Praksa je već ustaljena, molim vas 10 minuta pauze u vezi inicijative Vlade oko preuzimanja osnivačkih prava sveučilišta sjever. Tu se događaju stvari o kojima bi javnost trebala biti informirana. Hvala.
Još jedna ruka, poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Kajin je bio prije mene.
Dragom Bogu svejedno i hrvatskim zastupnicima red taj. Kolega Kajin treći. Isto sveučilište?
Ne, ne sveučilište [[Upadica: E pa zato baš.]] Vi ne znam da li znate gospodine predsjedniče u Buzetu trebalo bi graditi kompostanu kršeći sve europske direktive. Prema tome, ja ću samo prozvati gospodina Zmajlovića hoće li obaviti neki nadzor i hoće li tu praksu zaustaviti. A ujedno.
Hvala, nemojte još iz klupa uvoditi novu praksu. Želite govoriti o temi Istra [[Upadica: Kompostana.]] Kompostana, Istra kompostana. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro. Ali i poštovani zastupnik Boro Grubišić koja je tema?
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, ja sam bio korektan pa sam pustio Kajina da o kompostani govori prije mene. Ja neću o kompostani nego o problemu koji se u Hrvatskoj pomalo prešućuje a to je tihi puzajući, puzajuća upotreba kanabinoida, droga a u svezi smart shopova u Republici Hrvatskoj koji to prodaju a imamo i jedan smrtni slučaj u Zagrebu od toga a da nitko u Hrvatskom saboru ni u javnosti nije o tome progovorio. Pa vas molim 10 minuta stanku u svezi toga. Dakle smart shopova i droga.
Najradije bih sada ostavio otvoreno sat vremena … … [[Upadica se ne čuje.]] Ali najprije da budu u sabornici barem polovina članova kluba, oni koji traže u ime kluba najprije da pokažu da ih je polovica članova u klubu pa da mogu održati sjednicu kluba. … [[Upadica se ne čuje.]] Kajin može jer ima samo 3 zastupnika u klubu. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro. Kolega Grubišić to vrijedi za sve zastupnike i lijeve i desne, oni su zastupnici ovdje a koju političku opciju zastupaju to će kazati kada dođu za govornicu. Dakle pošto je standard uveden, dati ćemo stanku, 9,45. Tri su teme na dnevnom redu, tri kluba, slobodni sastavi i konferencija za javnost. STANKA U 9,35 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI]] Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici, istekla je stanka na traženje klubova zastupnika u Hrvatskom saboru i sad idemo po redu da čujemo stajališta klubova. Prvi je poštovani Nikola Vuljanić, problem sveučilišta sjever.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege. Vlada je provela javnu raspravu oko preuzimanja osnivačkih prava tzv. sveučilišta sjever u svoje ruke. Osnivačka prava znače i osnivačke obaveze tj. plaćanje te institucije. Da bi se razumjelo o čemu se radi pokušat ću kroz minutu-dvije samo dati kratku povijest događanja oko osnivanja tog sveučilišta. Sve je počelo za divno čudo ne na sjeveru nego na jugu u Splitu. Bivši ministar Primorac dao je na zadnji, ali bukvalno zadnji dan svoga mandata dopusnicu svom prijatelju Ninoslavu Paviću iz EPH-a za osnivanje nečeg što se nazvalo medijsko sveučilište, što sa medijima veze nije imalo, a sa sveučilištem još manje jer sveučilište po našim zakonima mora pokrivati tri znanstvena područja, mora imat sve što mora imati. Ništa od toga nije postojalo. Dobili su eto taj papir. Mudri EPH je onda osnovao tvrtku kćer na koju je prenio taj papir i tvrtka kćer ništa nije imala, nikakve imovine, ničega, ni aktivnosti, ni djelatnosti, osim tog papira, te dopusnice. Zaključili su da to vrijedi nešto novaca. Nakon par godina kad se vidjelo da to u Splitu neće profunkcionirati i nije profunkcioniralo prodali su, prodali bukvalno za 4 milijuna čini mi se kuna tu tvrtku kćer gradu Koprivnici. Dakle prodali su kao buregdžijicu. Ma ni buregdžijicu ne bi mogli tako prodat, morali bi dovest majstora koji ima buregdžijski ispit. To su oni lijepo prodali i medijsko sveučilište se našlo odjednom u Koprivnici. Zaključivši da sami ne mogu, a ne mogu, ne treba posebno objašnjavat zašto grad veličine Koprivnice ne može osnovat sveučilište, udružili su se sa veleučilištem u Varaždinu koje samo nije imalo uvjete za sveučilište, nema ni danas niti će imat u nekoj skoroj budućnosti, udružili su se s njima. Ovi su s jedne strane donesli dopusnicu, ovi su s druge strane donesli jedan poprilično veliki broj ljudi i djelatnosti na razini bakaleorata, dakle na razini preddiplomskog studija, ono što veleučilište radi i sve su to stavili na hrpu i zaključili da postoji sveučilište sjever. Tako su i nazvali tu novu instituciju. U međuvremenu je potrošeno par desetaka milijuna kuna na organizaciju toga svega skupa, na plaće, na uređenje prostora, na ne znam što sve. I zaključili su zajedno i Koprivničko-križevačka županija i grad Koprivnica i grad Varaždin i Varaždinska županija da je to skupi sport, kao što jeste, sveučilište jeste skupi sport, i da bi bilo najbolje to prebaciti na račun države. Pa su došle dvije inicijative za osnivanje sveučilišta koje je Vlada odbacila između ostalog i lansirala svoju inicijativu da ovo što je kao osnovano prihvati pod svoje okrilje, dakle da preuzme osnivačka prava toga što je osnovano i što još nije dobilo trajnu dopusnicu. Time se a) zaustavlja i sprečava bilo kakav postupak daljnje valorizacije, da li tamo ima uvjeta, ima li dovoljno profesora, ima li dovoljno prostora, ima li dovoljno opreme, a s druge strane državnom proračunu se nameće jedan trošak koji se lažno prikazuje 10 milijuna kuna godišnje. 10 milijuna kuna godišnje, pola troška jednog osrednjeg fakulteta u Zagrebu. Ne sveučilišta, fakulteta. Fakulteti koštaju između 25, 30, 40 milijuna kuna, ovisi o kojoj se struci radi. Znam to jer sam radio na takvom fakultetu i vodio ga, vodio financije i znam kako funkcioniraju stvari. Dakle tih 10 milijuna koje piše u tom prijedlogu zakona koji je prošao javnu raspravu su laž. To će nas koštat 50 milijuna, a kvalitetom neće biti na razini niti dobre visoke škole. E pa sad ako to ovom Saboru paše i ako to ovaj Sabor prihvati skidam kapu.
Hvala lijepa. Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici, dobro jutro. Trebali bi nastaviti rad u plenarnom zasjedanju 17 sjednice po utvrđenom dnevnom redu ali već u praksi Hrvatskoga sabora i to sada sve intenzivnije i intenzivnije digla se jedna zastupnička ruka pa da čujemo. Poštovani zastupnik Vuljanić.
Praksa je već ustaljena, molim vas 10 minuta pauze u vezi inicijative Vlade oko preuzimanja osnivačkih prava sveučilišta sjever. Tu se događaju stvari o kojima bi javnost trebala biti informirana. Hvala.
Još jedna ruka, poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Kajin je bio prije mene.
Dragom Bogu svejedno i hrvatskim zastupnicima red taj. Kolega Kajin treći. Isto sveučilište?
Ne, ne sveučilište [[Upadica: E pa zato baš.]] Vi ne znam da li znate gospodine predsjedniče u Buzetu trebalo bi graditi kompostanu kršeći sve europske direktive. Prema tome, ja ću samo prozvati gospodina Zmajlovića hoće li obaviti neki nadzor i hoće li tu praksu zaustaviti. A ujedno.
Hvala, nemojte još iz klupa uvoditi novu praksu. Želite govoriti o temi Istra [[Upadica: Kompostana.]] Kompostana, Istra kompostana. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro. Ali i poštovani zastupnik Boro Grubišić koja je tema?
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, ja sam bio korektan pa sam pustio Kajina da o kompostani govori prije mene. Ja neću o kompostani nego o problemu koji se u Hrvatskoj pomalo prešućuje a to je tihi puzajući, puzajuća upotreba kanabinoida, droga a u svezi smart shopova u Republici Hrvatskoj koji to prodaju a imamo i jedan smrtni slučaj u Zagrebu od toga a da nitko u Hrvatskom saboru ni u javnosti nije o tome progovorio. Pa vas molim 10 minuta stanku u svezi toga. Dakle smart shopova i droga.
Najradije bih sada ostavio otvoreno sat vremena … … [[Upadica se ne čuje.]] Ali najprije da budu u sabornici barem polovina članova kluba, oni koji traže u ime kluba najprije da pokažu da ih je polovica članova u klubu pa da mogu održati sjednicu kluba. … [[Upadica se ne čuje.]] Kajin može jer ima samo 3 zastupnika u klubu. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro. Kolega Grubišić to vrijedi za sve zastupnike i lijeve i desne, oni su zastupnici ovdje a koju političku opciju zastupaju to će kazati kada dođu za govornicu. Dakle pošto je standard uveden, dati ćemo stanku, 9,45. Tri su teme na dnevnom redu, tri kluba, slobodni sastavi i konferencija za javnost. STANKA U 9,35 SATI A u ime kluba Boro Grubišić, droga.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče što ste mi dali riječ da nešto kažem, a što je vrlo rekao bih zastrašujuće u Republici Hrvatskoj i ne nailazi na dovoljan medijski odjek. Naime, prema pisanju ne novina, nego Službe za zaštitu mentalnog zdravlja, prevenciju i izvan bolničko liječenje ovisnosti Zavoda za javno zdravstvo Brodsko-posavske županije ali i drugih zavoda za javno zdravstvo zastrašuje činjenica da se u zadnje vrijeme na našim psihijatrijskim odjelima i hitnoj medicinskoj pomoći dolaze osobe zbog nasilnog ili agresivnog ponašanja, psihotičnih reakcija ili sa poremećajima stanja svijesti. Zbog čega? Zbog toga što su uživali tzv. pametne ili legalne droge i to iz trgovina, tzv. smart shopova gdje se sintetske droge prodaju kao soli za kupanje, osvježivači prostora, gnojiva za biljke čak, čistaći nakita ili kemikalije za istraživanje. Eto u tom obliku se nudi zapravo na mala vrata, zapravo smo legalizirali upotrebu droga koje nisu na popisu legalnih droga niti Instituta Ivan Vučetić, pa onda prema njima zapravo nema ni sankcija, prema prodavateljima takvih droga jer su to droge koje su proizvedene na sintetski način i nisu u popisu onih od lani. Pa obično maloljetnici i djeca ispod pulta dobivaju sredstva u tom obliku praška, prešpricane ili prebrizgane trave i to preparatima tzv. katinona i kanabinoida koji imaju iste efekte na zdravlje ljudi ili poglavito mladih ljudi kao i marihuana i heroin. Imali smo i smrtni slučaj u gradu Zagrebu petnaest godišnjeg djeteta i o tome evo nismo dosada ni zborili ni progovorili iako smo imali priliku ovdje možda u svezi, ali nije ni bila tema Ministarstva zdravstva. Ali pak bio je ovdje i ministar policije, ministar unutarnjih poslova i mogu reći da je prema napisu Zavoda za javno zdravstvo ovaj slučaj vrlo teško zapriječiti. Donesena je i odluka da se zatvore smart shopovi u RH, međutim oni prema novinskim izvješćima i dalje posluju ispod tezge, ispod pulta. Ako potpuno dakle učinimo tu mjeru i primijenimo tu mjeru zatvaranja smart shopova postoji način putem interneta, postoji način putem društvenih mreža da se ova sredstva sa sintetskim katinonima i kanabinoidima prodaju i dalje. U Europi također postoji ova pošast i Europa vodi borbu, žestoku borbu u svezi ovoga. Poglavito u Nizozemskoj i još nekim zemljama. Zbog toga apeliram na saborske zastupnike ali i na one o u Vladi, dakle Ministarstva unutarnjih poslova, Ministarstva zdravstva, inspekcije Ministarstva zdravlja da se povede još žešća i još jača borba. Jer ne samo da se mladi ljudi dakle truju ovim drogama nego se povećava priljev u zdravstvene ustanove djece u psihozama, djece sa poremećajima svijesti i da se također ovdje uključi i zdravstvo i to liječnici i pedijatri i internisti, školska medicina pa čak i patolozi. Prah za kupanje imate za kupiti koji se koristi na dva načina. Jedno je da se rastopi pa se iglom ubode u venu, dakle intravenozno, a drugi je da se taj prah šmrče. Efekti su potpuno isti kao šmrkanje heroina. Vrećice s travom koje su prešpricane sintetskim kanabiodima isto se motaju kao cigareta i puše. Ima isti efekt kao i marihuana koja nije legalna u RH, ni heroin ni marihuana. Mi nismo donijeli zakon o legalizaciji ili slobodnijem režimu korištenja ove marihuane ni u one zdravstvene svrhe kod malignih bolesnika, kod malignih bolesti da se olakša patnja i bol pacijentima.
Hvala lijepa.
Eto, hvala i vama. Neću dalje duljiti.
Dobro, hvala lijepa. Dakle, ponovno radi javnosti rekao bih dvije stvari. Vezano za Sveučilište Sjever ta tema je u dnevnom redu Hrvatskog sabora i ništa nije Saboru prejudicirano i bit će o njoj rasprave kad dobijemo mišljenje Vlade, ali imamo najavu još jednog zastupnika ili već smo dobili također prijedlog zakona, akta pa ćemo svi u skladu sa procedurom, postupkom u Hrvatskom saboru o tome raspraviti i odlučivati. Dakle, ovo je preuranjeno upozorenje vezano bar na Sabor. Drugo, o Kajinu i temi neću više ništa reći. Vezano za zlouporabu droga, upozorenje je dobro ali bilo bi bolje da to uputite nadležnom ministarstvu kao zastupnik, time biste potvrdili i ovo što ste govorili da ste angažirani u sprečavanju zlouporabe droge. Hvala vam lijepa. Sada nastavljamo po utvrđenom dnevnom redu. … [[Upadica se ne razumije.]] Recite.
Pa kad bi vama netko gospodine predsjedniče na taj način uništio svu imovinu, uništili budućnost jednoga grada i onda pretpostavljam da biste i vi kurili.
Kolega Kajin jeste vi tražili riječ? … [[Upadica se ne razumije.]] Kome i šta? Nemojte to, ja vas lijepo molim! Nastavljamo raditi po utvrđenom dnevnom redu. Na dnevnom redu je 3. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu, drugo čitanje, P.Z. br. 790 Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog zakona ste primili. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika Hrvatskog sabora koje se odnose na drugo čitanje. To su članci 194. do 202. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu o konačnom prijedlogu zakona proveli su Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu Hrvatskog sabora. Izvješća ovih radnih tijela ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagateljice, dakle Vlade RH dodatno obrazložiti prijedlog? Nažalost, ministar je bio tu ali morao je otići jer je počela sjednica Vlade pa će zamjenica ministra poljoprivrede poštovana Snježana Španjol uvesti nas u problematiku zakona. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane gospođe i gospodo saborske zastupnice i zastupnici. Na snazi je Zakon o poljoprivrednom zemljištu koji se primjenjuje od 11. travnja 2013. Izmjenama i dopunama ovoga zakona namjerava se urediti sljedeće: postupak dodjele u zakup neizgrađenog građevinskog zemljišta u vlasništvu RH koje je po uporabnom svojstvu poljoprivredno zemljište propisivanjem roka od 60 dana za davanje suglasnosti Državnog ureda za upravljanje državnom imovinom. U protivnom se smatra da je suglasnost dana. Propisivanje slučajeva u kojima ministarstvo u postupku donošenja prostornih planova daje mišljenje, odnosno suglasnost nositelju izrade da se poljoprivredno zemljište u vlasništvu države iznimno može planirati za drugu gospodarsku funkciju koja nije poljoprivredna. Prethodno mišljenje o tome ministarstvu daje Agencija za poljoprivredno zemljište. Propisivanje iznosa naknade za promjenu namjene poljoprivrednog zemljišta koje se nalazi izvan granica građevinskog područja, a prostornim planom promijenjena mu je namjena i ostaje izvan granice građevinskog područja ovisno o tome da li je osobito vrijedno obradivo P1 ili vrijedno obradivo P2 poljoprivredno zemljište, odnosno ostalo poljoprivredno zemljište. Primjena odredbi o oslobađanju od plaćanja naknade za promjenu namjene poljoprivrednog zemljišta i kod ozakonjenja nezakonito izgrađenih zgrada sukladno posebnom propisu. Predlaže se mogućnost da agencija osnuje pravo građenja u svrhu izgradnje poljoprivrednih građevina i pravo služnosti na poljoprivrednom zemljištu u vlasništvu države na prijedlog zainteresirane osobe. Osim raspisivanja javnog poziva za zakup prvenstvo za katastarske čestice koji čine proizvodno tehnološke cjeline površine do 100 hektara predlaže se raspisivanje i kada proizvodno tehnološku cjelinu čini jedna katastarska čestica čija je površina veća od 100 hektara kako bi se izbjegla obveza parcelacije takvih katastarskih čestica a samim time i dodatni troškovi. Javnim pozivom može se odrediti vrsta korištenja za koju se poljoprivredno zemljište u vlasništvu države daje u zakup s obzirom na specifične agroklimatske potencijale koje ima pojedina regija, višegodišnje nasade na tome području odnosno na poljoprivrednu proizvodnju tradicionalnu na pojedinom području kako bi se osigurao nastavak postojeće poljoprivredne proizvodnje. Javni poziv za zakup iznimno se može raspisati za katastarsku česticu na kojoj je izgrađena poljoprivredna građevina u vlasništvu države odnosno za tu česticu i susjedne čestice koje s njom čine proizvodno tehnološku cjelinu. Radi bržeg stavljanja poljoprivrednog zemljišta u funkciju predlaže se da osim raspisivanja javnog poziva za zakup i zakup za ribnjake kada jedinica lokalne samouprave i zainteresirana fizička ili pravna osoba dostavi agenciji zahtjev za raspisivanje javnog poziva, agencija može donijeti odluku o raspisivanju javnog poziva ukoliko je sama pribavila potrebnu dokumentaciju za raspolaganje. Predlaže se izmjena sastavnica koje će se vrednovati u gospodarskom programu, mijenjaju se kriteriji za ostvarivanje najvišeg zbroja bodova kod utvrđivanja prava prvenstva za osobe koje su sudjelovale u javnom pozivu za zakup i zakup za ribnjake. Predlaže se ukidanje naknade za vodu kod zakupa za ribnjake u vlasništvu države kako bi se gospodarskim subjektima rasteretilo poslovanje s obzirom na obvezu plaćanja i zakupnine za ribnjake. Ukidanjem navedene naknade zakupnici će moći preusmjeriti navedena sredstva u dodatno zapošljavanje, ulaganje u obnovu i modernizaciju ribnjaka, ulaganje u tehnologiju i uvođenje tehnika upravljanja kvalitetom što će u konačnici rezultirati proizvodnjom i porastom slatkovodne ribe i izvozom. Proširuje se mogućnost prijenosa prava i obveza zakupnika iz ugovora o zakupu i zakupu za ribnjake na drugu osobu kako se za poljoprivredno zemljište ne bi morao raskidati ugovor i raspisivati novi javni poziv s ciljem nastavka poljoprivredne proizvodnje na tom zemljištu. To dosada nije bio slučaj pa se npr. prenošenje zemljišta sa oca na sina smatralo podzakupom. Mijenjaju se odredbe zakona u vezi poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države koje nije u funkciji poljoprivredne proizvodnje i obraslo je višegodišnjim raslinjem, zakupnina mu sada umanjuje razmjerno troškovima krčenja a ako su troškovi krčenja veći od zakupnine zakupnike se oslobađa plaćanja zakupnine te nema pravo na povrat razlike troškova krčenja ali ne raspolaže drvnom masom koja ostaje nakon krčenja jer se predlaže da Hrvatske šume sukladno posebnim propisima o šumama preuzimaju istu od zakupnika, transportiraju i njome raspolažu. Prihod ostvaren prodajom drvne mase dijeli se između RH i Hrvatskih šuma gdje će prihod s osnove zakupnine biti zanemariv ili ga uopće neće biti zbog prijeboja zakupnine s troškovima krčenja zemljišta. Dopunjene su odredbe Zakona o zakupu zajedničkih pašnjaka u vlasništvu države na način da se zajednički pašnjak daje u zakup i zadrugama organiziranim u svrhu zajedničke ispaše na zajedničkim pašnjacima čiji su članovi vlasnici stoke i upisani su u upisnik poljoprivrednika. Propisuje se obveza zakupnika zajedničko pašnjaka da sklope sporazum o korištenju zajedničkom pašnjaka koji im je dan u zakup u roku 30 dana od dana sklapanja ugovora o zakupu radi definiranja međusobnih prava i obaveza zakupnika koji proizlaze s osnova korištenja zajedničkog pašnjaka odnosno tzv. pašnog reda. Izmjenom odredbi o zamjeni poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države izvan proizvodno tehnološke cjeline može se zamijeniti za poljoprivredno zemljište u vlasništvu pravnih ili fizičkih osoba koje je približno iste vrijednosti i nalazi se na području iste ili susjedne jedinice lokalne samouprave radi ekonomičnijeg iskorištavanja i stvaranja povoljnijih uvjeta za poljoprivrednu proizvodnju. Predlaže se izmjena odredbi o iznimnoj prodaji poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu državne izravnom pogodbom na način da se mogućnost prodaje katastarskih čestica u vlasništvu države koje graniče sa zemljištem podnositelja zahtjeva može koristiti samo jednokratno te da se briše iznimna prodaja zemljišta u vlasništvu države za čestice za koje je pribavljena dokumentacija za gradnju poljoprivrednih objekata i kada se ono provodi drugoj gospodarskoj funkciji koja nije poljoprivredna. Međutim, iznimna prodaja zemljišta u vlasništvu države izravnom pogodbom predlaže se u slučaju kada je RH suvlasnik sa podnositeljem zahtjeva a suvlasnički dio RH manji je od suvlasničkog djela podnositelja zahtjeva jer za takvu prodaju postoji velik interes a ujedno se rješavaju imovinsko pravni odnosi dosadašnjih suvlasnika i problemi koji su bili vezani za suvlasničke zajednice. Također predlaže se nova odredba prema kojoj Vlada RH može donijeti odluku o prodaji poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države za čestice koje se nalaze izvan proizvodno-tehnoloških cjelina čija veličina u kontinentalnoj regiji nije veća od jedan hektar, a u jadranskoj regiji od 0,2 kako bi se ostvarili društveno-gospodarski i strateški ciljevi u poljoprivredi, a odluku Vlade provodi Agencija putem javnog poziva za prodaju. Predlaže se da se poljoprivredno zemljište u vlasništvu države daje na korištenje bez javnog poziva i kada je jedinica područne samouprave osim RH osnivač, znanstveno-nastavnim institucijama iz područja poljoprivrede, kaznionicama i ustanovama koje u obavljanju svoje djelatnosti imaju potrebu za poljoprivrednim zemljištem. Predlaže se iznimno davanje u zakup zemljišta u vlasništvu države bez javnog poziva na rok od 10 godina pravnim i fizičkim osobama koje se bave stočarstvom pod uvjetom da nemaju, a ovim bi zakupom dobili minimalnu površinu poljoprivrednog zemljišta propisanu prema broju uvjetnih grla uz naknadu u visini iznosa dvostruke početne zakupnine, a odluku o dodjeli donosi agencija na njihov zahtjev. Ove odredbe primjenjivat će se od stupanja na snagu ovog zakona do 8.svibnja ove godine kako bi se poljoprivrednim proizvođačima omogućila prijava novih poljoprivrednih površina u sustav izravnih plaćanja za koje odgovarajućim propisima EU propisan rok do 31.svibnja. Predlaže se propisivanje razvrgnuća suvlasničke zajednice na poljoprivrednom zemljištu i predlaže da na dan stupanja na snagu ovoga zakona prestaju važiti programi raspolaganja poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu države s obzirom na uspostavu informacijskog sustava koji sadrži podatke o katastarskim česticama poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države. A sukladno tome agencija je ovlaštena za iznalaženje zamjenskog poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države u slučajevima kada temeljem zakona ovlaštenicima naknade za oduzeto poljoprivredno zemljište nije moguće vratiti u vlasništvo zemljište koje im je oduzeto temeljem kriterija koje će uredbom propisati Vlada. U odnosu na tekst prijedloga zakona koji je prošao prvo čitanje u tekstu konačnog prijedloga zakona nastale su izvjesne razlike kao posljedica uvažavanja stajališta iznesenih tijekom prvog čitanja. Kod gospodarskog programa osim resursa trgovačkih društava vrednuju se i resursi OPG-a i obrta i to na području cijele RH. Dodatno, rok od godinu dana za krčenje poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države koje nije u funkciji poljoprivredne proizvodnje zamijenjen je rokom od dvije godine i dodana je odredba prema kojoj se zakupnik oslobađa plaćanja zakupnine ako su troškovi krčenja veći od zakupnine. Brisana je predložena odredba prema kojoj Agencija za poljoprivredno zemljište može sklopiti ugovor o privremenom korištenju s fizičkim ili pravnim osobama na njihov zahtjev za poljoprivredno zemljište u vlasništvu države koje je u funkciji poljoprivredne proizvodnje, a nije u posjedu fizičkih ili pravnih osoba. Dodana je odredba o rasporedu i namjeni korištenja sredstava ostvarenih od prodaje izravnom pogodbom kada Vlada RH donosi odluku o prodaji na način da su prihod proračuna jedinice lokalne samouprave odnosno Grada Zagreba na čijem se području poljoprivredno zemljište nalazi, a namijeni su isključivo za provedbu komasacije poljoprivrednog zemljišta, te sufinanciranje aktivnosti izrade programa, projekata i ostalih dokumenata neophodnih za provedbu mjera potpore iz Programa ruralnog razvoja, a čija se izrada ne sufinancira kroz mjere potpore. Naime, na ovaj način omogućit će se jedinice lokalne samouprave da usmjere prihode u pripremu projekata za mjere ruralne infrastrukture. Izmijenjena je odredba o dovršenja započetih postupaka raspolaganja poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu države na način da će se postupci davanja u zakup i zakup za ribnjake ako je objavljen javni poziv za zakup prema odredbama važećeg Zakona o poljoprivrednom zemljištu, a nije donesena odluka o dodjeli zakupa dovršiti prema odredbama ovoga zakona. Izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu uklanjaju se zapreke koje usporavaju proces raspolaganja poljoprivrednim zemljištem i uvode nova rješenja koja osiguravaju brže raspolaganje tim zemljištem i stavljanjem u funkciju kako bi poljoprivredni proizvođači mogli ostvariti prava na isplatu potpora po novom sustavu zajedničke poljoprivredne politike EU. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovana zamjenice ministra. Na vaše izlaganje prijavljeno je 7 replika. Poštovani potpredsjednik Doma Željko Reiner, prva replika.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa uvažena zamjenice ministra, ja bih najprije rekao da je ovaj prijedlog značajno bolji nego onaj u prvom čitanju i evo oporba ipak zna pohvaliti nešto, to nameće međutim dva pitanja. Jedno je zašto je onaj prvi prijedlog morao izgledati onako kako je izgledao, s jedne strane neznalački, s druge strane pogodujući velikim tvrtkama, a šteteći OPG-ima? Ali mi je drago da su uzete u obzir sve one primjedbe i oporbe ovdje ali i poljoprivrednika i da je dosta toga popravljeno. Nije to još uvijek ni izdaleka ono što su i poljoprivrednici tražili, a i mi što smo tražili, ali je sigurno bolje. Ono što se nameće kao pitanje ovdje i što bih ja volio čuti kao netko tko nije u tom području su dvije stvari. Jedno je hoće li to pomoći da se smanji ova tragična depopulacija ruralnih krajeva Hrvatske, zapravo bijela smrt posebno ruralnih krajeva Hrvatske s jedne strane i s druge strane hoće li to pomoći da se promijeni ova katastrofalna situacija u kojoj se Hrvatska nalazi u svezi sa poljoprivrednim proizvodima gdje mi doslovno sve praktički uvozimo od luka i krumpira do jabuka i krušaka i hoće li to uistinu biti korak naprijed prema tome. Ponavljam, verzija je bolja, nije onakva kakva se tražila ali je sigurno pozitivni korak naprijed. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Odgovor na repliku, poštovana zamjenica ministra, Snježana Španjol.
Hvala lijepo evo svima koji su sudjelovali u davanju prijedloga i javnoj raspravi i trudili smo se da nađemo kompromis jer su ponekad prijedlozi bili oprečni. Vezano na to da je prvi prijedlog bio nešto lošiji ja bih samo htjela reći, neke brojke, matematika je uvjerljivija. Dakle vezano za raspolaganje državnim poljoprivrednim zemljištem u zadnjih 13 godina dano je 48% zemljišta na raspolaganje, 52% zemljišta nije bilo dano. I upravo iz toga razloga se odlučilo na promjenu koncepta uzimajući u obzir i ulazak Hrvatske u Europsku uniju i to da velik dio poljoprivrednih proizvođača ima samo 3 godine državnu potporu, prije svega bezzemljaši, odnosno onima kojima nedostaje zemljište. I u ovom prijedlogu zakona smo stavili dakle dodjelu zemljišta bez javnog poziva, prije svega stočarima jer u protivnom ako im ne dodijelimo zemljište oni od 2017. godine više neće moći ostvarivati pravo na poticaj. I to nam je bio prioritet upravo iz razloga potpore stočarima i stočarskoj proizvodnji. A vezano za uvoz, Hrvatska već dugi niz godina nije samodostatna osim u proizvodnji žitarica, dakle pšenice i kukuruza, niti u jednoj drugoj, ispričavam se mandarina, a niti u jednoj drugoj proizvodnji jako dugo mi ne proizvodimo dovoljno za vlastite potrebe. Program ruralnog razvoja budi optimizam, Ministarstvo će izaći vrlo skoro sa brojem zaprimljenih projekata. Svi smo ugodno iznenađeni i pozitivna klima vezana za mogućnost korištenja europskih fondova nam svima može biti samo put da dolaze bolja vremena u poljoprivrednoj proizvodnji. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Poštovani zastupnica Vesna Škare-Ožbolt, replika.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovana gospođo zamjenice, ja bih se složila sa potpredsjednikom Reinerom, ovo je puno bolji prijedlog od onog ranije. Ako je postojeći zakon bio puž onda bi ovaj trebao biti žablji skok. Ali ima još tu puno otvorenih pitanja, barem po meni. Prvo jedna nomotehnička stvar, sada govorim kao pravnica, kada promijenite 45 odredbi zakona, onda je to novi zakon. Onda što prije treba izaći sa pročišćenim tekstom a ne da poljoprivrednici lutaju tražeći gdje su izmjene i dopune itd.. Međutim, ono što bih skrenula pozornost je ovaj natječaj, odnosno poziv bez natječaja za stočare. To je po meni trebalo malo bolje izregulirati, odnosno barem izregulirati pravilnikom na koji način će se to dijeliti. Postavlja se pitanje, imate tvrtke koje će dobiti sad određenu količinu zemlje bez natječaja, a što ako one propadnu, što ako promjene djelatnost, dakle više ne bave se stočarstvom nego npr. peradarstvom, što će im tolike količine zemlje? Dakle to su stvari koje bi po meni trebale biti izregulirane barem pravilnikom koji bi se trebao donijeti istovremeno kada i ovaj zakon ili u roku stvarno 8 dana, iako su i ovi rokovi jako, jako kratki. Međutim otvaraju se ozbiljna pitanja i na njih treba dati odgovor kako ne bi došlo do određene konfuzije. Isto tako ja pozdravljam ovu ideju ovih malih parcela, prodaja malih parcela. To je odlična stvar jer te parcele, jer su praktički prazne, nisu u funkciji. Međutim, isto se postavlja pitanje, vidjela sam u [[Upadica: Hvala lijepa.]] obrazloženju da bi se, samo jednu rečenicu, da bi se davale lokalnim jedinicama sredstva od tog zakupa, gdje to, tko to garantira da će to tako i biti?
Hvala lijepo. Odgovor na repliku poštovana zamjenica ministra Snježana Španjol.
Pa evo ja bih samo htjela reći da je dio odredbi uskladba sa drugim zakonima. Npr. pravo građenja i pravo služnosti na poljoprivrednom zemljištu proizlazi vezano i za izmjene oko prostornog planiranja i građenja jer na žalost do sada na državnom poljoprivrednom zemljištu se nije moglo graditi neki poljoprivredni objekt tako da smo imali evo i kod maslinara i vinara ali i kod drugih poljoprivrednih proizvođača probleme da dobiju u zakup državno poljoprivredno zemljište i onda ne mogu investirati u nekakav objekt sada preko fondova EU. Tako da ćemo na taj način to riješiti. I druge neke stvari su bile usklada sa drugim zakonima i potruditi ćemo se da što je prije moguće ide i pročišćena verzija naravno. Vezano za pravilnik i tvrtke, dakle mi smo napravili vrlo detaljnu analizu. Radi se negdje oko 10500 poljoprivrednih gospodarstava kojima fali državno poljoprivredno zemljište. I točno znamo i na kojim jedinicama lokalne samouprave, odnosno županijama koliko nedostaje. Ono o čemu ćemo voditi brigu je i da se u ugovor vrlo jasno stavi ako će bilo tko prodati stoku na temelju koje je ostvario pravo tada će izgubiti zemljište, izgubiti će i ugovor, izgubiti će i prava na poticaje. Hvala.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Stjepan Milinković, 3. replika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa gospođo zamjenice, svaka čast dobrim namjerama i kao što kažu ja bih otom potom. Ja sam od onih koji se zalaže za vezanu proizvodnju ali naravno i za ravnopravnost OPG-a. O tome svjedočim i u svojem okruženju gdje ljudi na maloj površini daju značajne rezultate. Ali nisam ja to izmislio, pa u cijeloj poljoprivredno naprednoj Europi dakle zemlja se mora, smatra se lokalnim resursom i radi se sve u tom smislu da se, da stavi prioritet domicilnom stanovništvu. To je, to sigurno stoji. I u tom smislu upada u oči posebno ovaj momenat bez javnog poziva, dodjela bez javnog poziva i ja tu iščitavam i želim ukazat na jedan problem koji će ponovo dovesti u neravnopravan položaj obiteljska poljoprivredna gospodarstva. Po toj računici nije problem nikako izračunat da ima tu 141 000 hektara, ima ih 50 većih, ovi bi veliki dobili po 1900 recimo hektara, ovi mali svega 2,5. Pa kako ćemo mi sad sačuvati taj ruralni prostor, kako? Evo ja kažem uz sve to oni žele raditi na tom prostoru i sačuvat veliki, svaka čast dobroj proizvodnji ali kako ćemo ga prije svega sačuvati, kako ćemo napravit proizvodnju. Znači ako taj samo može dobiti on je u jednostavno neravnopravnoj utakmici. A druga stvar, nije jasno definirano što je to stočar, što je to stočar, jel to onaj koji uvozi one telce iz Rumunjske ili je to ovaj što ima kravu, tele, proizvodi mlijeko, a mi proizvodimo već 500 milijuna litara manje. Molim vas lijepo. U tom dijelu to zahtijeva odgovore, itekako jasna pojašnjenja, a naravno i nikako ne dozvoliti da se diskriminiraju OPG-i. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor na repliku, poštovana zamjenica ministra Snježana Španjol.
Pa uvaženi zastupniče dakle bez javnog poziva znači da OPG-i i svi oni koji nemaju zemljišta imaju prioritet i da neće biti bodovanja i neće biti nekakvih dodatnih kriterija. Ono što definira stočara je upis u jedinstveni registar domaćih životinja kojeg vodi Hrvatska poljoprivredna agencija temeljem Zakona o stočarstvu i poljoprivredni proizvođači vrlo dobro znaju dakle da moraju registrirati životinje koje su označene. Na temelju tih podataka i podataka Agencija za plaćanja o upisanom poljoprivrednom zemljištu vrši se izračun koliko tim gospodarstvima nedostaje zemljišta i koliko im nedostaje toliko će dobivati vezano za ostvarivanje prava na poticaj. Dakle prema svima će se primjenjivati jednaki kriteriji. To su stočari u Republici Hrvatskoj, a prioritetno OPG-i odnosno oni kojima zemlja fali. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Četvrta replika i poštovana zastupnica Đurđica Sumrak.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena zamjenice ministra, ja ću se priključiti svima onima koji su rekli da ovaj zakon naravno ima jako puno poboljšica i moramo priznati da i svi članovi Odbora za poljoprivredu su pridonijeli tome, naravno i predsjednik našeg odbora, koji smo se jako zalagali i davali jako puno inicijativa. Neke inicijative nisu uvažene i zaista mislim da zakon u nekom budućem periodu ćemo mi mijenjati kad dođemo na vlast, odnosno objedinit ćemo sve ove vaše izmjene, ali ćemo napraviti i dodatno. Međutim, da samo vas nešto pitam sada, radi se o ribnjacima. Zanima me vezano za ribnjake kad se daje ribnjak u koncesiju odnosno u zakup tko kontrolira, ono što je govorila i gospođa Škare-Ožbolt, tko će kontrolirati tu proizvodnju i da li zaista u tom periodu će oni koji su uzeli zakup i baviti se ribnjačarstvom. I drugo je vezano za to kad ste govorili o povlačenju sredstava iz Europske unije, a odnosi se jednako tako u pitanju potpredsjednika Sabora Reinera. Konkretno sada vam je za podmjeru 4.1. stiglo je negdje oko 750 prijava u vrijednosti jako dobrih projekata i svega milijardu i 300 000 kuna, međutim novaca ima za 300 milijuna. To je nekakva 1/3. U proračunu ih nema. Sredstva ruralnog razvoja po obećanju ministra trebala su biti početkom 2014. već riješena, ali znamo da je došlo 370 primjedbi na program. Ovaj čas nije još, znači još uvijek mi nismo u planu što se toga tiče za ovih 337 milijuna eura da se povuče iz omotnice, tek najesen.
Hvala lijepa.
Pa to je isto jedan valjda dio problema, pardon, mislila sam završit samo sa zarezom, a pristojna sam.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovana zamjenica ministra Snježana Španjol.
Hvala lijepo. Ja se samo nadam vezano za neke izmjene koje ste spominjali da nećete stočarima koji dobiju zemljište bez javnog poziva uzeti to zemljište jer se mi trudimo da im dodijelimo zemlju u 2015. godini kako bi oni imali pravo na poticaj do 2020. godine. Ako izgube zemljište gube pravo na poticaj. Dakle to je bio smisao. Vezano za ribnjake, ja bih samo htjela naglasit da do 2014. Republika Hrvatska nije imala registar slatkovodnih ribnjaka i nismo znali koliko ribnjaka imamo. Napravili smo katastar ribnjaka i utvrdili da ih ima 19, ali zbog velikog broja parafiskalnih nameta, dakle i zakupnina i kojekakvih naknada nažalost u Republici Hrvatskoj su samo dva ribnjaka u funkciji i upravo iz tog razloga i ovim zakonom predlažemo ukidanje naknade, jedne od naknada kako bi se smanjio taj pritisak i kako bi se potencijal kojeg Hrvatska ima i nekad je bila pozitivna u proizvodnji slatkovodne ribe ponovno vratio i uz mogućnost korištenja fondova operativnog programa za ribarstvo. Vezano za program ruralnog razvoja, ja sam rekla dakle jučer je bio zadnji dan podnošenja zahtjeva i mi smo zadovoljni i iznenađeni brojem projekata koji je prijavljen, dakle ipak sami poljoprivredni proizvođači su svjesni mogućnosti i usprkos dezinformacijama i onome što im se govori oni su bili hrabri, prijavili su se. I ono što im se govori, dakle program je načelno odobren, svi komentari su zatvoreni i bit će ispoštivano ono što je rečeno i od strane Republike Hrvatske ali naravno i od strane Europske komisije. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovana zamjenice ministra. Poštovani zastupnik Ivan Šuker, replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. U svojoj replici želim postaviti po ne znam koji puta pitanje i vama i nama zastupnicima i članovima Vlade. Do kad ćemo mi dobivati zakone koje neće napraviti procjenu fiskalnog učinka. Mi smo ovdje u ovom Saboru donijeli Zakon o fiskalnoj odgovornosti isključivo sa jednim ciljem da saborski zastupnici koji ne mogu sagledati cjeloviti financijski efekat pojedinih zakona imaju informaciju što to znači za državni proračun, što znači za proračun jedinica lokalne samouprave. Ovdje piše u jednoj i pol rečenici za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu. To je genijalno! Napravit će se puno toga. Da li će ovaj zakon prema Zakonu o fiskalnoj odgovornosti morati značiti da li će on donijeti nekakve dodatne prihode, da li će posredno ili neposredno potaknuti zaposlenost ili nešto. Vi morate u obrazloženju zakona u kojem se mijenja 60% članaka naznačiti fiskalni efekat, jer previše je takvih zakona smo donijeli u ovom Saboru i zato imamo deficit kakav imamo. Zašto smo donosili Zakon o fiskalnoj odgovornosti? Pa između ostaloga da se prisile oni koji zapravo koji dobiju na raspolaganje sredstva državnog proračuna da ih troše na onakav način kako im je odobrio ovaj Visoki dom. I s druge strane da oni koji predlažu zakone moraju predočiti saborskim zastupnicima i hrvatskoj javnosti koji je financijski efekat toga zakona. Međutim, vi kad pogledate ovaj zakon u njemu se kaže da će teći med i mlijeko u hrvatskoj poljoprivredi, a kaže da za to ne treba niti lipe. Pa ja baš ne vidim da može teći med i mlijeko hrvatskoj poljoprivredi, a da neće dobiti lipu. Prema tome, nemojmo sami sebe zavaravati. Zakon mora bit potpun i cjelovit. To što ste vi napisali da ćete zadovoljiti nečije potrebe, a ne kažete tko treba osigurati sredstva stavljate pred zid onoga tko sutra treba donest proračun neovisno da li je to lokalni ili državni proračun.
Integracija pčele i krave je već davno uočena da će teći med i mlijeko. To znate, '65. godine kod privredne reforme. Dobro. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Da. Odgovor na repliku, poštovana zamjenica ministra Snježana Španjol.
Dakle, uvaženi zastupniče iskreno i otvoreno, dakle Agencija za poljoprivredno zemljište i Ministarstvo poljoprivrede nisu imali evidencije o sklopljenim ugovorima, o iznosima zakupnina. Informacijski sustav je uspostavljen u rujnu 2014. godine i tek prije tjedan dana završili smo sa prikupljanjem svih ugovora i o koncesijama i o zakupninama i o prodajama i uspostavili smo bazu. Vezano za procjenu financijskog učinka stavili smo ono što je, dakle za provedbu ovog zakona nisu potrebna dodatna sredstva vezana za zapošljavanje i funkcioniranje Agencije za poljoprivredno zemljište. A naravno, vezano i za državni proračun i sve ostalo ići će procjene kada se baza još jedanput provjeri i sa jedinicama lokalne samouprave i sa svima koji su ostvarivali sredstva od zakupa koncesija, pa čak i od prodaja. Analize su u tijeku vezano i za prodaje. Dakle, uspostavit ćemo bazu i onda ćemo kvalitetno moći iznijeti podatke. Na žalost, to do sada nije bio slučaj. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Gospodine predsjedniče, očekivao sam da ćete vi reagirati. Dakle, hvala na iskrenosti gospođi zamjenici. Međutim, ona je priznala da ovaj zakon nije podnesen Hrvatskom saboru sukladno Poslovniku Hrvatskog sabora. Dakle, ona je rekla da naprosto parametri koji su bili podloga za donošenje ovoga zakona nisu postojali.
Kolega Šuker, ja bih volio da ste me upozorili šta sam ja pogriješio. Priznanje valjda nije povreda Poslovnika. Priznanje nije povreda Poslovnika. Hvala lijepa. Nova replika, poštovani zastupnik Branko Hrg.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovana zamjenice ministra, pa ja se nekako ne mogu oteti dojmu da ovaj članak 26. izmjena ili 51. Zakona vezano na izravnu dodjelu bez javnog natječaja zemlje stočarima neće baš imati dobre efekte zato što zakon nije postavljen regionalno, zato što on na čitavom području RH znači isto i zato što imam osjećaj da će neki koji su brži, koji imaju dobru operativu, koji mogu naravno jače se pripremati iskoristiti ovaj zakon i ko na divljem zapadu vrlo brzo dojuriti na svom poniju do zemlje, zabit zastavicu i ovi drugi više nemaju šanse. Bilo bi vrlo bitno i važno i to vas molim pojašnjenje vidjeti da li je nama cilj krava ili tovna junad. Da li je nama cilj ta tvornica savršena tvornica hrane, mlijeka ili nam je cilj ta uvozna junad koja se dovozi i koja se nakon toga uvozi, nakon godinu dana ili par mjeseci prodaje. Ako imamo za cilj kravu onda imamo za cilj očuvanje života na selu o čemu je govorio kolega Milinković i ovaj zakon bi trebao u stvari to rješavati, očuvanje života na selu. Znači, krava bi trebala biti predmet onaj glavni predmet kojem smo usmjereni. Ovako se bojim da će doći do problema. Zato bih ja molio da se stvarno javno objavi i sva zemlja, da se javno objave svi oni koji trebaju i da se javno objavi svaki onaj koji će neposredno tu zemlju dobiti. '99. godine je bilo napravljeno nekoliko gluposti vezano uz takve neposredne dodjele zemlje.
Odgovor na repliku, poštovana zamjenica ministra Snježana Španjol.
Uvaženi zastupniče ja bih samo rekla da su se ranije radile ovakve analize na razini proizvodnje mi ne bi bili tu gdje jesmo, da je 48% zemljišta samo dano na raspolaganje. Nažalost, imamo i slučajeve da je pojedinim poljoprivrednim proizvođačima i odobravani su krediti, gradili su farme a ni dan danas nemaju državnog poljoprivrednog zemljišta. Zašto se ranije nisu radile analize, zašto se ranije nije razgovaralo s poljoprivrednim proizvođačima? Ja ne znam odgovor na to pitanje ali naš zadatak je da jedanput pomognemo tim ljudima i da im omogućimo da dođu do zemlje i ostvare pravo na poticaj da konačno mogu normalno proizvoditi i baviti se poljoprivrednom proizvodnjom. Hvala lijepo.
Hvala i vama. 7. replika, poštovani zastupnik Šima Đurđević.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Sabora, poštovana gospođo Španjol, kolegice i kolege. Možete zamisliti da do 31.21.1997. godine bila je obveza prijaviti se za povrat oduzetih površina, poljoprivrednog zemljišta koje je jugoslavenski sustav ljudima oduzeo. I da do dan danas taj proces povratka nije završen. 31.12.1997., a mi smo danas u 2015. godini. Sve općine i svi gradovi napravili su plan raspolaganja poljoprivrednim zemljištem gdje su obavezno morali uzeti u obzir te kvote za povrat, kvote za zakup, kvote za prodaju i kvote za koncesiju. Danas se događa da taj proces nije završen. Vi niste jedini u Ministarstvu poljoprivrede koji ste za taj dio zaduženi, vi dajete suglasnost i na programe ali vi možete pokrenuti i Državno odvjetništvo i urede državne uprave na terenu da se ta nepravda, da ti ljudi konačno budu obeštećeni da tu svoju zemlju ili kako je planom povratka predviđeno konačno dobiju. I drugi problem koji sam uočio na terenu, a to je Park prirode "Lonjsko polje". Točno kaže u zakonu da je tamo dozvoljeno pašarenje, ispaša stoke, svinja, krava, ovaca itd. No međutim problem prave ljudi koji su uzeli lovišta u zakup i sada dolazi tu do problema na terenu. Kaže dozvoljena je ispaša već stoljećima, a ovi su platili koncesiju za lovišta i tu dolazi do velikih problema, može netko stradati. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor na repliku, poštovana zamjenica ministra Snježana Španjol.
Vezano za obvezu povrata nadležno je Ministarstvo pravosuđa vezano za taj dio, ali ja bih iskoristila ovu priliku da kažem da vezano za programe koji su bili odobreni ranije prilikom raspisivanja natječaja utvrđuje se da imovinsko-pravno pojedini dijelovi nisu u redu. Dakle, na programe je dana suglasnost a rješenje katastarskih čestica nije bilo napravljeno na pojedinim jedinicama lokalne samouprave. Vezano za Park prirode "Lonjsko polje" odnosno za pašnjake i livade upravo ovim izmjenama zakona prvi put u Hrvatskoj nakon 20 i nešto godina poljoprivredni proizvođači će dobiti pravo na korištenje tih livada i pašnjaka i dobiti pravo na poticaje što im u svem ovom vremenu iza nije bilo omogućeno. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovana zamjenice ministra. Imam obvezu, jednu molbu reći vam. Molim zastupnike i zastupnice koji kažu da će kad dođu na vlast promijeniti neki zakon to čak ni retorički nije točno, a to bi bila uzurpacija prava Hrvatskog sabora jer jedino Sabor može mijenjati zakon i jedino Sabor … [[Upadica se ne razumije.]] Ništa se ne podrazumijeva, čak ni retorički nije ispravno. Molim, to negira i slobodu i pravo saborskih zastupnika da vlastitom odgovornošću sudjeluju u odlučivanju. Hvala lijepa. Da li izvjestitelji radnih tijela Hrvatskog sabora, odbora, žele iznijeti izvješća vezano za konačni prijedlog zakona? Je. Predsjednik odbora, Franjo Lucić. Izvolite predsjedniče.
Hvala gospodine predsjedniče, poštovana zamjenice ministra, ravnateljice, poštovane kolegice i kolege. Izvješće sa rasprave o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu, P.Z. br. 790. Odbor za poljoprivredu Hrvatskoga sabora raspravio je na 57. sjednici održanoj 25. ožujka 2015. godini Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu koji je predsjedniku Hrvatskoga sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 18. ožujka 2015. godine. Raspravu o navedenom prijedlogu zakona odbor je proveo sukladno odredbi članka 99. Poslovnika Hrvatskog sabora kao matično radno tijelo. U raspravi su sudjelovali predstavnici Hrvatske poljoprivredne komore i ravnateljica Agencije za poljoprivredno zemljište. Uvodno obrazloženje iznijela je zamjenica ministra poljoprivrede predstavnica predlagatelja istaknuvši kako je predlagatelj u konačni prijedlog zakona ugradio dio prijedloga i primjedbi iznijetih tijekom rasprave o prijedlogu zakona. Konačni prijedlog zakona dopunjen je člankom 26. na način da sredstva ostvarena od prodaje izravnom pogodbom poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države postaju prihodi proračuna jedinice lokalne samouprave na čijem području se poljoprivredno zemljište nalazi. Namjena ovih sredstava je pokrivanje troškova komasacije poljoprivrednog zemljišta i sufinanciranje aktivnosti izrade programa, projekata i dokumenata za provedbu mjera potpore iz programa ruralnog razvoja 2014. do 2020. U raspravi je istaknuta bojazan kako će pravo prvenstva na poziv za zakup poljoprivrednog zemljišta određeno čankom 12.konačnog prijedloga zakona kojim se mijenja članak 30. Zakona o poljoprivrednom zemljištu u nepovoljan položaj dovesti obiteljska poljoprivredna gospodarstva. Upozoreno je na potrebu smanjenja broja bodova koje nosi gospodarski program u ukupnom bodovanju. Predstavnica predlagatelja istaknula je kako će Ministarstvo poljoprivrede uredbom o obrascu i načinu vrednovanja gospodarskog programa korištenja poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu RH a čiji prijedlog će biti dostupan na webu portala Ministarstva poljoprivrede odrediti sastavnice vrednovanja gospodarskog programa. Sastavnice gospodarskog programa osigurale bi dodatno bodovanje za početnike, za poljoprivrednike koji uzgajaju autohtone pasmine i sorte, za poljoprivrednike kosnike strojnih prstenova, za nositelje poljoprivredne proizvodnje. Prijedlog uredbe o vrednovanju gospodarskog programa bit će u javnom raspravi u trajanju od 2 tjedna što je naravno i za nas. Predlagateljica je naglasila kako je ovaj način bodovanja sastavnica gospodarskog programa jasan pokazatelj odluke predlagatelja zakona kojim želi zaštiti i osnažiti obiteljska poljoprivredna gospodarstva. U raspravi je istaknuto i mišljenje kako predlagatelj u konačnom prijedlogu zakona treba ograničiti broj hektara koji se pojedinom korisniku mogu dati na raspolaganje vezano uz davanje u zakup državnog poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države bez javnog poziva predloženo člankom 26.konačnog prijedloga zakona istaknuta je bojazan zlouporabe položaja predloženoga članka. Predlagateljica je odbacila mogućnost zlouporaba predmetnog članka naglasivši kako će se o pravo na ostvarivanje zakupa bez provođenja javnog poziva odlučivati temeljem spajanja podataka iz jedinstvenog registra domaćih životinja. Agencija za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju i Agencija za poljoprivredno zemljište. Spajanjem ovih podataka Agencija za poljoprivredno zemljište ali i svaki poljoprivredni proizvođač raspolagati će informacijom o količini poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu RH na koje može ostvariti pravo zakupa temeljem odredbi članka 26. Nakon provedene rasprave odbor je većinom glasova 7 za i 2 glasa suzdržana odlučio predložiti Hrvatskom saboru donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče odbora. Otvaram raspravu. U raspravu krećemo po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Sada je na redu Kluba Nezavisnih ljevičara i poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Uvaženi predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene zamjenice ministre gospođo Španjol sa suradnicama, uvažene kolegice i kolege često kada se raspravlja i kad se, prvo kad Vlada obrazlaže prijedlog zakona ili kada netko obrazlaže izvješće čini mi se da smo krive zakone čitali ili da živimo u potpunosti nekim drugim zemljama. Prije svega četvrta godina mandata, stotine pročitanih zakona i kada promatram na koji način se ti zakoni provode često žalim što sam digao ruku za te zakone. Ne zbog toga što smatram da su loši ili da su katastrofalni, neki su i loši, nego zbog toga što se ne primjenjuju, a mi kao Sabor koji imao sve nadležnosti one koje ne primjenjujemo privesti redu to ne činimo. Ako se sjećate ovdje je gospodin Jakovina na desnoj strani je sjedio, sjećam se toga prije nešto manje od tri godine, čini mi se da je to bio 6 mjesec 2012.godine i tada smo govorili o dodjeli poljoprivrednog zemljišta, tad smo najviše osvrtali na to na koji način će biti sastavljene komisije koje će dodjeljivati zemljište i protivili smo se iz opozicije tome da se to radi centralizirano, da se zapravo isključuje domicilno stanovništvo odnosno poljoprivrednici, da se isključuju predstavnici lokalne samouprave da znatno utječu na dodjelu. To se događa. Kad sam razgovarao pripremajući se za ovu temu sa ljudima kojih se tiče ova tematika da ne bude sve čitanje iz papira a i često odem poljoprivrednicima ne u Međimurje nego u Slavoniju posjetiti, razgovarati s njima da vidim s kojim se sve mukama susreću i pitao sam se da li su sada s ovim poboljšanjima, jer znamo da je nastao zastoj, da su uvažene neke primjedbe, da li su zadovoljni, većina od njih je rekla da je riječ samo o kozmetičkim prepravkama da ono što je osnovna boljka i dalje stoji. Meni je žao što nema ministra Jakovine, kažu da će se vratiti kasnije, ali neću imati prilike više osim u replikama s njim polemizirati, tada je govorio da će u roku nekoliko mjeseci kad se sve to ustroji, kad se donesu pravilnici biti zemljišta koja su u državnom vlasništvu biti dodijeljene, to zemljište. E sad ću vam reći podatke koliko je zemljišta podijeljeno od tada od kada je ministar obećao da će se dijeli sve u šesnaest. 2013.godine je dodijeljeno 474 ne tisuće 474 hektara, 2014.godine 1442 hektara, sve skupa negdje od 1000 do 1900 hektara je podijeljeno zemljišta. Ovo znači kada gledamo 1900 hektara na ukupnu površinu koja jest, kaže se negdje to su sve službeni podaci, prema podaci ako službeni podaci varaju onda i ja varam jer drugih podataka nema, nemaju ni poljoprivrednici drugih podataka, negdje oko 300 tisuća hektara je državne nepodijeljene zemlje, zemlje koja se može podijeliti. Ispada 1900 hektara da nemamo slavonsku nizinu, da nemamo Panonsku nizinu nego imamo saharu jer to zemljište stoji prazno, to zemljište nikom ne treba. Pa čak i da imamo pustinju Izraelci bi u toj pustinji napravili oaze, doveli bi vodu i sadili bi nešto. Međutim, što mi radimo? Ništa. Prije u replikama uvažanoj zamjenici ministra je bilo nekoliko dobrih naputaka, ali jedan je glasio zapravo tu sam na tragu gospodina Hrga, što ja nama cilj u poljoprivredi, jel mi uopće znamo što želimo s poljoprivredom? Jel nam cilj mešetarenje, a sve ovo što se svodi, svodi se na mešetarenje. Pokušali su mi poljoprivredni proizvođači objasniti u čemu je zapravo kvaka. Vi znate da postoje veliki proizvođači mesa, hrane koji ne proizvode niti hranu, niti proizvode meso, niti proizvode mlijeko, to su veliku uvoznici. Oni uvoze goveda i uvoze hranu i njima do sada nije tabalo poljoprivredno zemljište. Pošto smo ušli u EU i pošto postoje neki propisi EU e sada će njima treba u odnosu recimo ljudi koji su imali koji imaju 8500 recimo ima jedan podatak 8500 grla imali su tek nekoliko 40-ak hektara zemljišta, a trebali bi imati nekoliko tisuća hektara zemljišta. i oni će to zemljište dobiti. I što će raditi na tom zemljištu? Dal itko zna, jel će proizvoditi hranu za stoku ili će proizvoditi neku drugu vrst poljoprivredne proizvodnje za izvoz, a i dalje će uvoziti hranu za ishranu stoke. Što se događa? Ovo jest još jedno leglo korupcije. Ovo još kao da smo željeli reći, da mi jesmo na papiru socijalna država, ali mi gospodo draga želimo podupirati samo velike jel ovo je opet zakon za velike. Zašto? Pa 1/3 raspoloživog zemljišta predviđa da će se dati jednoj maloj grupici ljudi od 40, 50 ljudi ili tvrtki, a 2/3 će dobiti 48000 poljoprivrednika OPG-a. Sada zamislite taj nesrazmjer. Druga stvar, koja je veliki problem a kolege su u replikama govorili, a to je da prednost pri dodjeli zemlje nema domicilno stanovništvo, pa ću ja iz Međimurja ako imam dobre veze i ako sam dobar sa ministrom onda ću se ja s njim pogoditi i dobit ću u Slavoniji najbolju zemlju i zapiknut ću onu zastavicu kao što je netko prije rekao, zapiknut ću tu zastavicu, omeđit ću i dobit ću tu zemlju. Tko to procjenjuje? Neki moralni ljudi. Ja u to ne vjerujem. Jer sve što se dokazalo do sada, mi smo zemlja u kojoj 1/3 građana živi ispod granice siromaštva 1/3, mi smo zemlja u kojoj djeca u školama gladuju, mi smo zemlja u kojoj stariji ljudi kada poplate račune nemaju za hranu, a i zemlja smo apsurda u kojoj ima jako puno u ovom trenutku vam vrlo teško će netko reći koliko ne obradive površine, procjenjuje se i do pola neobradive površine, ona koja se može obraditi. Ne proizvodimo dovoljno povrća, a mogli bismo proizvoditi dovoljno povrća za svoje potrebe i za izvoz. Ne proizvodimo dovoljno voća osim te neke mandarina, a možemo proizvoditi dovoljno voća za sebe i za izvoz. Ne proizvodimo dovoljno mlijeka, a mogli bismo proizvoditi. Ne proizvodimo dovoljno mesa, a mogli bismo proizvoditi. U čemu je kvaka? Kvaka je u tome da i dalje uvoznički lobi ima sve karte u svojim rukama i on te karte dijeli. Ovaj zakon i dalje preferira velike i dalje je ovo zemlja gospodina Todorića, Tedeschia i ostalih. To je ono ostvaruju se one prognoze da će jedna šaka ljudi imati sve, a drugi će se boriti za mrvice, načina raspodjele poljoprivrednog zemljišta, upravo o tome govorim. Pa čak i da je slavonska nizina pretvorena u pijesak, a za neke je, za mnoge poljoprivrednike je pijesak bar bi je građevinari iskoristili, međutim mi smo i građevinu uništili. I vjerojatno da je to samo pijesak mi bismo i pijesak uvozili jer bi neki od tajkuna na uvozu pijeska zaradio kao što zarađuje. Sve ovo što mi uvozimo, a jedni smo od najvećih uvoznika hrane, obzirom na broj stanovnika smo proizvodili nekad. I sada je pitanje imamo dvije jedine stvari u Hrvatskoj koje su neupitne. To je, imamo prekrasan Jadran, imamo zemljište za kojim bi vapile sve poljoprivredne zemlje Europe. Imamo dvije stvari koje su sigurne, dvije stvari koje nam stoje, koje nam je, vjernici će reći Bog dao. I kako se mi odnosimo prema tome? Ne znamo što ćemo niti s Jadranom, ne znamo niti što ćemo sa poljoprivrednim zemljištem, ne znamo što ćemo proizvoditi i nitko, nikad za ovom govornicom iz Vlade nije rekao zbog čega ne proizvodimo dovoljno hrane, zbog čega toliko uvozimo. I je li možda jasan, nekome sada zbog čega se tečaj ne mijenja? Zbog čega se tečaj ne mijenja? Pa zbog uvozničkog lobija, oni diktiraju. I dokle tako? Dokle će jedna grupa ljudi koja je na vlasti, bez obzira sada, prije, poslije toga diktirati svima nama uvjete s kojima se narušava prije svega dostojanstvo svih ljudi jer smo gladni u Hrvatskoj, gladni su, pardon ne mi, nego su gladni, jedna trećina građana Republike Hrvatske jer su nezaposleni. Dičimo se sa velikim, svako malo se ode rezati vrpca Todorić otvara velike šoping centre i time svaki puta se zatvori barem 100, 200 radnih mjesta je se gube mali dućani jer smatramo da čim je veći šoping centar da smo onda bogatija zemlja, bolja zemlja. Koji su poljoprivredni proizvodi na tim policama? čiji su to poljoprivredni proizvodi? Što se prodaje pod poljoprivredne proizvode? Prerađivačka industrija koja je zamrla. Da proizvodimo, tada bismo mogli imati poljoprivrednu, i prerađivačku industriju. Dakle sve ovo što se radi radi se zbog toga da bi se pogodovalo velikima, zbog toga da bi veliki mogli biti još veći. Poljoprivrednici koji bi i mogli proizvoditi njima se ne da. Ministarstvo poljoprivrede ne radi svoj posao. Sasvim sigurno da kada dojeli 1900 hektara zemlje u dvije godine da je to takav poraz da mislim da je bolje da ministar ostane na sjednici Vlade do kraja dana. Hvala lijepa.
Hvala i vama. A sada idemo na poduži set replika. Poštovana zastupnica Đurđica Sumrak, replika.
Hvala vam lijepo. Uvaženi kolega Vukšić, pa počeli ste svoju raspravu na način i zapitali se što će biti sa malim poljoprivrednim proizvođačima i u pravu ste. U pravu ste jer je 200 praktički sela nestalo. A nama evo ga, kada se netko priprema za vlast, kao što se i ova vlast pripremala i ministar kada se pripremao, trebao se malo više upoznati uopće sa problematikom hrvatskog seljaka, hrvatske proizvodnje, što ga čeka, koliko ima obradivih površina. I dobro ste sami rekli na početku obećavao je 3 milijuna hektara koje će staviti odmah u, zaposliti 10 tisuća ljudi. Kada smo mi ovdje iz kluba HDZ-a upozoravali na sve to s druge strane smo dobivali samo podsmjehe. Zaista ono što je prvo u pregovorima što se tiče zemljišta i zakupa dogovoreno 7 godina smo dobili zabranu kupnje poljoprivrednog zemljišta vezano uz strance. Znači ono što je trebalo učiniti, to smo mi u klubu HDZ-a upozoravali OPG-ima dati mogućnost kupnje tog istog poljoprivrednog zemljišta. Nama svima bi trebalo biti za cilj obnova sela, dostatna proizvodnja na tom istom selu. Znamo i mi probleme u tome. Ali kada bi seljak mogao kupiti hektare a za to dobiti povoljan kredit ili sufinanciranje iz Europske unije a neće moći evo jer program ruralnog razvoja nije još gotov tek u 9 mjesecu će se eventualno početi uzimati sredstva, koja će biti to još ne znamo. Ma mislim to su istine, moramo gledati istini u oči, onu realnost, hrvatsku realnost [[Upadica PREDSJEDNIK: Hvala lijepa.]] Možemo se zavaravati. I oprostite samo jednu rečenicu gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Mi u klubu HDZ-a i ja osobno i previše uvažavam ovaj Hrvatski sabor da bih mislila da bi mislila da ja sama mogu neki zakon donesti [[Upadica PREDSJEDNIK: Pa i ne možete.]] ili mi zastupnici, nego zaista mislim da u Hrvatskom saboru se mijenjaju zakoni [[Upadica PREDSJEDNIK: Hvala lijepa. To je dobro.]] I to sam htjela reći kada sam se [[Upadica PREDSJEDNIK: To je dobro, to je dobro, to je ispravno mišljenje.]]
Odgovor na repliku poštovana zamjenica ministra. A ne, kolega Branko Vukšić. Imam još zapisnik sa zadnjeg.
Dobro. Neću umjesto zamjenice govoriti jer bih bio u teškom položaju sve to objasniti. Poštovana kolegice Sumrak, jedan podatak frapantno zvuči. Znači nakon 2,5 godine ili 3 godine otkako je ministar Jakovina obećao da će se podijeliti 300 tisuća hektara zemljišta, vi ste rekli 3 milijuna, malo previše. … [[Upadica se ne čuje.]] Aha, da ima. Dobro. Do sada je podijeljena jedna stopedesetina, pazite jedna stopedesetina zemljišta. To je nešto prestrašno. Da smo mi bogata zemlja, da imamo hrane u izobilju ne bi se smjeli tako ponašati. Druga stvar je, ja se ne slažem s vama, vi kada jedanput prodate zemlju ta zemlja je prodana zauvijek i ta zemlja budite, formule prvo OPG a onda stranac, iza toga dolazi stranac. Jer ono što je radio Sanader kada je prodao dijelove javnih poduzeća znao je da će doći ti dijelovi javnih poduzeća, recimo INA-e u ruke Mađara. I to sada želi, i ova Vlada je uzela taj recept Sanaderov i isto tako želi raskrčmiti. Ako želimo ovih 300 tisuća koji je biti podijeljeno zemlje raskrčmiti, znači 300 tisuća, brzo će se to, to će se odmah podijeliti, samo damo zeleno svjetlo da se to može prodati. Tada tih 300 000 za nekoliko godina zemlje više nećemo imati, neće imati ni OPG-i jer će oni osigurati jednu svoju generaciju sa tom zemljom i ta zemlja će biti u rukama nekih koji će izorati i zagadit nam tu zemlju. Strategija nam treba i ono o čemu ste vi isto govorili više puta danas, a to je izravna pogodba, to je rak rana, zbog čega dajemo uvijek pravo nekoj osobi ili maloj grupici ljudi da mogu raditi ono što ne može raditi ni sam.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Damir Kajin, replika.
Zakoni možda nemaju lošu namjeru gospodine Vukšić, ali problem su uvijek ljudi, provedba zakona. I kao što ste se vi upitali gdje je kvaka, kvaka je u tome što ovaj zakon ne mora biti za velike, ali može biti zakon za veliku pljačku u maloj Hrvatskoj. I sad ću vam ja objasniti jedan primjer, kasnije ću ih iznositi još. Državni ured za upravljanje državnom imovinom DUUDI 8. travnja prikuplja ponude za prodaju nekih 24 nekretnina u Hrvatskoj. Između ostalog u Istri prodaje 2270 metara u Grožnjanu za milijun i 300 tisuća kuna. E sad gledajte, mala zemlja za veliku pljačku. Jedan županijski dužnosnik kupio je od države 61 478 kvadrata za 140 857 kuna u tom Grožnjanu. Neću o imenima. Jedan načelnik u tom istom Grožnjanu kupio je 65 063 kvadrata za 138 300 kuna, na rok otplate od 10 godina gdje plaćaju mjesečne rate 1000 kuna. Sada država prodaje 2270 kvadrata za milijun i 300 tisuća kuna ili 1 kvadrat za 572 kune što je ludilo ili 74,3 eura. Onaj županijski dužnosnik kupuje kvadrat za 2,29 kuna, a bivši načelnik za respektabilnih 2,1 kunu. Da su kupovali po ovoj prodajnoj cijeni država bi uprihodovala 72,4 milijuna kuna ili 9,5 milijuna eura. Ono prvo je gospodo pljačka, ovo drugo ja ne znam drugačije nazvati nego ludilo, ali u jednoj državi slučaj i kad se s njime lijepo spoji i DORH državnog odvjetnika Nujića, sad otvoreno kažem, maknula je Hypo banka, e onda se sve lijepo može.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Uvaženi zastupniče Kajin, slažem se s vama da zakoni nisu toliko veliki problem koliko je primjena tih zakona. Sasvim sigurno da mi kao laici, ja se ispričavam kolegama koji su pravnici i odvjetnici, koji tu materiju imaju u malom prstu, da nam se uvijek potkrade, znate kako se rade zakoni, samo napravi dvije-tri rupe i taj zakon je naš. Dvije-tri rupe u zakonu i mi ćemo djelovati ne onako kako svi misle da je u dobroj vjeri donesen zakon nego onako kako nama odgovara. Slažem se s vama da je bilo puno pljačke u našoj maloj državi, s tim da se treba, moramo se pohvalit da uz toliku pljačku još smo na nogama, da smo stvarno bogata zemlja koju nisu mogli dotući ni '90.-ih godina, ni 2000.-ih godina. Ovo što ste vi govorili je sasvim sigurno jedan zanimljiv slučaj, ali čeg se ja bojim u ovom zakonu, te izravne pogodbe. Navest ću ja jedan slučaj koji se dogodio u Novoj Gradišci. '86. godine je oduzeto zemljište, 10 godina se vodio sudski spor. Nakon 10 godina je taj sud se proglasio nenadležnim za taj sudski spor i vraćen je u Ured državne uprave u Brodsko-posavskoj županiji, ispostava Nova Gradiška i od 1997. godine je službenik koji se zove Danko Alasić trebao napraviti sljedeće: naći geodeta, naći vještaka procjenitelja i napisati zaključak. 18 godina gospodin nije otvorio predmet, 18 godina. To je funkcioniranje pravne države i odnos prema zemljištu kako se odnosimo prema građanima Republike Hrvatske. 18 godina. A kada smo imali ocjenjivanje službenika 8 ih je negativno radilo, samo 8 ih je negativno radilo. Dobro je rekao prvi potpredsjednik Vlade prije 2,5 godine, još je bio na funkciji, mi smo izgubili rat protiv birokracije, a ovaj zakon će biti itekako birokratiziran.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Petar Baranović, replika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Sabora. Kolega Vukšić, vi ste spomenuli problem odnosno podatak koji je poražavajući, a to je koliko je ukupno hektara od donošenja zakona prije dvije godine dosad stavljeno u funkciju i rezultat je stvarno poražavajući, bez obzira da li ga kompariramo sa podatkom ovim ili onim jer je varirala ta brojka. Krenulo se sa 700 000 hektara pa je to padalo. Ono što mene interesira i što bi bilo vrlo vjerojatno interesantno svim kolegama, a to je da čujemo od gospođe zamjenice ministra i njene pomoćnice odnosno ravnateljice koji su razlozi zbog čega je tako malo površina stavljeno u ove dvije godine jer ja vjerujem da slabosti nisu samo u sustavu Ministarstva poljoprivrede nego da one imaju malo širi karakter. Što se tiče mešetarenja, slažem se s vama i mi ćemo kao klub, a i ja kao zastupnik ići sa amandmanom da se svi podaci vezani uz raspolaganje državnim poljoprivrednim zemljištem moraju činiti dostupnima i transparentnima. Dakle nema više odgovora na pitanje tko koristi državno poljoprivredno zemljište poštovani zastupniče ne možemo vam to dati zbog tajnosti podataka. U ovom slučaju tajnost podataka ne dolazi u obzir, ovo je državno poljoprivredno zemljište. I u konačnici slažem se s vama potpuno da je dobro što idemo na dugoročni najam, 50 godina najma, zakupa poljoprivrednog zemljišta je sasvim dovoljna osnova za ozbiljan pristup proizvodnji i investiranju u proizvodnju. Ako bi išli na to da omogućimo masovnu prodaju onda postavljam pitanje kojim novcem će to oslabljeni poljoprivredni sektor posebno sitni proizvođači moći kupiti. Da li će to ići kroz hipotekarne kredite pa će se poslije stranim bankama baciti u portfelj vlasništva. I ovo je jedini način, tu pozdravljam tvrd stav ministarstva da zemljište može biti iznajmljeno, ali da ostaje u vlasničkom portfelju RH. Hvala lijepa.
I vama. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Pa da, mogli smo imati onaj turistički slogan mala zemlja velikih prijevara. Imali smo ono mala zemlja za veliki odmor. Mala zemlja za velike prijevare. I bolje najam sto godina zemljišta nego prodaja zemljišta. Gledajte, privatno vlasništvo je neotuđivo. Vi kad ste to prodali vi se to oprostite. Jučer sam gledao jednu raspravu na Hrvatskoj televiziji o tome gdje su kolege predlagale prodajte. Šta će državi 50% INA-e? Tom ekonomistu bi trebalo uzet titulu ili da kaže ja sam propagator neoliberalnog kapitalizma. Šta će nekome, pa dajte meni 50% INA-e, ja ću uzeti. Šta će državi 50% INA-e je bilo? Šta će državi poljoprivredno zemljište? Šta će nama 300 tisuća zemljišta, hajmo to dati. Pa evo uzet će Nijemci, Turci, uzet će svi to zemljište. To ne prodati, to treba čuvati koliko god to izgledalo floskulaški ko zjenicu oka svoga i dati seljacima na sto godina ako treba. Ali ne, to država mora biti vlasnik tog zemljišta. Slažem se sa vama kolega, slabosti u podjeli ali sve slabosti. Mislimo da je najmanja slabost ako ministar to dijeli. To je najveća slabost, pokazalo se. Jer sve drugo je nemoralno. Ministar će kad sam ga tu slušao ja sam rekao, dobro pa evo, pa provjerit ćemo uskoro. Provjerili smo uskoro. Nakon toga bih ja dao ostavku. Ja bih dao nakon toga, nakon godinu dana nakon toga što se ništa nije napravilo rekao bih ljudi moji ja sam ovdje obećao i lagao sam i nisam napravio ono što treba. Dajem ostavku. Bilo bi moralno, nosili bi ga vjerojatno u njegovom selu na nosilima rekli pogledajte poštenog političara. Međutim ne, kod nas je poštenje grijeh. A to koliko smo hektara do sada to je sramotno koliko se podijelilo. Zašto? I mene zanima. Valjda će objasniti. Tad su rekli sad će tek početi. Šta će početi, ne znam.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Stjepan Milinković, replika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Vukšić, ja se isto sjećam one rasprave nekih 6 mjeseci nakon donošenja one Uredbe o zabrani raspolaganja poljoprivrednim zemljištem. Čuli smo da, a do tada je bilo je isto značajnih rezultata, hajmo reći. Ali ja sam raspravljao tu baš sa onom željom da se naglasi značaj domicilnog stanovništva ne da kažem po onoj oduvijek poznatoj da zemlja pripada seljaku u onom pravom smislu koji će proizvoditi i raditi na tome, nego i sa željom da se, dakle ostvari proizvodnja, da se proizvodi kvalitetna hrana. Jer vi ste govorili o tome da danas puno puta kupujemo smeće. To smo nebrojeno puta čuli i čitali, a ovdje se proizvodi kvalitetna hrana, a nadasve se održava taj ruralni prostor. To nije nevažno strateško pitanje. Ali gledajte sad jednu stvar i to su OPG-i bili su sad više nije onaj pojam seljak, nego su bili OPG-i koji su i zapošljavali određeni broj i rade. Ali gle, sad se više ni u ovome ne spominje se više OPG nego jedan od interesenata za zemlju. I sad si vi zamislite taj interesent za zemlju i kako će on proći, ovaj kojemu po toj bez javnog poziva dva i pol hektara proći sa ovim koji do sada imao 40 ha, a prijavljivao 3 i pol tisuće negdje koliko je 4 tisuće uvjetnih grla. A agencija kaže da ima, da bi trebao imati 3 i pol tisuće hektara. Pa to ne more čovik bit puno mudar da kaže kako će proći ovaj moj seljak opegejac. I to otvara prostor svakako sumnji, ovom favoriziranju određenih o samovolji i svim ostalim onim stvarima o kojima ste vi govorili. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Milinkoviću, oni koji su imali 8500 ili 10100 grla a nisu imali zemljište oni su mešetarili. Uvozili su hranu. To je čisto mešetarenje. To je zapravo rađena šteta Republici Hrvatskoj. Ovo što ste vi rekli domicilno stanovništvo. Pa to jest, postoji jedan film, čini mi se da je u sedmorici veličanstvenih u kaubojskom filmu u kojoj kaže na kraju filma kada oni svi gotovo svi poginu i sa mudracem razgovara jedan od njih i on kaže tko je sad pobijedio, tko je izgubio. Veli pobijedio je seljak, jer seljak uvijek pobjeđuje, on ima zemlju, osim u Hrvatskoj. U Hrvatskoj seljak uvijek gubi jer njemu žele i zemlju uzeti. Ovo što ste rekli jedan od interesenata, znate kako je to. Halo, ovdje Todorić, da meni treba tolko i tolko. To su ti interesenti. Na taj način se u Hrvatskoj radi. I koliko god mi to pričali i koliko god mi to negirali na kraju se vidi, na kraju se vide milijarderi koji su zgrnuli novaca i ne pitamo ih od kuda vama gospodine ne prvi milion, prva milijarda od kuda vam. Ne pitamo nikoga. Na žalost, ono što su prije i gospodin Hrg i što ste vi govorili uništavamo selo na račun toga što će imati nekoliko ili nekoliko desetaka ili stotina bogatih ljudi u Hrvatskoj. I imat ćemo vojsku nezaposlenih koji će nadničariti, a vi dobro znadete jer ste iz tog kraja šta je nadničarenje. Znači ići će zaraditi taj dan za ručak će raditi na tim poljima. Na žalost, ako je to ta socijalna država koja nam se nudi hvala vam lijepa, onda je takvu treba srušiti.
Hvala i vama. Nova replika, poštovani zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Vukšić, kad govorim o tome koga se sve tiče donošenje ovog zakona tako vam je sa svim poljoprivrednim zakonima, tako i sa ovim. Doista je široki raspon svih kojih se tiče, koji su zainteresirani za ovaj zakon. Da kažemo slikovito čak i ribe u vodama i ptice u zraku. Od 2001. kad su jedinicama lokalne samouprave dan zadatak da naprave program raspolaganja zemljištem velika većina je to napravila, međutim jedan dio nije. Mislim da 74 jedinice, 75 ih nema uopće zemljište za stavljanje u funkciju. Nakon toga od svih koje su napravile programe samo 48% imaju ugovore, 48 dakle valjanih, manje od polovice valjanih ugovora o zakupu zemljišta. Te se uglavnom, kad govorimo o jedinicama lokalne samouprave, natječaji i izradu programa su radile naravno na taj način da ostane što više novca u njihovim blagajnama i često su to radili ljudi koji nisu zapravo bili kvalificirani, međutim posao je odrađen. Slavonske županije, Osječko-baranjska 75% valjanih ugovora, Virovitičko-podravska 74%, Vukovarsko-srijemska 69%. Međutim, razlika između stavljanja u funkciju zemljišta i zapravo davanja u zakup kako vi kažete, u tom smislu postoji niz razloga. Vi kad govorite to treba dvije stvari razlučiti. Znači i oni koji su napravili program samo polovica ima ugovore. A kad govorimo o onom drugom zemljištu zapravo koje nije stavljeno u funkciju iz raznoraznih razloga tu su onda problemi još složeniji. I kad govorite o poslu agencije, agencija je osnovana ne samo za državno zemljište i za privatno poljoprivredno zemljište i pred njom je veliki posao, međutim agencija sama ne može biti odgovorna za cijelu situaciju u kojoj se našla. Čeka nas još dug i ozbiljan posao jer treba riješiti sve probleme koji su gomilani. Gledajte, ako promatrate 12 godina, od 2001. do 2013., da velika većina zemljišta nije zapravo dobila ugovore i nisu stavljeni onda u raspolaganje na taj način da od njih se ima i da postoje prihodi. A onda naravno i ljudi ne mogu na ta zemljišta ostvariti poticaj.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Žagar spominjali ste ribe, ja ću se sad nadovezati na to, riba smrdi kažu od glave. Za sve ono što ste vi govorili samo je jedna adresa, a to je Vlada Republike Hrvatske. Zašto? Spominjali ste lokalnu samoupravu, jer može Vlada što napraviti lokalnoj samoupravi? Da, mi smo trebali napraviti reformu lokalne samouprave. Ovog čovjeka što sam spomenuo što 17 godina prima plaću, a sve je na taj način rješavao, a imamo samo 8 negativno ocijenjenih ljudi koji rade u javnoj upravi. Pa tko je to kriv? Branko Vukšić ili Zoran Milanović? Nema reformi, nijednu reformu nismo proveli. Zašto nema tih ugovora? Kažete nema ugovora. Pa zašto nema ugovora? Zašto postoji zemlja koja nije u funkciji? Uzima se ta zemlja koja nije u funkciji. Donese se zakon i kaže se zemlja nije 2 godine u funkciji oduzima se ta zemlja. Kako može nasred Grada Zagreba kod katedrale stajati ruglo 45 godina zgrada koja će se srušiti? Donese se zakon u kojem se to oduzima, izvlasti se, postoje zemlje kako funkcionira. Mi smo zemlja koja ne funkcionira, bazično ne funkcionira. Kada Vlada ne radi svoj posao onda nitko drugi ne radi svoj posao. I zato imamo to što imamo. A sad smo dali, problem ovog zakona je što ima izravne pogodbe, što nije domicilno stanovništvo preferirano, ono mora biti preferirano nego će netko doći opet ponavljam iz Međimurja u Slavoniju pa će zakupiti zemlje jer taj ima dobre veze, možda će sutra biti Međimurac šef za poljoprivredu odnosno ministar poljoprivrede. Jednostavno to treba onemogućiti, treba napraviti takve zakone u kojima se onemogućuje i nesklapanje ugovora i nestavljanje, odnosno neobrađivanje zemljišta itd. Bez obzira i da li je privatno zemljište. Ne može zemljište biti u korovu. To pametne zemlje rade. Pogledajte što radi, proučite kako se odnosi država Izrael prema zemljištu, i sve smo riješili. Travčicu ne smijete, 1000 dolara je kazna kad trgnete travčicu gdje ne smijete. A kod nas je normalno da su stotine tisuće hektara neobrađene.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Branko Hrg, replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa vi kolega Vukšić mislite da je ministar slučajno zaustavio raspolaganje državnim poljoprivrednim zemljištem 2012. godine a nakon toga su se radile izmjene zakona do ovog konačnog sada prijedloga koji u jednom članku dakle omogućuje neposrednu dodjelu državnog poljoprivrednog zemljišta. Da nema ovog članka i da nema ovoga onda bih ja mogao isto misliti da on slučajno je to sve zaustavio i da slučajno nije više hektara državnog poljoprivrednog zemljišta u ovom periodu dodijeljeno na koncesije ili one manje površine prodane onima kojima to treba. Ja sumnjam da je to slučaj. I stvarno je ovdje onaj veliki problem o kojem pokušavamo cijelo vrijeme govoriti a to je problem da nisu kao podloga dati nacrti pravilnika po kojima će se nešto raditi. Da kod donošenja zakona možemo vidjeti kako će se to provoditi, posebno ovaj dio gdje se zemljište daje nekome bez javnog natječaja. Ja sam za da se to ubrza, da se da što brže, da dobiju oni kojima je to potrebno ali sam prvenstveno za onaj cilj da znamo. Sad u ovom članku 26. da li je cilj bik ili krava, tovni bik ili krava? Ali cilj zakona da li je cilj i povrtlarstvo, da li je cilj nešto drugo, koji su ciljevi? Zato bez regionalnog pristupa ne bi smjeli nikako davati zemlju nikome bez javnog natječaja. Kad bi bio regionalni pristup, kad bi se mi odredili što želimo u dolini Neretve, što želimo u Lici, što želimo u Slavoniji, što želimo u Prigorju i Zagorju, Podravini, Međimurju onda bi mogli o ovome govoriti. Bez toga je ovdje vrlo, vrlo velik oblak magle u kojemu se nešto očito krije.
Branko Vukšić, odgovor na repliku.
Uvaženi kolega Hrg da oblak magle, a mi smo guske. Tako to ispada. Pa i saborski zastupnici koji dižu ruke bespogovorno a ne pitaju što stoji iza toga. Pitali ste je li mislim da je slučajno to da se prvo ukine onaj pravilnik pa se zatim podastre nama izravna pogodba. Dajte si zamislite, ministar ste u Vladi i sad vas neki od velikih ljudi s kojima želite, žarka vam je želja sjediti s njima u kletima i vi ne možete ništa napraviti. Pa najlakše je onda izravna pogodba. Kako ćete ako postoji komisija, ako postoji Sabor koji nešto kontrolira, ako postoji, znači kako ćete se vi s njima družiti ako nemate tu moć da im pogodujete? Ja mislim da je sve što se radi da se radi ne samo ova Vlada nego i ove prijašnje vlade su radile da se pogoduje moćnicima. A da su vlasti, i izvršna i zakonodavna, bile te, često saborski zastupnici, što ih ne opravdava, i nesvjesno u zabludi da čine dobro, a činili su dobro samo za malu skupinu ljudi. Tako da se ja s vama slažem. Ne mislim da je išta slučaju. I drugo, rekli ste da treba prilikom usvajanja zakona koji predviđaju pravilnike da treba podastrijeti nacrte, ne nacrte nego pravilnike da vidimo. Jer nacrte, vidjeli smo mi često da smo i ovdje donijeli zakon i onda Vlada uredbama taj zakon zapravo svede na ono što je i bila namjera, a da ne govorim o pravilnicima. Donesu se takvi pravilnici da zapravo taj zakon više i nema smisla. Bilo bi puno poštenije da prilikom usvajanja zakona, pa recimo pogledajte ovu sapunicu na HRT-u donese se zakon, daju se ovlasti jednom čovjeku da može raditi što god hoće, dati otkaze kome god hoće za verbalni delikt jer mu to pravilnici koji su vjerojatno i protuustavni, ali to nikog ne zanima da na Ustavni sud pošalje, protuustavni, da po pravilnicima rade. Znači uz zakon i pravilnike.
Hvala. Vesna Škare-Ožbolt replika.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani kolega Vukšić ja mislim da mi već dvadeset godina gnječimo poljoprivrednu zemljišnu politiku ali koliko vidim bez nekakvih većih rezultata. 2013.godine smo čuli tu da bi se milijun hektara stavio u funkciju, da bi se 50 tisuća radnih mjesta otvorilo, da bi se negdje koliko je bilo rečeno 7 milijuna kuna godišnje prihodovalo od zakupa, od zemljišta danog u zakup međutim od toga se puno nije dogodilo. Zašto se nije dogodilo, zato što ovaj Zakon o poljoprivrednom zemljištu apsolutno nije bio na razini onog što se trebalo dogoditi. Kad vi pogledate da za natječaj za zakup morate dati 13 potvrda ukoliko vam općina ili grad odnosno jedinica lokalne samouprave sama ne prikupi, vi morate prikupiti potvrdu Hrvatskih cesta, Hrvatskih autocesta, Županijskih cesta, Hrvatskih voda, Centra za razminiranje dakle iako tražite zakupu u Gradu Zagrebu ili u okolici Grada Zagreba potrebna vam je potvrda Centra za razminiranje itd. Dakle, to se sada ovim prijedlogom zakona miče i to je dobro, barem mislim da se miče. Dakle, pomičemo se korak po korak, po mom mišljenju presporo, apsolutno presporo. Što se tiče prodaje poljoprivrednog zemljišta apsolutno ja mislim da nema u ovoj zemlji nikog ko bi prodavao velike državne parcele, ali ove sitne male 200 kvadrata uz vašu kuću ili uz vaše dvorište, pa šta će ti, koja je svrha toga? To država ne može staviti u zakup, ne može dati nikome u zakup osim vama koji ste uz tu parcelu i onda bolje da vam to proda i da te novce da jedinici lokalne samouprave koje će to iskoristiti ja se nadam, ja se čvrsto nadam za okrupnjavanje poljoprivrednog zemljišta da to bude stvarno u funkciji i da konačno dobijemo kvalitetne i velike parcele koje očito u državnom proračunu nikako da steknu dovoljno novaca.
Hvala. Branko Vukšić odgovor na repliku.
Uvažena kolegice Vesna Škare-Ožbolt ma gledajte, sad je pitanje granica, ovom ekonomistu koji je jučer na HRT-u o kojem sam govorio, je granica ispod 50%. Ne treba nam, šta će nam 50% INA-e, šta će to hrvatskoj državi? Vi kažete ovdje, ne znam, nisam razumio 200 kvadrata, male, sitne okrupniti, nemojte ništa prodavati. Uvijek se nama ne isplati, mi bismo sve prodali jer ovo je malo, ovo je derutno, ovo je takvo, ovo se ne isplati, sve bismo prodali. I logično je jučer postavljeno pitanje što nakon kad sve prodamo a znamo naš mentalitet, a znamo da smo, u Hrvatskoj što nedostaje, nedostaje pameti za upravljanje i poštenja da ono što je državno da se tretira kao da je vlastito. Međutim, ne postoji, svatko tko dođe na te pozicije radi u interesu nekoga da se tu uništi i da se kasnije proda. Ne znam da li 200 kvadrata, o tome nisam razmišljao treba prodavati ili ne, ali to nije problem. Rekli ste korak po korak, rekli ste 20 godina već se bakćemo s tom temom. Znači ako idemo korak po korak pa eto moj unuk će doživjeti možda da se podjeli zemljište. Znači negdje za 20 godina kad će biti svjesno i kad će moći raspravljati o nečemu, možda za 20 godina ili za 50 kad će on ići u penziju. Mi smo sada gladni, mi sada trebamo proizvodnju hrane. Ova vlast je, Vlada obećala kad će doći da će riješiti masu tih pitanja, a kažem 2 su stvari neupitne to je Jadran i zemlja. To su neupitne, to imamo, to nam je na dlanu dano i šta mi kažemo nećemo to, nama se ne isplati. Nek se bogate ovi na uvozu hrane, nek mi imao milijarde i milijarde deficita u uvozu hrane. Šta je ova Vlada rekla, jel donijela program kako prepoloviti uvoz hrane? Evo konkretno to je nemoguće, neće se miješati u to.
Draženko Pandek replika.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Uvaženi kolega, vi ste u svojoj raspravi posebno se dakle kritički osvrnuli na mali broj hektara koji su dani u zakup. Ja doduše ne mogu reći da poznam stanje u cijeloj Hrvatskoj, pratim situaciju na ovom području u Zagrebu, posebno ovaj istočni dio odakle i jesam. Zagreb nema puno poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države, ima tamo nekoliko stotina hektara, tamo cesta prema Dugom Selu. Tamo zbog neriješenosti statusa neuređenosti tog zemljišta ono nije bilo … [[Govornik se ne razumije.]] zakup još tamo od 90.tih godina dosada, evo tek nedugo je raspisan natječaj. Međutim, treba reći to zemljište nije zbog toga bilo i neobrađeno, zbog sporosti, nerješavanja sve te godine, skoro dvadeset godina imovinskopravnih i tehničkih problema oko tog zemljišta neki poljoprivrednici su sami raskrčili to zemljište i krenuli ga obrađivati još prije više od deset godina. To nije dobro što se naravno rješavalo na taj način, ali je dobro ipak što je to zemljište bilo obrađeno što nije bila šikara. Zato treba reći da u ovom resoru ne postoji, u ovom sektoru ne postoji problem od jučer, postoji od prekjučer, postoji od kad je država Hrvatska nastala. Prema programima raspolaganja državnog zemljišta, dakle što je podataka od 2011.bilo je dakle 552 tisuće hektara a agencija je skupljanjem podataka došla 2014.da se u biti radi o 738 tisuća hektara, dakle ogroman posao je napravljen na sređivanju stanja. Znači potpuni nered je vladao, nije postojala ni knjiga zaključenih ugovora, ni evidencija o zaključenim ugovorima, ni evidencija o plaćanju zakupnika. Dakle nikakva evidencija nije postojala, neki programi su čak raspolaganja odobreni, a ti podaci ni imovinskopravni u njima nisu bili točni. Onda treba naglasiti kao što je bio slučaj s … te zemlje i bio obrađen ali se obrađivao bez ugovora. Velim to je loše, ali opet možda sreća u nesreći. Ogroman posao se radio, na ovom primjeru se vidi koji sam spomenuo, da se ogroman posao uradio koji nije bio napravljen 20 godina da su se ažurirali podaci i sada evo konačno imamo na ovom primjeru sređene podatke.
Hvala. Branko Vukšić, odgovor na repliku. Držite se vremena, svi prekoračujete vrijeme.
Uvaženi kolega Pandek, slažem se s vama da problem nije od jučer, taj problem je višedesetljetni, taj problem je i od prije devedesetih godina, znači usitnjeno zemljište itd. A što ćete reći na podatak koji danas nismo spomenuli a tiče se zemljišta, to je navodnjavanje. Jel vas brine što je Albanija daleko bolja zemlja u tome nego što je Hrvatska? Jel vidite korijen u čemu je taj korijen? Pa u moćnicima. Zamislite da mi imamo navodnjenu zemlju i da stvarno proizvodimo hranu i da nema mešetara i da nema ovih velikih uvoznika. Pa oni ne daju ništa. Ja kada govorim uvijek tu smiješak vidim na vašim licima tko upravlja zemljom. Vi dobro znate tko upravlja zemljom, tko ne zna onda bolje da ne sjedi tu, tko upravlja zemljom. Nered je vladao, slažem se s vama, dugo vlada nered. Ali presporo se rješava. Kada sam vam govorio ovaj primjer, to je jadan mali usamljeni primjer da čovjek 17 godina nije otvorio predmet, a radi u državnoj upravi. Treba ga nogom u guzicu i sterati ga van, takvi su to ljudi. I onda njihovi šefovi šta rade? Onda njihovi šefovi im daju prolazne ocjene jer ni ti šefovi ništa ne rade. Pa ja se slažem s onima koji kažu ne treba davati otkaze jer nemamo previše činovnika, imamo previšeloših činovnika, imamo previše loših šefova u upravama. I kada to posložimo nećemo nikada napraviti ništa. Jel ono ponavljam, Čačić je rekao izgubili smo rat protiv birokracije, a najlošija birokracija je upravu u agencijama jer tu jesu uhljebi stranački, nesposobni ljudi i u tome su problemi. Zašto mi raspravljamo o tome desetljećima, a drugi to normalno rade i nemaju tako dobru zemlju, i nemaju tako dobrih prigoda ko što mi imamo. Zašto imaju drugi bolji turizam a nemaju taj raj na zemlji koji mi imamo? Pa zato što smo nesposobni i to trebamo reći, a mi se stalno busamo kak smo najpametniji ono, e te smo imamo najbolje školstvo, sve se to mora svesti na razine na kojima i jesu.
Damir Rimac, replika.
Poštovani kolega Vukšić vi ste jako puno otvorili tema u svojoj raspravi, a u replikama ste otvorili još više. Dakle prva stvar bilo je dosta netočnih informacija pa ću pokušati radi objektivnog informiranja javnosti korigirati vas u nekakvim činjenicama. Dakle ono što je nesporno je da vi jako puno čitate, da ste dobar retoričar i da postoji mogućnost da ste prilikom brzog čitanja ipak napravili određeni previd. Dakle, jedna od bitnih stavki ovog novog prijedloga izmjena i dopuna zakona je upravo kriterij domicilnosti, a vi ste rekli da tog ne postoji, dakle to je bilo korigirano, dakle rekli ste neistinu. S druge strane, moram reći da zakon jednostavno ne pogoduje velikima i da je to notorna neistina. Treća stvar, notorna je činjenica da OPG-i u proteklih 20 godina apsolutno nisu bili pripremljeni za tržišno natjecanje i o tome moramo govoriti. A ako ćete ići korak unazad onda možemo reći da je jedna od najvećih pogreški bivših vlada ili prve vlade gašenje PIK-ova gdje je bila koncentrirana i tehnologija i znanje i iskustvo. I umjesto da smo razvijali kooperantske odnose sa tim malim proizvođačima i da smo im garantirali otkup poljoprivrednih proizvoda, mi smo ih pustili na tržište apsolutno nepripremljene. I slažem se s vama, što su radile bivše vlade, zašto taj seljak, zašto taj poljoprivrednik, zašto taj farmer nije pripremljen. I čini mi se da je tu bilo govora i o nekakvim neistinama i slučajnostima da jedna čini mi se vrlo bitnih slučajnosti je da bivši ministar poljoprivrede Čobanković guli krumpir upravo iz slučajnih razlika kako ste rekli ministar poljoprivrede je zabranio prodaju poljoprivrednog zemljišta. Slučajno, ne bih rekao.
Branko Vukšić odgovor na repliku.
Što se tiče bivšeg ministra koji guli krumpir ja sam tu kada me vikao nešto iz druge klupe rekao gdje mu je mjesto, kada je bilo vrijeme, vi niste to rekli, vi ste šutjeli. Vi sada kada je već i odgulio krumpir se sjetite njega. Sada vodite brigu o vašem ministru. Da biste me demantirali onda demantirajte činjenicama, a ne tvrdnjama. Nijednu činjenicu niste rekli nego kažete ja tako kažem, a vi ste rekli ovako. To znači argument na argument. Znači idemo o podacima. Dajte mi te podatke, nijedan podatak niste dali. Domicilno stanovništvo ako je pogodba znači da je domicilno stanovništvo u podređenom položaju. Ne može se nitko dobiti pogodbom zemljom ako nije namjereno domicilnom stanovništvu to treba pisati u zakonu i onda je zakon pravo. To vam je rupa u zakonu. ja vam govorim argumentom, a vi ste govorili tvrdnjom i to ste lijepo govorili. Hvala vam na početku na one da puno čitam itd., ali bolje je razumijevati nego čitati, neki puno čitaju ali ne razumijevaju ništa. Ja sam i malo prije kolega Rimac govorio, ovo nije problem ove Vlade 3,5 godine, ovo je problem koji je dva desetljeća star. Ali ja sam imao povjerenja u ovu Vladu da će ova Vlada ono što je obećala da će učiniti. Vi ste nama to rekli i ja sam vas držao za riječ. Pa nije bilo sve tako crno, ako je bilo sve tako crno onda ste mogli odmah reći, onda ste trebali snimiti stanje i reći čujete to je tako crno da mi 4 godine nećemo ništa napraviti, mi ćemo se samo pripremati za onih drugih 4 godine. Hoćemo rezultate neke. Možda je glad djece koja su danas gladna prouzročen prije 10 godina ali toga ste morali biti svjesni. Ljudi koji preuzimaju vladu moraju biti kompetentni ljudi. Hvala lijepo.
Vanja POsavac, replika.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Poštovani kolega Vukšić, evo kolega Rimac je već nešto rekao ali osjećam potrebu to svakako opet ponoviti jer vi u svojoj replici opet tvrdite suprotno. Naime, u svojoj raspravi zaista ste se dotakli svih ja bih rekla za vas važnih društvenih tema i to je uredu. No, najmanje ste pričali zapravo konkretno o Zakonu o poljoprivrednom zemljištu. Između ostalog kažete da je puno zemljišta neobrađeno i tu se s vama slažem i to je žalosna slika Republike Hrvatske, to je činjenica. I dalje nastavljate dakle da velike površine državnog poljoprivrednog zemljišta nisu dodijeljene i u kojem razdoblju itd.. E pa sada, dolazimo u jednu, malo meni ipak nejasnoću. Vi bi znači zapravo da se dodjeljuje državno zemljište kako se dodjeljivalo i prije kad je, pogotovo kada je to bilo u vidu lokalne uprave i samouprave a znači to je bilo većinom slučajeva po rodbinskoj, kumskoj i prijateljskoj vezi. Ja nisam za to, i oni poljoprivrednici s kojima ja razgovaram su za to da se uvedu vrlo strogi kriteriji i točni kriteriji kako se dodjeljuje državno zemljište. Vi imate jako puno poljoprivrednika koji su ulagali žalbe jer se upravo dodjeljivalo, velim, rodbinski, prijateljski i kumovski. Upravo ovim zakonom se točno utvrđuju kriteriji i način i znači i … [[Govornik se ne razumije.]] Vi stalno spominjete da u ovom zakonu se izuzima domicilno stanovništvo, to nije istina. Upravo zbog toga što je bilo puno primjedbi da su poljoprivrednici iz ostalih županija dobivali zemljište a iz vlastite županije nisu je uveden sada taj kriterij domicilnosti. Uveden je i kriterij za mlade, za početnike, za žene dodatni bodovi. Nažalost što se tiče žena, evo imam oprečna mišljenja da to ne treba bodovati jer je to diskriminacija da žene dobiju dodatno. Upravo ovaj zakon koji je u drugom čitanju dakle doživio velike promjene u smislu [[Upadica: Hvala.]] da je i struku sve poštovao, dovodi nove kriterije kojima će se konačno upravljan državnim zemljištem kako to treba.
Branko Vukšić, odgovor na repliku. Još jednom vas molim vodite računa o vremenu. Puno je prijavljenih i puno je replika. Pokušajte u 2 minute reći repliku.
Uvažena kolegice Posavac. Rekli ste da se ja vjerojatno slažem da se zemljište dodjeljuje na način na koji se dodjeljivalo prije. Evo, podsjetiti ću vas opet, vjerojatno ste zaboravili na rečenicu koju sam rekao kada je gospodin Čobanković ovdje sjedio da je on i njegova obitelj osigurala sebi i svoje ćukununuke. I to su napravili, pa nećete valjda vi kopirati njih. Ja vjerujem da nećete. Prema tome, to je lanjski snijeg s kojim se treba DORH baviti a DORH se bavi politikanstvom kao što se i Vrhovni sud ili … [[Govornik se ne razumije.]] bave. Nitko ne radi u Hrvatskoj svoj posao. U tome je problem. To treba odraditi policija, DORH, pravosudna tijela jer to je bio kriminal koji je samo djelomično … [[Govornik se ne razumije.]] Ali govorim, da li ja vjerujem lokalnoj samoupravi, da, vjerujem, više nego jednom čovjeku. Više vjerujem lokalnoj samoupravi. I tada se upiralo prstom, sami seljaci su upirali prstom. Sjetite se desetke i desetke, stotine napisa kada su prozivali točno tko je dobio koliko zemljište, kome unuku, sinu, tetku, ne znam, stricu, kome su dodijelili zemljište. Tada je trebalo reagirati i tada su te trebali kazniti i oduzeti to zemljište. Mnogi su dobili zemljište koji nikada nisu lopatu zakopali. Rekli ste problem je u neobrađenom zemljištu, da, treba donijeti takve zakone da nema neobrađenog zemljišta. Postoje zemlje koje imaju rješenja za to. Zašto mi 20 godina, 40 godina za sve nam treba. Ja ne mislim da je ovoj Vladi lako, da je ova Vlada došla na čist teren, da sve ima čisto, da je trebala samo podijeliti zemljište. Trebala je ispraviti mnoge krive Drine al vi ste se prihvatili tog posla i taj posao trebate raditi. I mislim da ovaj zakon je loš i ja ću glasati protiv njega.
Frano Matušić, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Vukšić, ja mislim da svi oni koji malo dublje razmišljaju o poljoprivredi znaju da je to strateško pitanje svake države i pitanje nacionalne sigurnosti. Proizvodnja hrane je pitanje nacionalne sigurnosti. Kakva je danas situacija već je puno toga rečeno i u replikama i očito vaše izlaganje je potaknulo mnoge da se uključe u raspravu proizvodnje hrane. Ja bih se dotaknuo dvije stvari. Jedno je pitanje pogodovanja koje se ovim zakonom, ovim prijedlogom zakona zapravo se otvara mogućnost korupcije. Članak 26 otvara mogućnost korupcije. Čim vi dajete jednom državnom tijelu mogućnost da bez javnog poziva dodjeljuje nešto, neposredno nekome otvorili ste mogućnost korupciji. Ne znači da će se netko tako ponašati, ne znači da će netko biti koruptivan ali kada vi zakonom otvarate mogućnost korupcije znači da nešto nije zdravo, da taj prijedlog jednostavno ne smije proći. A ako govorimo o domicilnom stanovništvu onda tu nije riječ o pogodovanju nego je tu riječ o strateškom razmišljanju kako ostaviti ljude na selu, kako taj kraj jednostavno dići na veću razinu, podići standard ljudima da ostanu tu živjeti a ne da se jednostavno nestane stanovništvo iz tog područja. Mi imamo već područja koja su potpuno bez stanovništva. Dovoljno je proći nekim krajevima Hrvatske koji se voze automobilom, mogu vidjeti da jednostavno od kuće do kuće možda prođete nekad 50 i više kilometara, to ne postoji u europskim zemljama, to postoji nažalost samo u Hrvatskoj. Prema tome, to je pitanje strateško da se domicilnom stanovništvu da prednost ali pod vrlo jasnim kriterijima, pod vrlo jasnim kriterijima ali domicilnom stanovništvu se mora dati prednost i to jednostavno treba osigurati ovim zakonom.
Branko Vukšić odgovor na repliku.
Uvaženi kolega Matušić vi ste se dotakli jednog zapravo najvažnijeg pitanja koje danas nismo još raspravljali a to je pitanje nacionalne sigurnosti. Da, proizvodnja hrane je u svakoj zemlji pitanje nacionalne sigurnosti i zemlje najtvrđeg kapitalizma su počeli itekako brinuti i itekako se bore da se prerađivačke industrije i da se poljoprivreda ostavi što više pod utjecajem države ili pod kontrolom države. To jest strateško pitanje, i sada zamislite to strateško pitanje mi polovicu hrane uvozimo, toliko je deficit, to je isto kao da, kada već govorite o nacionalnoj sigurnosti kao da imamo da nam pola zemlje čuvaju mađarski vojnici i oni su na pola hrvatskoga teritorija. To je čisto figurativno. Ili njemački ili bilo čiji drugi. Tek kad ćemo tako počet razgovarat možda ljudi shvate slikovito što to znači, a mi to ne moramo. Da mi nemamo resurse tada bismo rekli oprostite pa ne može na kamenju rasti pšenica, ali mi imamo zemlju. Stvar je u tome što se na krivi način odnosimo prema toj zemlji. I u potpunosti se slažem, domicilno stanovništvo, ovdje mi se zavaravamo sa natječajima, sa puno prije je kolegica Vesna Škare-Ožbolt čini mi se govorila treba 13 potvrda raznih da bi se došlo do čega, pa to se može napravit, ono nudit se tim ljudima i reći ukoliko ste vi u stanju tu zemlju staviti u funkciju. To treba akciju napravit, tu treba ono, prevelika riječ možda neki novi new deal napraviti ovdje kod nas, da se to stavi, da se počne proizvoditi hrana. Ali mi to sve gledamo na to kroz zakone, kroz rupe u zakonima, kroz rasprave, a stanje na terenu je loše.
Nadica Jelaš, replika.
Hvala poštovana potpredsjednice. Dakle kolega Vukšić, mene je isto zasmetala vaša tvrdnja da je ovaj zakon još jedan izvor korupcije kako ste rekli jer preferira velike u raspodjeli zemlje, a istiskuje i uništava male. To doista nije točno jer u ovoj konačnoj verziji zakona dakle izvršeno je niz promjena upravo u bodovanju gospodarskog programa koje idu u prilog upravo malim proizvođačima pa ću nabrojiti samo neke. Recimo tvrtke dobivaju 8 bodova, OPG-i dobivaju 10 bodova. Mali proizvođači mogu udružiti recimo mehanizacijske raspoložive resurse pa se onda boduju tzv. mehanizacijski prstenovi. Dalje, mladi poljoprivredni proizvođači početnici dobivaju dodatne bodove. Dakle upravo se potiču mali proizvođači da jačaju i ne razumijem čemu ta vaša paranoja da ih ovaj zakon želi uništiti. Konačno, okrupnjavanje zemljišta je sine quanon rekla bih pretpostavka i rentabilne poljoprivredne proizvodnje i tržišne konkurentnosti. Konačno, zato i donosimo i Zakon o komasaciji. Vi ste istaknuli dakle da ste Međimurec i onda biste kao takav trebali znati, a ne znam je li vam to poznato da od ukupno raspoloživog poljoprivrednog fonda u Međimurju čak 7% otpada na međe. Dakle ta jedna silna usitnjenost, ta rascjepkanost poljoprivrednog zemljišta je i osnovni limitator i komercijalne proizvodnje i tržišne konkurentnosti. Konačno, u Međimurju je izgrađen i pilot projekt navodnjavanja i on po mom mišljenju još jako dugo neće biti u puno funkciji upravo radi tog rascjepkanog i usitnjenog zemljišta.
Branko Vukšić, odgovor na repliku.
Uvažena kolegice Jelaš, ovaj zakon sigurno neće okrupniti to zemljište, nisam znao taj podatak, nisam stručnjak za poljoprivredu. Volim se informirat pa ću se sa i o tome informirati. I sasvim sigurno da je to jedan od velikih problema koji desetljeće muči i muči i prije '90. godine, ali što je poduzela država da to više ne bude tako. Mi ovdje trebamo donositi rješenja, ne postavljat pitanja. Mi uglavnom postavljamo pitanja i žalimo se, plačemo jedan drugom na ramenu i kažemo ne, nije tako, vi krivo govorite, ja vama, vi meni krivo govorite. Da li je to moja paranoja, nisam paranoičan tip. Govorili ste o bodovima. Gledajte, razgovarao sam s ljudima, nisam čitao samo zakon nego sam razgovarao s ljudima koji se bave, evo živo selo … ministar poljoprivrede sigurno zna, ima sigurno lijepo mišljenje o njima jer se bave poljoprivredom, a sad da l' se slažu politički to je neka druga stvar. Ako 1/3 raspoloživog zemljišta bi trebala dobiti 50 ljudi, a 2/3 bi se preraspodijelile na 48 000, sad vi objasnite kakva je to, koja je to politika. Ako to nije točno onda će sad ministar doći i reći to nije točno, mi ćemo to i to napraviti. ja nisam ovdje da bih govorio krive podatke, ja imam podatke kao što sam rekao prije, a najviše podataka imam službenih podataka i druge podatke i nemam. Nemam napamet. Sve ove koje podatke sam dobio sam dobio iz agencije, znači nijedan podatak nisam izmislio. Prema tome, pa čak ću pristat i na paranoju, pristat ću i na to, ali me praksa na to tjera da budem paranoičan. Praksa me tjera na to da uvozimo hranu koju ne trebamo uvoziti, da je sve više ljudi gladno, da je sve više ljudi siromašno i praksa. I ponavljam, ne mislim da je to grijeh samo ove Vlade. To je problem koji se valja 20-ak i više godina.
Giovanni Sponza, replika.
Poštovani gospodine Vukšić, vi u svojoj raspravi se jeste dotakli da se postupkom centralizacije nadležnosti kroz agenciju zapravo željena dinamika dodjela poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države Hrvatske ne odvija u skladu sa najavama i očekivanjima. Do maloprije je bila sa nama ravnateljica agencije i ja ovom prilikom kao lokalni dužnosnik želim kazati da je gospođa izuzetno prije svega odgovorna, da je kompetentna i da zajedno sa svojim suradnicama i suradnicima maksimalno po tom pitanju čini sve. No tu postoji samo jedan razlog, onaj objektivne prirode, da je premalen broj ljudi zaposlen u agenciji i da oni iz tih objektivnih razloga definitivno ne mogu odrađivat sav posao za sve općine i sve gradove u Republici Hrvatskoj. Tako da jesam stava da se čisto iz praktičnih razloga sam postupak treba decentralizirati i mislim da će doći vrijeme kada će se to decentralizirati, ali tu jasno želim naglasiti da tada se trebaju ugraditi snažni kontrolni mehanizmi. No međutim, ova rasprava je krenula po meni jednim krivim tokom. Trebali bi usmjeriti pogled prema naprijed i jasno kazati da ovaj prijedlog zakona je puno, puno, puno bolji nego što je to bio u prvom čitanju. Doista puno, puno bolji. Danas ovaj prijedlog zakona jako puno znači i poljoprivrednici uvelike ovise o ovom zakonu da li će oni ostvariti pravo da se upišu u ARCOD, da te čestice i te površine budu ugrađene unutra temeljem čega ti ljudi stiču prava na poticaje. Tu se postižu i ostali multiplikativni efekti, tako da u tom kontekstu trebamo usmjeriti pogled prema naprijed. Oni koji od poljoprivrednog zemljišta žive oni jedva čekaju da se donese ovaj zakon. On je jako dobar. Puno je bolji nego što je bio prvi prijedlog zakona, a naravno da će se u nekim budućim zakonima tada stvari i poboljšavati ka onom željenom pravcu [[Upadica Zgrebec: Hvala lijepa. Vrijeme.]] Mislim da onaj dio rasprave koji je išao oko prodaje malog dijela površine u suvlasničkom dijelu kojeg je rekla gospođa Vesna Škare-Ožbolt treba samo spomenuti [[Upadica Zgrebec: Hvala.]] dva detalja. Jedan je [[Upadica Zgrebec: Kolega.]] da postoji veliki, jedan veliki broj zahtjeva po tom pitanju …
To ćete reći u raspravi. Branko Vukšić, odgovor na repliku. Izvolite odgovor na repliku.
Uvaženi kolega Sponza, vaša mi se replika sviđala zato što ste govorili o konkretnim stvarima kad ste mi oponirali i drago mi je što kao čovjek iz lokalne samouprave imate riječi hvale. I ja vam ne mogu tu oponirati ako vi imate dobra iskustva. Ljudi u Slavoniji misle drukčije od vas, jedan dio. Ja nisam od onih koji predstavljam, ljude sve kao što su znali to reći tri braniteljska šefa da predstavljaju sve branitelje. Rekli ste, vi ste prvi čovjek koji bi još povećao broj ljudi u agencijama. Ali koliko sam shvatio prebacili biste vi na lokalnu samoupravu. Pa i ja bih to napravio, prebacio, a ukinuo pola agencija i naročito one bespotrebne. Ja smatram da kad se ukupno uzevši broj agencija koje se tiču poljoprivrede i ljudi koji su zaposleni da je tamo debelo previše ljudi. A zbog čega? Zato što nemamo nikakvih normi što ti ljudi trebaju raditi, kako trebaju raditi. Prema tome, nemojte samo zazivati da se još netko zaposli jer će brzo nakon toga nekog proglasit da je to Sabor tražio i zaposlit nekoliko tisuća ljudi. Slažem se sa vama treba decentralizirati da biste mogli gledati naprijed i da vam je vidik čist morate znati što je bilo iza, a taj slogan naprijed je vrlo opasan kad smo mi u pitanju. Jer ako korak naprijed stanemo ispred nas je provalija.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Franjo Lucić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Danas evo u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice želim doista govoriti o zakonu koji je itekako bitan za hrvatskog čovjeka, za hrvatsko selo i bolje rečeno za onoga maloga čovjeka koji je začetnik gospodarstva u svojoj jedinici lokalne samouprave u svome selu. Ne želim danas, a prije svega ne kao ministar poljoprivrede i koji dolazi iz Slavonije uvrijediti niti jednom riječju možda kako je on to u protekloj mojoj raspravi shvatio, nego doista želim da današnja ova rasprava moja bude za dobrobit novoga zakona, za dobrobit onih koji se bave poljoprivredom. Mi u Hrvatskoj demokratskoj zajednici upravo ne želimo na bilo koji način obezvrijedit ničiji rad, ali svojom raspravom, svojim saznanjima, viđenjima želimo potaknuti upravo da Hrvatska ima dostojanstvenog poljoprivrednog proizvođača, da Hrvatska ima budućnost u poljoprivredi, a ne da zbog nečijih pogrešaka, neću reći interesa bude zakinut onaj koji je najbitniji u onoj proizvodnji koja je itekako bitna za Republiku Hrvatsku. Svjedoci smo poštovane kolegice i kolege da Republika Hrvatska ne danas, ne jučer već duži niz godina uvozi toliko poljoprivrednih proizvoda da smo jednostavno zaprepašteni znajući i imajući uvida u onu proizvodnju koja je moguća i onu proizvodnju koja može biti dostatna za hrvatskog čovjeka očito ne znamo iskoristiti ili nam trebaju posebni savjetnici koji će nam doći reći kako i na koji način prije svega napisat Zakon o poljoprivredi, o poljoprivrednom zemljištu i na koji način bit samodostatan u proizvodnji hrane koju svakodnevno konzumiramo. U razgovoru sa mnogim kolegama koji dolaze iz EU upravo razgovarajući, a i potaknut njihovim razmišljanjima sam za to zabrinut što upravo Hrvatska ima sve potencijale za razvoj poljoprivrede, za unapređenje u svakom segmentu, a mi poštovane kolegice i kolege stagniramo iz dana u dan. Neću danas govorit koliko je poljoprivreda do jučer imala u proračunu Republike Hrvatske a da je danas to milijardu i pol kuna manje. Neću govorit o onome što smo sve krivo učinili da bi uništili danas poljoprivrednu proizvodnju, da bi uništili danas upravo ono što nam najviše treba, ono što ne možemo bez toga, a to je hrana. Dajemo prednost na ovaj način upravo uvozu poljoprivrednih proizvoda što uvelike uništava našu hrvatsku proizvodnju. Naš hrvatski seljak ne zaslužuje ovakav odnos, jer on je izuzetno vrijedan. On je pametan. On zna kako i na koji način proizvest, ali očito da u ovim zakonima koji su pisani i koji se i danas pišu možda ne vodimo dovoljno računa o tome. Ne želim reći kako ovaj današnji zakon i izmjene ovoga zakona nisu dobre. Bez obzira što dolazim iz oporbene stranke HDZ-a reći ću da smo postigli jedan izuzetno veliki napredak u odnosu na zakon koji je donijet 2013. godine. I sam sam nekoliko puta govorio da zakon iz 2008. godine trebalo ga je samo možda doraditi, ali ne onako naprasito ga jednostavno ukinuti i donijeti zakon 2013. godine koji evo nije bio provediv. Zašto nije bio provediv, poštovane kolegice i kolege? Pa svjedoci smo dolaskom vlasti Kukuriku koalicije i SDP-a na čelu i našeg sadašnjeg ministra došlo je do zamrzavanja i prodaje poljoprivrednog zemljišta ali i koncesija. Tri godine Agencija za poljoprivredno zemljište ništa nije radila. Dolaskom, kao što je ovdje ne znam tko od kolega rekao, prije godinu dana ili više od pola godine gospođe Mičević na čelo agencije rekao sam svaka čast napravili smo velike pomake. Zašto to nismo napravili i prethodne 2,5 godine? Izgubili smo toliko vremena, dovedeni su nestručni ljudi, stranački ljudi ali ne interesira me tko je stranački tko nije ali ako zna raditi i ja ću ga s ove pozornice pozdraviti. I danas pozdravljam sve one koji čine dobrobit za poljoprivredu u RH. I ne bih se složio ovdje sa pojedinim kolegama koji kažu kako ovaj zakon nije dobar. On nije savršen, ali sam siguran da upravo u razumijevanju, u razgovoru, u tolerancijama možemo učiniti sve da sutra napišemo najbolji zakon koji će biti na dobrobit hrvatskom selu, hrvatskom čovjeku. Ne trebamo, poštovane kolegice i kolege, ovdje danas kuditi i prozivati pojedince da se bave malverzacijama, ali svakako trebamo svaku stavku u ovome novome zakonu temeljito pročešljati pa i ako nismo to dosada napravili da ubuduće učinimo sve kako ćemo ispraviti upravo one pogreške koje možda do danas nismo vidjeli a koje će sutra također biti vidljive. Naravno svima vama zapinje za oko upravo ova dodjela zemljišta bez natječaja. Slažem se da danas imamo poljoprivrednih gospodarstava koja imaju stoku, a nemaju zemljišta. Ili bolje rečeno nemaju dostatne količine zemljišta. Slažem se da upravo i gospodarski program koji je i prije postojao u zakonu, a koji i danas treba biti ali postavlja se pitanje da li baš gospodarski program treba biti presudan u dodjeli poljoprivrednog zemljišta u zakup? To je ključno pitanje. Gospodarski program u prijašnjem zakonu nije bio taj koji je presuđivao u dodjeli zemljišta ovome ili onome, ali bogami danas je. Danas gospodarski program presuđuje tko će i koliko će zemljišta dobiti jer upravo u gospodarskom programu stoji da 60 bodova nosi ona tvrtka koja ima najveći broj strojeva, koja ima dakle struku, koja ima skladišta, koja ima traktore, koja ima silose. A ja vas sada poštovane kolegice i kolege pitam pa da li jedan mali poljoprivredni proizvođač, ne koji počinje danas raditi, nego onaj koji već ima i 5 i 10 godina svoje djelatnosti, ima takvu potrebnu mehanizaciju i da li može ostvariti potreban broj bodova, dakle broj 60 bodova? Zato gospodine ministre upravo kroz svoju raspravu i kroz sve ono potrošeno vrijeme, kroz sve one sjednice koje smo održali, a baš upravo na temu i Zakona o poljoprivredi i Zakona o poljoprivrednom zemljištu i gospodarskog programa smo apelirali na vas, nemojte biti vi taj čovjek koji će svojim potpisom i svojom uredbom presuđivati upravo temeljem gospodarskog programa. Što nam onda znači ako od 85 članaka postojećeg zakona mijenjamo 42 članka? Slažem se s izlaganjima pojedinaca ovdje i kolega da smo trebali faktički napisati novi zakon. Ali dobro, nismo. Ali nemojte vi sada biti taj čovjek koji će temeljem upravo gospodarskog programa uništiti sve ovo što smo u ovim proteklim mjesecima i danima radili i što smo se doista izborili. I nije točno danas što je izrečeno da domicilnost nije u prednosti u jedinicama lokalne samouprave. Upravo smo svojim izlaganjima, upravo smo svojim raspravama i na našem odboru a i na tematskim sjednicama činili sve kako bi upravo ta domicilnost bila prisutna i da nije moguće da dođe čovjek iz Zagreba, da se kandidira za zemlju i da je jednostavno preotme ovome koji je samo preko puta. Tu smo također napravili jedan napredak i siguran sam da će doći do poboljšanja i razvoja poljoprivrede zbog svega onoga što smo učinili. Također smo u svojim predlaganjima, a nije se to dogodilo, ali smo ipak napravili napredak kada govorimo o onome neobraslom poljoprivrednom zemljištu. A dolazim upravo iz Požeško-slavonske županije i kao čovjek koji ima itekako vezu sa selom jer sam tamo i rođen vidljivo je da upravo na tim našim površinama ima jako puno zapuštenog zemljišta koje treba jednostavno ruku, treba čovjeka koji će ga obradit, treba čovjeka koji će uklonit to raslinje i predlagali smo da se takvo zemljište također dodjeljuje bez javnog natječaja onome tko želi to zemljište iskrčit i tko ga želi stavit u pogon. Na taj način bi poštovane kolegice i kolege daleko smanjili sve one površine koje su danas zapuštene, koje su neobrađene u funkciju, a samim tim kada stavimo zemljište u funkciju dajemo ga čovjeku koji će ga obrađivati, on stvara novi proizvod, on stvara novu vrijednost. Dokle god smo kruti u takvim odlukama a istovremeno šakom i kapom dajemo zemljišta pojedinim proizvođačima zvali se oni ovako ili onako, a radi se o tisućama hektara onda sigurno nismo donijeli dobru odluku na jednoj strani a mislimo kako smo to napravili na drugoj strani. Svakako sam se za to zalagao da upravo sva ta zemljišta sutra budu obradiva i da ta zemljišta budu u funkciji. Bojim se da ćemo na ovaj način kada smo i uvažili prijedlog da nije to jedna godina kada se mora zemljište očistit od toga raslinja, produžili smo to na dvije godine ali siguran sam da bi na ovaj drugi način daleko veće površine stavili pod kulturu jer na ovakav način čovjek mora imati gotovinu da bi iskrčio a da bi mu možda onda Ministarstvo poljoprivrede kako to i predlažemo u narednim godinama ne bi morao plaćati zakup već će ga se osloboditi. No, pitanje se postavlja da li čovjek koji želi iskrčiti takvo poljoprivredno zemljište ima potreban kapital da bi uložio upravo u to isto zemljište. Naravno da ovih 15 minuta mi nije dovoljno o svemu onome što bi govorio, a što je tako bitno za poljoprivredu, ali svakako i u nadolazećem vremenskom periodu i u svim onim izmjenama i dopunama zakona što se tiče i poljoprivrednog zemljišta ali i svega onoga što se veže uz poljoprivredu trebat ćemo još utrošit dosta vremena kako bi na najbolji mogući način zaštitili domaćeg proizvođača. Poštovane kolegice i kolege mi danas govorimo o dodjeli zemljišta upravo onim tvrtkama koje imaju, koje se bave tovljenjem junadi a kažemo nemamo zemljišta, no imamo mi jedan drugi problem koji je itekako bitan, slažemo se mi da njima treba zemljište ali poštovane kolegice i kolege mi ako pišemo zakon i ako želimo nešto stvoriti pozitivno onda moramo u cijelosti i mijenjati određene stvari. Pogledajte ovdje apsurda imamo poticaj, dakle čovjeka koji uvozi junad, imamo ovdje čovjeka koji tu junad tovi, dajemo mu zemlju, dajemo mu zemlju i slušajte sad ovog apsurda i taj čovjek tu utogljenu junad treba prodati on ne može to prodat iz razloga zato što upravo dobivamo uvezeno meso iz EU gdje je 6 mjeseci rok valjanosti, a kod nas je godinu dana. I šta radimo, uništavamo tu istu domaću proizvodnju za koju smo dali poticaje i naravno dolazimo u poziciju da uništavamo samoga seljaka.
Hvala kolega. Kolega Lucić molim vas završite.
Evo završavam potpredsjednice. Stoga poštovane kolegice i kolege zadovoljan sam što smo u jednom djelu uspjeli ispravit ovaj zakon i nadam se da ćemo u dogledno vrijeme također popraviti ono sve što nije dobro. Hvala vam lijepo što ste imali razumijevanja.
Ja imam razumijevanja, samo nemaju drugi koji čekaju na red. Kolega Damir Kajin replika.
Apsolutno slažem se zemlja ne smije biti ni na koji način u baredi. Mi ćemo za 5 godina znači omogućiti i strancima da dođu u posjed ili bolje rečeno da postanu vlasnici zemlje u RH. Međutim, ni to nije najveći problem, stranci već imaju INA-u, imaju THT, imaju banke, imaju turizam, sutra će imati pet, kontroliraju 90% monetarnog kako bih rekao potencijala zemlje. Znate tko su problem? Problem su oni koji su pokupovali desetine hektara državne poljoprivredne zemlje za jednu do dvije kune, potom su je urbanizirali i sada postaju gospodari prostora i preprodaju to za 50, 100 ili više eura. Maloprije sam citirao jedan primjer da jedna oranica 2270 metara kvadratnih u Grožnjanu se prodaje za 1,3 milijuna kuna. Pretpostavljam da je urbanizirana. Dok s druge strane visoki dužnosnici županije, općine Grožnjan kupuju 6, 7 hektara za koliko za 130, 140 tisuća kuna. Vrtonigla je recimo dolje egzemplar. I što sada? Imamo jedan ozbiljniji možda problem, problem je konkretno DORH koji je plaćen prije svega da ne radi, da štiti svoje nalogodavce. Gospodin Nujić šef DORH u Istri do negdje 2005.doslovce je zbog Hypo banke smaknut. Došao je drugi šef i što sad radi? Zastupa 50% jedinica lokalne samouprave. Mediji su dobili 500 tisuća eura za rješavanje stvari recimo oko svega toga, a inače samo dolje je okrenuto oko 2 milijarde novaca. Problem su institucije, kontrolirane institucije, nisu problem zakoni, problem su naprosto ljudi, a seljaku sve ako treba mu dati i krv, a zemlju u zakup.
Franjo Lucić odgovor na repliku.
Slažem se kolega Kajin, no obzirom da sam već jedno duže vrijeme u hrvatskom Parlamentu i slušam vaše rasprave, vi ste to po nekoliko puta ovdje ponovili. A ja doista ne vidim razloga zašto onda određene ljude ne prozovete i ne pozovete institucije koje su nadležne za to. Mi ili ja koji živim u Slavoniji ja ne znam za to, nažalost u Slavoniji ne možemo ni prenamijeniti zemljište, a ne pogotovo po tim cijenama što je moguće u Istri. Ali ono što sam govorio i u svojoj raspravi jako je bitno kako i na koji način ćemo pisati zakone, pa upravo u zakonu moramo donesti takve odredbe da se ne smije dolaziti u poziciju da se upravo pojedini zakoni ili zemljište pogotovo poljoprivredno zloupotrijebi. Očito u vašoj sredini je to učinjeno. Ali kažem nismo mi ovdje koji to trebamo rješavati. Pa prijavite ako znate tko su ti ljudi, prijavite ih i neka obrazlože. Kako god mene, vas ili bilo koga danas ispituju po pojedinim pitanjima neka svatko obrazloži svoje postupanje i neka se ustanovi jeli kriv ili nije kriv. Puste priče, pusta naklapanja, pusta optuživanja ne dovode do ničega. Stoga počnimo se baviti onim što je bitno i ako znamo da su određene nepravilnosti učinjene izvolimo to prijaviti i neka to netko obrazlaže na nekom drugom mjestu, a ne da ovdje stalno slušamo te jadikovke.
Ingrid Antičević-Marinović, replika.
Upravo to kolega što ste rekli da malo doprinose rješavanju stvari onih koji stalno govore o jadikovkama, a najmanje su pročitali zakon. I drago mi je da ste smogli snage da prepoznate odlične stvari, govorili ste o određenim daljnjim problemima, ali da prepoznate dobre stvari u ovom prijedlogu zakona za koji ste rekli da je dobar i za seljaka i važan za hrvatsko selo. Ja bih još tome dodala da je on dobar za čitavu državu, da je ovo jedan od strateških zakona koje je donijela ova vlast. Da ovaj zakon iako nosi naslov Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu, s obzirom na svoje izuzetno nove norme koje će konačno spriječiti to da mi iz aviona ili kako putujemo vlakom ili autom vidimo šikaru, da je to nedopustivo i da bi zaista ovaj zakon trebao još naziv zemlja seljacima. I da upravo je to riješila Vlada preko resornog ministarstva da konačno obračuna sa neobrađenim vlastitim prostorom. To si ne može dopustiti nijedna zemlja koja ima naftna polja, koja ima bogatu industriju da ima zapuštenu poljoprivredu. I točno možete vidjeti zemlja koja je razvijena i uređena ima i obrađene poljoprivredne površine. I zato ovaj prijedlog zakona u čitavom nizu gotovo nema odredbe koja ne govori o tome da je država riješila da neće pošto po to jer je i državni interes da dade zemlju seljacima poljoprivrednim proizvođačima. Ali s pravom upozoravate i na tu činjenicu i da nije bitno tko je koga tu zaposlio neka ljudi rade svoj posao i zato će ministarstvo upravo ono koje nadgleda provedbu ovog zakona itekako morati gledati. Dakle ne da će jedan činovnik bez obzira tko ga je zaposlio reći ovo ne može. Njegova intencija kao što je intencija i duh čitavog zakona da to može, tko je zainteresiran ako mu nešto u zahtjevu ne valja kako jer je u interesu jednako tako kao i onog poljoprivrednog proizvođača koji ima namjeru uzeti poljoprivredno zemljište raditi da upravo bude motiviran. … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]]
Hvala. Franjo Lucić odgovor na repliku.
Slažem se kolegice, ja sam upravo u svom izlaganju rekao, ne želim danas po nikome pljuvati ali zajedničkim snagama Odbora za poljoprivredu koji je organizirao nekolicinu tematskih sjednica, žao mi je jedino što je kao što sam rekao prošlo tri godine skoro a da po tome pitanju zemljišta ništa nismo radili. Izgubljene su tri godine gdje smo danas trebali i daleko brže doći i do programa ruralnog razvoja, do sredstava EU jer da smo na vrijeme odradili tako tematski neke stvari, da smo imali rasprave, da smo imali doista jednu tolerantnost u svim onim prijedlozima siguran sam da bi ovaj zakon danas bio još bolji. No, danas još jednom ponavljam, hvala svima onima koji su na bilo koji način doprinijeli da se pomaknemo da kažemo da upravo domicilnost je broj jedan, da upravo taj čovjek u tome selu ostvaruje svoje mogućnosti i želje u poljoprivredi da mu ne može doći na bilo koji način čovjek, ne podcjenjujući nikoga ali i sredine 150, 200km kakvu to poruku šaljemo prijašnjim zakonom koji nije bio dobar i kojeg smo evo hvala Bogu promijenili. Ali ponavljam, on nije još u cijelosti dobar, on itekako ima još svojih izmjena i dopuna i zato sam siguran da ćemo u budućnosti bez prevelike da tako kažem arogantnosti bilo koga učiniti sve za dobrobit sela i da je krajnja nužda spasiti hrvatskog seljaka i krajnje je vrijeme da budemo samodostatni u poljoprivrednoj proizvodnji. Tolike mogućnosti imamo, toliko smo napisali strategija, zeleno, plavo, a do dan danas ništa još to ostvarili nismo. Zato sam siguran da je vrijeme i budućnost pred nama … /Govornik isključen./ …
Stjepan Milinković, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa slažem se s vama kolega Lucić da treba naglašavati značaj zemlje kao temeljenog resursa. Naravno slažem se s vama da treba i značaj sela naglašavati, ali i onih ljudi koji žive na tom selu i obrađuju zemlju i u današnjim ovim teškim uvjetima, ali sigurno da to mora biti interes i hrvatske vlasti koja mora konačno reći što hoće sa zemljom ali i sa ljudima koji žive na toj zemlji. Pa nisam ja to izmislio, međunarodna iskustva pokazuju da domaće stočarstvo i domaći uzgoj temelje uspjeha poljoprivrede, to je sigurno. I u tom dijelu i lokalna samouprava ima što reći, imala je što reći iako se želi na sve načine ovdje govoriti o lokalnoj samoupravi u onom negativnom kontekstu kako rade i ovako i onako, kako su onim raznim kombinacijama. Ja u svojoj sredini nisam niti jutro zemlje dakle i nemamo nažalost, nažalost je nemamo to je naša nevolja a zbog i svog položaja što ne možemo toliko ali smo zainteresirani za unapređenje kvalitete života, za održavanje života i naravno kvalitetne poljoprivredne proizvodnje. I u tom smislu naglašava ono načelo domicilne prednosti. Načelo domicilne prednosti koje je, koje svugdje mora biti a u ovom novom gospodarskom planu će nositi nekoliko bodova. Nekoliko bodova. Molim vas lijepo, to govori dovoljno za sve i ne mogu se oteti dojmu da se ovdje radi o centraliziranom odlučivanju. I na taj način smo mi jedina zemlja u Europi koja promovira na taj način najveći utjecaj države koja može i radi na takav način. Hvala vam lijepa.
Franjo Lucić, odgovor na repliku.
Slažem se kolega Milinkoviću jel' stav, Hrvatska demokratska zajednica, moje osobno mišljenje, znate šta, želim od poljoprivrede i od našeg seljaka? Bogatog čovjeka. Mi danas želimo u HDZ-u bogatog seljaka. Zašto? Zato što je on temelj onoga što nam je potrebno a to je hrana. Hrana je danas najveća vrijednost u svijetu. I upravo kroz takav vid podržavanja seljaka poljoprivredne proizvodnje ćemo sigurno i kao država hrvatska izdići se na one potencijale koje očekujemo. Naravno da u tome mora sudjelovati bilo ova ili bilo koja druga Vlada Republike Hrvatske bez podrške ministra, ministarstava, Vlade, generalno gledajući nema budućnosti sela, nema bogatoga seljaka. Pa zašto da se bojimo? Zašto bi se bojali onoga koji nam stvara, koji proizvodi hranu za nas, za našu djecu, za našu budućnost i za našu opstojnost. I zato kolega, moramo se zalagati na domicilnost u jednom ovome zakonu i sada smo uspjeli. Ali u svakom slučaju ovisi o ministru i o njegovom ovome gospodarskom programu gdje on ima jedini, pazite jedini mogućnost mijenjanja života ili smrti pojedinca. Pa to ne smije biti, pa mi o tom gospodarskom programu upravo smo u Hrvatskom parlamentu trebali raspravljati. Mi smo trebali donositi bodovanje i reći koliko koji bodovi i kome pripadaju. Zašto to ministar radi? Ne podcjenjujem i ne želim njega obezvrijediti ali nije dobro da jedan čovjek odlučuje hoćete dobiti zemlju temeljem bodovanja ili nećete moći dobiti zemlju temeljem bodovanja da li u zakup, da li u prodaju.
Petar Baranović, replika.
Hvala lijepa. Kolega Luciću, nema političke stranke koja ne želi bogatog seljaka a vrlo vjerojatno niti jedan zastupnik u ovoj Sali nema drukčije mišljenje. U ovoj ste se raspravi dotaknuli stanja hrvatske poljoprivrede koje je odista loše i spomenuli ste 3 izgubljene protekle godine, ja bih rekao smo izgubili 20 godina u provođenju poljoprivredne politike a ne samo 3. Ovaj zakon, odnosno ova novela zakona koji je donesen prije 3 godine je samo dio onoga šta treba napraviti u domeni odlučivanja da bi hrvatski seljak postao bogati seljak, da bi postali samodostatni u proizvodnji hrane. A temeljni nedostatak hrvatskih politika zadnjih 20 godina je bio nedostatak kapaciteta odlučivanja u poljoprivredi. Dodvoravali smo se biračima, nismo donosili potpune mjere i potpune odluke i rezultat je danas takav kakav je. I na kraju rekli ste da je potrebno da pretendiramo stručnost ja bih rekao ne samo u sferi poljoprivredne politike nego bi to trebalo biti temeljnim kriterijem u hrvatskom društvu. Ali u toj priči jednako tako nema nevinih. Nije stručnost problem samo kada se spominjao slučaj Agencije za poljoprivredbu nego je stručnost i stranačko kadroviranje bez nevinih i bez iznimki u zadnjih 20 godina dovelo ovu državu tamo gdje je. I u konačnici, slažem se sa temeljnom intencijom ovog zakona da se zemljište daje u dugogodišnji zakup a da se prodaju samo manje parcele u iznimnim slučajevima, odnosno u slučajevima graničnosti. Jer ako rasprodamo i ovaj portfelj poljoprivrednog zemljišta koji je ostao u državnom vlasništvu onda ćemo biti još jedan korak do potpunog siromaštva kao društvo. Hvala lijepo.
Franjo Lucić, odgovor na repliku.
Kolega Baranoviću, obzirom da smo i na odboru zajedno i poznavajući vaše stavove i otprije, jako mi je drago što sve više u ovome odboru u kojem sam i predsjednik doista ne gledajući stranačke aktivnosti niti boje donosimo za razvoj poljoprivrede doista zajedničke interese upravo za opstojnost onoga tko se bavi proizvodnjom, dakle onoga čovjeka i malog ali i velikih sustava. Bez obzira što sam danas ili možda više puta govorio o tome domicilnom čovjeku, o onome koji dolazi sa sela. Ja svakako zastupam interese velikih proizvođača. Vidite mi danas bez velikih proizvođača ne možemo, to su tvrtke koje također zapošljavaju velike, veliki broj ljudi. Ali nisam za to da pojedine tvrtke idu 70 ili 150 kilometara u pojedinu sredinu, obrađuju zemlju a onaj moj čovjek ili vaš čovjek jednostavno ostane bez zemlje ili kao što to naši ljudi stari kažu "objesi zube na klin". Šta će on sutra raditi? On nema budućnosti. Ili što smo prihvatili također u zakonu i evo i ovom prilikom zahvaljujem i ministru i svima što smo rekli da evo upravo oni ljudi koji su imali do sada zemljište nisu imali ugovora, dali smo im priliku evo na 5 godina dobiti ćete u zakup ili onima ljudima koji se bave stočarskom proizvodnjom. Povećali smo broj bodova. Zašto? Jer mu na godinu ističe ugovor da ne ostane bez zemljišta jer sutra mora rasprodati svoje krave, svoje domaćinstvo i na taj način bi ga uništili. A vidite to do sada nije bilo u ovome zakonu. I upravo smo našim zalaganjima učinili da spasimo toga čovjeka jer na terenu gledajući ljude koje sam obilazio upravo imaju takvih problema. I tu smo napravili pomak i zato je to dobro.
Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Kolega Lucić, govorili ste o neradu Agencije tri godine, a zapravo kada gledamo povijest Zakona o poljoprivredi i raspolaganju državnim poljoprivrednim zemljištem taj nerad se proteže više od 23 godine, dakle skoro 25 godina. I što je posljedica toga? Posljedica toga je da je konstantno, svih 25 godina dakle uvoz hrane dvostruko premašuje izvoz hrane. Ono za što se zalažemo svi skupa naravno je da seljak živi na selu tako da su mu uvjeti života i zarada jednaki kao i onima koji rade i žive u gradu, ali kada vi povećate površine koje ima OPG itd., i dalje ostaje ono što je vrlo bitno, a to je plasman proizvoda u Republici Hrvatskoj, dakle plasman proizvoda. Vi znate da ste za vrijeme vašeg bivšeg ministra Čobankovića da je bio interventni otkup svinja. Zašto je bio interventni otkup svinja? Pa zato što su neki privatnici uvezli ogromne količine svinjskih polovica u Republiku Hrvatsku, a domaće svinje su ostale neotkupljene, nije bilo tržišta za domaće svinje. I onda se išlo po 11 kuna po kili otkup svinja i to interventni. Je li to poljoprivredna politika o kojoj vi govorite? Nije. Dakle došlo je vrijeme da se mijenja i u tom smislu sve skupa, dakle u raspolaganju državnim poljoprivrednim zemljištem pa onda nećemo uvoziti govedinu iz Brazila staru 25 godina koja je prema riječima tadašnjeg ministra bila zdravstveno potpuno ispravna. Zdravstveno da, ali kvalitetom i ostalim elementima ja se nadam da niste …/Govornik isključen./….
Franjo Lucić, odgovor na repliku.
Da, kolega Grubišiću, apsolutno se zalažem za strategiju u poljoprivredi i da kažemo šta mi to u konačnici hoćemo. Mi do danas još nemamo strategije u poljoprivredi, nismo upravo rekli da hoćemo postat neovisni. Nismo rekli kako i na koji način da potičemo poljoprivrednike da proizvode upravo u Hrvatskoj. Nismo se odredili da kažemo ove godine ćemo smanjit uvoz poljoprivrednih proizvoda za određeni iznos, a proizvest ćemo u Hrvatskoj. To su upravo problemi o kojima i vi govorite, o kojima govorim i ja. Ja se također zalažem, a obzirom evo da dolazim iz Slavonije kao i vi, o interventnom otkupu. Ali mi prije svega moramo zauzet stav i reći bilo na koji način, bez obzira što smo u Europskoj uniji, rade to i druge zemlje, kg svinjetine će bit toliko i toliko i ne može biti ispod toga ili ne može bit preko toga. Ali siguran sam i onda kada se pojavi uvoz, a znamo kako se i na koji način se pojavljuje uvoz, da upravo ne rušimo cijene našim proizvođačima sa tim uvozom. Da, uvozimo meso iz Argentine, uvozimo ga iz Europske unije i zašto i mi ne promijenimo da upravo zakon o mesu ili ne znam ne može bit starije od 6 mjeseci. Pa na taj način ćemo upravo spriječiti uvoz mesa i uništavanje naših poljoprivrednika u Požeško-slavonskoj županiji, nekad poznatoj po proizvodnji svinja. Imamo danas, ne trebamo gradit farme, imamo farmi koliko god hoćete, ali imamo napuštene farme, uništene proizvodnje, upravo temeljem ovoga uvoza i ne samo od danas nego i od jučer, ali pokušajmo učinit sve da to tako više ne bude.
Krešimir Bubalo, replika.
Kolega Luciću, neću … koji pljačkaju Republiku Hrvatsku nego o Zakonu o poljoprivrednom zemljištu, naime i kriterijima i bodovanjima. Oni su za nas u HDSSB-u neprihvatljivi, no oni će sigurno nastaviti negativne trendove. Maloprije u svom izlaganju govorili ste da ste zaprepašteni tolikom količinom uvoza. Pa ja želim upravo o brojkama. Gledajući prošlih 8 godina, znači od 2007. do 2014., gledajući uvoz od 19,7 milijardi dolara je bio uvoz, izvoz je bio 11,6 milijardi dolara. Znači razlika ili deficit je bio 8 milijardi dolara. Otprilike pola se odnosi na HDZ-ovu Vladu, a pola na SDP-ovu Vladu. Znači jedna i druga Vlada nažalost u poljoprivredi nisu dovodile i nisu išle sa jednim dobrim mjerama o čemu smo često progovarali i mi u HDSSB-u. No želim vas podsjetiti pa evo i ministar je tu, često smo i prošlom ministru, ali i sadašnjem ministru često pisali iz Osječko-baranjske županije, evo neki dan smo gledali 170 dopisa tj. sugestija, pa ponekad i zakonskih rješenja pa bilo da je to burza poljoprivrednih roba, bilo da je Zakon o skladišnici, bilo da su neki drugi mehanizmi koji su mogli poljoprivrednicima ali i samoj regulaciji tržišta pomoći, nažalost nisu akceptirali. Ne treba puno izmišljati, treba primjenjivati one stvari koje su poznate i koje su dobre, upravo kako bi smanjili deficit, a Hrvatska ogromne količine poljoprivrednih roba uvozi, a naš seljak zna proizvest, zna kvalitetno proizvest i to plasirat na hrvatska i strana tržišta.
Franjo Lucić, odgovor na repliku.
Kolega Bubalo, doista ne želim se prepucavat HDZ, SDP, HDSSB. Ja o HDSSB-u imam svoje mišljenje, ali naravno uvijek pojedinaca ima u toj stranci koji vjerojatno iskaču. Pa i vi danas koji želite politički prikazivat koliko je kriv HDZ i koliko je kriv SDP, no vas osobno ne HDSSB pitam gdje ćete vi i kada ćete vi preuzet odgovornost pa da nam pokažete u jedinici lokalne, regionalne samouprave kako bi vi to radili bolje, kako bi vi to bolje radili. A ja doista cijenim i neću govorit o kojim ljudima i vašu stranku, ali u zadnje vrijeme ponašate se malo nekorektni prema HDZ-u i prema pojedincima i ljudima. Ono što vi govorite ja sam sve rekao i bio sam izričito jasan i glasan i rekao sam ne želim uvrijedit ni ovoga ni onoga, govorim o interesu hrvatskog sela, govorim o budućnosti. I dok ne shvatimo da svi zajedno u ovome Parlamentu moramo vodit brigu a da istovremeno se ne prepucavamo za dobrobit sela nema nam budućnosti. To je moj cilj i to je moja namjera danas bila izrečena i kao predsjednika Odbora za poljoprivredu i sviju onih koji su sudjelovali u ovim izmjenama i dopunama. I rekao sam, napravili smo napredak. Nije dovoljno. Nećemo ni mi bit ti koji ćemo reći mi smo za. Suzdržani ćemo biti u HDZ-u, ali želimo i tražimo da upravo i ministar i ministarstvo čini sve kako bi sve ovo ispravili što još nismo uspjeli, a za dobrobit sela.
Igor Češek, replika.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Kolega Luciću, vi ste u svojoj replici govorili da je Hrvatskoj potreban interventan otkup. Pa evo bit ću sarkastičan pa ću reći da nije potreban interventan otkup, jer na žalost naše farme su danas puste, štale, svinjci opustošeni bez stoke. Međutim, ono što želim reći u ovoj replici praktički od osamostaljenja Republike Hrvatske hrvatska poljoprivreda ne ide u dobrom smjeru. Izmjenjivale su se Vlade u proteklih 25 godina i nismo nikada znali što bismo željeli od hrvatske poljoprivrede. Ne trebaju nam pikovi, trebaju nam mali proizvođači. Onda nam ne trebaju mali proizvođači, trebaju nam veliki proizvođači. Dakle, mi već 25 godina što se tiče hrvatske poljoprivrede besciljno lutamo u potrazi na nekakvim rješenjima, do rješenja na žalost nismo došli. U prilog tome ide i evo kolega Bubalo je govorio o postotcima uvoza, izvoza, pa znamo da je deficit izvoza naspram uvoza prošle godine 1,2 milijarde dolara. A ono o čemu se često priča je o povezivanju zelene i plave Hrvatske, kako učiniti to da hrvatska hrana završi na stolovima hrvatskih hotela. Na žalost, hrvatska hrana danas više nije na stolu Hrvata, a o stolovima hotela da niti ne govorimo. Upravo tu treba postići nekakav konsenzus i moramo jasno definirati koji su naši ciljevi, u kojem smjeru mi želimo da hrvatska poljoprivreda ide. Jer 25 godina mi ne znamo te smjerove i ciljeve. Dakle, da li je to pomoć mladim poljoprivrednicima obrazovanima koji će znati iznaći rješenja i pomoći hrvatskoj poljoprivredi ili su to veliki sustavi. Hvala.
Franjo Lucić, odgovor na repliku.
Zastupam interese prije svega malog domicilnog proizvođača, ali također i velikog. Ali ne da se daje prednost velikomu u odnosu na ovoga maloga. To je jasan stav. Zašto sam govorio o otkupu? Pa govorio sam o otkupu da su farme pune. Pa sve moramo učiniti da nam farme budu pune, a ne da potenciramo ovdje i dajemo poticaje ljudima da se bave proizvodnjom, a onda odjednom uvezemo meso koje je staro ne znam koliko i dovedemo u pitanje onu proizvodnju koju smo proizveli. Pa to radimo godinama! Da, hajmo učiniti nešto da upravo zaživi zelena, plava krilatica koju koristimo godinama i pišemo po razno raznim strategijama, a do danas nije zaživila. Ulaskom Hrvatske u EU svjestan sam ja da nemamo mi pravo reći, možete samo koristiti krumpir iz Belice gore iz Čakovca ili iz Požeško-slavonske županije, pa hajmo učiniti kao što to druge zemlje rade naći načina da kupimo upravo domaći proizvod. Hajmo okupit direktore tvrtki, hotela upravo kad nam dolazi najveći broj turista. Hajmo vidjet kako i na koji način da onaj moj proda svoj grah, da prodaje svoj krumpir, da proda svoj luk, a ne da 800 tisuća dolara potrošimo za uvoz luka iz Kine koji znamo kakve je kvalitete. Šta smo tu učinili? Pa tu moramo napravit revoluciju. Kad to budemo napravili, kad budemo zaštitili ovog tovljača svinja, kad mu budemo rekli gle, ispod 10 kuna nećeš imat cijenu, a ja ću kao ministar interventnim otkupom otkupiti sve te viškove ali istovremeno ne dozvolit uvoz dok ne potrošim ove svoje proizvode. A šta mi radimo? Mi uvezemo i uništimo ovoga tamo na 8 kuna ga steramo sa cijenom i čovjek mora propasti i zato su danas farme u Požeško-slavonskoj županiji prazne. Moramo ih napuniti.
Đurđica Sumrak, replika.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Lucić, evo ga i danas kad ste zaista govorili afirmativno, konkretno, argumentirano i drago mi je da ste spomenuli i naš Odbor za poljoprivredu kojem ste predsjednik jer zaista ponovit ću ponovo. 59 sjednica je odbora bilo i jedno 12 tematskih sjednica. Vrlo često je bilo i žustrih rasprava i sami znate i vrlo često se je i zamjenica ministru žalila da smo mi malo oštri. Međutim, sve je išlo samo u cilju toga da dođemo do rješenja dobrog zakona. I dobro ste rekli. Ovaj zakon je dobar, ali naravno postoje potencijali da taj zakon bude još i bolji. Ono što ste govorili od kad Agencija za zemljište evo ga prije jedno koliko je došla mjeseci nova ravnateljica agencije ja bih rekla stručna osoba. I rekla bih tu koliko je važno i to smo upozoravali mi u klubu HDZ-a koliko je važno imati stručne ljude, iskusne ljude uz sebe. Vrlo često se je ministar ljutio na to sve. Čujemo tu od kolegice Posavac da smo mi zapošljavali kumove i kume. Nikako kolegice Posavac da pogledate onda u to ministarstvo, pa onda da još malo suzimo te kumove i kume na vjenčane kume i njihove prijateljice, kad bi se tako razgovarali. Jel'? Ono što sam htjela još reći i što ću uvijek podržati je ono što je dobro, ono što je struka. I nikad ne želim dozvoliti ovdje sa ove govornice da se ponižava niti jedna struka. I dozvolite mi samo da kažem sada. Unazad evo ministre 250 godina organiziranog hrvatskog šumarstva između sada 14000 diplomiranih šumara među kojima su doktori znanosti, magistri …
Franjo Lucić, odgovor na repliku. … [[Upadica Sumrak, ne čuje se.]] Je, jer vas upozoravam. Upozoravam vas čitavo vrijeme, sve koji govorite, da se držite vremena. Neki kontinuirano prelaze vrijeme, ali tako si koncipirajte repliku ili odgovor na repliku da u dvije minute to kažete. … [[Upadica se ne razumije.]] Izvolite.
Dobro, recimo i ja sam jedan od tih jer mi je danas potpredsjednica dozvolila pa evo da nije samo jednostrano. Evo, hvala lijepo. Kolegice, da, mi smo upravo na našem Odboru za poljoprivredu činili sve kako bi na bilo koji način ostvarili pomak u pisanju izmjena i dopuna ovoga Zakona o poljoprivrednom zemljištu. I kažem još jednom uspjeli smo ali ne u cijelosti i nismo naravno u cijelosti zadovoljni. Ali ono što je bilo do jučer napravljeno je jako puno jer samim ovim izmjenama i dopunama zakona ćemo učiniti da onaj čovjek koji se treba baviti poljoprivredom u svome mjestu bude bezbrižniji, da ne razmišlja da će ostati jednostavno bez zemljišta. Da onaj čovjek koji se bavi dosadašnjom proizvodnjom mu omogućujemo upravo da je siguran da će moći nastaviti svoju proizvodnju što to dosada nije bio slučaj. Mi imamo gospodarstava, mi imamo onih ljudi i farmi koje su ostale bez zemljišta u ovom proteklom vremenskom periodu lutanja i traženja kako i na koji način napraviti novi zakon. Ali po meni je najveća pogreška, i to ministre upućujem vama, što ste 2,5 skoro 3 godine ne skoro nego 3 godine izgubili a da po tome pitanju zakona niste ništa napravili. Vi ste ga sad tek stavili u funkciju s ovim izmjenama i dopunama a 2008. godina, da ste ga i ostavili, mogli ste ga malo korigirati i on bi funkcionirao. Vašim neću reći naprasitim ali izmjenom zakona 2013. godine ste pridonijeli upravo stagnaciji poljoprivredne proizvodnje u RH. I zato danas imam i hrabrosti i petlje reći učinili smo napredak bez obzira što smo u opoziciji i nastavimo tim putem.
Hvala lijepa. Tomislav Žagar, replika.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Lucić jako je bitno da ovdje kad govorimo, govorimo istinito i odgovorno. Smatram u tom smislu i vašu izjavu kad ste rekli da se u agenciji … [[Govornik se ne razumije.]] sustav zapošljavali nestručni stranački ljudi. Ovu izjavu nisam baš dobro najbolje razumio jer čini mi se da u ovoj izjavi govorite sami protiv sebe. Budući da ste u politici, a 2009. godine kad je osnovana agencija tad je vaša stranka upravljala državom preko vaše Vlade. Tad su onda vjerojatno zaposleni ti ljudi, ja nisam to do kraja shvatio. Smatram da nije dobro na ovaj način govoriti i nikako naravno u kontekst ne treba stavljati stranačku pripadnost sa stručnosti. Čovjek može biti stranački pripadan, može biti stručan, isto tako može biti nestručan i ako nije stranački pripadan. Dakle, ja ne smatram, ne dijelim to vaše razmišljanje, mislim da trebate odgovornije istupati ovdje u Hrvatskom saboru. Što se tiče ove tri godine o kojima uporno govorite ovdje je naglašeno, i ministar je to više puta govorio, mi zapravo nismo imali 552 tisuće hektara koliko je bilo u programima. Često puta su ti programi ovjeravani a da nisu bili točni podaci u njima. Naknadnim prikupljanjem podataka ustanovljeno je da ima 738 tisuća hektara zemlje. Dakle, mi nismo znali s koliko zemlje raspolažemo, nismo imali knjigu zaključenih ugovora a isto tako ni knjigu plaćanja zakupnina. U tom smislu te stvari, ja se s vama slažem da su na vrijeme odrađene ne bi tek danas donosili ove izmjene i dopune zakona. I dobro je da se donose. I da spomenem odmah i Zakon o komasaciji koji će uvesti reda u zemljište. Danas je glavni problem poljoprivrede usitnjene parcele. I što se tiče one 1,5 milijarde i to mi nije jasno, da smanjenje proračuna jer proračun Ministarstva poljoprivrede i šumarstva iznosi za 2015. 6 milijardi i 387 milijuna kuna, što je 40% više u odnosu na 2014. Sad mi nije jasno gdje ste vi našli tu milijardu i pol? Imao bih još što reći, ali evo.
Franjo Lucić, odgovor na repliku.
Dragi kolega moj koji dolaziš također iz Slavonije pa nije mi jasno da sad vi mene pitate kojih milijardu i pol? Pa milijardu i pol od dolaska vas na vlast pa do danas. Nemojte govoriti o sredstvima koja će vam doći iz EU gdje ćemo povećati, to je sasma nešto drugo. Ja govorim o protekle tri godine gdje smo kroz te tri godine upravo i uništili proizvodnju poljoprivrednu, o tome ja govorim. Ostavite vi sredstva koja će vam doći temeljem programa ruralnog razvoja ovoga ili onoga. Kada govorimo o struci, pa naravno da govorim o struci, geodet i agronom nije isto. Ne podcjenjujući nijednog ni drugog ali kad se tiče o zemljištu, o raspodjeli, o izmjerama onda je to geodeta za to i dobro je što ste postavili čovjeka koji zna to raditi. Prethodna dva nisu znala nek se ne vrijeđaju, ali tri godine smo stajali i gdje smo? Tu smo, nismo se pomakli. O čemu to govorimo? Pa ja govorim o vjerodostojnosti, o podacima, ne govorim napamet. I ne želim nikoga uvrijediti. Kako god želim pohvaliti sada tako kažem i prije da nije bilo dobro. Pa čak i govorim da za vrijeme HDZ-a neke stvari nisu bile dobre. Ali, nemojte obezvređivati i one koji su pregovarali EU reći kako to nije bilo dobro. Pa da nije tih ljudi bilo gdje bi vi danas i vaša Vlada koju bi vi politiku provodili da nije bilo ispregovarano? Pregovarači su bili ti koji su to učinili prije dolaska Kukuriku koalicije. I zato govorim o tri godine gubljenja. Mi smo tri godine lutali. Istina, uspjeli smo se donekle organizirati ali smo tri godine potrošili unedogled i nismo napravili ono što su od nas ljudi očekivali. To ćete vi najbolje osjetiti na izborima koncem ove godine.
Dražen Đurović, replika.
Hvala. Kolega Lucić svakako bih se složio s vama da vi znate o poljoprivredi dosta, od mene sigurno znate o poljoprivredi puno više i o poljoprivredi i o šumarstvu također. Kad je riječ o tome što će HDSSB i kako preuzeti odgovornost prije nekoliko dana upravo su poljoprivrednici iz Slavonije na jednom velikom skupu konsenzualno poduprli, a i HDSSB će poduprijeti kandidaturu jednog stručnjaka iz redova HDSSB-a za ministra poljoprivrede u budućoj Hrvatskoj vladi. Imamo program, imamo i ljude i to će biti vrlo jesan i nedvosmislen naš doprinos koji će HDSSB dati u hrvatskoj poljoprivredi, ako Bog da zdravlja i na nacionalnoj vlasti. A kad je riječ o dosadašnjim rezultatima hrvatske poljoprivrede ja zaista nisam taj koji ih može analizirati zašto je neuspjeh toliki, ali je evidentno da je neuspjeh hrvatske poljoprivredne politike ogroman u posljednjem desetljeću a da se je zahuktao u posljednje tri godine o čemu zapravo govore svi relevantni podaci koji god podataka htjeli uzet što o opsegu proizvodnje, što po jedinim stavkama proizvodnje, što po iskorištenosti zemljišta, što po rezultatima. I slažem se s vama da je zapravo očito odgovor u strategiji i da će hrvatska poljoprivreda vjerojatno trebati ponovo i u cijelosti definirati jednu sasvim drukčiju strategiju od ove dosadašnje koja je zapravo obilježila prethodno desetljeće a možda je čitava dva prethodna desetljeća, jer sadašnji rezultat i sadašnje stanje ni na koji način nam zapravo ne ulijevaju povjerenje i za očekivati je, a ja ne znam za ni jedan drugi pokazatelj da se zapravo krah hrvatske poljoprivrede koji je sada samo i nastavio i u ovoj godini i u godinama koje dolaze ako nešto se zaista ne promijenit. Hvala.
Hvala. Franjo Lucić odgovor na repliku.
Kolega, ja i vi koji dolazimo iz različitih stranka, to ne znači da imamo različito stajalište i u pogledu na poljoprivredu. Pa pogotovo mi ljudi koji dolazimo iz Slavonije, još jednom napominjući ne gledajući tko je iz koje stranke imamo isti stav o poljoprivredi. Ma i taj vaš čovjek kojega je sigurno i poznam koji će sutra bit vaš kandidat pa on također ima želju upravo o ovome o čemu sam ja govorio uredit način na koji će funkcionirati poljoprivreda, ali prije svega moramo strategiju odredit koja do dan danas nije napravljena i koja u ovim teškim vremenima za Hrvatsku, a pogotovo za ona sredstva koja moramo izdvajati da bi uvezli poljoprivredne proizvode i trošimo ih bespotrebno moramo reći kako i na koji način ćemo u budućnosti funkcionirati. I zato razmišljanja HDZ-a, HDSSB-a pa i ostalih stranaka koje dolaze sa lijeve strane kad je interes Slavonije moramo bit jedinstveni i moramo pokazati konsenzus a i za one ljude koji dolaze i sa juga, pa i oni imaju poljoprivredu, pa nije samo poljoprivreda u Slavoniji. I u Ravnim Kotarima je poljoprivreda, i voćarstvo i vinogradarstvo. Dakle, cijela Hrvatska je poljoprivreda i mi moram proizvesti tu hranu koja će biti dostatna. Turci su dostatni u poljoprivrednoj proizvodnji ne samo za sebe, šesti proizvođač u svijetu, prvi u Europi. Pa da li Hrvatska može proizvesti hrane za ne znam 4 milijuna stanovnika? Može sa pametnom strategijom, sa pametnim zakonima, sa pametnim ministarstvom i ministrom i sa pametnom Vladom. Nadam se da će to vrijeme uskoro doći.
Frano Matušić replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Lucić, pa slažem se s vama da je odbor prilično doprinio da se ovaj prijedlog zakona popravi i u tome i jest bit saborskog odbora za poljoprivredu koji svojim sugestijama, i raspravama i tematskim sjednicama zapravo doprinosi što boljim odredbama. Pa tako možemo iščitati iz činjenice da će se natječaji dovršiti po ovom novom zakonu, to je ono o čemu smo govorili i na tom odboru. I isto tako kako što je i uključena domicilnost, međutim osobno smatram da bi domicilnost trebala biti značajnije uključena u kriterije. Dakle, da bi taj kriterij trebao imati značajniju potporu u smislu bodova. A kad govorimo o proizvodnji hrane, pa gledajte mi smo danas, mislim može se svatko složit s tom činjenicom zemlja ogromnih neiskorištenih potencijala. Spominjali ste uvoz hrane, ja ću vas samo podsjetiti da smo prije par godina, a vjerojatno smo i danas na toj rang listi na jednakoj poziciji bili peta zemlja u svijetu po uvozu ribe i morskih prehrambenih proizvoda, peta zemlja u svijetu gdje smo rangirani sa zemljama poput Kanade recimo ogromne zemlje. Ogroman uvoz zašto? Zato što imamo ogroman turizam, turističku industriju. Dakle nije tu riječ o proizvodnji hrane za 4,5 milijuna ljudi, nego tu je riječ o proizvodnji hrane za još dodatnih 11 milijuna koji posjećuju Hrvatsku godišnje. Dakle, to su ogromni potencijali. Neću se vraćati, netko je spominjao kao 90.te, pa nije, poljoprivreda se u Hrvatskoj uništava od razdoblja nakon 2.svjetskog rata, od industrijalizacije bivše države, tad je uništena svaka privatna inicijativa itd. Od tada se uništava poljoprivreda i zato trebali bi 10 dana raspravljati o poljoprivredi da donesemo prave zaključke. Na svu sreću nešto se kreće naprijed, ima sad puno privatnih proizvođača koji dobro brendiraju, rade kvalitetne proizvode. A o kvaliteti hrane da ne govorim, o tome bi trebali posvetiti 10 dana također raspravu.
Hvala. Odgovor na repliku Franjo Lucić.
Slažem se kolega Matušiću, i evo jedan napredak također u dogovorima, dakle u razgovorima. Da toga nije bilo ne bi to moglo biti postignuto. I sam ministar zna i oni ljudi koji su dolazili iz Ploča i oni ljudi koji su dolazili iz Slavonije. Osobno ja kao predsjednik odbora tražio sam od ministra da zaustavimo sve one natječaje koji su u tijeku da ne bi nam zemlja otišla upravo u nepoželjnom smjeru i da ju ne bi oteli iz dvorišta onima koji su je do jučer obrađivali, evo tu je ministar također iskazao jednu solidarnost gdje smo rekli nećemo raspravljati o natječajima koji su u tijeku dokle god ne donesemo novi zakon. Novi zakon ćemo primijeniti upravo u natječaje koji su raspisani ne znam prije 2, 3 ili ne znam koliko mjeseci. I evo i tu smo napravili, i zato kad govorim danas napravili smo doista jedan napredak, ali još uvijek da se nitko ne ljudi, i nemoj ni ministar se ne smije vrijeđati, nitko, mi ovdje raspravljamo o jednom općedruštvenom interesu, mi želimo dobrobit za Hrvatsku, mi želimo da jednostavno napravimo nešto dobro dok smo ovdje upravo u ovome Parlamentu. Prema tome, kroz jedne rasprave, kroz dijaloge i zbog ovih vidite gore koji sjede ovo je budućnost Hrvatske, ova djeca su budućnost Hrvatske zbog njih se mora pisati Zakon o poljoprivredi onakav kakav treba da oni kada budu u našim godinama da ne budu ovisni o uvozu, da Hrvatska ne izdaje tolike novce i troši na uvoz hrane, oni moraju biti i poljoprivreda mora biti samodostatna zbog njih. Pa ako već danas to nismo učinili ajmo to učiniti sutra upravo zbog ove djece koja nas posjećuju i koja dolaze vidjeti što se u hrvatskom Parlamentu govori i što su to glavne teme. A glavna tema je i poljoprivreda i ova budućnost Hrvatske koja je najmlađa.
U ime predlagatelja ministar poljoprivrede Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege. Lijep pozdrav svima uz ispriku što sam prvi dio sjednice propustio zato što sam bio na Vladi. Upoznat ću vas, koristim priliku uključiti u raspravu, zahvaliti na konstruktivnoj i mnogo manje žustroj raspravi nego na prvom čitanju, ponovit ću argumentiranoj, upoznat vas sa amandmanima koje smo upravo donijeli na Vladi RH. Govorim o 6 amandmana, prvi amandman dobili ste na klupe ali ću uspjeti ukratko objasniti. Rok od godinu dana u odredbi da se ugovor o zakupu i zakupu za ribnjake raskida ako zakupnik nije iskrčio poljoprivredno zemljište u vlasništvu države koje nije u funkciji poljoprivredne proizvodnje ili obraslo višegodišnjim raslinjem, znači taj rok od godinu dana mijenja se na rok od dvije godine. Drugim amandmanom izjednačava se raspored sredstava ostvarenih od zakupa i drugih oblika raspolaganja državnim poljoprivrednim zemljištem koji su prihodi jedinice lokalne samouprave sa rasporedom sredstava od prodaje kada Vlada RH donosi odluku o prodaji poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države za katastarske čestice koje se nalaze izvan proizvodno-tehnoloških cjelina čija veličina nije veća od jednog hektara odnosno omogućavamo ili dodamo namjenu da se ta jedinica lokalne samouprave ta sredstva mogu koristiti i za sufinanciranje aktivnosti za izradu programa, projekata i ostalih dokumenata koji su vezani za mjere potpore iz Programa ruralnog razvoja 2014.-2020. Treći amandman, njim se mijenjaju odredbe o sklapanju ugovora o privremenom korištenju državnog poljoprivrednog zemljišta na rok od pet godina prema kojem bi Agencija za poljoprivredno zemljište mogla sklapati ugovore i sa dosadašnjim posjednicima koji su koristili poljoprivredno zemljište i zajedničke pašnjake u vlasništvu države bez ugovora u čemu dostavljaju potvrde jedinice lokalne samouprave ili potvrde jedinice područne, regionalne samouprave uz zahtjev da se nalaze u mirnome posjedu istoga zemljišta radi bržeg stavljanja poljoprivrednog zemljišta u funkciju do raspisivanja javnog natječaja prema odredbama zakona. Četvrti amandman, briše se različite veličine katastarskih čestica za iznimnu prodaju poljoprivrednog zemljišta u kontinentalnoj i jadranskoj regiji RH. Imali smo 0,2 hektar, na ovaj način ovim amandmanom omogućavamo te male sitne čestice koje se nalaze izvan proizvodno-tehnoloških cjelina da se na cijelom teritoriju RH mogu prodati do veličine jednog hektara. I dva amandmana koja su zapravo uzrokovana ovom stavkom, znači amandman pet predloženi rok 8.srpanj mijenja se u 31.srpanj i predlažemo stupanje na snagu ovog zakona prvog dana od dana objave u NN da bi dobili što više na vremenu odnosno mogućnost upisivanje novih površina u ARCOD i na taj način omogućili našim poljoprivrednicima da svoju regionalnu omotnicu za potpore 2015.-2020.stave i površine koje će se postaviti po ovom zakonu. Moram se referirati i koristim priliku referirati se i na par izjava koje su bile ovdje. Agencija za poljoprivredno zemljište nije počela raditi 2012.godine kada je postao ministar Tihomir Jakovina. Agencija za poljoprivredno zemljište je odlukom sukladno zakonu odlukom Vlade imenovano 2009.godine. Kada govorite o kontinuiranom ili ne kontinuiranom dobrom, profesionalnom radu tu vas moram demantirati jel i bivša ravnateljica imala vrsne, stručne reference, doktor znanosti, radila je na Institutu za jadranske kulture i zbog osobne, obiteljske tragedije gubitka djeteta je bila par mjeseci jednostavno u nemogućnosti da radi. U to vrijeme smo imali vd ravnateljicu gospođu koja je godinama radila ili u upravi poljoprivrede ili u samoj agenciji do veljače 2014.godine kada smo imenovali novu ravnateljicu. Ni gospođa Goreta Ban niti gospođa MIčević nisu stranačke osobe, nemaju stranačku iskaznicu nijedne stranke Kukuriku koalicije. A kada sam rekao da je Agencija za poljoprivredno zemljište osnovano 2009.godine mogu vam pročitati, da, vd ravnateljica koja je par mjeseci vodila ona jedina ima stranačku iskaznicu, ali nestranačku iskaznicu KUkuriku koalicije nego stranačku iskaznicu jedne druge stranke. Ali je radila profesionalno tih par mjeseci dok nije izabran novi ravnatelj. Kada govorimo o izboru ravnatelja 2010.godine onda ću vam reći kako se službeni zapisnik Agencije za poljoprivredno zemljište 19.srpanj 2010.godine izbor ravnatelja. Druga točka, donošenje odluke o imenovanju ravnatelja agencije, bivši ministar istaknu je da temeljem dogovora koalicijskog partnera HSS-a i HDZ-a predlaže kao ravnatelja agencije kandidat xy.
Hvala kolega. Vrijeme.
Koji nije imao uvjete za ravnateljsko mjesto. U isto vrijeme je bio ravnatelj uprave u Ministarstvu poljoprivrede i u Upravnom vijeću agencije za zemljište, da je u tri godine od 2009.do 2012.napravljeno nešto od poslova koje su napravili kolege iz agencije bilo bi nam puno lakše raspolagati …
Hvala. Možete se javiti još u toku rasprave pa koristite samo vrijeme koje je na raspolaganju. Franjo Lucić, replika.
Gospodine ministre, očito vi ne razumijete ništa ovo o čemu sam ja danas govorio bez ikakvog vrijeđanja. Dakle koliko god sam želio biti prema vama korektan, pošten i dalje želim, ali kada vi u svome izlaganju isključivo se bavite prošlošću šta je HDZ radio, šta je ovaj radio, a nećete reći šta je budućnost, nećete reći šta je opstojnost, nećete reći šta je strategija ovih gore djece koji su na galeriji bili prije pet minuta. Pa poštovani gospodine ministre, nemojte se baviti više prošlošću za Boga miloga. Pa da, agenciju je osnovala Hrvatska demokratska zajednica, redpristupne pregovore su vam osigurali ljudi iz Hrvatske demokratske zajednice kad ste vi došli na vlast da bi to mogli konzumirati. O čemu vi to govorite? Pregovori završeni. Pa hoćemo li se baviti 2009., 2010.? Pa daj kažite ovome hrvatskom narodu i ovome hrvatskom seljaku kako će opstati na svojoj zemlji, kakva mu je budućnost. Kako će prodati svoje proizvode, to mu gospodine ministre kažite, on to od vas očekuje. On gleda u vas kao u Boga a vi se bavite prošlošću, vi se bavite 2009. Pa da, HDZ je osnovao agenciju. Ali vam govorim da u dvije godine niste imali sposobne ljude istovremeno ih poštivajući i određene privatne tragedije ali to ne umanjuje ništa da ste promijenili čovjeka ili ženu koja je na tome radila jer hrvatski narod i hrvatsko selo je trpjelo. O tome vam ja govorim gospodine ministre. I bavite se prošlošću, bavite se dijalogom, bavite se razgovorom. Jel' vidite da unazad 2, 3 mjeseca smo kroz dijaloge i kroz rasprave upravo došli do onoga što je bitno. Pa to ljudi od nas očekuju a ne da se bavimo 2009., 2010. kao što vi to u svojim izlaganjima znate govoriti. Nemojte tako, molim vas.
Bavimo se mi ovdje i '45. i svim i svačim. Bilo bi pametnije da … … [[Upadica se ne čuje.]] Ali nisam vam htjela reći dok su ova djeca gore bila, nije bilo korektno da ukazujete na tu djecu i upirete rukom na njih. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa svejedno nije u redu na takav način koristiti djecu. Odgovor na repliku Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Kolega Lucić, pa vi ste upravo u svom izlaganju se pozvali na stranačke ljude koji vode agenciju. Ja sam vam samo dao odgovor da ni prethodna ravnateljica, ni gospođa Mičević koja vodi agenciju od 2. mjeseca 2014. godine nisu stranački ljudi, zapisano. Pohvalio sam zapravo i relativno afirmativnu i pohvalnu diskusiju koju sam do sada čuo otkada sam u ovome Visokom domu vezano za ovaj zakon samo vas moram uputiti na jednu stvar. Vi jeste predsjednik matičnog odbora i jesmo puno razgovarali ali Vlada Republike Hrvatske i ja kao resorni ministar smo predlagatelji ovog zakona, procijenili smo šta se sve treba u njega ugraditi da bi bio bolji, kvalitetniji i provedljiviji. A u krajnjem slučaju u matičnom odboru je većina ruku, kolega iz kukuriku koalicije, tako da nemojte pripisivati i određene promjene u ovome zakonu, vlastitim zaslugama nego zaslugama odbora i raspravi koja je bila u ovom Visokom domu u prvom čitanju. Uvijek smo spremni za dijalog. U javnoj raspravi koju smo imali između dva čitanja, cijeli niz ili set primjedbi smo dobili, neke od njih smo ovdje i ugradili i sigurni smo da imamo bolji zakon. Još malo ću se samo referirati na neke stvari koje ste rekli, spominjali ste domicilnost koja je sada bolje riješena za lokalnu upravu. Da domicilnost ali domicilnost i mladi poljoprivrednici kao i mirni posjed do sada je bilo i u prijedlogu prvog čitanja ovoga zakona, tu ništa nismo mijenjali. Na taj način smo ga išli unaprijediti i domaćim proizvođačima, proizvođačima sa te jedinice lokalne samouprave smo već u startu u prvom čitanju zakona dali mogućnost kroz bodovanje 10-10-20 pogotovo ako su bili u mirnom posjedu a nisu mogli to kroz privremeno korištenje do 2013. kada smo stavili 53 tisuće hektara u funkciju a to do sada nisu mogli na jedinicama lokalne samouprave napraviti sada to popravljali. Znači siguran sam da je [[Upadica: Hvala.]] ovaj prijedlog konačnog zakona bolji nego što je bio [[Upadica: Hvala lijepa.]] u prvom čitanju i da će donijeti dobro i hrvatskoj poljoprivredi.
Giovanni Sponza replika.
Pa evo na referiranje uvaženog ministra želio bih se osvrnuti na dva detalja što smatram izuzetno pozitivnim. Prvo ovim zakonom predlaže se nova odredba kojom Vlada Republike Hrvatske može donijeti odluku o prodaji poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države i to za katastarske čestice koje se nalaze izvan proizvodno tehničkih cjelina. I vi sve činite u pravcu da se ostvari društveno, gospodarski i strateški ciljevi u proizvodnji čime ste zapravo izjednačili jadransku sa kontinentalnom Hrvatskom. I na taj način doista jeste propisali jedinstvene uvjete i stvorili ste, odnosno poljoprivredne subjekte doveli ste u jednako pravan položaj. I drugo što bi osobito želio naglasiti i to sam istaknuo u prvoj replici, ono što smatram ključnim i što ste predložili i za što se jeste založili to da ste se usredotočili na legalizaciju za sve one koji danas jesu u mirnom posjedu jer zapravo time činimo suštinu stvari, stimuliramo OPG-e, potiče se poljoprivredna proizvodnja, revitalizacija ruralnih sredina, omogućava se poljoprivrednim subjektima povlačenje sredstava iz EU fondova i ono što je ključno potiče se novo zapošljavanje. I to su te pozitivne stvari i to je taj pogled u budućnost.
Odgovor na repliku ministar Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem poštovani zastupniče. Vrlo dobro ste referirali sve ono što smo htjeli kroz amandmane i kroz izmjene do ovoga konačnoga prijedloga zakona ugraditi u novi zakon. U prijašnjim replikama ste dobro primijetili i izrazili skepsu o malom broju ljudi u agenciji. Koristim priliku zapravo da kažem da Ministarstvo poljoprivrede ima samo 6 agencija koje su vezane svojom djelatnošću za Ministarstvo poljoprivrede. Osim Agencije za poljoprivredno zemljište tu je Agencija za plaćanje i Hrvatska poljoprivredna agencija, savjetodavna služba, Centar za hranu selo i Hrvatska agencija za hranu. Oko tisuću i pol ljudi. Ako pogledamo koliko su važne agencije, barem agencije kao što je Agencija za poljoprivredno zemljište koja će se jednim dijelom još i ekipirati i koncipirati i raditi u 4 regionalna centra. Ne treba bolje govoriti, ako uzmemo primjer, uzmimo sa Poljskom. 40 milijuna Poljaka, imaju 2 tisuće ljudi zaposleno u ministarstvu a u agenciji za plaćanje imaju 12 tisuća ljudi. Republika Hrvatska gotovo tisuću ljudi zaposlenih u ministarstvu, u Agenciji za plaćanje 680 ljudi. 1,5 promila, Poljaci imaju 3 promila. Kroz agencije se privlače sredstva iz proračuna Europske unije za projekte, za fondove i za ostalo. Siguran sam zapravo, kada sam rekao 6, imali smo ih 7, radili smo i određenja spajanja i smanjenja broja agencija za narednih period, to još planiramo sa podizanjem efikasnosti rada postojećih agencija i cijeloga sustava. Uz ovako kvalitetna zakonska rješenja i uz pomoć jedinica lokalne samouprave i područne uprave siguran sam da ćemo biti puno bolji. Hvala.
Branko Hrg, replika.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice. Poštovani ministre, ma vezano samo za ove amandmane što ste dali obrazloženja. Dakle žao mi je da niste već prije prihvatili ovo izjednačavanje jadranske i kontinentalne Hrvatske jer bi vjerojatno onda ovaj zakon bio donijet prije ove pauze koja je bila pa bi ljudi već mogli si sa zemljom nešto vjerojatno i raditi. A pitanje koje ustvari imam ovdje, budući da se mijena iz 8. svibnja na 31. svibanj ovaj rok, do kada je datum za prijave za izravne potpore, je li on čini mi se do 15.6. Ako je do 15.6. zar ne bi bilo možda logičnije da i onda ovaj datum bude isto do tog vremena, čisto pitam tehnički.
Odgovor na repliku, ministar Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Povjerenik … gospodin Hogan je najavio da će do kraja travnja izići uredba Komisije po kojoj će se rok sa 15. travnja pomaći na 15. svibanj mogućnosti upisa poljoprivrednog zemljišta, samim tim onda i rok za prijavu potpora sa 15. svibnja na 15. lipanj, a onda samim tim i ovaj rok je maknut sa 8. na 31., da bi ostalo još 15 dana mogućnosti prijave za potpore zato što su to potpore koje ulaze u sustav '15.-'20. Na nivou cijele Europe svi farmeri u Europskoj uniji će imat produžen taj rok. Nama je to kao Republici Hrvatskoj i dali smo potporu komisiji za taj produžetak tako da računamo da ćemo tu dobit dodatnih mjesec dana za upise, odnosno za provedbu svih površina koje će ući onda u regionalnu omotnicu OPG-a za potpore '15.-'20.
Đurđica Sumrak, replika.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre poljoprivrede. Ja sam se htjela samo obratit vama da ne mislite kao što vam je rekao kolega naš Lucić da mi vas stalno napadamo. Nije. Nekad je to malo i konstruktivno i za vas i za nas i da iz toga se iznađu najbolja rješenja. I ja kad sam isto tako govorila u jednoj replici, moram reći da je Odbor za poljoprivredu, a rekla sam svi članovi Odbora za poljoprivredu dali su velik doprinos svim zakonima koje imamo ispred sebe, a tiču se poljoprivrede, a s kojim u jednom velikom dijelu smo i zadovoljni. Ono što mene osobno najviše raduje i nas u klubu HDZ-a jest npr. to da je u Zakonu o poljoprivredi usvojen naš prijedlog, da je poljoprivreda strateška grana gospodarstva i na taj način treba i ovaj zakon koji je jednako tako proizaći iz svega. I onda taman kad krenemo govoriti ovako konstruktivno onda vi vadite nekakva zapošljavanja iz vremena HDZ-a i onda ću sad iskoristit prigodu od nekoliko minuta i završit ću to. Naprosto ću završiti ono što sam počela, a to je da u 250 godina se ministre nije desilo da na čelu šuma, Hrvatskih šuma ili uopće šumarskog bude netko tko nije šumarske struke, posebice sada kad imamo 1400 diplomiranih šumara među kojima je znatan broj doktora znanosti, znatan broj magistara, diplomiranih šumara. Čak niti direktori ne mogu dobiti, ne idu po natječaju uopće, čak ni ovakav natječaj koji ste vi sad čitali nije. I nemojte mi reći argumentirano Hrvatske šume su u dobitku jer su bile i prije. I prije su bile Hrvatske šume. To bi bilo strašno kad bi bilo u deficitu, to je zaista onda nekoga izvesti pred sud i linčovati ga, ali zar vama nije to nekako čudno. I onda ste postavili u početku, upozoravali smo u početku postavili agronoma za pomoćnika. Evo sad je kolega šumar tamo, ja nisam šumarske struke ali užasno bi me uvrijedile kad bi Upravu za veterinarstvo recimo vodio, ne znam, uopće ne znam koju struku bih dala.
Kolegice jel gledate vrijeme?
Evo ja sam sad gotova. Hvala vam lijepo što ste mi dali da završim svoju misao.
Odgovor na repliku, Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa u svakom slučaju uvažavajući ovaj Visoki dom i matični Odbor za poljoprivredu kojem kad god mogu prisustvujem osobno, ako ne onda to mora bit barem nivo zamjenice na raspravama. Normalno da uvažavamo i razgovaramo jer ste naš matični odbor. Ali još jednom kad govorim, sve rasprave kao predlagatelj zakona, kao odgovorni članovi, kao čovjek koji vodi resorno ministarstvo smatram da ono što je dobro ugradimo u prijedloge zakonskih rješenja, ono što ne, ne. A moja konstatacija je bila zapravo da je to i ono što smo dobro usvojili ili raspravili na samim odborima, napravio cijeli odbor, svi članovi odbora, a ne pripisivati pojedinačne zasluge samo predsjedniku odbora. Ovo kad ste spomenuli šume iako ne znam kakve veze ima sa raspravom o ovome zakonu, gospodin Pavelić kao prvi u tročlanoj upravi, napomenut ću da smo imali peteročlanu upravu u prijašnjim razdobljima, nije šumar. On je menadžer i vodi odgovorno i kvalitetno Hrvatske šume. Spomenuli ste dobit, da, bivša uprava je imala prosječnu godišnju dobit između 3 i 5 milijuna kuna. 2013. dobit je bila 110 milijuna kuna bez repova, bez dugova, bez nenaplaćenih potraživanja. U 2014. godini, poslovnoj godini, ta će dobit biti oko 150 milijuna. Trgovačko društvo Hrvatske šume uz manje prihode jer smo skinuli parafiskalne namete općekorisne funkcije šuma za 50% pa je 300 milijuna kuna manji prihod Hrvatskih šuma nego što to ima … i prijašnji predsjednici uprava. Po svim parametrima od 50-ak hrvatskih tvrtki gdje je država većinski vlasnik Hrvatske šume su najuspješnije. Govorimo o poslovanju i dobiti, govorimo o restrukturiranju, govorimo o investicijama, neovisno tko ga vodi. Vodi onaj tko je dobar, tko je menadžer i tko je dobar. Pomoćnik koji je imenovan za šumarstvo je bio šumar. Ne znam otkud vam to da je … kolega Rubin je bio šumar.
Hvala lijepa. U ime kluba SDSS-a kolega Mile Horvat.
Zahvaljujem se potpredsjednice Hrvatskog sabora, gospodine ministre sa suradnicima, suradnicom. Mi smo ispred kluba raspravljali o svim, uglavnom o svim temama koje su se odnosile na sektor poljoprivrede. Raspravljali smo o svim zakonskim tekstovima i dali svoje primjedbe i želje da jednostavno budemo konstruktivni i da se taj segment društva, društvene proizvodnje za koji smatramo da je jedan od ključnih segmenata društvene proizvodnje uvede u nekakve normalne okvire i da počne stvarno proizvoditi, a da ne postaje problem. Mi u klubu cijenimo napor vašeg ministarstva da se određene stvari riješe legislativno. Dakle, Zakon o poljoprivrednom zemljištu, Zakon o poljoprivredi, o Poljoprivrednoj komori. Evo ide sad i komasacija itd. su sve dobri napori da se uvede red u poljoprivrednu proizvodnju s tim što isto tako dijelimo mišljenje nekih kolega da je bio bi puno veći efekt da se to, u to ušlo godinu ili dvije dana ranije, a ne sad pri kraju mandata. U Republici Hrvatskoj imamo po nekim podacima negdje oko 99% područja su definirana kao ruralna ili mješovita područja, a samo su 0,76% gradskih područja. To znači da prema popisu u RH 24,9% živi u gradskom području, a 75% stanovništva živi na ruralnom prostoru. To govori samo o značaju poljoprivrede, poljoprivredne proizvodnje, odnosno o značaju svih zakona kojima želimo urediti taj segment društva. Vidimo da i negdje oko 233 hiljade poljoprivrednih gospodarstava, domaćinstava se bave proizvodnjom i da pritom koriste negdje oko milijun i 300 i hiljada hektara površine poljoprivrednih površina. No, ono što je loše u prosjeku je to negdje oko 5,6 ha po jednom korisniku. To je to što je loše i što kaže da trebamo raditi na okrupnjavanju tog poljoprivrednoga kapaciteta tih poljoprivrednih domaćinstava, odnosno naravno da treba i ovaj korak uraditi koji će doći, a to je Zakon o komasaciji treba komasirati ove male usitnjene parcele. Mi ne možemo a da se ne osvrnemo na prošle događaje, odnosno na prošlo vrijeme kada je poljoprivreda bila predmet priličnih eksperimentiranja, pa je jednako tako i prethodna Vlada se ne može amnestirati od toga da nije uradila krive korake u poljoprivredi. Dakle, ni prethodna Vlada, ni ova Vlada sad nisu donijeli Strategiju poljoprivredne proizvodnje, odnosno ukupnu Strategiju poljoprivrede. To je činjenica. I samim tim što nemamo nekakav takav okvirni dokument onda je cijela poljoprivreda podložna utjecajima raznih trgovačkih lobija i stječe se dojam da u stvari Strategiju poljoprivrede nam vode dva, tri trgovačka društva, a da ne kontrolira proces, ne kontrolira država kao što bi to bilo i normalno. Mi ne možemo a da ne kažemo da u prethodnom periodu smo imali koncepciju da se zemlja podijeli kroz program raspolaganja poljoprivrednog zemljišta. Dijelila se prilično nekontrolirano tako da su masu zemlje, masu hektara najkvalitetnije zemlje su u stvari su uzeli oni koji su bili u nekakvom drugom biznisu i kojima to nije osnovna djelatnost. A ono što je preostalo, preostalo je običnom čovjeku, običnom seljaku. Pa onda imate dvije kategorije korisnika tih famoznih poticaja, a to su oni sa puno hektara, preko sto ili nekoliko ili nešto više. U mojoj sredini je to sasvim uobičajena pojava da se ima stotinjak i više hektara zemlje. I naravno da onda je tu poticaj jedna kategorija stvaranja ekstra profita i da se jako lijepo živi od takve vrste poticaja kad vi dobijate 300 eura po hektaru puta 100 ha, to je 30 hiljada eura iz državnog proračuna svake godine dobijete po osnovu raspolaganja sa 100 ha. Naravno da kad imate malo hektara, kad niste bili u prilici tim programom doći u posjed ili vlasništvo malo hektara onda je taj poticaj postaje socijalna kategorija, odnosno taman toliko da se preživi i da se zanovi nova proizvodnja. I to je to što nije dobro. Istovremeno smo imali pojavu da smo imali država je vrlo izdašno pomagala poljoprivredu i investiranje u poljoprivredu kroz kapitalna ulaganja, pa imamo činjenicu da smo kupovali vrlo skupe strojeve milijunske vrijednosti. I kad vi dobijete jedan Jondir za milijun kuna i dobijete 500 hiljada kuna od države u povratu onda nije teško biti tu veliki biznismen. Pitanje je kud smo tih vraćenih 500 hiljada kuna, da li smo reinvestirali u poljoprivredu ili smo uložili u sasvim nešto drugo. Sasvim jasno se tu onda otvara i pitanje da li smo mi sa ovakvim načinom poljoprivredne, odnosno investiranja u poljoprivredu stimulirali domaću proizvodnju ili smo uradili nešto drugo, a to nešto drugo je jako lijepo smo počastili te velike strane kompanije koje se bave proizvodnjom traktora poput Jondira od Daiza itd. itd. Hoću samo da kažem to iz jednog drugog razloga. Ne ponašaju se sva društva na takav način. Recimo u Americi koja nam je primjer u svemu, pa nek' bude i u tome postoji agencija koja se zove USDA koja je u svakoj državi, saveznoj državi Amerike ima institute koji se bave, godišnje se bave kalkuliranjem. Dakle, praćenjem kalkulacija troškova usluga u poljoprivredi jer su oni konstatirali da su najveći troškovi u poljoprivrednoj proizvodnji upravo u uslugama, u mehanizaciji. I oni su stvorili određene kroz te kalkulacije su stvorili određene standarde i propisali su standarde za proizvodnju i ti standardi su uključeni u cijenu koštanja proizvoda i tih standarda se moraju pridržavati svi. Mi smo radili obrnuto, mi smo radili sve ad hoc kako je tko htio prilično neracionalno i nekontrolirano smo ogromne novce iz državnog proračuna usmjerili ka mehanizaciji. To dakle u takvim zemljama poput Amerike koja je takvim jednim kontroliranim načinom kupovanja mehanizacije postala apsolutno konkurentna na svjetskom tržištu i ona će vjerojatno sa takvom jedinicom jeftinog proizvoda to pokazati sad kad se bude potpisao ovaj trgovački sporazum sa EU. Sve nas će to koštati proizvodnje. Dakle, postavljam pitanje zašto se ne rukovodimo takvim primjerima kad već ne znamo sami pronaći čarobne formule vlastite proizvodnje? Isto tako u prethodnom periodu treba naglasiti da je postojala jedna crna rupa u cijeloj stvari, a to su tzv. koncesije kojih nitko neće da se dotakne. Tisuće i tisuće hektara je država davala koncesionarima po bagatelnoj cijeni. Dakle, postoje podaci da su koncesije negdje oko 50 eura po hektaru davane na vrlo dug period a one su izvorni prihod lokalne samouprave između ostaloga. Postavlja se pitanje koliko su lokalne samouprave proračuni oštećeni sa činjenicom da smo davali trgovačkim društvima, trgovačkim lancima smo davali koncesije po 50 eura, a seljak plaća 200 eura hektar istog takvog zakupa. Postavlja se pitanje zašto čelnici lokalnih samouprava šute pri tome i ne kažu da su zakinuti milijunskim iznosima. Ako je netko dobio u nekoj općini dvije tisuće hektara zemlje i to ga košta 50 eura nije ista cijena kao cijena proizvodnje njegove kao da to mora platiti 200 eura koliko plaća seljak. Dakle, a ukoliko ne uđemo u reviziju tih koncesijskih ugovora nećemo stabilizirati poljoprivrednu proizvodnju onako kako bi trebali. Nije točno da ugovori obavezuju, oni samo u svojoj osnovi, u formuli obavezuju, ukoliko su štetni oni su onda ništavni, oni se mijenjaju. A u ovom slučaju su oni izuzetno štetni ugovori. Ono što je dobro imamo podatke da je agencija u zadnjoj godini, Agencija za poljoprivredu, pri sklapanju novih ugovora o zakupu nešto povećala cijenu negdje oko 100 eura je sad prosjek cijene zakupa po hektaru koji je agencija potpisala. Naravno da je to dobro i da se na taj način ispravila ta jedna dugogodišnja anomalija. Isto tako je kolega sasvim fino rekao zašto smo uništili PIK-ove. To je jedna teoretska rasprava. Otišlo je u nepovrat jedan dobar koncept koji se nikad više neće vratiti, isto tako kao što je to organizirano zadrugarstvo bilo. Činjenica jeste da je u Baranji dok je bilo BELJE PIK radilo 11 000 ljudi, sad kad je to Agrokor radi 1200 ljudi. Svih 8000 su otišli na biro na teret države. Kažemo da je to dobar koncept, ja ne vidim da je to dobar koncept bez obzira na ideološke pretpostavke i jednog i drugog koncepta. De facto je cijela Baranja radila dok je radilo zadrugarstvo i dok je radio kombinat. O samom zakonu bih rekao da je on za nas prihvatljiv jer jednostavno želimo da stvorimo zakonski okvir koji će pomoći da se raspolaganje zemljištem dovede u red. Ali imamo prigovor na članak 12., dakle gospodarski program, o tome svi govore. Smatramo da je uistinu 60 bodova precijenjena kategorija i da smo na taj način u nekom smislu birokratizirali cijeli posao jer smo doveli do činjenice da onaj tko može platiti izradu skupe studije koji se zove gospodarski program taj može dobiti 60 bodova. Seljak običan ne može tome konkurirati jer ne može i vrlo teško može platiti skupu studiju. Postavlja se pitanje što kad se dobije zemlja na osnovu tog programa od 60 bodova? Tko obavezuje kontrolu izvršenja toga programa? Imamo činjenicu da smo i dosad imali gospodarske programe pa nakon 5, 6 godina nitko ne kontrolira više provođenje tog programa i imamo masu zapuštenih voćnjaka i svega ostaloga po Baranji jer se to više ne isplati raditi. Dakle, hoću da kažem gospodarski program nije presudna činjenica u ovom poslu. Presudna stvar je da li ćemo mi kasnije moći to eksploatirati na način da ostanemo na tržištu i da nas ne proguta tržište. To je suština stvari. Mislim da bi trebalo pojačati ovu dimenziju mladih ljudi i ako to već preferiramo i mislimo da je dobro i da u stavku 2. članka 12. gdje se govori o bodovanju kategorije mladih proizvođača ispod 40 godina doda još 10 bodova kako bi uistinu pokazali volju da preferiramo zapošljavanje mladih ljudi isto tako još 10 bodova bi trebalo dodati i u alineji f. gdje se govori o preferiranju tzv. domicilnog stanovništva, dakle dodati još 20 bodova i onda bi uistinu pokazali da i želimo preferirati to tzv. domicilno stanovništvo. Iako ja imam tu određenu rezervu što znači domicilno stanovništvo. Ono bi trebalo biti domicilno ukoliko je sa mjestom prebivališta bar 5 godina, a ne 2 godine kao što je to u zakonu. Jer ako vi sa 5 godina možete dobiti i steći državljanstvo onda valjda možete biti i domicilna kategorija stanovništva. Prema tome, to su neke korekcije koje bi za nas bile bitne da se u članku 12. urade, a mislim da ne bi bitno mijenjale suštinu ovoga zakona i ove intencije koju je zakonodavac odnosno predlagatelj htio kroz ovaj zakon riješiti. Isto tako imamo jedan prigovor, članak 20., koji se odnosi na krčevinu, na poljoprivredno zemljište koje nije u funkciji a nalazi se pod višegodišnjim raslinjem, kaže se da kad netko dobije u zakup tu zemlju, odnosno takvu zemlju mora iskrčiti o svom trošku a drvnu masu dati Hrvatskim šumama. Ne vidim logike jer Hrvatske šume nisu niti njegovale niti sadile niti štitile niti podizale tu obraslu zemlju i ne vidim razloga zašto bi sad oni imali od toga nekakvu ekstra dobit? Samo zato što su najveći državni koncesionar šuma, to nije nekakav poseban razlog. Mislim da bi čovjek koji je ušao u posao i rizik da iskrči morao da snosi i nekakve prihode pa i po cijenu da proda to nešto, nisu to nekakvi veliki iznosi ali se nelogično preferiraju Hrvatske šume u odnosu na nekakvog zakupoprimca. Inače po logici stvari u pravnoj kategoriji kad ulaziš u zakup onda ulaziš u zakup svega što u tom predmetu zakupa i zatekneš. Prema tome, to su neke stvari koje nisu od nekakvog presudnog značaja za naše prihvaćanje ovog zakonskog teksta ali bi u mnogome pomogle da se dobije kvalitetnije rješenje. Mi ukoliko bi se uistinu razgovaralo o tome da se taj gospodarski program ne favorizira na način da ima 60 bodova za nas bi ovaj zakonski tekst bio prihvatljiv.
Giovanni Sponza replika.
Evo poštovani kolega, želio bi se dotaknuti jednog važnog detalja kojeg vi jeste spomenuli na početku vaše rasprave kad ste rekli da nedostaje strategija ili možemo je nazvati zemljišna reforma. Stava sam da bi i ljudima u ministarstvu i nama danas bilo puno lakše da je na snazi već strategija postojeća, jer bi kada raspravljamo o ovom zakonu bilo nam i puno lakše promišljati sa pogledom usmjerenim prema naprijed. No, ostajem pri stavu da doista ovaj konačni prijedlog zakona je puno bolje rješenje nego što je bio sam prvi prijedlog zakona i ostaje jedno otvoreno pitanje da li jesmo spremni otvoriti raspravu kad sam već se prije dotaknuo kroz odredbe zakona pronalaženje kroz jedno sustavno rješenje interesa između jadranske i kontinentalne Hrvatske u smislu poljoprivredne proizvodnje iz razloga što jadranska Hrvatska dobrim djelom živi ponajviše od turizma. Jako veliki broj poljoprivrednih površina je neiskorišten. Pitanje je koliko imamo snage, koliko imamo odgovornosti, međusobnog iskaza povjerenja slijedom čega definitivno možemo napraviti tako strašan korak unaprijed gdje ćemo definitivno značajno utjecati na ukupnu ekonomsku nacionalnu ekonomiju. Dolaskom stranih gostiju, velikim uvozom mi potičemo stranu ekonomiju. I sada je na nama da se suočimo sa tim detaljom, živimo od turizma. Slavonija je uvijek bila poljoprivredna i bogat kraj i ne vidim nikakvog razloga, pa ću počet od samog primjera Istre da ne uspostavimo suradnju sa Slavonijom, dođemo do toga i doista napravimo nešto značajno za nacionalnu ekonomiju.
Hvala. Mile Horvat odgovor na repliku.
Zahvaljujem se. Kolega Sponza, ja cijenim vašu dobru namjeru da se spoji tzv. plava i zelena transvezala, to je jedna već stara stvar o kojoj se stalno pričalo. Međutim, sve ostaje smo floskula jer se to teoretski i praktično, odnosno praktično ne može provesti jer je cijela ova priča u rukama trgovačkih lanaca, monopolista i oni ustvari određuju cijelu strategiju poljoprivredne proizvodnje i trgovanja poljoprivrednim proizvodima u RH. U Austriji imate jedan drugačiji model, jedan drugačiji ambijent, jednu drugu kulturu da kažem kupovanja. U Austriji ne možete kupiti strani proizvod prije domaćeg proizvoda zato i žive OPG-i, zato i žive mala domaćinstva i zato je Austrija neki dan je objavljen podatak preko 100 milijuna eura, odnosno milijardi eura imala je nekakvih svojih izvoznih potencijala. Jedna mala Austrija od deset milijuna. Prema tome, ajmo se učiti kako to rade zemlje koje su daleko poodmakle u ovom neoliberalnom kapitalizmu i trgovanju od nas, nemojmo izmišljati vlastite modele. Ja bi jako volio kada bi se proizvođač u Baranji, proizvođač jabuka mogao povezati s vama i prodati svoje jabuke dolje kod vas, međutim on to ne može jer mu nema tko otkupiti jabuke, jer nema gdje poslije berbe onih sedam dana kapacitirat te jabuke jer nema hladnjača, ti što imaju su uglavnom takvi koji uvjetuju nevjerojatne … [[Upadica se ne čuje.]] Pa rješenje su zadruge, slažem se ja, daleko smo mi još od toga da se u klastere i zadruge udružujemo. Imali smo zadruge pa smo ih razdružili.
Marijan Škvarić replika.
Hvala gospođo potpredsjednice Sabora. Uvaženi kolega, u vašoj raspravi iznijeli ste nekoliko dobrih stvari a i usporedbi. Prije svega da kada govorimo o poljoprivredi moramo govoriti da je to od nacionalnog interesa jer zaista poljoprivreda može biti nositelj razvoja cijele Hrvatske a da ne govorimo o samoj poljoprivrednoj proizvodnji. A drugim dijelom ste spomenuli i da poljoprivreda se mora staviti u okvire tržišne ekonomije i tržišnog gospodarenja i stavili ste nekoliko primjedbi recimo ako se uspoređujemo sa Amerikom koja nam može biti primjer u svemu a naročito u poljoprivredi, jer ona je zaista prije svega žitnica cijelog svijeta. I tu bi naveo nekoliko primjera, recimo prije svega jedan primjer je kada je bilo u jednoj emisiji kada je tornado poharao središnju Ameriku i onda su pitali jednog farmera da kako će on nadoknaditi tu štetu koja je nastala od tog tornada? I on je rekao, prije svega pitali su da li traži pomoć od države, on je rekao pa što ima država sa tornadom koji je poharao moje žito? On prije svega mora nadoknaditi tu svoju štetu iz prijašnjih prihoda i dobiti koje je imao kada je naravno bilo normalno poslovanje i naravno postoje i krediti i kreditni uvjeti da može tu svoju štetu nadopuniti. I druga je stvar kada pomislite da su oni tako bogati da one velike žitnice koje imaju da koriste svoje traktore i kombajne, ne ima nekoliko gospodarstvenika koji imaju kombajne, koji rade za sve ostale u tom području. Znači nisu dovoljno bogati kao mi, što ste rekli da zaista i mnoga sredstva koristimo da velike kompanije mogu nam prodati opremu za koju kasnije ne znamo. I rekli ste jedan primjer da isto moramo voditi računa oko drugih. Slovenci imaju vam primjer da 20% svih nabavka za javne ustanove mogu bez javne nabave od OPG-a koristiti. Mislim da to i mi možemo isto preko Zakona o javnoj nabavi uvesti i mislim da bi itekako s time pomogli one OPG-e na lokalnoj razini i održivosti.
Mile Horvat odgovor na repliku.
Zahvaljujem se. Kolega, ja sam kada sam malo analizirao i pripremao se za ovu raspravu došao do nekih podataka vezano za tu američku agenciju koja je vrlo interesantna stvar. Dakle to je jedna cijela filozofija, dakle nije samo konstatacija da sada tu oni se bave kalkulacijama. Dakle cijela jedna državna filozofija stoji iza toga. Prvo, oni imaju takve institute u svim saveznim državama, drugo, ti instituti imaju obavezu da prate tu proizvodnju, treće, da komuniciraju sa tim velikim farmerima i da im daju savjete, četvrto, da pravo kalkulacije koje su jedinstvene na tako velikom i ogromnom prostoru, ogromnom tržištu. Dakle oni kontroliraju stihiju tržišta, ne dozvoljavaju da američko tržište podliježe stihiji na taj način jer su uveli jedinstvene kalkulacije za troškove koje su ugrađene onda u cijene proizvoda koje je onda zato što su vrlo racionalne kalkulacije, dakle nemaju svi skupe John Deere od milijun kuna kao što ste rekli nego imaju racionalne strojeve, a to struka mora reći, a ne mi proizvoljno što nam se više sviđa jel tako to ćemo voziti. Zato su i konkurentniji, zato su jeftiniji i zato će pšenica i repa i soja i kukuruz za par godina pojesti cijelu europsku proizvodnju, zato što su sistematični, zato što je cijela država stala iza poljoprivredne proizvodnje kao strateške grane i rekla je proizvodnja hrane je budućnost i proizvodnja hrane jednako je velika strateška stvar kao što je odbrana ili nešto drugo. Mi nažalost, smo to drugačije koncipirali. Mi smo rekli ajmo prvo rasprodati zemlju pa ćemo onda sa tom zemljom pomalo i trgovati, pa ćemo raditi kojekakve manifetluke. Zaboravljamo da ako smo prosječno 4 milijarde kuna dali u razne poticaje iz proračuna svake godine, matematički za 10 godina 40 milijardi kuna uložili u poljoprivredu, a sada smo jedni od većih uvoznika poljoprivrednih proizvoda u EU. Tu nešto ne štima.
Kolegice i kolega nastavit ćemo u 15,00 sati. Prvi na redu kolega Damir Kajin.
Kolegice i kolege nastavljamo sa radom. U ime Kluba Nezavisnih zastupnika govoriti će poštovani Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, predstavnici Vlade, uvažena gospodo zastupnici. Ova govornica je sveti gral parlamentarizma. I ako se ovdje nešto ne može reći a stalno mi se na to upozorava gdje se onda može. Pogotovo u jednoj zemlji kontroliranih medija ne od Vlade već od lokalne politike, kapitala, banaka itd.. No da idem na ovaj zakon. Zakon se mijenja nakon 2 godine. Ajde, nije dugo izdržao ali dobro je da se mijenja i mislim da je to jedan od kvalitetnijih zakona koji se našao pred nama. Normalno da jedan zakonodavac ne može predvidjeti sve situacije pa ću ja pokušati nekoliko istih na primjeru Istre iznijeti. Tko npr. može u Istri predvidjeti po mom sudu protupravno podaničko ponašanje DORH-a koji je 2 godine nakon što je zakon, znači zakon kojega smo mi usvojili 2012. godine omogućio prodaju 100 hektara zemljišta kako bi do njega došli ili u posjed došli, vlasništvo zapravo lokalni ex političari, biznismeni, špekulanti, kulturnjaci itd.. Jasno da nešto sitno su dobili i seljaci. Ja uvijek kažem da našim seljacima treba dati krv jer ako je netko osjetio što znači muka i znoj onda su to svakako oni. Tko može predvidjeti takvu bahatost da si pojedinci naprosto namještaju stotine hektara jasno za 1 do 2,29 kuna maksimalno ili od 15 do 30 centi. Potom se to urbanizira, gore predvidjet turističke punktove, hotele, industrijske zone, benzinske postaje itd., vile i sve ostalo. Na primjer jedan lokalni šerif kojega zovu ili grande šerif kupi kako preko svog radnika u svoj podrum nekih 11 tisuća kvadrata, radnik plati 2 kune a ovaj od njega to kupuje za 2 eura a potom na toj lokaciji predvidi ni manje ni više nego 23 vila sa bazenima. I to se onda prodaje. I onda si čovjek stvarno postavlja pitanje gdje su tu ministar, agencija, Cvitan, znamo gdje će se šutjeti i tko šuti. Međutim, nešto drugo je bitno kada je riječ o Istri ili puno bitnije to je jedna bitka koja je pred nama za 32 tisuće 480 hektara poljoprivrednog zemljišta. To je 25% ukupnog poljoprivrednog zemljišta koje županija Istarska posjeduje ili država na prostoru županije Istarske. Obradivih površina 1889 hektara a pašnjaka, livada 30 tisuća 591. Prema suglasnosti na programe raspolaganja po oblicima raspolaganja, a programe nisu izradili Labin, Lanišće, Pićan, Raša, Raša i Žminj, trebalo bi prodati oko 10 tisuća hektara, u zakupe dati negdje oko 15 tisuća hektara, ukupno preko 25 tisuća hektara. Do sada je prodano 1399 hektara za otprilike 1,3 kune po kvadratu. Od tih 1399 na području Bujštine 1339 hektara. To je gotovo nevjerojatno. S druge strane kada vidimo dugogodišnje zakupe gdje su posjedi bili zasađeni vinogradima Agrolagune i Agroprodukta itd., 1 hektar se daje u zakup za otprilike 1200 kuna ili 20 botilja, malo kvalitetnijeg i boljeg vina. Zašto Istra ima 35% poljoprivredne zemlje u državnim rukama? Prije svega glede opcija, odnosno egzodusa koji se dogodio nakon Drugog svjetskog rata. Neki su otišli, neki su otjerani, neki ljudi su pobjegli, neki su stjerani. I tako njih 140 tisuća od nekih 186 tisuća ljudi koliko napušta Hrvatsku. Jasno da zbog opcije ti ljudi ostavljaju imovinu i njome ex Italija namiruje ratnu štetu bivšoj Jugoslaviji. Ta zemlja je državna i to se ne može dovoditi u pitanje osim 5236 imena koji su dobili tzv. otpust iz jugoslavenskog državljanstva. Rekoh da se kani redefinirati 25 tisuća hektara ili 245 milijuna kvadrata na prostoru županije Istarske. Ono što se dogodilo sa prodajom poljoprivrednog zemljišta u Istri ja tvrdim da je gore od bilo koje pretvorbe i bilo koje privatizacije. Ono što će se dogoditi sa ovih 25 tisuća može definirati budućnost prostora. Pustimo što za 5 godina, zapravo za 7 godina od dana ulaska u Europsku uniju i stranci će moći naprosto stjecati. Problem je u onome što je privatizirano za kunu do dvije, što se danas već preprodaje nudi na tržištu nekretnina. Lokalna samouprava rasprodala je gotovo sve što je posjedovala. Nema više niti jednog brda u svom vlasništvu. Stvorena je jedna nova feudalna kasta, kako ja zovem novo plemstvo. Kupujem brdo za jedan bijeli crni, dovedem struju, vodu, asfalt, sagradim vilu sa bazenom za što dobijem kredit za bazen. Pazite, u ovoj zemlji se daju krediti za bazene, ok, ali narod se iseljava, ljudi su gladni, umjesto da se potencira poljoprivreda, mala industrija, obrt, što svakodnevno propada. I onda mi poručuju neki pojedinci da za što su borili naši nonići, a ja im odgovaram da ne budu koloni, a ni da im unuci ne budu faraoni. I zato molim da se to ne radi. Imamo sada jedan slučaj, ovdje zamjenica ministra jako dobro zna, od 180 hektara poljoprivrednog zemljišta u dolini Raše. 180 hektara to je 2 km puta 1 km. Grad Buzet, sva naselja grada Buzeta sa infrastrukturom, sa našim crkvama, vrtićima, školama se otprilike prostire. Tu su sva naselja grada Buzeta. S druge strane, gospodin … a neki zastupnici su postavljali pitanja za neku gospođu koja radi u ministarstvu ili za nekog gospodina, ne znam sada točno, koja je dobila u dolini Raše 90 hektara, koji ima 1100 krava, koji je uložio preko 5 milijuna dolara, a možda i 10 milijuna dolara, ima istina u posjedu 300 hektara, ali za sijeno mjesečno plaća 150 000 kuna. Taj slučaj došao je i do predsjednice Republike i do američkog ambasadora. Nije problem da svatko dođe do zemlje, dapače. Ona ne smije biti u … ali se ne smije zaobilaziti zakon. Ako tom gospodinu s juga Istre treba 20 hektara imaj ih, evo ja sam prvi da imaš 20, 25 hektara, ali nemoj zaobilaziti zakone i svojim ortacima namještati preostalih 160 hektara. Ja ovaj zakon promatram kroz članak 9., 12., 16., 19., 20. itd. Da, što ako netko recimo nije zasadio ništa u 20 godina koliko posjeduje ili kaže da je u posjedu zemlje, da ga je obrađivao. Kupite stanciju za 15 000 maraka, okružujete sa 5-6 hektara državne zemlje i vama se nudi u startu milijun i pol eura, prodat ćete je u konačnici za 2 milijuna. Ne ide to gospodo tako i zato ono što je najbolje u ovom zakonu, da se zemlja ne može prodati nego da se jednostavno seljacima daje u zakup. To je ono za što sam se borio i pred dvije godine vidjevši što se dešava tamo gdje naprosto živim. Ne može nam biti u interesu da nakon pretvorbe omogućimo još veću nepravdu ja bih rekao cijeloj Republici Hrvatskoj. Ono što je isto dobra nakana Ministarstva poljoprivrede, da agencija za raspolaganje poljoprivrednim zemljištem, a sve podatke koje sam čitao, čitao sam iz njihovih materijala, trebala bi biti smještena ili nalaziti se u Pazinu i na taj način zastupati interese seljaka u Istarskoj i Primorsko-goranskoj županiji. To je i logično, zašto, jer neusporedivo veći postotak državne poljoprivredne zemlje u vlasništvu države je u Istri nego u Primorsko-goranskoj županiji. Jasno, uz rad ovakvog DORH-a nema sreće, ali ako imamo na umu da je riječ o zakupu onda se nepravde barem ovako eklatantne o kojim sam i jutros govorio mogu izbjeći. Nije normalno gospodo da DUUDI prodaje jednu parcelu kraj Grožnjana u iznosu od 2270 kvadrata, govori se o oranici, vjerojatno je to neko građevinsko zemljište, a da onda znači županijski lokalni dužnosnici kupuju recimo od države 61 478 m2 za 140,8 tisuća kuna. U stvarnosti u posjed dolaze za 12 000 kuna i onda kroz 10 godina sa kamatom od 2% mjesečno plaćaju 1000 kuna ili načelnik dolazi još do većeg komada zemlje, 65 000 kvadrata za 138 000 kuna. Država prodaje rekoh 2270 kvadrata za milijun i 300 tisuća kuna. Niti je realno jedno, niti je realno drugo, ali ovo naprosto vrijeđa i sve u svemu želim vjerovati da će jedan ovakav zakon ubuduće ispravljati jednu povijesnu nepravdu koju smo nanijeli istarskom čovjeku.
Zahvaljujem. Imamo jednu repliku, poštovana Ada Damjanac.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Kajin, slažem se sa svime što ste rekli i podatke koje ste iznijeli. Uglavnom je, to je tako i to se dešavalo u Istarskoj županiji, ali dobra je stvar da ovaj zakon će omogućiti dakle i seljacima i poljoprivrednicima dolazak lakše do potrebne zemlje za svoju proizvodnju. Sigurno rekli ste pravu stvar jer dešavalo se prije ovog zakona da nama viđene ličnosti u Istri, pa čak i nekadašnji predstojnici Ureda državne uprave dolaze do poljoprivrednog zemljišta, a onda im se to poljoprivredno zemljište hvala Bogu preko noći pretvori u građevinsko koje onda oni to prodaju, kupe za 2 marke, prodaju za 80, a prikazuju prema Poreznoj upravi da su prodavali po 20. Tako da ovim zakonom spriječit će se te malverzacije i sigurno je potrebno da naši seljaci, naši maslinari, naši vinogradari dođu do tog zemljišta a prihod da onda ostane u jedinicama lokalne samouprave. Samo isto tako ističem jednu bojazan da se ne bi dogodilo da se onda na tom poljoprivrednom zemljištu iako smo mi već izglasali i Zakon o legalizaciji da počne sada ponovno bespravna gradnja i da se onda to pretvori u nešto drugo pa da nas dođe do nove legalizacije i onda ćemo imati jako puno objekata, legaliziranih objekata, bespravnih ali legaliziranih na poljoprivrednom zemljištu. Hvala lijepa.
Na repliku odgovara Damir Kajin.
Samo jednu rečenicu. I onda ti ljudi, recimo iz državne uprave koji su na taj način dobili zemlju kod vas dole u Fažani postaju vječni dužnici onima koji su im to omogućili. I zato ne jedan ili vi imate itekakvih problema upravo zbog progovaranja o takvim anomalijama. Dobro je dok se još ne puca.
U ime kluba HNS-a govorit će uvaženi zastupnik Ivica Mandić.
Gospodine potpredsjedniče, uvažena zamjenice sa suradnicom, uvaženi kolege i kolegice. Evo ja ću raspravu u ime kluba Hrvatske narodne stranke početi sa jednom konstatacijom. Često puta kolege znaju reći da zakoni koji dolaze iz resora poljoprivrede nisu prva točka dnevnog reda i zato bude malo zastupnika. Ovdje govorimo reći ću po pitanju poljoprivrede sigurno odjednom jednog od najvažnijih zakona koji značajno određuje budućnost poljoprivredne proizvodnje u Republici Hrvatskoj. Znači, najvažnijih zakona. Zašto? Republika Hrvatska pristupanjem EU 1.7.2013. godine ima moratorij 5 plus 2 godine po pitanja raspolaganja državnim poljoprivrednim zemljištem. Zato je ovaj zakon od velike važnosti da Republika Hrvatska ovaj važan posao odradi u tome vremenu. Kad gledamo kojom smo dinamikom odrađivali pitanje i gospodarenja i vlasništva i korištenja zemljišta vidimo da tu nismo bili najbolji. Nadalje, po svim mogućim pravilima koja je dogovorena pristupnim pregovorima RH prema EU i zajedničkoj poljoprivrednoj politici stočari, mljekari u 2017. godini gube određena prava po pitanju potpora u poljoprivrednoj proizvodnji. Zato je ovaj zakon itekakve važnosti da poljoprivredna gospodarstva posebno stočari mogu konkurirati, upisati dio poljoprivrednog zemljišta da bi ostvarili dio potpora. To je bilo za uvod. U uvodu ću reći da smo ovaj zakon donijeli 11.4.2013. godine i da smo vidjeli da u praksi, da ovaj zakon nije dobro primjenljiv i da raspolaganje državnim poljoprivrednim zemljištem nije išlo na najbolji mogući način. I iz tih razloga ministarstvo i Vlada RH predložili su nadopunu i kvalitetnije rješenje ovoga zakona. I tu bih rekao kao član odbora i kao pripadnik Hrvatske narodne stranke da procedura u dva čitanja i procedura u raspravama i otvorenosti rasprave da je to bilo primjereno i da su članovi odbora i svi oni zainteresirani pokazali puno razumijevanje u donošenju ovog zakona. I zato ne čudi da su rasprave u Hrvatskom saboru po pitanju ovoga zakona vrlo dobre i da su manje-više pozitivna mišljenja o ovom predloženom zakonu. Nadalje, mi ovdje ako želimo raspravljati o državnom poljoprivrednom zemljištu i njegovom korištenju mi dolazimo do brojnih problema koji se vežu uz ovo. Ja smatram da samo donošenjem Zakona o poljoprivrednom zemljištu, njegovom raspolaganju ne možemo riješiti pitanje demografije na slavonskom ili hrvatskom selu, da je to nedovoljna mjera i da je stanje u selima ili u ruralnim prostorima puno složenije nego što su kolege govorile. Jer ja sam stanovišta s obzirom da je to i moja uža specijalnost, da je stanje na ruralnim prostorima na slavonskom, baranjskom selu, bilogorskom selu, Podravini da su to manje-više sva gospodarstva koja je teško oživjeti i teško je učiniti da oni budu konkurentni. Zašto to spominjem? To spominjem upravo iz tog razloga da donošenjem ovog zakona mi ovdje dovodimo sve proizvodne subjekte u poljoprivrednoj proizvodnji bilo da su oni obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo, bilo da su oni pravne osobe u poljoprivrednoj proizvodnji. Ono što je intencija ili što je duh ovoga zakona da prema uspješnosti i prema kvaliteti svakom je dostupno državno poljoprivredno zemljište, jer zakon ne prepoznaje ni malog ni velikog, ni malog poduzetnika, ni velikog. Ili si poduzetnik ili nisi, ili si uspješan ili nisi uspješan, ili si konkurentan ili si nekonkurentan, ili si kvalitetan ili nekvalitetan. Mislim da je ovim zakonom u najvećoj mjeri nakon dugotrajnih rasprava i razumijevanja resornog ministarstva da smo došli do jednih dobrih polazišta koje daju sigurnost da će ovaj zakon biti primjenjiv. Ono što bih svakako rekao da je Vlada RH sa resornim ministarstvom da su odradili u ovoj godini gotovo tri najvažnija zakona koji se tiču poljoprivredne proizvodnje. Zakon o poljoprivredi, Zakon o komasaciji i Zakonu o raspolaganju državnim poljoprivrednim zemljištem. Interes Hrvatske da poljoprivredna proizvodnja bude gospodarska grana i da ona kao takva ima mjesta. Sve one druge primisli ili primjedbe, veliki, mali, srednji, bolje uspješni, neuspješni mislim da nije dobar. Jer ja ću reći da ima veliki broj malih obiteljskih gospodarstava koja su kvalitetna, prilagodljiva, konkurentna i ti trebaju biti glavni nositelji razvoja. Ovo što pojedini kolege zagovaraju da netko treba dobiti zemlju ja nisam za takvu pristalicu. Jer smatram da kao jedan od najvažnijih interesa RH da zaštiti jedno od svojih najvećih dobara, a to je zemlja, da od te zemlje ima koristi svaki građanin RH a pogotovo oni koji su u velikim potrebama, socijala, pitanje javnih službi, svih ostalih. Jer na toj poljoprivredi moramo zaraditi da bi imali kvalitetnije i bolje sve drugo. Zato nisam pristalica da radimo zakone da bi netko trebao dobiti poljoprivredno zemljište samo zato što on živi na selu. Ja nisam za takvu pristalicu jer mogu reći da jedan veliki broj poljoprivrednih gospodarstava ne zadovoljava ni osnovne uvjete privređivanja. Prije svega od stručne, obrazovne strukture do starosti. Mislim da na tome ne možemo graditi budućnost. Zato bi bilo svakako najbolje da smo kod donošenja ovoga zakona prikazali stvarno stanje hrvatskog sela i vidjeti koliko je to selo konkurentno, koliko je ono kvalitetno i da li s takvim selom i obiteljskim gospodarstvima ili takvom poljoprivrednom proizvodnjom možemo ići dalje. Ja sam čvrsto uvjeren da struktura jednog dobrog dijela obiteljskih gospodarstava ne zadovoljava u osnovnim kriterijima. Ono što svakako se htjelo da se ovim zakonom taj vrlo važan poljoprivredni resurs, zemlja, koristi na najbolji mogući način i da ovaj zakon prije svega bude primjenjiv i upotrebljiv. Ono što bih htio reći da je poljoprivreda vrlo odgovoran, složen i nepredvidiv posao. Ovo kad kažem nepredvidiv to prije svega mislim reći da je to manje-više i najčešći slučaj da je to tvornica pod otvorenim nebom. Znači bez obzira i na agrotehniku i na sve ostalo znanje vama se u jednom danu može dogoditi da dođe nevrijeme i da to sve bude upropašteno. Zato kažem da je to vrlo neizvjesno. I ono nadalje što smatram da je bitno kod ove problematike kad govorimo da mi ovdje upiremo pogled i oči u samo 22% državnog poljoprivrednog zemljišta. Mi ovdje, nitko od kolega dosada, nije spomenuo da 78% poljoprivrednog zemljišta nalazi se u privatnim rukama, da su vlasništva obiteljska gospodarstva, da je jedan dobar dio tih gospodarstava ne zadovoljava ni osnovne kriterije prije svega zbog starosti i da je tu veliki potencijal. Recimo sa mjerama ruralnog razvoja, mjera 4.1 gdje je mogućnost da obiteljska poljoprivredna gospodarstva, ne veliki već samo obiteljska gospodarstva mogu dio površina kupiti i da mogu dobiti za to nepovratna sredstva. Zato mislim da treba sigurno obratiti posebnu pozornost na ovih 78% površina koje su u prvotnim rukama i da je to ogroman potencijal za napredak. Ono što također ne odobravam ja ovdje ne želim praviti nikakvu razliku između obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava i pravnih osoba u poljoprivrednoj proizvodnji. Veliki broj i poduzetnih i kvalitetnih i konkurentnih je i malih i velikih i srednjih. Ali ovdje ako govorimo o zajedničkoj poljoprivrednoj politici i o politici EU za razdoblje 2014-2020. vidimo da je akcent na malim i srednjim poljoprivrednim gospodarstvima. Prema tome, i po tim mjerilima ima prostora ali svakako uzimajući u obzir da to mora biti i poduzetno i konkurentno i kvalitetna proizvodnja. Ono što također nitko se nije dotakao da imamo situaciju da su pojedini veliki sustavi u preuzimanju bivših velikih sustava da su dobili jedan dio zemljišta koje dobili su na koncesijske ugovore. Ti koncesijski ugovori su obično na duže vrijeme, što nije dobro jer su te koncesije po cijeni vrlo male. I pitanje je da li obiteljska gospodarstva koja idu sad na ove natječaje mogu biti konkurentna tim obiteljskim gospodarstvima. Tu bih zamolio i ministarstvo da kod takvih velikih sustava koji na takav način osiguravaju dio važnog resursa zemljišta da po pitanju ostalih potpora budu umanjeni da bi dobili u poziciju gotovo ravnopravnu i jedne i druge. Ono što bih naglasio ispred kluba da kod ovog zakona nema jednosmjernih rješenja. Da su to rješenja koja imaju prvenstveno ulogu da poljoprivredna proizvodnja bude kvalitetna i da ona bude od koristi za RH. Ono što daje velike šanse i velike mogućnosti razvoja da RH nema dostatnosti poljoprivrednih proizvoda, nema dostatnu proizvodnju, i da se u vremenu koje je prošlo u ovih 25 godina nije značajnije išlo prema boljem. Čak mislim da je bilo i nešto lošije. Jer ako usporedimo stanje 1990. godine kada je bilo negdje 25% državnog poljoprivrednog zemljišta u rukama kombinata, da je proizvodnja bila puno veća u naturalnim pokazateljima nego sada. A od tog ukupnog zemljišta, od tih 25% jedan dobar dio zemljišta je završio na obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima. I tu bi ove podatke potkrijepio sa podacima Državnog zavoda za statistiku koji su za 2014.godinu gdje se kaže da otkup poljoprivrednih proizvoda u 2014.godini se povećao na 10,26 milijardi povećanjem ili ako gledamo u odnosu na 2013.godinu to je 8,3%. Ako gledamo te pokazatelje u strukturi poslovnih subjekata i obiteljskih gospodarstava dolazimo do podataka da su poslovni subjekti u poljoprivredi povećanje je 6,9 milijardi ili 12% i obiteljska gospodarstva 3,3 milijarde ili 1,4%. Ono što bi svakako napomenuo da su u ovom zakonu najbitniji članci 29., 30. koji govore o gospodarskom programu i tu smatram da gospodarski program koji je itekako značajan da moraju biti značajni pokazatelj i dobit i dohodak i da je gospodarski program koji je na javnoj raspravi bio 2 tjedna i da je prepoznao i autohtone pasmine, i krške pašnjake, i sjemenarstvo, i ljekovito bilje i mislim da je ovo svakako dobro. Ono što bih također istaknuo da podupiremo ovaj dio da se problem sa stočarima riješi sa zakupom na 10 godina jer smatramo da na takav način će se pomoći. Osim toga mogu određene i znanstvene i visokoobrazovane ustavne koristiti poljoprivredno zemljište. Mi ćemo sa zadovoljstvom poduprijeti ovaj zakon jer smatramo da je veliki iskorak i da je jako dobar. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike. Prva se javila poštovana Đurđica Sumrak. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Mandić, rekli ste da ovaj zakon za vas ne bi trebao biti, koliko sam ja shvatila samo biti dobar za male i srednje, da vi tu podržavate ipak velike proizvođače i tako, a ja ću vam reći da bi svaki zakon koji je vezan i za poljoprivredu i koji je danas donesen ja mislim da je to intencija i gospodina ministra bila a i svih nas da svaki zakon bude u funkciji obnove hrvatskog sela. A posebice ste sad govorili o zajedničkoj poljoprivrednoj politici pa ću vam ja onda reći jeste intencija je obnova OPG-a. I slažem se s vama da ima i onih koji su neuspješni, oni neće biti nikad uspješni, njima zemlja ne treba, oni su otišli ionako i neće se s tim baviti, ali postoje ljudi, evo podatak od 750 prijava, znači za mjeru, podmjeru 4.1. to vam je u vrijednosti 1 milijarda i 300 tisuća kuna. Momentalno ima novaca čini mi se ministre za 300 milijuna isplate u tim projektima? A ostale vrijednosti još nema. Znači treba čekati i tih 750 projekata je kvalitetnih 750 projekata. Upravo je došlo, znači to je mjera koja podržava OPG-e. Obzirom da je 200 sela, 200 sela se u Hrvatskoj izgubilo. A spomenuli ste 90.tu godinu i dobre rezultate, ja ne mogu vjerovati da u ovom Hrvatskom saboru, u ovom Hrvatskom domu nitko, ne nitko oprostite, ispričavam se, jedan dio zastupnika nikako da shvati da je bio Domovinski rat, nikako, da je zemlja bila pod minama, da je bilo uništeno, da su svi ti silni pikovi bili razjedinjeni, da je stoka odvežena, da je stoka poubijana i da je trebalo početi sa obnovom negdje oko 98.
Zahvaljujem. Na repliku odgovara poštovani Ivica Mandić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvažena kolegice Đurđice, ja u svojoj raspravi sam čitavo vrijeme obraćao maksimalnu pozornost da ne dovedem ni jednog proizvoljnog subjekta u poljoprivrednoj proizvodnji u podređen položaj, ni velike, ni male. Ja sam više puta naglašavao o tome da ima itekako dobrih, uspješnih, poduzetnih, kvalitetnih, konkurentnih i malih i srednjih i velikih. I ako ih prepoznamo to je dobro. Ono što svakako bih naglasio da u proteklih 25.godina pitanje tranzicije, pitanje kriterija, pitanje razvoja i kako ćemo bit mislim da nije bilo dobro, ali to je iza nas, to je rekao i predsjednik našeg odbora, to je iza nas. Mi ovim zakonom ne da zaboravljamo što je bilo prije, ali gradimo uspješnu poljoprivrednu proizvodnju da ona bude i na malima i na velikima i na srednjima. Normalno da su mali OPG-i prilagodljivija, lakše mijenjaju proizvodnju, ali vi kad gledate sadašnju strukturu proizvodnje na obiteljskim gospodarstvima imate dvije eventualno tri proizvodnje i gotovo i dakle treba pomoći. Evo došli smo i do ovoga ruralnog razvoja, pa vi ste u ovoj sabornici govorili i program neće bit prihvaćen i on nije dobar. Vidite da je taj program prihvaćen, da mjera 4.1. koja ide direktno prema malim obiteljskim gospodarstvima daje rezultate. I mene živo zanima struktura tih obiteljskih gospodarstava koja su na tom natječaju, da li su to mlađi, srednji ili jako stari? I to bi otprilike dalo i rješenje kako trebamo formirati zakone da prema tima mladima konkurentnima, poduzetnima i gradio zakonsku regulativu i da na tome razvijamo poljoprivrednu proizvodnju.
Zahvaljujem. Druga replika poštovani Branko Hrg.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Mandić, da zemlja je, poljoprivredna zemlja je definitivno natprivatna kategorija a ona je bez obzira u čijem vlasništvu bila od nacionalnog interesa i o njoj treba ukupno voditi brigu. Dobro ste vi spomenuli i privatno zemljište ne samo državno poljoprivredno zemljište. No u tom dijelu državnog poljoprivrednog zemljišta ja se ne slažem sa vašom tvrdnjom i konstatacijom da se ne bi trebalo voditi brigu o tome da se državno poljoprivredno zemljište na neki način daje i prilagođava onima manjima nego da ono bude općenito na raspolaganju bilo kome, da li manjima, da li većima. Zašto se ne slažem? Zato što mislim da upravo država tu može napraviti određene procese da očuva život, da pomogne onima koji su slabiji. A oni koji su jači oni će na slobodnom tržištu moći kupovati privatno poljoprivredno zemljište. Nažalost, ima ga jako puno pustog i zapuštenog. Dakle u tom dijelu oni imaju priliku, ali ovi manji oni nemaju priliku i njima treba zbog toga pomagati. I zato mislim da je pogrešno tako govoriti da je svejedno tko će dobiti pa vi ste čak spominjali i kombinate i proizvodnju. Danas bi trebalo razmišljati o tome da se apsolutno potiče udruživanje i u ovom zakonu je to moguće. Kada bi se onaj program bodovanja za gospodarski program smanjio sa 60 na 50 bodova, pa kada bi se tih 10 bodova dalo onima koji se udružuju koji su udruženi u neku organizaciju kao OPG-i već bi na taj način poticali i očuvavali život. Dakle ovaj zakon mora imati za prioritet očuvanje života u ruralnim dijelovima Hrvatske.
Na repliku odgovara poštovani Ivica Mandić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa u svojoj raspravi sam sigurno istakao da je osobiti interes RH da vodi brigu o zaštiti od svojih jednih od najvrjednijih resursa, poljoprivrednog zemljišta, to sam rekao. Ali ovim zakonom se čuva to zemljište, na koji način se koristi ako se devastira. I svakako bi trebalo pooštriti one kriterije ako se ne raspolaže tim vrijednim resursom na pravi način, da se momentalno prekidaju. Ako je netko ostvario kao stočar on nije stočar, istog trenutka se prekidaju i raskidaju ugovori. Nadalje, ja nisam govorio u svojoj raspravi da ova zemlja treba ići prema jednima, drugima i trećima, da ide se prema uspješnima. A svakako ako su jednako uspješni i veliki i mali onda su mali u prednosti po gospodarskom programu po kriterijima i po svemu. Znači u tome se mi slažemo i ne vidim da je to problem. Ono što se tiče očuvanja života u ruralnim prostorima, to smatram da se ne može riješiti samo jednim zakonom da tu treba biti politička odluka, konsenzus gotovo svih subjekata od Sabora do Vlade, da pitanje na koji način vratiti život u te prostore jer ti prostori o kojima govorite i vi i ja su problematični. I ja se bojim da veliki broj malih naselja u ruralnim područjima za 30 godina nestati. To ne možemo samo sa jednim zakonom, to može jedna duga kampanja da pokušamo promijeniti taj odnos jer bitno je po pitanju i same strateške sigurnosti RH pogotovo na rubnim prostorima da ima stanovništva itd. ali to samo s ovim zakonom ne možemo riješiti.
Treća replika poštovani Mile Horvat.
Zahvaljujem se. Kolega Mandiću vi ste vrlo oprezno govorili o koncesijama, dakle ne treba oprezno govoriti o tome, treba jasno reći koncesije koje su sklopljene prije desetak godina koncesije na zemlju su dugoročne i sramotno bagatelne. Ako ste vi dobili hektar zemlje po 400 kuna na 30 godina, istovremeno vam država daje svake godine 2.100 kuna poticaja na tu zemlju onda je to sramotan posao, to je šteta za državu, za proračun države, šteta za proračune lokalne samouprave. I mi nemamo hrabrosti javno o tome govoriti i ući u reviziju tih koncesijskih ugovora. To se radi o hiljadama, hiljadama hektara s kojima raspolažu pojedina trgovačka društva. I nije problem onda biti ni uspješan biznismen kada na 10 tisuća hektara morate uložiti 450 eura po hektaru, a 300 dobijete od države, prema tome to je čista matematika. Druga stvar, kako su kombinati dobijali zemlju, reći ću vam jedan primjer, dakle u Općini Trpinja, Vupik obeća da će zaposliti 100 radnika i od 2000 hektara vijeće mu dodijeli 1400 hektara. Nakon dvije godine od tih 150 se pošalje u mirovinu odnosno državi na brigu i dalje mu ostaje tih 1400 hektara. Dakle to je ta stvar koja se nije dobro radila, to su ti loši potezi koje smo mi trpili i koje smo dozvolili da se urade. Između ostaloga zbog toga je i nepovjerenje malo prema ovome kategoriji gospodarskog programa jer su svi oni u gospodarskom programu upravo obećavali da će zaposliti, da će razvijati, da će pomagati lokalnu samoupravu itd., itd. i na kraju se svelo na činjenicu dajmo samo zemlju a sutra ćemo vidjeti kako hoćemo. I da završim, jedino je sada ministarstvo išlo sa vrlo korektnim cijenama zakupa zemlje.
Na repliku odgovara poštovani Ivica Mandić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Horvat, pa ja nisam rekao ni stidljivo, ni zakulisano, ja sam govorio o koncesijama i pitanju konkurentnosti. Ako govorimo o poljoprivrednoj proizvodnji u istoj poziciji ne mogu biti ja koji sam dao 400 kuna zakupa za jedan hektar i onaj koji ima 1.400 kuna. I zato sam zamolio nadležno ministarstvo da o tome vodi računa preko drugih mjera da dobijemo u pravu poziciju i jedne i druge. Ono što ste vi sami rekli da je poštivana procedura koncesije, da to nije odradila ni država. Država je dala suglasnost nakon odluka općinskih vijeća po programu, taj puta smatram da i ljudi koji su dizali ruke za to snose dio odgovornosti. Ono što bih htio u ovoj replici posebno istaknuti da pod broj 1 evidencija zakupa koncesija mora biti javna stvar, mora biti transparentna. Ono što je bitno da po ovom zakonu svi oni ugovori o zakupu ili po ovom zakonu svi ugovori moraju se voditi jasna kontrola i svako narušavanje ugovora ili promjena proizvodnje ili bilo čega po pitanju da se gube prava na to sve. Znači, a to mogu odrađivati i poljoprivredna inspekcija i to može odrađivati i Agencija za državno poljoprivredno zemljište. Mislim da je ovaj zakon dobar, u dobrom duhu je napravljen. I vjerujem ako budemo ga primjenjivali kakav je da će on dati svoje rezultate.
Posljednja replika poštovani Šimo Đurđević.
cijenjeni kolega Mandić. Ja tvrdim a iz vaše rasprave to nije vidljivo da su mali OPG-ovi u podređenom položaju kada se tiče natječaja, bilo kojeg oblika natječaja, ovog puta ste govorili o koncesiji. Govorim to iz razloga toga jer OPG npr. na vašem području, ajmo Vuka, Široko Polje, Đambić ne može konkurirati iako ima svu potrebitu mehanizaciju jednom Belju, jednom Žito Osijeku, jednom ne znam Ervačiću, kako li se sve zove. I ja sam shvatio i založio bih se za to da ove izmjene i dopune Zakona o poljoprivrednom zemljištu budu na određenu ruku da idu malim i srednjim OPG-ovima. Ne da su pisani za njih. I dakako ova domicilnost kada se radi, kada se domicilno stanovništvo podmiri sa poljoprivrednim zemljištem u tom slučaju, u drugom slučaju mogu se natjecati i oni koji nisu iz toga područja. Kako ja iz Slavonskog Broda da konkuriram kod vas u Širokom Polju, Vuki, Čepinu a ljudi koji imaju stoku, koji imaju obiteljska poljoprivredna gospodarstva u segmentu tom vrlo bitnom poljoprivrednog zemljišta nisu zadovoljeni ili ga nemaju uopće.
Na repliku odgovara poštovani Ivica Mandić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Đurđević, pa koliko se sjećam po programima raspolaganjem državnim poljoprivrednim zemljištem koji je bio uvjet za raspodjelu, moglo je biti zakup, koncesija i prodaja. Koncesije su išle za ono zemljište koje nije bilo geodetski, katastarski uređeno a prvenstveno je išlo prema velikim sustavima. Nisu išli prema malima. Znači ja sam govorio kada sam govorio o konkurentnosti da su manje-više veliki proizvodni subjekti sada da ih ne imenujem od Vukovara, Baranje, ovog dijela Osječko-baranjske županije oni su dobili te koncesijske ugovore koji su vrlo povoljni ali koji su bili po zakonu uređeni. I smatram da u istoj proizvodnoj grani ne može nadležno resorno ministarstvo dozvoliti nejednake uvjete. Zato sam tražio da se taj dio, vi ne možete ugovore stavljati van snage, raskidati ih, ali da se ta nepravda može kompenzirati na neki drugi način. Jer ono što ovaj zakon daje dobro i daje mogućnost po hitnom postupku da prepoznaje stočare, da prepoznaje stočare. Ako su obiteljska gospodarstva a obiteljska gospodarstva su idealni i za stočarsku proizvodnju jer ta proizvodnja traži angažiranost cijele godine i ne vidim razloga da u nekoj od strategija nama bude odrednica da idemo na mala obiteljska gospodarstva koja broje od 20 do 30 muznih krava. Jer to u vremenu dok sam ja još studirao agronomiju to su bili optimalni modeli za opstanak obiteljskih gospodarstava i mislim da su to pravi načini ali to svakako bi trebalo se u strategiji i mogućnosti i plasmana i svega ostalog što veže za sigurnu poljoprivrednu proizvodnju.
U ime Hrvatskih laburista-Stranke rada govoriti će poštovana Nansi Tireli.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Evo čuli smo dosta i nikad valjda previše što se tiče kada govorimo o poljoprivredi. Ono što treba priznati jeste to da je od prvog čitanja zakona do drugog čitanja zakona napravljen izuzetno dobar i veliki korak. I ukoliko tako ne počnemo postavljati stvari mislim da ćemo se teško maknuti uopće naprijed i riješiti ove probleme o kojima danas razgovaramo. Tko je doprinio tome da drugo čitanje, odnosno konačni prijedlog zakona bude bolji od prijedloga manje je važno. Upravo zato i jesmo ovdje i članovi odbora i matični odbori i svi saborski zastupnici da zahvaljujući, netko iskustvu, netko struci, netko razgovorima sa strukom doprinese u raspravama najbolje i najkvalitetnije što može da predlagateljica, odnosno ministarstvo čuje prijedloge, čije sugestije i da ih do konačnog zakona dakle implementira kako bi zakon bio čim bolji i čim lakše provediv. Problemi u poljoprivredi nisu od jučer o okolnosti se mijenjaju jako velikom brzinom što znači da svi moramo biti fleksibilni i da svi moramo te promjene racionalno i svjesno prihvatiti i da moramo na njih i kvalitetno odgovoriti. Kao što smo čuli maloprije u raspravi najprije ne smijemo zaboraviti da je zemlja bila opustošena ratom pa nam je trebalo određeno vrijeme da se oporavimo i da krenemo sa nekakvim razvojem poljoprivrede. Ali isto tako danas ne smijemo zaboraviti da je Hrvatska tek odnedavno članica Europske unije i da u poljoprivredi valjaju i važe sasvim drugačija pravila nego što je to bilo dok Hrvatska nije bila članica Europske unije. I tim novim pravilima i tim novim rezolucijama, direktivama i uredbama treba se prilagodit ne samo ministarstvo nego svoj mentalni sklop i svoje razmišljanje tome mora prilagoditi svatko onaj tko se u Hrvatskoj misli i želi baviti poljoprivredom. Najveći problem koji mislim da u ovom trenutku imamo i zbog koga se toliko u poljoprivredi gubimo jeste to što nemamo poljoprivredne strategije. Dakle mi donosimo zakone, zakone donosimo onako kako nam prilike diktiraju ili neprilike, pokušavamo probleme koje u praksi imamo riješit na najbolji mogući način i da rješavamo probleme i da detektiramo te probleme upravo je dokaz ovaj zakon o kome danas govorimo. Dakle godinu dana detektirali smo uska grla, idemo u izmjene da bi se uska grla popravila i da bimo u poljoprivredi mogli izvući veću nekakvu dodanu dobit. Bili su kao što smo čuli u povijesti, odnosno u bližoj povijesti čudni kriteriji dodjele poticaja, čudni kriteriji dodjela koncesija. Nikakva kontrola onoga što smo dijelili, nikakva kontrola onoga što smo poticali i u svijesti velikog broja poljoprivrednika stvorila se teza, dakle dovoljno je da imam hektare, da li ću obrađivat, neću obrađivat, koliko ću obradit ili neću obradit, od države moram dobit poticaja jer je država nekad poticaje davala i ukoliko sad mijenjamo kriterije i tome više nije tako. Dakle svi dolazimo u problem jer onda poljoprivrednici kažu da se o njima više ne vodi računa i da se o njima više ne vodi nikakva briga što nije točno. Govorimo danas i o tome centralizacija i decentralizacija. Svi smo svjedoci, a to je i kolega Kajin pokušao na sebi svojstven način dakle približit nam što znači kada ili jeste značilo kada je lokalna samouprava upravljala državnim zemljištem i davala ih u koncesiju. Ono gdje definitivno griješimo jeste to što nam izuzeci uvijek postaju pravila, što one koji prekrše zakone koji su na snazi ne sankcioniramo u trenutku kada su kazne napravili kazneno djelo i što onda idemo sve mijenjat ispočetka i onda kažemo e neće više upravljati lokalna samouprava, sad će upravljat država jer lokalna samouprava upravlja loše. To je ono gdje stalno padamo na ispitu, gdje vječito zbog jednoga ili zbog nekolicine njih, a svi smo svjesni toga da nekakva praksa koja nije baš legalna vrlo često je prihvatimo jer vidimo jednostavno da se može i da se smije. Dakle onoga tko je napravio nešto suprotno zakonu treba sankcionirat, ali si ne smijemo dozvolit da kažemo da su zakoni zbog toga loši jer zakone provode i protupravno zakonima rade samo ljudi. Kajin je spomenuo situaciju u Istri koja je bila međutim evo to što je on spominjao uistinu nema ama baš nikakve veze s ovim Zakonom o upravljanju poljoprivrednim zemljištem. Dakle jedno je prenamjena poljoprivrednog zemljišta u građevinsko zemljište, a drugo je upravljanje poljoprivrednim zemljištem dakle temeljem ovog zakona kojeg danas imamo. I nemojmo miješat kruške i jabuke, kako se kaže, jer onda opet na kraju ne razumijemo da li je ovaj odnosno naši građani teško razumiju da li je ovaj zakon o kome danas govorimo nešto bolje od onoga što smo imali ili je on sad nešto gore od onoga što smo imali. Dakle definitivno ovo što danas imamo jeste bolje od onoga što je bilo do danas ili što će bit do sutra dokad zakon usvojimo i dok on ide u primjenu i to treba u svakom slučaju pozdraviti. Praksa prenamjene poljoprivrednog zemljišta u građevinsko zemljište i sve ono što se dešavalo oko svega toga priča je koju trebaju rješavati nadležne institucije, ali svakako ne Ministarstvo poljoprivrede kroz Prijedlog zakona o poljoprivrednom zemljištu. Danas smo puno puta čuli u raspravama da nam je sporan članak 26., pa se opet priča o korupciji i kriminalu i evo u nekoliko se navrata otvorilo pitanje o izravnoj dodjeli zemljišta bez javnog poziva. koliko sam razumjela zamjenicu ministra kada je odgovarala na jedno to pitanje, a molim ministra da me ispravi ukoliko sam u krivu, zemljište će se dodjeljivati stočarima koji u registru imaju upisana grla stoke. Dakle da pojednostavim, koji imaju žutu markicu na uhu, a tu ne možemo onda govorit o lobijima i ne možemo govorit o uvoznicima i ne možemo govorit o svemu onome o čemu smo danas slušali. Budimo transparentni, budimo iskreni i recimo ono što jeste. Ako ministar na raspravi u Saboru kaže da se to odnosi dakle na grla koja su upisana u registar otkuda nama pravo da onda kažemo da to neće biti tako i da se tu sad radi o onim uvoznicima koji uvoze tisuće i tisuće grla, stave ih jedan dan u štale i onda ih drugi dan stave u klaonice i treći dan ih stave na police u trgovačke centre. Dakle to nema koliko ja razumijem veze jedno sa drugim. Druga bojazan koja se provlači jeste mogućnost koruptivnih djela pogodovanjem jer javnog poziva nema. Isto tako sam razumjela da će se takvim postupcima davat poljoprivredno zemljište onima koji imaju grla, ali trenutno nemaju zemljišta i zbog toga ne mogu koristiti poticaje pa je ovo upravo stoga da bimo tim našim poljoprivrednicima i tim našim seljacima koji imaju grla u svojim štalama omogućili da dođu do tih pašnjaka kako bi mogli se javit za dobivanje poticaja na koja u ovom trenutku imaju pravo i koja su nam u svakom slučaju nužna. Dakle, još jedan plus u ovom zakonu koji u svakom slučaju jeste za pozdraviti. Ali opasno je kada iskrivljujemo ono što u zakonu i prijedlogu zakona piše. Problem koji uvijek imam sama sa sobom jesu pravilnici. Dakle, mi donesemo zakon, međutim u pravilnicima opet stoje nekakva druga pravila igre i ono možda za budućnost što bimo trebali i o čemu bimo trebali razmišljati zasigurno jeste to da pravilnici moraju biti sastavni dio zakona koji dolazi na proceduru, jer zakon je samo okvir, a pravilnik onda dozvoljava sve. Problem domicilnog stanovništva i ostatka mladih na selu nećemo riješi Zakonom o državnom zemljištu. To moramo riješiti nekakvom drugom politikom, ali zasigurno zahvaljujući gospodarskom programu koji je dva tjedna bio na raspravi i koji je prepoznao i problem domicilnog stanovništva i problem mladih sa dodatnim bodovanjem idemo u tom pravcu da upravo i zbog naputaka Europske komisije, ali i zbog svoje želje da mladi ostanu na selu i da se bave poljoprivredom u tom gospodarskom programu dakle bodujemo i mlade i domicilno stanovništvo. O tome da li je dvije godine dovoljno da kažemo za domicilno stanovništvo o tome bi se dalo razgovarati. Evo čuli smo sad već i pet godina. Mogli bimo o tome evo govoriti, ali mislim da u svakom slučaju i ovo što imamo sada je bolje od onoga što smo imali. Pogodovanje velikima na štetu malih mislim da je naš sljedeći problem i taj što nemamo podataka tko to ili koje vrste OPG-ova postoje. Dakle, mi kad kažemo obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo mislimo i na veliko obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo u Slavoniji koje ima nekoliko hektara državnog zemljišta ili nekoliko stotina grla stoke ili tisuću grla stoke. Ali pod OPG-om mislimo i na ono naše istarsko OPG gospodarstvo koje ima restoran, u dvorištu 10 ili 20 kokošaka, 1 kozu, 1 ovcu i možda jednu kravu da bi turisti vidjeli kako životinje izgledaju. Dakle, ono što nam je važno u svemu ovome bilo bi da imamo registar tih OPG-ovaca, dakle koliko imamo da tako kažem velikih, malih i srednjih OPG-ovaca. Djelatnost kojima se ta obiteljska, poljoprivredna gospodarstva bave, jer se ne bave svi istom djelatnošću. I sumnjam da će obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo koje nema ni zaposlenih, ni postrojenja, ni objekata, ni ničega aplicirat na nekakav javni natječaj koje raspiše Ministarstvo poljoprivrede, odnosno agencija za puno nekih hektara da onda možemo uspoređivati, dakle velike i male. Veliki je važan zbog broja zaposlenih, zbog proizvodnje. Mali je važan zbog onoga što mali radi. I činjenica jeste da i velike i male trebamo cijeniti i trebamo poštivati i da svakome moramo maksimalno izaći u susret da svoju djelatnost za koju se opredijelio da je želi radit može radit. Gospodarski program ide, dakle u dobrom smjeru. Prepoznali smo ono što nije valjalo i to smo sad jednim dijelom popravili. I navela bih još samo jednu stvar i to će biti zaključno. Dakle, obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo za mene je obrt ili je, dakle svaki vlasnik obiteljskog poljoprivrednog gospodarstva za mene je poduzetnik i ja ga ni u jednom dijelu ne razlikujem od bilo kog drugog obrtnika koji se bavi bilo kojom drugom djelatnošću ili bilo kojim drugim poslom. To znači da bi svaki OPG-ovac morao biti svjestan toga da za dobro poslovanje i kvalitetno poslovanje, najprije zbog sebe samog, a onda tek zbog ministarstva i svega onoga što od njega drugi zahtijeva mora napraviti dobar poslovni plan. Dakle, moramo učiti i moramo planirati da bimo dobro odlučili. Mislim da je to jedina poruka koja je iskrena, jer ukoliko obiteljska poljoprivredna gospodarstva kao poduzetnici ne shvate koliko je važno imat poduzetničkog duha i koliko je važno bit inovativan, spreman na promjene, fleksibilan na ovom našem tržištu, da bi umjesto pšenice koju sam sijao 20 godina odlučio se za neku drugu kulturu jer sam dobio informacije da se ta druga kultura dobro prodaje i izvozi. Nećemo moći govoriti o tome da smo OPG-ovcima pomogli, niti da smo pomogli bilo kom malomu ukoliko si taj mali ne shvati da si najprije mora sam odlučit što hoće i gdje hoće. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike. Prvo poštovana Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice Tireli, prvo ću se osvrnuti na vaše izlaganje koje ste počeli sa odborima i da u stvarnosti niste shvatili poruku nas koji govorimo da je matični odbor koji je, evo tu je i ministar i zamjenice sad nema po tri, četiri sata raspravljao o pojedinom zakonu i da zaista naši prijedlozi svih članova, ne želim nikoga izdvajati su dobro prihvaćeni u ministarstvu i ugrađeni su u zakone. Ono što želim reći, članica smo EU i kao što i sami znate odbori imaju veliku važnost tamo. Tako po meni bi svaki matični odbor za pojedini zakon trebao ga prvo dobro izbrifirati na svom matičnom odboru, a onda naravno i svi ostali zastupnici da imaju putem amandmana i svojih rasprava evo i vas tako je, to je jedna stvar. Druga stvar što sam vam željela reći, to je što je to OPG. Prvi puta kad se stvarao upisnik poljoprivrednih proizvođača tada su se OPG-i upisivali. Bilo je tada negdje 192 tisuće, sad ima 170 tisuća. Dakle, što je bilo obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo. To je ono svako gospodarstvo koje na svom gospodarstvu članovi obitelji znači nešto uzgajaju. Da li je to stoka, imaju zemlju, stoku i to su upisivali. Mi imamo i registar, imamo i obrtnike koji su se prijavili kao obrtnici od nekih od obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava. Imamo malih, srednjih i velikih. Ono što ja želim reći, ono za što se mi zalažemo ovdje, nitko nema ništa protiv
Vrijeme. Odgovor na repliku, Nansi Tireli.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolegice Sumrak, hvala na replici. Ja bih rekla na ovaj prvi dio vaše replike dakle bravo za članove odbora koji su se trudili i ministru približiti sve probleme koje poljoprivrednici imaju ali isto tako i bravo za ministra koji je članove odbora čuo i mislim da je to zadaća i članova odbora i ministra da jedni druge slušamo. Na kraju krajeva to nam jeste i svrha. Hvala vam što ste me naučili dakle što znače OPG-ovi. Ja sam samo evo pokušala reći da imamo različitih vrsta OPG-a i iz svog vlastitog iskustva sad govorim kad meni netko kaže OPG ja stvarno doživljavam malu kamenu kuću u kojoj je restoran, sobe za spavanje, ograda evo to su dakle u većini slučajeva OPG-ovi su takvi kod nas u Istri i govorim da kad idem u Slavoniju, kad idem u Baranju da je OPG nešto sasvim drugačije. I da kad govorimo o OPG-ovima onda da bi bilo dobro da barem sami zbog sebe znamo o kakvim to OPG-ovima govorimo.
Nova replika poštovani Branko Hrg.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice Tireli ja se s vama često puta u dosta stvari slažem ali moram reći da nakon ove vaše rasprave da se u većini stvari ne slažem. Ali, krenut ću odande gdje ste vi sada stali odgovarajući kolegici Sumrak. Zato što su OPG-i različiti u Istri, Slavoniji, Prigorju, Zagorju, Podravini bilo gdje drugdje, Međimurju, zato bi bilo nužno imati regionalni pristup u gospodarenju državnim poljoprivrednim zemljištem. I to je jedan od temeljnih problema ovog zakona što to nije riješio. A onda dolazimo dalje. Vi ste rekli da ne sumnjate da članak 26. izmjena bi mogao dovesti do neke manipulacije. Ja sumnjam, ozbiljno, imajući u vidu i prošlost. Pa stalno je bilo manipulacija s poljoprivrednim zemljištem, o tome se non stop govori. Pa zar nije onda dobro da probamo osujetiti sve zamke koje sad ovim zakonom dolaze i da se to spriječi. Kako to spriječiti? Pa ok, da imamo pravilnik onda bi vidjeli točno što slijedi. Nemamo pravilnik, kako da ja znam da neće biti? Krava ili bik, ponavljam po ne znam koji put danas, tovni bik ili krava što je bit, što je prednost u stočarstvu? Krava jer će ona oteliti tele i imat ćemo novoga bika, ali našega hrvatskog bika. Poticaji, pa u tome i jest poanta cijele priče, u poticajima. Zato bi bilo nužno da smo išli na ograničenje površina koje mogu pojedinci, bilo fizičke ili pravne osobe dobiti državnog poljoprivrednog zemljišta. Zato, treba ograničiti pa neka kupuju privatno i neka dobe poticaje. A ne omogućiti da netko dobije stotine hektara državnog zemljišta i nakon toga poticaje. A bit će toga i opet.
Odgovor na repliku, poštovana Nansi Tireli.
Dakle idem od ove vaše zadnje replike. Slažem se s vama da će, bilo je i jeste i bit će uvijek koruptivnih radnji i uvijek će ih netko napraviti ali mislim da nam to ne daje u ovom trenutku za pravo da kažemo da sve zakone koji se u ovom Hrvatskom saboru donose donosimo samo zato da bismo dali nekome prostora dakle da se bavi korupcijom i da mu ta koruptivna djelatnost bude na prvom mjestu. One koji se time bave dakako treba sankcionirati. Slažem se s vama kad kažem, i to sam upozorila da su problemi uvijek pravilnici. U tim pravilnicima imamo definirano što i kako će biti. Mi to danas ne znamo, a moramo donijeti ili izglasati zakon koji okvirno govori o nečemu. Ja sam optimista i uvijek mislim da valjda svatko tko odgovara za nešto ide sa najboljom namjerom i vjerujem da je ovaj zakon napravljen ne s namjerom da se pogoduje kriminalcima i lopovima nego s namjerom da bi se hektari nekome dodjeljivali kapom i šakom nego stvarno uistinu s onom namjerom koju je zamjenica ministra jutros lijepo obrazložila. Da se ti pašnjaci daju onima koji imaju grla stoke ali koji nemaju pašnjake kako bi mogli dobiti poticaje. Evo, ja vjerujem a sad ako sam ja glupa pa vjerujem tamo onome kome ne bih trebala vjerovati onda je to očito moj problem. I nadam se da će onda drugi koji su pametniji glasati drugačije.
Nova replika, poštovani Giovanni Sponza.
Evo poštovana kolegice vi ste na samom početku rekli da je posljednjih godina učinjeno doista puno toga u području razvoja poljoprivrede. Naime, nešto što nije oku vidljivo, a iza čega stoji doista zahtjevan i mukotrpan rad zaposlenika, ljudi u Ministarstvu poljoprivrede, to je baza podataka ili evidencija imovine. Naime, evidencija imovine jedan je od jako važnih problema i tema sa kojim se moramo baviti ne samo što se tiče državnog poljoprivrednog zemljišta nego ukupne imovine RH. Spomenuli ste i pozitivno se izrazili na politički standard ovog važnog zakona da je išao u dva čitanja i da njegov rezultat između prvog i drugog čitanja, ovaj konačni prijedlog zakona je puno puno bolji. Slijedom toga, ajde onda kad smo se svi dotaknuli da nam treba strategija razvoj poljoprivrede ili zemljišna reforma iskoristimo taj pozitivan vjetar i onda si dajmo u zadatak i pomognimo i ministru i samima sebi da po tom pitanju doista donesemo krovni strateški dokument. Slažem se sa vama da mi doista ponekad se rukovodimo apsurdnim situacijama da nam iznimke postaju pravila, pa tako da na temelju nekoliko iznimka i definiramo i provodimo zakonske propise. I spomenuli ste jednog političar iz Istre gdje ću biti slobodan kazati slijedeći komentar: odgovoran političar svojim konstruktivnim prijedlozima uvijek unaprjeđuje da li zakonske okvire ili općenito sustav a neodgovoran političar poput ovoga iz Istre je spreman zbog par kukolja jednostavno zapaliti sva polja a držim da je to neprihvatljivo i neprimjereno pa čak i necivilizirano.
Odgovor na repliku Nansi Tireli.
Zahvaljujem potpredsjedniče doma i kolegi Sponzi na replici. Dakle, slažemo se da nam je strategija nužna, mislim da bi i ministar bio izuzetno zadovoljan i sretan ministar da je naslijedio poljoprivrednu strategiju jer bi onda dakle svi ovi zakone koje sad donosimo bilo ih u svakom slučaju lakše donijeti, sa manje odgovornosti, sa manje glavobolja ali dobro tu smo gdje jesmo. I podržavam vas evo u vašoj inicijativi da napravimo sve ili budemo uporni u traženju te poljoprivredne strategije kako bismo uistinu znali za slijedećih dakle nekoliko godina koliko bude strategija trajala što nam je činiti, ne samo mi nego dakle svatko onaj tko se misli i želi baviti poljoprivredom da ima informacije kako ulagat, zašto ulagat, da li se isplati ulagat jer ukoliko dakle nemamo te strategije i poljoprivrednici su doslovce izgubljeni u magli. Što se tiče baze podataka i evidencije imovine čuli smo danas isto tako da baze podataka do prije godinu dana apsolutno nije postojala. Dakle, imali smo sve, a nismo imali ništa. Dijelili smo hektare, davali smo koncesije, davali smo poticaje, govorili da vodimo kvalitetnu poljoprivrednu reformu, da znamo kako treba poljoprivredu vodit a u biti nismo znali, lijeva nije znala što radi desna, nit smo znali kome smo što dali ni zbog čega. Da bi se bilo što ozbiljno moglo napravit i da bi se u bilo što ozbiljno moglo ići najprije moramo imati podatke i informacije čime raspolažemo. Ako napravimo bazu i ako tu bazu vodimo ažurno i ako u tu bazu upisujemo sve ono što radimo imamo informaciju kome smo dali, zašto smo dali i da li je taj netko opravdao ili nije opravdao ono što smo je dobio. Dakle imamo kontrolu nad cijelim procesom.
Zahvaljujem. I posljednja replika poštovani Mile Horvat.
Zahvaljujem se uvažena kolegice Tireli. Ja se potpuno slažem sa vašom tezom koju ste rekli da OPG treba, dakle OPG-e treba da budu poduzetnici. To je vjerojatno bio ideal ka kom smo težili onog trenutka kad smo pravili dakle ideju o OPG-ima. Međutim, ja mislim da će još puno vode Dunavom proteći dok moj paor pogotovo starije generacije tamo postane poduzetnik. Ovo sad što se dešava da od 6 dana radnih seljak jedan ili dva mora provoditi u banci, FINA-i, poreznoj upravi, savjetodavnoj službi itd. itd. i sve manje postaje paor a sve više postaje taj poduzetnik kakav jeste. I ja mislim da će tu još dugo vremena trebati da se mi naviknemo, odnosno naši ljudi se naviknu na te trendove koji su neminovni. Slažem se potpuno s vama. Nekad, da li sam nostalgičan ili sam praktičan, nekad u neka vremena moj stric utovi u uslužnom tovu dva turnusa bikova, dođe onaj otkupi te bikove, isplati i stric sazida dvije kuće. Nit je znao gdje je banka, niti gdje je SDK, nit europski fondovi, IPA, ovo, ništa ga nije, naravno karikiram stvari, nije toga ni bilo, ali definitivno je njegovo bilo da proizvede, da proizvede klasu koja se tražila i da se to njemu plati. Nažalost bojim se da više takvih situacija, takvih situacija neće biti.
Čut ćemo i odgovor na ovu repliku. Nansi Tireli, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče i zahvaljujem kolega na replici. Dakle ono što sam, na što sam htjela staviti naglasak bilo je upravo to bez obzira što registriram kao poduzetnik da li OPG-e, da li obrt, da li jednostavno društvo s ograničenom odgovornošću, komanditno društvo ili bilo šta drugo moram shvatiti da sam poduzetnik, moram shvatiti da sam odgovorna i moram shvatiti isto tako da moram imati poduzetničkog duha ukoliko ću uspijevat pratit sve ono što je ispred mene. Ni jedan obrtnik ne dobiva poticaje od recimo Ministarstva obrta, malog i srednjeg poduzetništva bez dobrog poduzetničkog odnosno poslovnog plana. U tom poslovnom planu mora napisati isto ono što mora OPG napisati odnosno nekako obranit jednim djelom i u ovom gospodarskom planu. I to je jednakost, to je jednakost poduzetništva i poduzetnika pred ovom ogromnom administracijom evo kojoj smo svi robovi. Međutim, ne treba to uvijek biti i nije nužno uvijek tako. Postoje dobri primjeri gdje bi se OPG-ovci i poljoprivrednici mogli rasteretiti i ovog dijela i odlaska u banku i odlaska u FINA-u i biti odvjetnik i biti ekonomista kada bi se kvalitetno i pametno udruživali u zadruge u klastere gdje bi onda mjesečnim nekakvim naknadama od bez vez ću reći 100 eura koje bi uplatili tom klasteru imali nekoga tamo zaposlenog koji će upravo raditi te poslove za njih. Međutim, oprezni smo, mislimo da će nas svi prevariti, da će na svi pokrasti i onda svi želimo biti i marketingaši i pravnici i ekonomisti i poljoprivrednici i raditi osnovnu djelatnost, a to je jednostavno nemoguće jer nas administracija toliko opterećuje da nemamo više vremena za osnovu djelatnost.
U ime kluba DC-a i Novog vala i Narodne stranke reformista govorit će poštovani zastupnik Petar Baranović. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ministre sa suradnicama, poštovane dame i gospodo. I ova rasprava o jednom od zakona koji reguliraju funkcioniranje hrvatske poljoprivrede je opet otvorila naravno široku raspravu o stanju hrvatske poljoprivrede pa ću ja ovom prilikom učiniti iznimku i neću se na toj temi previše zadržavati osim konstatacije da u toj priči nema nevinih i da za 20 godina gotovo u kontinuitetu smo donosili krive odluke odnosno nismo imali hrabrosti donositi prave odluke koje su nekad nepopularne kod glasača, ali korespondiraju sa matematikom i zdravim razumom. Donošenje ovog zakona i način na koji je donesen daje nadu. Zašto? Reći ću iz razloga što gledajući evo i ove zadnje amandmane koje je poslala hrvatska Vlada ali respektirajući pristup i komunikaciju ministarstva i saborskog odbora i Sabora meni se čini da je napravljen jedan iskorak i da je tu ministarstvo iskazalo dobru volju da sasluša argumente, da uvaži argumente i da je samim time zakonski prijedlog koji je pred nama dobio dodatnu kvalitetu. S druge pak strane saborski odbor je imao apsolutno intenzivne aktivnosti i to je pravi put. Što se tiče samoga zakona izborni zakon već 2013.po meni i po nama reformistima imaju jednu ključnu vrijednost, a to je da forsira iznajmljivanje državnog poljoprivrednog zemljišta, a ne otuđivanje trajno i prodaju jer mogli bi sada izgubiti sat vremena obrazlagajući zašto bi to bilo pogubno osim u iznimnim slučajevima koji su regulirani ovim zakonom, a to je da se manje granične čestice mogu radi okrupnjavanja posjeda prodati. Kako osobno kao zastupnik imam dobra iskustva s amandmanima kada je u pitanju Ministarstvo poljoprivrede tako sam i ovom prilikom jedan amandman napisao, a on se tiče jedne teme koja se gotovo redovito u svim rasprava jutros provlačila, a to je moguća zloupotreba dodijeljenog zemljišta. Zloupotrebe se obično odvijaju po mraku, generalno loše stvari se odvijaju po mraku, a u ovom slučaju se stvari odvijaju kada sustav nije transparentan i kada podaci o tome tko koristi, pod kojim kondicijama državno zemljište RH nisu dostupni. Na ovaj amandman me potaklo iskustvo kao saborskog zastupnika koji je napisao jednom prigodom temeljem pritužbi poljoprivrednika iz Đakovštine da ima zlouporabe u korištenju poljoprivrednog zemljišta u državnom vlasništvu, postavio sam pismeno pitanje da mi se da popis korisnik i parcela na području Đakovštine. Pa mi je odgovoreno da te podatke ne mogu dobiti zbog odredbi Zakona o tajnosti osobnih podataka. Znajući kako izgleda potpisna mapa odnosno potpisni stožac papira ispred ministra, a ja pretpostavljam da on taj dopis nije uspio detaljno ni pročitati jel je to nemoguće, dakle ljudski je nemoguće, netko od službenika mu je parafirao nešto što baš možda je de iure utemeljeno, ali de facto je van svake pameti. Moj osobni princip, a i nas kao stranke da svi resursi koji su vlasništvo RH ili su opće dobro kao pomorsko dobro da svi slučajevi privatizacije otuđenja državne imovine nekretnina, pokretnina moraju imati apsolutno karakteristiku javnosti, javne dostupnosti i da svi dokumenti i da svi podaci moraju biti dostupni. Iz tog razloga sam uložio amandman u kojemu u članku 28.iza stavak 4.dodaje se novi stavak 5.koji glasi "svi podaci i dokumenti vezani za raspolaganje poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu RH moraju bez iznimke biti dostupni javnosti". Ja se nadam da će, evo vidim reakciju pozitivnu ministru. Zahvaljujem ovom prigodom gospodine ministre. Znači nema potrebe da obrazlažem. Kao klub smo također predložili dva amandmana, jedan se tiče bolje usklađenosti teksta ovog zakona i onog što će biti praksa temeljem ovog zakona sa praksom EU i poveljama EU, neću ulaziti u tančine ministarstvo će ga pogledati i razmotriti. I drugi amandman se tiče preciziranja uvjeta korištenja poljoprivrednog zemljišta po trajnim nasadima gdje se izričito propisuje da moraju održavati trajni nasadi. Što se tiče amandmana toliko od nas kao od kluba i od mene kao saborskog zastupnika. Daljnje naša promišljanja vezana uz ovaj zakon postoji još jedna situacija u koju smo nažalost ušli. Ušli smo zbog sporosti sustava u provođenju i izvornog zakona i namjere ministarstva da u što kraćem roku stavi što veće resurse na dispoziciju poljoprivrednom sektoru. Nažalost brojke su nas demantirale i do sada nije došlo do realizacije kada su u pitanju površine neke spektakularne značajne i gonjeni i nekakvim death linom koji uskoro ističe ministarstvo donosi sada jednu mjeru koja je razumna, koja je logična kada se već desilo to što se desilo idemo bar riješiti pitanje ono koje je bilo apostrofirano problema uzgajivača stoke bez zemlje. Idemo na ovaj model dodjele da bi ljudi ušli u sustav poticaja do 2020. godine ali onda moramo obratiti pažnju na jednu činjenicu a to je da kada postoje propusti u pravnoj materiji da onda mangupi igraju svoje partije a da oni koji su moralni i koji pošteno prikazuju stvari na kraju biva izigran. Na što ciljam? Potpuno je jasno, da su mangupi a mangupi su dolazili do velikih odrezaka u životu, našli način da zemlju prebace na sestrinske tvrtke i mangupi će doći i već su došli i prikazali da imaju ogromne farme sa grlima na tolikim parcelama da se vrlo vjerojatno ni kombi ne može okrenuti u okviru te parcele a ostale parcele su na sestrinskim tvrtkama u kontekstu velikih igrača. U kontekstu malih igrača naravno da smo, mi smo narod od Davida Štrbca Jazavca pred sudom koji je genijalan kada treba izigrati sustav. Prebaciti će se dio zemljišta koje posjeduje obitelj na strica, na sina, na rođaka i onda će se ponovno izigrati onaj seljak koji nije mijenjao stvarno stanje stvari. Bio on trgovačko društvo ili OPG. Dakle ja ovom prigodom u dobroj vjeri upozoravam ministra da dobro razmisli o ovom problemu jer naravno sutra kada se desi da neki mangup to napravi a pogotovo ako je veliki igrač pa kada neki novinar to nanjuši onda će jednaka sramota pasti, možda čak i veća na onoga tko to nije spriječio. Što se tiče drugih primjedbi, zainteresiranih, pa evo jedna od primjedbi Udruge obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava Hrvatske Život izjednačiti prava OPG-ova i trgovačkih društava. To je ona ista priča kao i izjednačiti prava obrtnika i trgovačkih društava. Mi konstantno se zaklinjemo kako ćemo pomoći razvoju malih i srednjih a svi zakoni koje donosimo u ovom Saboru male i srednje ostavljaju na vjetrometini, oni za svoje grijehe i propuste odgovaraju primljenim batinama a veliki igrači i u praksi i u zakonima ostaju neokrznuti. Ni ovaj zakon ako je vjerovati udruzi obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava nije u svom generalnom kontekstu bitno drukčiji. Evo ovaj amandman koji sam kao zastupnik predao korespondira i sa njihovim zahtjevom pod 10 omogućiti javni uvid u podatke o slobodnom državnom poljoprivrednom zemljištu RH. Ne ovo se, pardon, ispričavam se, tiče jedne druge situacije a to je internetska dostupnost podataka danas kakva je. Jer potpuno je jasno da su sada u ovoj trci oko zahtjeva za dodjelu poljoprivrednog zemljišta bolje ekipirane i opremljene firme sa stručnjacima, zaposlenim djelatnicima koji mogu i imaju kapaciteta i mogućnosti dolaziti do informacija u puno boljoj situaciji nego obični OPG, poljoprivredni proizvođač koji dođe slomljen doma. I njegova najveća moguća razina opremljenosti i eventualno neki onako srednje vrijedni laptop ili kućni PC vrlo vjerojatno umoran, demotiviran a vrlo vjerovatno i informatički nedostatno pismen da brzo i ekspeditivno rješava svoje poslovne stvari. Članak 26. i članak 25. piše može se dati u zakup, kod prodaje može se prodati a i ne mora se prodati. Dakle ostavlja se diskreciono pravo izvršnoj vlasti da nešto može dati a i ne mora dati, da može prodati i ne mora prodati. Bilo bi dobro, nismo to formulirali kao amandmane ali dajemo kao jednu vrstu preporuke, bilo bi dobro da se to preciznije u zakonskim dokumentima formulira jer kada stvari nisu jasno precizirane u zakonima onda vraćam se opet na ono mi smo vrlo kreativni i inteligentni i lucidni kao narod kada treba izigrati sustav. Mi ćemo u svakom slučaju poštujući činjenicu da je ovdje, na izradi ovog zakona pokazana jedna viša doza zdravog razuma i odgovornosti i od oporbe i od vlasti da se išlo sa argumentima, da se išlo stvarno sa svi strana u dobroj vjeri i da se napravi nešto što je konačno operativno, dobro za ovu zemlju i dobro za poljoprivrednike podržati ovaj zakon nadajući se da će naši amandmani, moj osobno kao zastupnika i amandmani saborskog kluba u toj dobroj vjeri biti prihvaćeni. Hvala na pažnji.
Zahvaljujem. U ime Kluba HDSSB-a govoriti će poštovani Igor Češek.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Konačni prijedlog Zakona o poljoprivrednom zemljištu i danas cijeli dan o njemu raspravljamo. On je smatramo u HDSSB-u najvažniji dokument za stanovnike Slavonije i Baranje ali isto tako i cijele Republike Hrvatske. Odnosno izuzetno je važan za one stanovnike koji žive u ruralnim područjima koji između ostalih u ovom uvaženom Domu kao zastupnici i predstavljamo. Poljoprivredna proizvodnja bila je i ostala najvažnija privredna grana bez koje nažalost ne samo za nas Slavonce i Baranjce već i za cijelu Hrvatsku prosperiteta nema. Nakon primjene niza interventnih mjera i zakonskih akata koji su trebali pomoći selu i poljoprivrednim proizvođačima gdje smo danas? Teško mi je govoriti o tome, ali bojim se na samom dnu. Seljaci poniženi i po tko zna koji put prevareni, bojim se da više nemaju vjere da im država želi pomoći. Nažalost, mala poljoprivredna gospodarstva propadaju pod pritiskom velikih, a ovakvim prijedlogom zakona ovakav trend bit će još izraženiji. Jer ako pogledamo broj registriranih OPG-a u zadnjih nekoliko godina vidimo da se taj broj smanjuje. Tako u Republici Hrvatskoj u 2011.bilo je registrirano 192 620 OPG-a, a 2015. godine 184 511 gospodarstava. Dakle u samo četiri godine ugašeno je preko 8000 gospodarstava te kad taj broj pomnožimo sa brojem ljudi koji su izravno ili neizravno živjeli od poljoprivrednog gospodarstva vidimo da je stanje i više nego alarmantno. Mišljenja sam da je predlagatelj trebao ići i u izmjenu članka 44. postojećeg Zakona o poljoprivrednom zemljištu, a koji propisuje kako se raspoređuju sredstva od zakupa državnog poljoprivrednog zemljišta po kojemu jedinice lokalne samouprave, dakle općinama i gradovima pripada 65% sredstava, državnom proračunu 25%, a županijama samo 10%. Županije kao jedinice područne odnosno regionalne samouprave nositelji su regionalnog razvoja na svom području te zajedno sa jedinicama lokalne samouprave pokreću i realiziraju razvojne projekte u poljoprivredi. Budući da većina jedinica lokalne samouprave nema niti financijskih niti stručnih kapaciteta da budu nositelji pojedinih projekata, stoga gubitkom ovih namjenskih prihoda dovodi se u pitanje i uloga jedinica lokalne samouprave koje će imati prihode, a neće same moći provoditi razvojne projekte u poljoprivredi. Jer kako će županije bez sredstava moći pripremati projektne i druge dokumentacije za provedbu mjere 7 iz programa ruralnog razvoja Republike Hrvatske 2014.-2020. Kako će moći sudjelovati u sufinanciranju ili financiranju projekata na koje se odnosi navedena mjera 7 programa? Kako će moći sufinancirati razvojne programe i projekte predviđenih mjera iz programa ruralnog razvoja Republike Hrvatske? Kako će moći sufinancirati projekte ili programe usmjerenih razvoju poljoprivrede, turizma i energetike, a koji su obuhvaćeni mjerama iz programa ruralnog razvoja Republike Hrvatske 2014.-2020. Trebalo bi žurno ići u izmjenu članka 44. kako bi jedinice lokalne samouprave i županije mogle pripremiti potrebne dokumente koji će biti uvjet za prijavu na javne pozive za provedbu pojedinih mjera, a u cilju što učinkovitijeg i kvalitetnijeg povlačenja sredstava za provedbu pojedinih mjera iz navedenog programa. Jer nažalost ovakav zakon postojeći isključuje županije iz svih procesa odlučivanja i ono što je najgore sve do sada uloženo u razvoj poljoprivredne proizvodnje od strane županija, općina i gradova pada u vodu. Tako se primjerice na području Osječko-baranjske županije nalazi oko 132 000 poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države, od čega je Osječko-baranjska županija godišnje ostvarivala prihod u iznosu od oko 10 milijuna kuna, a koji su se usmjeravali i u cijelosti vraćali u poljoprivredu kroz različite programe i projekte. Slična je priča i u Virovitičko-podravskoj županiji iz koje dolazim. Ona raspolaže sa 120 000 hektara poljoprivrednog zemljišta od čega u državnom vlasništvu 52 000 hektara. Isključivanje gradova i općina iz procesa odlučivanja, kao i cijelog procesa provedbe programa raspolaganja državnim zemljištem koje su donijela predstavnička tijela jedinica lokalne samouprave dovelo je do još jače centralizacije te je suprotno najavljenoj decentralizaciji. Ukidanjem programa raspolaganja poslovi raspolaganja poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu države preuzela je agencija za poljoprivredno zemljište. Postavlja se pitanje koliko je to zemljišta agencija dala u zakup. Netko je postavio zastupničko pitanje i dobili smo svi odgovor na naše klupe i taj odgovor nažalost ne ide u prilog agenciji pa tako iz tog odgovora možemo vidjeti da je u 2014. godini agencija sklopila 65 ugovora o zakupu površine 1442 hektara, a pri donošenju zakona predlagatelj je govorio da je intencija zakona staviti u funkciju svo poljoprivredno zemljište te da će država uprihoditi ako se na varam 7 milijardi kuna, a u 2014. godini prema sklopljenim ugovorima godišnja zakupnina iznosi 800 000 kuna. Radi ubrzanja cijelog postupka raspolaganja poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu države trebalo je ostaviti nadležnost jedinicama lokalne samouprave da provode postupke raspolaganja prema svojim programima, a da suglasnost na odluku o odabiru daje agencija za poljoprivredno zemljište. Mi u HDSSB-u želimo ukazati na činjenicu da ovakav prijedlog zakona pogoduje isključivo velikih mastodontima i krupnom kapitalu. I tko je opet na gubitku? Poljoprivredni proizvođači koji bi svojim radom i posebnim rezultatima trebali pomoći i sebi i državi jer gospodarski program ima propisane svoje sastavnice, a u njegovom vrednovanju ulogu ima i stručna sprema sudionika poziva, raspolaganje potrebnom mehanizacijom, pored ostalih i broj zaposlenih, planirano novo zapošljavanje, inovativnost planirane proizvodnje. Promatrajući vrednovanje prethodno navedenih elemenata vidljivo je da veliki ostvaruju prednost u odnosu na OPG-e. Hoće li OPG-i u gospodarskom planu moći navesti novo zapošljavanje, ne vjerujem, ali sam siguran da velika poduzeća su kadra to učiniti. Još jedna vrlo važna stavka u gospodarskom programu je osigurano tržište za proizvode koji se namjeravaju proizvoditi. Što to konkretno znači za OPG-e, da li oni moraju imati potpisanu kooperantsku proizvodnju kako bi mogli plasirati svoje proizvode ili kako će oni dokazat da imaju osigurano tržište. Ova stavka ih također stavlja u neravnopravan položaj naspram velikih proizvođača. Osim ako Vlada ne učini što hitnije ono što je i u samom svom programu za 2011., 2015. godinu napisala kako je intencija ove Vlade pokušaj povezivanja malih poljoprivrednih proizvođača u klastere i u proizvođačke jedinice kako bi plasirali svoje proizvode, međutim mandat je pri isteku i ne vidimo da se išta napravilo na tom pitanju. Upravo zbog toga mi u HDSSB-u kako bi pomogli obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima, smo i prilikom prvog čitanja ovog prijedloga zakona imali prijedloge koji nažalost nisu prihvaćeni, a odnose se na samo bodovanje gospodarskog programa. Dok naš prijedlog je bio da gospodarski program nosi 50 bodova, a dosadašnji posjednik ako je u mirnom posjedu nosi 20 bodova, nositelj obiteljskog poljoprivrednog gospodarstva koji je mlađi od 40 godina da dobije 10 bodova, te visina ponuđene zakupnine do 10 bodova. Bez ovakvih predloženih izmjena koje smo mi u HDSSB-u predložili hrvatska sela na žalost još će više opustošiti, ona postaju prazna. Mnoga obiteljska gospodarstva su trajno uništena, blokirana pod ovrhama i deložacijama. Mladi napuštaju RH i svjedoci smo i to u enormnom broju tako da su neka mjesta prepolovljena, iščezla i nestala. Depopulaciji, iseljavanje stanovništva iz ruralnih područja u velikoj mjeri negativno utječu na životne i radne navike i uvjete poljoprivrednika u ruralnim područjima, te često imaju presudnu ulogu prilikom donošenja odluke o ostanku na malom poljoprivrednom gospodarstvu ili o njegovom napuštanju. Vrlo je važno za budućnost malih poljoprivrednih gospodarstava u ruralnim područjima da predstavljaju model socijalne poljoprivrede i danas najraširenije u EU koji može i mora postojati zajedno sa ostalim modelima poljoprivrede, a koje odlikuju veće površine i snažnija tržišna usmjerenost. Obiteljska poljoprivredna gospodarstva su od početka stvaranja EU temelj na kojem je stvarana zajednička poljoprivredna politika. Tako malo obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo ima važnu ulogu u zapošljavanju i životu ruralnih područja. Mi znamo da je prosječna dob na obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima 60 godina, a samo 4 i pol posto obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava su nositelji mlađi od 35 godina. Dakle, ovdje moramo detektirati koji je problem i kako pomoći tim mladim ljudima da ostanu na svom obiteljskom poljoprivrednom gospodarstvu kako bi nastavili ono što su njihovi i očevi i djedovi radili. Na žalost trendovi stagnacije pojedinih visoko dohodovnih grana će se nastaviti. Napominjem još jedanput da se samo od poljoprivrede, od PDV-a ubire 10 milijardi kuna, a vraća se 2 i pol milijarde nazad. Nismo na klupama mogli vidjeti zakon koji bi smanjio stopu PDV-a na poljoprivredne i prehrambene proizvode. Jesmo li razmišljali o tome da smanjimo stopu PDV-a na repromaterijal? Danas smo svjedoci sa sjednice Vlade čujemo da se trošarine za gorivo podižu za 20 lipa upravo u jeku proljetne sjetve. Zanima me kakav će to utjecaj imati na poljoprivredne proizvođače? U konačnici, mi moramo definirati jasnu politiku prema hrvatskoj poljoprivredi i hrvatskom selu na način da primarnu proizvodnju napokon stavimo u funkciju, u funkciju zadovoljavanja potreba domaćeg tržišta i izvoza, razvoja prehrambene industrije koja mora stvoriti dodanu vrijednost iz koje će se financirati radna mjesta i biti servis primarnoj proizvodnji. Nedopustivo je da nam je izvoz naspram uvoza u deficitu od 1,2 milijarde dolara. Isto tako, ako promatramo samodostatnost određenih poljoprivrednih proizvoda vrlo jednostavno možemo ustvrditi što nam nedostaje, a radi se o proizvodima koji su većinom visoko dohodovni. Gotovo sve voće, povrće, meso ne proizvodimo dovoljno za svoje potrebe. Alarmantan je podatak da je uvoz mesa u 2014. godini u odnosu na 2012. uvećan za 30 tisuća tona ili čak 51%. Republika Hrvatska mora snažnije poticati proizvodnju nedostatnih proizvoda, stvoriti konkurentnu poljoprivredu koja će biti sposobna odgovoriti zajedničkom europskom tržištu, zaštititi domaću proizvodnju jačanjem svijesti kupca [[Upadica Stazić: Kolege tiše malo, molim vas.]] za kupovinu kvalitetnih domaćih proizvoda, ali i smanjenjem nameta koji opterećuju našu proizvodnju i učiniti naš proizvod pristupačan džepu našeg kupca [[Upadica Stazić: Malo tiše, molim vas.]] U konačnici mi moramo prionuti izradi Strategije razvoja hrvatske poljoprivrede, postići nacionalni konsenzus oko toga vrlo važnog pitanja i jasno definirati što mi to želimo i na koji način ćemo to postići. Ja to sa ovim prijedlogom zakona još uvijek ne vidim i bojim se da će poljoprivredno zemljište u RH ostati samo potencijal koji ne znamo iskoristiti. Da ne kudim cijelo vrijeme zakon on ima svojih dobrih odrednica. Možda je pokušaj ministra i ministarstva bio iz dobre namjere, ali smatram da nije dovoljno definirao određene ciljeve posebno ono što se tiče gospodarskog programa i zbog toga klub HDSSB-a će biti suzdržan.
Replika poštovani Damir Rimac.
Poštovani kolega Češek [[Upadica Stazić: Nastavite s replikom, izvolite.]] Poštovani kolega Češek, vi ste agronom kao što sam i sam. Dakle, ja bih vas lijepo molio, naravno i sve kolege zastupnike da se suzdržimo od retorike obiteljska poljoprivredna gospodarstva, veliki proizvođači, jedni su kontra drugih, drugi su kontra prvih, Vlada pogoduje jednima, a uništava druge itd. I dajte da probamo kao stručnjaci razgovarati na sljedeći način. Da li ti proizvođači bez obzira bili veliki ili mali proizvode kvalitetnu uniformnu hranu ili uniformni proizvod. Ili još bolja stvar. Razgovarajmo na principima kolika je proizvodnja po jedinici proizvoda. Dakle, kakvi su standardi unutar EU, kakvi su standardi u ovom okruženju gdje se mi nalazimo. Primjerice, prosječna proizvodnja pšenice u Republici Hrvatskoj je 4 i pol tone po hektaru. U Mađarskoj je to 6 tona. Dakle, ulazim sad u vašu struku, ali morali bi na taj način razgovarati. Kod poljoprivrednih kombinata ili privatnika ako možemo to tako nazvati jer više nema poljoprivrednih kombinata proizvod je uniforman, proizvodnja je po jedinici površine ili po obliku ili volumenu standardizirana, velika i konkurentna. Dakle, moram ponovo reći sa ovog aspekta da mali obiteljski poljoprivredni proizvođač na žalost u proteklom periodu nije bio pripremljen za tržišne uvjete poslovanja. I mi sada zajedno s njim plaćamo tu cijenu. S druge strane nismo razvijali kooperantske odnose, ono o čemu sam govorio danas tijekom dana. Hvala.
Odgovor na repliku, Igor Češek.
Zahvaljujem. Pa kolega Rimac, upravo sam u jednom dijelu svoje rasprave govorio i upozorio na alarmantno stanje odnosno prosječnu dob starosti nositelja obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava, ali upravo zato se i zalažem da se tim mladim ljudima omogući dobivanje prvog dijela zemlje kako bi mogli početi nekakvu proizvodnju. Jer je, svjestan sam činjenice da je veća proizvodnja po jedinici površine u velikim sustavima. Naravno jer oni imaju zaposlene agronome, stručnjake koji znaju kako što kvalitetnije iskoristiti tlo i kako povećati prinose. Velik dio tih obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava su starija domaćinstva i oni ne znaju, oni imaju tradicionalnu poljoprivrednu proizvodnju. Ali upravo tu, i sam sam rekao da moramo postići nekakav konsenzus kako obrazovati mlade ljude, kako pokušati napraviti sve što je u našoj moći da bi oni ostali na svom ognjištu i kako bi oni ajmo reći pokušali poboljšati svoju proizvodnju, proizvodnju svojih očeva. Apsolutno se slažem s vašom replikom i ona je na tragu moje rasprave. Hvala.
Druga replika, poštovani Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Češek dobro ste ustvrdili da i dalje postoje stvarne prepreke u Zakonu o poljoprivrednom zemljištu gdje gospodarski program nosi 60 bodova i on je nemoguć ostvariti onima našim poljoprivrednim gospodarstvima koja sigurno nemaju ni dovoljan broj strojeva koji se između ostaloga vrednuje, pa stručna sprema koja se traži od sudionika poziva, raspolaganje potrebnom mehanizacijom, broj zaposlenih, osigurano tržište za proizvodnju koji se proizvodi namjeravaju prodati. Tada nije teško podržati poljoprivredne proizvođače koji jasno govore o tome da će biti oni bez zemlje. To se već danas događa na našim prostorima i određeni ljudi koji su dosada koristili zemljište jednostavno ostaju bez njega jer nisu konkurentni u ovih 60 bodova. Tih 60 bodova je stvarna prepreka i moramo ozbiljno reći to nije dobro, to treba stvarno staviti na 50 ili na 40 čak bodova pa onda je utakmica jasna, transparentna i moguće je onda ostvariti ono da domicilno stanovništvo, da poljoprivreda u ruralnom prostoru i dalje živi kao OPG a ne da sve uzmu veliki koji su jasno naslijedili ili su privatizirali PIK-ove. Nemamo ništa protiv njih, no međutim oni imaju svoje parcele i ne trebaju dalje uništavati malog seljaka neka on bude kooperant tim velikima i tako bi bilo najbolje jednostavno riješiti. Ja vas molim da i vi kao klub HDSSB-a, kao i mi, jasno i dalje upozoravamo i omogućimo da se ovo izmijeni. I nadam se da će i ministar već na kraju kroz amandmane dozvoliti da se taj gospodarski program i njegova ocjena smanji na 40 bodova.
Zahvaljujem. Na repliku odgovara Igor Češek, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Đakiću pa jasno da uvijek progovaramo o tom gospodarskom programu i o njegovom bodovanju i progovarat ćemo dok god evo možda ovo ministarstvo ne krene u izmjenu i tog bodovanja. Jer ne možemo mi krenuti ravnopravno u utakmicu ako pošaljemo ekipu OPG-ovaca veterana sa nekakvim velikim igračima koji su puni snage. Sigurno da će ova ekipa OPG-ovaca izgubiti utakmicu jel'. Ali upravo je možda i činjenica leži u tome da nismo se dovoljno ni potrudili kako bi te OPG-ovce i obrazovali i doveli ih u nekakav položaj gdje oni mogu biti konkurentni. Nažalost, oni to danas nisu koliko god se oni trudili. A ovaj gospodarski program im ne ide nimalo na ruku jer ne poštuje ih upravo zbog tog bodovanja. A kako im pomoći da postanu konkurentni? Edukacije, obrazovanje i smanjenje broja bodova u gospodarskom programu.
U ime kluba SDP-a govorit će poštovani Damir Rimac.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Dakle, danas se cijeli dan, od jutros od 9,30 polemizira o prijedlogu izmjena i dopuna Zakona o poljoprivrednom zemljištu i to u drugom čitanju. Čuli smo svakojakih impresija, svakojakih prijedloga što bi bilo normalno da je to prvo čitanje. U drugom čitanju zapravo se manje-više sve iskristaliziralo, tim više što smo i na saborskom Odboru za poljoprivredu, moram biti otvoren i reći da često puta politiziramo, no međutim na zadnje dvije sjednice smo imali vrlo konstruktivnu, rekao bih stručnu polemiku, i pogotovo nakon prvog čitanja kada je i za ovom govornicom i dakle i sa pojedinačnih rasprava velik broj zastupnika uputio određene kritike, prijedloge i sugestije i što je vrlo politički mudro i na kraju krajeva politički i stručno od strane ministra i suradnika te prijedloge su dobrim dijelom usvojili. O čemu je i predsjednik odbora u svom obraćanju u ovom Visokom domu i posvjedočio. No, mislim moramo biti otvoreni kada razgovaramo o prijedlozima ovakvih zakona, i reći da štogod ministar Jakovina i Vlada Republike Hrvatske napravili, predložili ili izašli sa nekakvim izmjenama i dopunama opozicija će kritizirati i reći da to nije dostatno, da nije dobro, da može bolje, s čime se mogu složiti. Ali u datom trenutku i u datim okvirima ovo je trenutno daleko najbolja situacija nego što smo je imali prije. Dakle, legitimno pravo je opozicije da se s nečim ne slaže, legitimno pravo opozicije je da kritizira i legitimno pravo je opozicije da ukoliko nešto ne želi shvatiti da to jednostavno takvim prihvaća kao činjenično stanje. Ne tako davno evo u prethodnim raspravama kolege su se osvrnule na mlade ljude i što ovaj novi prijedlog zakona odnosno izmjena i dopuna zakona pruža mladim ljudima odnosno d ali mlade ljude favorizira, da li ih stavlja u nepovoljniji položaj. Osobno smatram da ne spadam niti u mlade niti u stare da sam u nekakvim srednjim godinama i moram reći da nije sve u mladosti. Dakle, ne možete mladom čovjeku dati velike parcele zemlje, bez iskustva, bez znanja, bez potrebnih savjeta ili ono o čemu je govorio i kolega Đakić dakle bez potrebite mehanizacije. Ali, naglasimo to da li je u prethodnih ili u proteklih 20 i nešto godina na bilo koji način mali proizvođač, dakle obiteljski poljoprivredni gospodarstvenik ili farmer bio opstruiran, bio spriječen da se ne udruži u tzv. strojne ili mehanizacijske prstenove, nije to je notorna činjenica. Ali nažalost u našoj lijepoj domovini puno puta ima i nakaradnih stvari pa tako u svakom selu, u svakoj kući mora biti baja koja će imati najveći kombajn, najveći traktor a mora u početku biti svjestan a očito da nije da je najskuplji stroj, da je najskuplja staja, da ja najskuplji objekt onaj koji se ne koristi, koji stoji prazan. Dakle, jedan traktor vrijednosti milijun kuna ukoliko ne radi određeni broj sati u danu, u tjednu ili u godini zapravo polako postaje staro željezo, a ljudi se ne udružuju. No, da ne bih izašao iz okvira dakle rasprave ja ću se ipak vratiti na meritum stvari, ali prije toga još jedna digresija mala vezano za mlade poljoprivrednike ili mlade ljude na selu, spriječiti ih da ne odlaze. Dakle već nekoliko godina je prosječna, formalna ili neformalna naobrazba ljudi na selu vrlo niska. Dakle kad kažem neformalna onda prvenstveno mislim na ljude koji se bave nekakvom proizvodnjom pa zbog toga što imaju hendikep da nemaju stručno osposobljeno zvanje oni odlaze na različite seminare, na različita predavanja, tečajeve ili bilo na koji način da se informiraju. Za razliku od formalnog obrazovanja koje podrazumijeva srednje obrazovanje tipa da li poljoprivredni tehničar, veterinarski tehničar ili neko drugo zvanje koje može adekvatno pristupiti radu u praksi u poljoprivredi ili visokoškolsko obrazovanje, dakle veterinarski fakultet, agronomski fakultet ili bilo koji drugi fakultet. Osobno držim da ljudi koji završe fakultet dobiju samo jednu širinu korištenja literature, širinu prihvaćanja određenih novih spoznaja za razliku od čovjeka koji to nema ali to ga ne umanjuje i ne pravi ga manje važnim. No, vratimo se mi na zakon, dakle ono što je i predlagatelj u preambuli, ajmo to tako nazvati zakona evidentirao je potrebu za izmjenama i dopunama koja zapravo proizlazi ja bih to rekao iz dvije stvari a to je prva stvar nužnost redefiniranja i nazovimo to tako uklanjanja pravnih instituta ili pravnih začkoljica kako kolegica Đurđica voli to reći koji usporavaju proces raspolaganja zapravo poljoprivrednim zemljištem koje je u vlasništvu RH. I drugo, to je uvođenje novih rješenja koje će osigurati brže raspolaganje poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu RH sukladno odredbama zakona i stavljanje u funkciju neiskorištenog zemljišta kako bi zapravo poljoprivredni proizvođači mogli ostvariti i sva ona svoja prava koja im pripadaju na isplatu potpora. I to po novom sustavu zajedničke poljoprivredne politike EU. Dakle, neću sad govoriti o tome kako je navedeno i u prijedlogu materijala da se zakonom određuje korištenje poljoprivrednog zemljišta, promjena namjene poljoprivrednog zemljišta, naknade, raspolaganje zemljištem u vlasništvu države, zemljišni fond, Agencija za poljoprivredno zemljište itd. itd. Moram ponovno sa ovoga mjesta naglasiti da je Vlada Republike Hrvatske i Ministarstvo poljoprivrede u odnosu na tekst prijedloga zakona dakle iz prvog čitanja uvažilo gotovo sve primjedbe ili sugestije koje su zastupnici u Hrvatskome saboru ali isto tako i neformalna udruženja ili udruge uputile na razmatranje. Ono što bih trebalo reći da naravno moram napraviti ponovno digresiju sa zakona, dakle činjenica je, i opet notorna činjenica da je najveći problem u prethodnih dvadesetak godina izazvali su različiti operativni programi svinjogojstva ili govedarske proizvodnje koji su ljudima pružili mogućnost, ozakonjenu mogućnost da uđu u izgradnju štala, da uđu u poljoprivrednu proizvodnju bez adekvatnih mogućnosti da imaju određeni broj poljoprivrednog zemljišta odnosno hektara po broju uvjetnih grla. I to je opet činjenica. Dakle, poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu države do 10.4.2013.godine raspolagalo se na temelju programa raspolaganja poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu države i program su kako je bilo kroz raspravu u nekoliko navrata rečeno donosila općinska, gradska, predstavnička tijeka, odnosno općinska i gradska vijeća i Skupština Grada Zagreba uz suglasnost Agencije za poljoprivredno zemljište. E sad, u RH u proteklih ako uzmemo period 2001.-2011. godina na ukupno 547 jedinica lokalne samouprave, taj broj se nije značajnije mijenjao, njih 398 ili 400 radi lakšeg praćenja dostavilo je program na suglasnost agenciji ili je to bilo negdje oko 73% jedinica lokalne samouprave. Dakle, svega 73% i dalje imamo jedan minus jedinica lokalne samouprave koje to nisu učinile. Od tih 398 suglasnost je dobilo 384 jedinice lokalne samouprave ili u prijevodu ako govorimo o relativnim iznosima čak 96% do svega 4 nije dobilo suglasnost. Jedinice lokalne samouprave po županijama koje nisu dobile suglasnost odnose se na Karlovačku, Istarsku, Međimursku, Primorsko-goransku, Sisačko-moslavačku, Varaždinsku, Splitsko-dalmatinsku i Šibensko-kninsku županiju, a vrlo je interesantan podatak da od ukupno 74 jedinice lokalne samouprave koje nikada nisu dostavile prijedlog plana gospodarenja poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu RH tih 74 jedinice lokalne samouprave se nalazi u 12 županija. Najvećim djelom su to županije koje se ne nalaze u kontinentalnom djelu RH nego u ovom južnom dakle Splitsko-dalmatinska, Šibensko-kninska, Dubrovačko-neretvanska iako ima i onih u manjem broju, dakle Varaždinske, Koprivničke itd. Mislim da je vrlo važno naglasiti sa ovoga mjesta da je najviše zaključenih ugovora o čemu je čini mi se i kolega Češek govorio o raspolaganju napravljenom na području Vukovarsko-srijemske županije negdje 69%, Virovitičko-podravske 74 i Osječko-baranjske čak 75%. E sada, dodatni problem nastaje bilo je danas prilično polemike oko toga koliko je ova Vlada u protekle dvije godine dala na raspolaganje poljoprivrednog zemljišta, pa mislim da je kolega Vukšić izašao sa informacijom da je to negdje oko 1900 hektara. Možda ipak radi objektivnog informiranja hrvatske javnosti treba naglasiti da je u bivšem periodu dakle sve bivše vlade od kada se krenulo u davanje poljoprivrednog zemljišta dakle stavljanja u funkciju, da je dano negdje oko 48% poljoprivrednog zemljišta. Kada to podijelite, što bi rekao ministar Bauk jednostavnom matematičkom operacijom dijeljenja na 12 godina tada dobijete da je dinamika davanja poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu RH 4% godišnje. Pa ispada da ova Vlada ipak nije toliko loša i ispada da ova Vlada, dakle ovo su matematičke egzaktne brojke, možemo se složiti oko toga ili ne, ali činjenica da je u proteklih 12 godina 48% od ukupnog dijela poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu RH dano u zakup ili stavljeno u funkciju. Podijelite 48 sa 12 dobijete 4% godišnje. Pokušat ću biti što koncizniji da ne zamaram kolege, dakle bilo je govora zašto se stočarima daje poljoprivredno zemljište u najam bez nekakvog natječaja. Stvar je vrlo jednostavna, ti stočari su primali određenu naknadu, određene poticaje i po ugovoru o pristupanju RH u EU ako oni to zemljište ne dobiju oni će vrlo jednostavno izgubiti te potpore. Dodatno, novim prijedlogom zakona odnosno izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu koji je ponavljam išao u dva čitanja nije bilo hitne procedure, upravo iz ovog razloga da se sve stvari izbruse što je više moguće omogućeno je da poljoprivredno zemljište na kojim je farma ili nekakav poljoprivredni objekt koji već duži niz godina nije u funkciji ide isto tako u zakup. Ovo do sada nije bio slučaj jer se to dijelom smatralo građevinskim zemljištem pa se iz nekakvih razloga čekalo rješenje svega toga. Isto tako zamjenica je u uvodnom dijelu rekla obraćajući se Parlamentu da se novim prijedlogom izmjena i dopuna zakona omogućuje prenošenje ugovora o zakupu odnosno propisuju se mogućnosti prijenosa s oca na sina, a do sada to nije bilo moguće jer se to smatralo pod zakupom. Dakle to su sve nekakve stvari koje će formalno omogućiti rješavanje zatečenog stanja odnosno omogućiti lakše dobivanje poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu RH i stavljanja u funkciju. Dakle kratko pitanje domicilnosti bilo je isto jedno od bitnih rasprava. Znamo i sami da je nastala prava pobuna, ajmo to tako nazvati u županijama kada su pojedinci iz jedne županije dobivali zemljište u drugoj županiji itd., novim prijedlogom zakona se i taj dio boduje odnosno stavlja se u favorizirani položaj. I sve u svemu ovome prijedlogu zakona se može govoriti prilično dugo, vidim da sam već pri kraju sa vremenom, ono što bi htio reći da je možda će netko od kolega replicirati pa ga pokušavam unaprijed pripremiti na odgovor, dakle zašto se čekalo s tim, zašto je išlo toliko sporo. Je, činjenica da je išlo sporo ali je isto tako činjenica da smo mi tek u 9.mjesecu 2014.godine utvrdili stvarno stanje hektara poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu RH. Mene osobno boli spoznaja kada sjednem u vlak i idem recimo od Vinkovaca do Zagreba i gledam neobrađene poljoprivredne površine koje stoje zarasle. Dakle poljoprivrednog zemljišta ima, treba ga staviti u funkciju, ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu će olakšati takve stvari. I ispred Kluba zastupnika SDP-a mogu na kraju ovog izlaganja reći samo da ćemo mi ovaj prijedlog zakona podržati. Hvala lijepo.
Franjo Lucić, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Rimac, kao i u raspravi unutar odbora našeg saborskog za poljoprivredu složili smo se u puno stvari i da nije tako bilo vjerojatno ne bi danas ni ostvarili ovaj napredak u donošenju ovih izmjena i dopuna Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Govorili ste o poziciji da ona uvijek nije zadovoljna, da uvijek ima neke svoje prijedloge pa upravo smo ovim zakonom i ono što sam se danas trudio puno puta reći uspjeli napraviti konsenzus ne gledajući političke boje nego interes poljoprivrede. I uspjeli smo u tom i tako sam jako zadovoljan i sretan premda još jednom ponavljam ovo nije najbolji zakon, ovdje nisu izmijenjene i napravljene sve one stvari koje su tako potrebite da bi sutra doista imali zakon koji će konzumirati poljoprivrednici i koji će uživati u njemu i ostvarivati svoje dobre rezultate. Kada govorite da unaprijed kada ste govorili dajete i odgovor za agenciju, ma ja stalno tvrdim da, bilo je nesređeno stanje ali nije potrebno bilo tri godine ili dvije i pol godine i više da se ništa ne napravi i onda dolaskom jedne kvalitetne osobe na čelo agencije da se samo u kratkom vremenskom periodu svi ti zaostaci naprave. Stoga odgovorno tvrdim da baš dvije i pol godine se u agenciji ništa nije radilo i da nisu ostvareni nikakvi rezultati. A to nam pokazuju činjenice, brojke i hektari odnosno natječaji koje uopće nismo raspisivali. I znate što ću vam sada reći i baš je dobro što ih nismo raspisivali jer bi napravili još veću tragediju da smo to raspisivali i prodavali ili kojim slučajem davali u zakup.
Damir Rimac, odgovor na repliku.
Poštovani kolega, reflektiram se na vašu izjavu "Odgovorno tvrdim.", to ste rekli, citiram vas. Dakle ja sada odgovorno tvrdim da nema najbolje stvari, nema najboljeg zakona jer zakon je rigidan a stanje na terenu i u proizvodnji je fluktuirajuće. Dakle ne možete donijeti u danom trenutku najbolji zakon koji će biti primjenjiv i najbolji za sve. Tu mislim da se možemo složiti. S druge strane sami ste naglasili da polemika koju smo imali na Odboru za poljoprivredu pogotovo u posljednje dvije sjednice, dakle posljednja dva sastanka je po meni imala daleko, daleko veći prizvuk strukovne rasprave a manje je bila politička rasprava. Možda je i to razlog zašto smo se usuglasili jer smo išli s jedne strane argumentirano i sa strane pozicije i sa strane opozicije. Dakle osobno u svojim raspravama sam nekoliko puta apelirao maknimo se od politikanstva, odmaknimo se od politike i probajmo zaista razgovarati argumentirano. U ovoj sabornici postoje ljudi koji nešto znaju. Nitko u ovoj sabornici ne zna sve osim onih koji imaju najveći broj rasprava pa vjerojatno sudjeluju u svemu. Ali pojedinci su svojim životnim iskustvom ipak nekakvo znanje i stekli. I na kraju samo replika na vašu konstataciju da je stanje u početku zaista bilo nesređeno. Da, to je stanje bilo takvo ali pitanje ide prema vama zašto je uopće to stanje bilo nesređeno. Jer ponavljam, kolega Jakovina i Vlada SDP-a po prvi put od samostalnosti Republike Hrvatske upravljaju resorom poljoprivrede. Dakle vaša konstatacija je dobra. Mislim da ukoliko ste repliku upućivali meni nisam najbolja adresa jer morali bi se zapitati zašto je stanje u Ministarstvu poljoprivrede pogotovo u poljoprivrednom zemljištu proteklih godina uopće dovedeno u takvo stanje. Ministar Jakovina i Vlada SDP-a su za to najmanje odgovorni. Ali ostale Vlade koje su bile prije Vlade SDP-a daleko najviše.
Josip Đakić, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa kolega tvrdite da ovaj zakon nosi velike novine i poboljšanja koja su sa strukom usklađena. Naime na ovaj zakon su primjedbe stavile Zajednica županija, Zajednica gradova, Zajednica općina, svi skupa su došli kod predsjednika Sabora i ova rasprava je bila odgođena baš zbog bitnih stvari koje se tiču obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava. Vi i dalje zapravo svojom većinom silujete poljoprivredne proizvođače i obiteljska poljoprivredna gospodarstva. Sa 60 bodova za gospodarske programe. To je najveća boljka u ovom vašem zakonu koja omogućava onima ogromnima da budu prioritet svih prioriteta. Kroz 17 stavki koje jasno govore o tome što se treba imati nemoguće je malom obiteljskom gospodarstvu dođi do zemljišta. Općenito zakon se ne može bitno popraviti s obzirom da 42. članka se mijenjaju, u njemu je trebao ići zapravo novi zakon i pokazalo se ono što smo govorili u donošenju ovog zakona da on nije operativan i da nije primjenjiv. Temeljito načelo je trebalo biti osnaživanje malih gospodarstava. Potrebno je hitno pojednostavljenje procedure i vraćanje raspolaganja na lokalnu samoupravu te usklađivanja programa sa lokalnim strategijama raspolaganja poljoprivrednim zemljištem. Agencija da odlučuje po žalbama ili po prigovorima i to bi bilo idealno u struci i zajednički bi to riješili da bi bilo na dobrobit svih, da bi sigurno dobili zemlju oni koji je obrađuju i koji od nje žive.
Damir Rimac, odgovor na repliku.
Hvala potpredsjednice. Kolega Đakić, vi i ja često puta znamo ovako polemizirati, naravno sve u dobroj namjeri i dobroj volji kako bi zapravo donijeli poboljšanje novim prijedlozima zakona i kako bi na kraju krajeva naše građane koji nas gledaju potvrdili ili razuvjerili tko radi o njihovom interesu. Dakle prva stvar mislim da ste upotrijebili jednu vrlo grubu riječ a to je silovanje zakona. Nitko ovdje nikoga ne siluje, ovdje se predlaže. U politici je koliko su mene učili sve stvar odnosa snaga, odnosa broja ruku. Dakle ovdje nema govora o silovanju. Ovdje ima samo govora o prijedlogu zakona koji je saborska većina predložila. Odnosno Vlada predložila saborskoj većini. E sada, mali demanti ili replika, odnosno odgovor na repliku vašu, rekli ste mala obiteljska poljoprivredna gospodarstva neće moći doći do zemlje jer se favorizira netko veliki. Točno, to je vaša konstatacija. Druga stvar, koliko je meni poznato Vlada Republike Hrvatske u ovome mandatu skupa sa Agencijom za poljoprivredno zemljište upravo potiče male poljoprivredne proizvođače da se udružuju u klastere, u strojne prstenove, mehanizacijske prstenove itd.. I ja se mogu složiti s vašom činjenicom, odnosno vašom tvrdnjom da je temeljna suština ili temeljna podloga ovoga zakona trebala biti kako ste naveli, citiram "osnaživanje malih proizvođača" je li tako? Postavljam pitanje zašto ih niste osnažili u proteklih 12 godina ili 8 godina? Imali ste svo vrijeme ovoga svijeta da malog proizvođača, obiteljsko poljoprivrednog gospodarstvo stavite na pijedestal, tamo gdje zaslužuje. No nažalost, to niste napravili. Pa što se tiče obiteljskog poljoprivrednog gospodarstva bilo kojeg tipa, ponavljam, nažalost preko 75% poljoprivrednih gospodarstava nije spremno za tržišne uvjete bilo prije a pogotovo nije spremno na konkurenciju koju im pruža Europska unija. I pitam vas još jednom što ste radili proteklih 8 ili 12 godina? Zašto tog malog proizvođača, tog poljoprivrednika niste osnažili? Zašto mu niste dali sve što, o čemu sada, želite mu dati?
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu, nemojte dobacivati iz klupe. … [[Upadica se ne čuje.]] Jeste a ljudi su nezadovoljni, kaže da nismo svi zajedno. Pojedinačnom raspravom nastavlja kolega Franjo Lucić.
Hvala lijepo. Ne znam gospođo potpredsjednice jeste mojom raspravom potakli i ministra da dođe, baš mi je drago što se vratio, mislio sam već da je otišao kući pa mi je drago da je ovdje i pozdravljam ga još jednom. Gledajući ovu današnju raspravu i sve ovo što smo danas govorili i vraćajući se u 2009., '10., '08., '07., predložio bih evo i ministru da ja posljednji puta to činim danas, a njemu savjetujem kao što sam i danas rekao, a i želja bi mi bila da se bavimo budućnošću i da kažemo šta ćemo i kako ćemo to raditi u budućnosti, da kažemo kako ćemo i na koji način napunit one napuštene farme koje danas ne moramo gradit jer u mojoj Požeško-slavonskoj županiji ima toliko farmi za proizvodnju i uzgoj svinja, stočarstva, da nam treba dugo vremena da iznađemo modus i način kako ćemo ih popuniti. To je samo još jedan dokaz da nam je selo kroz ovih nekoliko godina, a kritizirajući prijašnju Vladu, ja nisam od onih koji samo zastupa i kaže da ova Vlada najbolje radi, da prijašnja nije radila. Pa tko je onda u ovim proteklim godinama napisao Zakon o poljoprivredi za vrijeme Republike Hrvatske, tko je ispregovarao pretpristupne pregovore i neću se sad vraćat dalje. Nemojmo to radit, okrenimo se budućnosti. Okrenimo se kako ćemo i na koji način upravo napunit ove staje, farme koje su nam napuštene. Naravno zbog loše politike, opet nećemo okrivljavat imenom i prezimenom nekoga, ali siguran sam da smo dobrim dijelom krivci za to što se upravo ova današnja poljoprivreda nalazi u ovakvom teškom položaju. Ja sam pobornik i doista želim u budućnosti razgovarat o napretku da vidimo kako i na koji način iznać' rješenja, kao što smo ih iznašli i ovim proteklim mjesecima da bi danas ovdje u ovom Hrvatskom parlamentu mogli govorit o zakonu koji je doživio jedan napredak, ali o zakonu koji je doživio napredak prije svega konsenzusom i lijevi i desni i ne znam kako ove druge da nazovem. Siguran sam da je to dobro i siguran sam da u budućnosti moramo ne samo u poljoprivredi nego općenito govoriti na takav način kako bi hrvatski narod prepoznao upravo nas ovdje u Hrvatskom parlamentu da se borimo za ostvarenje njihovih prava, a da istovremeno se ne bavimo prošlošću, tko je šta u prošlosti radio, čime se bavio. Ovaj narod nema koristi od toga, on ima samo koristi od budućnosti. Stoga sam i svjestan da upravo i ministar i svi mi ovdje, a pogotovo spominjemo danas amandmane. Pa ovi amandmani danas nisu uopće bili potrebni jer smo upravo mi kroz saborsku raspravu, kroz tematske sjednice govorili o ovih 5 amandmana i tražili da se to uvrsti u novi zakon, zato što nismo napravili na vrijeme. Naravno, trebali su amandmani i neka, hvala, hvala. Zamislite da nisu prihvaćeni ni amandmani, a to smo tražili u startu. Udruživanje u strojni prsten, također smo tražili u startu uvršteno u zakon. Zašto u strojni prsten? Pa zato, opet kažem sad politički, ovdje je bilo optuživanje kako je prijašnja Vlada uništila seljaka tjerajući ga u kapitalna ulaganja, a mi upravo u prvom čitanju tražimo u zakonu da onaj mali poljoprivredni proizvođač mora imat strojeve i onda smo reagirali i rekli pa nemojte ljudi jer ste rekli da je prijašnja Vlada radila pogreške. Idemo sada to ispraviti. I evo još jednom kažem, hvala, prihvatili ste i to, pa šta je onda opozicija kolega Rimac loše učinila što je upravo inicirala one točke u poljoprivredi koji su bitni. Pa znate tko najbolje zna upravo problematiku poljoprivrednog proizvođača, pa oni ljudi koji su nam dolazili na tematske sjednice, a to su svi oni ljudi koji se bave značajnijom poljoprivrednom proizvodnjom, sve one udruge, načelnici, gradonačelnici, župani. Pa poštovane kolegice i kolege, sastanak koji je organizirao predsjednik Sabora gospodin Leko, zajedno sa ovim zajednicama udruga o kojima sam govorio zajedno sa ministrom, zajedno sa ravnateljicom agencije, sa mnom kao predsjednikom Sabora, bio je izuzetno plodonosan. I siguran sam da je i dobrim dijelom pridonijelo taj sastanak i ti apeli i onih ljudi jedinica lokalnih samouprava jer kao što znate njih 555. Znate koliko dolazi poljoprivrednih proizvođača u jedinice lokalne samouprave? Upravo sa svojim prijedlozima, sa svojim zahtjevima jer oni nisu u mogućnosti doći svi u Hrvatski parlament i zato je bitno da smo poslušali taj vapaj i prijedloge i zato danas imamo evo zakon u kojem smo se složili da nitko nije protiv zakona. Ima koji će bit suzdržani i da danas hvalimo upravo sve ove dane iza nas, nekoliko mjeseci gdje smo se svojski trudili da napravimo što bolji zakon, odnosno izmjene i dopune i mogu vam reći da smo danas u tome uspjeli. Ja sam jedino zabrinut za gospodarski program gospodine ministre i još jednom ponavljam da upravo taj gospodarski program o kojem jedino vi odlučujete možete pokvarit ako ga u bilo kojem segmentu negativno još doradite i izmijenite, da uništite sve ove naše napore o kojima smo mi dogovorili i oko kojih smo se složili. Bojim se da bi to bila velika šteta, ali nadam se da ćete i ovaj gospodarski program koji je 14 dana na webu također još bolje podredit smanjenjem upravo onih bodova u gospodarskom smislu koji su činili 60 bodova i da ga još poboljšate na dobrobit onih malih proizvođača. Također sam zabrinut gospodine ministre i za raspodjelu zemljišta bez natječaja. Nisam toliko zabrinut ako će ona bit podijeljena na dobrobit ljudi koji je doista i trebaju. Mi smo ovih dana razgovarali o špekulativnim kvotama šećera. Razmišljam danas i u razgovoru sa mnogim ljudima da li su možda ovo špekulativne metode raspodjele zemljišta bez natječaja, ali vas istovremeno podsjećam gospodine ministre da smo tražili od vas kako bi stavili što veći broj hektara zapuštenog zemljišta koje je obraslo visokim raslinjem, da bez natječaja dodijelimo to zemljište onim ljudima koji su zainteresirani za krčenje i da ga stave u potpunu proizvodnju. Niste to odobrili, toga se rekli ste da se bojite da je to nešto što bi bilo špekulativno, a ovdje dijelimo zemljište i svi se danas pitaju i to je najveći problem dakle raspodjela zemljišta i gospodarski program. Ako tu ustrajete u pravilnoj raspodjeli, ako se tu budete pokazali onakav kakvog i želimo ministra i da on da sa tim vašim odlukama koje ste si dali za pravo da sami odlučujete, onda ćemo svakako moći reći da smo napravili dobre izmjene i dopune zakona premda sam ja pristalica da smo radili na tome da napišemo novi zakon. Jer i tako smo od 85 članaka pola izmijenili. Mogli smo napisati novi zakon koji bi sigurno bio još i bolji, ali da smo ga započeli davno prije i ne bi sigurno došli u zeit not sa vremenom, niti morali Europsku komisiju tražiti produljenje rokova. Ali obzirom da smo krenuli u vrijeme kad smo krenuli nismo krenuli na vrijeme, dogodilo nam se evo da smo u jednom vremenskom zeitnotu i tako jednostavno smo se uvukli da moramo do određenog vremena izmijeniti neke stvari. Ali da smo krenuli na vrijeme mogli smo još konstruktivniju raspravu imati, a siguran sam onda da bi donijeli i još bolji zakon. Hvala lijepo.
Damir Rimac, replika.
Poštovani kolega Lucić, dakle kako nema više instituta ispravka netočnog navoda kroz repliku ću vas upozoriti. Dakle, koliko je meni poznato predsjednik Hrvatskog sabora je Leko, a ne Lucić. U raspravi ste rekli da ste predsjednik Hrvatskog sabora, tako da je to svojevrsni lapsus calami ali prihvatljiv. Dobro, idemo dalje. Dakle, prva stvar. Uvodno ste kolega Lucić spominjali prazne farme u Virovitičko-podravskoj županiji, ima ih širom RH u ovom kontinentalnom dijelu i praznih farmi svinja i praznih farmi goveda. Ja vas moram upozoriti da su najvećim dijelom te farme prvenstveno prazne zbog nekoliko razloga. Prvi razlog je lutanje, dakle političko lutanje, proizvodno lutanje itd. Opet ću spomenut operativne programe. Zatim bolesti koje su se javile na tim farmama, proizvodna regresija na tim farmama, zapuštenost, a to vam sve govori da je posljedica nekakvih bivših vremena. Dakle, te farme su zapuštene i ta proizvodnja je prestala zbog nekakvih razloga. Ali moram spomenuti još jedan vrlo svjež detalj, a to je bivša premijerka gospođa Kosor je u nekoliko navrata raspisivala javne natječaje da se i oglašavala posao u Lici za pastire ili kako to narod želi reći čobane. Plaća ih 1000 eura, nitko se nije htio prijaviti za taj dio. Dakle i o tim činjenicama moramo govoriti. I naravno da proizvođači ponovno ću to naglasiti moraju prihvatiti tržišne zahtjeve i uniformirati i standardizirati svoje kvalitetni proizvod. Na žalost još uvijek na obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima nemamo standardizirani proizvod. Možemo polemizirati o svinjogojskoj proizvodnji ili govedarskoj proizvodnji.
Hvala. Franjo Lucić, odgovor na repliku.
Gledajte, što se tiče samog lapsusa moguće, Leko, Lucić, ali spomenija sam predsjednika Leku i spomenija sam predsjednika Odbora Lucića, ali dobro. Moguće je sve. Farme. Pa naravno da nema, ja govorim sa stanovišta svoga Požeško-slavonske županije ono što znam. Ne znam šta je dole kod ovoga moga kolege u Kotarima, ne znam gdje ili u bilo kojem drugom mjestu. ali je činjenica da nam je ta proizvodnja uništena u cijeloj Hrvatskoj ne samo u Požeško-slavonskoj županiji. Pa upravo kad govorimo o lutanjima, pa tražimo strategiju. Evo sada kažemo i opet ponavljam ministru idemo dalje. Imamo Zakon o komasaciji koji je pred nama. Čestitamo, idemo. Idemo vidjet kako i na koji način ovo što sam malo prije govorio upravo te farme napuniti. Ali nemojmo se stalno baviti šta je bilo prije dvije godine. Stvarati u ratnim uvjetima kada je Hrvatska krvarila Zakon o poljoprivrednom zemljištu, stvarat ministarstvo, stvarat Ministarstvo regionalnog razvoja. Pa da li priznate da je to upravo napravio HDZ? Ali neću se vraćati, ali napominjem pa trebalo je u razrušenoj Hrvatskoj kad je bilo pitanje opstojnosti, kad je pitanje bilo napada agresora na istoku zemlje, u Slavoniji, na južnom dijelu. Pitanje je bilo hoće se ostvariti ideja velikosrpske agresije da presijeku Hrvatsku na dva dijela. I sada postavljam pitanje zašto vi to sve skupa niste napravili. Pa da je to HDZ sve napravio onda ova današnja Vlada vjerovatno ne bi imala šta raditi. Pa nije ni moguće da ćete i vi u ovome mandatu sve odraditi. I neka druga Vlada sutra mora odraditi ono što vi niste. Pa ne bi bilo ni korektno kad ta Vlada dođe da se kaže gle vi baš ništa niste radili i niste nikakve dobre odluke donijeli. Pa to ne bi također bilo korektno. Zato zajedništvo, zajedništvo i zajedništvo.
Hvala lijepa. Josip Đakić, replika.
Hvala lijepo. Kolega Lucić pa stvarno izmjenom 42 članka ovog zakona jasno se potvrđuje da zakon nije bio dobar, da nije polučio nikakve rezultate, da je oštetio poljoprivredna gospodarstva, da nije bio nikome od koristi i ovim promjenama koje su neke usuglašene, hajde nešto se popravlja. A ono bitno se ne događa, bitno, bodovanje o poljoprivrednom zemljištu pa i odlučivanje o tome kome će zemlja biti koja je na agenciji koja nije ostvarila svoje ciljeve jasno pokazuje da nešto ne štima i dalje. Predstavnici lokalne i područne (regionalne) samouprave, poljoprivredne udruge tvrde da zakon mora postaviti temelje koji će osigurati dugoročnu održivost nacionalnog agrara kroz snažniji razvoj obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava. A kako će to ostvariti kada 60 bodova ne mogu postići na nikakav način? Nema toga momenta da korisnici državnih potpora koji dobivaju najviše pa naravno da imaju najveću dosada mehanizaciju, najveći broj zaposlenih, najbolji program, sve ono što je u 17 točaka gospodarskog programa oni imaju to riješeno. Kako će to onaj sa jednim malim i jednim velikim traktorom sa 50 hektara gospodarskog zemljišta sa jednom proizvodnjom koja je održiva samo za njihovu obitelj kako će postići ono što se traži u gospodarskom programu? Ovo tupimo i ponavljamo samo iz tog razloga što stvarno to još ne valja u zakonu. I zašto se ne da lokalnim samoupravama da i dalje raspolažu zemljištem, a agencija neka bude kontrolni mehanizam. I tu je ključ rješenja i sve bi štimalo. Evo, to moram reći i vama i ministru i svima. U tome grmu leži zec i treba otkloniti te sve propuste koji su bili u sadašnjem zakonu.
Hvala. Franjo Lucić, odgovor na repliku.
Slažem se kolega da upravo i ova moja rasprava bila je posvećena upravo preraspodjeli tog zemljišta bez natječaja i gospodarski program. Bilo bi doista šteta ali bilo bi doista šteta da sav ovaj uloženi napor ode u vjetar ako ministar kao što ima pravo svojom odlukom dakle o gospodarskom programu to sve skupa pokvari i ne dovedemo se u poziciju za ono što smo se ovih proteklih mjeseci i dana borili i danas usuglasili. Doista će ministar i Ministarstvo poljoprivrede biti odgovorno. No, ja vjerujem da se to neće dogoditi. Vjerujem u razboritost, vjerujem u njegovu odanost upravo onoj sredini iz koje dolazi a to je Slavonija i Baranja. I on se mora pokazati da je za dobrobit hrvatskog čovjeka, seljaka u Slavoniji koji doista danas preživljava teške dane. I on će se sigurno tu dokazati i zato sam uvjeren da će upravo ovaj zakon bez obzira što mu omogućava da on svojom mjerom na temelju gospodarskog programa donosi ili dobivaš ili gubiš. A što se tiče same agencije i vraćanja na prvobitne položaje jedinica lokalne samouprave o tome bi se dalo razgovarati. Agencija može dobro raditi ako je vodi dobar čovjek. I smatram da je agencija u prednosti u odnosu na lokalnu samoupravu jer kroz ljude ako se dobro izorganizira može davati izuzetno dobre rezultate.
Kolegica Mirela Holy, izvolite.
Hvala vam poštovana potpredsjednice. Pa evo ga nakon cjelodnevne rasprave o ovom izuzetno važnom zakonu možda polako postaje i besmisleno uopće dalje raspravljati s obzirom na to da je ova tema obrađena sa svih strana, da je bilo puno riječi i na kraju krajeva o primjedbama udruga koje su dostavljene pretpostavljam svim klubovima i zastupnicima. Ali kako bilo da bilo evo ga s obzirom da je poljoprivreda doista jedna od tri po mojem mišljenju najvažnije gospodarske grane Hrvatske pored energetike i vodnog gospodarstva nužno je govoriti o ovoj temi s obzirom na činjenicu da je već cijeli niz godina poljoprivredno zemljište veliki izvor prijepora upravo vezano za uspješnost same poljoprivredne politike. Naime, kroz poljoprivredu i poljoprivrednu politiku uz energetiku i vodni sektor gleda se koliko je neko društvo samoodrživo tj. koliko je sposobno samo zadovoljiti potrebe svog stanovništva za hranom, za vodom i za energijom, a nažalost Hrvatska u ovom području se ne može baš pretjerano pohvaliti sa velikim rezultatima zbog toga što bez obzira na same dobre preduvjete za razvoj poljoprivrede kao izuzetno važne gospodarske grane mi danas uvozimo gotovo 50% hrane, čime se čini naravno ogromna šteta i za gospodarstvo i za ukupni društveni razvoj. Sadašnje stanje hrvatske poljoprivrede je prema svim pokazateljima statističkim, ekonomskim, socijalnim podjednako loše u svim svojim segmentima. Već godinama djeluju snažni procesi koji utječu na ubrzano smanjenje i postupni nestanak poljoprivredne proizvodnje, a naravno da su s time povezani i izrazito loši trendovi u ruralnom području koje je izloženo nazadovanju i velikoj depopulaciji. Mene je prilikom nedavnog obilaska istočne regije, odnosno Slavonije, zaprepastilo koliko je to vidljivo na području Slavonije koja je po mojem mišljenju naše najvažnije poljoprivredno područje. Dakle, neki od uzroka ovog stanja su sigurno nepovoljno povijesno i višestoljetno rekla bih političko i ekonomsko nasljeđe ali i nedostatak sustavne strategije ciljeva prioriteta i realnih sektorskih politika, neplansko, nesustavno i pogrešno raspolaganje nacionalnim resursima i tu prvenstveno mislim sa zemljištem, nedostatak vizije svijesti o nacionalnim interesima, o mogućnostima i potrebama RH u ovom području, ali i neoliberalni politički koncept koji je u poljoprivredi naročito naglašen i štetan u smislu pogodovanja velikim igračima i pogodovanja moćnim uvozničkim lobijima, onim lobijima koji uvoze hranu. Poljoprivreda se cijelo vrijeme tretira i upravlja odvojeno od ruralnog razvoja što je izuzetno štetno a imamo i prenormiranost, o tome je danas bilo puno riječi u sabornici, imamo taj ograničavajući utjecaj administracija različitih agencija i inspekcija i nažalost političke stranke u prethodnim mandatima a ja bih rekla i u ovom mandatu nisu radile u javnom interesu, prisutan je klijentelizam, korupcija i zloupotrebe. Također po mojem mišljenju je izrazito pogrešna i ja bih rekla i štetna politika poticaja. Mi ulažemo jako veliki novac u poticaje odnosno sredstva utrošimo u poticaje ali bez nekakvog konkretnog učinka imamo ogromne gubitke i izostanak kontrole trošenja poticaja što dovodi naravno i do pogodovanja određenim grupama. Ja bi se kao i mnogi prije mene osvrnula naravno na ove izrazito loše pokazatelje vezane uz pad površine obradivog poljoprivrednog zemljišta i tu bih napomenula da smo 1960. godine imali 2,2 milijuna hektara obradivih površina a danas odnosno 2011.godine od kada imam podataka smo za 1 milijun manje, znači na 1,2 milijuna hektara što ja mislim da je izrazito zabrinjavajući pokazatelj. Ukupni potencijal poljoprivrednog državnog i privatnog zemljišta procjenjuje se na oko 2,4 milijuna hektara pa su oni podaci o kojima je maloprije govorio kolega Rimac u smislu toga koliko je zemljišta dano u upotrebno pomalo u nerazmjeru sa onim koliki je u principu potencijal raspolaganja poljoprivrednim zemljištem. Danas je jako puno bilo riječi o tome na koji način ustvari dodjeljivati to poljoprivredno zemljište, kako ga staviti u funkciju pa su tu bili disonantni tonovi, ja bih rekla u tom smislu da li ići na što je moguće veće njegovo stavljanje u funkciju u smislu davanja tog zemljišta velikim igračima ili štiteći interes OPG-a. Ja mislim da poljoprivredno zemljište treba okrupnjavati svugdje tamo gdje postoji za to opravdani interes i potreba, međutim ja smatram također da moramo štiti male OPG-ove, mala obiteljska poljoprivredna gospodarstva jer je u njima budućnost poljoprivrede u Hrvatskoj i to ne bih rekla da je različiti smjer od smjera u kojem ide EU zato što i EU na kraju krajeva, odnosno neke zemlje u EU, tu bih rekla i spomenula bih Dansku primjerice koja ima izrazito prisutan farmski uzgoj svinja, najveći su proizvođači svinja u cijeloj, svinjetine u cijeloj Europi. Pokazuju izrazito veliku štetnost poljoprivredne politike koja je usmjerena prema okrupnjavanju. Zaprepastila sam se kada sam čula podatke o tome koliki su gubici sa tih farmi i mislim da malo ne mora značiti i loše i neproduktivno. I u tom smislu smatram da je velika budućnost naših poljoprivrednika u tome da se udružuju. O tome sam imala prilike više puta govoriti ne samo u kontekstu poljoprivredne politike nego općenito različitih segmenta gospodarskog djelovanja u Hrvatskoj. Tu mislim i na energetske zadruge, ne samo znači na poljoprivredne zadruge ali i na druge oblike zadruga jer moramo biti svjesni činjenice da živimo u društvu koje je duboko globalizirano i da u globaliziranom svijetu vladaju multinacionalne korporacije koje su jako često financijski moćnije i utjecajnije čak i od mnogih država na svijetu i po mojem dubokom uvjerenju jedini način na koji možemo imati kakvu takvu šansu da opstanemo kao proizvođači jest da se naši poljoprivredni proizvođači udružuju. U tom smislu pozdravljam određene izmjene između dva čitanja koje se tiču ovih pašnjačkih zajednica. Na kraju krajeva pohvalili su vas u tom kontekstu i određeni predstavnici udruga. Ja to također pozdravljam i nadam se da nekim čarobiranjem takva odredba zakona neće izaći iz konačnog teksta kojeg ćemo na kraju krajeva i usvajati. Dakle, što se tiče same raspodjele zemljišta, tu je bilo jako puno primjedbi od strane Udruge Život, pretpostavljam da je danas već jako puno govoreno o tome. Primjedbe su bile na to da se ne poštuju ustvari pa ja bih rekla i ustavno načelo supsidijarnosti odnosno raspolaganja sa nižih razina. Ja mislim da sustav bodovanja mora biti vrlo transparentan i da onda ne bi trebalo biti nekakvih problema da li se to provodi sa centralne ili sa razine jedinica lokalne samouprave, ali to mora biti provedeno na takav način da zemlja bude dostupna i malim OPG-ima i da se potiču, a svugdje gdje je to moguće na kraju krajeva udruživanje i zadrugarstvo što se tiče poljoprivrednih čimbenika. Na samom kraju vjerujem da je vrijeme da Hrvatska donese kartu poljoprivredne proizvodnje RH gdje bi bilo popisano svo poljoprivredno zemljište RH i gdje bi se ustvari definiralo planski jedan pristup poljoprivrednoj proizvodnji jer po mojem mišljenju niti jedna poljoprivredna proizvodnja ne može biti uspješna ukoliko nije planska. S obzirom na velike količine državnog zemljišta odnosno zemljišta koje se nalazi u vlasništvu jedinice lokalne samouprave Hrvatska ima veliku šansu upravo u tom …
Hvala lijepa. Kolega Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Evo nastojat ću u ovoj kratkoj raspravi istaknuti neke činjenice koje su prethodile i probleme koji su prethodili donošenju ovog zakona i neke osnovne crte koje se iz ovog zakona daju iščitati, zakonskog prijedlog. Već je više puta naglašeno, a valja to naglasiti da su programi raspolaganja državnim zemljištem ustanovljeni za 552,5 tisuće hektara, a od toga 263307 hektara ima zaključene ugovore, dakle manje od polovice. U rujnu 2014.utvrđeno je strpljivim skupljanjem podataka da ima 738000 hektara državne zemlje. nije postojala knjiga zaključenih ugovora i plaćanja zakupnina. Iako su programi bili odobreni podaci u njima nisu bili točni, dakle te podatke je trebalo skupiti i objediniti. Ovim izmjenama se prije svega omogućava stočarima da dobiju dovoljno količine zemlje prema broju stoke jer ako se to ne napravi zato se ide u izravnu dodjelu jer ako se to ne napravi neće ostvariti pravo na poticaje nakon ovog prijelaznog razdoblja od tri godine. Ono što je dobro da se omogućava da zemljište na kojem je farma ili neki drugi poljoprivredni objekat ide u zakup jer do sada se to proglašavalo građevinskim zemljištem pa se dugo čekalo rješenje. Posebno valja naglasiti mogućnost prenošenja ugovora o zakupu npr. sa oca na sina jer to do sada nije bilo moguće. Ukidaju se naknade za vodu za ribnjake i tu imamo isto nesređeno stanje, nije postojao registar ribnjaka do 2014., a od 19 samo su 2 bila na raspolaganju. Ovaj sektor je nekada zapošljavao veći broj ljudi i koristio je poljoprivredne proizvode za prehranu ribe. Što se tiče obraslog poljoprivrednog zemljišta tu je bilo prijepora, međutim prema Zakonu o šumama pravo na promet drvnom masom imaju Hrvatske šume. Naravno to je riješeno da se odbija od cijene zakupa ako prelazi vrijednost zapravo troškovi krčenja troškova zakupa. Ono što je isto danas ovdje govoreno u raspravi kada je u pitanju domicilnost uveden je kriterij domicilnosti što je dobro jer su se poljoprivrednici žalili da su prolazili na natječajima korisnici iz drugih županija. Gospodarski program je bio u javnoj raspravi do 9.4.zaprimljene su mnoge primjedbe, često puta i oprečne i neke su naravno usvojene. I vrlo je važno da se gospodarski program zbog konkurentnosti boduje iako i tu postoje oprečni stavovi ali jedini način da poljoprivrednici uspiju na tržištu, a prije svega poljoprivreda je gospodarska djelatnost je dobar gospodarski program. Uvođenje početnika i mladih koji dobivaju 10 bodova od mogućih 100 je isto svakako za pozdraviti. Zbog usporedbe … zakupnine u odnosu na cijenu koncesiju. Cijena koncesije je od 270 do 400 kuna dok je cijena u zakup prelazi preko 1000 kuna. naravno treba naglasiti da su ugovori sklapljani još 2006., sedme i osme zato netko drugi snosi odgovornost. I na kraju i sami poljoprivrednici su tražili da se natječaji koji su u tijeku da se primjenjuju odredbe ovog zakona i to je u prijelaznim odredbama usvojeno. U svakom slučaju donošenje ovog zakona zbog mnogih problema koji su na terenu valja pozdraviti i prihvatiti u Hrvatskom saboru. Hvala.
U ime predlagatelja ministar poljoprivrede Tihomir Jakovina, završno.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Cijenjene kolegice i kolege zastupnici. Pomno sam slušao današnju raspravu i moram priznati da sam u najmanju ruku ponosan ministar jel mislim da radimo dobar posao i da ovaj zakon koji je danas u ovom cijenjenom Domu će biti samo s jednim ciljem, a to je unapređenje poljoprivrede u cijelosti. Nisam htio poslije izlaganja klubova ili pojedinačnih rasprava reagirati da ne otvaram dodatne replike i rasprave nego sam ostavio u završnoj riječi odgovoriti na neke nedoumice ili neke stvari koje su ovdje iznešene, a ne odgovaraju činjenicama ili unose dodatnu zabunu ili dodatno još neke stvari pojasniti koje su spomenute u samoj raspravi. U jednom trenutku u jednoj od prvih rasprava bilo je spomenuto navodnjavanje i koliki je značaj za hrvatsku poljoprivredu odnosno koliko površina imamo i na koji način možemo unaprijediti i bonitet i kvalitetu, ali i dohodak po jedinici površine ukoliko imamo navodnjavanje. Trenutno je u samoj finalizaciji pet velikih projekata ove Vlade u sustavima navodnjavanja od Biđ Bosuta, Baranje, Kapinci Vaške, Valture sa gotovo 12 tisuća hektara novih površina koje će biti u sustavu navodnjavanja, govorim o rezultatima i projektima koje se provode unutar tri godine. sve skupa do sada imamo negdje oko 18000 hektara koji su u sustavima navodnjavanja, znači poduplavamo površinu. Kroz cijelu raspravu se zapravo dosta iako zahvaljujem na raspravi jel smo i danas čuli jako puno brige i interesa za hrvatsku poljoprivredu kao stratešku granu gospodarstva što onda stvarno i je i zbog toga na jedan način osjećam još i dodatnu odgovornost kako meni osobo tako i mom timu i svim ljudima koji rade u ministarstvu i agencijama da svoj posao i reforme koje radimo odradimo do kraja i odradimo na najkvalitetniji, najtransparentniji način. Jako puno rasprava se vodilo opet, to je ono što me rastužuje o velikima i malima, o štićenju interesa velikih igrača, o lobijima uvoznim i slično, gospodo u hrvatskoj poljoprivredi kao, a to smo isto čuli u danas raspravi kao ozbiljnoj grani poduzetništva postoje samo uspješni. Neovisno o tome kolika je veličina njihovog obiteljskog gospodarstva, koliki je njihov prihod kroz njihove poslovne rezultate, kroz učinak odnosno rezultat po jedinici površine, po grlu, po ostvarenom dohotku vidi se koliko su dobri ili loši. U našoj isto Slavoniji i Baranji, kolega Luciću imamo OPG-e koji imaju u vlasništvu po 1000, 1500, 2000 hektara zemljišta, ako gledamo u koju oni kategoriju spadaju velikih ili malih. Obiteljska poljoprivredna gospodarstva su, u sustavu su neki čak i poreza na dohodak. Ne može ih se svesti u onaj najveći dio OPG-a koji imaju prihode po izračunu prihoda gospodarstva do 8 tisuća … [[Govornik se ne razumije.]] ili do 8 tisuća eura što je vezano i za program ruralnog razvoja. Tako da još jednom ponavljam nema velikih i malih, ima onih koji su uspješni i koji će zapravo kroz unapređenje svoje proizvodnje i kroz ovaj zakon i kroz ostale zakone ali prije svega kroz sredstva koja nam stoje na raspolaganju, fondovima Europske unije unaprijedi svoju proizvodnju i stići i biti konkurentni, odnosno stići prosjek farmera Europske unije. Malo o podacima zapravo što je agencija napravila i što trenutno radimo jer je bilo dosta krivih, krivih brojki izneseno. U 2013. i 2014. godini kroz privremeno raspolaganje je stavljeno gotovo 67 tisuća hektara. To su naši poljoprivredni proizvođači kojima su ili istekli ugovori ili su radili na one famozne jednogodišnje potvrde. Većina njih nije mogla ostvarivati ni prava na poticaj. Znači gotovo 67 tisuća hektara je stavljeno na taj način u funkciju. 5 tisuća 173,10 hektara, 174 ugovora su stavljena po novom zakonu na 50.-godišnji zakup. I imali smo prodaju 46 ugovora, nekih 56,3 hektara. Ovo što smo rekli što nisu proizvodno tehnološke cjeline, manje od hektara s ciljem okrupnjavanja ili sa ciljem ostvarivanja projekata vezano na samim česticama gdje je bila sama prodaja. Ono što smo također unaprijedili, unaprijedili smo da, što je netočna činjenica da sami podnositelji ili jedinice lokalne samouprave moraju skupljati sve silne potvrde i ostalo, skratili smo proceduru, agencija radi i pribavlja dokumente i iz katastra i iz gruntovnice, iz Hrvatskih šuma, voda, graditeljstva, povrata, razminiranja, zaštite okoliša. Znači maksimalno smo skratili i broj i korake i broj poslova koje trebaju odraditi i krajnji korisnici i jedinice lokalne samouprave. I ono što je najvažnije napravili smo informacijski sustav. Prvi puta imamo pravi, cjeloviti sustav koji se još nadograđuje da bi bio bolji, da bi zapravo znali s čime i kako i na koji način gospodarimo. Kolega Žagar, u raspravi je bilo, je ponovo ponovio 553 tisuće hektara, nešto malo manje smo imali obuhvaćeno kroz izrađene gospodarske programe. Od toga smo 262 do 263 tisuće hektara stavili u neki oblik raspolaganja. A negdje otprilike je pola pola ako ćemo gledati po onoj nomenklaturi velikih ili malih, odnosno trgovačkih društava i OPG-a. Iako smo imali u proteklih 10, 11 godina otkada je, koliko je važio ili koliko je bio način raspolaganja poljoprivrednim zemljištem po starom zakonu mogućnost da adekvatno svih tih preko 460 tisuća hektara državnog poljoprivrednog zemljišta stavimo u funkciju i zaštitimo interese malih OPG-a za šta sam čuo danas jako puno brige ili interesa. Znači već smo ovih 10, 12 godina to mogli napraviti. Ovaj zakon ih neće u tome onemogućiti. Najviše skepse je bilo izraženo zapravo za gospodarski program. Gospodo da ste pogledali gospodarski program koji je već javno objavljen i o kojem je, javni uvid i o kojem je napravljena rasprava i koji je defacto iskomuniciran ne samo prema vama nego i prema krajnjim korisnicima, prema udrugama, prema poljoprivrednim proizvođačima vidite da smo tu unijeli cijeli niz izmjena. Nismo mogli mijenjati metodologiju sukladno, kolega Đakić, ovome što tražite vi i još neki kolege da gospodarski program bodemo sa 50 bodova iz čistog razloga jer još uvijek imamo 12 tisuća natječaja u obradi. Ako promijenimo kompletnu metodologiju ocjenjivanja promjenom bodova sve te natječaje bi morali ponovno raspisivati odnosno proglasiti nevažećim. Ali malo elementarne matematike govori da kroz ovih 40 bodova, govorimo o 10 bodova na domicilnost, 10 bodova na mlade poljoprivrednike, 20 bodova potencijalno za mirni posjed, sa smanjenim iznosom bodova za cijenu je, domicilni poljoprivredni proizvođači su u startu, jer je u gospodarskom programu ovisno o ovim kategorijama koje su navedene a koje su čak precizirane i napravljene da totalno i detaljno razgraničenje čak i u sektoru stočarstva se veliki broj bodova može prikupiti i kroz gospodarski program. To nisu skupe, složene i teške studije koje netko treba raditi, to je svaki nositelj obiteljskog poljoprivrednog gospodarstva uz pomoć savjetodavne službe kojoj je to zadatak i koja to radi na terenu, može složiti dobar gospodarski program. Treba opisati zapravo svoje poslovanje, način na koji radi i staviti sve one istinite podatke koje ima na svom obiteljskom gospodarstvu. Jedinstveni matični broj, JRDŽ, jedinstveni registar domaćih životinja je osnova ili baza na koju se izračunava zajedno sa podacima koje imamo o korištenom poljoprivrednom zemljištu da li državnom ili privatnom za izračun broj uvjetnih grla odnosno nedostatne zemlje za naša obiteljska poljoprivredna gospodarstva. Vrlo jasno u naznačeni kriteriji kako će naši stočari koji nažalost sve ove godine nisu imali mogućnosti dobiti zemlju, da li na otvorenim natječajima ili zbog toga što natječaji nisu provedeni, nisu završeni ili nisu odrađeni na ovaj način će imati mogućnost privremenog korištenja uz strogo određene ugovorne kriterije kako ih dobivaju. Neće se moći desiti da nakon 6 mjeseci ili godinu dana netko se prestane baviti stočarstvom i zadrži zemlju koju je dobio iz razloga što je na osnovu svoje proizvodnje, na osnovu svojih podataka, na osnovu svog gospodarskog programa dobio zemljište. Kad govorimo o tom gospodarskom programu i kad govorimo o načinu raspolaganja, o novom zakonu, govorim o 50-godišnjem zakupu, osnova gospodarski program. Obaveza korisnika ili zakupnika poljoprivrednog zemljišta je Agenciji za poljoprivredno zemljište dostavljati godišnje izvješće o proizvodnji. S obzirom da sada prvi puta imamo jedinstveni informacijski sustav, da ćemo baš zbog transparentnosti koju nismo imali unazad 20 godina u raspolaganju poljoprivrednog zemljišta kao svaki krajnji korisnik moći kliknuti u sustavu i provjeriti u svojoj katastarskoj općini tko koristi koju česticu državnog zemljišta. Mi ćemo kao sustav moći prekontrolirati da li se plaća zakup, da li se plaćaju obaveze. Inspekcijske službe će moći provjeriti, zajedno sa djelatnicima agencija i agencije za plaćanje vezano za poticaje da li se ispunjava sukladno zahtjevima koji se podnose za potpore za proizvodnu godinu, znači sustav kontrole i transparentnosti, maksimalan. Amandman odnosno sugestija kolege Baranovića je u tome smislu dobrodošla, ali zbog tog smo radili složeni informacijski sustav, da zapravo sve relevantne podatke javno objavimo i da bi svaki vlasnik OPG-a, obrta ili tvrtke mogao imati uvid šta je od državnog zemljišta još slobodno, za šta se može raspisat natječaj ili on sam podnijeti zahtjev ako jedinica lokalne samouprave ne radi dovoljno promptno ili ne želi, a imamo i takvih slučajeva, podnijeti zahtjev za raspisivanje i agencija će to napraviti u narednom periodu. Informacijski sustav je nešto što nismo mogli napraviti preko noći. Rađen je mjesecima, ali prvi puta cjelovito uređuje do same namjene u svoj jedinici lokalne samouprave do zadnjeg hektara koji imamo u vlasništvu države, a to je razlika od gotovo 200 000 hektara od onoga što smo imali kroz programe raspolaganja poljoprivrednim zemljištem koje su radile jedinice lokalne samouprave i ovoga što sad imamo. Nažalost, u raspravi sam čuo i neke stvari normalno da kao resorni ministar i kao odgovorno ministarstvo želimo imat što bolji zakon koji nam je osnovni, jedan od osnovnih i najvažnijih zakona i da smo tu vrlo pažljivo slušali i rasprave koje su bile u ovom domu prilikom prvog čitanja i ono što se radilo na odborima, ali isto tako smo komunicirali i radili sa krajnjim korisnicima. Ovdje su spominjane jedne dvije udruge, stotine udruga su zapravo u različitim sektorima poljoprivredne proizvodnje koji su interesno vezani za poljoprivredno zemljište i s kojima komuniciramo. Ne samo jedna ili dvije koje su ovdje navedene, nego je bila široka rasprava i to smo išli ugraditi u ovaj zakon i tu nas sve ono što je dobro ovdje iznešeno zahvaljujem i uvijek sam spreman zapravo da bi imao bolji zakon, da bi imali bolji zakon poslušati šta ovaj dom govori. Ali mi je malo, to sam kolegi Češeku i rekao, moram ispraviti njegovu raspravu jer baš prijedlog ili amandman koji ste imali nakon prve rasprave o načinu korištenja sredstava od zakupa smo vam ugradili u ovaj zakon. Vi ste ponovo sada kritizirali da se to ne može koristiti za izrade projektne dokumentacije vezano za program ruralnog razvoja. Može. Vjerojatno ste previdjeli odrednice koje smo stavili u samim amandmanima. Logično da u Parlamentu mora biti politike i mora biti politikantstva i kada sam reagirao ili kada sam govorio o stvarima sa političkog gledišta to moram raditi, ja sam političar i moram odgovoriti, ispraviti neke stvari koje nisu točne i koje unose zabunu kod svih onih koji slušaju ove rasprave. Hrvatska poljoprivreda ne počinje niti završava sa ministrom Jakovinom i u proteklih 20 godina za ono što je napravljeno dobro uvijek ću bez ikakvih problema reći da je napravljeno dobro. Za propuste ću isto tako naznačiti šta je napravljeno sa manje pažnje ili šta je napravljeno loše. Nikada niste od mene čuli da je sve ono što se tiče pregovora za poglavlje 11, 12, 13 napravljeno loše i na štetu hrvatske poljoprivrede. Isto tako tvrdim odgovorno da nije sve napravljeno ni dobro, da smo napravili masu propusta, pitali ste me gospodine Lucić šta ćemo sa praznim svinjogojskim farmama, nažalost propustili smo dogovoriti u pregovorima i potpore za sektor svinjogojstva. Uspjeli smo ostaviti ili dogovoriti samo potpore za rasplodne krmače, ali za tovljenike, za sektor svinjogojstva smo jednostavno prepustili u pregovorima Europi da nam to ne treba i na taj način smo naše farmere doveli u situaciju da ne mogu biti konkurentni danskim farmerima zato što njihovi tovljači imaju potpore za tovno svinjogojstvo, mi nemamo. To ne mogu ispraviti. Ali ono što mogu ispraviti je isto lošu stvar koja je ispregovarana, a govorim o omjeru sredstava koja su predviđena za garancijski fond, za potpore i ruralni razvoj. Prosjek za ostale europske zemlje je 70:30, znači garancijski fond u poljoprivredi, ono što dobivamo bez projekata za potpore je negdje oko 70%, 30% je program ruralnog razvoja. Mi smo nažalost imali ispregovarano 54 garancijski fond, 46 program ruralnog razvoja ili u brojkama 373 milijuna eura za direktne potpore, maksimalna zakonska omotnica, 333 milijuna za program ruralnog razvoja. Unazad godinu, godinu i pol dana upornim pregovorima smo uspjeli taj dio donekle korigirat, dobili smo iz drugog stupa, iz programa ruralnog razvoj dodatnih 50-ak milijuna za izravne potpore tako da je taj omjer sada negdje 65:35. Znači imamo 423 milijuna eura za potpore, a nešto manje onda sredstava u programu ruralnog razvoja za šta moramo osigurati i imati dobre i kvalitetne programe i projekte. Kad sam se već spomenuo programa ruralnog razvoja jer i o tome je bilo riječi, prilično neargumentirano, unazad par mjeseci ali nešto i danas ovdje, program ruralnog razvoja je jedan od dva strateška dokumenta hrvatske poljoprivrede, napravljen je po svim pravilima struke odabrali smo 16 mjera sa nizom podmjera koji će donijeti najveće efekte za hrvatsku poljoprivredu i koji će u idućih 7 godina odnosno 7+3 jer ga primjenjujemo do 2023. podići konkurentnost hrvatske poljoprivrede. Bilo je objeda da smo kasnili, da smo radili loše, da neće u 2015. godini biti mogućnost povlačenja sredstava uopće iz toga programa što su blago rečeno neistine. Jučer je završen prvi set natječaja. Mislim da je netko od kolega pomenuo, a i gospođa Sumrak vidim ima dobre podatke vezano za prvi set natječaja. Završen je sinoć u ponoć tri natječaja ukupno raspolaganju 640 milijuna kuna smo imali za ta tri natječaja. Pristiglo je 848 prijava na natječaj ukupne vrijednosti milijardu i 705 milijuna kuna. Agencija radi od danas u tri smjene i ti novci će biti, ne morate se brinuti da neće biti povučeni. Ne bi se kockali sa sudbinom hrvatske poljoprivrede, ne bi raspisivali natječaje da nismo sigurni da nismo uskladili sva ona otvorena pitanja sa Europskom komisijom, sa DG AGRI-em i da se nismo izborili zapravo za sve i one krucijalne interese hrvatske poljoprivrede koji će se kroz program ruralnog razvoja i realizirati. To je potvrđeno i danas smo od povjerenika Hogana dobili pismo da je naš program usvojen među prvih 30 programa tako da mislim da ste pitali da li je pismo. Možete ga pogledati na mrežnim stranicama Ministarstva poljoprivrede. Od 118 programa ruralnog razvoja među prvih 30 programa je usvojen program Ministarstva poljoprivrede RH i počinjemo ga i zbog toga smo se odlučili već koncem siječnja raspisati prvi set natječaja da naši poljoprivrednici ne čekaju formalno usvajanje programa jer smo znali, ispregovarali da to možemo. Selekcijske kriterije same procedure smo uskladili i išli sa natječajima. 25.4. idu natječaji za mjeru 6 za male mikro gospodarstva koja će dodatno za start upove početnike do 15000 eura, za mlade poljoprivrednike i male poljoprivrednike do 50000 eura sto posto prihvatljivi troškovi financirani iz programa ruralnog razvoja po jednostavnim poslovnim projektima. Kad sam spominjao strateške dokumente program ruralnog razvoja i sustav izravnih potpora petnaesta dvadeseta dva strateška dokumenta koja su nam najvažnija plus svi zakoni uključujući i ovaj zakon koji donosimo u ovom Visokom domu su zapravo strategija razvoja hrvatske poljoprivrede. Možemo, slažem se s vama, možemo napraviti zasebni strateški dokument koji će odrediti razvoj hrvatske poljoprivrede u narednom sedmogodišnjem ili desetgodišnjem razdoblju. On mora uključivati i to smo čuli u ovom Domu i regionalizaciju poljoprivredne proizvodnje, rajonizaciju poljoprivredne proizvodnje, cijeli niz stvari. Ali da smo njega mogli donijeti morali smo imati sustav, uređen sustav potpora, morali smo imati određen način, mogućnosti i izvor financiranja svega onoga što nam je važno za hrvatsku poljoprivredu, a to smo napravili kroz ova dva strateška dokumenta. Još jednom zahvaljujem svima vama koji ste sudjelovali u raspravi na ovom zakonu, zbilja nisam evo u ove tri godine imao cijeli dan u Parlamentu da je zapravo toliko pitoma i dobra i konstruktivna rasprava bila. Mislim ne da smo htjeli pokazati dobru volju, bilo je jako dobrih prijedloga u ovih zadnjih mjesec, mjesec i pol dana. Ponovo oduzimajući bilo kakvu zaslugu samo matičnom odboru nego je to zasluga svih saborskih zastupnika, ali i svih zainteresiranih od udruga proizvođača koji su radili na ovome zakonu zajedno kroz povjerenstva, kroz javnu raspravu, kroz sve što smo dobili ovdje. Mislim da, ne znam da li je poštovana zastupnica Tireli, a čini mi se da je njen prijedlog bio da se uvrste i žene sa dodatnim bodovanjem kroz gospodarski program. I to smo uvažili, tako da mislim da imamo dobar prijedlog zakona, da imamo kratke rokove i nismo mi gospodine Lucić tražili zahtjev za produženje, nego razlika od onih 118 programa ruralnog razvoja koji nisu usvojeni, a to govorimo o ne znam 13, 14 programa ruralnog razvoja Francuske ili velik broj njih iz Italije koji nisu prošli, a to su stare zemlje članice koje imaju puno više iskustva i koje već imaju programe ruralnog razvoja i za nas. To su bile zemlje koje su inicirale produženje rokova i mogućnosti upisa zbog agro okolišnih mjera, zbog svega onoga što trebaju imati ugrađeno u te strateške dokumente nisu imale. Nama je samo dobro došlo, pa smo podržali inicijativu Komisije i na neki način se dodatno obradovali sa tih mjesec dana koji ćemo imati duže. Podaci o raspodjeli poljoprivrednog zemljišta po ovim modelima privremenog raspolaganja za stočare koji su najugroženiji, pogotovo stočari koji nemaju poljoprivrednog zemljišta i koji bi ostali izvan sustava potpora će biti maksimalno transparentan po jasno definiranim kriterijima. Jedinstveni registar domaćih životinja, broj uvjetnih grla, stavili smo prioritete. To je mliječno govedarstvo, sustav krava, tele, ovce, koze, konji i tek na kraju je tov ili uslužni tov ovo što govorite. Na taj način, i kontrolirat ćemo ga i ja i sustav, ali nadam se i svi vi ovdje. I još jedna samo malo opaska u par rasprava je bilo ili razmišljanje, bilo je govora o razlici koncesijskih naknada i naknada za zakupe. Mi ne možemo raskidati ugovore koji su sklopljeni prije par godina od strane i poslovnih subjekata i ministarstva. Mogli smo na pravičniji način odredit zakupe za ubuduće, ali još ću jednom napomenuti kroz izvorni postojeći zakon koji nismo mijenjali način financiranja, odnosno prihodi od zakupa poljoprivrednog zemljišta dijele se u omjeru 65% jedinice lokalne samouprave, 10% regionalna uprava, 25% državni proračun. Jedinicama lokalne samouprave ako je interes, a interes je strateška grana gospodarstva poljoprivreda se mogu dijelom odreći svoga prihoda u korist poljoprivrednih proizvođača i na taj način kompenzirati skup ili visok zakup za poljoprivredne površine. Također smo kroz ovaj zakon dali mogućnost, odnosno rekli da je 100% prihod jedinicama lokalne samouprave od zemljišta koji nisu dijelovi proizvodno tehničkih cjelina, a do 1 hektara su za cijelu Hrvatsku i budu prodani po opet jasnim kriterijima. Još jednom hvala vam lijepo. Mislim da imamo dobar zakon, uvažavali smo maksimalno i raspravu ovoga cijenjenoga Doma ali i interes hrvatske poljoprivrede. I veselim se zapravo što ćemo sutra nadam se, ne nadam se nego siguran sam, glasati o ovom zakonu i što će kolege iz agencije od prekosutra već imati jako velik posao jer nas rokovi stišću i jako puno toga je što treba i postići, natječaja ali i zahtjeva. Jer govorimo o gotovo 84, 85 tisuća do 117 tisuća hektara zemljišta koje nedostaje našim stočarima. Plus privremeno raspolaganje za sve one koji su bili u mirnom posjedu, a kojima sustav unazad kako dvije ili tri godine koliko ova agencija radi ali nažalost unazad 20 godina nije omogućio da na legalan način putem natječaja dođe u mogućnost da imaju poljoprivredno zemljište na kojem će proizvoditi. Dizali su i dugogodišnje nasade, organizirali proizvodnju na takvim površinama, a nisu imali nikakvu sigurnost. Kroz ovaj prijedlog konačnog zakona, izmjena i dopuna Zakona o poljoprivrednom zemljištu to ćemo im omogućiti. Hvala vam lijepo.
Kolega Franjo Lucić, replika.
Hvala lijepo. Evo zahvaljujem gospodinu ministru na ovakvom opsežnom zadovoljnom, radosnom izlaganju i što je rekao da je posebno danas sretan i radostan ministar što evo konačno imamo dobar zakon. Gospodine ministre naravno da imate dobar zakon jer niste ga samo vi željeli nego svi mi skupa koji smo činili upravo sve napore da bi ispravili sve ono što u prijašnjem zakonu nije bilo dobro, a rekao sam hvala Bogu pa ga niste primjenjivali od 2013. godine jer bi napravili katastrofu u RH sa zakupom i prodajom poljoprivrednog zemljišta. Hvala Bogu pa ga niste primjenjivali. Hvala Bogu pa ste progledali da ga treba promijeniti, da nije dobro, i hvala Bogu na razboritosti sviju nas što evo po prvi puta u jednoj raspravi o ovakvom bitnom zakonu u RH konsenzusom sviju nas donosimo dobar zakon koji ima još uvijek nedostataka gospodine ministre, nije on još idealan, koji treba doživjeti još temeljite promjene naravno u vremenu koje je ispred nas. Sretan sam što je to tako i baš što sam i predsjednik Odbora za poljoprivredu koji je upravo, htjeli vi to priznati ili ne, inicirao 12 tematskih sjednica, učinio zajedno sa svima ostalima pritiske da bi se određene stvari promijenile. Ali bolje ne reći pritiske nego ukazali na potrebu promjene zakona u određenim člancima na dobrobit onih o kojima govorim. Mali i veliki, gledajte, ne može biti na teret malih, a na dobrobit velikih. O tome mi samo govorimo. I ne smije biti u onom bodovanju kojeg ste imali dosada dok ga niste promijenili. Sada ste ga promijenili i na tome čestitamo, ali dosad nije bilo tako.
Hvala lijepa. Znači, vi ste promijenili mišljenje? Glasat ćete za zakon? … [[Upadica se ne razumije.]] Klub je promijenio mišljenje, glasat ćete za zakon? … [[Upadica se ne razumije.]] A kažete da konsenzusom će biti donesen. Odgovor na repliku, ministar Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Poštovani kolega Luciću nisam rekao da sam zadovoljan i sretan što imam dobar zakon jer najveći broj zakona koji dolazi iz Ministarstva poljoprivrede su dobri zakoni i tu nemam problema. Rekao sam da sam zadovoljan zbog rasprave koja je danas bila u ovom Domu gdje nije bilo politikantstva, nije bilo toliko demagogije i nije bilo pljuvačnice po ministru Jakovini. Nisam nijednom čuo danas sa desne strane da sam grobar hrvatske poljoprivrede. Ja bih na to trebao vjerojatno odgovoriti da sam sanacijski upravitelj nažalost nakon 20 godina. Ali, nije bilo takve rasprave i to me čini sretnim jer je bila argumentacija dosta dobra, bavili smo se najvećim dijelom stvarno zakonom i problemima raspolaganja poljoprivrednim zemljištem i tu je moje zadovoljstvo jako veliko i nadam se zapravo i sami ste rekli idući tjedan Zakon o komasaciji na kojem smo radili pa Zakon o Agronomskoj komori i sve ono što će dolaziti u ovaj Dom da ćemo na taj način razgovarati. U krajnjem slučaju sukladno i raspravi koja je bila prilikom Zakona o poljoprivredi podržali smo i ugradili smo i tražili smo zapravo i godišnju raspravu o poljoprivredi u ovom Domu da ne bi na svakom prijedlogu zakona slušali vrlo široku raspravu o nizu tema vezanih za poljoprivredu, onda ćemo to napraviti na specijalnim sjednicama, godišnjim sjednicama izvješća o poljoprivredi. I to smo podržali. Ono što dobro dođe, što dođu kao dobri prijedlozi uvijek smo tu da ih usvojimo.
Hvala. I onda u takvom tonu završimo. Kolega Đakić, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa gospodine ministre kažete da ste učinili puno za poljoprivredu no u ovom zadnjem pokušaju izmjena i dopuna zakona sa ovih 42 članka nešto se pomaknulo naprijed, da. Kao što kaže moj kolega Lucić ima pomaka no međutim ne mogu da ne pročitam ono što je stvarno, što taj gospodarski program nosi. Znači u njemu treba se dostaviti opis gospodarstva, pokazatelje poslovanja iz prethodnog razdoblja, namjenu korištenja, lokalitet zemljišta, tehnološko-tehničke karakteristike gospodarskog rada, podatak o … organizaciji za obradu zemljišta koje je predmet zakupa, investicije i zapošljavanje, očekivane financijske rezultate proizvodnje, prikaz očekivanih troškova i prihoda, posebnu naznaku kada se radi o ekološkoj proizvodnji itd. I to nosi 60 bodova. Koji to od malih OPG-ova može dostići? Skoro nitko. Tko će to moći napraviti? Skoro nitko. U daljnjem slijedu piše u gospodarskom programu vrednovat će se dosadašnje poslovanje gospodarstva, poljoprivredna proizvodnja odnosno djelatnost akvakulture kao primarne djelatnosti sudionika poziva, stručna sprema sudionika poziva, odnos broja uvjetnih grla i zemljišta kojim gospodarstvo raspolaže, raspolaganje i tako niz svih stvari koje nose 60 bodova. Gospodine ministre ja kažem samo ono što su iz Udruga poljoprivrednika, iz Udruga općina, gradova i županija jasno stavili kao prigovor. Bili ste prisutni tom sastanku i trebali ste to uvažiti. Kada kažete o dostignućima, pa 377 primjedbi na vaš plan raspolaganja jasno je bio pokazatelj koliko je ozbiljno se prihvatilo izrade toga programa. Što se tiče … [[Govornik se ne razumije.]] koje ste spomenuli, … [[Govornik se ne razumije.]] tri godine ništa.
Dosta je, vrijeme je isteklo. Odgovor na repliku Tihomir Jakovina.
Pa upravo sam pohvalio kako nema politikantstva i demagogije ovdje. Dostavit ćemo u pismenoj formi koliko je investirano u zadnje tri godine u taj sustav navodnjavanja i vi to dobro, kao što znate da je i po prijašnjem programu raspolaganja gdje ne možemo pobjeći od toga u zadnjih deset, jedanaest godina u jedinicama lokalne samouprave, općinama i gradovima na vašoj županiji od potencijalnih 52 091 hektar u funkciju stavljeno 38 tisuća hektara. Imali ste i svoje gradonačelnike i načelnike HDZ, imali ste izvršnu vlast sa koalicijskim partnerima u pravilu raspolaganje na svojoj županiji ste kroz programe raspolaganja poljoprivrednim zemljištem mogli prije 2012.do zadnjeg hektara staviti u funkciju. Stavljati primjedbe na ovaj način o gospodarskom programu sjedite, uzmite olovku to je jednostavna matematika, vidjet ćete da svaki stočar bio veliki, mali, OPG-ovac, obrt ili trgovina ako se bavi mliječnim govedarstvom i ako mu nedostaje zemljišta ima 20 bodova. Nigdje ne piše 20 bodova trgovačko društvo, OPG 0 bodova ako se bavi istom djelatnošću i ako im nedostaje zemljište. Ista je stvar ako se bavi sjemenarskom proizvodnjom dobije 14 ili 15 bodova, ali ako se bavi ratarstvom, čistim ratarstvom dobije samo 8. Ali ono što hoćemo ovdje napraviti i što smo htjeli napraviti ovim zakonom da nema po babi, stričevićima, stranačkim, partijski, rodbinski kao što je to išlo nažalost, ne u svim, u nekim jedinicama lokalne samouprave nego na osnovu poslovanja, ozbiljnog poslovanja i kriterija koje rade OPG-i. Najveći broj njih nema prigovor na ovo jer je kroz taj gospodarski program u koji smo sad ugradili i početnike će moći ostvariti prilično veliki broj bodova. Onaj dodatni osigurač gdje smo dali mogućnost je domicilnost mladih dosadašnji posjed.
Đurđica Sumrak povreda Poslovnika.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Gospodin ministar je evo prije nekoliko minuta povrijedio Poslovnik i to članak 238.iz jednostavnog razloga što navodi potpuno krive činjenice, dakle obmanjujete javnost jer ste rekli da se u vrijeme HDZ-a apsolutno dodjeljivala zemlja po kumovima i stričevima. Uzmite si, vi se stalno čudite ministre, a sad ću vam ja reći kad me izazivate tako jako, pogledajte svoje ministarstvo? Vjenčane kume njezine prijateljice, praćenje i sve ostalo. Pa onda gospodine ministre nemojte izazivati stalno, nemojte.
Nije povrijeđen kolegice.
… [[Govornica se ne razumije.]] lova za rođendan, pogledajte to, jel to normalno? A čudite se? Pogledajte u Hrvatskim šumama.
Kolegice niste u pravu jer nije povrijeđen članak 238. Kolega ne vikati iz klupe, niste dobili riječ. … [[Upadica se ne čuje.]] Vi ste zlouporabila Poslovnik, još i priznate to i to još priznate baš lijepo. Igor Češek replika.
Zahvaljujem. Poštovani ministre da svaki zakon je dobar onome za koga je pisan. Znam za amandmane Vlade jer upravo su mi o tome pričali i naša rasprava u prvom čitanju je išla u tom smjeru, ali vi vjerojatno mene niste razumjeli jer ja ono što sam pokušao objasniti i reći da po vašem sustavu raspodjele sredstava zakupa poljoprivrednog zemljišta županije sada dobivaju 10%, a po starom zakonu su dobivale 25%. Tu sam činjenicu ja htio poentirati, upravo zato sam rekao da po starom zakonu Osječko-baranjska županija je dobivala na godišnjoj razini negdje oko 10 milijuna kuna koje je ulagala u projekte za razvoj poljoprivrede jer županija kao jedinice područne samouprave nositelji su regionalnog razvoja, a znamo svi da većina jedinica lokalne samouprave nema niti financijske niti stručne kapacitet da budu nositelji takvih programa. Dakle, ona moja zamjerka je rasprava je išla u tom smjeru da se vrate financijska sredstva županijama.
Odgovor na repliku ministar Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Je dobro ste rekli omjere ali niste rekli da smo jedinicama lokalne samouprave povećali sa 50 na 65 jer smatramo da jedinice lokalne samouprave kao položenu rentu poljoprivredno zemljište kojim zapravo gospodare i kojim su trebale gospodariti unazad 10 godina još u puno boljem ili bržem ritmu. Najveći dio toga tereta gospodarenja i ulaganja i poslova trebaju odraditi. U krajnjem slučaj ne vidim razloga zašto županija kao jedinica regionalne ili područne uprave nije taj korektivni element koji će zapravo kroz svoja upravna tijela, kroz upravne jedinstvene odjele, upravne odjele za poljoprivredu i gospodarstvo biti suporrt ili pomoć jedinicama lokalne samouprave, općinama koje nemaju taj kako ste rekli ljudski ili stručni kapacitet ili potencijal za kvalitetno upravljanje programima vezano za poljoprivredu. Državni proračun je ostao u onom djelu na 25% prihoda od zakupa kakav je i bio. Mislim iako ovo na šta se referirate opće nije predmet izmjene u ovom, izmjene ovih izmjena zakona tako da u pravilu i ne bi trebalo posebno elaborirati ali smatramo da smo kroz zakon iz 2013.godine dali mogućnost jedinice lokalne samouprave da kroz veće prihode, a sada smo sa dodatnim prihodima od prodaje dali mogućnost da dobiju veći interes, da stave nacionalno bogatstvo ili osnovni resurs za poljoprivrednu proizvodnju što prije u funkciju i da pomognu svojim poljoprivrednicima. Županija je tu netko tko treba biti korektivni faktor i tko treba pomagati. U krajnjem slučaju mogli bi sada elaborirati oni … kreditima 2001.-2003.gdje su udružena sredstva Ministarstva poljoprivrede sa sredstvima županija gdje je gotovo 110 milijuna kuna ostao dug od pojedinih županija, nažalost uključujući i vašu.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo sutra. Hvala ministra sa suradnicima.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu, drugo čitanje, P.Z. br. 790. Rasprava o konačnom tekstu zakona je završena. Vlada Republike Hrvatske dostavila je amandmane u poslovničkom roku pa su postali sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandmane su podnijeli također zastupnici poštovani Petar Baranović i Branko Hrg kao i Klub zastupnika DC-a, Novog vala i Narodne stranke reformista. Molim predstavnika predlagateljice, poštovanu zamjenicu ministra poljoprivrede Snježanu Španjol da se očituje. Idemo po redu. Zastupnik Petar Baranović.
Amandman se ne prihvaća.
Obrazloženje?
Propisivanje predloženog se ne prihvaća jer su svi podaci i dokumenti vezani za raspolaganje poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu RH dostupni javnosti. Agencija za poljoprivredno zemljište u raspolaganju državnim poljoprivrednim zemljištem postupa potpuno transparentno i otvoreno pritom poštujući Zakon o zaštiti osobnih podataka. Agencija na svojim mrežnim stranicama objavljuje zahtjeve stranaka za raspisivanje javnih poziva za zakup, podnesene zahtjeve za prodaju izravnom pogodbom, zatim obavijesti o dodjeli zakupa. Informacijski sustav o poljoprivrednom zemljištu u RH čija je uspostava propisana Zakonom o poljoprivrednom zemljištu omogućuje dostupnost podacima o raspolaganju poljoprivrednim zemljištem.
Hvala lijepa. Očitovanje podnositelja amandmana poštovanog Petra Baranovića.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora s obzirom da moje zastupničko iskustvo govori drukčije a to je i dokumentirano u odgovoru koje je gospodin ministar na konkretno zastupničko pitanje o korisnicima poljoprivrednih površina u državnom vlasništvu na području Đakovštine odgovoreno mi je da su mi podaci nedostupni zbog tajnosti osobnih podataka. Postoje arhivi Hrvatskog sabora, s obzirom na činjenicu da danas dobivamo drugi iskaz ministarstva, a da je namjera amandman bila samo da jasno obveže i propiše da ne ostavi to kao diskreciono pravo nego da jasno obveže zakonski da takvi podaci moraju biti dostupni i tražim glasovanje u Hrvatskom saboru i to pojedinačno. Hvala.
Dobro. Provest ćemo u skladu sa Poslovnikom glasovanje. Poštovana zamjenice ministra možete sjesti dok tajnica plenarne sjednice ne provede postupak. poštovane kolege malo pozornosti molim vas, molim vas kolege.
Ante Babić – ZA; Vedran Babić – PROTIV; Branko Bačić – ZA; Jakša Balojević; Martina Banić – ZA; Petar Baranović – ZA; Milorad Batinić – PROTIV; Nevenka Bečić; Davor Bernardić – PROTIV; Goran Beus Richembergh – PROTIV; Vladimir Bilek – PROTIV; Dubravko Bilić – PROTIV; Boris Blažeković – PROTIV;
Molim vas kolege uključite mikrofone jer je važno da se snimi.
Valter Boljunčić – ZA; Josip Borić – ZA; Davor Božinović; Krešimir Bubalo; Dinko Burić; Dragan Crnogorac – ZA; Ljiljana Cvjetović – PROTIV; Nada Čavlović Smiljanec – PROTIV; Igor Češek – ZA; Tomislav Čuljak; Martina Dalić; Ada Damjanac – PROTIV; Luka Denona – PROTIV; Igor Dragovan – PROTIV; Ivan Drmić; Josip Đakić; Saša Đujić – PROTIV; Šimo Đurđević – ZA; Dražen Đurović – ZA; Branko Kovačić – PROTIV; Ilija Filipović; Gvozden Srećko Flego– PROTIV; Srđan Gjurković– PROTIV; Sunčana Glavak– ZA; Dragutin Glavina– PROTIV; Peđa Grbin– PROTIV; Boro Grubišić– ZA; Ivan Grubišić; Mario Habek– PROTIV; Domagoj Hajduković– PROTIV; Nedžad Hodžić– PROTIV; Mirela Holy– ZA; Mile Horvat– ZA; Silvano Hrelja– PROTIV; Branko Hrg– ZA; Marija Ilić– PROTIV; Tonka Ivčević– PROTIV; Tomislav Ivić– ZA; Gordan Jandroković– ZA; Nadica Jelaš– PROTIV; Perica Jelečević; Ivo Jelušić– PROTIV; Romana Jerković– PROTIV; Ante Jerolimov; Željko Jovanović– PROTIV; Šandor Juhas; Branka Juričev-Martinčev; Marin Jurjević– PROTIV; Milan Jurković; Damir Kajin– ZA; Veljko Kajtazi– PROTIV; Tomislav Karamarko; Željko Kerum; Tomislav Klarić; Ivan Klarin– PROTIV; Ivan Kolman– PROTIV; Josip Krnić– PROTIV; Ana Komparić Devčić– PROTIV; Sonja König– PROTIV; Jadranka Kosor– ZA; Josip Kregar– PROTIV; Ante Kulušić; Branko Kutija; Karolina Leaković– PROTIV; Darko Ledinski– PROTIV; Josip Leko– PROTIV; Dragutin Lesar– ZA; Slavko Linić– ZA; Marina Lovrić Merzel– PROTIV; Franjo Lucić; Šime Lučin, Marija Lugarić – protiv, Ivica Mandić – protiv, Dujomir Marasović, Mladen Marelić – protiv, Goran Marić, Natalija Martinčević, Damir Mateljan – protiv, Frano Matušić, Jasen Mesić - za, Zvonko Milas - za, Davor Miličević, Stjepan Milinković - za, Darko Milinović, Ivan Domagoj Milošević - za, Željko Mirković – protiv, Davorin Mlakar, Mario Moharić – protiv, Daniel Mondekar – protiv, Nada Murganić, Melita Mulić – protiv, Hrvoje Nekić - protiv, Mladen Novak – za, Rajko Ostojić … [[Govornik se ne razumije.]] , Draženko Pandek – protiv, Đurđica Plančić – protiv, Đuro Popijač, Vanja Posavac – protiv, Ivana Posavec Krivec – protiv, Alen Prelec – protiv, Milorad Pupovac - za, Ivan Račan – protiv, Furio Radin – protiv, Marija Rapo, Željko Reiner, Damir Rilje – protiv, Damir Rimac – protiv, Zdravko Ronko – protiv, Željko Sabo, Vesna Sabolić – za, Josip Salapić, Ante Sanader, Gordana Sobol – protiv, Giovanni Sponza – za, Nenad Stazić – protiv, Đurđica Sumrak - za, Ivan Šantek, Vladimir Šeks, Željko Šemper – protiv, Tatjana Šimac-Bonačić – protiv, Ivan Šimunović, Vesna Škare Ožbolt – za, Marijan Škvarić – protiv, Dunja Špoljar – protiv, Ivan šuker – za, Nansi Tireli – za, Damir Tomić – protiv, Miroslav Tuđman – za, Nada Turina Đurić – protiv, Zlatko Tušak – za, Franko Vidović – protiv, Tanja Vrbat – protiv, Josip Vuković, Nikola Vuljanić – za, Branko Vukšić, Dragica Zgrebec - protiv, Tomislav Žagar – protiv, Vesna Želježnjak – protiv. Sada samo oni koji nisu bili. Jakša Baloević, Nevenka Bečić, Davor Božinović, Krešimir Bubalo, Dinko Burić, Tomislav Čuljak, Martina Dalić, Ivan Drmić, Josip Đakić, Ilija Filipović, Ivan Grubišić, Perica Jelečević, Ante Jerolimov, Šandor Juhas, Branka Juričev Martinčev, Milan Jurković, Tomislav Karamarko, Željko Kerum, Tomislav Klarić, Ante Kulušić, Branko Kutija, Franjo Lucić, Dujomir Marasović, Goran Marić, Natalija Martinčević, Frano Matušić, Davor Miličević, Darko Milinović, Davorin Mlakar, Nada Murganić, Đuro Popijač, Marija Rapo, Željko Reiner, Josip Salapić, Ante Sanader, Ivan Šantek, Vladimir Šeks, Ivan Šimunović, Branko Vukšić.
Rezultati. Dakle amandman nije dobio potrebnu većinu ali reći ću i rezultat, 73 glasa protiv i 37 glasova za amandman. Hvala lijepa. … [[Upadica se ne čuje.]] Možete. Vezano s čime?
Pa u vezi s ovim. S obzirom da imamo elektronsko glasovanje i da se može isprintati tko je kako glasovao, da ne gubimo više ovako vrijeme, … [[Govornik se ne razumije.]] promijeniti Poslovnik.
A molim vas kolega, znamo to svi, nikome to nije nejasno ali postoji u Poslovniku.
Pa ja samo predlažem da više ne radimo ovakve parade.
Nemojte, znamo to svi.
… [[Govornik nije uključen.]]
Sve što predložite ozbiljno prihvatimo. Idemo nastaviti raditi po amandmanima. Molim zamjenicu ministra poštovanu Snježanu Španjol. Idemo na amandman poštovanog zastupnika Branka Hrg.
Ne prihvaća se.
Obrazloženje.
Ne prihvaća se prijedlog za smanjenje broja bodova za gospodarski program sa 60 na 50 bodova, niti dodavanje nove točke kojom bi se bodovali OPG-i udruženi u proizvođačku organizaciju, zadrugu ili neki drugi oblik udruživanja. Jer predlagatelj smatra da je opravdano bodovati gospodarski program sa 60 bodova i da su predložene dopune za postizanje maksimalnog zbroja bodova od mogućih 100 putem vrednovanja prebivališta, odnosno sjedišta, nositelja OPG-a mlađeg od 40 godina, dosadašnjeg posjednika ako je u mirnom posjedu i izmjene visine ponuđene zakupnine, značajno poboljšanje u odnosu na postojeće odredbe zakona. Hvala.
Hvala lijepo. Očitovanje podnositelja amandmana, poštovanog Branka Hrg.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovana zamjenice ministra. Točno je ovo što ste rekli da određena poboljšanja jesu u odnosu na ono prije. Ali mi smo često isticali da je jedan od najvećih problema obiteljskih poljoprivrednih gospodarstva razjedinjenost i neudruživanje. I znamo da zbog toga često puta nismo u stanju odnosno ti OPG-i nisu u stanju povlačiti sredstva iz europskih fondova jer su takvoj razini u kakvoj jesu i Poljaci koji su kao najbolji primjer povlačenja su se upravo ujedinjavali. U ovom slučaju, je bila prilika da se i u ovom zakonu na neki način potiče OPG da se udružuju, da li bi to bilo do 10 bodova ili bi to bilo nešto drugo, ja sam predložio ovako. Ali u svakom slučaju mislim da propuštamo dobru priliku da jednostavno ljudima pokažemo da se udruživanje isplati. Primjer tome je proizvođačka organizacija mljekara Drava Sava. Dakle ljudi su se prije godinu dana udružili u proizvođačku organizaciju i već nakon godine dana svog udruženog djelovanja su postigli određene rezultate. Umjesto da na taj način pokažemo da je to dobar put, da im damo dodatni poticaj mi im ovako onemogućujemo, kažemo nije važno, gospodarski program je ipak najbitniji. Nije najbitniji i pokazati će se ovdje, vrijeme će pokazati da smo pogriješili i da neće moći pojedinci hvatati te bodove na gospodarskom programu nego će opet ostati negdje sa strane. Tako da kada bi gledali i gospodarski program pa i udruživanje OPG-a je na neki način gospodarski program. I taj dio se može tako tretirati. Tražim glasovanje.
Hvala lijepa. Molim glasujmo o amandmanu poštovanog zastupnika Branka Hrg kojeg Vlada ne prihvaća. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebnu većinu. Hvala lijepa. Molim, idemo na amandmane Kluba zastupnika DC-a, Novog vala i Narodne stranke reformista. Amandman br. 1. poštovana zamjenice.
Ne prihvaća se.
Obrazloženje.
Ne prihvaća se predloženo jer prema odredbi ovoga članka poljoprivredno zemljište u vlasništvu države može se planirati za drugu gospodarsku funkciju samo iznimno, te se kao dokaz za mogućnost provedbe ove odredbe smatraju dovoljnim razvojni programi ili planovi sukladno posebnom propisu kojim se uređuje regionalni razvoj Republike Hrvatske. Hvala.
Hvala lijepa. U ime podnositelja amandmana tko će? Poštovani zastupnik Petar Baranović [[Upadica: Nema potrebe.]] Ne, ne, ne, ima potrebe. Nemojte, molim. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Dobro, molim glasujmo o amandmanu Kluba zastupnika DC-a, Novog vala i Narodne stranke reformista kojeg Vlada ne prihvaća. Hvala lijepa. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman br. 2. poštovana zamjenice ministra, istih klubova, istog kluba.
Ne prihvaća se. Naime, odredba članka 27. Zakona odnosi se na raspisivanje javnog poziva te se stavkom 5. propisuje što se u javnom pozivu može odrediti, odnosno da se u javnom pozivu može odrediti vrsta poljoprivredne proizvodnje za koju se poljoprivredno zemljište daje u zakup, s obzirom na specifične potencijale, višegodišnje nasade i tradicionalnu proizvodnju na tom području, a sadržaj predloženog amandmana odnosi se na odredbe Ugovora o zakupu o obvezi zakupnika s obzirom na sadržaj gospodarskog programa. Neovisno o tome napominje se da su agroklimatski potencijali vidljivi iz klimatskog sustava, a tradicionalna proizvodnja na pojedinom području utvrđuje se stanjem na terenu od strane agencija nadležnih. Hvala.
U ime podnositelja amandmana poštovani zastupnik Petar Baranović.
Hvala lijepa. Tražim glasovanje gospodine predsjedniče.
Hvala lijepa. Molim glasujte o amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebnu većinu. Hvala lijepa zamjenice ministra. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem većinom glasova, 87 glasova za, 18 suzdržanih glasova i 2 glasa protiv, donesen zakon u tekstu kako ga je predložila predlagateljica. Hvala lijepa.
Prelazimo na: 4. Godišnje izvješće Financijske agencije za 2013.godinu. Podnositelj izvješća je Nadzorni odbor Financijske agencije temeljem članka 21. Zakona o Financijskoj agenciji. Materijal ste primili. Vlada RH je dostavila mišljenje. Raspravu je proveo Odbor za financije i državni proračun. Izvješće ste primili na sjednici. Uvodno će nam godišnje izvješće obrazložiti predstavnica Uprave Financijske agencije gospođa Anđelka Buneta. Izvolite.
Poštovane zastupnici, poštovani zastupnici Hrvatskog sabora, poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora. Pred vama je Godišnje izvještaj Financijske agencije za 2013.godinu. Dozvolite da u kratkim crtama izdvojim ono što je u poslovnom i financijskom smislu obilježilo godinu. Temelj za provedbu aktivnosti u 2013.godini je novi strateški dokument Inovacijska strategija Financijske agencije za razdoblje 2013.do 2017.godina. Nakon uspješne implementacije tranzicijske strategije za prethodni četverogodišnji period koja je imala svrhu prekinuti višegodišnji trend negativnog financijskog rezultata i osigurati osnovu za stabilno pozitivno poslovanje u budućnosti, nova strategija naglasak je stavila na daljnje korištenje komparativne prednosti FINA-e, a koje se ogledaju u razgranatoj poslovnoj mreži koja osigurava nacionalnu pokrivenost, sposobnosti poslovne implementacije i integracije naprednih informatičkih rješenja, dugogodišnjom izgrađenom poslovnom odnosu s komercijalnim poslovnim sektorom i javnim sektorom, te na uvođenju inovacija u naše poslovanje. Upravo zbog toga na kraju 2013.možemo reći da je Financijska agencija poslujući na dinamičkom tržištu i u recesijskom okruženju uspjela ostvariti najveći dio zacrtanih poslovnih i društvenih ciljeva, naravno zacrtanih u poslovnom planu za 2013. Izuzetnim naporima svih naših zaposlenika ostavili smo financijske i poslovne rezultate koji su nadmašili rezultat 2012., tako da smo u 2013.ostvarili prihod od 825,2 milijuna kuna dok su ukupni rashodi iznosili 748,8 milijuna kuna. U usporedbi sa ostvarenjem u 2012.prihodi i rashodi su veći 6%. Ovakvi rezultati su imali za posljedicu povećanje bruto dobiti koja je u 2013.iznosila 76,4 milijuna kuna što je 11% više od ostvarenja u 2012.i 43% više od 2011. Iz strukture prihoda vidljivo je zaustavljanje značajnijeg trenda pada prihoda u oba osnovna naša poslovna segmenta, tu mislim na poslove sa državom i na ove komercijalne, najvećim dijelom zbog rasta prihoda od Centra za prisilnu naplatu koji je bilježio rast prihoda od 39% u odnosu na prethodnu godinu, te Centra elektroničkog poslovanja koji je u odnosu na proteklu 2012.bilježio rast od 69%. Velika usmjerenost Financijske agencije na tržišne zahtjeva i zahtjeve korisnika imali su direktnog utjecaja na kretanje prihoda po segmentima poslovanja pa se udio prihoda koje FINA ostvaruje od korisnika državnog proračuna u 2013.smanjio za 1% u odnosu na 2012.tako da je iznosio 32%, ostali prihodi su ostvareni na komercijalnom tržištu. Rashodi Financijske agencije u 2013.godini rekla sam veći su za 6% u odnosu na 2012.na što je najveći utjecaj imalo povećanje financijskih i izvanrednih rashoda za 94% zbog umanjenja vrijednosti portfelja namijenjenoj prodaji sukladno MRS-u 39 i ostalih troškova poslovanja za 41% zbog povećanja naknade utvrđenih troškova iz prethodnih godina prvenstveno se tu misli na potrebna rezerviranja za sudske sporove i sukladno MRS-u 19. U strukturi ukupno ostvarenih rashoda u 2013.godini troškovi osoblja sudjelovali su sa 43%, materijalni troškovi 27%, troškovi amortizacije 11%, ostali troškovi poslovanja 10% i financijski izvanredni rashodi 9%. Među poslovnim događajima koji su obilježili poslovanje Financijske agencije u 2013.godini istaknula bih podršku provedbi Zakona o fiskalizaciji u prometu gotovinom gdje je FINA potvrdila svoju vodeću poziciju u poslovima izdavanja i upravljanja velikom količinom digitalnih certifikata pri čemu je izdato pravnim osobama i nekim fizičkim preko 90 tisuća certifikata potrebnih za fiskalizaciju. Drugi značajan događaj odnosio se na uspostavu sustava centralnog obračuna plaća pri čemu se tijekom 2013.godine odrađeni svi poslovi koji su bili nužni za uvođenje institucija u sustav, tako da do kraja 2013.godine u sustavu je ušlo 473 institucije, poslije je posao naravno nastavljen. Među projektima za koje se procjenjuje da će imati dalekosežni utjecaj na naše poslovanje, ali i na nacionalni platni promet RH istaknula bih pokretanje pilot projekta SEPA čime je osigurano uključenje nacionalnog platnog prometa u jedinstveno euro platno područje. Projekt je pokrenut donošenjem Nacionalnog plana migracija na SEPA-i sa svim dionicima društva da kažem je iskordiniran. Realizacijom ovog projekta Financija agencija će implementirati sustav malih plaćanja u naš nacionalni klinički sustav Republike Hrvatske. I to SEPA NKS za obradu nacionalnih SEPA kreditnih transakcija, komutirali smo se to napraviti do 1. prosinca 2015. i izravna terećenja u kunama do 1. listopada 2015. Zatim EURO NKS za obračun nacionalnih i prekograničnih SEPA kreditnih transfera u eurima sukladno odgovarajućim SEPA platnim shemama koje vrijede u cijeloj Europskoj uniji komutirali smo se napraviti do 1. listopada 2015. Za uspostavu ovog projekta potrošiti ćemo 10 milijuna kuna. Tijekom 2013. godine operativno se je radilo na provedbi Zakona o financijskom poslovanju i predstečajnim nagodbama temeljem kojeg je zaprimljeno u FINA-u ukupno 5824 predmeta u kojima je iskazano oko 53 milijarde kuna prijavljenih obveza poslovnih poduzetnika i obuhvaćeno oko 45 tisuća radnika u tvrtkama koje su ušle u proces predstečajnih nagodbi. Što se tiče ljudskih resursa u Financijskoj agenciji na dan 31. prosinca 2013. FINA je imala ukupno 3069 radnika što je u principu jedan više u odnosu na 2012. Nekakve izmjene su se dogodile i u kvalifikacijskoj strukturi u odnosu na 2012. tako da dominira SSS 60%, udio visoke stručne spreme povećao se za 1%, tako da je ukupno 24%. Uveli smo i izradili katalog radnih mjesta i novi sustav plaća i nagrađivanja koji omogućava platežno i pozicijsko napredovanje sukladno rezultatima i stečenim kompetencijama zaposlenika te su stvoreni preduvjeti za dodatno povećanje efikasnosti poslovanja. Prosječna bruto plaća kao što ste vidjeli u izvješću je iznosila 7926 kuna što je u okviru na nivou reći ćemo prosječne mjesečne bruto plaće po zaposlenim pravnim osobama RH manja je za 0,16%. U 2013. godini nastavili smo sa školovanjem naših radnika, za sve potrebne kompetencije i znanja prema internom pravilniku koji je donesen u tu svrhu i tu je potrošeno negdje oko 2 milijuna kuna. Najviše novca išlo je u investicije kao i svake godine. Ukupne investicije iznosile su 67,6 milijuna kuna i veće su za 39% u odnosu na 2012. godinu. A najvećim dijelom su bile usmjerene na obnavljanje i proširenje kapaciteta u IT segmentu, sukladno započetoj konsolidaciji IT servisa u 2012. Obzirom na makroekonomsko okruženje u 2013. godini dosta nam je bilo determinirano i ograničena ajmo reći mogućnost rasta prihoda iz tradicionalnih izvora poslovanja to su poslovi sa stanovništvom, platni promet i NKS. Tako da smo u 2013. a i nastavili u 2014. poseban akcent stavili na upravljanje troškovima te pokretanje novih projekata kao što su PONIP, nove elektroničke usluge čija će implementacija omogućiti daljnje osnaživanje poslovnog položaja Financijske Agencije. Zaključno, Financijska agencija je razboritim upravljanjem rizicima i dosljednom primjenom mjera definiranim našom kreditnom politikom u cijelom razdoblju na vrijeme podmirivala sve svoje obveze i održala likvidnost. Kako FINA djeluje na tržištu financijskih usluga izuzetno je izložena i tržišnim rizicima koji se ogledaju u pritisku konkurencije i tehnoloških inovacija koje smanjuju potrebu za korištenjem naših tradicionalnih usluga. Zato i jest kao odgovor na sve to inovacijska strategija i da kažem okrenuti se novim elektronskim uslugama. Upravo zbog toga posebno smo usmjereni na stalno praćenje tržišnih promjena i najnovijih tehnoloških dostignuća kako bismo mogli odgovoriti tim izazovima. Ulaže se u znanja, kompetencije naših zaposlenika, u informatičku opremu. I u svoj rad uključili smo akademsku zajednicu tako da i koristimo reći ćemo njihove kompetencije i znanja kako bi unaprijedili naravno svoja poslovna rješenja i prilagodili se zahtjevima korisnika naših usluga koja su sve sofisticiranija. Upravo zato je FINA usvojila tu novu inovacijsku strategiju za naredno razdoblje kao odgovor na sve izazove koji su pred nama. Inovacije, znanje, tehnološka unapređenja su imperativ 21. stoljeća i vjerujemo da smo na vrijeme prepoznali njihov značaj te iskoristili usvajanje najbolje europske i svjetske prakse u poslovanju, naravno ne umanjujući našu tradiciju. Upravo spajajući tradiciju pouzdanosti i suvremena tehnološka rješenja sa razvijenom i kompetentnom mrežom u koju se ulaže preko 50 godina uspjeli smo u turbulentnoj 2013. godini u najvećoj mjeri ostvariti, reći ću zacrtane poslovne i financijske ciljeve. Evo toliko, zahvaljujem na pozornosti.
Hvala lijepa. Ante Babić, replika.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice Hrvatskoga sabora. Pa poštovana gospođo Buneta, FINA je sigurno vodeća hrvatska tvrtka na području financijskog poslovanja. I rekli ste, govorili zapravo o tri strateške vrijednosti koje FINA treba koristiti pa ste nabrojali nacionalnu pokrivenost poslovnom mrežom, registre u posjedu i reputaciju zapravo koju ima FINA, pouzdanosti nakon uspješnih sudjelovanja u procesima državnih reformi. Međutim, Hrvatska je članica Europske unije još malo pa 2 godine. Začuđuje mene osobno da jedna od strateških vrijednosti nije mogla biti recimo izrada i priprema projekata Europske unije koje bi, siguran sam, FINA to jako dobro mogla raditi s obzirom na broj podružnica u Republici Hrvatskoj, s obzirom na geografski položaj Republike Hrvatske, s obzirom na 556 jedinica lokalne i regionalne samouprave u Republici Hrvatskoj, mislim da je to FINA trebala u svojim strateškim vrijednostima iskoristiti i jako potencirati zapravo tu djelatnost. Tada se ne bi trebali otpuštati ljudi. I mislim da vi imate takve kapacitete da su se ljudi mogli prekvalificirati i zapravo koristiti vaše podružnice na najbolji mogući način. To je po meni jedna od većih zamjerki. Zapravo ono što ste govorili u svome uvodu, mislim da FINA kao vodeća financijska tvrtka treba imati top menadžere, top upravljače koji taj segment moraju iskoristiti. Hvala.
Možete odgovoriti? Odgovor na repliku, Anđelka Buneta.
Nisam to navela. U organizacijski ustroj FINA-e organizirali smo i ustrojili jednu organizacijsku cjelinu koja se bavi EU fondovima, školovali i educirali stotinu ljudi po našoj mreži koji mogu i stekli su te kompetencije i znanja da možemo raditi projekte, trenutno aplicirali na 6 projekata. Oprostite što to nisam spomenula.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba Nezavisnih zastupnika Grubišić-Kajin. Nisu prisutni, gube pravo rasprave po ovoj točci. U ime Kluba HDSSB-a kolega Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo uvažena potpredsjednice. Poštovana gospođo Buneta, kolegice i kolege. Pred nama je Godišnje izvješće Financijske agencije za 2013., iako već skoro bi moglo biti gotovo izvješće i za 2014. jer svi znamo dokad se predaje statistika, no evo bolje ikad nego nikad. Malo jesmo dugo čekali da dođe na red. No odmah želim u početku reći da gledajući ovo izvješće ono može bit ogledni primjerak ja bih rekao za sve ono što je u vlasništvu države, za sve ono s čime upravlja Republika Hrvatska i želim reći odmah kad se gledaju rezultati, kad se gleda hvatanje koraka s vremenom, sa novim tehnologijama, sa programima, sa projektima, onda možemo samo čestitati i reći imali ste uspješnu 2013. godinu. Očekujemo da i 2014. bude tako uspješna. Evo želim čestitati, u FINA-i je zaposleno 3069 vrijednih radnika i sigurno svi mi koji koristimo usluge FINA-e možemo biti zadovoljni sa svim onim što nam FINA pruža, no često upravo onaj enter možemo koristiti razne informacije koje su važne upravo za menadžiranje, ali i za donošenje strateških odluka. Ja bih volio da resorna ministarstva puno više, posebice resorno Ministarstvo gospodarstva koriste sve one podatke i sve one baze koje imamo u FINA-i baš po djelatnostima jer puno bi lakše dolazili do određenih strategija. Pa evo otišao je ministar poljoprivrede, vjerujem da je koristio sve one vaše podatke već bi vjerojatno imali i Strategiju poljoprivrede. Gledajući prošlu godinu, prihod 825 milijuna, rashod 748, pozitivan rezultat 76 milijuna i gledajući EBITA-u koja mi je itekako važna, 91 milijun kuna, ona možemo reći da je bila uspješna prošla godina. No gledajući vaše izvješće usavršavali ste se u prisilnim naplatama, isto tako dosta ste radili na predstečajnim nagodbama, usavršavali ste iskustva s ovrhama. No mislim da bi sve to što ste napisali u izvješću koristilo i resornom ministarstvu financija upravo da ono što je važno, zaštitimo i dužnike jer često vidljivo je upravo da su vjerovnici itekako zaštićeni. Bitno je, no godinama vjerovnici a prije svega mislim poslovne banke nisu razgovarale s dužnicima i zato imamo jedan začarani krug koji se pojavio u Hrvatskoj, a to je nenaplativost potraživanja. No gledajući izvješće nema se šta puno prigovoriti, ali u ovom trenutku ja ću vama postaviti nekoliko pitanja na koja očekujem odgovore, a što nisam mogao iščitati u ovim izvješćima. Prvo pitanje možda, koliko vlasnik tj. država duguje FINA-i, pa molio bih konkretan odgovor ako možemo evo s današnjim danom, posebno koliko je iznos dospjelih obveza države prema FINA-i. Koliki su troškovi predstečajnih nagodba u FINA-i, a kolika zarada, tj. koliki je gubitak u ovom poslu, a navodno je prilično velik pa evo molio bih informaciju da to podijelite sa saborskim zastupnicima. Također Vlada se hvali sa projektom COP-a, centralni obračun plaća, također po mojim informacijama nije plaćen taj posao tj. jedan dio od faktura je također plaćen pa bih molio također informaciju da li država uredno servisira svoje obveze jer poznato je da imamo u Hrvatskoj zakon o plaćanju pa nema razloga da država ne plaća državnim institucijama ili pojedinim tvrtkama u kojima je u vlasništvu sve u datim valutama kako je to definirano. Također, ono što gledajući vaše izvješće može biti suspektno, a to je imate veliku dobit i ja se bojim da će vam država ponovo uzeti dio dobiti. Bilo bi bolje da ste ju možda reinvestirali, da ste ju manju iskazali, da ste ulagali više možda u nove tehnologije jer upravo ono što dolazi zahtijeva visoku ja bih rekao ne samo obrazovanost koju vaši zaposlenici itekako imaju, nego ja bih rekao i nove tehnologije. Prema tome, volio bih da čujem ne samo u 2013. nego također i u 2014., možete već progovoriti i o tome, ali gledajući i komparirajući prijašnja razdoblja, plan investicija i realizacija plana investicija. Molio bih da prokomentirate te brojke. Jer mislim da ako iskazujete toliku dobit plan investicija treba se ispuniti i ako je nešto usvojeno treba onda i realizirati, a razloge zašto to nije realizirano ja bih molio također čuti od vas. Ono što mi u HDSSB-u često zagovaramo, a to je da sve strategije, ne da budu za razdoblje od 2013. do 2017. nego da budu za razdoblje 2020. I malo prije, drago mi je da ste se osvrnuli na europske projekte. Imate puno educiranih ljudi, kvalitetnih ljudi u FINA-i koji mogu biti i servis za europske fondove, no isto tako mogu raditi europske fondove. Prema tome, možemo čestitati na ovom izvješću, poželiti da 2014. bude još bolja. Ali vas molim odgovore na ova pitanja posebice kad govorimo o investicijama i vašim planovima i onome što je ostvareno. Hvala lijepo.
Hvala. U ime kluba HSU-a kolegica Ljiljana Cvjetović.
Poštovana potpredsjednice Sabora, poštovana gospođo Buneta. Rasprava o Godišnjem izvješću o poslovanju FINA-e za 2013. godinu iznova pruža prigodu da se analizira zanemareni ili podcijenjeni doprinos koji ova agencija pruža kroz svoje usluge. FINA je vodeća hrvatska tvrtka na području financijskog posredovanja koja kao nasljednik Zavoda za platni promet još starije službe društvenog knjigovodstva danas uspješno posluje u tržišnom okruženju. Administrativne i informatičke komunikacijske usluge koje FINA pruža ne pruža niti jedna druga tvrtka. Dva osnovna segmenta poslovanja FINA-e su Sektor usluga za financijsku industriju i korporativne klijente i Sektor usluga za javni sektor. Vidljivo je kako u Sektoru usluga za financijsku industriju i korporativne klijente FINA kontinuirano uvodi nova rješenja i poslovne procese, te na taj način stvara sve efikasniji tržišni pristup. Evidentan je rast potražnje za elektroničkim servisima FINA-e što rezultira povećanjem prihoda. U segmentu usluga za javni sektor između ostalih FINA obavlja poslove za središnji registar osiguranika, centralni obračun plaća, provođenje predstečajnih nagodbi i ostalih. Informatičko-komunikacijske usluge primarno su pružale podršku poslovnim sektorima FINA-e ali se pohvalno okreću prema tržištu, te se svojim znanjem i iskustvom pokušavaju nametnuti kao partner realnog i javnog sektora. FINA ima izuzetne prednosti u segmentima poslovne implementacije i integracije naprednih informatičkih rješenja, pružanju informacija i elektroničkih usluga. Na bazi ovih prednosti FINA bi trebala napraviti dalekosežnu strategiju kojom bi se nametnula kao vodeći financijski servis ne samo u Hrvatskoj već i u cijeloj regiji. Na bazi svojih kvaliteta FINA bi trebala proširiti paletu proizvoda i aktivnije ući kao sudionik, a ne samo kao pružatelj usluga na financijsko tržište. Kroz pružanje administrativnih i informatičko-komunikacijskih usluga FINA je neupitno stvorila bazu podataka vezanu uz gospodarstvo koju nema niti jedna druga institucija u RH. I dok se isti naravno ne mogu koristiti pojedinačo agregatno proučavanje istih bi trebalo dati izuzetno kvalitetne analize i trendove hrvatskog gospodarstva, te pružiti kvalitetnu podlogu za razvoj savjetodavnih usluga usmjerenih prema malom i srednjem poduzetništvu koje je ključno za razvoj gospodarstva, a koje nema niti financijsku snagu, niti djelatnike da se samostalno bavi dugoročnim razvojem i unapređivanjem vlastitog poslovanja. Ova transformacija i čistog pružatelja usluga u aktivnog sudionika gospodarstva osigurala bi dugoročno poslovanje i razvoj FINA-e a istovremeno učinili FINA-u jednim od faktora rasta i razvoja gospodarstva. Pohvalno je što FINA shvaća da je ljudski potencijal najvredniji kapital koji organizacija posjeduje, te u skladu sa time potiče školovanje svojih radnika. Da bi FINA mogla razvijati nove proizvode i uspješno ih implementirati izuzetno je bitno nastaviti sa školovanjem djelatnika i nastojanjem da se trend rasta udjela visoke stručne spreme u ukupnom broju radnika nastavi i to po rastućim stopama. Nadalje, trećina djelatnika imaju iznad 50 godina te je potrebno ubrzano stvarati novi kadar i pomlađivati strukturu zaposlenih. FINA apsolutno ima potencijal da postane propulzivno organizacija koja može rasti i razvijati se upravo u segmentu intelektualnih i savjetodavnih usluga. Da bi se mogao privući i zadržati vrhunski kadar potrebno je učiniti sustav plaća i nagrađivanja fleksibilnijim, te ga usuglasiti sa financijskom industrijom i korporativnim klijentima koje FINA servisira. S obzirom na negativne trendove hrvatskog gospodarstva koji će se neminovno odraziti i na financijske institucije, a koji su bitni klijenti FINA bi trebala u sklopu upravljanja tržišnim rizicima napraviti kvalitetan plan za slučaj značajnog pada prihoda i osjetnom rastu prekoračenja dospijeća plaćanja. Inovacijska strategija za razdoblje od 2013. do sedamnaeste daje kvalitetan strateški i dugoročni odgovor na tržišne rizike i izazove, ali isti ne daje odgovor i rješenja u slučaju tržišnih poremećaja koji mogu biti pred nama. Klub Hrvatske stranke umirovljenika podržat će Godišnje izvješće FINA-e za 2013. godinu. Hvala.
Hvala kolegice. U ime kluba HDZ-a kolega Ante Babić.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice, poštovana gospođo Buneta, kolegice i kolege. Financijska agencija jedna je od sigurno najvažnijih agencija koje imamo u RH s obzirom na aktualni trenutak u kojem vlast najavljuje ukidanje pojedinih agencija i spajanje agencija kao mjeru smanjenja deficita, FINA je zapravo dobar temelj na koji se mogu prikopčati pojedine aktivnosti i djelatnosti s kojim se bave sada samostalno neke druge agencije. Aktualna vlast upravo je agencije doživjela kao jedan pogodan temelj za zbrinjavanje podobnih kadrova i na kraju mandata, ako je uzeti u obzir ozbiljnost kojom to najavljuje barem u medijima, morat će se suočiti sa vlastitim zabludama i nezrelim politikama tj. odnosom prema agencijama i racionalizirati broj agencija i vjerojatno broj zaposlenih u mnogim agencijama. Računi vam dođu na naplatu neozbiljnim odnosom vlasti prema reformama prije ili kasnije. Reformu agencija činiti u zadnjoj godini mandata iziskivat će jedan ozbiljan i studiozan napor ukoliko se aktualni u to upuste a ako ne to će biti onda posao za iduću Vladu. Osobno mislim da od toga neće biti ništa, možda neka pokazna vatrogasna vježba prema nekim agencijama za koje se misli da će ih biti najmanje štete ukinuti tako da će priča ostati sljedećoj Vladi i sveobuhvatnoj reformi javne uprave. Poslovanje FINA-e u 2013 godini se odvijalo u dva osnovna poslovna segmenta. Jedan su poslovi za financijsku industriju i korporativne klijente, dok drugi dio čine zapravo poslovi za javni sektor i poslovi koji se obavljaju temeljem javnih ovlasti. Uspoređujući 2011. i 2013. godinu FINA je napravila određene iskorake u tehnološkom smislu i to treba zapravo priznati. I sam kao načelnik općine koristim usluge FINA-e i znam koliko je to dobra IT podrška zapravo svima nama koji smo dislocirani od većih centara. FINA je pružila i kvalitetnu podršku provedbi Zakona o fiskalizaciji prometa gotovinom i osigurala obveznicima potrebna rješenja i nesmetano poslovanje. FINA je tijekom 2013. godine pružila podršku uspostavi sustava COP-u, centralnom obračunu plaća i predstečajnim nagodbama. Informatičke tehnologije u sustavu FINA-e pružaju podršku svim poslovnim sustavima i sektorima u FINA-i. Informatičke tehnologije su servisna podrška okrenuta isporukama IT servisa primarno poslovnim sektorima FINA-e a s ciljem da se FINA svojim znanjem i iskustvom kako smo čuli u vašem izlaganju nametne kao glavni partner realnog i javnog sektora pa i koristeći akademsku zajednicu o kojoj ste govorili. Govorili ste i o tri strateške vrijednosti, prednosti koje FINA treba iskoristiti, o toj nacionalnoj pokrivenosti, poslovnoj mreži, registrima u posjedu ali i reputaciji pouzdanosti nakon uspješnih sudjelovanja u procesima državnih reformi svakako pogotovo u mirovinskoj reformi i reformi platnog prometa. Restrukturiranje FINA-e i racionalizacija poslovanja započela je 2009. godine i iz podataka je vidljivo da je broj zaposlenih pao u godinu dana sa 4372 na 2976 što je 1396 manje, a onda je opet porastao za 100-njak zaposlenih, tako da je broj zaposlenih u 2013. godini bio 3069. Za plaće se troši 324 milijuna kuna, s tim da je u 2011. godini isplaćena božićnica i regres, a sljedeće dvije godine samo regres ili božićnica. Ukupni troškovi plaća su smanjeni očito samo u tom dijelu božićnice i regresa. FINA je u 2013. godini ostvarila prihode u iznosu od 825 milijuna i 217 tisuća kuna, dok ukupno ostvareni rashodi iznose 748 milijuna 831,858 kuna. U usporedbi s ostvarenjem u prošloj godini prihodi i rashodi su veći za 6%. Ovakvi rezultati imali su za posljedicu rezultat ostvarene bruto dobiti koja u 2013. iznosi 76,385 milijuna kuna, što je zapravo 11% više od ostvarenja prošle godine, a za 43% je više od bruto dobiti za 2011. godinu. Upravo u ovoj dobiti kriju se razlozi zašto bi državna politika trebala razmisliti o sljedećem potezu. Zašto? Kroz sektor usluga za financijsku industriju i korporativne klijente u 2011. godini imali smo 479 milijuna kuna, a u 2013. godini 430 milijuna kuna što je pad za 49 milijuna kuna. A u sektor usluga za javni sektor imali smo u 2011. godini 263 milijuna kuna, a u 2013. godini 320 milijuna kuna što je zapravo rast za 57 milijuna kuna. Dakle, najveći rast prihoda uslugama bilježi javni sektor, odnosno Centar za prisilnu naplatu koji je 2011. godine zabilježio odnosno uprihodio 72 milijuna kuna, a 2013. godine 130 milijuna kuna što je razlika od 58 milijuna kuna, odnosno 80% više. Što je razlog tome? Kontinuirani rast broja blokiranih građana koji je sa 211 tisuća blokiranih u siječnju 2012. godine porastao na 317 tisuća građana u veljači 2015. godine. Iznos duga građana porastao je sa 13 milijardi u 2012. godini na 31 milijardu već sada u 2015. godini. Znači da bez obzira što se dnevno računi blokiraju i odblokiravaju, što imamo program otpisa duga nekoliko mjeseci bilježimo porast broja blokiranih za 106 tisuća, a iznos duga za vrtoglavih 18 milijardi kuna. To je definitivan poraz kukuriku politike na svim poljima. Dok je građanima zapravo smrknulo FINA-i je svanulo jer su naknade koje naplaćuju za svoj posao učinile svoje i zapravo ste ostvarili dobit. Postavlja se pitanje zašto politika koju vodi FINA da ostvaruje ovoliku dobit ne želi pomoći građanima koji jedva žive i preživljavaju sa blokiranim računima i smanji zapravo naknade građanima već ih koristi kako bi pričali o velikom uspjehu uprave FINA-e u vođenju agencije. Kada smo kod blokiranih računa to je priča koja očito traži punu pažnju ove i buduće Vlade jer tempo od 3500 do 4000 mjesečno novoblokiranih i 350 bilijuna kuna novih blokada upućuje na to da su građani sve više i više njih došli zapravo do ruba egzistencije i ne vidi se izlaz. Nešto u tom sustavu ne štima. Jesmo li na laki način omogućili nekim subjektima, a ovdje mislim odvjetnicima da i na bizarnostima, zapravo na malim iznosima dugova zarađuju velike novce? Od 1.1.2011. godine do 28.2.2915. godine zapremljene su 5 milijuna 71 tisuća 592 osnove od čega se 32,12% odnosi na poslovne subjekte a ostalo 67% odnosi se na fizičke osobe odnosno na građane. U istom periodu ukupno su izvršene 86,3 milijarde kuna po osnovama koje se odnose na poslovne subjekte i 23 milijarde kuna po osnovama koje se odnose na građane. S osnova ostvarenja predstečajnih postupaka iznos prijavljenih neizvršenih osnova za plaćanje u veljači 2015.godine smanjen je za 700 milijuna kuna a broj dužnika za 75. Kada zbrojimo plaćene osnove u četiri godine i narasle neplaćene osnove građana od 18 milijardi kuna u tom krugu vrti se velikih 41 milijarda kuna dugova građana ili gotovo 10 milijardi godišnjih novih dugova građana prema svim osnovama. U samo šest mjeseci od 30.6.2014. do 31.1.2015. godine dug građana narastao je za 3,1 milijardu kuna. Po raščlambi najviše bankama 2,1 milijarda kuna, osiguranja 200 milijuna kuna više ili od ukupno 908 milijuna kuna, teleoperaterima 30 milijuna kuna a ostalim tvrtkama 1,3 milijarde kuna više. Ovdje ne znamo zapravo tko tu spada, pa bih volio čuti zapravo tu vaš odgovor. Znači ovim ostalim tvrtkama, ovih 1,3 milijarde kuna? Odvjetnicima i sucima, vještacima duguje se 30 milijana više ili ukupno 358 milijuna kuna. Središnja država je uspjela u mjesec dana naplatiti 700 milijuna kuna u 6 mjeseci, odnosno 180 milijuna od ukupnog duga od 3,18 milijardi kuna u promatranom razdoblju na što se odnosilo, zapravo na što se odnosilo toliko smanjenje duga prema državi. Ne znamo na što se to odnosilo, to ne vidimo u izvješću. Lokalnoj samoupravi duguje se 234 milijuna kuna a komunalnim društvima 208 milijuna kuna. Struktura građana po iznosu duga 31.1.2015. godini, znači do 2 tisuće kuna broj građana je 47 459, od 2 do 10 tisuća kuna 85 443 građana odnosno ukupno 132 902 građana. Upravo ova brojka od 47 459 građana koji duguju do 2 tisuće kuna jest upozorenje da ti građani jednostavno imaju toliko niska primanja ili uopće nemaju primanja da ne mogu u dužem razdoblju izići iz blokade i na to bi trebala upozoriti FINA Vladu. Upravo tu bi država trebala reagirati i pronaći načine da im se omogući normalno funkcioniranje dok ne budu u mogućnosti podmiriti dug. Zašto im se ne bi dalo recimo na obročno otplaćivanje duga a da im se ne blokira račun? Od ovoga zapravo nema nitko koristi ni građani, ni država a ukupni iznos dugovanja su manji od iznosa koji su dobili pojedini konzultanti za neuspješne privatizacije javnih poduzeća o kojima sada ne želim govoriti. Model otpisa duga jest pomak ali očito kriteriji su i dalje prezahtjevni i nisu postignuti očekivani učinci što i vi pretpostavljam osjećate u FINA-i. Zabrinjava i dug prema teleoperaterima, što svjedoči činjenici da se sami operateri olako upuštaju u ugovorne obaveze prema korisnicima neprovjeravajući mogućnost da se isti ugovorni odnos može konzumirati s obzirom na mogućnost građana, a to će im na kraju ipak nadoknaditi država. Brojke su jasne i država bi kao i FINA trebali reagirati svatko u svojoj nadležnosti da se problem blokiranih počne učinkovito rješavati. U rashodovnoj strani u strukturi rashoda FINA-e vidljivo je povećanje rashoda na stavci ostali troškovi poslovanja koji obuhvaćaju troškove službenog puta, naknada izdataka zaposlenih, troškovima reprezentacije, premije osiguranja imovine, osiguranja zaposlenih rezervirane za troškove te ostale troškove poslovanja. U 2011.to je bilo 47 milijuna kuna, u 2012. 55 milijuna kuna a u 2013. 78 milijuna kuna. Porast tih troškova za koje nemam analitiku, znači ne postoji analitika a porast je gotovo 30 milijuna kuna pokazuje da se ni ova agencija ne može oteti zovu birokracije koji podrazumijevaju trošiti i ne brinuti se previše o tome zašto ima se i može se. Voljeli bi zapravo čuti na što se odnosi ovaj trošak i pomak, nije mali on i nije nezanemariv od 30 milijuna kuna. I na kraju što dalje s FINA-om? Vlada Republike Hrvatske je sama sebi kroz dokument projektni plan provedbe dugoročnih reformskih mjera fiskalne konsolidacije razradila mjeru integracije pratećih službi koje predstavlja objedinjavanje određenih poslovnih procesa koja pojedinačno obavljaju tijela državne i javne uprave a koje istima nisu osnovna djelatnost kroz uslugu drugih društava kojima to jest osnovna djelatnost. Konkretno ovoj mjeri razmatraju se poslovi odnosno popratni procesi vezani uz računovodstvene usluge i at podršku na način da je predvidjela definiranje modela poslovne integracije, poslovanje i obujam FINA-e i APIS-a, jačanje financijskih i upravljačkih kapaciteta, utvrđivanje tržišnosti usluga te razmatranje i referenciranje cijene usluga i pravnog prijelaza i odnosa prema zaposlenicima. Rok za ovu mjeru bio je 3 mjesec 2014.godine kao što znadete a završetak do 2016.godine. Nakon odlaska ministra Linića ništa se nije dogodilo. Ministar je smijenjen a mjera je ostala očito u fazi dok joj ne istekne rok trajanja. Umjesto da je razrađenu mjeru nastavila ostvarivati ova Vlada i očito od toga odustala jer je program uhljebljivanja SDP-ovih kadrova upravo u opisu doživio svoj vrhunac, najprije su za otpremnine kako piše u medijima otpustili 67 radnika, a onda zaposlili i na desetke novih sa SDP-ovim iskaznicama. Kakvo je stanje najbolje govori izjava predsjednika Uprave APIS-a koji kaže svi žicaju posao iz SDP-a imam par poziva mjesečno. S pravom je APIS u medijima nazvan SDP-ova uhljeb tvrtka. Zbog najava o spajanju agencija uz preduvjet da se razriješe vlasnički odnosi možda je vrijeme da se Vlada vrati svojim obećanjima i ostvari mjeru jer će ili prije ili kasnije morati provesti nova vlada. To bi bilo pitanje zdravog razuma. Na ovo izvješće FINA-e za 2013.godinu mi ćemo u klubu HDZ-a biti suzdržani jer očito je da postoji prostor da se pomogne građanima, ali se taj prostor nažalost kroz FINA-u i kroz Vladu RH ne koristi, što nam je žao. Hvala lijepa.
Hvala i vama kolega. Imate jednu repliku poštovana zastupnica Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega, da vaša rasprava je bila jako dobra i dotaknuli ste neka pitanja koja su vezana uz FINA-u naročito ovaj veliki broj blokiranih i na koji način se tu može pomoći. Najveći broj blokiranih ljudi je vezano uz blokadu državnih poduzeća koji se odnose kod nas u Zagrebu Holding, to je znači struja, voda i nešto i teleoperateri. I ono što je najčudnije ti teleoperateri namjerno rade ovo na što ste vi upozorili, namjerno to daju jer se od običnog malog čovjeka kako bi se mi svi mogli nazvati, a da nismo neke velike firme, lako će se naplatiti. Sjest će vam FINA na plaću, dođete u banku i kaže vam blokiran si. Sada mene zanima, evo sada je tu i ravnateljica, zbog čega banka ne može znati koji je iznos koji je blokiran niti tko te je blokirao nego se mora otići do FINA-e onda FINA to tek odblokira. Ne znam tu vezu uopće koja je. I nije mi jasno da dugovi mogu dolaziti 4, 5 godina unazad. Kakva su to poduzeća koja kada rade godišnju bilancu ne vide svoje dužnike i te svoje dužnike upozore na to da trebaju platiti, da imaju dug i u najkraćem mogućem roku da ga onda blokira. I tada ne bi ljudi dolazili u takve situacije. Činjenica da su ostali bez posla, činjenica je da su digli kredite koje ne mogu više vraćati, ali za sve ostale teleoperatere i za sve ovo što se odnosi na komunalne račune naprosto mislim ja da sam država i da mi dođe netko sa računom unazad dvije godine to bi platilo ono komunalno poduzeće koje je i poslalo jer znači da ne vode računa u svojoj godišnjoj bilanci na kraju.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovana predsjednica uprave Anđelka Buneta. Ispričavam se, odgovor na repliku poštovani zastupnik Ante Babić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Sumrak možda bi bilo dobro kroz ono što ste vi replicirali još jednom ponoviti dvije vrlo bitne stvari glede FINA-e. FINA jest vodeća hrvatska tvrtka na području financijskog poslovanja u državnom je vlasništvu, ona ima javne ovlasti i po Zakonu o ovrsi ona to može raditi, to nije sporno. Sporno je ovo što ste vi rekli broj građana njih gotovo 48000 koji duguju do 2.000 kuna, znači da su oni na egzistencijalnom minimumu i šteta je to što i FINA ne predloži Vladi RH da se ti računi odblokiraju ali da se da jedan razuman rok da ti građani ako je ikako moguće vrate taj dug jer ovako ovaj dug se neće namiriti i štetu će trpiti i građani ali u ovom slučaju i Vlada RH i onih 132 tisuće građana koji duguju do 10 tisuća kuna. Namjerno sam to usporedio jer to dobro zvuči s obzirom na broj odnosno sredstva koja su uplaćena određenim konzultantskim kućama za određene projekte u RH vezano za HPV, za Clean Star za monetizaciju autocesta, taj dug građana je daleko, daleko manji. Hvala.
Hvala i vama kolega. Nastavljamo raspravu po klubovima zastupnika. Na redu je klub SDP-a u Hrvatskom saboru i poštovana zastupnica Nadica Jelaš. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana predsjednice Uprave FINA-e, kolegice i kolege. Da je sada ovdje kolega Šuker on bi rekao da je ova točka dnevnog reda passe i bio bi upravu. Dakle u ovim trenucima kao što je rekao kolega Bubalo doista bismo mogli već komotno raspravljati o izvješću FINA-e za 2014.godinu, ali eto ovaj točka ovoga trenutka došla na red, postoje određeni prioriteti i mi ćemo raspravljati evo sada o izvješću FINA-e za 2013.godinu. Dakle, na početku izlaganja želim naglasiti da je FINA i u 2013.godini unatoč činjenici da se mora nositi sa sve žešćom konkurencijom na tržištu financijskih usluga ostvarila većinu svojih poslovnih ciljeva, a što se tiče financijskog rezultata on je čak i bolji nego u 2012.godini, dakle ostvarena dobit dosegla je najvišu razinu u posljednje tri promatrane godine. Naime, s 2012.godinom završeno je razdoblje provedbe FINA-ne petogodišnje tranzicijske strategije, dakle jedno važno razdoblje u kojem je FINA restrukturirana, proveden je program zbrinjavanja viška zaposlenih, izdvojeni su poslovi s gotovim novcem u posebnu tvrtku kćer FINA Gotovinski servisi d.o.o. i izvršena je financijska konsolidacija. Rezultat te tranzicijske strategije je preokretanje višegodišnjeg trenda negativnog poslovanja u pozitivno poslovanje i to je ono suštinsko što je nama iz kluba SDP-a bilo važno. Naime, sjećate se da smo prethodnih godina davali negativno mišljenje o poslovanju Financijske agencije, a unatrag nekoliko godina od kada se financijsko poslovanje konsolidiralo naš stav o poslovanju FINA-e je pozitivan. Na uspješno okončanu tranzicijsku strategiju nastavlja se petogodišnja inovacijska strategija čiji je cilj osigurati FINA-i dugoročnu održivost uz korištenje raspoloživih strateških resursa. A to su kao što znamo razgranata poslovna mreža koja osigurava nacionalnu pokrivenost, dakle niti jedna druga agencija nema takvu pokrivenost na teritoriju cijele Hrvatske. To su dalje registri podataka, vrlo vrijedan resurs. Zatim specifičan know-how temeljem na sposobnosti poslovne implementacije i integracije naprednih informatičkih rješenja i dobra reputacija i povjerenje stečeno s jedne strane uspješnim sudjelovanjem u procesima važnih državnih reformi a s druge strane dugogodišnjim poslovnim odnosom sa bankama i drugim komercijalnim partnerima. Ulazak Hrvatske u Europsku uniju je novi izazov ali i dodatni pozitivni moment za FINA-u jer joj otvara mogućnost regionalnog nastupa, povezivanja sa partnerima i usvajanja najbolje europske prakse u njezinoj branši poslovanja. U tom smislu kao što nas je uputila predsjednica uprave FINA je aktivno uključena u nekoliko projekata. Pa primjerice eto i ja naglašavam pilot projekt SEPA koji bi trebao preko nacionalnog klirinški sustava kojim upravlja FINA osigurati preduvjete za buduće nesmetano i efikasno uključivanje nacionalnog platnog prometa u jedinstveno europlatno područje. Preko NKS-a FINA bi trebala za poslovne banke obavljati uslugu obračuna nacionalnih i prekograničknih transakcija u eurima. Kada su u pitanju tuzemni poslovi FINA je i nadalje pouzdan partner državi u nizu izuzetno važnih projekata od kojih svakako treba spomenuti projekt fiskalizacije čiji je nositelj porezna uprava. Ali FINA je angažirana na poslovima evidencije obveznika fiskalizacije te na poslovima izdavanja aplikativnih certifikata za fiskalizaciju i kao što smo čuli izdano je oko 90 tisuća certifikata. Dalje, tu je projekt uspostave registra zaposlenih u javnom sektoru i uvođenja institucija u sustav centraliziranog obračuna plaća, tzv. COP. Bilo je određenih poteškoća kod njegovog ustrojavanja do njegovog funkcioniranja no danas imamo doista točne podatke i o broju zaposlenih u državnim službama i javnom sektoru općenito a i o njihovim primanjima. Što dakako do trenutka dakle profunkcioniranja COP-a nije bio slučaj. Dalje imamo projekt uspostave registra zadužnica i bjanko zadužnica s ciljem povećanja sigurnosti u provedbi ovrhe nad novčanim sredstvima i smanjenja mogućnosti krivotvorenja zadužnica. Isto tako izvršena je potpuna prilagodba sustava REGOS-a za uvođenje jedinstvenog obrasca za evidenciju i naplatu svih primitaka, onaj naš poznati JOPPD. Pokrenuti su dalje nacionalni projekti e-građani i e-osobna iskaznica. FINA je partner državi u provedbi Zakona o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi, dakle jedan izuzetno važan i rekla bih silno zahtjevan posao za FINA-u, do 31. 12. 2013. u FINA-i su zaprimljena ukupno 5824 predmeta sa ukupno 53 milijarde kuna prijavljenih obveza s time da je 83% svih zaprimljenih predmeta i riješeno dok je 17% predmeta preneseno u narednu 2014. godinu. Od 3409 riješenih predmeta njih 594 završeno je sklapanjem nagodbi pred nadležnim trgovačkim sudovima dok je nažalost za onaj veći broj dakle za 2815 predmeta podnesen prijedlog za pokretanje stečajnog postupka. Aktualizirajmo malo ovo izvješće za 2013. godinu, dakle osvježimo ga malo sa podacima eto iz 2015. godine, dakle unatrag mjesec dana FINA je dobila kao što znamo jedan novi, vrlo važan zadatak vezano za otpis dugova građana, FINA na zahtjev dužnika izdaje ispise pregleda dugova. Naravno ona permanentna aktivnost FINA-e je praćenje trendova na tržištu platnih usluga radi identifikacije upravo onih usluga koje imaju najvišu tržišnu perspektivu kao što je primjerice usluga plaćanja u realnom vremenu. Nekoliko rečenica o ostvarenom financijskom rezultatu FINA-e u 2013. godini kao što smo višekratno čuli od prethodnih izlagača, ukupni prihodi ostvareni su u iznosu od 825 milijuna kuna, rashodi u iznosu od 749 milijuna kuna odnosno razlika u vidu bruto dobiti iznosi 76 milijuna kuna i 11% je veća od bruto dobiti ostvarene u 2012. godini. A što je utjecalo na ovakav dobar rezultat financijskog poslovanja? Dakle u najvećoj mjeri su utjecali prihodi od prisilne naplate, te prihodi od izdavanja certifikata za fiskalizaciju. Jednom riječju prihodi od projekata kojima je država uvodila financijsku disciplinu a u kojima je FINA bila pouzdan partner državi. Prihodi od platnog prometa nažalost i dalje padaju. U posljednje 3 godine smanjeni su za 64 milijuna kuna najviše zbog stalnog odljeva klijenata u banke, dakle to je jedan nezaustavljiv proces ali i zbog globalnog trenda zamjene šalterskog plaćanja elektroničkim plaćanjem. Srećom pad prihoda od platnog prometa uspješno se nadomještava prihodima od elektroničkih usluga, usluga digitalizacije i usluga arhiviranja dokumentacije. FINA je, slažemo se svi u tome, hrvatski leader u području elektroničkih usluga i to područje je očito najjača FINA-ina perspektiva. Dakle možemo reći da FINA ima svoju sigurnu tržišnu nišu. I na kraju nekoliko riječi o imovini FINA-e i sustavu upravljanja tom imovinom. Mislim da je riječ o jednom važnom segmentu poslovanja FINA-e. Naime, iz FINA-ine bilance može se iščitati da FINA raspolaže velikom vrijednošću nekretnina. Upravo to proizlazi iz činjenice da FINA-ine podružnice, poslovnice, šalteri pokrivaju cijelo područje Hrvatske. Dakle doista usluge FINA-e su dostupne u svakom kutku lijepe naše. Dakle FINA-ina vrijednost nekretnina je preko pola milijarde kuna ili da budem sasvim precizna 522 milijuna kuna. Riječ je o poslovnim prostorima na vrlo atraktivnim lokacijama koji u značajnom dijelu nisu iskorišteni. Drugim riječima FINA ima višak kvadrata vrlo vrijednog poslovnog prostora koji je doslovno možemo tako reći mrtvi kapital. Štoviše, on je trošak jer održavanje poslovnih prostora dakako izaziva određena ulaganja, odnosno izaziva određene troškove. Dio prostora se iznajmljuje. Znamo da je najveći najmoprimac Agencija za plaćanje u poljoprivredi, a najvažniji razlog zbog kojeg se poslovni prostori ne iznajmljuju u većem opsegu nego što je to do sada slučaj je sigurnost novca. Mislim da mora postojati rješenje da se neiskorišteni prostori privedu funkciji, da postanu izvor zarade, a ne izvor troška. Postojeće stanje je neprihvatljivo, pogotovo ako znamo da istovremeno niz državnih institucija plaća visoke troškove najma za poslovne prostore. Dakle s jedne strane imamo višak prostora, a s druge strane država plaća ogromne troškove najma. Kad već govorim o vrijednim nekretninama FINA-e moram reći da uz poslovne prostore FINA raspolaže i objektima radničkih odmarališta koja već nekoliko godina nisu u funkciji jer FINA nije registrirana za obavljanje takve djelatnosti, dakle ugostiteljske odnosno usluga pružanja smještaja te joj je zbog toga početkom 2012. godine zabranjeno daljnje obavljanje djelatnosti vezano uz iznajmljivanje odmarališta. S tim u vezi imam zapravo nekoliko sasvim konkretnih pitanja, dakle jesu li uopće ta odmarališta evidentirana u bilanci FINA-e i kolika je njihova vrijednost. I zapravo ono najvažnije pitanje, koja je sudbina tih odmarališta. Naime, i to su dakle izuzetno vrijedni resursi, a možemo reći da su ovoga trenutka obzirom na svoj status zapravo mrtvi kapitali. Dakle FINA bi trebala napraviti jednu sveobuhvatnu analizu svih raspoloživih nekretnina i predložiti odgovarajuće modele njihove kapitalizacije i to u što skorijem vremenu. Klub SDP-a podržava izvješće FINA-e za 2013. godinu.
Hvala lijepa, s time da je vaša ocjena o važnosti i aktualnosti teme u diskrepanciji sa vašom raspravom. Nemamo više prijavljenih. Da li predstavnica, predsjednica Uprave želi završnu riječ? Da. Izvolite. … [[Upadica se ne razumije.]] Izvolite, strukturirajte kako hoćete, samo da je u temi.
Pokušat ću sve obuhvatiti šta ste me pitali. Generalno što se tiče ovih pitanja odnos države kao vlasnika FINA-e i dodjeljivanja poslova, ajmo to tako reći. Poslovni odnos države kao vlasnika poslovnih procesa i FINA-e temelji se na posebnim pojedinačnim ugovorima između FINA-e i primjerice Ministarstva financija za Riznicu, za predstečajne nagodbe, sa Ministarstvom pravosuđa za ovrhe, sa Vladom Republike Hrvatske za e-građanina. Dakle vlasnik kroz pojedina tijela državne uprave za pojedine svoje poslovne procese povjerava FINA-i one poslove za koje smatra da ih ona može obaviti jer ima potrebne resurse, kvalificirane ljude i ostalo. Za svaki naš posao mi podastremo kalkulaciju, dakle jasno se vidi cijena koštanja. Nitko ne radi ispod cijene koštanja što je logično. Ja ću to onako prosto reći u biznisu kako mi to kažemo, možemo razgovarati o nekakvoj zaradi. Ta zarada može biti onolika, trebala bi biti tolika da u principu nakon x godina, ovisi o kojem poslovnom procesu je riječ, ako se ulaže tehnika, možete zamijeniti dio opreme, znači amortizacija. I to je i u biznisu ajmo reći tako. Mi kad pregovaramo sa bankama, bilo kojom tvrtkom di se javljamo na javne natječaje, naravno gdje se tučemo, tučemo se oko tog fija. Ako si dobro procijenio proći ćeš na natječaju, ako nisi pao si. Ovdje Vlada odnosno svako resorno ministarstvo koje s nama razgovara i pregovara o poslu kaže što treba, koji poslovni proces. Mi činimo, mi kažemo što bi to bilo, zato to govorim generalno i za predstečajne i za ovrhe i za centralni obračun plaća i za riznicu i sve ostalo što činimo. Te usluge odnose se na sve naše dionike u društvu, ove naše nesretne ovrhe, znači i građani i poduzetnici, svi su uključeni, no međutim moram napomenuti i to osobno mene jako smeta. Zašto, zato što mi nismo ti koji vrše ovrhu, ovršuju nekoga, mi smo provider, mi smo onaj koji to provodi i dobili smo taj posao sukladno zakonu, sukladno pravilniku. Cjenik je jasan, poznata, dakle nismo mi sami sebi nekaj dodijelili. Ne. Piše u zakonu, piše u pravilniku, cjenik javan, sve stoji, sve piše. Dakle nismo mi ti koji smo sebi odredili cijenu, cijena je takva kakva jest i nisu cijene tako skupe kako se na kraju, dobro za nekog je više i 100 kuna puno u današnjim teškim vremenima, ali u cjeniku je točno razgrađeno što je što i što se plaća. Evo najviše je bilo pitanja i to su i na mail neki slali saborski zastupnici, naknada za provjeru mogućnosti izvršenja osnove za plaćanje te za obradu zahtjeva sa određenim postupanjem sa osnovama za plaćanje. Naša cijena u cjeniku je 65 kuna. Puno, malo, ne znam što da vam kažem. Ja gledam s poslovne strane kao građanin da sam u toj prilici, ja ako nemam puno mi je sve. Mi se toga gledamo dnevno dolazi se, ima svakakvih situacija u kojima se ljudi nađu osobno i kao čovjeku ti bude užasno teško. Što god možemo mi učinimo ljudski, profesionalno, kako god. Ali zakon je zakon, pravila su pravila. Propisali ih sami sebi nismo, pridržavamo ih se da. Pitali ste me koliko smo zaradili pod navodnicima ako to mogu reći tako vođenje postupaka predstečajne nagodbe 2013. godine. Cca donijelo je to nešto oko 13 i pol milijuna kuna prihoda od čega je do kraja 2013. godine naplaćeno negdje oko cca nemojte me hvatat za riječ nisam uspjela kolegu smsom 8 i pol milijuna kuna. Dakle, ostalo je još nešto nenaplaćeno. O.k. Pitali ste me što se tiče dobiti. Dobit FINA-e se dijeli prema statutu. U statutu piše 50% dobiti ide vlasniku, a 50% ostaje za kao reinvestiranje, odnosno ulaganje u obnavljanje, zanavljanje reći ću svih naših kapaciteta koji su nam potrebni. Plan investicija i realizacija je veliki, veliki problem. Kako veli jedan moj kolega u Hrvata je veli puno krokodila, a mala bara. Malo je uopće ovakvih kao što je FINA, APIS da raspišu javne natječaje i onda počinje tučnjava figurativno izraženo. Često se desi da se natječaj sruši samo da bi onaj prošli ostao još koji mjesec, jer dok to prođe postupak, komisija odgovori to traje. To ponekad traje. Nismo mi da kažem jedini koji završe na komisiji. I u principu mi smo jako nesretni što naš plan investicija ne može se realizirati zbog te hajmo reći problematike koja nije samo naša, nego je od svih nas koji smo obveznici javne nabave, gori ti vrijeme, želiš da to što prije završi, nabaviš kupiš, jer ne nabavljaš nešto što ti ne treba. Ali je tako. I realizacija je takva. Rekli ste mi da COP nije plaćen u cijelosti. Točno, nije plaćen u cijelosti. Plaćeno je cca evo isto moram reći cca, 13 i pol milijuna kuna. Mislim da je ostalo negdje oko 20 i koji, 21, dva milijuna kuna. No međutim, za sve te dospjele obveze FINA-e prema FINA-i od države ja ću reći ovo. FINA ima tu dosta velikih problema, ali ti problemi ne sežu od jučer. Moram otići u povijest. Ti problem najžešće kreću 2010., 2011. pa na ovamo. Mi smo sa Ministarstvom financija sklopili Sporazum o zatvaranju reći ću obveza 2010., 2011. u iznosu od 162 milijuna kuna. Upravo se sada nalazimo pred potpisom ovog drugog sporazuma i FINA je predložila modalitet kako, što nama treba hajmo to tako reći da zatvorimo i preostale obveze sporazuma. Cijenimo situaciju, cijenimo sve dionike, cijenimo vlasnika, ali cijenimo i sebe. To bih tako rekla. Što se tiče pitali ste me gospodine ostali troškovi poslovanja to sam i rekla, vjerojatno vam je promaklo u uvodnom izlaganju. Činjenica je da su ostali troškovi poslovanja veći u odnosu na 2012. i to značajno zbog rezerviranja za započete sudske sporove 20,194 milijuna, za prema MRSU 19 naknade prilikom umirovljenja, jubilarne nagrade i sve ono 18 milijuna. Vrijednosno usklađenje potraživanja od kupaca 4,9 milijuna. Tu se unutra to sadrži. Imam taksativno po svakom kupcu, po svakom sudskom sporu što to je i od kad to datira. Dakle, opet ćemo se vratiti u povijest, ali to je bilo usklađivanje sa međunarodnim računovodstvenim standardima. Sva potrebna rezerviranja mi smo napravili i ove godine još mi je nešto ostalo, a to je vrijednosno usklađenje svih naših nekretnina, jer zadnje je provedeno 2008. godine i naše knjige apsolutno su o.k. i iza toga stojim. Što se tiče službenih putova što ste me pitali, naši jako smo škrti. Novac se ne troši u nikakve svrhe, nego ono što je izuzetno potrebno za ljude. Bilo je strašno puno edukacija na terenu, bilo je dosta hajmo reći službenih putova što se tiče edukacije i stjecanja potrebnih znanja i certifikata naših informatičara i smatram da ni jedna kuna nije uludo potrošena ili da ne dao bog netko je nešto fingirao. Nikad, to ne dolazi u obzir, a to se vidi i ukupno po troškovima kako smo gospodarili reći ćemo novcima. Stavka zemljišta je povećana. Točno, povećana je zbog toga što smo evo sada postigli, ne sada nego 2013. sporazum sa Ministarstvom financija i dijelila se imovina još iz vremena službe društvenog knjigovodstva. E tako da je nama nešto pripalo, a nešto smo mi morali dati. Recimo izknjižili smo našu zgradu u Albrechtovoj, a dobili smo zgradu i zemlju u Osijeku mislim u Jegerovoj ako se dobro sjećam, u Rijeci neki Jadranski trg i još nešto. Dakle, to smo sve napravili i uskladili sukladno tom sporazumu i zatvorili smo prošlost. Konačno riješen SDK, u smislu zemlje, nekretnina i svega ostalog. Nekretnine, rekli ste mi odmarališta. Da, mi imamo odmarališta. Točno je da 2012. smo dobili onu zabranu da se ne možemo baviti tom djelatnosti i mi smo se povukli iz toga. 4 puta smo raspisali tendere i pozvali agencije turističke ne bi li tko uzeo te naše nekretnine pa neka nešto zarade i nama nešto dadu. Neuspjelo je na svih 11 lokacija, samo 1 objekt smo uspjeli ajmo reći iznajmiti turističkoj agenciji. To smo iznajmljivali reći ću samo one samostojeće objekte, a ne one gdje imamo recimo mi po terenu primjerice Lošinj, prekrasna zgrada u centru Lošinja, dole je poslovnica, a gore vam je apartman. Kako da kroz poslovnicu pustite neke turiste u apartman? A ono je sve sigurnosna zaštita vrlo, vrlo visoka. Dakle, to nije bio predmet. Interes je mali i evo upravo smo neki dan ponovili za tih sada 10 lokacija ponovno tender ne bi li se našao tko da mi to se riješimo jel'. Od slobodnih još poslovnih da kažem prostora mi smo najveći naš zakupoprimac je Agencija za plaćanje u poljoprivredi, 4800 kvadratnih metara smo joj iznajmili po cijeni, ovisno o lokacijama ajmo tako reći, koja nije manja od one procjene Porezne uprave. Zašto? Jer ako bi iznajmili po manjoj cijeni mi bi morali sukladno Zakonu o porezu na dohodak plaćati, to je primitak u naravi, plaća se poreze i doprinose. Dakle, totalno financijski neisplativo. I uvijek smo na toj reći ćemo donjoj granici. Da porezna ne može prigovoriti jer smo u skladu sa da kažem pravilima i kako su oni odredili, a s druge strane da ne plaćamo neka dodatna davanja. Trenutno imamo još 8300 kvadratnih metara slobodnog prostora za iznajmiti. Dakle, i tu smo postigli nešto, ne baš previše ali smo postigli. Generalno ove godine je došlo na red da se riješe te nekretnine jer su se sad stekli svi preduvjeti, rasknjižili smo se kome što na nivou države, SDK, ZAP-a, prošlosti i sada ćemo ići na procjenu nekretnina, usklađivanje vrijednosti prema MRS-u 36 što moramo po knjigama. To mora biti naravno struka da odradi. I poslije toga ustvari već paralelno s tim pripremamo za naš nadzorni odbor odluku odnosno jednu analizu na osnovu koje će oni moći donijeti odluku što s tim. Naš prijedlog je da se primjerice stanovi prodaju, oni koji su čisti vlasnički, također i ova odmarališta. Ima još jedna zgrada koja je onako dosta suspektna jer je spomenik nulte kategorije užasno skup. Ima interesa za neke hotele, no međutim sukladno Zakonu o FINA-i i našem statutu mi predlažemo nadzornom, nadzorni onda ide prema Vladi jer mi ne smijemo nitijednu nekretninu otuđiti ili steći bez Vlade RH kao našeg vlasnika. Evo, nadam se da sam uspjela sve odgovoriti. Bilo je previše. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama poštovana predsjednice. Imamo 2 replike. Prva replika je poštovane zastupnice Nadice Jelaš.
Hvala poštovani predsjedniče. Poštovana predsjednice uprave vi ste u odgovorima koje ste nam upravo davali postavili jedno rekla bih retoričko pitanje sebi da li je previsoka cijena naknade za naplatu osnova za naplatu 65 kuna. Dakle, to jest jedno osjetljivo pitanje uvijek kad su naknade u pitanju i vaše i bankarske i poštanske itd. pogotovo u današnjim vremenima kada ljudi ovako teško žive. Međutim, ja bih htjela podsjetiti upravo iz razloga što sam upoznata sa nekim softverskim rješenjima jer sam svojevremeno radila u FINA-i, recimo kad je u pitanju naplata osnova za naplatu ta se naplata u mnogim slučajevima u velikom broju slučajeva radi ne jednokratno nego višekratno. Dakle, zavisno od toga kakav je priljev sredstava na račun dužnika. Vi morate i po 10-ak puta izvrtjeti jedan te isti program da biste naplatili jedan iznos dužnika, dakle jednu osnovu za naplatu. Ili možda još ilustrativniji primjer je recimo izdavanje bonitetne informacije. Svatko tko vam zatraži tu informaciju reći će da je 250 ili 300 kuna ne znam koliko sad ona iznosi puno. Međutim, svi zaboravljaju koliko je zapravo minulog rada uloženo da se dođe do onog momenta da vi jednim pritiskom na jedno dugme zapravo isprintate tu bonitetnu informaciju. Dakle, potrebno je prikupiti na određenim obrascima desetke tisuća godišnjih financijskih izvještaja, konkretno poduzetnika, obraditi ih, riješiti sve greške, zbrojiti ih, posložiti u tabele i tek onda kreirati taj bonitetni obrazac. Dakle, postoji jedan ogroman minuli rad koji je u pozadini da tako kažem odnosno koji zapravo opravdava cijenu kakva je. Dakle, tvrdim da nisu cijene visoke.
Hvala lijepa. Sljedeća replika, poštovani zastupnik Zdravko Ronko.
Hvala lijepo. Evo ovako, vi ste vjerojatno rekli da ste zadovoljni sa izvješćem, no ja mislim da vi niste trebali biti zadovoljni s izvješćem a ni ja zato što recimo segment platnog prometa ima jednu silaznu putanju, silazna putanja uz sve one globalne trendove o kojima možemo govoriti ima i silaznu putanju zbog prilagodbe ovoj europskoj regulativi. Slažemo se tu, jer imamo sad situaciju da uz FINA-u mi imamo i pojedine maloprodajne mreže Tisak, Petrol, ne znam ja ovo ono, koji također rade platni promet. Niko nema ništa protiv ali smo mi zaostali jer smo ostavili onaj Zakon o minimalnim mjerama zaštite poslovanja s gotovim novcem iz 2003.godine a njega smo trebali mijenjati 2010.kada smo i napravili ovu prilagodbu. E sad, neću govoriti o lojalnoj ili nelojalnoj konkurenciji, to je vaš problem, ali ću govoriti o zaštiti zaposlenika ili točnije ženske radne snage koja radi na kioscima i koja je apsolutno nezaštićena jer ne moraju imati ni protuprovalni, ni protuprepadni, ni video nadzor ni ništa a te su žene itekako nezaštićene i u opasnosti. Ja sam danas išao pa na Tisku sam mogao vidjeti možete danas podignuti i svoj novac iz inozemstva, evo tako recimo piše i tako se radi i upravo zbog te opasnosti moram reći da je Vlada Zorana Milanovića izuzetno dobro detektirala taj problem i da smo išli preko Ministarstva unutarnjih poslova, odradili smo posao, stvoren je, sačinjen je prijedlog Zakona o zaštiti novčarskih institucija, 3.10. smo to imali u Saboru, bile su neke male dorade i ja apeliram da se taj zakon stavi u proceduru, na kraju da se on donese i da to riješimo.
Hvala. Hvala lijepa. Sa ovom replikom završili smo raspravu. O godišnjem izvješću glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Zahvaljujem se predsjednici uprave Financijske agencije. Glasovanje će biti sutra. Ne morate doći. Hvala lijepa. Godišnje izvješće Financijske agencije za 2013. godinu. Rasprava o izvješću je zaključena. U skladu s prijedlogom Odbora za financije i državni proračun kao matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: "Prihvaća se Godišnje izvješće Financijske agencije za 2013. godinu.". Molim glasujte o prijedlogu zaključka. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je predloženi zaključak donesen većinom glasova, 87 za, 17 suzdržanih i ništa protiv.
Poštovani predsjedniče Sabora, uvažene zastupnice i zastupnici znači pred vama je godišnje izvješće HANFA-e za 2013.godinu. Detaljne podatke ste mogli vidjeti u samom izvješću. Ja ću sada ukratko iznijeti najvažnije pokazatelje koji su vezani za tržište financijskih usluga i osnovne informacije vezane uz same aktivnosti HANFA-e. Ono što je bitno reći da u 2013.nije bilo pojave niti nestabilnosti koje bi mogle ugroziti cijeli sustav a najvažniji događaj koji možemo istaknuti je punopravno članstvo RH u EU. Zašto je to na tržištu financijskih usluga izuzetno bitno? Zato što se počeo primjenjivati režim slobodnog pružanja usluga i poslovnog nastanjivanja u i iz država članica EU. Punopravnim članstvom u EU je HANFA također postala član europskih nadzornih institucija, to su prije svega ESMA i EIOPA, HANFA sudjeluje i u radu ESRB-a i HANFA preuzima obvezu sudjelovanja u radu tih institucija. Sada ću ukratko proći kroz svaki dio financijskog tržišta koje nadziremo. Što se tiče investicijskih usluga i aktivnosti njima se bavilo 9 investicijskih društava, 16 kreditnih institucija, 6 društava za upravljanje investicijskim fondovima. Oni su ostvarili promet na domaćem tržištu kapitala od 5,1 milijardi kuna to je porast od 8% u odnosu na prethodnu godinu, a na inozemnim tržištima od 2,8 milijardi kuna ili porast od 33% u odnosu na prethodnu godinu. Možemo vidjeti iz godine u godinu da hrvatski građani i drugi klijenti investicijskih društava sve veći udio svojih transakcija ostvaruju na stranim tržištima kapitala. Ukupni prihodi koji su ta društva ostvarila u 2013. godini su iznosila 221 milijun kuna, to je povećanje od 18% u odnosu na prethodnu godinu. Što se tiče Zagrebačke burze Indeks Krobeks je narastao 2013.godine za 3,1% a ukupni promet svim financijskim instrumentima na burzi je bio 3,8 milijardi kuna. U Hrvatskoj je bilo registrirano 86 fondova sa javnom ponudom sa imovinom od 13 milijardi kuna što je neznatan porast u odnosu na 2012., bilo je registrirano i 26 alternativnih fondova. Na području fondova je bitno istaknuti da su stupila na snagu dva nova zakona, Zakon o otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom i Zakon o alternativnim investicijskim fondovima koji su donijeti uslijed nužnog usklađenja s relevantnim europskim propisima i djelomično radi poboljšanja unaprjeđenja postojećih zakonskih rješenja. Broj obveznih mirovinskih fondova je ostao nepromijenjen, neto imovina krajem 2013.godine im je bila 58,2 milijarde kuna to je povećanje od 7 milijardi kuna ili 13,9%. Od tih 7 milijardi kuna je 5 milijardi kuna povećanje koje proizlazi iz neto uplata članova u fondova, a ostatak je rezultat ostvarenih prinosa. Ti su prinosi bili u rasponu od 4,18 do 5,14%. U fondovima je bilo 1,7 milijuna članova. 6 otvorenih dobrovoljnih mirovinskih fondova i 17 zatvorenih dobrovoljnih mirovinskih fondova je također poslovalo u 2013. godini. U otvorenim fondovima je bilo oko 200 tisuća osoba to je 13,5 tisuća novih članova u odnosu na 2012.godinu. Oni su uplatili nešto manje od 300 milijuna kuna u fondove i imovina fondova je dosegla 2,2 milijarde kuna. Zatvoreni fondovi su imali nešto ispod pola milijarde kuna imovine, a brojali su 22 tisuće članova. 2013.se intenzivno radilo na zakonima koji reguliraju poslovanje mirovinskih fondova, donesen je Zakon o obveznim mirovinskim fondovima, Zakon o dobrovoljnim mirovinskim fondovima i Zakon o mirovinskim osiguravajućim društvima. Ti su zakoni stupili na snagu 2014.godine. Što se tiče osiguranja u Hrvatskoj je bilo 26 licenciranih društava za osiguranje, jedno društvo za reosiguranje. Oni su ostvarili bruto premiju od 9 milijardi kuna, to je povećanje od pola posto u odnosu na 2012. U osiguranju su se također mijenjali zakoni, Zakon o osiguranju, Zakon o obveznim osiguranjima u prometu, a godinu su obilježile i vrlo intenzivne pripreme za implementiranje kompleksne direktive Solventnost 2. Što se tiče leasing društava, njihova se imovina smanjila za 11% u odnosu na 2012.i iznosila je 19,7 milijardi kuna. djelatnost leasinga već pet godina zaredom bilježi smanjenje vrijednosti aktivnih ugovora i visine aktive. U području leasinga također je donesen novi zakon, on je stupio na snagu krajem 2013.godine. Što se tiče same HANFA-e osim stalnog obavljanja posrednog nadzora u 2013.smo pokrenuli 54 neposredna nadzora, sudjelovali smo u izradi 10 novih zakona, pet izmjena i dopuna postojećih zakona i uglavnom kao posljedica toga smo donijeli 55 novih pravilnika, 26 izmjena i dopuna pravilnika. Te vrlo brojne, velike izmjene zakonodavnog okvira su kao što znate u velikoj većini slučajeva posljedica silnih regulativa koje dolaze iz EU i koje su motivirane financijskom krizom iz 2008.godine. U 2013.je održana 71 sjednica upravnog vijeća, 50 redovnih, 21 izvanredna sjednica. Na njima je doneseno ukupno 1300 odluka. Što se tiče predstavki potrošača zaprimljeno je 2013. 201 predstavka. One se promptno rješavaju, ponekad izravno, a ponekad se uzimaju u obzir tijekom obavljanja nadzornih aktivnosti. O predstavkama ste mogli vidjeti više u godišnjem izvještaju. Kao i prethodnih godina najveći broj predstavki odnosi se na tržište osiguranja i na tržište leasinga. 2013.je nastavljeno i sa aktivnostima koje se odnose na poboljšanje poslovnih procesa, učinkovitijeg poslovanja, to uključuje izradu nove internetske stranice, dodatno su unaprijeđeni neki informatički i komunikacijski procesi koji su doveli do efikasnijeg obavljanja operativnih aktivnosti. Članstvo u ESMA-i i EIOPA-i kao što sam na početku napomenuo podrazumijeva puno posla. Ja bih rekao da te aktivnosti vezano uz članstvo u EU i tim institucijama danas uzima i 20 do 30% ukupnog radnog vremena u HANFA-i. To podrazumijeva pravo glasa, neposrednog sudjelovanja u radu i procesima odlučivanja, svakodnevni rad na izradi stajališta, mišljenja, mnoge analitičke aktivnosti, pripremu raznih podataka koji šalju u ESMA-u i EIOPA-u. Evo s obzirom da je već sredina travnja 2015.ja ću iskoristiti priliku da u par riječi vas informiram i o 2014. U 2014. CROBEX je pao za 2,72% uz vrlo mali porast trgovanja na burzi. Kod investicijskih društava i investicijskih fondova je situacija vrlo slična onoj iz 2013. Mirovinski fondovi su dosegli imovinu od 66,28 milijardi kuna, uz 8,4 milijardu kuna povećanja od toga 4,5 milijardi od uplata i 3,5 milijardi od prijenosa. Dobrovoljni mirovinski fondovi su imali porast imovine od 20%. I ono što je vjerojatno obilježilo 2014.godinu na financijskom tržištu je veliki pad premije u osiguranjima u području osiguranja od odgovornosti za upotrebu motornih vozila, što je imalo posljedicu i na pad premije ukupne u sektoru osiguranja za 5,69%, a u toj specifičnoj vrsti osiguranja dakle odgovornosti za upotrebu motornih vozila čak 18,26%. Leasing je nastavio sa negativnim rezultatom. Konačne izvještaje još nismo dobili jer dobivamo krajem travnja 2014., ali vjerojatno će tu biti ponovno velikih otpisa koji su posljedica plasmana iz prije krize. Factoring društva su zabilježila porast od 32% u dobiti, a volumen transakcija je bio 18,8 milijardi kuna. Ono što je bitno napomenuti u izvještaju za 2013.to nismo spominjali jer smo tek postali članica EU, u 2014.je zabilježen jako veliki broj notifikacija stranih društava za izravno obavljanje poslova u Hrvatskoj. Tako 204 strana investicijska društva su se notificirala, 27 fondova, a čak 356 društava za osiguranja iz drugih članica EU. Zahvaljujem na pažnji i stojim na raspolaganju za vaše upite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče uprave. Da li predstavnici radnih tijela žele iznositi izvješća? Ne. Otvaram raspravu. U raspravu krećemo po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu je Klub zastupnika nezavisne liste i zastupnici Grubišić i Kajin. Nema ih u dvorani. Gube pravo na raspravu o ovoj temi. Sljedeći je poštovani Domagoj Ivan Milošević u ime kluba HDZ-a u Hrvatskom saboru. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvažene kolegice i kolege. Hvala gospodinu Bubalu što smo se zamijenili. Ja ću ovo izvješće komentirati iz tri različite pozicije. Neću biti dugačak i nastojat ću ukazati na nekoliko činjenica. Dakle, prvo iz pozicije onih koji nadziru vas, a to smo mi u Hrvatskom saboru, drugo, iz pozicije onih koje vi nadzirete i pod brojem tri, iz pozicije onih zbog kojih postoje ili bolje rečeno s kojima posluju oni koje HANFA nadzire. Dakle prvo, pod broj 1. kao što rekoh iz pozicije nas koji vas nadziremo a to je Hrvatski sabor, ovo se definitivno ne tiče vas ali 2015. govorit o izvještaju iz 2013. s obzirom na okolnosti u kojima [[Upadica PREDSJEDNIK: Onda je gotovo.]] Molim? [[Upadica PREDSJEDNIK: Onda je gotovo.]] Kako? [[Upadica PREDSJEDNIK: Pa kada nema smisla govoriti više, pa ja mislim da je gotovo.]] Aha, nije gotovo [[Upadica PREDSJEDNIK: A ima još? Dobro, dobro.]] Ima još. Da ali ako [[Upadica PREDSJEDNIK: To je diskrepancija u Saboru.]] Nije diskrepancija [[Upadica PREDSJEDNIK: Nije. Dobro.]] Dakle nema smisla s obzirom da se mnogo toga u Hrvatskoj urušava predsjedniče Hrvatskog sabora, pa se tako urušava i gospodarstvo, nisam to mislio govoriti ali iz te pozicije 2015. govoriti o mnogima onima koje nadzire HANFA te brojke danas više zapravo nisu relevantne. I to je problem. … [[Upadica se ne čuje.]] Nisam katastrofičar nego znam što se dešava u realnom svijetu, nažalost. To je pod broj 1. Dakle pod broj 1. još i sljedeće. Postoje priče da će se spajati HANFA sa nekim drugim agencijama, ja iskreno se nadam da će se od toga odustati. Dakle koliko god sam osobno a i HDZ za različite reforme u javnom sektoru mislim da bi bilo potpuno pogrešno s obzirom na značaj posla koji HANFA obavlja da se pokuša ili da se uopće namjerava spajati sa bilo kojom drugom agencijom u Republici Hrvatskoj. Također se iskreno nadam da u svojem radu HANFA ima potpunu neovisnost od Vlade Republike Hrvatske odnosno države same s obzirom na značaj koji HANFA ima. I na kraju pretpostavljam da u toj suradnji sa europskim tijelima i odnosno sa, zapravo sa europskim nadzornim tijelima s kojima surađujete protekle, još malo pa 2 godine ne samo da učite i da napredujete nego i da brižno pazite na činjenicu da postoje ipak značajne razlike između njih na zapadu ili na sjeveru od nas koji desetljećima imaju mnoge proizvode, usluge i sve one koje vi nadzirete puno razvijenije nego mi. Pa onda treba tu biti poprilično oprezan u bezrezervnom prihvaćaju apsolutno baš svega s obzirom na razliku u razvijenosti tržišta i onih svih koji na tom tržištu sudjeluju a vi ih nadzirete. Evo to je prvo iz pozicije onih koji vas nadziru. Drugo iz pozicije onih koje vi nadzirete, ja sam si dao malo truda pa sam razgovarao sa dosta ljudi koje poznam dugi niz godina na osobnoj razini i moram pohvaliti, dakle sa svih strana moram priznati a to je bilo barem 6, 7 razgovora svi vas hvale. E sada, da, uzeo mi je kolega Bubalo riječ iz usta, to ako vas svi hvale ne znam da li vas i mi moramo hvaliti. Međutim ja iskreno vjerujem u sljedeće a to je da se kvaliteta nečijeg rada ne može i ne smije očitovati u maltretiranju onih koje netko nadzire. Dakle to da li netko kvalitetno ili nekvalitetno u Hrvatskoj radi mislim da se nikako ne može povezivati s time da onaj koji bi ga trebao nadzirati, kontrolirati ili koji put … [[Govornik se ne razumije.]] da treba ga nužno maltretirati. Dakle ja sam tu na strani onih koji su zadovoljni u suradnji sa HANFA-om i koji, sada da ja ne idem u svaki detalj ali u svakom slučaju nemaju puno kritika. Jedina kritika koju sam, ozbiljna koju sam čuo, a to je da ste malo neaktivni kada su u pitanju donošenje zakona, različitih zakona koje regulira djelovanje onih koje vi nadzirete. Dakle da li je to nedostatak možda komunikacije s nama ovdje u Saboru, vjerojatno, da li s nekim drugim po ministarstvima ali u svakom slučaju dakle vjerojatno bi bilo nužno da HANFA puno intenzivnije surađuje ili barem komunicira i da se malo više involvirate u situacijama kada se donose zakoni a koji reguliraju rad onih koje vi nadzirete. I treće, treće sam rekao, kratko vrlo iz pozicije onih koji posluju sa svima koje vi nadzirete. Dakle ima tu zaista mnogo čega i naravno da svi zajedno oni pripadaju hrvatskom gospodarskom prostoru kojem baš ne idu najbolje, uz dužno poštovanje predsjedniku Sabora, zadnjih nekoliko godina nikako bolje nego što je bilo prije dakle recesija, znamo što jest prolongirana i možda među najdužima u Europskoj uniji pa to logično u sveopćoj neprevidivosti i nestabilnosti zakonodavnih poreznih okvira dosta teško utječe, odnosno negativno utječe na mnoge koje vi nadzirete. Međutim, ono što bih izdvojio samo a to je i to pokazuje otprilike gdje smo iako govorimo '13.-ta na '12.-tu a to je Zagrebačka burza kaže daljnje smanjenje u ukupnom prometu. Logično, dakle nema novih kompanija, nema ozbiljne poslovne aktivnosti, hrvatsko gospodarstvo i dalje propada, prema tome logično je da se to reflektira i na Zagrebačkoj burzi. Drugo, na suprotnoj strani od ovog što sam rekao a to je, vi nadzirete ako se ne varam i FGS-ove tzv. Da. Mislim da tu postoji jedan veliki prostor i bazen za oporavak mnogih tvrtki, posebno industriji. FGS-ovi su i osnovani prije ako se ne varam sada već 5 godina upravo sa ciljem kako bi zajedničkim novcem poreznih obveznika i privatnog sektora prije svega ulagali u proizvodne tvrtke, odnosno da doslovno kažem spašavali proizvodna radna mjesta. Ne vlasnike, ne vlasništvo nego proizvodna radna mjesta kao što to logično čine mnoge puno razvijenije zapadne države koje imaju puno razvijenija tržišta međutim svejedno su si uzeli za pravo spašavat naglašavam ne vlasnike nego radna mjesta u proizvodnji. Svako radno mjesto u proizvodnji danas u Europi sa sobom nosi od pola do dva radna mjesta izvan proizvodnje. Dakle Hrvatska si nema luksuz i ja sam tu u ovoj sabornici potrošio mnogo, mnogo minuta govoreći o tome pa i o alatima koje svaka država ima da spašava radna mjesta u proizvodnji jer ona vežu pa ako hoćete do sveučilišta i do razine našeg obrazovnog sustava jer ako nema proizvodnje onda i industrije, onda to sve skupa jednim dobrim dijelom ima manje smisla a i postaje neodrživo financijski. Treća skupina koju sam htio prokomentirati vrlo kratko je faktoring. Podaci kažu da, što je logično i upravo opet dokazuje da se kriza prolongira i produbljuje a to je neto dobit djelatnosti faktoringa je 87% viša nego u godini prije. Što to znači? To znači u principu da posebno srednjim i malim poduzetnicima nedostaje novac, to znači da banke ne žele preuzimat rizike u financiranju, to znači da u principu po vrlo, vrlo skupim i nepovoljnim kamatama hrvatska poduzeća zapravo prodaju svoja potraživanja kako bi doslovno preživljavala od mjeseca do mjeseca. Ne iznenađuje, ali imao sam potrebu to naglasiti. I zadnje i ne najmanje važno, a to je nadzirete i društva za upravljanje mirovinskim fondovima. Tu moram samo konstatirat, to se ne tiče zapravo vas, ali se tiče u svakom slučaju države i mirovinskih fondova, a to je činjenica da nažalost mislim da je preko 75% u njihovim portfeljima su državne obveznice, da te državne obveznice danas kotiraju na svjetskoj burzi loše, dakle hrvatski investicijski rejting je u smeću i to sve skupa dodatno otežava naš začarani krug. Hrvatska premija rizika je nakon grčkog najveća i to sve skupa naravno da čini i sve ono što investiraju hrvatski građani kroz drugi mirovinski stup, dodatno rizično, a na neki način i manje vrijedan. Evo dakle s jedne strane pohvala za napredak, pohvala za suradnju iz pozicije onog što sam rekao, a to je ne treba maltretirat one koje se nadzire, treba s njima razgovarat, surađivat. U razgovoru se uvijek dođe do najboljih rješenja. Hvala.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Imamo dvije replike na vaše izlaganje. Prva replika i poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega ja se slažem s vama, pogotovo u ovom vašem zadnjem dijelu što ste uočili dobre stvari, dobar rad. Sami ste rekli da stižu na račun gospodina same pohvale, ali kažete nešto o maltretiranju. Isto tako ste rekli da u Hrvatskoj eto, i zato vam se najviše i javljam za repliku, u Hrvatskoj propada sve. A što to molim vas kad je riječ o ovoj temi propada? Propada uvriježeni posao, o tome su pisani znanstveni radovi čak i naših studenata pa bih vas ja uputila na te znanstvene sada već radove o svim aferama, počevši od Fimi medie itd. Dakle sve je to razdoblje od 2007., 2006. pa do 2011. godine. To je obrađeno dakle u radovima, na 700 optužnica smo imali optužnicu za Fimi mediu od koje je nestalo 70 milijuna kuna, a mi u Hrvatskoj, kažete da je gospodin neaktivan upravo kod toga, kod donošenja zakona. Mi u Hrvatskom parlamentu donosimo zakone, a upravo HANFA je zadužena za suradnju s drugim institucijama i to radi i odlično radi upravo sa Uredom za sprečavanje pranja novca. Do tada mi nismo ni znali, čuli smo da postoji ali gdje se smjestio taj ured nitko nije čuo. A … dakle je objavio, to vam je, naši mediji su to objavili 2006., 2007. godine, sve do '09. su objavljivali kako je, … su naslovi bili sa tekstovima i koje zakone mi nemamo. Nismo tada još uvijek imali jer je izostavljena bila sankcija za osnovno djelo, kazneno djelo pranja novca, a da ne govorimo o predikatnim kaznenim djelima pa je …, evo ja znam napamet taj naslov koji je rekao, kaže Hrvatska praonica prljavog novca. Dakle danas u ovoj situaciji kada toga više nema, ja ne kažem da se svugdje ne može zametnuti, nitko ne može reći, nekakav dio koji je loš, ali to je bio sustav. Zašto o tome ne govorite? To gospodine Domagoje, kolega naš dragi, propada.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Domagoj Ivan Milošević.
Hvala vam predsjedniče. Uvažena kolegice, ja moram priznat da ne shvaćam ovu povezanost Fimi medie sa svim što sam ja govorio, a moram vam iskreno reći ni sa propadanjem hrvatskog gospodarstva. Ako me već vučete za jezik, činjenica je sljedeća. Tokom 2011. i početkom 2012, u tom periodu apsolutno sve tranzicijske zemlje su se počele oporavljati. Sve su europske zemlje imale pad 2009., 2010., netko više, netko manje. 2011. i 2012. krenuo je oporavak, uglavnom izlazak iz recesije u svim europskim zemljama izuzev nekoliko koje su u puno većim problemima nego što je bila Hrvatska. Međutim, dolaskom aktualne vlasti, dizanjem poreza nepotrebnog umjesto restrukturiranja i provođenja reformi Hrvatska je logično u četvrtoj godini krize potonula nazad u recesiju. Rezultat toga do dan danas jest propadanje mnogih tvrtki, a definitivno nažalost i urušavanje cijelog gospodarstva. Da je tomu tako onda si pogledajte brojke, prije svega zaposlenih. Dakle u proteklih 6 godina Hrvatska je izgubila 200 000 radnih mjesta. E sad vrijeme se vratit ne može, ali složit ćete se da isprike ove Vlade ili ako hoćete ove parlamentarne većine nakon 3,5 godine. Što je bilo prije 5-6 godina više nikog ne zanimaju. Hik rodus hik salta, rekao bi premijer, prema tome trebalo je protekle 3,5 godine napravit ono što smo svi znali da treba napraviti, što se počelo radit 2011. Međutim nažalost, ne znam iz kojeg razloga se nažalost naglašava, nije nastavilo i nije nastavilo provodit 2012. i 2013. i danas smo tu gdje jesmo. Ja kad govorim o tom gospodarskom propadanju što potvrđuju svi podaci, a dodatno i posebno kada se uspoređujemo danas sa jednom Češkom, Slovačkom, Poljskom, Mađarskom. Dakle više se ne moramo uspoređivat sa zapadom, možemo se uspoređivat s onima koji su nam prije 10-15 godina gledali u leđa. E pa sad dokle ćemo robovat Fimi mediama, raspravljat u Hrvatskom saboru o Fimi mediama i o svemu ostalom.
Hvala lijepa. Nova replika, poštovana zastupnica Ada Damjanac.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Pa kolega Milošević, u ove kasne sate odmah ste me na početku uplašili kako ste počeli sa crnim mislim, to valjda zato što je vani mrak pa je onda i vama sve crno, a kod nas u Istri kažu da ni vrag nije crn onako kako izgleda pa sigurno nije ni naša gospodarska situacija takva. Iskreno govoreći, ako je nešto za pohvaliti, kažete hvalimo HANFA-u, pa ako je za pohvalit pa pohvalimo nešto. Jer inače sve ovako katastrofično crno govorimo nije tako, ali drago mi je da u drugom dijelu svog izvješća ste i pohvalili rad HANFA-e i da na osnovu toga možda ćete i podržati ovo izvješće, a ja vjerujem da je ovo izvješće dobro. Vjerujem da će ono za 2014. biti još daleko bolje. Kažete da pogledamo malo nezaposlenost raste. Nije točno, nezaposlenost pada sa ovim mjerama. Kažete tempi pasati, da se vraćamo na to što je bilo prije. Pa nije baš tako. Znate, kad bilo koja Vlada je došla, da je došla poslije vas ne bi mogla imati bolje rezultate jer je idealno ako dođete na stanje nule ali kad dođete daleko ispod nule u same jame u kojima ste nas vi ostavili onda je jako teško postići bolje rezultate. Prema tome, ova Vlada itekako dobro radi. Rezultati jesu spori, ali su vidljivi i gospodarskom rastu i u izvozu i u zaposlenosti itd. Prema tome, nije to sve tako crno. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Domagoj Ivan Milošević.
Hvala vam predsjedniče. Moje raspoloženje draga gospođo nema apsolutno nikakve veze sa vremenom. Ono je na žalost sagledavanja zadnjih pet, šest, sedam, osam, deset godina svega što se u Hrvatskoj dešava. E sad, ono što mene osobno najviše smeta, a to je da se pokušava baš iz političkih razloga u izbornoj godini izvrtati statistika. Znate, kad imate vi 2011. tehnički izlazak iz recesije, dva kvartala je gospodarski rast, a od onda, ali čak da to zanemarimo, zanemarimo to. Nakon toga sustavno tri godine imate propadanje gospodarstva. To vam pokazuje kretanje BDP-a. Dakle, početak rješavanja problema u životu je da kažete da imate problem, ja mislim tako. Početak sagledavanja krize da kažete gledaj ovo stvarno imamo problem. Ako ćete vi pa i ova većina ignorirati činjenicu da deseci tisuća ljudi, ja ih na žalost znam već dosta koji su otišli iz Hrvatske. Ako se s tim nećemo suočavati u ovom Saboru o tom otvoreno raspravit šta ćemo, stavljat glavu ko noj u pijesak. Ili ćemo reći, da problem je, idemo razgovarati u ovom Saboru što bi mogli napraviti bolje. Ili ćemo sad gledati tko je mogao prije 10, 5 godina šta je bilo. Ja mislim iskreno da hrvatski građani 2015. to apsolutno više ne zanima što je bilo prije. Dakle, tko danas može nešto ponuditi i poduzeti da Hrvatskoj bude bolje uz sav potencijal koji objektivno Hrvatska ima, a jesam, pohvalio sam iz sveg što sam tamo rekao iza toga stojim i što se tiče HANFA-e i što se tiče onog što se događa u Hrvatskoj.
Hvala lijepa. Nastavljamo sa raspravom. Na redu je klub SDP-a i poštovani zastupnik Davor Bernardić. Nema ga. Gubi pravo rasprave o ovoj temi kao klub. Na redu je klub HDSSB-a i poštovani zastupnik Krešimir Bubalo.
Poštovani predstavniče HANFA-e, u stvari predsjedniče upravnog vijeća, kolegice. U stvari samo kolegice mogu reći, ostale su dvije kolegice. Nisam imao takvu čast pričati pred dvije kolegice i predsjednikom Sabora. Evo ja im čestitam od srca što su ostale ove ja bih rekao večernje sate. No, evo dugo jesmo čekali na izvješće HANFA-e, ali odmah želim reći u ime kluba HDSSB-a da ćemo mi podržati ovo izvješće. Izvješće je temeljito na 200 i nešto strana. Imamo ovaj sažetak, no puno važnije je od samog izvješća što nam se događa na tržištu, da li uočavamo neke nedostatke. Jer vi kao HANFA odgovarate Hrvatskom saboru i sigurno da gledajući ovo izvješće možemo reći da je situacija i na tržištu ja bih rekao stabilna i u sustav koji vi kontrolirate doista je širok spektar, jer gledajući da kontinuirano provodite kontrolu svih subjekata onda možemo reći da gledajući u završnici ono što ste napisali, a to je jedna kaznena prijava samo ne piše protiv koga, 30 prekršajnih prijava i malo bih volio čuti nešto i o pranju novca jer malo prije me potakla kolegica Ingrid s tim jer moram priznati da sam pisao i Ministarstvu financija pa me zanimalo koliko je bilo prijava u prošloj godini brojčano ne poimenično jer znamo da ne možemo to dobiti i koliki je volumen obuhvaćen i sigurno da bih volio i te informacije da možemo podijeliti sa hrvatskom javnosti. No, gledajući što ste sve kontrolirali, a subjekti u nadzoru HANFA-e su bili investicijska društva koja možemo reći da dobro posluju, no sigurno da zakonskom regulativom trebamo pružati mogućnost da mogu ulagati i u neka druga društva čime bi poticali i zapošljavanje, ali ja bih rekao i jačanje hrvatskog gospodarstva. Na tržištu ima dosta sredstava i sigurno gledajući investicijska društva i njihova ulaganja koja su ograničena na burzi, a znamo da na izlistanju imamo sve manje dionica, onda možemo reći da u idućim godinama morat ćemo se dovinuti tim rješenjima. Vjerojatno će i država izdavati nove obveznice, no gledajući i društva za upravljanje investicijskim fondovima, posebice kad govorimo o mirovinskim društvima oni sad primaju uplate. No, što će biti za 20, 30 godina. Sigurno da vaše kontrole i kontrolni mehanizmi trebaju smanjiti rizike vezano za mirovinska društva. Investicijski mirovinski fondovi, dosta ste ih kontrolirali. Također ću nešto reći o društvima za osiguranje. Jedno imamo društvo za reosiguranje. Vjerujem da ćemo zakonskom regulativom koja smo mijenjali upravo kad govorimo o osiguravajućim društvima da će se pojaviti neki još novi reosiguravatelji. No, isto tako gledajući Umirovljenički fond, Fond hrvatskih branitelja koji na žalost tone sa svojim volumenom i vrijednosti sigurno da smo trebali poduzeti neke druge stvari vjerojatno i unovčiti same dionice kako bi ljudi koji su dali svoje najvrednije u Domovinskom ratu imali više koristi od Fonda hrvatskih branitelja. Gledajući također leasing društva koja su u padu, koja bilježe smanjen volumen i gdje očekujemo da će se pojavljivati novi rizici jer ostaje dosta toga nenaplativo sigurno da će trebati kontrolirati leasing društva još više. Također društva koja obavljaju factoring vidimo da su porastu. Svi pokušavaju prodati svoja potraživanja i onda to prodati ne samo kao što se to nekad radilo za vrijeme bivše vlasti pojedinim utjerivačima nego isto tako i faktoring društvima. Također, gledajući kontrolu Zagrebačke burze vidimo da je volumen sve manji, vrijednost dionica je porasla u 2013. no to je zanemarivo jer volumen je prilično plitak. [[Govornik se ne razumije.]] društvo također se kontrolira investicijske savjetnike. Mislim da treba poseban fokus baviti se investicijskim savjetnicima jer vidimo na tržištu da je bilo svakakvih savjeta, da je bilo svakakvih promašaja a posebice kad govorimo o valutnim rizicima, kad govorimo o nekim drugim stvarima. Volio bih da evo progovorite i o svojim kontrolama, posebice valutnim rizicima. Da li procjenjujete da će imati kakvih utjecaja sve ono što vi kontrolirate na hrvatskom tržištu. Također, želim reći da kada su u pitanju zastupnici i stambene štedionice te financijska agencija, Hrvatska pošta, Hrvatska pošta vidimo da je stabilizirala poslovanje no gledamo da na hrvatskom tržištu ima svakakvih mešetara, posebice se dosta spominjao Raiffeisen. Volio bih čuti da li ste i njih mogli kontrolirati jer vidimo da su dosta se igrali na hrvatskom tržištu, a nitko iz izgleda nije kontrolirao a nisu ni imali ni dozvole od HNB-a. Također, vidimo da se sudjelovalo u izradi 10 novih zakona i 5 izmjena i dopuna postojećih zakona i donijeli 55 novih pravilnika, 26 izmjena i dopuna pravilnika te izdali 34 mišljenja, 4 odluke i 2 upute. Čestitamo na tome pa možda i da dalje na takav način sugerirate i prema Hrvatskom saboru gdje osjećate u svojim kontrolama gdje možemo doći do izmjena. Sigurno da vidljivo je da je Hrvatski sabor odgovarao i vašim zahtjevima ali i potrebama tržišta, prilagođavali smo se europskoj regulativi jer poznato je u 2013. da smo ušli u EU i da se dosta toga promijenilo, no vidjelo se da je Hrvatska itekako bila već pripremljena za taj ulazak kad govorimo o financijskom sektoru. No želim nešto reći o premijama po vrstama osiguranja koje bilježe u pojedinim segmentima pad na hrvatskom tržištu. Vidljivo je da osiguranje cestovnih vozila sa 720 458 tisuća palo je na 662 700. Znači, 91,98% je indeks, znači gotovo 8 i nešto posto je palo osiguranje cestovnih vozila. U volumenu moram priznati da me to itekako iznenadilo pa vjerujem da bi ovo trebalo biti i putokaz za ministra unutarnjih poslova da li se kontroliraju sva vozila u RH, to vam je strana 103. tablica, o njoj ću baš nešto više progovoriti. Vjerujem da bi ministar imao što tu raditi jer gledajući pad sa 720 tisuća na 662 tisuće osiguranih cestovnih vozila moram iskazati svoju zabrinutost jer ispada da u Hrvatskoj ljudi ne osiguravaju svoja vozila. Pa evo neka ovo bude zvono na uzbunu i ministru unutarnjih poslova. Ali, vidljivo je osiguranje tračnih vozila. Pa izgleda da se Hrvati više ne voze automobilima nego tračnim vozilima jer vidljivo je da je 54% porastao broj osiguranih tračnih vozila. Vidljivo je da je osiguranje jamstva palo za 23%, vidljivo je da je putno osiguranje palo za 10% jer Hrvati izgleda više ne putuju ili se ne osiguravaju. No ono što bilježi značajan porast, a to je rentno osiguranje, 34%. Pa izgleda da stanovnici RH procjenjuju da mirovinski fondovi neće izvršavati svoje obveze pa idu i na rentno osiguranje. No ono što je također bitno dodatno osiguranje uz životno osiguranje, vidimo da je palo 5%, moram priznati da sam se malo i nasmijao kad sam vidio da je osiguranje za slučaj vjenčanja ili rođenja da je također palo za 8% u ovoj 2013. godini. Izgleda da se ljudi kod nas boje vjenčanja i rođenja pa ni to više neće osiguravati. No, također želim nešto reći da ove kontrole su itekako važne jer upravo ove institucije rade s tuđim novcem i mogu dovesti do većih poremećaja na tržištu. Nismo ih imali i sigurno da je to znak jedne dobre kontrole, sustavne kontrole HANFA-e. Maloprije je rekao kolega Milošević da vas svi hvale, no ja bih volio da vas neki i kude argumentirano. Toga nema pa neću ni ja danas. A upravo želim da progovorite i o ovim brojkama koje sam spomenuo. Gledajući 54 neposredne kontrole, gledajući da ste 48 završili izvješća volio bih da ste više pisali možda u izvješćima u samim kontrolama što su uočene nepravilnosti i što je generalno problem da bi i Hrvatskom saboru olakšali izmjene određenih zakonskih rješenja. Jer upravo vi to možete detektirati kroz same kontrole. No u ovom iscrpnom izvješću niste se puno osvrnuli na njih. Također bih volio čuti vaš odgovor među ovih 26 osiguranja i nešto što sam rekao o volumenu, a znamo na hrvatskom tržištu da se često spominje crne police. Da li ste uočili u svojim izvješćima da je bilo polica koje nisu bile evidentirane? Jer ono što sam i neki dan govorio kada je bilo izvješće kada je bio Zakon o osiguranju to je da imamo osiguravajuća društva koja nisu obveznici fiskalne blagajne a mislim ako se negdje izvrti 8,5 milijardi kuna da bi i ti trebali itekako biti obveznici fiskalne blagajne. Jer često čujemo pogovor na hrvatskom tržištu osiguravajućih društava da se neki igraju i da neki ne evidentiraju police. Pa ja bih molio odgovor odmah da li ste u svojim kontrolama imali prigodu u ovim prošlim godinama ući u trag crnih polica jer nažalost nismo imali u medijima prigodu o tome čitati. Ali često smo slušali na terenu da toga je bilo na hrvatskom tržištu. Također izloženost valutnom riziku, molim i o tome odgovor. No isto tako želim reći da u prošloj godini imali ste povećan broj pritužbi predstavnika potrošača. Imali ste 201 pritužbu. Molio bih također vaš odgovor na čega su se one najviše odnosile, što su to potrošači najviše ukazivali ali vidim da su, u izvješću piše da su najviše ukazivali na osiguravajuća društva, e sad šta je bila tema upravo toga, upravo tih predstavki potrošača koje moramo zaštiti jer upravo kao što ih Hrvatski sabor želi zaštiti tako isto i vi kao HANFA. Pa molio bi vas kakvi su bili odgovori za te pritužbe i da li ste na osnovu toga možda podnosili neke kaznene prijave, prekršajne prijave ili nešto drugo što je u vašem domenu? I dalje očekujem da radite na prevenciji rizika jer upravo smanjivanjem rizika Hrvatska može ići naprijed i isto tako i pojedine kuće koje kažem rade s tuđim novcem. Gledajući ovo izvješće možemo reći da je dobro, da je argumentirano i možemo reći da je hrvatski sustav, ja bih rekao koji ste kontrolirali stabilan ali isto tako moramo prevenirati rizike a posebice kad govorimo o mirovinskim fondovima jer tu će se ono što sad kontrolirate osjetiti za 20 ili 30 godina a onda sigurno da će biti kasno. Prema tome, ne želimo da nam se u tom djelu dogode rizici vaše kontrole i unaprjeđenje procesa je itekako važno. I prema tome HDSSB će podržati vaše izvješće. Želimo vam puno uspjeha u radu, ali evo molio bi upravo sad ove odgovore. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Nema više prijavljenih klubova zastupnika niti pojedinačne rasprave. Da li predstavnika predlagatelja završno dati riječ? Izvolite. Poštovani predsjednik uprave Petar-Pierre Matek.
Hvala lijepa. Ja ću pokušati ukratko odgovoriti na sva pitanja od uvaženog zastupnika Bubala. Što se tiče prekršajnih prijava, dakle bilo ih je 2013.godine 30 to je otprilike isto kao i prethodnih godina ako gledamo 2011.na ovamo, plus minus nekoliko. Što se tiče leasing društava, da i maloprije sam rekao za 2014.godinu će tu biti još velikih umanjenja imovine, to se većinom odnosi na plasmane od prije početka krize. Tu ne vidimo nekih velikih rizika za stabilnost financijskog sustava u cjelini, to su uglavnom neka vrlo velika društva koja su sad u fazi likvidacije i zatvaranja tih svojih problematičnih plasmana gdje njihovi vlasnici koji su uglavnom inozemni financijske institucije, taj nedostatak kapitala nadoknađuju uplatama i dokapitalizacijama. Vezano uz valutne rizike moram priznati da nisam siguran na što se točno odnosilo pitanje, ako se odnosilo na kredite kao i za Raiffeisen zadruge znači to nije iz nadležnosti HANFA-e i to ne mogu komentirati. Pad osiguranih vozila ovaj iznos od 720 i pad na 660 to su milijuni kuna, a ne broj vozila, dakle pala je bruto premija u kasko osiguranju. Rentno osiguranje poraslo je 34% to su brojke zanemarive, tu se radi o nekoliko milijuna kuna, a isto tako i vjenčanje i rođenje, i osiguranje za slučaj vjenčanja nije tako da se osiguravate od rizika u koje ulazite sa vjenčanjem nego se to ugovora puno godina unaprijed za vašu djecu i dobivate određenu premiju na dan kad se vjenčate ili na dan kada vam se rodi djete. Što se tiče crnih polica one, mi smo ih u nazoru nastojali detektirali, nismo ih detektirali u nekoj značajnoj mjeri. Dakle kontrole jesmo radili, ne vidimo da bi to bio nekakav sistemski rizik ili neki jako veliki sustavni problem. Što se tiče tema predstavki one su detaljno obrađene u godišnjem izvještaju. Kod osiguranja i lesasinga su one najčešće, to je normalno jer je najveći broj korisnika usluga osiguranja i leasinga među građanima. U osiguranju je uglavnom se radi o nezadovoljstvu obradom štete, nezadovoljstvu visinom isplaćene osigurnine a kod leasinga, kod naplate dugovanja u slučaju raskida ugovora zbog neplaćanja rata reasinga od strane korisnika. Tu smo uočili određenih nelogičnosti u općim aktima leasing društava koje smo evo usput zahvaljujući tim predstavkama i ispravili. Evo toliko od mene. Zahvaljujem još jednom.
Hvala i vama poštovani predsjedniče upravnog vijeća. Time smo iscrpili ovu temu. Zaključujem raspravu. Završavamo današnje zasjedanje. Počinjemo sutra u 9,30 sati sa točkom dnevnog reda Strateški plan Hrvatske zaklade za znanost za 2014. do 2018. godine. Hvala lijepa. Vidimo se sutra. Godišnje izvješće Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga za 2013. godinu. Rasprava o godišnjem izvješću je zaključena. U skladu s prijedlogom Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora dajem na glasovanje sljedeći zaključak: "Prihvaća se Godišnje izvješće Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga za 2013. godinu.". Molim glasujte o prijedlogu zaključka. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je predloženi zaključak donesen većinom glasova, 79 glasova za, 21 glas suzdržanih i ništa protiv.