naši voćari u Vrgorcu pilali svoje breskve i svoju voćku i svoje vinograde dok se uvozilo grožđe iz Srbije, Makedonije puno lošije kvalitete, a takav je primjer i u Slavoniji sa vašim sadnicama i poljoprivrednicima kojim se bave. Znači u ovome trenutku je vidljivo da su apsolutno pogrešne politike, dodvorništva, poglavito uvoznim lobijama. Hvala lipa.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanoj zastupnici Sonji Čikotić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. U ovom trenutku znamo da pola milijuna ljudi u Hrvatskoj koristi naknade koje su osigurane preko HZZ-a, znači kriza ne traje ni mjesec dana, od 19.3. i sada već pola milijuna, znači imamo onih koji koriste te naknade. To znači da nam je gospodarstvo izrazito slabo, znači neotporni smo. Isto tako, čitam pred neki dan da je 950.000 propusnica izdano. Znači da smo jako teritorijalno rascjepkani, znači da jako puno imamo uprava, da je ogroman taj birokratski aparat i zapravo otkriveno je ono sve što u Hrvatskoj treba mijenjati. Otkrilo se i to da nismo samodostatni u hrani, treba znači pojačati poljoprivrednu proizvodnju, treba usmjeriti i novac prema finalizaciji proizvoda i ojačati neke druge stvari koje mi imamo, recimo drvnu industriju. Drvnoj industriji na proračunu za 2020. ste dali poticaja u visini milijun kuna. Je li to dovoljno za znači ulaganje u modernizaciju u proizvodne pogone drvne industrije? Naravno da nije. Isto tako svakodnevno mi se obraćaju žene koje su trenutno koriste roditeljski dopust. Imaju troje, dvoje ili više djece. Škole nema, vrtića nema, rodiljni i roditeljski dopust im sad izlazi, kome će ostaviti na brigu djecu? Isto tako pokazalo se već nekoliko puta da tržište rada, da su žene na njemu diskriminirane. Žene rade za niža primanja, žene rade kraće u odnosu jer preuzimaju ulogu njegovateljice u obiteljima i kad se radi o djeci i kad se radi o starijim ukućanima, a vi ono što imate na raspolaganju ne koristite, a o tome govori odluka Vlade od 2. travnja 2020. godine u kojem ste zaustavili sve javne pozive, sve nabave iz svih izvora financiranja. Znači, nema ni europskih poziva. Ovdje čujemo da treba ulagati u poljoprivredu, da je poljoprivreda važna, a šta se događa sa mjerama, mjera 6.2 odgođeno za mlade poljoprivrednike, ulaganje u nepoljoprivredne djelatnosti, mjera 6.4 čeka se 2 godine, odgođeno, mjera integrator, evo vidim državni tajnik i Ministarstva gospodarstva i poduzetništva je ovdje, odgođeno. Isto tako gledam ja šta se događa u Europskoj komisiji. Kaže prilagodili smo natječaje korona krizi, svi natječaji idu. Znači, kako ste HZZ je digitalizirao postupke i ljudi su mogli preko aplikacija aplicirati, isto treba napraviti sa EU sredstvima. Ne možemo zaustavljati kotač, a to je gospodarstvo, gospodarska aktivnost koja će osigurati nesmetano funkcioniranje države i isto tako priljev u državni proračun jer će događati ulaganja. Kako ćemo osigurati nakon 6. mjeseca ako izostane turistička sezona u mirovine za naše umirovljenike? Što se tiče HZMO-a ono i dalje provodi ovrhe nad umirovljenicima jer nije pred nas došao izmjene i dopune Ovršnog zakona. Isto tako onima koji su blokirani ranije bili, a ovrhu provodi poslodavac i dalje su pod ovrhama. Što se tiče samih škola i ocjenjivanja, puno upita dolazi mi i s te strane. Učenici su jako zabrinuti i razočarani. Kako? Jer njihov uspjeh i njihovo znanje ne ovisi o njima samima nego o socijalnih prilikama u kojima su se našli, znači o njihovim obiteljima. Ako ta majka i ako taj otac, ako ti roditelji imaju dovoljno vremena, znači majka mu možda radi po cijele dane, možda je blagajnica, otac je možda liječnik, znači oni nemaju kada posvetiti se da je to dijete obavilo te zadatke i sve napravilo na vrijeme. A tu su i oni koji su ugroženi, a to su djeca kojih je znači zajedno 300.000 ljudi je u siromaštvu u RH. Nekima od njih znate koliko ih koristi besplatni obrok u školi, nekima je to bio prema istraživanjima i jedini obrok. Sva ta djeca sada su u obiteljima, znači potrebno i tu voditi brigu. Ja se nadam da će uskoro doći i te mjere.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Marasa. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Čikotić, postavlja se jednostavno pitanje zbog čega HDZ ne odustaje od ovog teritorijalnog koncepta u RH i sami ste rekli koliko je općina i ovdje sad u krizi, sad se pokazalo u biti koliko je to beskoristan odnosno nefunkcionalan sustava da ljudi nisu mogli iz općine u općinu pa nisu mogli ni obavljati najosnovnije potrebe koje su kao građani trebali moći obnavljati. Ali tu se odgovor krije vjerojatno u tome šta većinu tih općinica i županija HDZ drži kao svoje leno za razno razne Škaričiće koji se onda moraju negdje ugnijezditi, uhljebiti i na taj način funkcionira cijeli sustav. I umjesto da iskoristimo ovu šansu za reformu ja se bojim da HDZ-u je upravo suprotno u interesu, da sve ostane kako je. Pa kad pogledate sada recimo i kako predstavnici Vlade ovdje sjede, a nije nitko ni „a“ rekao na vaše prijedloge to vam dovoljno govori [[Upadica: Hvala lijepo.]] šta HDZ misli o institucijama, o sustavu i kako oni to sve skupa vide. Hvala vam lijepo.
Odgovor poštovane zastupnice Čikotić, izvolite.
Što se tiče teritorijalnog ustroja naravno on je neučinkovit, to se pokazalo i uslijed ove epidemije, bezbroj je tih propusnica koje su zapravo izdane, a nisu izdane iz razloga što ljudi moraju ne znam otići u centralnu bolnicu na neki pregled, nego jednostavno u svojim općinama nemaju banku, u svojim općinama nemaju određenu instituciju koja je na najnižoj razini recimo ljekarnu, nemaju ljekarnu u svojoj općini. Znači ti ljudi su htjeli otići u ljekarnu i zato je trebala biti izdana propusnica. Ono što mene najviše zabrinjava je to da sigurno da će do promjene doći, samo meni se čini da mi više vremena nemamo. Znači svima je nama ovdje jasno da će doći do promjene, samo je pitanje kada.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice Čikotić javio sam se za repliku kako bi izrazio neslaganje s vašom, vašim razmišljanjem da je korištenje mjere za očuvanje radnih mjesta u Hrvatskoj, prema kojoj oko pola milijuna radnika će tu mjeru koristiti, znak d je slabo gospodarstvo. To ste doslovno tako rekli. Ja vam moram reći da veliki broj poduzetnika koji su podnijeli zahtjev za tu subvenciju, za potporu za očuvanje radnog mjesta imaju jako dobru bilancu, visoko su likvidni i ne možemo ih svrstati u grupu slabih poduzetnika, dapače u svakoj djelatnosti ima onih koji su uspješni i onih koji su neuspješni, ali mjera zabrane rada se odnosi i na jedne i na druge i neovisno u kakvoj su oni situaciji financijskoj oni su podnijeli zahtjev. Prema tome taj argument ne stoji, a o tome ću kasnije kad bude pojedinačno više govoriti. Hvala.
Poštovana zastupnica Čikotić.
Poštovani kolega Bačić, znači ja nisam mislila u doslovnom smislu da su ti poduzetnici slabi, nego da su neotporni znači na vanjske utjecaje. Isto tako, pola milijuna radnika danas koristi tu mjeru, to govori o tome da oni zapravo nemaju i ne žele svoju likvidnost koju su stekli ranijih godina koristiti za očuvanje radnih mjesta. Mene zanima što će se dogoditi ako korona ova epidemija bi potrajala 6 mjeseci ili više. Može li država dovoljno dugo izdržati i osiguravati likvidnost tim poduzetnicima? Je li ova mjera ako potraje duže i dugoročno, ako bi bila dugoročna je li ona održiva za sustav RH? Isto tako, brojni poduzetnici odnosno radnici se javljaju i kažu da neke mjere nisu ni dobili jer zapravo je poduzetnik bio u jednoj mjeri blokiran kao pravna osoba, a skinuto mu je isto blokadom. Znači tu smo predložili ovaj zakon o ovrsi na financijskim, na novčanim sredstvima koje provodi FINA da se uvrste i pravne osobe.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Sladoljeva. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dakle, poštovani kolege, dragi građani dakle vrlo je teško saviti ovaj 9 zakona u 5 minuta rasprave, tako da ću se ja koncentrirati na skup zakona i govorit ću o promjene paradigme i da ćemo mi zapravo predlagati ove zakone u svrhu da posvijestimo dakle građanima kako treba mijenjati politiku koja su do sada vladala. Ja ću se na početku ove rasprave dakle usredotočiti na evo jednu i mogu vam reći religioznu dakle činjenicu, a to je da su stari Grci imali boga pravog odnosno sretnog trenutka, dakle taj bog Kairos je ovaj bio dakle bog koji je prolazio kroz gradove i on je imao dakle golu glavu, samo je imao jedan čuperak dakle iza za kojeg ste ga mogli uhvatiti i ako ga niste uhvatili za taj čuperak on je prošao dakle taj bog pravog odnosno sretnog trenutka je prošao i više ga nikada niste mogli uhvatiti. Ja bi rekao da smo mi unatoč ovoj krizi počeli dakle primjećivati neke stvari i da je vrijeme da uhvatimo dakle toga boga pravog trenutka i da promijenimo paradigmu politike prema svemu. Od odnosa prema našim ovršenim i blokiranim građanima, od odnosa prema poduzetnicima, prema poljoprivrednicima, prema ljudi koji zarađuju dakle svoj kruh, prema nezaposlenima, prema ljudima koji su iselili iz Hrvatske. Dakle, cjelokupnu politiku treba napraviti restart i treba zapravo početi iz početka. Jer ono što zapravo sada imamo, a to pokazuje i ekonomski pokazatelji da ovaj nismo, niti jedna zemlja nije bila pripremljena na ovu krizu, ali je ova kriza ogolila hrvatsku politiku do kraja. Od toga da smo svoj cijeli gospodarski rast razvijali na turizmu iako su nas upozoravali ekonomisti da zemlja koja svoj cijeli gospodarski rast i cijelu ekonomiju baziraju na samom turizmu da je to grana koja je ovaj lebdeća, koja može vrlo brzo nestati, da to nije dobro. Od odnosa prema mladim dakle ljudima koji su zapravo iseljavali, a 1000 i 1000 ljudi su iseljavali, pa o odnosu prema blokiranim i ovršenima. Dakle, sad je prilika da promijenimo te politike, da nas ova kriza nauči da nismo dakle radili dobro svi skupa, dakle i da zajednički probamo naći rješenje dakle kako bi naši građani ovu krizu što lakše i što bolje ovaj prebrodili. I svi ovi naši zakonski prijedlozi su u dobroj dakle namjeri i ne vidim razloga da su dočekani od vladajućih na nož i da se Vlada nije očitovala o tome jer na sve zakonske prijedloge koje je Vlada dakle ovdje uputila u sabor i koji su za nas, neki od njih bili dobri, mi smo o njima raspravljali, iznijeli svoj dakle stav. Dakle, bitno je razgovarati o problemima, bitno je zajednički dakle naći rješenje, bitno je da se tu ne politički prepucavamo i bitno je poruku poslati hrvatskim građanima da smo mi tu za njih i da ovaj usprkos dakle krizi da zakonskim rješenjima i promjenom politike možemo napraviti preokret u našoj državi, da postanemo dakle država koja će drugačije voditi politike, koja će više voditi interesa o onim dakle malim ljudima koji je biti najveći pogođeni u ovoj krizi, a ne oni koji će i u ovoj krizi profitirati, a to su banke ili neki dakle drugi dakle sektori. Dakle, nas nisu birale banke u ovaj sabor birali su nas hrvatski građani i ono što mi želimo poslati i ovim setom zakona je poruka da su oni mali ljudi, dakle oni koji će najviše patiti da su zapravo na našem dakle umu i da mi želimo njima pomoći. Dakle, to je bitno istaknuti u ovih 4-5 minuta koje sam imao i evo otvoren sam za sve konstruktivne prijedloge i rasprave. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo 2 replike. Prva je poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo. Gospodine Sladoljev, zanima me vaše mišljenje zbog čega baš niti jedan prijedlog, evo kolegice i kolege iz HDZ-a nisu prihvatile, a bilo ih je sigurno 20-tak, neke od njih su i modificirali, pozivaju na zajedništvo, pozivaju nas da se ne bavimo kritikama nego da pomognemo i onda kada ljudi pomognu, kada predlože na kraju ništa. Znači na kraju nema, nema uopće nikakve želje, pa vidite predstavnike Vlade, dali ste tu negdje 9 prijedloga, jedan pomoćnik ministra tamo sjedi i šute cijelo vrijeme, nitko se ni o čemu nije izjasnio, imamo 2 rasprave ispred HDZ-a i to je to, u kojima će reći da ste imali priliku raditi a da niste napravili kad ste bili u vlati. Znači, sa te strane, to je sve figa u džepu. Znači nema iskrene želje da se tu bilo šta zajednički odradi, niti da se slušaju prijedlozi i prihvaćaju prijedlozi oporbe. Nemoguće je da od 20 prijedloga baš niti jedan nije bio kvalitetan i da nije moga biti prihvaćen, mogao je i tu bi HDZ pokazao određenu [[Upadica: Hvala.]] širinu, ali te širine nažalost nema. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Sladoljev. Izvolite.
Poštovani kolega Maras, da dakle imamo cijelo vrijeme pozivanje na zajedništvo, pozivanje na struku i onda kada se stručni prijedlozi dakle dođu u sabor i kad se o tome raspravlja onda ili se odbijaju od zastupnika vladajuće većine ili se Vlada uopće ne očituje o tome. Ali mi bi čak bili sretni kada oni ne bi dakle uvažili naše prijedloge ali bi ih uvrstili potpuno slične ili iste kao njihove. Neka oni politički poentiraju na tome, neka javno kažu dakle mi smo napravili za ovršene, blokirane i to, neka prihvate naše kao svoje, evo to je npr. bio sa Zakonom o mikrosolarima, kad su oni prepisali 70% Zakona o mikrosolarima našeg jer smo ih mi toliko pritiskali, evo, sad je taj zakon bolji nego prije pa neka rade tako i sa ovim zakonima.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Đujića, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Sladoljev, ja sam se kao i vi, kao kolega Maras i kao brojni kolege ovdje do prije 2, 3 dana isto čudio zašto vladajući odnosno HDZ ne prihvaća baš nijedan prijedlog opozicije iako cijelo vrijeme pozivaju na zajedništvo, govore zajedno smo svi u ovome, nije vrijeme za politiziranje, evo prozivani smo od HDZ-ovih čelnika da politiziram, da želimo sad, ne znam, skupiti neke jeftine poene, ali od prije 2 dana ja se tome više uopće ne čudim. Nakon što je premijer Plenković rekao da u biti cijelo vrijeme i Stožer i donosi u biti političke odluke i da je to političko tijelo proizašlo iz Vlade i da nije, da ga citiram, palo s Marsa, onda je meni jasno. Ovo je u biti za njih cijelo vrijeme politika i u takvoj politici vode oni svoju politiku i briga njih za našu politiku i za građane. Dakle, nakon 2 dana je slika postala puno bistrija i puno jasnija, a onda je jasno zašto su ovaj zadnji paket ekonomskih mjera, recimo prezentirali svojim koalicijskim partnerima, a nisu npr. svim parlamentarnim strankama. Tako da, stvari su sada puno jasnije.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Sladoljev.
Pa evo, poštovani kolega, dakle, meni nije jasno što bi zapravo oni željeli. Oni bi vjerojatno željeli da mi tu sjedimo u Saboru, da dižemo ruke za njihove zakone, da ne propitkujemo niti jednu odluku, ali baš niti jednu, da ne razmišljamo svojom glavom, da pohvaljujemo, a kad zapravo predlažemo dakle zakonske prijedloge, onda ih uredno odbijaju, kad nešto kritiziramo, a zdrav razum kaže da nije sve dobro, onda nismo konstruktivni, kada predlažemo onda opet nismo dobri, dakle oni bi htjeli samo da mi dižemo rukice kao što oni dižu ruke i da prihvaćamo sve zdravo za gotovo.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Branka Bačića, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Ja bih uvodno rekao kako smo svjedoci krize koja je nezapamćena u svijetu, u Europi, pa tako i u Hrvatskoj. I da smo suočeni s posljedicama te iste krize koju ćemo još dugo vremena trpjeti. Možemo potvrditi da sve jake, bogate države Europe upravo prolaze najteže trenutke svoje gospodarske krize u vrijeme kada smo svi ovdje i u ovom HS-u ih uzimali za primjere funkcionalne organizirane države, države koje su provele reforme i koje bi se mi trebali ugledati. Pa činjenica da kroz ovih krizu kroz koju prolazi i Hrvatska i koje ima velike posljedice, najveće posljedice trpe te najjače države Europe, od Njemačke, Francuske, Italije, Velike Britanije, UK-a, Španjolske, dakle sve one države koje su moćne, financijski stabilne, koje su na kraju krajeva i utemeljile EU, prolaze kroz veliku krizu, kako zdravstvenu, gdje se je koronavirus, bolest COVID-19 sručio s najvećim posljedicama, čak i više nego države koje su po nama i koje smo percipirale kao države, lošije razvijene, nereformirane, koje nisu na razini koja jest u Europi. Kroz ovu krizu se Hrvatska pokazala, koliko god mi to htjeli nekad priznati ili ne, kao država koja je funkcionalna, čiji zdravstveni sustav se može nositi bolje s takvim posljedicama krize nego one države koje smo do jučer uzimali za primjer. Ja bih rekao da je Hrvatska iznimno dobro odgovorila, a da je, da bi mogla odgovoriti ovom izazovu, bila je pretpostavka politička stabilnost, koja je stabilnost ... [[Govornik se ne razumije.]] gospodarsku stabilnost, koja je onda gospodarska stabilnost uvjetovala pad kamata, snaženje hrvatskih poduzetnika, posljedično smanjenju broja nezaposlenih, povećanju broja zaposlenih, punjenju proračuna, činjenici da smo sredili javne financije, da smo proračun imali u suficitu, da nam je povećan investicijski rejting, da smo ga vratili na razinu kreditnog rejtinga, investicijskog kreditnog rejtinga i da je to sve skupa imalo za posljedicu činjenicu da je Hrvatska uređena država koja je mogla propisati određene mjere koje su išle prema hrvatskim gospodarstvenicima, poduzetnicima za očuvanje njihovih poslovnih aktivnosti, za njihovu likvidnost, za očuvanje radnih mjesta. Prema tome, to smo bili u stanju napraviti na način da smo izdvojili u odnosu na visinu BDP-a negdje oko 9,5 do 10% sredstava ukupnog hrvatskog BDP-a što nas se svrstalo u vrh država EU kad je u pitanju izdvajanje javnih sredstava prema realnom sektoru da bi realni sektor ostao na nogama i to se kalibriralo na način da su te mjere koje je Vlada propisala i koje smo u HS-u donijeli, bile upravo takve da učine Hrvatsku održivom i nakon krize. Lako je u ovom trenutku propisivati mjere iz jedne, rekao sam to već puno puta, ugodnosti oporbe i takmičiti se u mjerama tko će dati više. Međutim, treba s druge strane postaviti pitanje odakle ta sredstva i hoćemo li takvim mjerama koje smo propisali, gdje bismo sve oslobodili, gdje bismo sve ukinuli, gdje bismo propisali puno veća izdvajanja iz državnog proračuna ili iz još se više zadužili, hoćemo na taj način napraviti veću štetu danu poslije, kada se kriza završi, kada prestane, kada se nađe lijek za koronu, odnosno za COVID-19? Hoćemo li tada moći biti na istoj razini kojoj smo danas sa mjerama Vlade, to je temeljno pitanje. Da li u želji da se dodvorimo, da odašiljemo poruke koje su za uho nekad lijepe svakom prosječnom hrvatskom građaninu, u što ja ne dvojim, da su one rado i da ih ljudi žele čuti, ali treba imati odgovornost vođenja države, znati da to što mi radimo, to mora imati odgovor u javnim financijama, u financiranju države, u financiranju javnog sektora, itd., itd. Prema tome, ja držim da je, da su mjere koje je Vlada predložile imale svoj financijski učinak i ja bih htio da smo mi, kada smo odnosno mi, kad su naši prijatelji iz MOST-a ili iz oporbe pisali ove zakone, itekako kazali što će to u financijskom smislu značiti u vremenima nakon ove krize. Evo to sam ono što sam htio reći, dakle, da se Hrvatska pokazala kao funkcionalna država s jedne strane a s druge strane, da smo mjerama propisali način održavanja hrvatskog gospodarstva, da on bude održiv i nakon krize. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike, prva je poštovana zastupnica Perić, izvolite.
Hvala lijepo. Pa evo, kolega Bačić, spomenuli ste koliko je zapravo država sada u ovim momentima i u ove zadnje 3 g. fiskalno sposobna izdržati sve ove udare, pa evo, ja sam spomenula isto tako da je Vlada našla unutar proračuna postojećeg 2,1 milijardu kuna čime je zapravo preraspodjelom mogla pomoći osigurati dodatna sredstva kojim će se omogućiti da se daju potpore i omoguće i poduzetnicima i građanima i kompletnom sustavu zapravo početna inicijalna sredstva kojim se može evo pomoći radnicima i na taj način održati zapravo gospodarstvo živo i pripremiti ga za onaj period kada treba početi iznova.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem g,. potpredsjedniče. Poštovana kolegice Perić, dakle, u pravu ste, preraspodjelama pozicija državnog proračuna, značajan dio izdvajanja za ovih pola milijuna radnika kojima će biti isplaćena potpora za čuvanje radnog mjesta, biti će u okviru sredstava državnog proračuna. No isto tako treba naglasiti da zbog ovih ostalih mjera gdje su oslobođeni plaćanja poreza na dobit, poreza na dohodak i takvih doprinosa i gdje im je to, neki će biti, u potpunosti će biti oslobođeni a neki će imat obročno plaćanje, u ovom trenutku se državni proračun ne puni na 1/3 iznosa za isto vrijeme prošle godine. Prema tome, povećali smo rashode a s druge strane smo značajno smanjili prihode. I taj balans je bio nužan i na tom je balansu Vlada donijela mjere. I to je ono što moramo posvijestiti. Hvala.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Đujića.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, vi ste rekli da je lako iz komoditeta oporbe predlagati mjere koje građanima zvuče lijepo i prihvatljive su i kako se građani na to love a da s druge strane bi mi kao oporba valjda trebali imati odgovornost kao i Vlada pa odgovorno predlagat mjere koje nemaju utjecaja na državni proračun više od onoga što mogu imat, tako sam ja to shvatio. E pa ja vas molim samo da mi pojasnite, da li je po vama jedna takva komotna mjera koja ljudima lako dopire do uha, naš prijedlog na moratorij na kredite od godinu dana? i da li bi to, da li je to jedan neodgovoran prijedlog koji bi utjecao na državni proračun onda i koliko bi država patila zbog takve mjere i zbog takvog prijedloga odnosno ko bi imao korist? Da li bi da se ona prihvati, korist imali građani a malo manju korist banke koje to mogu izdržat upravo zbog ovoga što sto rekli zadnjih godina poslovanja pa im je stvoren uvjet da su imali dobru likvidnost i dobre prihode, ja mislim da mogu godinu dana to izdržat odnosno evo, ja bi vas molio komentar te mjere. Da li je to jedna komotna mjera koja bi imala štetu na državni proračun?
Poštovani zastupnik Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Đujić, dakle ja sam rekao s kojima je mjerama Vlada izišla i u ožujskom i u travanjskom paketu i mislim da smo s tim mjerama našli način kako održati proračun, javne financije i pomoći poduzetnicima i građanima. Kad su banke u pitanju, da, i banke moraju podnijeti jednak teret kao svi hrvatski poduzetnici, jednak teret, ništa manje, dapače, još i veći jer su financijski najlikvidniji, najsposobniji i one to mogu podnijeti. I mi i držim da je s ovim prijedlogom, 3+3 u kojima će banke napravit moratorij, da je pogođeno. Međutim, kao što znam, to znate i vi, HNB je sa bankama dogovorila moratorij na 12 mjeseci. Ja znam veliki broj poduzetnika, s njima sam komunicirao i pripremao se za ovu raspravu, koji su već sada potpisali moratorij na 12 mjeseci. Nema zatezne kamate, nema solemnizacije i kamate se za sada obračunavaju, ja držim da će se te kamate neće naplaćivati nego da će se one kasnije obračunavati u idućim ratama na način da se i one smanje, tu smo na istom tragu, ja tu ne vidim razlike.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika, a oprostite, oprostite, u ime predlagatelja sad će govoriti poštovani zastupnik Božo Petrov, izvolite.
Poštovane kolege zastupnici, kolegice. Ja još uvijek nakon cijele rasprave nisam čuo niti jedan jedini razlog zbog čega ne želite prihvatiti ove mjere osim jednoga kojeg ste vi g. Bačiću sad spomenuli, to je financijski razlog ali do toga ću doći u ovom kratkom izlaganju. Dakle, nisam čuo niti jedan razlog zbog čega ne želite pomoći ljudima, zbog čega ne želite zaštititi ovršene, onako kako bi trebalo cjelovito ih zaštititi. Zbog čega ne želite obvezati zakonom banke da se donese moratorij na kredite i građanima i poduzetnicima u trajanju ove epidemije bez kamata? Zbog čega ne želite ukinuti paušalni porez? Zbog čega ne želite ukinut članarine za HGK, za turističke zajednice kad već sad nemaju svrhu? Zbog čega ne želite ukinuti akontaciju poreza na dobit? Ja nisam čuo kvalitetan razlog, ali onako kako danas kritizirate naše prijedloge, tako ste to radili i dva tjedna puna prvi put kad smo ih iznijeli ovdje, onda ste nakon dva tjedna došli i sve to što smo mi predlagali sve odjednom je bilo novaca, odjednom je sve to imalo smisla, imali ste svoju PR mašineriju, pa se ja nadam da ćete to isto napravit, to će već bit treći put, ponovno za dva, tri tjedna. I sve u redu, ali ja bi volio da se građana dogodi. A što se tiče ovog financijskog razloga kojeg ste spomenuli, upravo to je ono što Vlada još nije napravila što je po meni druga stvar koja je neodgovorna osim ove prve stvari. Neodgovorno je donijeti mjere za koje sama Vlada kaže da se broje u 10-cima milijardi kuna, a da mi ne znamo financijski plan. Kako će se to pokriti? Govori se o 10-cima milijardi kuna, a ministar financija je izašo i rekao da je sveukupno ušteda koliko su pronašli u svim ministarstvima 2 milijarde kuna. Matematika ne štima. Nije mi jasno kako možete davati pod navodnike 10-tke milijardi, a uštedit samo 2 milijarde, tko će pokriti, kako će se pokriti ili ste vi na tragu nekih kolega koji zagovaraju štampanje novaca. Pa nije problem, samo trebate to reći. A ako niste onda bi predložio jednu jako bitnu stvar to je da napravite rebalans proračuna. U ovakvoj nepogodi koja je gotovo na granici izvanrednoga stanja da se ne napravi rebalans državnog proračuna je poprilično neodgovorno ponašanje ili vi ne želite napraviti rebalans proračuna da nam ne bi otkrili koliko zapravo novaca nedostaje i kolike vi rezove tek trebate raditi, a ne želite iz raditi. Ali ono što nije samo neodgovorno ponašanje, ako vi ovo radite iz kalkulacija, ako ne dajete financijski plan, ako ne izlazite sa rebalansom proračuna iz kalkulacija da biste lakše izašli na izbore, ako stavljate u kalkulacije i u rizik budućnost 4 milijuna ljudi u Hrvatskoj radi uspjeha vaše stranke, ako ste podredili budućnost gotovo 4 milijuna ljudi u Hrvatskoj jednoj političkoj stranici onda to više nije neodgovorno to je čudovišno. A nema apsolutno niti jednog ekonomista u Hrvatskoj koji će potvrditi vaš stav da u ovakvoj situaciji ne treba raditi rebalans, da u ovakvoj situaciji Vlada ne treba izaći sa financijskim planom. Pa izađite s financijskim planom, izađite s rebalansom i onda mi potvrdite upravo ovo što ste rekli, nema novaca za vaše prijedloge, ali super su. Evo ja vas pozivam na to i mislim da je ovo normalna rasprava. Ako vaši argument stoji izađite sa argumentima, izađite sa financijskim planom, izađite sa rebalansom proračuna to je odgovorno ponašanje, to je ono što očekujemo, ne kalkulirajte s kompletnom državom, s 4 milijuna ljudi da biste se lakše proveli na izborima. A pogotovo, sad ću iskoristiti situaciju nemojte to raditi zato da ne biste uveli elektroničko glasovanje i dali svim ljudima mogućnost [[Upadica: Hvala lijepa.]] da sudjeluju na izborima.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Bačić ima repliku.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Petrov ubit će vas teške riječi malo ih spustite da ne bude to na kraju djelovalo patetično. Dakle, što se tiče sredstava samo vam ova mjera od pola milijuna zaposlenika samo što se njima isplaćuje preko 2 milijarde kuna mjesečno, samo ta mjera dakle, samo, vi govorite koji su to novci, samo je ta mjera jer je negdje oko 5.600 kad se zbroje neposredna davanja plus doprinosi toliko iznosi po jednom zaposleniku. Međutim, nisu to jedini troškovi kolega, vi to dobro znate da li je država rekla da će osloboditi plaćanja poreza na dobit, poreza na dohodak i doprinosa sve one kojima je pad prometa ispod 50%, a manji im je od milijun EUR-a godišnji prihod. Pa kad dodate i one poduzetnike pored njih, a tih je 93% u Hrvatskoj, pa i one koji također trpe štetu ali će biti oslobođeni samo u postotku koliko im je pao promet pa ćete već doći na one podatke s kojima je izišao ministar financija. Hvala.
Poštovani zastupnik Petrov.
Zastupniče Bačić, država se u ovom trenutku treba ponašati solidarno, treba promijeniti paradigmu, to su vaše riječi, treba biti pravedna prema svima i ako se pomogne jednima treba se pomoći svima. Država treba pokazati da je tu radi ljudi, a ne radi sebe. I da ima novaca, pitali ste kako to da oporba ne predloži, predložila je vama oporba, režite se, režite 500 i nešto nepotrebnih općina, režite županije, režite njihove tvrtke, njihove komunalne tvrtke, državne tvrtke ima 1300 što u manjinskom, što u većinskom vlasništvu, režite agencije, režite ustanove, tu su novci, ali to nećete dirnut. Vi ćete preraspodjeljivat i štedit sveukupno 2 milijarde kuna. Financijski plan nećete iznijeti, rebalans nećete napravit, požurit ćete se na izbore očito, na štetu građana [[Upadica: Hvala lijepo.]] nije pravedno.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Kolega Petrov, zaista sad ova pandemija je pokazala širom sve loše odluke i politike prema građanima RH, a u biti sam kolega Branko Bačić je prizna da su bile loše politike jer je vidljivo da nema sredstava za ono što treba, a da za županije koje bi tribalo ukinuti sad, jučer, prikjučer, prije 20 godina nisu ih ukinuli, zašto, to vam je jednostavan odgovor zato što je to njihovo birački nukleus i udomljavanje ljudi u županije, ustanove, agencije, tko zna koliko toga više se ne zna ni broj, je njima nukleus birački potencijal. I oni to neće taknut, oni će rađe iselit cilu Hrvatsku u Irsku, u Njemačku nego da taknu županije i lokalne samouprave koje su isključivo njihov znači nukleus za izbora. Evo, pa ja bih vas molio da vi date svoj komentar.
Poštovani zastupnik Petrov.
Molim vas, meni je žao što je gospodin Bačić upravo izašao ja bi ga volio upitati što će sa po 100 novih zaposlenih u samo prva dva mjeseca u nekoliko županija, ako ne u svim županijama u RH. To je ono o čemu vi pričate. Na 100-tine novih zaposlenih u samo prva dva mjeseca. Ja očekujem od njih plan, financijski plan, očekujem rebalans, očekujem da oni podnesu skupa s nama političarima teret krize, da budemo solidarni. I također očekujem da nakon svega ovoga budu pošteni i korektni prema ljudima i da naprave mogućnost da se može elektronički glasovati pa ako su već toliko napravili i ne mogu više napraviti, to će ljudi cijeniti, nemaju se čega bojati, ali svi ljudi u Hrvatskoj trebaju imati mogućnost da kad god da se dogode izbori, sad, za par mjeseci, za godinu, imaju pravo glasovati a ne bojati se izaći na izbore.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Saše Đujića.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa ja ću reć kratko na početku svoje rasprave da ne bi bilo korektno ni fer reć da sve mjere koje je donosila Vlada u ovom periodu nisu dobre i da su sve radil i krivo i to naprosto nije točno, ali to mi ni ne govorimo od početka, dakle cijelo vrijeme ono što je dobro pohvalimo, ono što nije dobro, na to pokušamo ukazat. Žao mi je što smo na početku dočekani odmah na nož kao malti ne ne smijete ništa kritizirat, ne smijete ništa govorit i žao mi je što oporba nije više uključena u donošenju ovih mjera i u zajedničko odlučivanje o sudbini svih nas jer ovo je pitanje ponovno ću ponovit ovdje po ko zna koji put, pitanje svih građana RH a ne samo desnih ili lijevih ili jednih a drugih ne. Dakle, ovo je pitanje svih nas i mislim da nas je trebalo sve uključit u tu priču malo više a onda se ne bi dogodile ni rasprave o prijedlogu paketa SDP-a prošli prije dva tjedna, mi ne bi pisali dalje nove prijedloge, vjerovatno ne bi danas raspravljali o ovom prijedlogu kolega iz MOST-a da je Vlada, neću reći Vlada, da su vladajući sjeli zajedno s predstavnicima svih stranaka u Hrvatskoj i da smo svi zajedno sjeli i rekli gledajte, ovo valja, ovo ne valja, ovo je ostvarivo, ovo nije ostvarivo, ovdje možemo, ovdje ne možemo, idemo to zajedno provesti. I normalno da je ova kriza je takva koja se nije nikad dogodila u vjerovatno našim životima, nas mlađih sigurno i ne pamti se dugo ovakva kriza na našim prostorima i ono što je najgore u ovoj krizi je to što mi ne znamo puno o njoj, ne znamo uopće kako će utjecati, u kom pravcu će se kretati. I stoga i odluke koje odnosno mjere koje donosi Vlada cijelo vrijeme, treba korigirat, trefa refreshat, dakle treba donosit neke nove stvari i svako malo ispadne neki novi problem koji se nije mogao predvidjet a ja želim danas iskoristiti ovu raspravu za ukazat na jedan problem koji su mi recimo prije 2, 3 dana ukazali vinari u Primorsko-goranskoj županiji. Dakle, zna se da mali vinari recimo, zna se da je sezona ugrožena i da praktički recimo na području županije iz koje ja dolazim, Primorsko-goranske, Istarske ali u pravilu u cijelom priobalju, sezona u pravilu počinje već za Uskrs a to je sada već iza nas i u biti neizvjesno je kada će nam sezona uopće počet i kakva će bit i koliko će bit prometa. E sad jedan veliki dio malih vinara u mojoj županiji svoja vina distribuira upravo u hotele, restorane i te ugostiteljske koji su sad zatvoreni već neko vrijeme i uglavnom pao im je, strahovito im je pao promet. I kažu otvoreno, da nije bilo ove mjere Vlade za očuvanje radnih mjesta od 4000 kn neto, odnosno 5200 bruto, da bi propali u ovom trenutku. I to im je veliko olakšanje da uopće mogu sada egzistirat, ali kažu nama se vrlo brzo nameće novi problem. Dakle, mi za kroz mjesec, dva moramo značajna sredstva ulagat i angažirat nove ljude na pripremi vinograda za berbu na jesen. I to nismo sigurni da sa sadašnjim prihodima koji su na razini od 25% u odnosu na prošlu godinu će moć izdržat. Druga stvar, novi problem koji onda dolazi nakon berbe u 9. ili 10. mj. je zalihe vina, otprilike ko i ovaj s naftom. Dakle, nemaju novo vino gdje više skladištit i ako država tu ne uskoči s nekakvim mjerama i sad spominju, ok, možda je to neusporedivo, kako država trenutno otkup mlijeka, žita i tako nekih stvari, teško je to usporedivo jer mlijeko i te namirnice su one koje ljudima stvarno trebaju, vino nije baš toliko nužno ali vinari govore, gledajte zašto ne bi država otkupila dio, mi smo u problemu, nemamo gdje to skladištiti, propast će nam priča i jedan veliki dio tih malih su u biti pred ozbiljnim problemom da se možda trajno i ugase. Mislim, to je problem koji će pogoditi velike vinare ali ove male pogotovo. Evo ja danas koristim ovu situaciju da danas ovdje upozorim možda na taj problem, u narednom periodu ću probat upozoravat što češće, što više, postavit ću zastupničko pitanje koje ne bi nazvao ni pitanjem ali to mi je jedna mogućnost nekakvu formu ministrici poljoprivrede ukazat na ovaj problem i mislim da imamo još uvijek svi zajedno dovoljno vremena da se možda kroz mjesec, dva dana s time pozabavimo i da pomognemo tim ljudima u interesu i Hrvatske jer to vinarstvo je hrvatska tradicija i mislim da smo dobri tu u tome i bilo bi šteta to izgubiti. I evo, to je jedan konstruktivan prijedlog i ne znači da Vlada do sad nije napravila po tom pitanju ništa, evo sami ljudi kažu, s ove 4000 kn je napravljeno puno, ali već sada apeliramo na pomoć koja će nam bit vrlo brzo potrebna. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sada će ponovno poštovani zastupnik Saša Đujić, završno u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti.
Hvala g. potpredsjedniče. Ma u biti sam mislio sumirat ali već sam jedan dio sumirao kroz pojedinačnu raspravu, pa ništa, evo kratko, u ime kluba apeliram još jednom na vladajuće, dakle nisu ovo ni zadnji prijedlozi niti su Vladine mjere koje su dosad donesene zadnje mjere koje će se donest i evo, još jednom stvarno apeliram u ime kluba SDP-a, mi konstruktivno i dobronamjerno stalno kao i kolege s ovim prijedlozima iz MOST-a koji su npr. prije 2 tj. upućeni u proceduru, zajedno s našima, naši su bili raspravljeni, ove raspravljamo tek sada. Evo apel na vladajuće, dajte nas još jednom shvatite da smo vam partneri, da želimo razgovarati, da želimo dat svoj doprinos ne zato što smo mi, ne znam, smatramo da smo pametniji od vas nego zato što smatramo da se ovo svih nas tiče i d su dvije glave pametnije od jedne i da svi možemo dat doprinos po ovom pitanju. I mislim da je krajnje vrijeme da možda sjednemo za stol, da g. Plenković zatomi malo svoj ego i kao i neki drugi, i da evo, probamo sjest u interesu građana kojih se ovo najviše tiče. Vlada je s ovim dosadašnjim mjerama pomogla gospodarstvu, jednim djelom pomogla i ja ne bi isticao ovu priču od pola milijuna radnika koji će dobivat ovu mjeru Vlade, ja bi radije koristio onu brojku od 90 000 poslodavaca jer nisu ni oni svi isti, jer ima tamo ljudi kao što je rekao maloprije kolega Bačić, koji dobro rade i koji imaju dobru likvidnost i teoretski su mogli sami i bez ove pomoći Vlade izdržat ovu krizu, ali recimo ja ih znam nekoliko a kod njih cijenim to da su dobili od Vlade 4000 kn neto a da radnicima nisu smanjivali plaće nego su ih zadržali na 5, 6, 7 ili 8. I takve treba istaknuti i takvima treba pomoći neovisno što bi možda to izdržali. Ali i puno onih koji su radnike stavili na minimalac odmah u 3. mj. pa su dobili od Vlade sada ove 4000 kn i nisu digli radnike na 4 nego ih drže na minimalcu i nemamo zakonsko rješenje za taj model. Ima puno poslodavaca koji danas u Hrvatskoj od ove 4000 kn svojim isplaćuju 3200 a onih 800 kn uzimaju sebi, ajmo to tako reći, ali mislim da bi oni trebali podnest barem mali dio krize, ne može znači ni poduzetnik proć kompletno neokrznut iz ove situacije i mislim da bi bilo korektno i prema tim radnicima da su ih zadržali na 4000 kn a ne im smanjivali plaću, ali to je nešto, mislim, ja mislim da su ti poslodavci takvi i s koronom i bez korone i da bi u budućnosti gledali kako prevarit sustav ali mislim da je vrlo važno zbog budućih mjera da država isto ukaže ko je koristio te mjere, koliko su radnicima dobili od toga, koliko je završilo kod poslodavaca i da znamo zbog planiranja daljnjih aktivnosti. Ista stvar, sad se priča o ovim aktivacijama, ne traže ugostitelji relaksiranje mjera samo da bi oni otvorili da mogu reć mi smo otvorili, nego zato da imaju prihod i da mogu živjet a nisam siguran, tako da stoga apeliram opet, da ne žurimo s relaksacijom, nisam siguran da ako dopustimo rad restoranima gdje će bit svaka 3 m jedan stol za kojim će sjedit jedan ili gosta, prije svega, sumnjam uopće da će neko ić u takve restorane, da će to dovest do nekakvih efekata. Stoga, još jednom apel, idemo svi zajedno i treba o tome svemu razmišljati, moramo razgovarati o ovim problemima jer onda ćemo ih svi skup lakše savladati. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sad će završno u ime predlagatelja govoriti poštovani zastupnik Božo Petrov, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, cilj ove rasprave bilo je iznošenje prijedloga MOST-a s odgodom u odnosu na to kad smo o njima govorili i kad smo ih predali u odnosu na to kad o njima raspravljamo, ali svejedno, nadali smo se da ćemo kroz raspravu moći čuti zbog čega možda ti prijedlozi neće biti uvaženi jer možda postoji nekakav argument kvalitetan, nismo to čuli, nismo iskreno čuli niti ovaj barem drugi dio ako su kvalitetni prijedlozi kad će biti usvojen, nismo čuli. Ali, ja ću vas podsjetiti na jednu stvar tijekom ove rasprave. Je li država može napraviti više? Može. Je li država treba biti jednaka prema svima? Treba. Je li svi u ovoj krizi trebaju podnijeti teret? Trebaju. Pa onda molim lijepo. niti banke nemaju pravo profitirati nad građanima u ovoj nepogodi. One također trebaju pristat na to ne onako kako bi oni htjeli, kome bi htjeli nego ih se zakonom treba obvezati da nemaju pravo u ovom trenutku niti na kamate niti na profit od ljudi koji u ovom trenutku ne mogu spojiti doslovno kraj s krajem. Imate od prošle krize 230 000 blokiranih danas, ako se ovo pitanje ne uredi, imat ćete novi egzodus iz Hrvatske jer ljudima ne preostaje ništa drugo ako se ovo se ovo ne uredi nego se pokupiti iz Hrvatske jer će ako ostanu ovdje biti doživotno robovi banaka. Pa ako banke ne žele na to pristati milom onda postoji silom. Ako ćete mi pričati o tome da je to oduzimanje nekih prava, pa i ovo što se dosad izglasalo je oduzimanje i ograničavanje određenih prava. Pa kada je država rekla FINA-i nemaš pravo provoditi ovrhu, onda je FINA-i ograničila određeno pravo a to ne znači da upravo to ne trebamo radit, trebamo radit jer se država treba skrbit o svima. A ja ću ovo završno izlaganje iskoristit da bi se zahvalio svima, svima koji su sudjelovali u ovoj raspravi, sa svim argumentima, sa svojim prijedlozima što može se učiniti bolje. Sve što možemo, sve ćemo uvažiti. Također, zahvalio bi se svima onima koji podnose teret ove krize od zdravstvenih radnika do drugih službi. Ja bi se posebno zahvalio onima koji danas plaćaju poreze, neka ih ne poremeti jedan izlet Državnog inspektorata, nek se nastave truditi. Oni su ti koji nose ovo društvo. Barem iz ovoga svega oni mogu vidjet da mi u MOST-u nismo takvi da ćemo mi njih cijediti, da naš odnos i to krećem prvo od nas je s naše strane partnerski ali se isto tako nadam da će neke druge političke stranke pogotovo Vlada preuzeti upravo takav odnos prema građanima i prema poduzetnicima, partnerski odnos. A posebno na kraju se zahvaljujem svim građanima u RH, na njihovoj disciplini jer razlog zašto su mjere uspjele, mislim na epidemiološke mjere. Uspjele su iz razloga što su naši ljudi u većini slučajeva držali se upravo tih mjera i ako me pitate tko su heroji danas Hrvatske, onda su to upravo građani RH. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Bulja.
Kolega Petrov, Hrvatska ima nadu, Hrvatska je bogata resursom vodu koju smo dali u koncesiju u strane, privatne ruke. Hrvatska je bogata poljoprivrednim zemljište, Hrvatska ima more. Hrvatska ima potencijale za razvoj, ima ljude, još uvijek. Ja se nadam da će doći dan kada će se u Hrvatsku vratiti nada i da će Hrvatska biti država kojoj neće trebati kriza da bi se donosile mjere, da bi netko svoj politički rejting dizao nego da će biti Hrvatska zemlja jednakih mogućnosti svakom čovjeku, svakom ditetu, a za to su dali živote brojni moji suborci i njihovim majkama, njihovim obiteljima, sinovima i kćerima mi to dugujemo. A ovo do sada što je se radilo, a poglavito prije korona krize je bilo u biti uništavanje [[Upadica: Hvala, Odgovor poštovanog…]] svake nade u ... [[Govornik se ne razumije.]]
…zastupnika Petrova.
Poštovani zastupniče Bulj. Ovo što ću reći, odnosi se na sve druge zastupnike, pa i na političke aktere. Stvari nisu završene, vrijeme nije gotovo. Stvari se mogu promijeniti, zakoni se mogu donijeti. Je li možemo zaštititi naše poljoprivredno zemljište od stranaca? Da, možemo, pitanje je imamo li volje. Je li možemo podijeliti naše neiskorišteno poljoprivredno zemljište? Možemo. Je li možemo zaštititi izvore pitke vode? Možemo. Je li možemo donijeti energetsku politiku koja će biti na korist svih građana u Hrvatskoj i poduzetnika. Možemo. Je li možemo stvoriti jaču IT industriju i druge gospodarske grane u Hrvatskoj? Možemo. Je li možemo zaštititi one koji su u ovom trenutku ugroženi u našem društvu? Možemo. Pitanje je samo volja. Vrijeme nije gotovo. Ja se samo nadam da će građani shvatiti da se promjene događaju nažalost na izborima.
Hvala. Hvala lijepa. Time bih zaključio raspravu o ovoj točki, odnosno točkama, a o njima ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Time ćemo završiti rad za danas, nastavit ćemo ga sutra u 9,30 i prva točka bit će Konačni prijedlog Zakona o provedbi EU 2019/1021 o postojanim organskim onečišćujućim tvarima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 925. Želim vam ugodnu večer. SJEDNICA PREKINUTA U 17,17 SATI.
Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o Hrvatskoj gospodarskoj komori, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 914. Predlagatelj je zastupnik Božo Petrov. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o Hrvatskoj gospodarskoj komori kojeg Vlada ne podržava. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da prijedlog nije dobio dovoljan broj glasova 35 za, 1 suzdržan i 75 protiv i zakon nije donesen.
Sada prelazimo na objedinjenu raspravu u slijedećih 9 točaka od kojih je 8 zakonskih prijedloga predlagatelja zastupnika Bože Petrova, a jedan prijedlog zaključka Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, dakle to su: - Konačni prijedlog Zakona o dopunama Ovršnog zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 915 - Konačni prijedlog Zakona o izmjeni Općeg poreznog zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 908 - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 909 - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 910 - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 911 - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o članarinama u turističkim zajednicama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 912 - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 913 - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o Hrvatskoj gospodarskoj komori, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 914 i - Prijedlog zaključka o uvođenju bankovnih kartica za blokirane građane za vrijeme bolesti COVID-19 Predlagatelji su zastupnik Božo Petrov na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. i 204. te Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista na temelju čl. 172. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda, prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se svi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, financije i državni proračun, turizam, za obitelj, mlade i sport, za gospodarstvo, za zdravstvo i socijalnu politiku i Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Izvolite na set zakonskih prijedloga, kolega Božo Petrova za prijedlog zaključka, mogu drugi ... [[Govornik se ne razumije.]] Izvolite, vi ste na redu, izvolite kolega Petrov.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, meni je drago da makar s odgodom možemo pokazati koje smo sve mjere, koje smo prijedloge, koje smo izmjene zakona uputili kako bismo dali svoj doprinos u suzbijanju posljedica ove krize koja je pogodila našu državu i s ovom epidemijom. Kažem s odgodom, jer smo naše zakone uputili, ima već nekoliko tjedana i od samoga početka krize smo predlagali određene mjere. Isto tako možete vidjeti da popriličan broj mjera koje smo predlagali od prvog dana već se konzumiraju zato što ih je Vlada u međuvremenu usvojila. Nažalost, nije usvojila u potpunosti određene mjere, one koje su donesene bile polovične, s druge strane kaska sa određenim odlukama dva do tri tjedna i tu gubimo dragocjeno vrijeme. Jedna od mjera koje smo predlagali bio je zakon koji se odnosi na ovrhe, nažalost poslije ću vam pokazati i tu je Vlada donijela na štetu svih blokiranih i ovršenih samo polovično rješenje. Ono što bi trebao izdvojiti prije nego krenemo o svim mjerama na što je MOST-ove mjere odnose, odnose se ne samo na ovo razdoblje dok traje epidemija, dok traje kriza, nego i na ono razdoblje poslije te krize jer samo o nama ovisi koliko dugo će trajati posljedice te krize. Ako na vrijeme, ako brzo, efikasno budemo djelovali onda će se gospodarstvo brže vratiti i jedini spas za sve ljude koji su danas ugroženi, pogotovo financijski ugroženi je brzi oporavak gospodarstva, radnih mjesta tako da imaju način kako zaraditi za svoje obitelji da ne završe na kraju u siromaštvu. Također naše mjere idu za promjenom paradigme. Tu smo riječ odnosno tu sintagmu smo slušali u zadnjih mjesec, dva dana vrlo često od Vlade. Nemamo još uvijek kvalitetnu potvrdu, objektivnu potvrdu, dokaz da je to za njih nešto više od same sintagme. Mogli smo vidjeti da se paradigma nije promijenila i to na slučaj od neki dan kada je Državni inspektorat našao navodne nezakonitosti u djelovanju ugostitelja pa ih je brže bolje zatvorio, nakon toga odalamio financijskom kaznom i to sve zato što eto brojni tumače odredbe i mjere izdane u „Narodnim novinama“ koje je izdao stožer, a da zapravo te mjere koje su dane nisu precizne, nisu jasne kakve bi trebale biti zbog čega se onda javljaju i HGK i ministarstva turizma, ovi, oni zavodi za javna zdravstva bez ikakvog razloga. Nažalost, nemamo u tom slučaju vladavinu prava, nemamo pravnu sigurnost stradaju upravo oni koji bi trebali činiti okosnicu našega gospodarstva, a oni koji su vjerojatno u mentalnom sklopu istom, ne zadnjih 30 godina nego zadnjih 80 godina, brže bolje su pojurili na teren da baš te kazne. I onda Vlada zadnjih dva mjeseca priča o promjeni paradigme. Ja bih ih pozvao da stvarno to pokažu djelom, ja bih ih molio da one mjere koje su donijeli da ne budu privremene, to je onda promjena paradigme. Mjere koje je MOST predložio u zadnjih mjesec do dva dana, među ostalim bili su promjena Ovršnog zakona, promjena Općeg poreznog zakona, promjena poreza na dobit, izmjena poreza na dohodak, izmjena Zakona o PDV-u, ukidanje parafiskalnih nameta itd., itd. Ali ono što je ključno za neke od ovih mjera, mi ne mislimo da trebaju biti privremene one trebaju biti trajne. U trenutku kada idete promijeniti Zakon o PDV-u i mijenjate ga na način da konačno poduzetnik, obrtnik, samozaposlena osoba mora platiti PDV tek onda kada su njemu platili za njegov proizvod, e onda je to promjena paradigme, e onda je to onaj način za koji mi u MOST-u smatramo da se konačno država treba početi odnositi prema svakom građaninu u ovoj državi i prema svakom poduzetniku u ovoj državi. A to je na način da ih država ne doživljava kao ovce za šišanje ili kao one objekte na kojima će se iživljavati nego da ih doživljava kao partnere. Mi želimo da taj zakon, ta promjena zakona, uredba koju su donijeli da se PDV plaća po naplati ne bude privremena nego bude trajna. Nemate pravo biti u prvi u redu naplate, nemate pravo opelješiti svaku zaposlenu osobu u državi koja vam doprinosi, koja vas hrani, a da vas nije briga jeli on nakon toga uspio naplatiti ono što je proizveo ili je završio u bankrotu. A ono što je ključno u svemu tome kako ne vidite da u trenutku kada te mjere napravite trajnima da ćete smanjiti zonu sive ekonomije. Pa mislim da apsolutno svi znaju da danas poduzetnici upravo u strahu da neće moći naplatiti svoj proizvode vam ne izdaju fakture, da država stane iza njih, da država kaže da je račun temeljni dokument utuživ, da se mora naplatiti, da država kaže mi ćemo platiti PDV kada vi naplatite svoj proizvod kad znate da su se poduzetnici i samozaposleni obrtnici svi da su se osigurali, a vi ćete automatski smanjiti sivu ekonomiju. Vi ćete pokazati onu solidarnost, to je druga riječ, drugi pojam koji smo znali slušati zadnjih dva mjeseca, vi ćete pokazati da razumijete te ljude da oni nisu za vas ovce za šišanje. Da oni nisu samo tu da vama priskrbe novac kojim ćete vi plaćati sve vaše uhljebe od državne, županijske do lokalne razine. U samo zadnje 4 godine deseci tisuća novozaposlenih u javnoj i državnoj upravi. Zanimljivo, pola milijuna ljudi je iselilo u zadnjih 5 godina, samo u našoj državi se događa apsurd. Imamo manje ljudi u državi, a više zaposlenih u državnoj upravi. I nitko ne govori o apsurdu nego upravo one koji vam privrjeđuju čak i za vrijeme krize, brže bolje pohrlite na teren kazniti ih. Ne samo zatvoriti ih nego udariti financijsku kaznu. To nije promjena paradigme, prijeđite s riječi na djela. Mijenjajte paradigme, ali na pravi način. Također, MOST je tražio da se ukine plaćanje akontacije, predujma na dobit. Pa je li normalno da svi oni koji su zaposleni, koji privrjeđuju plaćaju danas porez prema onome kako su poslovali, prije plaćaju ga unaprijed, kreditiraju državu. Pa nije normalno i to također, treba uvesti i treba biti trajno. Nije korektno, nije solidarno, nije promjena paradigme, kako god da hoćete, koje god pojmove hoćete u zadnjih 2 mjeseca koje ste ubacili u svoj vokabular, koristiti, to ne odgovara. Izbrišite akontaciju poreza na dobit. Ukinite porez na dividende i na udjele na dobit. Imali smo priliku prije nekoliko dana raspravljati o Ovršnom zakonu, odnosno o prijedlogu zakona kojeg je dala Vlada. Zanimljivo. Vlada je odlučila promijeniti Ovršni zakon, ali na način da ne obuhvati sve niti načine niti subjekte. Dakle mi smo tražili da se Ovršni zakon, i to smo bili predložili prije nego je Vlada uputila svoj prijedlog, tražili smo odgodu svih ovrha za vrijeme trajanja epidemije. Vlada je odgodila ovrhe na 3 mjeseca i ne sve. Odgodila je ovrhe po računima. Je li vi zaboravljate da postoje ovrhe po pokretninama i nekretninama? Je li vi shvaćate da nitko nije još zaustavio ovrhe na nekretninama? Osim toga, vi ste rekli FINA-i da FINA nema pravo vršiti ovrhe po računima, ali niste rekli Zavodu za mirovinsko osiguranje da ne provodi iste takve ovrhe po računima prema umirovljenicima. Niste naredili poduzetnicima, poslodavcima da provode, da ne smije provoditi ovrhe nad svojim zaposlenicima. Ja ne govorim samo da vas kritiziram, moj žučni govor je iz razloga što ili ne čujete ili ne želite čuti. Od prvoga dana, od trenutka kad se izašli ovdje s mjerama, bio sam prvi na govornici nakon ministar financija, nakon predsjednika Vlade i rekao vam, vi nudite odgodu, a ja vam kažem otpis. Vi nudite jeftinije kredite, a ja vam kažem bespovratna sredstva. I naravno da će moj govor biti žučan jer ne čujete. Niste čak niti to napravili. Otpisali ste koliko njih, odgodili ste kome sve, dakle niste napravili jednako prema svima. Otpis dospjelih obveza, a ne odgoda. I ne samo za vrijeme epidemije, nego 90 dana poslije. Zašto? Jer da pustite apsolutno sve danas u Hrvatskoj, da epidemija nestane ovako, da koronavirus nestane ovako, ljudi se nemaju gdje vratiti. Dakle nije dovoljno samo za vrijeme epidemije, trebati dati vremena gospodarstvu da se vrati na ono što je bilo. Ali o tom ću mrvicu poslije. Također, mi smo u ovom setu zakonu, a i prije u mjerama koje smo vam govorili, navodili da treba ukinuti plaćanje paušalnog poreza na dohodak za iznajmljivače u turizmu. Vi još uvijek vjerujete da će postojati turistička sezona? A meni nije jasno, koji paušalni porez i dalje plaćaju? Pa ljudi moji, ti ljudi su se zadužili, digli su kredite, da doprinose ovome društvu i sebi, ali i vama. Oni vas hrane. I dalje njih zaboravljate, onu glavnu vašu gospodarsku granu, po meni bi i trebalo barem biti 4, 5 u Hrvatskoj, ali ste zbog svojih politika pretvorili turizam u jedinu gospodarsku granu, gotovo jedinu u Hrvatskoj i sad ste na njih zaboravili. Tko ostao, ostao, tko živ, tko mrtav. Jeste digli kredite, vaša briga. Je li morate plaćati paušalni porez, vaša briga, to što nemate od čega platiti, to što nemate klijenata, nemate turista, nije nas briga. Pa ne može vas ne bi briga za to. Ali ja vam ovo govorim, ima mjesec dana. I sve to možete promijeniti, još uvijek možete promijeniti. Također, govorili smo da se treba ukinuti članarina za Hrvatsku gospodarsku komoru. Ljudi moji, HGK kratko, 168 milijuna kuna proračun minimalno barem 90% toga im dolazi od članarina, a od 168 milijuna kuna, ubijte me, ako barem 50% ne odlazi na njihove plaće. Još jedan tromi sustav koji mi plaćamo. Turističkim zajednicama članarine, za što će danas tvrtke plaćati turističkim zajednicama? Što će to turističke zajednice napraviti u idućih mjesec, dva dana? Tu vam je pola milijarde kuna. Pa da uzmete samo ove dvije članarine to vam je 700 milijuna kuna koje trebate vratiti nazad ljudima koji danas jedva spajaju kraj s krajem, koji su zbog ovoga što im se dogodilo, ne njihovom krivnjom, ostaju bez posla i nemaju mogućnost privređivati za naše društvo, za vaš državni, županijski, lokalni proračun. Također, tražili smo da se izmijene i zakoni o rodiljnim, roditeljskim naknadama, tražili smo također da se ukinu parafiskalni nameti u ja ću također reći par zanimljivih brojki. Vi baratate s brojem od gotovo 400 parafiskalnih nameta, od tih 400 parafiskalnih nameta njih 20 je krupnih, a od tih 20 krupnih, tih 20 krupnih vam donese u vaš proračun 12 milijardi kuna. Ali od Vlade ne čujem da oni nešto rade, oni najavljuju da će nešto raditi, tako najavljuju i teritorijalni preustroj, oni najavljuju ma hoćemo, nećemo, ovako ćemo, onako ćemo. Ja bi vam savjetovao da u stilu onoga kako ste vodili zadnje četiri godine napravite povjerenstvo za suočavanje s parafiskalnim nametima, to bi bilo adekvatno ako ću biti sarkastičan pa onda vijećajte što ćete napraviti s parafiskalnim nametima, ali meni situacija nije normalna, za mene ovakva situacija traži hitno, efikasno djelovanje, nikakva povjerenstva, nikakve dileme hoćemo-nećemo nego logiku. Ova situacija zahtijeva da krenete sebe rezat, da ne pričate o teritorijalnom preustroju, krenete ga radit. Opet ću vam dati podatak koliki je disbalans između onoga što govorite i što radite. Vi ste 2018. pokrenuli projekt o optimizaciji javne uprave vrijedan 20 milijuna kuna, vrijeme mu istječe sad krajem ove godine. Došli ste do toga da niste napravili ništa, čak ga niste uputili niti u javnu raspravu. To su djela, a ja vas molim da s riječi pređete na djela jer kada pričate o uštedama ne želim vas čut da govorite o tome da ćete dok sebe ne srežete uzimati od plaća zdravstvenih djelatnika, obrazovnih djelatnika u obrazovanju i ostalih. Nećete, nemate pravo na to. Imate kompletan nered u vaših 500 i nešto općina, 20 županija, 1300 državnih tvrtki u većinskom ili manjem vlasništvu i hrpu uhljeba. A ja ih moram nažalost tako nazvat. Svaka čast ljudima koji pošteno i savjesno obavljaju posao u državnoj i javnoj upravi, ima ih, ali brate ima i onih koje ste ubacili unutra koji apsolutno ništa ne rade i na kraju vam je to kriza to i pokazala. Napravite analizu koliko ljudi u državnoj i javnoj upravi danas stoji kući i radi smanjenim intenzitetom ili uopće ništa ne radi. Zanimljivo, država radi brže. Nema tona papira, nema štambilja, nema pečatiranja, nema čekanja u redu, sve ono što ste govorili da ne možete napraviti godinama da vam trebaju analize, povjerenstva, sve ste to napravili u par dana jer vam je dogorjelo do prstiju, dakle može se. Ja vas pozivam da to krenete radit. A osim toga što se tiče Ovršnog zakona, samo ću se kratko vratiti jer nažalost nedostaje mi vremena, za Ovršni zakon Vlada je obećala da će mijenjati Ovršni zakon poslan u treće čitanje. Kakav je bio u drugom čitanju, bolje je da ga i ne donosite. Al ako stvarno želite pomoć, ako to nisu riječi, samo riječi nego i djela, donesite Ovršni zakon, ali pravi Ovršni zakon koji će biti pravedan prema svima. I bitna mjera konačno dozovite se razumu i obvežite banke da moraju napraviti moratorij na kredite i građanima i poduzetnicima. Oni u ovom trenutku nemaju od čega ljudi vraćati.
Hvala vam kolega Petrov. Dakle imamo dvije prijavljene stanke, imamo 7 replika, ali prvo ćemo stanke. Dakle prijavili su kolega Grbin i kolega Zekanović. Prvo je kolega Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, uvaženi predstavnici Vlade. U ime Kluba zastupnika SDP-a u trajanju od 10 minuta kako bi još jednom se mogli očitovati i naglasiti problem koji je stvorila Vlada RH. Dakle, prošloga petka HS donio je izmijene Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima naših građana i na taj način je dobar dio građana RH deblokiran. Međutim jedan veliki broj građana ovoga se tjedna nemilo iznenadio. Iznenadili su se zato što su se ovrhe po njihovim računima nastavile provoditi, a to su građanke i građani RH kojima ovrhu nije provodila FINA već im je ovrhu provodio njihov poslodavac ili Zavod za mirovinsko osiguranje. Od onih ovrha koje se odnose na ovrhu po plaćama ili drugim novčanim sredstvima procjenjuje se da se u ovom slučaju radi otprilike jednoj trećini ovršenika. Ovršenika kojima je pružena nada, a onda su nakon vikenda doživjeli gorko razočaranje. Poštovane kolegice i kolege, četvrti mjesec je izgubljen, plaće su već u velikoj mjeri isplaćene, ovrhe u velikoj mjeri provedene, ali poštovane kolegice i kolege, a ovdje posebno govorim predstavniku Vlade koji je iz resornog Ministarstva pravosuđa. Zbrojite se i ili prihvatite jedan od oporbenih prijedloga zakona, kao što je onaj SDP-a koji ovu materiju rješava u potpunosti ili uputite svoj prijedlog zakona. Ne dopustite da ovršeni koji nisu obuhvaćeni mjerom koju smo donijeli u Saboru prošloga petka ne budu kažnjeni i u svibnju, kad već niste bili spremni pomoći pravosuđu u cjelini, pomognite barem ovršenicima. Hvala.
Hvala, izvolite kolega Zekanović, stanka također.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, tražim stanku ispred Kluba Hrvatskih suverenista u trajanju od 10 minuta da bi se dodatno konzultirali vezano uz ovaj paket zakona. Ovdjem moramo istaknuti jednu aktualnu situaciju, a vezano je uz izjavu našeg predsjednika Zorana Milanovića, danas u Jasenovcu, koji je izjavio, svatko tko se 1991. g. borio pod "Za dom spremni", nije se borio samo za Hrvatsku, nego i za restauraciju NDH. Dakle, Antun Petričić, Marko Knežević, Žarko Manjkas-Crvenkapa, ljudi koji su sa HOS-ovim oznakama i "Za dom spremni" poginuli da bi danas Zoran Milanović bio predsjednik, borili su se za Hrvatsku, slobodnu, suverenu i demokratsku državu, a danas onaj tko nije za dom spreman, e on se može nazvati komunistom i fašistom jer jedino što danas trebamo biti, trebamo biti za dom spremni, kao što su bili i ovi koji su dali svoje živote za hrvatsku državu. I tu moramo biti jasni. Dakle ovo je jedna iznimno skandalozna izjava na tragu onoga što je predsjednik Milanović i prije govorio i radio, ali ovdje moram naglasiti da je drugi problem također, jako veliki, što je sve to rekao i govori u nazočnosti premijera, odnosno predsjednika Vlade Andreja Plenkovića koji sve to sluša i ne reagira.
Dakle ovo nema veze sa stankom, dakle dajem vam opomenu. Nastavljamo kolega Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a. U ime Kluba HSU-a, Nove politike, SNAGA-e i nezavisnih zastupnika također, tražim stanku u trajanju od 10 minuta kako bi još jednom razmotrili ovu situaciju koje Vladinim mjerama prekidanja ovrha nad građanima izuzeta veliki broj umirovljenika jer njima ovrhu provodi HZMO kako je to naglasio i kolega Peđa Grbin. Međutim, da stvar još i proširimo, kako je rekao i kolega u uvodnom, Petrov, u uvodnom izlaganju, mnoge od svih mjera bi se i inače trebale provoditi, pa tako isto kad govorimo o umirovljenicima, i posebno onim slučajevima gdje su oni bili jamci, gdje je dužnik preminuo, ti umirovljenici su, iako u Hrvatskoj ne postoji smrtna kazna, ti umirovljenici su kažnjeni do smrti. Dakle, oni moraju plaćati taj dug jer su u jednom trenutku svog života, možda nepromišljeno, možda iz nekih drugih razloga ušli u takav odnos, i oni moraju do svoje smrti plaćati dug po tom kreditu. Jasno je da iz ovoga u velikom dijelu stoje banke i mislim da je i Vlada u tom dijelu nema snage se obračunati, nema snage reći bankama da to nije primjereno, da ljudi ne moraju do kraja svog života plaćati dugove koji su nastali, a nažalost zbog smrti dužnika nisu mogli biti naplaćeni. I to je jedan od razloga da tražimo stanku, kako bi se ove situacije u budućnosti ispravile. Hvala.
Hvala i vama. I posljednja tražena stanka, kolegica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo. Tražim stanku u ime GLAS-a u trajanju od 10 minuta. Riječ je o tome da danas ponovo imamo u raspravi jedan set zakona koji je predložila oporba. Nalazimo se u jednim vrlo neobičnim vremenima. Karakteristika ovih vremena je sljedeće, kad dobijemo prijedlog od vladajućih, mi u principu bez obzira o tom prijedlogu, raspravljamo, diskutiramo, ali svjesni situacije, oporba je ta koja u glavnini slučajeva glasa za te prijedloge i svjesni toga da se mora reagirati odmah. Promjene koje HDZ kao stožerna stranka vladajuća nije shvatio jer nije shvatio da bi trebao malo slušati oporbu. U ovim našim prijedlozima koji jesu, ima izuzetno dobrih, kvalitetnih prijedloga. Mi nemamo svi zajedno ništa protiv da vladajući te prijedloge prihvate, da ih ugrade, da dođe s tim, kraj travnja je, očekivali smo da će biti nekakav set mjera 2.0, odnosno travanj 2.0, ali travanj 2.0 nije ovdje. Kad je riječ o ovrhama o kojim svi govorimo, uopće nije jasno zašto zajedno sa ovim zakonom nije došao i zakon koji je iz nadležnosti Ministarstva pravosuđa iz jednostavnog razloga što ljudi koji su ovršeni imaju jedni prema kojima će se postupati na jedan način, druga grupa ovršenih postupat će se na drugi način i to jednostavno nije dobro. Ali, postoji još jedna velika tajna i misterija kojoj se nikako ne možemo dokučiti. Zašto ne želite donijeti zakon o moratoriju na kredite naših građana, naših poslovnih subjekata? Što je tu tako magično da pod svaku cijenu štitite banke? Hvala lijepo.
Hvala. I imamo još jednu stanku. Kolega Ivan Lovrinović, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Tražim stanku ispred Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku i Živi zid kako bi se konzultirali oko kriznog paketa mjera. Naime, značajan broj građana, to su tisuće i tisuće nalaze se u zrakopraznom prostoru, oni su znači samozaposleni, slobodni umjetnici, sezonski radnici, oni nisu obuhvaćeni ovim mjerama pomoći, znači kao što ostane radnik koji dobije otkaz, dobije 4 tisuće kuna. Njih nema nigdje, znači to je veliki broj ljudi, njima se mora pomoći. S druge strane, ono na čemu inzistiram mi iz stranke Promijenimo Hrvatsku jest da se aktivira ispred HNB-a mehanizam helikopterskog novca a to znači da se bespovratno svim punoljetnim građanima Hrvatske dodijeli bespovratno po 4 tisuće kuna koje ne moraju vraćati. Zašto? Na taj način ćemo, već je to trebalo napraviti, ja sam to tražio prije mjesec dana, na taj način bi se zadržao razina potrošnje, to bi stabiliziralo koliko-toliko proizvodnju, sačuvalo u značajnoj mjeri zaposlenosti i bilo bi daleko manje problema. Mi vidimo da HNB uopće ne reagira na to i što je najgore, Vlada uopće ne reagira na to, prema tome, ona najvažniju instituciju u ovoj krizi jednostavno ne stavlja u pogon. S druge strane, pomažu samo bankama, bankarima. Banke nisu ničim zahvaćene u ovoj krizi i zato ću inzistirati ispred Promijenimo Hrvatsku na uvođenju poreza na imovinu bankama, telekom operaterima jer oni ostvaruju najveću dobit. I zamislite, molim vas, glavni savjetnik, ekonomski savjetnik predsjednika Vlade, on kaže ovih danas da bankama je, bilo bi nezakonito da se obustavi obračun redovnih kamata. Pa koga vi štitite više? Hrvatski narod sigurno ne i zato građani, promijenimo to na izborima. Hvala.
Dakle, stanka sukladno čl. 248. nastavljamo 14 sati i 20 minuta s replikama na kolegu Petrova. Imamo ih 7. STANKA U 14,10 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,20 SATI]] Nastavljamo. Dakle imamo 7 replika. Prvi je kolega Đujić, nakon njega kolega Maras.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Petrov, vi ste spomenuli ovdje u obrazlaganju svojih prijedloga, da Vlada ili vas ne čuje ili vas ne želi čuti. E sada, kada gledamo unazad recimo 2, 3 tjedna odnosno nastanak ove krize, i SDP je dao jedan cijeli paket prijedloga zakona i vi ste dali prijedlog paketa zakona kojima želimo popraviti situaciju naših građana, međutim, Vlada kojoj su bila puna usta zajedništva, zajedništvo im je trebalo dok nismo usvojili Vladin paket zakona. A onda nas nisu htjeli kao opoziciju uopće ni slušati niti nas uključiti u donošenju odluka i to je, iz toga se nameće da u biti da oni nas ne žele čuti i baš Plenkovića briga što mislimo u SDP-u, što mislite vi, što misli bilo tko iz opozicije, a uostalom, jučerašnjom, prekjučerašnjom izjavom da je Stožer u biti političko tijelo i da donosi političke odluke su u biti sve i rekle. Dakle, vode cijelo vrijeme istu politiku i uopće ih zanima što misli opozicija, a ovo je pitanje koje se tiče svih građana, ne samo ... [[Govornik se ne razumije.]]
Kolega Petrov izvolite.
Upravo tako. Ja ne očekujem od predsjednika Vlade, od vladajućih bilo kakvu zahvalu za sve prijedloge koje smo im dali. I mi kao MOST ispred oporbe i vi ispred SDP-a, jednostavno ne očekujem, oni nisu nikada u 4 godine pokazali niti zainteresiranost niti zahvalu. Sve naše amandmane, pa čak i na proračun kojih je bilo na stotine, svaki su bili odbili. Ali, oni bi se trebali sjetiti, da ovo nije jedan, jedna mala njihova varoš, da je ovo pitanje cijele države, apsolutno svih građana u državi, da bi trebala biti i skromni i ponizni u svemu ovome i boriti se da svaki građanin ove zemlje bude zaštićen, svaki poslodavac ove države da ima mogućnost raditi i da bi to trebali napraviti na način da čuju i uvaže mišljenja i drugih ljudi. Takvi ljudi, nažalost očito ne stoje u Vladi, ali ja se neću baviti politiziranjem. Ja ih i danas pozivam i pozvao sam ih s govornice, čujte što vam govorimo [[Upadica: Hvala.]] jer ne govorimo bez razloga.
Hvala vam. Sljedeći je kolega Maras. Nakon kolege Marasa, kolega Anka Mrak-Taritaš. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. Kolega Petrov, meni je za ovako, kao zanimljivo zapela za oko argumentacija kolege Felaka zašto bi HGK bio ugrožen da se odrekne dijela prihoda za vrijeme krize. Znači evo, kada pogledate to, taj dopis, gdje je kolega Felak zdušno krenuo braniti Hrvatsku gospodarsku komoru, vjerojatno u ime HDZ-a kao vrlo korisnu organizaciju koja djeluje u interesu hrvatskih poduzetnika i zbog toga ne bi trebalo im uskratiti prihode za vrijeme krize, a ja mislim da bi trebalo omogućiti da budu, da bude dobrovoljno članstvo bez obzira da li je kriza ili nije, pa da onda vidimo koliko će ta HGK skupiti članova i koliko je korisna. Gotovo je nevjerojatno kako HDZ i dalje ustraje na tim, ja bih rekao uhljebničkim organizacijama koje sisaju novac hrvatskih poduzetnika i jednostavno [[Upadica: Hvala.]] i u ovoj krizi se ne udostoji da [[Upadica: Odgovor.]] da njima okrene leđa. Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite kolega.
G. Maras, ponovit ću. 168 milijuna kuna samo HGK ima proračun svoj. Od tih 168 milijuna kuna, neka me slobodno isprave, ali barem 90% je od prisilnih članarina, a ne dobrovoljnih. A od tog novca, preko 50% se troši na njihove plaće. Ja ne vidim ni korist za poduzetnike u Hrvatskoj, što se tiče rada Gospodarske komore. Osim da s vremena na vrijeme izađu s pamfletima u korist vladajućih. Nažalost, ali nije HGK jedina. Pa imamo mi sad slučaj i HUP-a. I oni su se proslavili sa otpremninama u trenutku kada su trebali otpustiti osobu koja je uznemiravala druge svoje djelatnike. I niz drugih komora, organizacije koje imaju pravo po zakonu prisilno uzimati članarine, a [[Upadica: Hvala.]] da nemaju korist. Bar ti članovi nemaju korist.
Hvala. Replika broj 3. kolegica Anka Mrak-Taritaš, nakon nje kolega Žagar, izvolite kolegice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS-a. Poštovani kolega Petrov. Vi ste u svojem uvodnom izlaganju govorili o niz stvari. Govorili ste o promjeni paradigme, s tim, to vam je bila zapravo uvodna misao. Ovo je vrijeme iz kojeg bi trebali nešto naučiti. Ovo je vrijeme koje bi trebali zaista voditi računa i o promjeni paradigme. Dakle, mi zaista kada vidite koliki dio u proračunu su parafiskalni nameti. Ja sam očekivala i vi ste vjerojatno očekivali da imamo jedan set mjera koje će se baš odnositi na te parafiskalne namete ili s parafiskalnih nameta se krije niz, niz opterećenja za gospodarstvenike. Vrijeme je da slušamo ljude, vrijeme da slušamo one koji pune naš proračun što ih muči. Ali vladajući ne slušaju nas, ne slušaju gospodarstvenike, imam osjećaj da zaista žive u kuli od bjelokosti i slušaju samo sebe međusobno.
Hvala. Izvolite odgovor na repliku kolega Petrov.
Nažalost, bojim se da su odcijepljeni od stvarnosti. Ja ću vam uzeti samo jedan namet koji mislim da apsolutno svaki građanin u Hrvatskoj ima, a to su slivne vode. A znate što će vam reći ljudi samo za slivne vode, da imaju potoke pored svojih kuća kada padaju kiše. Rijetki su oni koji su izuzeti, a godinama slušamo kako će baš iz tog nameta koji se uzima od svakoga građanina slivne vode biti riješeni. Nisu riješene, a to je jedan namet. 400 ih je. Direktno se svaki od njih tiče svakog građanina u Hrvatskoj i svakoga poduzetnika. I da, očekivao jesam da će konačno napraviti paket pa da će ih ova kriza natjerati, ako već nisu mogli u dobra vremena da će u loša vremena zbog toga što postoji pritisak i potreba konačno početi rješavati stvari. Ja ih pozivam, nisu još uvijek iako je potrošeno određeno vrijeme, još uvijek ima vremena za promijeniti način ponašanja.
Hvala. Sljedeća replika kolega Žagar, nakon njega kolega Bulj. Kolega Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Uvaženi kolega Petrov. Dakle, stožer je zbog svoje stručnosti imao legitimitet, ima ga i danas, međutim premijer izjavom kako oni nisu pali s Marsa, kako ih je imenovala politika i kako oni zapravo trebaju samo poduprijeti političke odluke je na jedan način odnio legitimitet tom stožeru. Isto tako moramo mi poručiti premijeru da mi ovdje ne lajemo na mjesec. Mi govorimo stvari koje bi mogle biti korisne Vladi RH da se suoče sa ovim problemima. U RH postoji puno stručnih ljudi, postoje političke stranke koje imaju te stručne ljude, kako je onda moguće da opozicija da nijedan prijedlog opozicije, nijedan amandman se ne usvoji. To nije dobra poruka. Ako premijer misli sve zasluge pripisati sebi ako stvari krenu na dobro, to neka jasno kaže. Ali što će biti ako stvari krenu na loše, tko će onda preuzeti odgovornost? O tome se premijer sada isto mora očitovati jer RH nema puno vremena i treba donositi mjere čim prije.
Hvala. Izvolite odgovor.
Slobodno neka pripiše sve zasluge sebi samo neka donosi cjelovite zakone, neka donese kvalitetan Ovršni zakon, neka mjere koje će zaštiti ovršene i blokirane građane budu cjelovite, a ne ovako polovične, neka zaštiti građane tako da se donese moratorij na kredite u punom iznosu bez kamata pa neka sve zasluge pripiše sebi. Nije mi problem, ali konačno da se to krene na takav način raditi. Ne očekujem, opet ću ponoviti, nikakvu zahvalu, ali ovako način na koji se ponašaju da bi PR-ovsi poklopili određene teme, a da zapravo to u suštini i nema toliko smisla, tu vidim problem i zbog toga progovaram. Nadam se samo da ovo malo vremena što nam je ostalo da će konačno promijeniti način postupanja, da će konačno s riječi prijeći na djela i da neće samo govoriti o promjeni paradigme nego će je provodit.
Hvala. Sljedeći je kolega Bulj, nakon njega kolega Vlaovac. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Petrov, predložili ste brojne mjere međutim Vlada ih odbija. Neke je prihvatila, ali sa velikom odgodom. Ne samo da je ova korona kriza otkrila što su sve napravile politike koje su jednostavno štetočine hrvatskoga naroda to možemo pobrojiti i vidljivo je da je ona otkrila sve to. Evo ja ću samo reći nekoliko stvari, predlagali smo isključivi gospodarski pojas da zaštitimo naše more, predlagali smo zabranu prodaje poljoprivrednog zemljišta stranim pravnim fizičkim osobama, predlagali smo da se podijeli zemljište našim 70.000 hektara i 400.000 hektara našim poljoprivrednicima. Ne, oni su istrali naše seljake, ribare, poljoprivrednike vani koji uplaćuju 6% BDP-a 18 milijardi kuna u hrvatski proračun. To su štetočine.
Hvala. Izvolite odgovor.
Gospodine Bulj, … ste odličnu temu, temu poljoprivrede, temu mjera koje se trebaju donositi u idućih 6 mjeseci kako bismo uspjeli izvući naše gospodarstvo. I da, ja se slažem s vama, masu kvalitetnih prijedloga koje smo ponudili oni nisu usvojili. Morat ćemo ili morat ćete njih pitati zbog čega. Ali ukoliko se ne bude radilo na onim mjerama koje idu za 6 mjeseci, pogotovo u segmentu poljoprivrede, pogotovo na ovih 600.000 hektara poljoprivrednog zemljišta koje je još uvijek neobrađeno, nećemo daleko doći, a recesija će trajati više i duže nego ona koja je počela 2008.
Hvala. Kolega Vlaović i nakon njega kolega Mišić, to je posljednja replika. Izvolite.
Hvala. Kolega Petrov, evo i MOST je predložio paket mjera, paket zakona kao što je prije toga učinio odnosno zajedno s vama SDP, Vlada je sve odbila kao i sve prijedloge koje su opozicijske stranke i klubovi iznijeli u raspravi sa željom prije svega da se sačuva zdravlje građana, ali ono isto tako vrlo bitno da se sačuva svako radno mjesto u Hrvatskoj i da se omogući daljnji razvoj gospodarstva i kvalitetniji život svih naših građana. Pitali ste i čuje li Vlada to, očito da ne čuje i ne mari jer podsjetit ću da je još 6. Veljače udruga proizvođača i drvoprerađivača uputilo pismo Vladi da traži hitne mjere jer će doći do krize jer su već počeli gubiti poslove. 25.000 je nezaposlenih, a najviše je stradala Slavonija gdje je po regionalnom Zavodu za zapošljavanje u Osijeku 17.202 osobe nezaposlene u ožujku, to je 1756 osoba više nego prošli mjesec odnosno 35% više nego lani u ožujku, Slavonija je opet nastradala.
Hvala. Izvolite odgovor.
U idućih 6 mjeseci Vlada treba donijeti plan na koji način ćemo pomoći svom gospodarstvu, ne samo zaustaviti negativne posljedice nego potaknuti rast gospodarstva. Treba definirati koje su strateške grane hrvatskog gospodarstva koje treba poticati. A mi ono što imamo u Hrvatskoj su naši resursi je i šuma i vode i naša pamet, dakle mi smo ti koji trebamo ulagati i u prerađivačku industriju i u drvoprerađivačku i prehrambenu industriju i u IT industriju, a ne samo da nam glavna gospodarska i jedina gospodarska grana bude turizam jer će nas to koštati puno više i naša kriza će trajati puno duže nego što će trajati krize nekih drugih zemalja poput Italije i sličnih koje imaju popriličnu dobit iz turizma. Ali njihova dobit se u turizmu mjeri 5%. Hvala.
Posljednja replika, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine Petrov. Sve ste lijepo govorili i ja se s vama mogu u potpunosti s nekim stvarima složiti, međutim ova Vlada je 90% poreza na dobit na 12% smanjila do 7 milijuna poduzetniku, parafiskalne namete svakako treba skloniti. Kao poduzetnik sam već 30 godina u tome, 25 godina smo uništavali državi, ja bi slobodno rekao, sve vlade do sada su samo pogodovale velikima i onima koji su pretvorbe napravili kriminalu, nisu plaćali poreze, a SDP je radi poreza oslobodio i otpisao što bi u svakoj modernoj državi bili u zatvoru. Ova Vlada je napravila više u pet godina za poduzetnike i obrtnike nego sve dosadašnje vlade koje su normalnim i poštenim poduzetnicima uradili do 25 godina, ja vam to moram sigurno reći jel sam sam unutra pa to dobro poznajem. Znači ova Vlada što se tiče poduzetnika je pokušala u zadnjih pet godina napraviti više nego su oni u 25, osim onih koji su krali pretvarali i postali milijoneri, to su radili do 25 godina. Oprostiti poreze u svakoj modernoj državi se ide u zatvor, samo ovdje se nije išlo. To je napravila SDP-ova vlada za vrijeme Linića. Hvala.
Izvolite odgovor kolega Petrov.
Gospodine Mišić meni je žao što vi kao poduzetnik u ovom slučaju branite Vladu koja ne radi u korist poduzetnika. Nakon 4 kruga porezne reforme, ja ću vas suočiti sa stvarnim stanjem kojeg vi ne želite vidjeti nakon 4 kruga porezne reforme nema rasterećenja, porezi sudjeluju u jednakom obimu što se tiče BDP-a, čak najavljeno da nije bilo epidemije 5 milijardi kuna novih upravo iz poreza. Meni je žao što branite stav da i dalje treba ostati akontacija poreza na dobit, meni je žao što tako olako prelazite da se parafiskalni nameti neće i ne moraju mijenjati, meni je žao što vi kao poduzetnik i dalje smatrate i branite tako pasivnu Vladu da ne trebaju obvezati banke da se donese moratorij na kredite i građanima i poduzetnicima za vrijeme ove krize, meni je žao što ste odvjetnik ove Vlade kao poduzetnik.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Kolegica Jelkovac, Perić, Grčić, Đurić, Kosor, Strenja, Grbin, ako ne otvaram raspravu dakle u ime klubova. Prvi prijavljeni za raspravu je kolega Miro Bulj u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Predstavnici hrvatske Vlade, poštovani građani. Tko može gledati, tko ima mogućnost da gleda, vidimo da je Božo Petrov i klub MOST-a su predložili 9 mjera ovo sada, a brojne druge mjere koje je naveo kolega su mjere koje se tiču stvarnoga života Ovršnog zakona, poreznih zakona, tih sitnih nameta i … na našim ljudima koji su vidljivi u rezultatima ove korone krize jel ova korona kriza vas je skinula do gola, do gola. A ovim zakonima se rješaju dalo bi se olakšanja određenim ljudima, međutim našim građanima našeme narodu, međutim u ovome trenutku ja bih volio da je hrvatska Vlada prihvatila brojne mjere koje smo mi davali u prvome krugu pa nisu prihvatili tj. koji su davali amandmane, međutim mi smo bili korektni kao oporba i mi smo prihvatili njihove prijedloge, tako da na početku odmah s tim krenem. Od brojnih prijedloga koji je kolega Petrov da se ne ponavljam koje je dao svih mjera, ja bih samo napomenuo da hrvatska Vlada inače kada se tiče prijedloga kluba MOST-a i onih koje sam i ja davao osobno sve su odbili jel nisu bile na strani naroda nego su bile na strani uvijek onih koji su iskorištavali hrvatske resurse sebi za profit. Tako možemo krenuti od poljoprivrede. Dao sam zakon o zabrani GMO-a, uvoza, prijevoza, prodaje i sadnje, međutim nije prihvaćen. 90 saborskih zastupnika nije prihvatilo, a cilj je bio naš tada da na taj način promičemo domaću proizvodnju i da se napokon obradi 700.000 hektara neobrađenog čistog očuvanog poljoprivrednoga zemljišta. Danas je i dan planeta Zemlje, danas moramo pričati i o poljoprivredi, poglavito o ekološkoj poljoprivredi, uvaženi tajnik dolazi ovdje iz Slavonije, tamo je sakriven iza stupa, i zna šta je se sa Slavonijom dogodilo, zna da je opljačkana, devastirana i da su seljaci tj. ljudi koji su se bavili poljoprivredom otišli u Irsku saditi kumpir, a ovdje sto puta bolje za kumpir je tlo poglavito Lika i ovaj dio. Sjetimo se što je se u Hrvatskoj događalo sa poljoprivredom. Pa pomidore su se prodavale to 1000 puta, rajčice ili paradajz kako god hoćete, su se prodavale na tržnicama dok je …/nerazumljivo/… dok tržnicama u turizmu na koji se pozivamo, dok je u isto vrijeme Sinjsko polje nije navodnjeno, Drniško. U isto vrijeme u Vrgoračkom polju su se sikle voćke dok ste vi gospodo draga pogodovali uvoznim lobijima. Zbog čega je se pogodovalo uvoznim lobijima? Zbog čega se novac koji se ulagao u poljoprivrednu nije …/nerazumljivo/… domaćoj proizvodnji i zbog čega ste glasali protiv toga da se zabrani taj štetna hrana GMO? 4, 3 milijarde EUR-a uvozimo prehrambenih proizvoda, 3 milijarde EUR-a, Hrvatska i sad ste došli do zaključka da niste samodostatni, sad ste došli. Sad ste oni koji, više nije Miro Bulj čoban, nije ovo ono, sad su svi htili bit čobani. Sad svi trču po zemlji, poljoprivredi, prehrambenoj industriji, ali i dalje uvozite najviše kod naše Slavonije tijesta, smrznutog tijesta za kruh, svinjetine i svega ostalog. Što se tiče pogodovanja, ja bih volio da se pogoduje teleoperaterima, bankama, pa moramo služiti narodu. Ja znam da nemate vi snage. Teleoperateri u RH imaju najveću dobit, HT, tvrtka pod grupaciji Deutsche telekoma, 42% dobiti ima u RH, u EU je prosjek 20%. Nikad se nije, rade šta god hoće po Hrvatskoj. Znate koliko je to novca, evo vam mjera neka rade građevinske dozvole i neka ulažu reinvestiraju sredstva u RH. Ne, to se ne smije jer mora biti premijer Plenković dobar sa Merkelicom, Angela Merkel je ključ priče cile. Čak ste se rugali sa poljoprivrednicima, čak, tada ste se rugali, to je ruganje. Kad je bio ovdje kineska vlada, premijer kad je bio onda ste potpisali sporazum, ova Vlada je potpisala sporazum o izvozu mlijeka u Kinu. Pa nemate za dječji vrtić šta ste napravili od hrvatskog sela i seljaka. Izvoz u Kinu, dapače ja bi volio da mi izvozimo u Kinu i tribali bi izvozit, al ne izvozimo. Prema tome, sve ove mjere koje kolega, ja ih neću nabrajati, koje je kolega Petrov dao ja očekujem i Klub MOST-a očekuje da se hitno donesu mjere u interesu hrvatskih građana. Ključna mjera koju govorimo cijelo vrijeme, u početku smo govorili otpis a ne odgoda, to je bilo za poduzetnike, a ovaj put u korist svih građana RH. Odmah moratorij na kredit i na kamate. E za to nemate hrabrosti ni snage. Zašto? Jer morate se dodvoravati, morate služiti bankarskim lobijima, morate služiti bankama, morate. To je prvo. Drugo, zašto u ovome trenutku sve što je hrvatska poljoprivreda proizvela se ne otkupi i ne da na hrvatske tržnice i obavežu se trgovački lanci da po cijeni realnoj sve to otkupi se. To hrvatska Vlada napravit neće još uvijek se prodaju Grčke i Španjolske jagode ali kupujte naše domaće Vrgorske i ostale domaće proizvode. Po pitanju svih ovih mjera koje je da MOST, ja mislim da je jedna od najbitnijih mjera na koju mi upozorajemo i da je ova korona kriza razobličila cilu tu suludu podjelu RH, ustroj RH i da pod hitno moramo ugasiti županije. Produljenje krize i zastoj turističke sezone je uzrok u Dalmaciji iz županijske ustanove koju je imenovao potpredsjednik HDZ-a osobu gospodina Škaričića za ravnatelja staračkoga doma. Osobu koja apsolutno ne, koja je dovela u gubitke taj dom starački i preko te osobe je ubiti naravno da su nam oni donili preko te osobe taj virus neposredno, naravno da su nam zabili u produžecima. I sad će Dalmacija ispaštati zbog županija. One su viška. Njih odmah triba prikrižiti ili napravite novi prijedlog ja sam i davao amandman na županije, da se digne kat zgrade i da se taj i da se mogu ljudi zapošljavati, oni vam ne znaju uopće koliko ima zaposlenih. Vi to nećete napraviti. Nelogičnosti lokalnih samouprava, jednostavno nelogičnosti. Iscrpila vam se policija nakon ovih mjera. Policija je iscrpljena, ljudi su iscrpljeni, na svakoj općini je morala stati policija. Dok ja u isto vrijeme pitam ovdje uvaženog tajnika i MUP koliko je ilegalnih migranata ušlo, on na to ne odgovara, on na to nije odgovorio i koliko ih je testirano. Još jednom mjere moraju biti snažne, MOST predlaže ove zakone koje je dao da su snažni, očekujem uskoro i svoj zakon koji sam dao u hitnu proceduru da pomogne ministrici poljoprivrede, ako ona to učini ja ću joj zapljeskati da se izbace županije koje moraju davati suglasnost na dodjeli poljoprivrednoga zemljišta jer mjere tj. program dolje jel zemljišta radi lokalna samouprava, ona izrađuje i onda mora župan dat suglasnost pa ministarstvo. I to vam je kozaračko kolo, ja to govorim svak svakog drži i ne pušta, a zemlja se ne obrađuje. Svak pogoduje svome, ako lokalni čelnici ne poštivaju i ne naprave posao u roku pa neka slobodno to napravi ministrica, ja ću joj dat potporu neka se napokon zaore ta zemlja, zaorimo hrvatska polja. Nismo samodostatni i sad odjedanput ono šta sam ja govorio 5 godina ovdje, Andrej Plenković se znao rugat s menom jer on je čovjek iz grada, ja sam sa sela, seljak jesam, ok, čoban jesam sve sam, sve sam ono što on misli da je najgore, sad odjedanput mijenja paradigmu, moramo obrađivati, moramo ulagati u poljoprivredno zemljište, a baš je on i te županije su uništile poljoprivredu. U Splitsko-dalmatinskoj županiji Sinjsko polje nije navodnjeno, 6.000 hektara 20 km od Splita i sad odjedanput mjere za poljoprivredu i tribamo im s prozora pljeskat, njima koji su uništili sve, a danas u, u, u odijelima civilne zaštite bit će pate za tim što nisu bili u Domovinskom ratu, pa nosaju. Hvala lijepo.
Hvala vam. Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a je rasprava od kolegice Grozdane Perić, izvolite kolegice Perić. Hvala lijepo i vama.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajnici. Pred nama je evo rasprava o paketu prijedloga zakona MOST-a nezavisnih lista i g. Bože Petrova i Klub HDZ-a neće prihvatiti ove prijedloge zakona. Kada govorimo o tako katastrofičnoj Vladi onda moramo reći da je, dakle pandemija proglašena 19.3.2020.g., da je u roku od 30 i još 3 evo dana su donesene mjere, ožujske mjere, travanjske mjere, da je do sada ova Vlada koja je tako katastrofična napravila 37 prijedloga zakona, 3 uredbe, 22 odluke, 4 zaključka i sve to paralelno provela, evo dok mi sada ovdje o tome debatiramo, to je danas isplaćeno preko milijardu i 550 milijuna kuna za 84 000 poslodavaca i 480 000 zaposlenika. Dakle, sačuvalo se i očuvalo preko 500 000 radnih mjesta. Dakle, kada govorimo o cijelom paketu ovog zakona onda moram napomenuti da je upravo zakon o, Ovršni zakon, izmjenama i dopunama Općeg poreznog zakona, izmjena i dopuna Zakona o porezu na dobit, dohodak itd., trebamo se sjetiti svih onih zakona i izmjena koje su se dogodile i u 2019., pa onda primjena od 2020. gdje se npr. za male poduzetnike koje su imale promet do 3 milijuna kuna da se taj prag povećao na 7,5 milijuna kuna, da su oni svrstani u kategoriju odnosno da je smanjen porez na dobit sa 20 na 12% za njih, a za one velike 18%, dakle isto smanjen u odnosu na prethodna razdoblja, da je paralelno s tim su se događale promjene u regulativi poreza na dohodak, da su se povećavale neoporezivi dio i neoporezivi iznos plaća i dohotka, da je time povećani su znatno prihodi i povećana je ukupna košarica zapravo i broj osoba koje imaju, nemaju obvezu plaćanja uopće poreza na dohodak što je itekako jako važno napomenuti. U postupku, koliko je meni poznato, je i prijedlog novog izmjena Zakona o obustavi stečajeva i ovrha za sve pravne i fizičke osobe, što će onda itekako uvelike doprinjeti svim ovim prethodnim mjerama koje su, koje su napravljene, pa će uz ovaj zakon na novčanim sredstvima koji apro po sa današnjim danom je već zaustavio ovrhe za preko 91250 građana, a sa ovim dopunama Zakona o ovrsi će se itekako pomoći gospodarstvenicima da se neke, neka događanja koja se, koja su sad u postupku da se odgode i da im se omogući lakši i na kraju krajeva i opstanak u svijetu, poslovnom svijetu i u svijetu rada. Ono što treba još svakako reći da je paralelno s ovim su napravljene i dodatne mjere, a to je da je državni proračun i Ministarstvo financija je napravio i dobili smo izvješće o tome, preraspodjelu za preko 2,1 milijardu kuna i kada pogledate te preraspodjele koje su napravljene iz postojećeg proračuna je omogućeno da se povećaju jamstveni fondovi i programi gospodarstvu, kreditne linije izvozu preko HBOR-a, preko HAMAG-BICRO-a, da su isto tako osigurana sredstva za MUP i pojačane napore koje imaju u ovom kriznom periodu, da su osigurano preko 34 milijuna kuna potpora u kulturi za sve naše djelatnike u kulturi koji ne mogu zarađivati, u poljoprivredi 20 milijuna kuna, u HZZ-u od tog ukupnog iznosa je preko milijardu i 800 milijuna kuna, a sve evo do sada je od toga isplaćeno već milijardu i po. Kada tome pridodamo da se nisu ukidala socijalna, socijalne pomoći, niti davanja, nego dapače je u preraspodjeli socijalna skrb dobila još 50 milijuna. Isto tako i Ministarstvo turizma koje će na ovaj način pomoći poduzetnicima iz te oblasti gdje će isto oni koji su se zadužili i imaju određene kredite i investicije moći prolongirati svoje obveze, a dakako nije zaboravljeno ni Ministarstvo zdravstva sa 40 i preko 3 milijuna kuna, dakle iz postojećeg proračuna nezavisno od toga što postoji mogućnost i vrlo vjerojatno će ministar financija iznaći i dodatna sredstva kojim će se pomoći kako gospodarstvu tako i građanima. Prema tome, kada govorimo o tome kako ova Vlada nema senzibilnosti, kako ne sluša građane, kako ne sluša poduzetnike onda to moram žestoko i oštro demantirati jer upravo zahvaljujući ovim mjerama su se radna mjesta sačuvala, smirilo možda veliki broj zaposlenika koji su već bili možda jednom nogom u fazi nezaposlenosti, a na ovaj način se omogućilo da ti ljudi ostanu sigurni i da se dalje traže načini i rješenja kako pomoći i pokrenuti našu privredu. Ono što svakako se trebamo svi mi zapitati da li smo dobro radili, da li se trebamo okrenuti više svojoj poljoprivredi, više svojoj proizvodnji, više svom poduzetništvu odnosno kreirati i razvijati naše vještine kako bi bili što manje ovisni o nekim segmentima uvoza to je sigurno nešto o čemu će ova Vlada itekako razmišljati, ali je na svima nama isto tako da promišljamo kako možemo pospješiti i poboljšati naše, naše stanje i našu situaciju. Kada govorimo o tome kako je vrlo lako i jednostavno ukinuti određene namete zvali se oni parafiskalni ili ovakvi ili onakvi onda nemojte zaboraviti da iza toga stoje nekakva laboratorijska istraživanja, da iza toga stoje niz zaposlenika, evo ako ćemo smanjivati troškove u proračunu onda moramo razmišljati koliko imamo liječnika, koliko imamo vojnika, koliko imamo učitelja, koliko profesora i svih niz ostalih djelatnosti koje su nam itekako važne i koje su se pokazale itekako važne i sposobne se nositi upravo sa ovim problemima i sa ovim izazovima koje nažalost ovu Vladu prate mnoge ali unatoč svim tim kritikama mislim da možemo s ponosom reći da vrlo kvalitetno upravlja svim kriznim situacijama.
Hvala. Prije nastavka dakle rasprave u ime kluba zastupnika, u ime predlagatelja kolega Božo Petrov. Samo sekundu kolega Petrov. Hvala vam. Izvolite kolega Petrov, u ime predlagatelja 5 minuta. Hvala.
Kolegice Perić, znate gdje je problem u vašem izlaganju? Vi ste došli ovdje braniti Vladu, ja sam očekivao da će biti predstavnik Vlade, vi ste došli kao predstavnik Vlade, braniti Vladu, braniti djelovanje Vlade zadnje 4 godine, a ja sam došao ovdje razgovarati o mjerama. I mi automatski ne možemo normalno razgovarati, ja želim da mi razgovaramo o mjerama, a jedino što sam slušao jedna oda, jedna poema za koju se vi nadate da će predsjednik Vlade Andrej Plenković pljeskati dugo nakon što je sve to čuo. I da, ja ne kritiziram Vladu za one mjere koje je donijela jer iskreno to su mjere koje smo vam mi predložili prvoga dana. Ja je kritiziram jer su polovične, jer nije napravljeno sve. Ja ne govorim da ova Vlada nije napravila ništa, ali ja kažem da nije napravila onoliko koliko je mogla. I svaki čovjek će vam u Hrvatskoj reći, pa bolje išta nego ništa, jer prije nismo imali ništa, ali ja vam kažem nije dovoljno. I ako ćemo biti odgovorni prema tim građanima onda im trebamo ponuditi i život nakon ove krize. A s obzirom na vrijeme koje vam je potrebno jer sa svim onim što vam predlažemo vi čekate po 2 do 3 tjedna, je li čekate zato da se izgubi eho da su vam to predložili članovi oporbe, je li to čekate i zato što se ne možete snaći, ja ne ulazim u razloge zašto čekate, ali ja vam kažem da čekate i da gubite vrijeme, da trebate biti brži, da trebate biti efikasniji, da trebate donositi cjelovite mjere. Ja sam očekivao u trenutku kad ste vi došli ovdje za govornicu da ćete uzeti mjere koje smo mi predložili koje su sada tema ove rasprave pa ćete mi taksativno reći, znate Vlada ne želi podržati vaš prijedlog Ovršnog zakona, ne želimo zaštititi sve ljude u Hrvatskoj, ne želimo zaštititi i njihove nekretnine i njihove pokretnine, ne želimo ih zaštititi od poslodavaca koji imaju pravo vršiti ovrhe, ne želimo ih zaštiti od mirovinskog osiguranja zbog toga i toga. Ne, vi ste pričali o tome što je HDZ radio zadnjih 4 godine. Onda sam očekivao isto tako da ćete reći, mislim MOST predlaže da bude otpis dospjelih obveza za vrijeme epidemije 90 dana poslije, pa ćete mi reći zašto vi to ne podupirete, pa niste ni to rekli. Pa smo onda predlagali da se ukine akontacija poreza na dobit, samo ste prešutjeli, pa valjda se vi i dalje slažete sa tom akontacijom poreza na dobit, tim kreditiranjem naših poduzetnika, naših građana državu, a ne bi me zanimalo zašto. Ja cijelo vrijeme tražim odgovore zašto? Ja već godinu i po dana pitam ministra financija zbog čega, cijela država, mislim na građane i poduzetnike, treba kreditirati državu akontacijom poreza na dobit. Nema odgovora. Ali ja ću ih sad namjerno nazvati jer i nažalost time što ih ne čujete, vi definirate tako, tovari i dalje plaćaju. Eto nažalost, ja moram to tako reć. Onda smo također predložili da se trajno uzme da se naplaćuje PDV po naplati, da se za zaštitnu opremu, da se i ona svede PDV na 5%, da se ukine članarina HGK, da se ukine paušalni porez, to smo mi sve predlagali. S druge strane, mi nismo dobili odgovor. Sve što smo dobili je na početku vaša rečenica s čime ste skinuli sve ove prijedloge za naše građane, Vlada se s ovim ne slaže, mi ovo nećemo poduprijet i to je sva vaša argument. Dakle, kako tamo netko kaže hop, vi skočite bez ikakvog razmišljanja. Vi ste vjerojatno došli ovdje da kad je glasovanje dignete ruku, imate pripremljen govor o tome što je sve Vlada radila, mene ne interesira danas takva rasprava. Mene interesira da mi taksativno kažete zbog čega ne podupirete prijedloge, zbog čega ne želite zaštititi ovršene i blokirane, zbog čega ne želite pomoći poduzetnicima, mene uostalom zanima što ćete napravit u idućih 6 mjeseci, gdje je plan i gdje su uštede?
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Perić, izvolite.
Poštovani g. Petrov, za razliku od vas ja sam struka i financijska i koja je došla iz realnog sektora i iz lokalne samouprave. Prema tome, kada vi o tome pričate onda bi ja o ovome mogla pričati bar 2 sata minimalno da bi vam pojasnila elementarne stvari koje vi ne razumijete i koje ne želite uopće razumjeti. Vi da ste bili u stanju nešto napraviti onda bi bili dio vladajuće ove Vlade koja radi mjere i koja ih donosi, a ne ovako da ih kritizirate, a da nemate argumenata zašto ih kritizirate. Kada govorimo o ovoj, ovim svim elementima ovdje, pa pogledajte koliko je od toga napravljeno, što i na koji način se razmišlja o svakom čovjeku, o svakom poduzetniku. I vi ćete pričati o tome da se ovdje ne govori o struci nego se dižu ruke. Ma o čemu vi pričate? Nemate pojma.
Poštovani zastupnik Petrov.
Gđo. Perić, ja znam da istina boli i zbog toga na takav način reagirate vrijeđajući mene. Ja vas nisam vrijeđao, meni je žao što ste se prepoznali u tome. Al ono što vam ja moram reći, to što je netko ima neki papir da je neka struka, to ne znači da ima i znanje da se nosi sa tom, sa tom situacijom. I da upravo ću vam ja reći jer sam prošao određene stvari i za razliku od svih onih načelnika i gradonačelnika, uhljeba HDZ-a u ne znam kolko stotina od 500 stotina HDZ-ovih općina, ja sam došao u općinu gdje je dug općine bio veći od godišnjeg, godišnjih prihoda i sve to vratio u godini dana i započeo projekte. Ja za razliku od svih drugih načelnika i gradonačelnika, ja vam imam to pravo reć jer sam to napravio i to očekujem da vi napravite i to u roku od 3 mjeseca.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Kolega Petrov, ja sam dala repliku jer ste se vi cijelo vrijeme obraćali kolegici Perić. Kolegica Perić je naša kolegica, ona je govorila u ime Kluba HDZ-a, stav HDZ-a i tu je imala potrebe naglasiti sve ono što je ona ocijenila da je dobro. Ja mislim da ste se vi trebali obratiti predstavnicima Vlade. Mi tu imamo predstavnike Vlade koji sjede i nisu rekli niti jednu jedinu riječ. Oni nisu niti u jednom jedinom pokazali želju da vam oni kažu iz svojih resora što ste to krivo predložili, što to Vlada misli da nije dobro, zašto oni, zašto oni to neće prihvatiti, to je bio njihov zadatak. Ja od kolegice Perić ništa drugo nisam ni očekivala, točno sam to očekivala kakva je bila rasprava, ali zato tu postoje predstavnici Vlade koji moraju i zato jesu iz različitih resora, koji moraju, oni su ti koji predlažu mjere, oni su ti koji rade, oni su ti koji su trebali reći zašto je to kod vas krivo.
Poštovani zastupnik Petrov.
Zastupnice Mrak-Taritaš, vi vidite te predstavnike Vlade, čujete ih, ja ih ne čujem zato ih i ne vidim, za mene oni ne postoje, postoje oni koji razgovaraju, raspravljaju o onome što je danas tema, to je broj jedan. Broj dva, da, ja sam se obratio zastupnici Perić koja je naša kolegica iz razloga što sam htio usmjeriti razgovor da mi ne pričamo o HDZ-u, ja ne želim pričat o HDZ-u jer nema potrebe pričat o HDZ-u u ovakvoj situaciji u kakvoj se nalaze naši poduzetnici i naši građani, nego o mjerama koje smo trebali donijet, možemo donijet i koje trebamo donijet. O tome želim pričat. I to što će mene netko vrijeđat zbog toga mene ne dodiruje ništa, ako ćemo zauzvrat dobiti danas barem neko rješenje, neku ideju kako dodatno pomoć ljudima u RH.
Hvala lijepo. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Petrov, slažem se s vama da kad se donose zakoni onda moraju bit jednaki za sve građane u RH, a evo Ovršni zakon još uvijek čekamo treće čitanje, u međuvremenu je donešen prošli tjedan zakon gdje je 2/3 onih ljudi koji su blokirani, koje ovrhe provodi i blokade FINA će im biti deblokirani ovaj tjedan, a za 1/3 građana u RH to nije tako i pravo je pitanje zašto nije i Ovršni zakon bio dio tih mjera i da slažem se s vama da ako želimo pomoći građanima da moramo i moratorij na kredite i to godinu dana bez kamata, bez ikakvih troškova jer ljudi to neće moći plaćati. Naravno da želimo sačuvati svako radno mjesto, pogotovo kod nas u Slavoniji, a upravo je u fazi izmjena pravilnika o izravnim plaćanjima i …/nerazumljivo/… smjenama gdje se smanjuju izravna plaćanja za višegodišnje nasade. Pa to je apsurd i to je opet cirka 15 miliona kuna manje za Slavoniju.
Hvala. Poštovani zastupnik Petrov.
Poštovani kolega, moratorij na kredite treba ići u potpunosti, treba biti zaštitno razdoblje bez kamata, banke za to imaju novaca, kupaju se trenutno u novcu, HNB im je spustio obveznu pričuvu s 12% na 9% vjerujem da će kolegica Perić koja je ekonomistkinja po struci prepoznati ovo što govorim pa da će mi isto tako dati komentar zbog čega to Vlada ne želi obvezati banke koje danas imaju novaca, da zakonom ih obveže da se uvede moratorij na kredite i građanima i poduzetnicima za vrijeme trajanja, barem za vrijeme trajanja epidemije. Isto tako, želim čuti od vladajuće većine zbog čega se ne može napraviti običan zakon kakav mi predlažemo, da se zaštite svi, da se zaštite na puno vrijeme, da se zaštite na svaki način, ne samo po računu, nego i po pokretninama i nekretninama. Da nije blokirana u tome samo FINA, nego da se zaustave i poslodavci [[Upadica: Hvala.]] i FINA i mirovinsko osiguranje.
Hvala lijepo. Slijedeći klub zastupnika je onaj GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, predstavnici Vlade koji su evo tu s nama strpljivo slušaju, pred nama je jedan set zakona koji su, koje je predložio MOST odnosno kolega Petrov. Ovaj set zakona govori u prilog tome što oporba misli, smatra da Vlada još treba napraviti. Mi se nalazimo u jedno doba, doba korona virusa, jedno apsolutno za nas nepoznato doba, jedno doba u kojem taj jedan nepoznati virus zaista izaziva kod nas određeni strah od nepoznatog, kad govorim kod nas mislim kod ljudi i Hrvatska se odlučila vezano uz to prvo štititi živote građana, a onda se odlučila za set mjera koji je vezan uz gospodarstvo. I sigurna sam da nitko od nas ne dvoji odnosno ima jedan kolega koji dvoji njega glasno čujemo, ali to je jedna druga priča, da je dobro da se odlučila štititi prvo živote ljudi, a onda gospodarstvenika. Onaj set mjera koji je bio u ožujku ja nekako zovem probnim jer tad nije imalo ni snage i tada se je bojalo i nije se znalo koliko će dugo trajati i to što smo onda govorili da on ne može biti odgoda, nego da mora biti oprost došao nam je u set mjera travanj 1 0. Nekako je bilo za očekivati da dođe i set mjera travanj 2 0, ali kako ide travanj teško da možemo to očekivati da to tako jednostavno i bude. Ovaj odnos u ovom trenutku između vladajućih i oporbe to nije jednosmjerna ulica, to nije ulica u kojoj oporba treba sve ono što vladajući predlože klimnuti glavom i pri tome ne imati niti jednu jedinu primjedbu. Oporba treba reći ono što misli da treba biti bolje, ono što se mora, treba, može napraviti. Ali tu u odnosu između vladajućih i oporbe nema pomaka ni za milimetar. U trenutku kada oporba kaže ok, sve zajedno mislimo da treba ovako ili onako i onda oko toga glasa onda smo mi konstruktivna oporba, ali kad kažemo ljudi moji niste napravili dobro, napravite to, evo vam prijedloga, uzmite te prijedloge, čak i ako ne želite naše izglasati pročitajte ih vidite, dođite za 2 tjedna sa svojim onda se to zove populizam. Dakle, samo se trebamo odlučiti da li oporbu zovemo da se bavi populizmom ili smatramo da je oporba konstruktivna. U ovim odnosima snaga kad imamo Covid-19 odnosno korona oporba je konstruktivna. Bila je konstruktivna od samog početka, od samog početka je rekla ok, borimo se s nečim nepoznatim ali naravno da ljudima nekako strpljenje dođe pri kraju. Jer vidimo da tu zaista se smatra da je to jedna jednosmjerna ulica, vladajući ide svojim, a oporba ako nešto govori dobro je. Ja ću se u svom ovom raspravi u ime kluba skoncentrirati na nekoliko stvari. Prva stvar koju je važno za napomenuti je i pokazatelj kako je inspekcija doživjela u doba korona virusa svoje postupanje. Ne tako davno, u ovoj istoj sabornici je bila rasprava o jednoj velikoj inspekciji gdje treba biti sve na jednom mjestu i u toj raspravi smo rekli nemojte nered zamijeniti novim neredom. U toj raspravi smo upozoravali da inspekcija treba biti savjetodavna, a tek iza toga nakon nekakvih edukacija, savjeta i svega ostalog treba biti zaista naplaćivati kazne i sve ostalo. Za vrijeme korona virusa mi imamo poduzetnike, ugostitelje koji žele raditi, žele raditi i samim tim umjesto da im pomognemo da rade, umjesto da im pomognemo, inspekcija izlazi van i onda kaže nije bio odgovarajući stol i zbog toga što nije bio odgovarajući stol i nije zadovoljio minimalno tehničke uvjete ne može raditi 30 dana. Dakle, pokazuje svoje najgore lice. Bilo je prilika, moglo se razgovarati i moglo se je mailom poslati svim što trebaju ispuniti i sigurna sam da svatko od onih koji se bave ugostiteljstvom će zbog sebe, zbog radnika koji rade, zbog svoje budućnosti to ispuniti još će i pitati što treba. Kako to da je iza toga bio dovoljno jedan sastanak u trajanju od možda malo više od sat vremena da se to sve riješi. Ovo je doba korona virusa u kojem ne smijemo biti nerazumni, ne smijemo biti nehumani i ne smijemo biti birokratsko bešćutni. Inspekcija je svojim licem pokazala točno to, apsolutno nerazumijevanje problema, nehumani prema ljudima koji žele raditi i birokratski bešćutni paragraf taj i taj odnosno članak taj i taj, stavak taj i taj. Prema tome iz doba kad živimo u korona virusu trebamo nešto naučiti, ako nešto naučimo bit ćemo bolji ljudi, bolje ćemo se odnositi jedan prema drugom i bolje ćemo raditi svoj posao. Ako to ne naučimo onda ćemo zaista svi zajedno platiti ceh odnosno danak ovoj situaciji koju imamo sad. Svi se moramo potruditi s niz mjera, takve su i mjere koje su bile da gospodarstvenici sad rade, da dan poslije budu spremni za raditi. U medijima možete vidjeti da postoji jedna udruga koja se zove Glas poduzetnika i koja piše pismo premijeru. I piše pismo premijeru zašto, od svoje nemoći jer govore, jer upozoravaju, jer ukazuju na neke stvari, a premijer ih ne prima na sastanak, premijer im ne odgovara. Činjenica je da sam ja danas u kontekstu da je prošlo mjesec dana od potresa u Zagrebu napisala jedno pismo, otvoreno pismo premijeru Plenkoviću gdje sam mu rekla da je grijeh nečinjenja jedan od ozbiljnih grijeha koji će građani Grada Zagreba i Grad Zagreb zapamtiti ali o tome neki drugi put. Htjela bih samo još ukazati na dvije stvari. Jedna stvar je ovrha. Dakle, ako imamo ovrhe i ako se ovrhe postupa po nekoliko zakona, svako zna iz njegove domene koji je taj zakon i svako zna da onda bi to trebalo doći ko set. Ne možete u odnosu na ovrhe imati građane prvog i građane drugog reda ili građane trećeg reda. To je sve trebalo doći zajedno. Dakle, MOST je samo odnosno kolega Petrov je napravio ono što vi niste napravili. Prema tome, uzmite, doradite, napravite, nitko neće biti niti će reći evo ja sam taj, dobro je da se napravi. I za kraj imamo temu banaka i temu leasing kuća. Dakle, kad je bilo rečeno da će biti odgoda kredita vi danas bez korona i prije korone i iza korone možete doći u banku i reći da su vam izvanredni uvjeti da vam se odgodi plaćanje kredita za to vrijeme platit ćete solemnizaciju koju morate napraviti i oni će vam zaračunavati kamate pa ćete na kraju imati više. U doba korona virusa svima je bilo logično i normalno nemojte mi nuditi ono što inače mogu dobiti, dajte predložite nešto drugo. Predložite stvarno da za vrijeme kad imamo situaciju korona virusa odnosno opće pandemije ili još nekoliko dana ili 30 dana poslije ljudima je dovoljno i to jer čim počnu raditi moći će nešto i vraćati, nema kamata. Sve miruje, nastavljam tamo gdje sam stao u trenutku kad sam dobio odgodu, a još je veća situacija s leasing kućama, ljudi su uzeli autobuse na leasing, s tim autobusima dakle bave se prijevozom, ti autobusi stoje jer ne mogu se baviti svojom djelatnošću, naravno da im leasing kuće za to vrijeme naplaćuju kamate koje oni neće imati od kuda platiti, a zalog su dali svoje privatne nekretnine. Zamislite što će to biti dan poslije. Oporba ukazuje na stvari koje trebate napraviti odmah, ali poslušajte nas, mi svi moramo voditi računa o danu poslije, o danu poslije, svi moraju biti spremni za raditi. I naučimo nešto iz ovog, važno je da iz ovog naučimo da smo bolji ljudi, bolji jedni prema drugima i stvorit uvjete da zaista gospodarstvenici [[Upadica: Hvala.]] dan poslije mogu raditi. Hvala.
Slijedeći klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasnbegovića, trebao je govorit poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović, nema ga, gubi pravo na govor, a u ime predlagatelja riječ je zatražio poštovani zastupnik Petrov, potpredsjednik ovog visokog doma. Izvolite.
Kolegice i kolege zastupnici predložio bi da se vratimo u normalni ton. Mene ne interesira obrana neke stranke mene interesira rasprava o mjerama. Ja ću zato ponoviti prijedloge koje je MOST dao, želio bih čuti racionalne odgovore u raspravi, ne samo od vladajuće većine nego i iz oporbe, ako te mjere nemaju smisla želim racionalnu podlogu zašto nemaju smisla, a ako imaju smisla a onda ako ćemo se voditi brigom za građane želim čuti kad će biti usvojene. Osim toga, kad navedem te mjere koje danas predlažemo ja ću također predložiti i neke druge mjere o kojima trebamo razmišljati za idućih 6 mjeseci. Ja bih molio samo da nakon toga se ne dogodi šutnja. Ne očekujem šutnju očekujem raspravu pa čak i od onih koji predstavljaju Vladu. Dakle, ono što smo mi predložili u ovom setu zakona jest da oni koji imaju nad sobom ovrhe, blokade, da se one ne izvode samo po računu nego da se zaustave ovrhe na njihove pokretnine, na njihove nekretnine, da se ne zaustavi samo FINA u provođenju ovrha nego da ni mirovinsko osiguranje nema pravo provoditi ovrhu, niti poslodavci nemaju pravo provoditi ovrhu. Također, tražili smo da se izmjeni Opći porezni zakon u smjeru da bude potpuni otpis dospjelih obveza za vrijeme epidemije i 90 dana poslije, da damo prostora i vremena poduzetnicima da se mogu pripremit da može gospodarstvo krenuti. Također, tražili smo da se uvede trajna, trajno ukidanje akontacije poreza na dobit, da se ukine porez na dividende i udjele na dobit. Također, da se ukine plaćanje paušalnog poreza na dohodak za iznajmljivače u turizmu jer moramo se suočiti s činjenicom da turizma ove godine neće biti ili možda će ga bit u tragovima u odnosu na prošlu godinu. Također, tražili smo da postoji mogućnost plaćanja po naplati za sve obveznike bez obzira na njihovu visinu prihoda, tražili smo da se izmjeni PDV za zaštitnu opremu da on bude na razini 5%. Također, tražili smo da se ukinu parafiskalni nameti, mi smo predložili za početak od ovih 400 da se ne mora obvezno plaćati članarina HGK-u. Također predložili smo da se ukine članarina turističkim zajednicama u Zakonu o roditeljnim i roditeljskim naknadama, predložili smo da se rodiljni dopust ide u punoj plaći sa 6 na 10 mjeseci, da se ukinu restrikcije za korištenje roka od 8 mjeseci za prvo i drugo dijete. Ja bih molio od prisutnih saborskih zastupnika da ako postoji razlog zbog čega ove mjere ne mogu ići, da mi kaže racionalnu osnovu. A ako može ići onda bih od vladajućih volio čuti kada je rok da se i ovim ugroženim skupinama pomogne na ovakav način. Također, bit će vremena danas u raspravi zato što mi je malo vremena u ovom trenutku kao predlagatelj da iznesem par prijedloga i za mjere koje trebaju ić u idućih 6 mjeseci i prihvatit ću činjenicu da Vlada nikada neće pohvalit zbog toga oporbu, mene to iskreno ne interesira, želim iskoristiti svoje vrijeme koje su mi građani dali da budem u potpunosti čist prema njima da mogu reći stvarno sam u onom vremenu što ste mi dali učinio maksimalno što mogu. Na meni je dati prijedlog, a na vladajućima je prihvatiti ili odbiti taj prijedlog. Ja vas samo molim zbog ljudi koji su nama svima svojim glasovima dali odgovornost kako vladajućima tako oporbi, uzmite u obzir da u ovoj situaciji ne treba biti podjela nego bih vas molio da čujete, prijedlozi koje vam dajemo nisu za to da se politički s vama napucavamo, meni ne trebaju u ovom trenutku političke igrice, niti bilo kome u RH jer masu ljudi danas u RH strepi hoće li doslovno idući mjesec moći kupiti svojoj djeci za jesti.
Hvala lijepo. Imamo više replika na vaše izlaganje, prva je poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Kolega Petrov, ovdje je apsolutno jasno, barem meni iz nekakvog sastava kolko vidite da ćete vi dobiti podršku oporbe za vaše mjere. Ali džaba krečite ako tražite samo našu podršku. Tu bi trebao biti odgovor, ja sam očekivala da će predstavnici Vlade dati neki odgovor, vi ste tu postavili niz pitanja na koja odgovor mogu dobiti, dati oni, a ne mi. Ali da vas samo podsjetim, možda će biti lakše da svi zajedno razumijemo, mi smo nedavno imali set zakona iz turizma kojim su se mijenjale neke stvari i onda se je za voditelja ureda vezano uz turizam ostalo i dalje da mora imati položen ispit za koji treba dati određene novce, ali je brisana odredba da mora znati strani jezik. Mene živo zanima kako se neko baviti turizmom, a da ne zna strani jezik. Dakle, tu se već pokazala ideja i namjera vladajućih u kojem smjeru oni vide ove sve izmjene i dopune zakona.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Petrova.
Zastupnice Taritaš, mi ćemo sad kao oporba nastaviti primjenjivati vokabular koji su nama dali vladajući u zadnjih 2 mjeseca, promjena paradigme. Izaći će im na nos. Izaći će im na uši koliko puta ću to spomenut i tražit od njih da pređu s riječi na djela. I kao što ovaj prijedlog koji ste vi rekli nema smisla, nema ni meni smisla ono što se dogodilo neki dan sa državnim inspektoratom gdje inspektori upadaju u ugostiteljski objekt na temelju navodne nezakonitosti koja nije potkrijepljena mjerama objavljenim u Narodnim novinama od Stožera civilne zaštite. Ali još teže mi je prihvatljivo da vladajuća većina koja štiti te iste ljude šuti. Ja ne bih volio da šutimo, mi trebamo progovarat, mi trebamo raditi u interesu građana.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Aleksića, izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Petrov, u izlaganju kolegice Perić čuli smo da Vlada priprema zastoj ovrha i za pravne osobe i za fizičke osobe, pa pretpostavljam da će to sutra biti na Vladi RH, pretpostavljam, ne znam. No, ovo što u vašem zakonu nedostaje što se tiče tih ovrha, zastoja ovrha, jest zastoj tijeka zateznih kamata. Znači, ja predlažem da pripremite sami amandman u kojem će pisati da se prekida i tijek zateznih kamata kao što je to propisano u onom Zakonu o novčanim ovrhama koji smo već izglasali, neću vam ja davati taj amandman, nego to napravite vi. Uglavnom, podržat ću sve vaše prijedloge. To je to.
Poštovani zastupnik Petrov.
Kolega Aleksić, hvala na prijedlogu. I kao što ste vi dali prijedlog koji ćemo mi uvrstit, ali ja bih volio da upravo vi napišete taj amandman. Mi ćemo prihvatit apsolutno sve prijedloge koji danas dođu, koji su konstruktivni, niti jedan nećemo a priori odbaciti. Smatram da na takvoj razini treba biti ne samo ova rasprava nego apsolutno sve rasprave u HS. Dakle i ovaj prijedlog koji ste dali i svi drugi prijedlozi koji dođu, mi ćemo o njima razmisliti, prihvatiti ih ako na barem maloj razini doprinose kvalitetnijem prijedlogu zakona, a naše je jedino se nadati na kraju da će proraditi i s druge strane vladajuće većine koji imaju većinu u svojim rukama za vrijeme glasovanja da u tom trenutku ne razmišljaju o političkim igricama i vlastitim malim interesima nego o građanima u Hrvatskoj.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Hrelje.
Poštovani kolega Petrov, da mi ćemo nesporno dati podršku svim vašim prijedlozima zakona, ne zato što su idealni, nego što su potrebni da se na drugi način pogledaju rješenja ove situacije jer krenulo je pogrešno. Prva je naznaka bila nekog jedinstva i poziv na suradnju, nakon toga izgleda da su vladajući shvatili da će to biti dječja igra i da oni to mogu vrlo lako kontrolirati situaciju. Međutim, očito da vrijeme u kojem mi živimo traži svojevrsno nacionalno jedinstvo u zakonodavnom smislu i konzultacije u izvršno vlasti da bi se izašlo na kraj sa ovom situacijom koja nije ni tako lagana i neće se tako brzo riješiti. Mislim da je temeljni problem, problem u pristupu ovoj problematici kroz oholost i svojevrsnu bahatost onih koji misle da će to tako lako riješiti.
Hvala. Poštovani zastupnik Petrov.
Zastupniče Hrelja ja sam davno prežalio svaku naznaku moguću da će vladajući priznati na bilo kakav način ono što radi oporba ili prijedloge koje su pokupili iz oporbe. Predložio bih vama također da što prije pređete preko toga jer ispada da se žalimo, ja se ne žalim uopće, meni je drago za svaku stvar, da nije postojao pritisak oporbe, nažalost da nije postojao pritisak oporbe, pritisak medija vladajući nikada ne bi barem u onom segmentu u kojem za sada jesu, a nisu u potpunosti, proveli otpis a ne odgodu. Meni je dovoljno da znam da smo to mi napravili kao oporba i javnost. Ja ne bih volio s druge strane da postoji pritisak, da postoji uopće potreba za pritiskom. Ja se nadam da će se to promijeniti jer ovakva situacija kakva je [[Upadica: Hvala.]] zahtjeva stvarno sve glave.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Grčića.
Hvala. Kolega Petrov, evo pridružujem se kolegama naravno da bih izrekao to isto, znači većina vaših mjera je za nas prihvatljiva iz prostog razloga što smo isto tako evo već prije 2 ili čak 3 tjedna predlagali vrlo slične stvari i znate kako su prošle ovdje u saboru kada je riječ o tretmanu većine, dakle vladajuće većine. Dakle, nažalost ne moramo gajit nadu da će nešto od toga biti prihvaćeno od vladajućih, to se već jasno pokazalo u ovim pokušajima, dakle mi smo kao SDP svaki put u zadnjih 4 recimo tjedna otprilike svaki put 7 dana prije vladinog paketa mjera izlazili sa svojim paketom. Vi ste to pratili i znate to i vidjeli ste kako je to prošlo. Htjeli smo barem da nešto od toga bude usvojeno, nešto malo je, nešto malo je zbog ovog šireg pritiska, ali većina dakle preko 90% toga nije naravno.
Hvala. Poštovani zastupnik Petrov.
Zastupniče Grčić, prihvatili su oni određene stvari, prihvatili su da moraju otpisati, a ne odgoditi, prihvatili su da PDV barem u određenom omjeru bude naplaćen po naplati. Ono što ne želim prihvatiti da su to privremene mjere, da nisu svi obuhvaćeni time, ali to je pokazatelj da mi trebamo biti samo uporni, a oni će ako zbog ničega, ako ne zbog onoga glasa razuma, ako ne zbog osjećaja pripadnosti tim istim ljudima koje ovdje trebaju braniti, a onda zbog pritiska i one političke kalkulacije da im uskoro idu parlamentarni izbori osim ako ih nisu namjeravali odgoditi još za godinu dana, morat promijenit na konto tog pritiska i ove stvari. I ako treba predlagat ćemo svaki tjedan i svaki tjedan [[Upadica: Hvala lijepa.]] raditi pritisak.
Slijedeći klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Branko Grčić. Izvolite. Uključite se.
… [[Govornik naknadno uključen.]] predstavnike ministarstava, dakle želim reći da je ova kriza zaista duboka, procjene za gospodarski dio su vrlo ozbiljne. Dakle, svaki mjesec u prosjeku negdje oko 3% manji BDP znači i produljenje ove krize bi bilo zaista katastrofalno i za gospodarstvo i za cijelo društvo jer iz gospodarskog stanja proizlaze svi negativni učinci na cijelo društvo. Ono što želim reći evo i nastavak ovoga o čemu smo sad razgovarali Vlada je zapravo kad je riječ o gospodarstvu donijela jednu pravu, pravu mjeru to je ova potpora za očuvanje radnih mjesta 4.000 kuna za svakog radnika koji zadržava svoje radno mjesto. To je i financijski vrlo zahtjevna bila mjera ali evo Vlada je to donijela i sad smo tu gdje jesmo, nažalost nije donijela sve ono drugo što smo tu priželjkivali i predlagali i zapravo se sad postavlja pitanje što je sa svim drugim akterima danas u svim segmentima društva koji ne mogu računati na slične Vladine mjere koje će im pomoći da lakše prebrode ovu tešku krizu. A kraj krize se ne nazire koliko god mi to željeli. I današnji podatak od čini mi se preko 40 novih oboljelih što je de facto malo manje ispod prosjeka Hrvatske do sada, dnevnog prosjeka nas ozbiljno upozorava da kriza u Hrvatskoj još uvijek nije bilu kraja kada je riječ o koronavirusu, vjerojatno neće ni biti. Dakle, mi se moramo pripremit zapravo na jedan suživot sa virusom i kroz ove mjere koje su najavljene, o kojima smo i mi u SDP-u jučer govorili, znači nekakvog ograničenog popuštanja vrlo opreznog poput hoda po jednom tankom ledu gdje nikad ne znate gdje ćete se poskliznuti ili čak propasti kroz taj led, zapravo mi moramo krenuti u aktiviranje gospodarstva. I sad se postavlja pitanje i vrlo značajan zahtjev Vladi što sve treba napraviti da se to zaista dogodi? Nemojte očekivat da će se obrtnici, mali poduzetnici i oni srednji, možda oni najveći i najlakše, al da će ovi mali tek tako lako aktivirati svoj biznis temeljem političke odluke ili mišljenja Stožera za civilnu zaštitu sutra kada se mjere budu popuštale, ne, to nije moguće. Dakle, njih treba pripremit za to jer oni već imaju jedan diskontinuitet koji je bitno narušio njihovo poslovanje i Vlada mora ozbiljno razmišljati već sad u ovom trenutku što će se događati 15.6. Zašto govorim 15.6.? Pa sve mjere, ovih nekoliko važnih koje su sada ovaj od Vlade donesene istječu defakto nakon 3 mjeseca. Potpore od 4.000,00 kn istječu tamo negdje oko 15.6., a što onda? Pa 500 000 ljudi prima tu potporu. Ali računajte, zaista računajte jer je to naša realnost da se gospodarstvo ne može, čak i da je sad kraj krize s virusom, vratiti u onu razinu poslovne aktivnosti koja je bila neposredno prije zaustavljanja cijeloga procesa. Lock down. Zaključavanje. O tome morate voditi računa. Jer ako u restoranu za stolom koji ima 4 stolice može sjedit dvoje ljudi, ako u kafiću može sjedit i za istim stolom takvim dvoje ljudi ili jedno čak, onda je to upola manje poslovanje. Ako u tvornici treba napraviti socijalnu distancu među radnicima, onda će biti potpuna reorganizacija tog procesa. A da ne govorim o turizmu koji se nažalost ove godine sigurno neće vratiti uopće u nekakvu snažniju aktivnost nego će ostat možda na 10, 20% svoga kapaciteta. Prema tome, morate računati da će veliki broj radnih mjesta i ljudi koji tamo rade od ovih 500 biti ugroženi. Prema tome, njih čeka vrlo loš ishod 15.6. ukoliko ne donesete zamjensku mjeru. Pa nismo mi Zakon o skraćenom radnom vremenu tek tako predložili. Iskoristili smo jednu mogućnost koju EU želi financirati da nastavak ove vaše mjere od 4.000,00 kn bude Zakon o skraćenom radnom vremenu, da se preraspodjeli i organizira radno vrijeme da ljudi mogu ostat na radnom mjestu, da rade kraće, a da im razliku plaće nadoknadi hrvatska država uz pomoć EU i programa sure. To je ideja. Pa nije priča o moratoriju politička priča oko koje ćemo se mi prepucavati. Ja ne znam da li vi shvaćate da za 3 mjeseca kad istekne ljudima moratorij na plaćanje kredita, bilo da je riječ o građanima, njih 30 000 koji su u ovom trenutku dali zahtjev ili o 10 000 firmi koji u ovom trenutku su dale zahtjev. Znači, za 3 mjeseca to istječe. Zar mislite da će oni temeljem ovoga što sam rekao biti sposobni nakon 3 mjeseca plaćati te rate kredita? Pa kako će ovi koji će izgubiti radno mjesto, nezaposleni, plaćat ratu kredita? A situacija u društvu i gospodarstvu je takva da izgledi da nađu posao su nula. Prema tome, ljudi osvijestimo se, dakle to nije stvar prepucavanja, to je stvar života. Ako su Slovenci mogli napraviti moratorij i zakon donijeti, Vlada je donijela zakon, naglašavam, o moratoriju na 12 mjeseci. I ako su njihove banke, možda intimno naravno nisu bile zadovoljne s time, ne mogu bit, ali je trenutak takav da je okolnost izvanredna, da je situacija nikad gora u zadnjih 100.g. u svijetu, pa tako i u RH onda u takvim vremenima se donose izvanredne mjere i banke moraju shvatiti da one moraju nositi dio tereta te priče. I ako mogu preživjet 12 mjeseci banke u Sloveniji, ja vjerujem da mogu to preživjeti i banke u RH. I na način da ne obračunavaju kamate za vrijeme moratorija i da ne naplaćuju solemnizaciju ugovora, pa ne da čujemo ove, ove smiješne, za mene zaista smiješne argumente iz udruge banaka gdje kaže, znate ako mi otpišemo kamate, građani će plaćat porez na dohodak na taj otpust kamata. Kakve gluposti. Kakve gluposti. U ostalom zar nije hrvatska Vlada donijela odluku o oslobađanju i odgodi plaćanja poreza na dohodak, dobit, čak i odgodu plaćanja PDV-a, zar nije? Ja samo očekujem da će Vlada precizirati da se to odnosi i na taj segment ako postoji i zrno pravnog temelja da se to odvije onako kako ljudi iz huba to ili iz banaka to tumače. Prema tome, nemojte ljudi se igrati sa sudbinama ljudi koji u ovom trenutku ne znaju što će sa sobom. Gube radna mjesta, smanjuju im se plaće, izgledi su jako loši, reaktivacija gospodarstva će biti duga i mukotrpna, složena itd. itd. A sad želim samo još u ovih minut reći što niste pokrili do sada. Dakle, ovdje govorimo o 500 000 radnika i to je apsolutno legitimno i mi to pozdravljamo i podržali smo. Ali gdje je 400 000 ljudi koji primaju danas mirovine ispod 1.900,00 kn ili 1.500,00 kn po članu obitelji. Kako oni danas žive? Kako ti stariji ljudi danas žive? Kako odlaze do dućana? Ne odlaze nikako. Znači moraju nekoga angažirat. Možda dostavu koriste, možda plaćaju tu dostavu, možda je to dodatni trošak, možda to neko treba pomoć platit? O tome mi govorimo. Govorimo o životu u ovim okolnostima, govorimo o 20 000 ljudi koji su već registrirani na zavodu, jedan dio njih nema nikakvu naknadu. Zašto oni su kažnjeni? Jer su otišli na zavod, nemaju naknadu, a isti njihovi prijatelji, kolege su ostali i dobit će od države 4.000,00 kn. Dajte izjednačimo ih za ovo razdoblje barem 3 mjeseca, pa ćemo vidit dalje što je s njima. Što je sa 70 000 socijalno potrebitih ljudi koji primaju 800,00 kn u ovom trenutku? Što je sa sezoncima koji nažalost posao neće dobit, niti su ga dobili sad 1.4.? Njih je 5500. Pa jel treba neku naknadu njima dat? Rekli smo tu najmanje u razini minimalne plaće za idućih 3 mjeseca, pa ćemo dalje, pa ćemo dalje vidit. Ali vi o njima niste razmišljali. Što je o 100 000 ljudi koji su sada već na zavodu, a nemaju naknadu nikakvu, itd. itd.? Sve smo te mjere predložili, a nažalost Vlada ništa od toga nije, nije usvojila.
Hvala. Slijedeća, slijedeći Klub zastupnika je onaj Živog zida i Promijenimo Hrvatsku u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, poštovani građani, poštovani predstavnici Vlade. Danas raspravljamo o prijedlogu stranke MOST. Kolko otprilike, 9 prijedloga zakona za poboljšanje, znači ovih kriznih paketa, kriznih mjera koje je Vlada usvojila ovdje u ovom saboru. Naravno da, da je ovaj krizni paket mjera Vlade, on je manjkav, to sam rekao i prije mjesec dana kad smo ovdje prvi put raspravljali, upozorio da Vlada mora vidjeti mjesec, dva, 2-3 koraka unaprijed, a ne čekat da prođe mjesec, pa onda reć aha ovo nije valjalo, ajmo sad naprijed itd., ne možemo gledati unazad nego naprijed, al očito ova Vlada nema kapacitet da se nosi sa postojećom krizom, to nadoknađuje snažnim piarom, a vidjet ćemo poslije kolko su utrošili za to. Dakle, MOST predlaže slijedeće, da se PDV naplaćuje na ono što se proda. To smo govorili prije 3.g. mi u stranci Promijenimo Hrvatsku i da to treba ostati i na dalje i mi dopunjavamo sad. Što bi trebalo ovdje još reć? Dakle, neće, ne trebaju poduzetnici kreditirati državu. Kad prodaju onda trebaju platiti PDV. Međutim, postoji jedan institut koji se zove prijenos porezne obveze. A to znači da u lancu ne obračunavaju svi, može bit 2, 3, 4, 5, u lancu do konačnog kupca, znači da PDV samo plaća onaj u zadnjem koraku kad se finalno roba proda, vidite. Zašto? Ne maltretirate poduzetnike sa silnim izvještajima itd. itd. U skladu s tim mi iz Promijenimo Hrvatsku, mi imamo zaista vrhunske eksperte. Mi predlažemo da u tom kontekstu kada govorimo o porezima da se uvede fiskalizacija svih pravnih osoba. Ne ono kumica na placu, slastičarni samo ovo, ono, svih pravnih osoba. Znači, braco moj kad si ispostavio fakturu odma će otić u Ministarstvo financija. Prema tome, nema ljudi moji, nema muljanja, smanjujemo korupciju i Ministarstvo financija ima, Porezna uprava ima uvid u sve. E da je tako ne bi 28 milijardi kuna nenaplaćenih poreza bilo dragi moji građani u ovoj zemlji, 28 milijardi kuna je nenaplaćenih poreza, a svake godine porezna uprava otpiše u prosjeku milijardu i po do dvije milijarde kuna poreza po nama nepoznatim kriterijima. Kad sam ih pitao kako, oni su rekli zastupniče to je porezna tajna, vidite, a 28 milijardi kuna nije naplaćeno. Zamislite da su naplatili barem 14 milijardi, pa mi bi danas puno ležernije ovu krizu prebrodili. Ali dragi građani, vidite, ne mogu RH spasiti kozmetička rješenja. Zato smo mi za velike, krupne promjene i sa ljudima koji to znaju. Znači, slijedeći zahtjev je moratorij na 12 mjeseci, tražili smo to manje-više svi iz oporbe, to je vrlo opravdano. Nadalje smo tražili da se ne ovršuje ljude direktno sa HZMO, znaš to su masovno umirovljenici itd. itd. itd. Prema tome, to je logično i to treba ovaj provest. Kada su u pitanju, kad je u pitanju Ovršni zakon predlaže se ovdje da oni koji dobivaju znači pomoć od države, pa npr. to je radnik koji je izgubio posao, pa je dobio minimalac, a u to vrijeme podliježe nekoj ovrsi, znači da mu ta sredstva ne ulaze u masu za ovrhe. Prema tome, to je, pazite, to je po prirodi stvari logično i to treba napraviti tako jer ne možemo dopustiti da se takve ljude ovršuje, znači, a dobili su državnu pomoć države, svih nas državnih obveznika u svemu tome. U tom kontekstu, dakle što mi želimo ovde, znate? Mi u oporbi, mi kao prvo moram naglasiti ovdje, nismo mi svi isti u oporbi da se razumijemo, postoji među nama solidarnost, postoji jedna, ajmo tako reć, lažna oporba, onda postoje, ajmo tako reć, prava oporba, pa ovo, ono itd. Recimo sada kad čovjek sluša predstavnike SDP-a kako se zalažu za radnike, ja bi ovdje prvi zaplakao dragi građani. A niko nije više oduzeo radnicima prava nego upravo njihove Vlade, mislim to je tragično čut, to je tragično čut. E, zato nije dobro da mi ovdje imamo jedni prema drugima kao eto mi smo sad oporba, pa imamo neku lažnu solidarnost, pa dragi građani, mi smo se te lažne solidarnosti nagledali. Nama trebaju velika rješenja. krupni zahvati, a prije svega znanje. E pa sada da ja ne bi pričao na pamet, vi znate da ne volim to raditi, ja ću ponoviti evo i da MOST čuje da podrže svi drugi, kako riješiti blokirane, a na temelju toga oni dolaze u ovrhe. To se može riješiti da pritisnemo Vladu u tri mjeseca se može riješiti sada dok traje kriza i da taj problem nakon tri mjeseca više ne postoji, ne bi postojao pojam blokiranih građana, ne bi postojale izbrisali bi agencije za utjerivanje dugova ne bi postojale. Koja ideja? Znači banke su prodale agencijama za utjerivanje dugova svoja potraživanja koja su oni platili otprilike 10 milijardi kuna. E koje je naše riješe iz PH-a? Država treba emitirati obveznice u iznosu od 10 milijardi kuna da isplati ove agencije za utjerivanje dugova, izbriše ih više da ne postoje, a onda te obveznice mogu kupovati svi, a najviše ih treba kupiti HBOR koja bi od HNB-a dobila ogromni kredit uz 9% kamata. Na koji rok? Recimo nek je prosjek 10 godina svih dospijeća. I vidite dragi građani, šta je suština vas koji ste blokirani, koja je za vas prednost? Banke su prodale svoja potraživanja otpisavši samo za najviše 30, 35% njihove vrijednosti i vi bi sada bili u situaciji da od države otkupljujete svoje dugove za 35 najviše 40% zbog nekog administriranja. Znači ako je neko ostao dužan 100.000 kuna na kraju za 5 ili 10 godina on bi trebao vratiti samo najviše 40.000 kuna. I vidite kolegice i kolege iz oporbe, pa dajmo se založiti za ovo da riješimo ovo u tri mjeseca, ne trebamo mi, evo vi ste iz MOST-a kada ste bili u prilici dva puta mogli ste riješiti recimo problem Ovršnog zakona ovako. Vi ste tada samo rekli da nećete jedan amandman ustvari jedan članak da ne treba iseljavati ljude za vrijeme zime dok je snijeg itd., ajmo sada riješit, zaboravimo to, ali ajmo riješiti sada da za tri mjeseca ne postoji ovaj problem. A to je ovo rješenje koje sam iznio, ono je jednostavno praktično, realno. Ja znam da to neće vladajuća koalicija napraviti, pa to njima ne pada na pamet jer oni navijaju, oni guraju novac u džepove bankara koji su i onako prepuni novca. E ali zato treba to napraviti oporba. I još jednu stvar koju predlažem, znači da ovo bude ajmo tako reć pojačano i da se iz oporbenih krugova čuju velika rješenja, snažna, to je helikopterski novac to je mjera. Ja sam ga predložio prije mjesec dana, ma kakvi, premijer i ministar financija ni čut. O čemu se tu radi? Prijedlog je bio da HNB podijeli doslovno podijeli po 4.000 kuna svim punoljetnim građanima Hrvatske to bi iznosilo negdje oko 10 milijardi kuna, ljudi to ne bi trebali vraćati, oni bi trošili. Zašto je to važno? Jer bi se održala potrošnja, potražnja, a čim postoji potražnja onda bi se moglo spasiti gospodarstvo, više radnih mjesta, proizvodnja ne bi toliko pala kao što sada pada itd., itd. I dok se diljem svijeta od Amerike evo i Japan ovih dana dijeli po 7.500 kuna svim građanima, oni koji su više nastradali njima će duplo podijeliti, znači to je nešto što funkcionira. Međutim, to nije koncepcija ove Vlade i zato mi iz stranke PH-a kao prava oporba mi želimo ovo suštinski riješiti. Znači sada narodna banka treba i Vlada pomagati građanima i gospodarstvu, a ne ona pomaže naravno gleda koji je interes krupnog kapitala, financijskih institucija prije svega banaka. I još nešto moram reći poštovani građani na kraju. Prije mjesec dana sam upozorio premijera i ministra financija da ću podnijet kaznenu prijavu ako nas budu zaduživali vani uz kamate koje su bitno više nego što mogu dobiti ovdje u Hrvatskoj. Hrvatskoj treba ovaj proces oporavka financirat HNB uz 0%, a ako to bude na štetu hrvatskih građana, ponavljam podnijet ću kaznenu prijavu. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika trebao bi biti HNS-a i govoriti poštovani zastupnik Stjepan Čuraj, nema ga, gubi pravo na govor, pa će sljedeći govoriti u ime Kluba zastupnika HSU-SNAGA-nezavisnih zastupnika i Nove politike poštovani zastupnik Goran Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem. Pred nama je set zakona koje je predložio kolega Petrov, naravno ja ću prihvatiti nadam se i moj klub, nisam s njima još razgovarao o tome u potpunosti, ali prihvatit će i oni kompletan taj set zakona. Rekao sam u replici kolegi Petrovu da fali odredba o prekidu tijeka zateznih kamata, piše samo kamata, možda treba dodati samo zateznih, možda je to jasno, možda nije jasno, ne znam, piše samo da se za vrijeme zastoja ovrha ne naplaćuju kamate. Možda je to dovoljno, dobro, bit će da je dovoljno. Ali isto tako kolegica Perić je rekla da će sutra, nije rekla da će sutra Vlada to predložiti, da će to sutra Vlada usvajati, ali ja pretpostavljam da će sutra Vlada razmatrati prijedlog izmjena Ovršnog zakona i u tom prijedlogu će se očigledno ovo što se predlaže danas predložiti na Vladi RH. Ja moram reći da sam ja osobno i moja stranka, stranka SNAGA još prije desetak dana upravo smo predložili Vladi RH set od 16 mjera među kojima je bila i mjera zastoja ovrha, uz deblokadu računa i zastoj tijeka zateznih kamata i upravo to je Vlada RH djelomično postigla prošli tjedan kada smo donijeli izmjene Zakona o provedbi novčanih ovrha gdje su sada ljudima već koliko čujem i deblokirani računi. Upozoravao sam tijekom rasprave i nakon toga da je potrebno dodatno mijenjati Ovršni zakon kako bismo zaustavili ovrhe i kod onih građana kojima se ovrhe ne rade tako da se novac uplaćuje na blokirani račun nego poslodavac direktno ovršuje svog posloprimca na način da dio plaće odmah prebacuje na račun vjerovnika. Isto tako i HZMO direktno dio mirovine prebacuje na račun vjerovnika i prema svemu sudeći to će biti riješeno pretpostavljam sutra na Vladi RH. Glasati o tome vjerojatno nećemo ovaj tjedan, ali nije kasno ni sljedeći tjedan zbog toga što i onako i izmjene Zakona o novčanim ovrhama i izmjene Ovršnog zakona kojima se zaustavljaju ovrhe vrijedit će tek za sljedeće plaće i sljedeće mirovine koje dolaze na red u svibnju. Prema tome, ljudi će biti zaštićeni u svibnju, lipnju i u srpnju od ovrha, a nadam se da će Vlada RH onda produljiti na još tri mjeseca kao što je predviđeno Zakonom o provedbi novčanih ovrha, ali pretpostavljam da će tako na isti način analogno predložiti to i izmjenama Ovršnog zakona. Kolegica Perić je rekla da će se zaustaviti i ovrhe nad pravnim osobama jer Zakonom o provedbi novčanih ovrha to nije riješeno. Pa to je stvarno odlično, znači da će svi biti zaštićeni od ovršnih postupaka tijekom ove krize što je normalno, realno, što je racionalno i što je u skladu sa vremenom u kojem živimo u kojem su stvarno u krizi i građani i poduzeća, nitko ne radi punim tempom, neki ne rade uopće, prema tome, tako nešto je očekivano i tako nešto mora se provesti. Ja sada moram ponovno naglasiti veliku potrebu da se zakonom naloži bankama da ponude nelikvidnim građanima i nelikvidnim poduzećima moratorij na naplatu anuiteta iz kredita bez obračuna kamata. To smo pokušali već nekoliko puta u zadnjih dva, tri tjedna riješiti kao opozicija, međutim nije prošlo. Općenito, sve ono što opozicija predlaže nije prihvatljivo Vladi RH odnosno prihvatljivo im je ali s odgodom što je isto ok, ja s tim nemam problema s time. Ja nemam problema s time kada ja nešto predložim Vladi RH pa Vlada RH tek kasnije „kasnim paljenjem“ to isto napravi jer i onako kada sam predložim nešto očekujem da Vlada RH onda ukoliko se slaže s takvim prijedlogom izvrši određene intervencije koje su potrebne i to onda predloži na način da bude prihvatljiv svima. Pa se tako nadam da će i ovaj set zakona koji je predložio kolega Petrov u jednom dijelu Vlada RH prihvatiti u sljedećim danima. Nadam se da će biti tako i pri tom to nije loše, dobro je. Dobro je da Vlada RH prihvati prijedloge opozicije na način da ih sama predloži, to je ok i to je način da se ostvari nekakva suradnja između opozicije i vlasti koja inače nije čest slučaj u HS-u. Dakle, tek sada kada smo doživjeli jednu istinsku krizu koja tuče cijelo društvo, tek sada smo doživjeli da ipak postoji suradnja koja nije vidljiva na prvi pogled između opozicije i Vlade jer puno toga što je opozicija predlagala Vlada je ipak prihvatila i s te strane je to za pohvalu. Ali naglašavam, dio koji se tiče moratorija na otplatu kredita mora se provesti jer nije normalno da banke jedine zarađuju u vrijeme krize, to nije normalno. I ponovit ću, banke su imale 2004. godine 17 milijardi kuna kapitala i 10 milijardi kuna likvidnosti, a sada imaju 59 milijardi kuna kapitala i 44 milijardi kuna likvidnosti, prema tome banke bez problema mogu pola godine pa i do godinu dana izdržati ajmo reći i teret ne zarađivanja na kreditima, posebice ako znamo činjenicu da su banke tijekom zadnjih 15 godina nepošteno stekle 20 milijardi kuna koje još uvijek drže u svojim rukama. Evo za kraj mogu samo reći to da ćemo prihvatiti zakone koje je predložio kolega Petrov i nadam se da će Vlada RH učiniti ono što je već rekla da će učiniti putem svojih glasnogovornika ovdje u HS-u i da će učiniti i onaj posljednji napor i naložiti bankama da na najmanje pola godine ponude svim nelikvidnim građanima i nelikvidnim poduzećima moratorij na otplatu kredita bez obračuna kamata i bez ikakvih troškova. Hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika HSS-a i demokrata sada će govoriti poštovani zastupnik Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS-a. Kolegice i kolege. Evo klub HSS-a i demokrata će podržati ovaj prijedlog zakona koje je u proceduru uputio gospodin Božo Petrov i klub MOST-a jer smatramo da je opozicija i mi koji smo tu podržala prijedlog mjera prije svega kada je riječ o sigurnosti zdravstvene zaštite građana i tu pozdravljamo sve mjere koje su donešene i evo vidimo da daju dobre rezultate. Podržali smo i prijedlog mjera za potpore gospodarstvu i imamo pravo govoriti svoje mišljenje, propitkivati te mjere i njihovu provedbu, naravno i predlagati. I svakako da moramo još jedanput istaknuti da ako je stvarno cilj sačuvati svako radno mjesto u Hrvatskoj, sačuvati gospodarstvo, stvoriti građanima jednaku šansu za bolji život onda moramo svakako raspravljati i moramo predlagati i moramo reći da je Vlada kasno reagirala. To sam ja rekao i prije mjesec dana i sada to ponavljam, a dokaz za to da je Udruženje drvoprerađivača još 6.veljače poslalo pismo Vladi i upozorilo na promjene na tržištu da su se smanjile narudžbe, da će biti kriza i da će biti otpuštanja radnih mjesta da se hitno mora reagirati. Kasnilo se, pogotovo što se išlo u ožujku sa onim paketom mjera gdje bi se nešto odgodilo pa bi se tek onda na kraju prihvatili prijedlozi glasa poduzetnika i nas iz opozicije da se ne može ići samo sa odgodom nego se mora ići sa otpisom i direktnim financijskim potporama. Rezultat jednog takvog odugovlačenja je više od 23.000 novo nezaposlenih prijavljenih na HZZ. Pitanje je što je s njima? Da, lijepo je čuti i za pozdraviti 480.000 spašenih radnih mjesta, ali što s ovih 23.000? Imaju li oni pravo na život, imaju li oni pravu da ne budu blokirani, imaju li oni pravo svojoj obitelji osigurati kvalitetan život? Zašto se kasnilo i da li su ih poslodavci vratili na radna mjesta i koristili mjere iz travnja? Te informacije nismo dobili i volio bih dobiti tu informaciju koliko je tih radnika koji su vraćeni na radna mjesta i čiji su poslodavci konzumirali ovu mjeru. Ono što je ključno da je puno među njima mladih ljudi, mladih ljudi koji su bili na određeno vrijeme i koji su sada na Zavodu za zapošljavanje bez ikakvih prihoda jer nemaju pravo na naknadu sa Zavoda za zapošljavanje jer nemaju dovoljno radnog staža. Kako ćemo njima pomoći? Među njima je puno nas iz Slavonije koji su bili najčešće sezonska radna snaga u turizmu i u drugim uslužnim djelatnostima, na koji način će se njima pomoći? A ono što želim posebno ovdje istaknuti da Slavonija trpi najveću štetu uzrokovanu korona virusom jer su brojke koji je regionalni Zavod za zapošljavanje Osijek objavio za ožujak da je na zavodu za zapošljavanje evidentirano 17.202 nezaposlene osobe što je za 1756 novih osoba više, a to je 35,8% više nego lani u ožujku. 35% više nego lani u ožujku, to su strašne brojke. I nije u redu da regija koja je inače trpila zbog iseljavanja sada trpi zbog korona virusa zbog toga što su mladi ostali bez radnih mjesta i što ne mogu pronaći novo radno mjesto obzirom da kriza još uvijek traje i pravo je pitanje kako njima pomoći i kako pomoći na taj način Slavoniji. Naravno da se i mi zalažemo i govorili smo o tome da ne ovrhe dok je ova kriza, ne deložacije dok je ova kriza. Ovaj dio zakona koji smo prošli tjedan donijeli rješava blokadu samo dvije trećine građana. A što je sa onom jednom trećinom koji nisu riješeni? Inzistiramo da taj Ovršni zakon već sutra dođe u raspravu da možemo pomoć i tim ljudima. I zato kažemo da se kasnilo i da stalno nešto kaskamo za mjerama koje bi trebali donijet, a ljudi trpe. Također se aktivno zalažemo kao i svi iz opozicije da se donese zakon o moratoriju na kredite jer ne smije Vlada i vladajući štititi banke na uštrb građana. Mislim da prije svega moramo štititi građane RH, to čine i druge vlade i druge države, mora i RH i moramo smoć snage reći bankama, vi ste godinama iskazivali dobit u poslovanju u RH i iznosili tu dobit izvan Hrvatske, red je da sada dio te dobiti vratite ne da ih vratite nego da manje zaradite u narednom razdoblju, a da građanima na taj način omogućimo da ne budu blokirani i da mogu servisirati sve svoje obaveze. Danas je Dan planete Zemlje i evo želim svima čestiti taj dan, a koliko je važno da se što više spominjemo klimatskih promjena, utjecaja na život svih nas pa i na gospodarstvo, govori o tome da je i Europska komisija donijela zeleni plan i kakva Europa bi trebala biti do 2050. A ono što je posebno interesantno ovih dana, a to je da se okupila ekipa 200 političara, znanstvenika, poduzetnika koji su pokrenuli akciju Zeleni uzlet gdje se želi novi pogled prema budućnosti kroz preoblikovanje u gospodarstvu. Evo citiram iz njihovog dopisa „Preoblikovanje u gospodarstvo koje će biti povoljno za klimu, zaštitu biološke raznolikosti i drukčije usmjerenje agrarne i prehrambene industrije pružaju priliku za brzo otvaranje radnih mjesta i rast i mogu doprinijeti stvaranju veće otpornosti društva“. Hrvatska se treba uključiti u ovaj projekt i sigurno da tu mora naći svoje mjesto i hrvatska poljoprivreda, prerađivačka industrija, proizvodnja hrane u Hrvatskoj. Što smo mi tu učinili za poljoprivredu kroz ove mjere? Promijenjeno je nekih 5,6,7 zakona dodatnih 52,5 milijuna kuna za mjere za potpore poljoprivredi plus 2,5 milijuna kuna za interventni otkup mlijeka. I rekao sam ministrici to je premalo, očekujem od vas jači i agresivniji nastup u zaštiti poljoprivrede i promociji poljoprivrede u RH i imate ćete našu podršku ukoliko budete tražili više sredstava. Prošli tjedan je i povjerenik Europske komisije za poljoprivredu pozvao europske članice pa i hrvatsko Ministarstvo poljoprivrede da se javi jer ima još 6 milijardi eura za koja se možemo javiti sa svojim projektima i programima za ruralni razvoj i potpore poljoprivredi. Pitao sam i pitam ponovo, što radi ministrica, što radi ministarstvo, što radi Vlada da bi privukli ta sredstva i pomogli poljoprivredi jer ovih 52 milijuna kuna je premalo? Premalo jer samo za cvjećarstvo je izdvojeno, za proizvodnju cvijeća u RH 1 milijun kuna. Šta će sa 1 milijun kuna? Možete ugrijati 6 plastenika. Šta ostalima? Zašto su uopće zatvorene tržnice i na taj način onemogućena prodaja poljoprivrednih proizvoda našim OPG-ima dok su se ti isti proizvodi mogli kupovati u trgovačkim lancima, ali iz uvoza i tamo nije bilo socijalne distance. I gle čuda, nakon pritiska javnosti i oporbe i nas iz HSS-a ponovo se otvaraju tržnice, ali se onda narede strožije mjere za prodaju proizvoda poljoprivrednih na tržnici nego u trgovačkim lancima. To nije potpora poljoprivredi i mi moramo aktivnije se okrenuti prema poljoprivredi i prema poljoprivrednim politikama i kroz zemljišnu politiku da konačno svaki hektar bude zaoran. Sada je evo i sjetva proljetna, nažalost u suši i uz mraz. Nisu isplaćena izravna plaćanja Udruge poljoprivrednih proizvođača i mi iz HSS-a smo tražili da budu isplaćeni do 15.travnja, rekla je ministrica isplatit će krajem travnja početkom svibnja. Nemam informacije da li su krenule isplate, ali evo danas su me zvali neki poljoprivredni proizvođači još ništa im nije uplaćeno na njihove račune i ja evo javno pozivam ministricu da sutra odmah sve isplati jer ljudi siju, njima ta sredstva trebaju. Također kada je riječ o reguliranju tržišta i otkupu, nije dovoljno samo interventni otkup mlijeka i ovih 2,5 milijuna kuna, tražimo da se napravi i otkup viškova u svinjogojstvu u tovnoj junadi jer su ostali bez kupaca. Također i vinari imaju problem, ne znaju kud će s vinom, a vidimo što se događa i sa jagodama da prekupci uzimaju kajmak, a naši poljoprivredni proizvođači dobivaju minimum. Evo samo jedan od primjera, jedan trgovački lanac je ponudio proizvođaču salate 50 lipa po glavici salate koja se prodaje po 5, 6 kuna u trgovačkim lancima. Ako je to tržišni odnos, to ne može biti tržišni odnos i to ne mogu prihvatiti naši poljoprivredni proizvođači. I mislim da mi moramo učinit sve da se poljoprivredna proizvodnja digne, a ne da se smanjuju potpore za višegodišnje nasade, za nasade oraha i lješnjaka koji su u ekološkoj proizvodnji gdje su ljudi uložili milijune kuna sada ministrica smanjuje potpore za višegodišnje nasade. To nije potpora u poljoprivredi. Hvala.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu i prvi će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi predstavniče Vlade. Znam da vam je dosadno, vidim da ste se malo i ukunjali ali vrlo bitne su ovi prijedlozi. Smatram da prijedloge koje je dao klub MOST-a i Božo Petrov su jednostavno u ovome trenutku neophodni za hrvatske građane i mislim da ako se pozivamo na jednakost, na solidarnost, na pomoć, na trenutak zbog kojeg građani nisu krivi nego su politike krive kao što sam rekao, one su razotkrile u biti virus korona je razotkrio u biti sve loše politike koje su vođene prema svim resursima i po svim pitanjima, a poglavito iz centra je se svih zakona inicijativa koje smo do sada davali, nije bio u središtu čovik. Čovjek nije bio u središtu i to je sada vidljivo. To je vidljivo i kod ovih predloženih izmjena Ovršnog zakona, od svih tih naših zakona, međutim ja ću govoriti o onome što je trenutno najbitnije, a to je samodostatnost, to je zaštita suvereniteta i nacionalnih interesa. MOST je ovdje bio u biti sada tu paradigmu preuzimate svi i to je pohvalno, ali ne znate naći model bez PR-a kako to izvesti pa priko Nacionalnog stožera za civilnu zaštitu se prikrivate. MOST je ovdje predlagao u ovome Saboru vrlo bitne zakone, primjera za očuvanje našeg teritorija tj. proglašenje isključivog gospodarskog pojasa. Vi to niste prihvatili. Time bi zaštitili naš riblji fond i naš resurs, a time bi očuvali na tom području opstanak naših ribara i prehrambenu proizvodnju i sve ono šta uzrokuje. Međutim tako je slično bilo i sa poljoprivredom, tj. poljoprivrednom proizvodnjom. Predlagao sam zabranu GMO-a, uvoza, prijevoza, sadnje i prodaje isključivo sam to predlagao da potičemo domaće proizvođače tj. obrađivanje našeg poljoprivrednog zemljišta, 700.000 hektara poljoprivrednoga zemljišta je neobrađeno i dao sam sada zakon izmjene Zakona o poljoprivrednom zemljištu jel u dvije godine je podijeljeno 400.000 hektara državnog zemljišta negdje oko desetak tisuća hektara jer je tu mjere radi lokalna samouprava, župan mora dati suglasnost. I ja ću uvijek ponavljat župan kontrolira i ovdje se došlo i do toga zakona, … da su županije višak jel županije dijelom koče, one dobrim dijelom ne daju suglasnost. Županije su kočnica. Tako ministarstvo prema lokalnoj samoupravi, a ta lokalna samouprava mora stati županiji da ovaj potpiše suglasnost, to vam je tzv. Kozaračko kolo, svak svakog drži. A sve što vi pozivate decentralizaciju i sve što su te županije štete napravile, evo po pitanju poljoprivrede, ja ću govoriti o svojoj županiji, evo kolege će iz Slavonije, kolegica to potvrditi. Od kada su u mojoj Splitsko-dalmatinskoj županiji uništen je stočni fond, uništeno je moje Sinjsko polje, nije navodnjavano niti se šta radi i sada kada slušam mjere župana Bobana jučer gospodarske nakon toga šta nam je on priko svoga čovjeka kojega je on imenovao tj. Ante Sanader ušao virus i sada će nam odgoditi turističku sezonu i te mjere jer je virus ušao u starački dom zbog toga što je taj čovjek koji je na čelu staračkog doma bivši gradonačelnik Omiša, taj čovjek je svakako bio uvalio u gubitak, čak ja nisam htio glasat na skupštini, uvalio je taj dom u gubitke. I šta se sada događa? Sada će se zbog njih morati produžit sezona, a poljoprivredno zemljište je ostalo neobrađeno i sada nekakve mjere u stoci, u kumpirima, a kada sam ja govorio ovdje da triba obrađivat poljoprivredno zemljište meni je Bačić Ante glavna desna ruka, glavni poštar Ante Sanadera, glavni poštar je rekao da sam ja čoban. Jesam, čoban sam, seljak sam. E sad je i Andrej Plenković minja paradigmu, kolege iz HDZ-a, svi minjaju paradigmu. Sad triba obrađivat poljoprivredno zemljište. Pa naravno, pa naravno ne moramo ako imamo Slavoniju uvozit smrznutu tjesteninu za pecivo i ne moramo pomidor ako je sinjsko polje, Cetina kroza nj teče pa naravno to je zdravo logički. Ne triba velika pamet. I ja sam ušao u politiku, zbog tih koji su prodali zlato, koji su naše zemljište rasprodali, koji nisu proglasili isključivi gospodarski pojas, ja sam zbog njih uša. Svi su akademski obrazovani, svi ste vi visoko obrazovani, a vi ste krivi za ovu situaciju u RH.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prva je poštovana zastupnice Čikotić. Izvolite.
Poštovani kolega Bulj, u Hrvatskoj živi preko 185.000 umirovljenika koji imaju mirovinu manju od 1000 kuna, isto tako u Hrvatskoj živi i 70.000 onih koji primaju socijalnu naknadu u visini od 800 kuna. Kako su oni dočekali Uskrs i jesu li ove mjere koje je Vlada predložila potpune i kako su oni proveli uskrsne blagdane, a obzirom da brojni umirovljenici koji imaju i ovrhe radi HRT pretplate i dalje ih HZMO skida ih jer one na tom dijelu nisu zaustavljene.
Poštovani zastupnik Bulj.
Gledajte kolegice Čikotić, vi ste sad bili dali zakone, ne tako davno, prije korona krize o porodiljnim naknadama koji bi riješio problem naših rodilja i povećao bi znači naš ovaj problem, rješavalo bi se ova naša loša politika prema pogotovo ruralnim područjima i demografska slika bi se sigurno popravljala da se je slušalo. Međutim sada oni čuju i oni bi to sve napravili i oni bi tili sad da se prije što ono vuču recimo župan, Sanader, Pavić njegov glasnogovornik, više se daje za PR u splitsko dalmatinskoj županiji da je dalo tim umirovljenicim i tim ljudma koji su ovršeni spasilo bi ih. Za PR ulažu se milijuni poglavito od kad sam ja u skupštini, onda daju šta više za PR da mogu ulagat u se, onda dođu u onim uniformama kao narodni heroji valjda ih kopka što nisu baš bili nešto puno u ratu i onda dođu i govore o tim kakve će oni sada mjere. I još se triba pljeskat s prozora šta su nam uvalili virus u produžecima i šta su nam sve uništili. Zato tribamo ukinit županije i biće para i za poljoprivrednike i za rodilje.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovani zastupnik Vlaović, izvolite.
Hvala. Kolega Bulj u svojoj raspravi ste istaknuli potrebu ulaganju potpore poljoprivredi i evo i ja to stalno ističem i mi iz HSS-a jer smatramo da ovih 52,5 milijuna kuna je premalo za potpore poljoprivredi, a očekivali smo da će i tih 52 milijuna kuna ministrica namaknuti kroz uštede u poslovanju, kroz administrativne uštede i smanjivanje materijalnih troškova i iznenadilo nas je ovoga, u ovom trenutku je u izradi novi pravilnik o izravnim plaćanjima i IAKS mjerama gdje se smanjuju izravna plaćanja za višegodišnje nasade ljeske, oraha i drugih. Negdje oko 14.000 hektara je pod višegodišnjim nasadima ljeske i oraha i to je samo za Slavoniju 15 milijuna kuna manje. Umjesto da se smanji broj automobila i telefonski troškovi, smanjuje se izravna plaćanja. To stvarno nisu poljoprivredni proizvođači očekivali od ministrice.
Poštovani zastupnik Bulj, odgovor.
Slažem se. Vi Slavonci i vi kolegice moja, vi poznate, vi znate što znači zemlja, a i mi iz Dalmatinske zagore znamo što znači škrta zemlja koja je othranila generacije i koje su opstale na tim područjima, ali ovdje bi sad Stjepan Radić rekao onu poznatu srljate ko guske u magli i ova korona kriza je razotkrila sve loše politike, poglavito prema selu i seljaku, krive politike. Uvozni lobiji su rasturili domaćeg proizvođača, rasturili, mi smo jednostavno dovedeni u tu poziciju bili da su naši voćari u Vrgorcu pilali svoje breskve i svoju voćku i svoje vinograde dok se uvozilo grožđe iz Srbije, Makedonije puno lošije kvalitete, a takav je primjer i u Slavoniji sa vašim sadnicama i poljoprivrednicima kojim se bave. Znači u ovome trenutku je vidljivo da su apsolutno pogrešne politike, dodvorništva, poglavito uvoznim lobijama. Hvala lipa.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanoj zastupnici Sonji Čikotić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. U ovom trenutku znamo da pola milijuna ljudi u Hrvatskoj koristi naknade koje su osigurane preko HZZ-a, znači kriza ne traje ni mjesec dana, od 19.3. i sada već pola milijuna, znači imamo onih koji koriste te naknade. To znači da nam je gospodarstvo izrazito slabo, znači neotporni smo. Isto tako, čitam pred neki dan da je 950.000 propusnica izdano. Znači da smo jako teritorijalno rascjepkani, znači da jako puno imamo uprava, da je ogroman taj birokratski aparat i zapravo otkriveno je ono sve što u Hrvatskoj treba mijenjati. Otkrilo se i to da nismo samodostatni u hrani, treba znači pojačati poljoprivrednu proizvodnju, treba usmjeriti i novac prema finalizaciji proizvoda i ojačati neke druge stvari koje mi imamo, recimo drvnu industriju. Drvnoj industriji na proračunu za 2020. ste dali poticaja u visini milijun kuna. Je li to dovoljno za znači ulaganje u modernizaciju u proizvodne pogone drvne industrije? Naravno da nije. Isto tako svakodnevno mi se obraćaju žene koje su trenutno koriste roditeljski dopust. Imaju troje, dvoje ili više djece. Škole nema, vrtića nema, rodiljni i roditeljski dopust im sad izlazi, kome će ostaviti na brigu djecu? Isto tako pokazalo se već nekoliko puta da tržište rada, da su žene na njemu diskriminirane. Žene rade za niža primanja, žene rade kraće u odnosu jer preuzimaju ulogu njegovateljice u obiteljima i kad se radi o djeci i kad se radi o starijim ukućanima, a vi ono što imate na raspolaganju ne koristite, a o tome govori odluka Vlade od 2. travnja 2020. godine u kojem ste zaustavili sve javne pozive, sve nabave iz svih izvora financiranja. Znači, nema ni europskih poziva. Ovdje čujemo da treba ulagati u poljoprivredu, da je poljoprivreda važna, a šta se događa sa mjerama, mjera 6.2 odgođeno za mlade poljoprivrednike, ulaganje u nepoljoprivredne djelatnosti, mjera 6.4 čeka se 2 godine, odgođeno, mjera integrator, evo vidim državni tajnik i Ministarstva gospodarstva i poduzetništva je ovdje, odgođeno. Isto tako gledam ja šta se događa u Europskoj komisiji. Kaže prilagodili smo natječaje korona krizi, svi natječaji idu. Znači, kako ste HZZ je digitalizirao postupke i ljudi su mogli preko aplikacija aplicirati, isto treba napraviti sa EU sredstvima. Ne možemo zaustavljati kotač, a to je gospodarstvo, gospodarska aktivnost koja će osigurati nesmetano funkcioniranje države i isto tako priljev u državni proračun jer će događati ulaganja. Kako ćemo osigurati nakon 6. mjeseca ako izostane turistička sezona u mirovine za naše umirovljenike? Što se tiče HZMO-a ono i dalje provodi ovrhe nad umirovljenicima jer nije pred nas došao izmjene i dopune Ovršnog zakona. Isto tako onima koji su blokirani ranije bili, a ovrhu provodi poslodavac i dalje su pod ovrhama. Što se tiče samih škola i ocjenjivanja, puno upita dolazi mi i s te strane. Učenici su jako zabrinuti i razočarani. Kako? Jer njihov uspjeh i njihovo znanje ne ovisi o njima samima nego o socijalnih prilikama u kojima su se našli, znači o njihovim obiteljima. Ako ta majka i ako taj otac, ako ti roditelji imaju dovoljno vremena, znači majka mu možda radi po cijele dane, možda je blagajnica, otac je možda liječnik, znači oni nemaju kada posvetiti se da je to dijete obavilo te zadatke i sve napravilo na vrijeme. A tu su i oni koji su ugroženi, a to su djeca kojih je znači zajedno 300.000 ljudi je u siromaštvu u RH. Nekima od njih znate koliko ih koristi besplatni obrok u školi, nekima je to bio prema istraživanjima i jedini obrok. Sva ta djeca sada su u obiteljima, znači potrebno i tu voditi brigu. Ja se nadam da će uskoro doći i te mjere.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Marasa. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Čikotić, postavlja se jednostavno pitanje zbog čega HDZ ne odustaje od ovog teritorijalnog koncepta u RH i sami ste rekli koliko je općina i ovdje sad u krizi, sad se pokazalo u biti koliko je to beskoristan odnosno nefunkcionalan sustava da ljudi nisu mogli iz općine u općinu pa nisu mogli ni obavljati najosnovnije potrebe koje su kao građani trebali moći obnavljati. Ali tu se odgovor krije vjerojatno u tome šta većinu tih općinica i županija HDZ drži kao svoje leno za razno razne Škaričiće koji se onda moraju negdje ugnijezditi, uhljebiti i na taj način funkcionira cijeli sustav. I umjesto da iskoristimo ovu šansu za reformu ja se bojim da HDZ-u je upravo suprotno u interesu, da sve ostane kako je. Pa kad pogledate sada recimo i kako predstavnici Vlade ovdje sjede, a nije nitko ni „a“ rekao na vaše prijedloge to vam dovoljno govori [[Upadica: Hvala lijepo.]] šta HDZ misli o institucijama, o sustavu i kako oni to sve skupa vide. Hvala vam lijepo.
Odgovor poštovane zastupnice Čikotić, izvolite.
Što se tiče teritorijalnog ustroja naravno on je neučinkovit, to se pokazalo i uslijed ove epidemije, bezbroj je tih propusnica koje su zapravo izdane, a nisu izdane iz razloga što ljudi moraju ne znam otići u centralnu bolnicu na neki pregled, nego jednostavno u svojim općinama nemaju banku, u svojim općinama nemaju određenu instituciju koja je na najnižoj razini recimo ljekarnu, nemaju ljekarnu u svojoj općini. Znači ti ljudi su htjeli otići u ljekarnu i zato je trebala biti izdana propusnica. Ono što mene najviše zabrinjava je to da sigurno da će do promjene doći, samo meni se čini da mi više vremena nemamo. Znači svima je nama ovdje jasno da će doći do promjene, samo je pitanje kada.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice Čikotić javio sam se za repliku kako bi izrazio neslaganje s vašom, vašim razmišljanjem da je korištenje mjere za očuvanje radnih mjesta u Hrvatskoj, prema kojoj oko pola milijuna radnika će tu mjeru koristiti, znak d je slabo gospodarstvo. To ste doslovno tako rekli. Ja vam moram reći da veliki broj poduzetnika koji su podnijeli zahtjev za tu subvenciju, za potporu za očuvanje radnog mjesta imaju jako dobru bilancu, visoko su likvidni i ne možemo ih svrstati u grupu slabih poduzetnika, dapače u svakoj djelatnosti ima onih koji su uspješni i onih koji su neuspješni, ali mjera zabrane rada se odnosi i na jedne i na druge i neovisno u kakvoj su oni situaciji financijskoj oni su podnijeli zahtjev. Prema tome taj argument ne stoji, a o tome ću kasnije kad bude pojedinačno više govoriti. Hvala.
Poštovana zastupnica Čikotić.
Poštovani kolega Bačić, znači ja nisam mislila u doslovnom smislu da su ti poduzetnici slabi, nego da su neotporni znači na vanjske utjecaje. Isto tako, pola milijuna radnika danas koristi tu mjeru, to govori o tome da oni zapravo nemaju i ne žele svoju likvidnost koju su stekli ranijih godina koristiti za očuvanje radnih mjesta. Mene zanima što će se dogoditi ako korona ova epidemija bi potrajala 6 mjeseci ili više. Može li država dovoljno dugo izdržati i osiguravati likvidnost tim poduzetnicima? Je li ova mjera ako potraje duže i dugoročno, ako bi bila dugoročna je li ona održiva za sustav RH? Isto tako, brojni poduzetnici odnosno radnici se javljaju i kažu da neke mjere nisu ni dobili jer zapravo je poduzetnik bio u jednoj mjeri blokiran kao pravna osoba, a skinuto mu je isto blokadom. Znači tu smo predložili ovaj zakon o ovrsi na financijskim, na novčanim sredstvima koje provodi FINA da se uvrste i pravne osobe.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Sladoljeva. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dakle, poštovani kolege, dragi građani dakle vrlo je teško saviti ovaj 9 zakona u 5 minuta rasprave, tako da ću se ja koncentrirati na skup zakona i govorit ću o promjene paradigme i da ćemo mi zapravo predlagati ove zakone u svrhu da posvijestimo dakle građanima kako treba mijenjati politiku koja su do sada vladala. Ja ću se na početku ove rasprave dakle usredotočiti na evo jednu i mogu vam reći religioznu dakle činjenicu, a to je da su stari Grci imali boga pravog odnosno sretnog trenutka, dakle taj bog Kairos je ovaj bio dakle bog koji je prolazio kroz gradove i on je imao dakle golu glavu, samo je imao jedan čuperak dakle iza za kojeg ste ga mogli uhvatiti i ako ga niste uhvatili za taj čuperak on je prošao dakle taj bog pravog odnosno sretnog trenutka je prošao i više ga nikada niste mogli uhvatiti. Ja bi rekao da smo mi unatoč ovoj krizi počeli dakle primjećivati neke stvari i da je vrijeme da uhvatimo dakle toga boga pravog trenutka i da promijenimo paradigmu politike prema svemu. Od odnosa prema našim ovršenim i blokiranim građanima, od odnosa prema poduzetnicima, prema poljoprivrednicima, prema ljudi koji zarađuju dakle svoj kruh, prema nezaposlenima, prema ljudima koji su iselili iz Hrvatske. Dakle, cjelokupnu politiku treba napraviti restart i treba zapravo početi iz početka. Jer ono što zapravo sada imamo, a to pokazuje i ekonomski pokazatelji da ovaj nismo, niti jedna zemlja nije bila pripremljena na ovu krizu, ali je ova kriza ogolila hrvatsku politiku do kraja. Od toga da smo svoj cijeli gospodarski rast razvijali na turizmu iako su nas upozoravali ekonomisti da zemlja koja svoj cijeli gospodarski rast i cijelu ekonomiju baziraju na samom turizmu da je to grana koja je ovaj lebdeća, koja može vrlo brzo nestati, da to nije dobro. Od odnosa prema mladim dakle ljudima koji su zapravo iseljavali, a 1000 i 1000 ljudi su iseljavali, pa o odnosu prema blokiranim i ovršenima. Dakle, sad je prilika da promijenimo te politike, da nas ova kriza nauči da nismo dakle radili dobro svi skupa, dakle i da zajednički probamo naći rješenje dakle kako bi naši građani ovu krizu što lakše i što bolje ovaj prebrodili. I svi ovi naši zakonski prijedlozi su u dobroj dakle namjeri i ne vidim razloga da su dočekani od vladajućih na nož i da se Vlada nije očitovala o tome jer na sve zakonske prijedloge koje je Vlada dakle ovdje uputila u sabor i koji su za nas, neki od njih bili dobri, mi smo o njima raspravljali, iznijeli svoj dakle stav. Dakle, bitno je razgovarati o problemima, bitno je zajednički dakle naći rješenje, bitno je da se tu ne politički prepucavamo i bitno je poruku poslati hrvatskim građanima da smo mi tu za njih i da ovaj usprkos dakle krizi da zakonskim rješenjima i promjenom politike možemo napraviti preokret u našoj državi, da postanemo dakle država koja će drugačije voditi politike, koja će više voditi interesa o onim dakle malim ljudima koji je biti najveći pogođeni u ovoj krizi, a ne oni koji će i u ovoj krizi profitirati, a to su banke ili neki dakle drugi dakle sektori. Dakle, nas nisu birale banke u ovaj sabor birali su nas hrvatski građani i ono što mi želimo poslati i ovim setom zakona je poruka da su oni mali ljudi, dakle oni koji će najviše patiti da su zapravo na našem dakle umu i da mi želimo njima pomoći. Dakle, to je bitno istaknuti u ovih 4-5 minuta koje sam imao i evo otvoren sam za sve konstruktivne prijedloge i rasprave. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo 2 replike. Prva je poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo. Gospodine Sladoljev, zanima me vaše mišljenje zbog čega baš niti jedan prijedlog, evo kolegice i kolege iz HDZ-a nisu prihvatile, a bilo ih je sigurno 20-tak, neke od njih su i modificirali, pozivaju na zajedništvo, pozivaju nas da se ne bavimo kritikama nego da pomognemo i onda kada ljudi pomognu, kada predlože na kraju ništa. Znači na kraju nema, nema uopće nikakve želje, pa vidite predstavnike Vlade, dali ste tu negdje 9 prijedloga, jedan pomoćnik ministra tamo sjedi i šute cijelo vrijeme, nitko se ni o čemu nije izjasnio, imamo 2 rasprave ispred HDZ-a i to je to, u kojima će reći da ste imali priliku raditi a da niste napravili kad ste bili u vlati. Znači, sa te strane, to je sve figa u džepu. Znači nema iskrene želje da se tu bilo šta zajednički odradi, niti da se slušaju prijedlozi i prihvaćaju prijedlozi oporbe. Nemoguće je da od 20 prijedloga baš niti jedan nije bio kvalitetan i da nije moga biti prihvaćen, mogao je i tu bi HDZ pokazao određenu [[Upadica: Hvala.]] širinu, ali te širine nažalost nema. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Sladoljev. Izvolite.
Poštovani kolega Maras, da dakle imamo cijelo vrijeme pozivanje na zajedništvo, pozivanje na struku i onda kada se stručni prijedlozi dakle dođu u sabor i kad se o tome raspravlja onda ili se odbijaju od zastupnika vladajuće većine ili se Vlada uopće ne očituje o tome. Ali mi bi čak bili sretni kada oni ne bi dakle uvažili naše prijedloge ali bi ih uvrstili potpuno slične ili iste kao njihove. Neka oni politički poentiraju na tome, neka javno kažu dakle mi smo napravili za ovršene, blokirane i to, neka prihvate naše kao svoje, evo to je npr. bio sa Zakonom o mikrosolarima, kad su oni prepisali 70% Zakona o mikrosolarima našeg jer smo ih mi toliko pritiskali, evo, sad je taj zakon bolji nego prije pa neka rade tako i sa ovim zakonima.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Đujića, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Sladoljev, ja sam se kao i vi, kao kolega Maras i kao brojni kolege ovdje do prije 2, 3 dana isto čudio zašto vladajući odnosno HDZ ne prihvaća baš nijedan prijedlog opozicije iako cijelo vrijeme pozivaju na zajedništvo, govore zajedno smo svi u ovome, nije vrijeme za politiziranje, evo prozivani smo od HDZ-ovih čelnika da politiziram, da želimo sad, ne znam, skupiti neke jeftine poene, ali od prije 2 dana ja se tome više uopće ne čudim. Nakon što je premijer Plenković rekao da u biti cijelo vrijeme i Stožer i donosi u biti političke odluke i da je to političko tijelo proizašlo iz Vlade i da nije, da ga citiram, palo s Marsa, onda je meni jasno. Ovo je u biti za njih cijelo vrijeme politika i u takvoj politici vode oni svoju politiku i briga njih za našu politiku i za građane. Dakle, nakon 2 dana je slika postala puno bistrija i puno jasnija, a onda je jasno zašto su ovaj zadnji paket ekonomskih mjera, recimo prezentirali svojim koalicijskim partnerima, a nisu npr. svim parlamentarnim strankama. Tako da, stvari su sada puno jasnije.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Sladoljev.
Pa evo, poštovani kolega, dakle, meni nije jasno što bi zapravo oni željeli. Oni bi vjerojatno željeli da mi tu sjedimo u Saboru, da dižemo ruke za njihove zakone, da ne propitkujemo niti jednu odluku, ali baš niti jednu, da ne razmišljamo svojom glavom, da pohvaljujemo, a kad zapravo predlažemo dakle zakonske prijedloge, onda ih uredno odbijaju, kad nešto kritiziramo, a zdrav razum kaže da nije sve dobro, onda nismo konstruktivni, kada predlažemo onda opet nismo dobri, dakle oni bi htjeli samo da mi dižemo rukice kao što oni dižu ruke i da prihvaćamo sve zdravo za gotovo.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Branka Bačića, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Ja bih uvodno rekao kako smo svjedoci krize koja je nezapamćena u svijetu, u Europi, pa tako i u Hrvatskoj. I da smo suočeni s posljedicama te iste krize koju ćemo još dugo vremena trpjeti. Možemo potvrditi da sve jake, bogate države Europe upravo prolaze najteže trenutke svoje gospodarske krize u vrijeme kada smo svi ovdje i u ovom HS-u ih uzimali za primjere funkcionalne organizirane države, države koje su provele reforme i koje bi se mi trebali ugledati. Pa činjenica da kroz ovih krizu kroz koju prolazi i Hrvatska i koje ima velike posljedice, najveće posljedice trpe te najjače države Europe, od Njemačke, Francuske, Italije, Velike Britanije, UK-a, Španjolske, dakle sve one države koje su moćne, financijski stabilne, koje su na kraju krajeva i utemeljile EU, prolaze kroz veliku krizu, kako zdravstvenu, gdje se je koronavirus, bolest COVID-19 sručio s najvećim posljedicama, čak i više nego države koje su po nama i koje smo percipirale kao države, lošije razvijene, nereformirane, koje nisu na razini koja jest u Europi. Kroz ovu krizu se Hrvatska pokazala, koliko god mi to htjeli nekad priznati ili ne, kao država koja je funkcionalna, čiji zdravstveni sustav se može nositi bolje s takvim posljedicama krize nego one države koje smo do jučer uzimali za primjer. Ja bih rekao da je Hrvatska iznimno dobro odgovorila, a da je, da bi mogla odgovoriti ovom izazovu, bila je pretpostavka politička stabilnost, koja je stabilnost ... [[Govornik se ne razumije.]] gospodarsku stabilnost, koja je onda gospodarska stabilnost uvjetovala pad kamata, snaženje hrvatskih poduzetnika, posljedično smanjenju broja nezaposlenih, povećanju broja zaposlenih, punjenju proračuna, činjenici da smo sredili javne financije, da smo proračun imali u suficitu, da nam je povećan investicijski rejting, da smo ga vratili na razinu kreditnog rejtinga, investicijskog kreditnog rejtinga i da je to sve skupa imalo za posljedicu činjenicu da je Hrvatska uređena država koja je mogla propisati određene mjere koje su išle prema hrvatskim gospodarstvenicima, poduzetnicima za očuvanje njihovih poslovnih aktivnosti, za njihovu likvidnost, za očuvanje radnih mjesta. Prema tome, to smo bili u stanju napraviti na način da smo izdvojili u odnosu na visinu BDP-a negdje oko 9,5 do 10% sredstava ukupnog hrvatskog BDP-a što nas se svrstalo u vrh država EU kad je u pitanju izdvajanje javnih sredstava prema realnom sektoru da bi realni sektor ostao na nogama i to se kalibriralo na način da su te mjere koje je Vlada propisala i koje smo u HS-u donijeli, bile upravo takve da učine Hrvatsku održivom i nakon krize. Lako je u ovom trenutku propisivati mjere iz jedne, rekao sam to već puno puta, ugodnosti oporbe i takmičiti se u mjerama tko će dati više. Međutim, treba s druge strane postaviti pitanje odakle ta sredstva i hoćemo li takvim mjerama koje smo propisali, gdje bismo sve oslobodili, gdje bismo sve ukinuli, gdje bismo propisali puno veća izdvajanja iz državnog proračuna ili iz još se više zadužili, hoćemo na taj način napraviti veću štetu danu poslije, kada se kriza završi, kada prestane, kada se nađe lijek za koronu, odnosno za COVID-19? Hoćemo li tada moći biti na istoj razini kojoj smo danas sa mjerama Vlade, to je temeljno pitanje. Da li u želji da se dodvorimo, da odašiljemo poruke koje su za uho nekad lijepe svakom prosječnom hrvatskom građaninu, u što ja ne dvojim, da su one rado i da ih ljudi žele čuti, ali treba imati odgovornost vođenja države, znati da to što mi radimo, to mora imati odgovor u javnim financijama, u financiranju države, u financiranju javnog sektora, itd., itd. Prema tome, ja držim da je, da su mjere koje je Vlada predložile imale svoj financijski učinak i ja bih htio da smo mi, kada smo odnosno mi, kad su naši prijatelji iz MOST-a ili iz oporbe pisali ove zakone, itekako kazali što će to u financijskom smislu značiti u vremenima nakon ove krize. Evo to sam ono što sam htio reći, dakle, da se Hrvatska pokazala kao funkcionalna država s jedne strane a s druge strane, da smo mjerama propisali način održavanja hrvatskog gospodarstva, da on bude održiv i nakon krize. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike, prva je poštovana zastupnica Perić, izvolite.
Hvala lijepo. Pa evo, kolega Bačić, spomenuli ste koliko je zapravo država sada u ovim momentima i u ove zadnje 3 g. fiskalno sposobna izdržati sve ove udare, pa evo, ja sam spomenula isto tako da je Vlada našla unutar proračuna postojećeg 2,1 milijardu kuna čime je zapravo preraspodjelom mogla pomoći osigurati dodatna sredstva kojim će se omogućiti da se daju potpore i omoguće i poduzetnicima i građanima i kompletnom sustavu zapravo početna inicijalna sredstva kojim se može evo pomoći radnicima i na taj način održati zapravo gospodarstvo živo i pripremiti ga za onaj period kada treba početi iznova.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem g,. potpredsjedniče. Poštovana kolegice Perić, dakle, u pravu ste, preraspodjelama pozicija državnog proračuna, značajan dio izdvajanja za ovih pola milijuna radnika kojima će biti isplaćena potpora za čuvanje radnog mjesta, biti će u okviru sredstava državnog proračuna. No isto tako treba naglasiti da zbog ovih ostalih mjera gdje su oslobođeni plaćanja poreza na dobit, poreza na dohodak i takvih doprinosa i gdje im je to, neki će biti, u potpunosti će biti oslobođeni a neki će imat obročno plaćanje, u ovom trenutku se državni proračun ne puni na 1/3 iznosa za isto vrijeme prošle godine. Prema tome, povećali smo rashode a s druge strane smo značajno smanjili prihode. I taj balans je bio nužan i na tom je balansu Vlada donijela mjere. I to je ono što moramo posvijestiti. Hvala.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Đujića.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, vi ste rekli da je lako iz komoditeta oporbe predlagati mjere koje građanima zvuče lijepo i prihvatljive su i kako se građani na to love a da s druge strane bi mi kao oporba valjda trebali imati odgovornost kao i Vlada pa odgovorno predlagat mjere koje nemaju utjecaja na državni proračun više od onoga što mogu imat, tako sam ja to shvatio. E pa ja vas molim samo da mi pojasnite, da li je po vama jedna takva komotna mjera koja ljudima lako dopire do uha, naš prijedlog na moratorij na kredite od godinu dana? i da li bi to, da li je to jedan neodgovoran prijedlog koji bi utjecao na državni proračun onda i koliko bi država patila zbog takve mjere i zbog takvog prijedloga odnosno ko bi imao korist? Da li bi da se ona prihvati, korist imali građani a malo manju korist banke koje to mogu izdržat upravo zbog ovoga što sto rekli zadnjih godina poslovanja pa im je stvoren uvjet da su imali dobru likvidnost i dobre prihode, ja mislim da mogu godinu dana to izdržat odnosno evo, ja bi vas molio komentar te mjere. Da li je to jedna komotna mjera koja bi imala štetu na državni proračun?
Poštovani zastupnik Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Đujić, dakle ja sam rekao s kojima je mjerama Vlada izišla i u ožujskom i u travanjskom paketu i mislim da smo s tim mjerama našli način kako održati proračun, javne financije i pomoći poduzetnicima i građanima. Kad su banke u pitanju, da, i banke moraju podnijeti jednak teret kao svi hrvatski poduzetnici, jednak teret, ništa manje, dapače, još i veći jer su financijski najlikvidniji, najsposobniji i one to mogu podnijeti. I mi i držim da je s ovim prijedlogom, 3+3 u kojima će banke napravit moratorij, da je pogođeno. Međutim, kao što znam, to znate i vi, HNB je sa bankama dogovorila moratorij na 12 mjeseci. Ja znam veliki broj poduzetnika, s njima sam komunicirao i pripremao se za ovu raspravu, koji su već sada potpisali moratorij na 12 mjeseci. Nema zatezne kamate, nema solemnizacije i kamate se za sada obračunavaju, ja držim da će se te kamate neće naplaćivati nego da će se one kasnije obračunavati u idućim ratama na način da se i one smanje, tu smo na istom tragu, ja tu ne vidim razlike.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika, a oprostite, oprostite, u ime predlagatelja sad će govoriti poštovani zastupnik Božo Petrov, izvolite.
Poštovane kolege zastupnici, kolegice. Ja još uvijek nakon cijele rasprave nisam čuo niti jedan jedini razlog zbog čega ne želite prihvatiti ove mjere osim jednoga kojeg ste vi g. Bačiću sad spomenuli, to je financijski razlog ali do toga ću doći u ovom kratkom izlaganju. Dakle, nisam čuo niti jedan razlog zbog čega ne želite pomoći ljudima, zbog čega ne želite zaštititi ovršene, onako kako bi trebalo cjelovito ih zaštititi. Zbog čega ne želite obvezati zakonom banke da se donese moratorij na kredite i građanima i poduzetnicima u trajanju ove epidemije bez kamata? Zbog čega ne želite ukinuti paušalni porez? Zbog čega ne želite ukinut članarine za HGK, za turističke zajednice kad već sad nemaju svrhu? Zbog čega ne želite ukinuti akontaciju poreza na dobit? Ja nisam čuo kvalitetan razlog, ali onako kako danas kritizirate naše prijedloge, tako ste to radili i dva tjedna puna prvi put kad smo ih iznijeli ovdje, onda ste nakon dva tjedna došli i sve to što smo mi predlagali sve odjednom je bilo novaca, odjednom je sve to imalo smisla, imali ste svoju PR mašineriju, pa se ja nadam da ćete to isto napravit, to će već bit treći put, ponovno za dva, tri tjedna. I sve u redu, ali ja bi volio da se građana dogodi. A što se tiče ovog financijskog razloga kojeg ste spomenuli, upravo to je ono što Vlada još nije napravila što je po meni druga stvar koja je neodgovorna osim ove prve stvari. Neodgovorno je donijeti mjere za koje sama Vlada kaže da se broje u 10-cima milijardi kuna, a da mi ne znamo financijski plan. Kako će se to pokriti? Govori se o 10-cima milijardi kuna, a ministar financija je izašo i rekao da je sveukupno ušteda koliko su pronašli u svim ministarstvima 2 milijarde kuna. Matematika ne štima. Nije mi jasno kako možete davati pod navodnike 10-tke milijardi, a uštedit samo 2 milijarde, tko će pokriti, kako će se pokriti ili ste vi na tragu nekih kolega koji zagovaraju štampanje novaca. Pa nije problem, samo trebate to reći. A ako niste onda bi predložio jednu jako bitnu stvar to je da napravite rebalans proračuna. U ovakvoj nepogodi koja je gotovo na granici izvanrednoga stanja da se ne napravi rebalans državnog proračuna je poprilično neodgovorno ponašanje ili vi ne želite napraviti rebalans proračuna da nam ne bi otkrili koliko zapravo novaca nedostaje i kolike vi rezove tek trebate raditi, a ne želite iz raditi. Ali ono što nije samo neodgovorno ponašanje, ako vi ovo radite iz kalkulacija, ako ne dajete financijski plan, ako ne izlazite sa rebalansom proračuna iz kalkulacija da biste lakše izašli na izbore, ako stavljate u kalkulacije i u rizik budućnost 4 milijuna ljudi u Hrvatskoj radi uspjeha vaše stranke, ako ste podredili budućnost gotovo 4 milijuna ljudi u Hrvatskoj jednoj političkoj stranici onda to više nije neodgovorno to je čudovišno. A nema apsolutno niti jednog ekonomista u Hrvatskoj koji će potvrditi vaš stav da u ovakvoj situaciji ne treba raditi rebalans, da u ovakvoj situaciji Vlada ne treba izaći sa financijskim planom. Pa izađite s financijskim planom, izađite s rebalansom i onda mi potvrdite upravo ovo što ste rekli, nema novaca za vaše prijedloge, ali super su. Evo ja vas pozivam na to i mislim da je ovo normalna rasprava. Ako vaši argument stoji izađite sa argumentima, izađite sa financijskim planom, izađite sa rebalansom proračuna to je odgovorno ponašanje, to je ono što očekujemo, ne kalkulirajte s kompletnom državom, s 4 milijuna ljudi da biste se lakše proveli na izborima. A pogotovo, sad ću iskoristiti situaciju nemojte to raditi zato da ne biste uveli elektroničko glasovanje i dali svim ljudima mogućnost [[Upadica: Hvala lijepa.]] da sudjeluju na izborima.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Bačić ima repliku.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Petrov ubit će vas teške riječi malo ih spustite da ne bude to na kraju djelovalo patetično. Dakle, što se tiče sredstava samo vam ova mjera od pola milijuna zaposlenika samo što se njima isplaćuje preko 2 milijarde kuna mjesečno, samo ta mjera dakle, samo, vi govorite koji su to novci, samo je ta mjera jer je negdje oko 5.600 kad se zbroje neposredna davanja plus doprinosi toliko iznosi po jednom zaposleniku. Međutim, nisu to jedini troškovi kolega, vi to dobro znate da li je država rekla da će osloboditi plaćanja poreza na dobit, poreza na dohodak i doprinosa sve one kojima je pad prometa ispod 50%, a manji im je od milijun EUR-a godišnji prihod. Pa kad dodate i one poduzetnike pored njih, a tih je 93% u Hrvatskoj, pa i one koji također trpe štetu ali će biti oslobođeni samo u postotku koliko im je pao promet pa ćete već doći na one podatke s kojima je izišao ministar financija. Hvala.
Poštovani zastupnik Petrov.
Zastupniče Bačić, država se u ovom trenutku treba ponašati solidarno, treba promijeniti paradigmu, to su vaše riječi, treba biti pravedna prema svima i ako se pomogne jednima treba se pomoći svima. Država treba pokazati da je tu radi ljudi, a ne radi sebe. I da ima novaca, pitali ste kako to da oporba ne predloži, predložila je vama oporba, režite se, režite 500 i nešto nepotrebnih općina, režite županije, režite njihove tvrtke, njihove komunalne tvrtke, državne tvrtke ima 1300 što u manjinskom, što u većinskom vlasništvu, režite agencije, režite ustanove, tu su novci, ali to nećete dirnut. Vi ćete preraspodjeljivat i štedit sveukupno 2 milijarde kuna. Financijski plan nećete iznijeti, rebalans nećete napravit, požurit ćete se na izbore očito, na štetu građana [[Upadica: Hvala lijepo.]] nije pravedno.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Kolega Petrov, zaista sad ova pandemija je pokazala širom sve loše odluke i politike prema građanima RH, a u biti sam kolega Branko Bačić je prizna da su bile loše politike jer je vidljivo da nema sredstava za ono što treba, a da za županije koje bi tribalo ukinuti sad, jučer, prikjučer, prije 20 godina nisu ih ukinuli, zašto, to vam je jednostavan odgovor zato što je to njihovo birački nukleus i udomljavanje ljudi u županije, ustanove, agencije, tko zna koliko toga više se ne zna ni broj, je njima nukleus birački potencijal. I oni to neće taknut, oni će rađe iselit cilu Hrvatsku u Irsku, u Njemačku nego da taknu županije i lokalne samouprave koje su isključivo njihov znači nukleus za izbora. Evo, pa ja bih vas molio da vi date svoj komentar.
Poštovani zastupnik Petrov.
Molim vas, meni je žao što je gospodin Bačić upravo izašao ja bi ga volio upitati što će sa po 100 novih zaposlenih u samo prva dva mjeseca u nekoliko županija, ako ne u svim županijama u RH. To je ono o čemu vi pričate. Na 100-tine novih zaposlenih u samo prva dva mjeseca. Ja očekujem od njih plan, financijski plan, očekujem rebalans, očekujem da oni podnesu skupa s nama političarima teret krize, da budemo solidarni. I također očekujem da nakon svega ovoga budu pošteni i korektni prema ljudima i da naprave mogućnost da se može elektronički glasovati pa ako su već toliko napravili i ne mogu više napraviti, to će ljudi cijeniti, nemaju se čega bojati, ali svi ljudi u Hrvatskoj trebaju imati mogućnost da kad god da se dogode izbori, sad, za par mjeseci, za godinu, imaju pravo glasovati a ne bojati se izaći na izbore.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Saše Đujića.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa ja ću reć kratko na početku svoje rasprave da ne bi bilo korektno ni fer reć da sve mjere koje je donosila Vlada u ovom periodu nisu dobre i da su sve radil i krivo i to naprosto nije točno, ali to mi ni ne govorimo od početka, dakle cijelo vrijeme ono što je dobro pohvalimo, ono što nije dobro, na to pokušamo ukazat. Žao mi je što smo na početku dočekani odmah na nož kao malti ne ne smijete ništa kritizirat, ne smijete ništa govorit i žao mi je što oporba nije više uključena u donošenju ovih mjera i u zajedničko odlučivanje o sudbini svih nas jer ovo je pitanje ponovno ću ponovit ovdje po ko zna koji put, pitanje svih građana RH a ne samo desnih ili lijevih ili jednih a drugih ne. Dakle, ovo je pitanje svih nas i mislim da nas je trebalo sve uključit u tu priču malo više a onda se ne bi dogodile ni rasprave o prijedlogu paketa SDP-a prošli prije dva tjedna, mi ne bi pisali dalje nove prijedloge, vjerovatno ne bi danas raspravljali o ovom prijedlogu kolega iz MOST-a da je Vlada, neću reći Vlada, da su vladajući sjeli zajedno s predstavnicima svih stranaka u Hrvatskoj i da smo svi zajedno sjeli i rekli gledajte, ovo valja, ovo ne valja, ovo je ostvarivo, ovo nije ostvarivo, ovdje možemo, ovdje ne možemo, idemo to zajedno provesti. I normalno da je ova kriza je takva koja se nije nikad dogodila u vjerovatno našim životima, nas mlađih sigurno i ne pamti se dugo ovakva kriza na našim prostorima i ono što je najgore u ovoj krizi je to što mi ne znamo puno o njoj, ne znamo uopće kako će utjecati, u kom pravcu će se kretati. I stoga i odluke koje odnosno mjere koje donosi Vlada cijelo vrijeme, treba korigirat, trefa refreshat, dakle treba donosit neke nove stvari i svako malo ispadne neki novi problem koji se nije mogao predvidjet a ja želim danas iskoristiti ovu raspravu za ukazat na jedan problem koji su mi recimo prije 2, 3 dana ukazali vinari u Primorsko-goranskoj županiji. Dakle, zna se da mali vinari recimo, zna se da je sezona ugrožena i da praktički recimo na području županije iz koje ja dolazim, Primorsko-goranske, Istarske ali u pravilu u cijelom priobalju, sezona u pravilu počinje već za Uskrs a to je sada već iza nas i u biti neizvjesno je kada će nam sezona uopće počet i kakva će bit i koliko će bit prometa. E sad jedan veliki dio malih vinara u mojoj županiji svoja vina distribuira upravo u hotele, restorane i te ugostiteljske koji su sad zatvoreni već neko vrijeme i uglavnom pao im je, strahovito im je pao promet. I kažu otvoreno, da nije bilo ove mjere Vlade za očuvanje radnih mjesta od 4000 kn neto, odnosno 5200 bruto, da bi propali u ovom trenutku. I to im je veliko olakšanje da uopće mogu sada egzistirat, ali kažu nama se vrlo brzo nameće novi problem. Dakle, mi za kroz mjesec, dva moramo značajna sredstva ulagat i angažirat nove ljude na pripremi vinograda za berbu na jesen. I to nismo sigurni da sa sadašnjim prihodima koji su na razini od 25% u odnosu na prošlu godinu će moć izdržat. Druga stvar, novi problem koji onda dolazi nakon berbe u 9. ili 10. mj. je zalihe vina, otprilike ko i ovaj s naftom. Dakle, nemaju novo vino gdje više skladištit i ako država tu ne uskoči s nekakvim mjerama i sad spominju, ok, možda je to neusporedivo, kako država trenutno otkup mlijeka, žita i tako nekih stvari, teško je to usporedivo jer mlijeko i te namirnice su one koje ljudima stvarno trebaju, vino nije baš toliko nužno ali vinari govore, gledajte zašto ne bi država otkupila dio, mi smo u problemu, nemamo gdje to skladištiti, propast će nam priča i jedan veliki dio tih malih su u biti pred ozbiljnim problemom da se možda trajno i ugase. Mislim, to je problem koji će pogoditi velike vinare ali ove male pogotovo. Evo ja danas koristim ovu situaciju da danas ovdje upozorim možda na taj problem, u narednom periodu ću probat upozoravat što češće, što više, postavit ću zastupničko pitanje koje ne bi nazvao ni pitanjem ali to mi je jedna mogućnost nekakvu formu ministrici poljoprivrede ukazat na ovaj problem i mislim da imamo još uvijek svi zajedno dovoljno vremena da se možda kroz mjesec, dva dana s time pozabavimo i da pomognemo tim ljudima u interesu i Hrvatske jer to vinarstvo je hrvatska tradicija i mislim da smo dobri tu u tome i bilo bi šteta to izgubiti. I evo, to je jedan konstruktivan prijedlog i ne znači da Vlada do sad nije napravila po tom pitanju ništa, evo sami ljudi kažu, s ove 4000 kn je napravljeno puno, ali već sada apeliramo na pomoć koja će nam bit vrlo brzo potrebna. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sada će ponovno poštovani zastupnik Saša Đujić, završno u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti.
Hvala g. potpredsjedniče. Ma u biti sam mislio sumirat ali već sam jedan dio sumirao kroz pojedinačnu raspravu, pa ništa, evo kratko, u ime kluba apeliram još jednom na vladajuće, dakle nisu ovo ni zadnji prijedlozi niti su Vladine mjere koje su dosad donesene zadnje mjere koje će se donest i evo, još jednom stvarno apeliram u ime kluba SDP-a, mi konstruktivno i dobronamjerno stalno kao i kolege s ovim prijedlozima iz MOST-a koji su npr. prije 2 tj. upućeni u proceduru, zajedno s našima, naši su bili raspravljeni, ove raspravljamo tek sada. Evo apel na vladajuće, dajte nas još jednom shvatite da smo vam partneri, da želimo razgovarati, da želimo dat svoj doprinos ne zato što smo mi, ne znam, smatramo da smo pametniji od vas nego zato što smatramo da se ovo svih nas tiče i d su dvije glave pametnije od jedne i da svi možemo dat doprinos po ovom pitanju. I mislim da je krajnje vrijeme da možda sjednemo za stol, da g. Plenković zatomi malo svoj ego i kao i neki drugi, i da evo, probamo sjest u interesu građana kojih se ovo najviše tiče. Vlada je s ovim dosadašnjim mjerama pomogla gospodarstvu, jednim djelom pomogla i ja ne bi isticao ovu priču od pola milijuna radnika koji će dobivat ovu mjeru Vlade, ja bi radije koristio onu brojku od 90 000 poslodavaca jer nisu ni oni svi isti, jer ima tamo ljudi kao što je rekao maloprije kolega Bačić, koji dobro rade i koji imaju dobru likvidnost i teoretski su mogli sami i bez ove pomoći Vlade izdržat ovu krizu, ali recimo ja ih znam nekoliko a kod njih cijenim to da su dobili od Vlade 4000 kn neto a da radnicima nisu smanjivali plaće nego su ih zadržali na 5, 6, 7 ili 8. I takve treba istaknuti i takvima treba pomoći neovisno što bi možda to izdržali. Ali i puno onih koji su radnike stavili na minimalac odmah u 3. mj. pa su dobili od Vlade sada ove 4000 kn i nisu digli radnike na 4 nego ih drže na minimalcu i nemamo zakonsko rješenje za taj model. Ima puno poslodavaca koji danas u Hrvatskoj od ove 4000 kn svojim isplaćuju 3200 a onih 800 kn uzimaju sebi, ajmo to tako reći, ali mislim da bi oni trebali podnest barem mali dio krize, ne može znači ni poduzetnik proć kompletno neokrznut iz ove situacije i mislim da bi bilo korektno i prema tim radnicima da su ih zadržali na 4000 kn a ne im smanjivali plaću, ali to je nešto, mislim, ja mislim da su ti poslodavci takvi i s koronom i bez korone i da bi u budućnosti gledali kako prevarit sustav ali mislim da je vrlo važno zbog budućih mjera da država isto ukaže ko je koristio te mjere, koliko su radnicima dobili od toga, koliko je završilo kod poslodavaca i da znamo zbog planiranja daljnjih aktivnosti. Ista stvar, sad se priča o ovim aktivacijama, ne traže ugostitelji relaksiranje mjera samo da bi oni otvorili da mogu reć mi smo otvorili, nego zato da imaju prihod i da mogu živjet a nisam siguran, tako da stoga apeliram opet, da ne žurimo s relaksacijom, nisam siguran da ako dopustimo rad restoranima gdje će bit svaka 3 m jedan stol za kojim će sjedit jedan ili gosta, prije svega, sumnjam uopće da će neko ić u takve restorane, da će to dovest do nekakvih efekata. Stoga, još jednom apel, idemo svi zajedno i treba o tome svemu razmišljati, moramo razgovarati o ovim problemima jer onda ćemo ih svi skup lakše savladati. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sad će završno u ime predlagatelja govoriti poštovani zastupnik Božo Petrov, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, cilj ove rasprave bilo je iznošenje prijedloga MOST-a s odgodom u odnosu na to kad smo o njima govorili i kad smo ih predali u odnosu na to kad o njima raspravljamo, ali svejedno, nadali smo se da ćemo kroz raspravu moći čuti zbog čega možda ti prijedlozi neće biti uvaženi jer možda postoji nekakav argument kvalitetan, nismo to čuli, nismo iskreno čuli niti ovaj barem drugi dio ako su kvalitetni prijedlozi kad će biti usvojen, nismo čuli. Ali, ja ću vas podsjetiti na jednu stvar tijekom ove rasprave. Je li država može napraviti više? Može. Je li država treba biti jednaka prema svima? Treba. Je li svi u ovoj krizi trebaju podnijeti teret? Trebaju. Pa onda molim lijepo. niti banke nemaju pravo profitirati nad građanima u ovoj nepogodi. One također trebaju pristat na to ne onako kako bi oni htjeli, kome bi htjeli nego ih se zakonom treba obvezati da nemaju pravo u ovom trenutku niti na kamate niti na profit od ljudi koji u ovom trenutku ne mogu spojiti doslovno kraj s krajem. Imate od prošle krize 230 000 blokiranih danas, ako se ovo pitanje ne uredi, imat ćete novi egzodus iz Hrvatske jer ljudima ne preostaje ništa drugo ako se ovo se ovo ne uredi nego se pokupiti iz Hrvatske jer će ako ostanu ovdje biti doživotno robovi banaka. Pa ako banke ne žele na to pristati milom onda postoji silom. Ako ćete mi pričati o tome da je to oduzimanje nekih prava, pa i ovo što se dosad izglasalo je oduzimanje i ograničavanje određenih prava. Pa kada je država rekla FINA-i nemaš pravo provoditi ovrhu, onda je FINA-i ograničila određeno pravo a to ne znači da upravo to ne trebamo radit, trebamo radit jer se država treba skrbit o svima. A ja ću ovo završno izlaganje iskoristit da bi se zahvalio svima, svima koji su sudjelovali u ovoj raspravi, sa svim argumentima, sa svojim prijedlozima što može se učiniti bolje. Sve što možemo, sve ćemo uvažiti. Također, zahvalio bi se svima onima koji podnose teret ove krize od zdravstvenih radnika do drugih službi. Ja bi se posebno zahvalio onima koji danas plaćaju poreze, neka ih ne poremeti jedan izlet Državnog inspektorata, nek se nastave truditi. Oni su ti koji nose ovo društvo. Barem iz ovoga svega oni mogu vidjet da mi u MOST-u nismo takvi da ćemo mi njih cijediti, da naš odnos i to krećem prvo od nas je s naše strane partnerski ali se isto tako nadam da će neke druge političke stranke pogotovo Vlada preuzeti upravo takav odnos prema građanima i prema poduzetnicima, partnerski odnos. A posebno na kraju se zahvaljujem svim građanima u RH, na njihovoj disciplini jer razlog zašto su mjere uspjele, mislim na epidemiološke mjere. Uspjele su iz razloga što su naši ljudi u većini slučajeva držali se upravo tih mjera i ako me pitate tko su heroji danas Hrvatske, onda su to upravo građani RH. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Bulja.
Kolega Petrov, Hrvatska ima nadu, Hrvatska je bogata resursom vodu koju smo dali u koncesiju u strane, privatne ruke. Hrvatska je bogata poljoprivrednim zemljište, Hrvatska ima more. Hrvatska ima potencijale za razvoj, ima ljude, još uvijek. Ja se nadam da će doći dan kada će se u Hrvatsku vratiti nada i da će Hrvatska biti država kojoj neće trebati kriza da bi se donosile mjere, da bi netko svoj politički rejting dizao nego da će biti Hrvatska zemlja jednakih mogućnosti svakom čovjeku, svakom ditetu, a za to su dali živote brojni moji suborci i njihovim majkama, njihovim obiteljima, sinovima i kćerima mi to dugujemo. A ovo do sada što je se radilo, a poglavito prije korona krize je bilo u biti uništavanje [[Upadica: Hvala, Odgovor poštovanog…]] svake nade u ... [[Govornik se ne razumije.]]
…zastupnika Petrova.
Poštovani zastupniče Bulj. Ovo što ću reći, odnosi se na sve druge zastupnike, pa i na političke aktere. Stvari nisu završene, vrijeme nije gotovo. Stvari se mogu promijeniti, zakoni se mogu donijeti. Je li možemo zaštititi naše poljoprivredno zemljište od stranaca? Da, možemo, pitanje je imamo li volje. Je li možemo podijeliti naše neiskorišteno poljoprivredno zemljište? Možemo. Je li možemo zaštititi izvore pitke vode? Možemo. Je li možemo donijeti energetsku politiku koja će biti na korist svih građana u Hrvatskoj i poduzetnika. Možemo. Je li možemo stvoriti jaču IT industriju i druge gospodarske grane u Hrvatskoj? Možemo. Je li možemo zaštititi one koji su u ovom trenutku ugroženi u našem društvu? Možemo. Pitanje je samo volja. Vrijeme nije gotovo. Ja se samo nadam da će građani shvatiti da se promjene događaju nažalost na izborima.
Hvala. Hvala lijepa. Time bih zaključio raspravu o ovoj točki, odnosno točkama, a o njima ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Time ćemo završiti rad za danas, nastavit ćemo ga sutra u 9,30 i prva točka bit će Konačni prijedlog Zakona o provedbi EU 2019/1021 o postojanim organskim onečišćujućim tvarima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 925. Želim vam ugodnu večer. SJEDNICA PREKINUTA U 17,17 SATI.
Prijedlog Zaključka o uvođenju bankovnih kartica za blokirane građane za vrijeme bolesti Covid-19. Predlagatelj je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog Zaključka o uvođenju bankovnih kartica za blokirane građane za vrijeme bolesti COVID-19 kojeg Vlada RH ne podržava, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da prijedlog zaključka nije dobio dovoljan broj glasova, 35 za, 2 suzdržana i 75 protiv i zaključak nije donesen. Hvala vam. Dobro jutro poštovane kolegice i kolege, ustvari samo kolege koliko vidim. Samo sekundu kolega Dobrović. Danas nastavljamo s radom. Prva nam je točka: - Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe EU 2019/1021 o postojanim organskim onečišćujućim tvarima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 925; Predlagatelj je Vlada na temelju čl. 85. Ustava i čl. 172., 204., 206. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Sukladno čl. 206. Poslovnika prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvaćen je prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Sada izvolite kolega Dobrović. Pretpostavljam da je zahtjev za stanku. Izvolite.