Poštovane kolegice i kolege, molim vas da zauzmete svoja mjesta, sve vas najljepše pozdravljam i otvaram 15. sjednicu HS, posebno pozdravljam predsjednika Vlade RH, g. Andreja Plenkovića, potpredsjednike i ostale nazočne članove Vlade RH. Gospođe i gospodo zastupnici, zapisnik 14. sjednice HS primili ste elektroničkim putem, ima li primjedbi na zapisnik? Ako nema primjedbi utvrđujem da smo usvojili zapisnik 14. sjednice HS u predloženom tekstu. Prelazimo sada na utvrđivanje dnevnog reda sjednice, uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda, konačni prijedlog dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Naglašavam da su nove točke predložene u Konačnom prijedlogu dnevnog reda tiskane debljim slovima, te točke nije sadržavao prijedlog dnevnog reda koji ste primili uz poziv. U Konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam 28 novih točaka pod rednim brojevima od 1. do 11. točke, od 19. do 26., od 32. do 38. i točke 43 i 89. Čl. 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku sukladno čl. 205. Poslovnika odlučit ćemo o prijedlozima zakona za koje predlagatelj predlaže donošenje u hitnom postupku, to su točke 2., 19., 20., 21. i 22. iz Konačnog prijedloga dnevnog reda. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovih zakona? Kolega Bauk izvolite.
G. Predsjedniče, Klub SDP-a protivi se da se po hitnom postupku donese zakon pod rednim br. 795. odnosno drugi u dnevnom redu, radi se o Zakonu o dopunama Zakona o odlikovanjima i priznanjima RH s Konačnim prijedlogom zakona. Držimo da se radi o besramnom uključivanju HS u predizbornu kampanju za izbore za predsjednika republike, nije valjda da vas je strah da ako ovaj zakon ide u redovnu proceduru da će netko drugi, a ne aktualna predsjednica uručiti novo odlikovanje i izražavam i bojazan da novi velered Franje Tuđmana ne završi na nečijoj rođendanskoj torti, zato tražimo glasanje o hitnom postupku, hvala.
Dobro, javlja li se još netko? Na ostale točke dnevnog reda znači nema primjedbi, pa ćemo onda glasovati o tome da se primjeni hitni postupak kod točke druge dnevnog reda, to je: -Prijedlog zakona o dopunama Zakona o odlikovanjima i priznanjima RH s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 795. Dakle, glasujemo o tome da ta točka bude raspravljena po hitnom postupku, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 68 za i 20 protiv potvrđeno da ćemo ovu točku raspraviti po hitnom postupku. Pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu nije bilo, te se taj dnevni red sukladno čl. 225. st. 3. Poslovnika smatra utvrđenim. Sukladno čl. 225. st. 4. Poslovnika na sjednici HS prigovor se može podnijeti u pisanom obliku samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu. Kako sukladno navedenom članku nije podnesen pisani prigovor na točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu i te su točke uvrštene u dnevni red 15. sjednice. Sukladno čl. 228. st. 1. Poslovnika sada bih trebao objaviti utvrđeni dnevni red na odgovarajući način, predlažem ako ste suglasni da ga ne čitam u cijelosti nego mi dopustite da objavim da je utvrđen i dnevni red onako kako sam ga predložio u Konačnom prijedlogu dnevnog reda. Hvala vam lijepa i prije nego što krenemo sa aktualnim prijepodnevom, jedna obavijest, u sklopu obilježavanja Međunarodnog dana borbe protiv nasilja nad ženama i početka međunarodne kampanje 16. dana aktivizma protiv nasilja nad ženama, Odbor za ravnopravnost spolova HS poziva sve zastupnike i zastupnice, posebice članove i članice Odbora za ravnopravnost spolova da danas srijeda 27. studenoga tijekom dana ispred Bašćanske ploče otiskom svog dlana na platno ili ispisanom porukom simbolički poruče „Stop nasilju nad ženama“. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,18 SATI]] Poštovane gospođe i gospodo zastupnici, sukladno čl. 226. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopuni dnevnog reda 15. sjednice s 5 novih točaka. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Čl. 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Čl. 206. Poslovnika određuje da se po hitnom postupku donose zakoni koji se usklađuju s dokumentima EU-a ako to zatraži predlagatelj te se o njima ne glasuje. To je točka prva predložene dopune Prijedlog zakona o provedbe Uredbe EU br. 2019/788 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. g. o europskoj građanskoj inicijativi sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. 802. Sukladno čl. 206. stavku 1. Poslovnika, utvrđujem da je ovaj zakonski prijedlog uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Kako sukladno čl. 225. stavku 4. Poslovnika pisanih prigovora na preostale točke prijedloga dopune dnevnog reda nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 15. sjednice.
Gospodine predsjedniče, nemam primjedbi na hitni postupak. Javio sam se po povredi Poslovnika i to članka 241. potpredsjednik Reiner je u petak prestrogo isključio iz rasprave kolegu Marasa i to za dva dana. Po članku 241. to se radi kada zastupnik onemogućava rad Sabora, citirao sam odredbu Poslovnika. Gospodin Maras jeste tražio objašnjenje zašto je dobio opomenu, ali nije onemogućavao rad Sabora. Stoga predlažem da tu sankciju ublažite na način da mu ostaje udaljenje sjednice za petak, ali ne i za danas. Zahvaljujem.
U ovome trenutku teško mi je dati precizni odgovor. Vjerujem da se kolega Maras obratio nadležnom saborskom odboru kako bi … [[Upadica se ne razumije.]] dobro. Znadete i sami postoji takva situacija u kojoj ako zastupnik nezadovoljan odlukom predsjedavajućeg tada se obrati Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav, ako to nije učinjeno žao mi je, morat ću slijediti ono što je učinio potpredsjednik Reiner. Hvala vam lijepo. Ako nema primjedbi smatram da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka, sukladno članku 205. Poslovnika. Kako sukladno članku 225. stavku 4. Poslovnika pisanih prigovora na preostale točke prijedloga dopune dnevnog reda nije bilo utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 15. sjednice. Još jedna stvar, dakle odmah sada na početku da danas tijekom dana provedemo objedinjenu raspravu o dvije točke dnevnog reda, to su Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom i Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o alternativnim investicijskim fondovima. Jesmo li suglasni? Ako jesmo konstatiram da će biti objedinjena rasprava.
Prvi za iznošenje stajališta kluba je kolega Hrvoje Zekanovića ispred Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, izvolite kolega Zekanović.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade na vratima, koji napušta sabornicu, poštovani ministri koji napuštaju sabornicu i poštovani kolege zastupnici koji napuštaju sabornicu, imam vam nešto za reći. Ne zaboravljamo, znači bez obzira što ćete, što upravo napuštate sabornicu, što je premijer Vlade napustio sabornicu, hrvatski narod ne zaboravlja. Ne zaboravlja. Dakle, poštovani, je li možete malo utišati ekipu? [[Upadica Hajdaš Dončić: Kolegice i kolege.]] I zaustavite vrijeme, molim vas.
Može malo? Može malo, molim vas. Zastupnik Zekanović ... [[Upadica se ne čuje.]] Kolega Zekanoviću, izvolite, smirilo se.
Dakle, hrvatski narod ne zaboravlja bez obzira koliko se neki trudili da zaboravi. Nekoć s 29.11. slavio Dan republike i siguran sam da su mnogi kolege zastupnici taj dan također slavili. Neki su taj dan, čak i priredili i svinjokolju, evo, kolega Culej mi upravo signalizira, da, da. Međutim, zaboravljamo noviju hrvatsku prošlost. Zaboravljamo što se dogodilo prije točno 2 godine 29.11. 29.11., na taj jedan simboličan datum rođendan propale nesretne države, jedan čovjek nam je poslao nikad snažniju poruku, a radi se o generalu, radi se o generalu Slobodanu Praljku koji je tog 29.11.2017. g. u haaškom zatvoru, u haaškoj sudnici, sebi oduzeo život. Ne zbog toga što je kukavica, nego zbog toga što je heroj. Zbog toga što je hrabar. Da nam pošalje nikad snažniju poruku. Da nam pošalje poruku da se Domovinski rat ne smije zaboraviti. Da nam pošalje poruku da se njegova muka koju je on prošao i ostalih 5 osuđenika u haaškom zatvoru ne smije zaboraviti. Međutim, Andrej Plenković koji je upravo napustio sabornicu, njemu se to ne sviđa. Njemu se ne sviđa što će netko i ove godine obilježiti smrt, herojsku smrt generala Praljka. I baš me zanima, razgovara li on sa svojom kolegicom Angelom Merkel o tome da se još uvijek u haaškom zatvoru nalazi Milivoj Petković. Razgovara li sa svojim kolegama u Europi o mučeničkoj smrti generala Praljka? Zašto je to zabranjena tema u hrvatskoj državi? Zašto nitko u hrvatskim medijima, nitko od hrvatskih političara ne smije spomenuti ime tog časnog čovjeka heroja, generala Praljka? Međutim, hrvatski narod ne zaboravlja pa će ove godine obilježiti njegovu smrt kako je dostojno. Ove godine se organizira hodnja od Tomislavovog trga do Trga bana Jelačića upravo tog 29.11. odnosno ovaj petak. Hodnja započinje u 14 sati i pozivam ovim putem sve hrvatske građane, sve one koji gaje neku lijepu uspomenu na generala Slobodana Praljka, neka dođu, neka ponesu svijeće, svijeće koje ćemo zapaliti na Trgu bana Jelačića. Ovu hodnju organizira udruga umrlih branitelja Domovinskog rata. Dakle, upravo oni koji su dali svoj život za domovinu, odnosno njihove udovice, oni shvaćaju koliko je velika i snažna poruka koju nam je poslao general Slobodan Praljak. I ponovit ću, bez obzira koliko se Andrej Plenković trudio da hrvatski narod zaboravi neke stvari, bez obzira koliko ignorirao neke važne činjenice novije hrvatske povijest, general Praljak je živ. Njegova poruka koju je on poslao i dalje živi u nama i general Praljak nije zločinac. General Praljak je heroj. A sve Hrvatice i Hrvate koji osjećaju žrtvu generala Praljka pozivam da u ovaj petak, 29.11. na dostojan način obilježimo njegov herojski čin. Neka dođu na Tomislavov trg u 14 sati i da u hodnji do Trg bana Josipa Jelačića još jednom kažemo veliko hvala hrvatskom generalu.
Prelazimo sada na iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika nezavisnih zastupnika. Prvi je g. Željko Glasnović ispred Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića. Izvolite.
Poštovani kolege. Evo, danas, evo nas opet danas u HS-u i puno puta čujemo sve ove rasprave, vani ljudi gledaju to na televiziji, ali zaboravljaju nekada da i mi zaboravljamo i ovaj nismo svjesni da se ta bitka vodi ne samo na političkoj razini nego na kulturnoj i jednoj metafizičkoj i duhovnoj razini. 100 puta rečeno u ovom Saboru ali to nitko ne prihvaća, to ne prihvaća dobar dio hrvatskog pučanstva, da je najveća barikada nama u ovoj državi za napredak je ta mentalna baština jednopartijskog sustava. Nikako se toga riješiti, to je problem ove države. Ovo su sve prazne priče. To je duhovni i antropološki problem jer mi se ne možemo mijenjati. Kako to? Zašto je to tako? 30 godina nakon pada Berlinskog zida, dokaz je ovaj Sabor. To ljudi ne prihvaćaju i samo se, ovo je samo, treba zid plača napraviti da možemo svi kukati dolje, ali rješenje i odgovori je uvijek na izvoru. 30 godina nakon pada Berlinskog zida oko 40% populacije RH, minimum još živi u ideološkom habitusu SFRJ. To smo vidli jučer kod jednoga bivšeg SKOJ-evca Tito jugenda koji je branio taj bivši sustav propao, prvo duhovno, onda financijski, onda ekonomski i na kraju je pao na bojnom polju, a danas mi još imamo repove tog sustava, tu sjede ljudi jer 300 članova komunističke partije je ušlo u ove sve stranke. To je ključni problem i oni ne mogu promijeniti svoj mentalni sklop. To je ključni problem hrvatske države. Oni nisu infiltrirali samo politiku, nego kulturu i sve segmente hrvatskog društva. I mi sjedimo ovdje i raspravljamo o švicarskom modelu. To je vic. Evo. Hajmo neke naučene lekcije. Koja je naučena lekcija iz bivše države? Jesu ovo naučene lekcije? Da smo ponavljali iste greške ovdje, umjetno zapošljavanje, nekonkurentna poduzeća, 260, koliko 60 tisuća radi u javnoj upravi, to nema nigdje na svijetu. To Kina nema. Hajmo o štrajkovima. Štrajk 88. godine je ozakonjen je riječ štrajk. Ali imamo isto tamo jednu samoupravnu ekonomiju. Kako to? Zašto je 87. g. štrajkalo, bilo je 120, 1200 obustava rada, 100 tisuća ljudi na ulici. 88. g. 360 tisuća ljudi na ulici, a 200 tisuće ovih obustava rada, ne štrajkova. Ja se pitam protiv koga su ti radnici štrajkali? Protiv sebe jer oni su de facto u teoriji ... [[Govornik se ne razumije.]] poduzećima, upravljaju sa poduzećima. Ali ne, ta su poduzeća vodili .../nerazumljivo/... komunistički, a ne struka. Danas imamo istu stvar. Ako hoćete uništiti jedno ovo ekonomiju, vanjsku, Hrvatska ima tajno oružje, samo pošaljite u Švicarsku ili Singapur dva hrvatska ekonomista kao savjetnike za 6 mjeseci te će ekonomije propasti. To je ovdje dokazano. Hajmo natrag na 88., plaća je pala 22%, inflacija je bila 1200 na, na, mjesečno. Inflacija. Evo, sjećate se onih bespovratnih kredita, društvenih stanova, tko je to dobivao? Crveno plemstvo koje i danas vlada ovom državom i mi se zavaramo ovdje i pričamo sebi priče. Ali su se druge države su se riješile tog balasta, spomenuo sam Poljsku, sudstvo. Kod nas od 32 vrhovnih sudaca, 29 su iz bivšeg sustava. Što sad? Ali za jednu efikasnu državu, država jedna se ne može izgrađivati na lažiranoj povijesti. To mi danas radimo. Mi danas lažiramo povijest. I pozivamo se na bivšu državu kao nekakav lumen ovoga dijela Europe. Za svaku organizaciju treba 3 stvari da je ona efikasna. To znači moramo biti struktura mora biti efikasna, upravljanje i također, disciplina i poticaj. Od toga nije ništa bilo u onoj državi, to je zašto je ona propala i danas ponavljamo iste greške, a kad govorimo o umjetnosti u toj državi, razvila se jedna, ta jugo ekonomija koja je propala jer nije mogla biti konkurentna. Tamo je alfa i omega umjetnosti te je bio Antonio Lauer koji je hodao gol Ilicom, stavio pimpek u šaht, a također se razvila fekalografija jer je bilo, toalet papira nije bilo u ovima wc-ima od Jadrana gore do Karlovca pa ste brisali stražnjicu sa novinama i rukama.
Idemo na treće izlaganje, poštovani kolega Hrvoje Zekanović u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića. Izvolite.
Poštovani kolege. Prije nego što krenem na temu koja je bila namjera da o njoj izlažem, moram se ovdje referirati na kolegu Vučetića koji je napustio sabornicu. Koji je izrazio zgražanje nad održavanjem minute šutnje pokojnom generalu Praljku koji je nama svima poslao poruku. Jednu snažnu poruku. Izašao je iz MOST-a, neka sad lijepo uskoči u SDP. A ja mu s ovog mjesta poručujem da ću se truditi da sljedeće godine u protokolu bude minuta šutnje za pokojnog generala Praljka i da budu deseci tisuća ljudi na Trgu bana Josipa Jelačića koji će obilježiti smrt tog čovjeka, odnosno onu poruku koju nam je poslao, a to je najsnažnija poruka u zadnje vrijeme koji je hrvatski narod dobio. A zapravo ideja današnjeg obraćanja mi je bila drugačija, a radi se o jednom, o novcu se radi. Radi se o 6 447 294,96 kuna. Znači radi se o gotovo 6,5 milijuna kuna. Radi se o novcu koji će hrvatska država morati dati iz proračuna zbog nerada, aljkavosti, nebrige, a možda i nečeg drugog. Možda i kriminala u Ministarstvu obrazovanja. Dakle, za sve one koji ne znaju. Zbog loše provedbe tzv. reforme, reći će ministrica kurikuluma, ja ću reći reforme kurikula, onda se ne usudi izgovarati ni hrvatsku riječ, odnosno famozne Škole za život. Agencija DEFCO, odnosno defko, zadužena za upravljanjem sredstava EU ustanovila je da 25% sredstava koje je potrošeno ne može se financirati iz EU, odnosno mora se financirati iz hrvatskog proračuna. Ponovit ću, zbog aljkavosti, nerada ministrice Divjak, HDZ-ovog koalicijskog partnera HNS-a, hrvatska država će morati iz proračuna nabaviti, namaknuti 6,5 milijuna kuna. I tko je kriv? Nitko nije kriv. Tko je kriv zašto 16 dana nismo imali nastavu? Ministrica Divjak nije. Ona nije kriva ni Andreju Plenkoviću, onda nije kriva ni roditeljima, ona nije kriva ni prosvjetnim djelatnicima. kad treba pokazat će se, kad treba šutjet će i niko ne govori o tome da je reforma kurikula potpuna propast, da ne postoji niti jedan segment tzv. Škole za život koji valja osim možda lijepog naziva same škole odnosno same reforme. I onda kada se ustanovi da je ovaj golemi materijalni gubitak, e onda se pomoćnica ministrice gđa. Kralj zahvali na dužnosti odnosno najavi da se neće natjecati za mjesto ravnatelja uprave odnosno više neće biti pomoćnica ministrice i niko nije kriv, ona će otići, ministrica će ostati, a 6,5 milijuna kuna u hrvatskom proračunu nema. Stoga sa ovog mjesta ja pozivam sve kolegice i kolege, neovisno jesu li u vladajućoj koaliciji ili su u oporbi, da pomognu inicijativi da se formira Saborsko istražno povjerenstvo i da se ispitaju svi procesi, svi postupci ministrice Divjak po pitanju reforme kurikula, po pitanju nabave informatičke opreme, po pitanju izrade metodičkih udžbenika i po pitanju nedostatka 6,5 milijuna kuna u državnom proračunu. Ono što vi svi znate, potrebno je 10% zastupnika odnosno nas 16 treba to zatražiti, može to i Matični odbor zatražiti, u što sumnjam. Al s ovog mjesta ja pozivam sve političke opcije i one koje su mi ideološki suprotstavljene i kolege koji su mi možda malo skloniji, da me podrže u ovoj inicijativi i da se osnuje Istražno povjerenstvo i da se konačno u hrvatskoj javnosti dokaže da je Škola za život odnosno famozna reforma kurikula jedna golema prevara.
Zastupnik Željko Glasnović također se javio za iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista, nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića.
Poštovani kolege, ministre obrane, ekipa, mister Petrov. Ovako, tu je ključna riječ bila g. Žagar ljubav. Šta je sa ljubav Hrvata izvan Domovine koji puno više vole ovu Hrvatsku državu nego 80% glava u Saboru Vlade koji su to dokazali svojim radom, većinom ovih godina od 95.g. i naravno kad vidimo, govorimo o manjinama, ovakvog sustava nigdje nema jel tu nema 8 manjina nego ima pola HS su vam mladi gospodini su manjine po rodnom listu i jugoslavenski nacionalisti. I sad, šta se događa? Ti ljudi vani vole naravno hrvatsku državu, investiraju, vidimo da su se povećale doznake iz inozemstva, tu dolazi minimum 5% BDP-a što je reko g. ovaj Bulj ovde nedavno, a to je minimum i još 1/3 od tih 17 i nešto milijardi kuna godišnje dolazi koji je neregistrirano, ljudi imaju nekretnine i neki klinički idioti i krkani kažu da ne trebaju im, nijednog zastupnika ne treba imat ovde za hrvatsku dijasporu, ustvari izvan domovinsku RH post Hrvate u BiH, a mi smo stotine milijuna dolara, EUR-a u plusu sa trgovinom Hrvata u BiH, mi ne živimo u Lichtensteinu, mi smo okruženi, s kim smo okruženi gledajte tamo između Šengenske granice i južno krilo NATO-a imate crnu, crnu rupu koja još nije sanirana itd., imate profesionalce vani, američki, hrvatski profesionalci dali bi doprinos ovde, stavite jednog ovde da devatizira ekonomiju, al ne koga vraćamo natrag, znamo oni koji su vršili agresiju na RH, od '45.g. vratili su se svi. Imate G2 gospodarski forum, to je aktivirao jedan čovjek iz Venezuele, šta je s Hrvatima u Venezueli, vodili su državne tvrtke, vratili bi se, ko nji pita išta i ima itd. U Canberri, prijestolnica Australije, 64% tog grada su izgradili tvrtke koji drže hrvatski vlasnici, ajmo samo malo, sad dolazi, to mi je najbolja fraza, Festival demokracije, Festival demokracije. Predzadnji izbori u New Yorku od 10 000 naših ljudi Hrvata samo na Manhattanu glasalo je od tih 10 000, 60, nema dopisnog glasanja, toliko za Festival demokracije, duplo oporezivanje, 6 mjeseci za, za, da dobije državljanstvo, evo, ali šta nji više boli, tu je nedavno bio Ministarstvo vanjskih, europskih poslova, to je čovjek koji je surađivao sa Udbom, tu je sjedio, ima kodno ime, on je radio protiv hrvatske države, prvo je bio u Ministarstvu europskih poslova, sad sjedi u, sad sjedi tamo u UN-u, to ljudi vide, evo neke, npr. imate tisuće dosijea koji su infiltrirali hrvatsku zajednicu, evo npr. ovaj kodno ime Drago, on je bio usmjeren na problematike klera, a ovo je dobro, najbolje kaže imo je dobre uvjete za rad, pa ko će ić na ispovijed. Ovo je Drago, Francuska. Imate Sova, a ne ona sova koje mi mislimo, to je druga sova jedna, ja piše, piše tu kako su ih birali, kaže mlad, bistar, snalažljiv i, i da naravno, plava, kava glavu za takve poslove, zar ne misli Stazić. Imate Andriju, Andriju iz Kanade, on je haro po Kanadi, a dostavlja dokumentaciju naši ljudi vani za sudske postupke, za sudske postupke, takvi idemo itd., toliko za demokraciju i za lustracijske zakone i Festival demokracije. Imate film Mars napada gdje puste pjesmu marsovce nitko ne može uništit, pa im puste jednu pjesmu, onda glave eksplodiraju, ja bi pustio ovde u HS Čavoglave da vidim koliko bi glava ovde eksplodiralo jel oni su žilaviji od tih marsovaca. Da, po pitanju Agitpropa, nemamo nikakvih diplomacija, opet inertna, sad su Albanci imali jedan u New Yorku su ovaj protest protiv silovanih žena na ovom prostoru, ne samo u, u, na Kosovu, nego također u BiH i RH, imali su i hrvatske zastave, šta je tu radila naša diplomacija radila, apsolutno ništa, inertne glave, šta reć, mi po pitanju Agitpropa smo amateri prema srpskoj ovoj velikosrpskoj imperijalizmu, sad nam prave film „Dora iz Jasenovca“, to će bit u svim kinima na zapadu, mi ćemo šutit i šutit ćemo o svim ovim drugim stvarima i ko nam je kriv, Festival demokracije ovde je se sveo na ovo šta je demokracija, opis ovaj gdje dva, dva vuka i jedna ovca razgovara šta će imat za doručak, a mi smo apatični, pa ko je nama Hrvatinama kriv?
Hvala.
Sada prelazimo na iznošenje stajališta u ime klubova, prvi će u ime kluba suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i kolege Hasanbegovića govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović, izvolite.
Poštovane kolege, evo opet jutros kukanje, treba zid plača napraviti u Zagrebu dole da svi kukamo zajedno sa pukom koji ovdje ubijamo sa jednom atmosferom očaja i beznađa jer situacija je takva, procijenite sami šta mediji puštaju kroz taj filter, znamo. Evo g. Čuraj je sad govorio o nekim temama ali sve ove rasprave se svode na jednu stvara to je ova stvar da se, naš ključni problem da se cijeli sustav iz bivše države i mentalni sklop preselio u sadašnju Hrvatsku. To je zašto jesmo gdje jesmo. Kad govorimo o sudstvu, mister Maras, mi znamo tko sjedi u svim ustanovama na sudu, Vrhovnom sudu, to sam već govorio, većinom su ljudi iz bivšeg sustava i oni kroje zakone. Jutros smo slušali nešto o herbicidima itd., ne znam je li bi trebao doći ovdje možda netko agronom da raspravlja o tim stvarima ili još malo patit ćemo ne samo od fobija, različitih fobija nego ćemo patiti od kemofobije, da je sve otrovano jer je zbilja tako a mi bacamo 450 kg hrane po stanovniku godišnje svaki Hrvat i dobili smo PTSP, to je hrvatski PTSP, piti, jesti, piti. Na kraju evo sad ću počet sa glavnom temom, jučer se razgovaralo o vojsci, hrvatskoj vojsci, razvoju, opremanju, profesionalni razvoj itd., mi se nismo uključili kao klub ali rekao bi neke stvari o tim temama sada. Mi smo naravno ušli u jednu organizaciju kolektivne sigurnosti, to je NATO i koliko dugo ćemo tamo ostat ali izgleda da smo tamo do daljnjega ali ... [[Govornik se ne razumije.]] da je Amerikancima dojadilo i oni plaćaju najviše, plaćaju 10, 12 puta najviše od slijedećih država za održavanje te organizacije, njima je dojadilo i oni traže naravno da svi dignu ovaj svoj ... [[Govornik se ne razumije.]] potrošnja za obranu do 2%, mi smo negdje u 1,5% i Njemačka koja ima najsnažniju ekonomiju u Europi na kontinentu troši 12, 14 puta manje nego Amerikanci. Šta god mi govorili o borbenoj spremnosti NATO-a, na kontinentu sve ove europske države ne mogu skupit jednu brigadu za raspored u baltičkim republikama. Mi znamo šta nas čeka gore. Mi smo ovdje lobirali, klub lobira suverenista, naravno za pravu aktivnu pričuvu jer 37% muških glava u Hrvatskoj su sposobni za vojni rok, 37% i to se može ostvarit, imamo vježbe svaki vikend recimo, 4 godišnja doba vježbe, vojne vježbe, to se može napraviti, treba nam model sličan Švicarskoj jer mi smo okruženi, znamo ... [[Govornik se ne razumije.]] ovo nije Lihtenštajn, to sam jučer rekao, ali brojno stanje i opremljenost, to nisu komponente borbene spremnosti same po sebi nego treba struktura organizacijska i treba nam paljbena moć a transport, šta će nam paljbena moć ako nemamo transport da dovedeno tu paljbenu moć do prve crte. Koliko dugo će nam trebat da rasporedimo snage ako smo opet u opasnosti? Puno se napuhavala ona priča o avionima američkim, ... [[Govornik se ne razumije.]] 15 minuta leta NATO baza i o nama neće ovisit budućnost Hrvatske 14 borbenih zrakoplova. Šta se dogodilo u Njemačkoj, ja sam formirao ekipe koje su provodile novu doktrinu u vojsci i federacije i Hrvatske, pisao sam priručnike ali jedna stvar je jasna, da je taj sustav bivši propao, vojni sustav JNA zato isto što je propala ova ekonomija i sve drugo u tom propalom eksperimentu, zato jer nisu razvili, jedan od razloga jer nisu razvili odgovornost, inicijativu do najniže razine, nisu imali profesionalni kadar dočasnika, to je jedan razlog, drugi razlog je zato da je ta oprema bila zastarjela jer 80% ukupnog ovog šta god je vrijedilo u Jugoslaviji, sve je tamo bilo, 80% je bilo vezano za vojnu industriju od ... [[Govornik se ne razumije.]] itd. i na kraju, mi moramo još provest naučenu lekciju o hrvatskoj vojsci koje nisu naučene još i to je posao koji traje.
Hvala lijepa.
Sada prelazimo na iznošenje stavova klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika. Prvi je na redu Klub zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, pa molim poštovanog kolegu Hrvoja Zekanovića, izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, neka evo kolege napuste sabornicu jer mislim da nema …
Kolegice i kolege, ja vas molim da, kolegice i kolege nije korektno prema govorniku molim vas da napustite sabornicu tko ne želi biti ovdje, a tko je, tko ostaje da bude tiho. Izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, kao što smo svi svjesni danas i kao što smo i obilježili minuto šutnje maloprije, danas obilježavamo 20 godina od smrti pokojnog predsjednika Tuđmana, odnosno od smrti prvog hrvatskog predsjednika točno 20 godina i danas spominju njegovo ime i danas se mnogi prisjećaju njegove politike, međutim ne na pravi način. Što je zapravo predsjednik Tuđman govorio, kakva je to bila njegova politika i kojim smjerom je on vodio Hrvatsku državu, mislim da su neki i zaboravili, a kad kažem neki mislim prije svega na trenutni hrvatski menadžment odnosno trenutno hrvatsku Vladu, prvenstveno premijera Andreja Plenkovića. '90.-te godine na Trgu bana Josipa Jelačića pred desecima, možda i stotinama tisuća okupljenih ljudi koji su klicali Franjo, Franjo, tada je Tuđman izgovorio među ostalim rečenicama i ovu rečenicu „Imamo svoju Hrvatsku, naša je i bit će onakva kakvu sami želimo, nećemo nikom dopuštati sa strane kakva Hrvatska treba biti nego ćemo sami o njoj odlučivati“, dakle Tuđman je bio prije svega suverenist, on je u svakom svom govoru naglašavao suverenitet i suverenost naše domovine i ova rečenica je znakovita i siguran sam da pokojni predsjednik Tuđman gleda RH, današnjice RH, 2019.g. i odnos RH prema konkretno Briselu odnosno odnos predsjednika Vlade prema Briselu ne bi bio zadovoljan, ne bi bio odnos, ne bi bio zadovoljan ni odnosom aktualne predsjednice Kolinde Grabar Kitarović također prema međunarodnoj politici jer RH danas upravo suprotno ovoj rečenici koju je Tuđman izgovorio, za svaki svoj korak pita Birsel ili Washington za svaku konvenciju, svaki zakon, za svaki bitan politički korak gleda se što će reći političari iz Brisela odnosno mislim da smo u današnje vrijeme iznimno malo suvereni. A što je Tuđman govorio prilikom ulaska RH u UN, evo i ovdje ću pročitati jedan kratki pasos gdje je pokojni Tuđman kazao „Hrvatski je narod sačuvao svoju samobitnost težeći neprekidno punoj samostalnosti i suverenosti, taj najviši cilj ostvarenju kojega žudi svako narodno biće, od trenutka kada u svom razvitku dostigne stupanj posebne nacionalne političko kulturne samosvijesti i kad mu to međunarodne okolnosti dopuštaju, hrvatski je narod kao i mnogi drugi manji narodi ostvario u današnje doba, to je naime doba u kojem će čovječanstvo zbog znanstveno tehnološke svemoći doživljava do sada najveći stupanj civilizacije, integracije, ali istodobno i nacionalne individualizacije u prožimanju ovih u biti suprotnih tendencija čovječanstvo teži stvaranju jedinstvene svjetske zajednice kao uređenog međunarodnog poretka samostalnih suverenih država nastalih na opće, prihvaćeni načelima o pravu naroda na samoodređene i slobodu.“ Dakle, Tuđman je uvijek govorio o suverenosti i zamišljao je RH kao suverenu državu u EU, u Europi i nikad nije bježao od Europe, međutim siguran sam da ovakav odnos EU spram hrvatske države nije očekivao, a još manje je očekivao da će i unutar njegove stranke, ja ću reći i HDZ-a, da ćemo imati ovakav odnos spram EU bez trunke suverenosti, bez trunke suvereniteta.
Sljedeći klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića ali govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Hrvatskom društvu treba katarza, hrvatsko društvo se danas suočilo sa najtežim problemom ikad, usuditi ću se reći da je ovo veći izazov nego što je bio npr. Domovinski rat ili neki drugi rat koji se vodio na ovom našem području, na prostoru naše Hrvatske. A radi se o demografskoj katastrofi, radi se o tome da je Hrvatska demografski na nogama i često sam s ovoga mjesta kao i mnogi drugi kolege govorio o ovom problemu, međutim ne vidim niti jednu ključnu mjeru koju je hrvatska Vlada poduzela ili namjerava poduzeti da bi se riješio ovaj problem. Nažalost uskoro će mnoga hrvatska naselja prestati postojati ali neki veliki hrvatski gradovi zbog smanjenja broja stanovnika će biti dovedeni, biti će u problemu jer neće moći komunalno funkcionirati, jednostavnim rječnikom neće imati tko skupiti smeće sa ulice, neće tko imati voditi računa o kompletnoj gradskoj infrastrukturi. Ali imamo svijetle primjere, ja bih ovdje spomenuo dva mala naselja o kojima se ne govori. Jedno malo naselje zove se Đulovac a jedno se naselje zove Kistanje. U Đulovac su se doselili stanovnici iz Letnice sa Kosova a u Kistanje iz Janjeva, također također s Kosova. Kistanje je danas ja ću reći novo Janjevo. Ova dva mala naselja su za razliku od 99% Hrvatske ipak demografski živa, zdrava, tamo se djeca još uvijek rađaju. Tamo imamo slučajeve da se rodi i u obitelji i više od 10-tero djece, više od 10 djece. Uobičajeno je 5, 6 i više. A to nitko ne spominje. Nitko ne spominje kako su ta naselja demografski zdrava i da taj primjer dobre prakse primijenimo drugdje u Hrvatskoj. Da vidimo što su to ti Hrvati, naši Hrvati koji su se doselili evo odmah nakon rata u Hrvatsku, po čemu su oni drugačiji od nas, koje to oni vrijednosti baštine u odnosu na Hrvate koji nisu migrirali na Kosovo ili negdje drugdje odnosno koji su uvijek na prostoru domovine Hrvatske. Druga stvar na koju bih upozorio da se, ne samo da se ti primjeri dobre prakse ne vrednuju nego odnosno da ih ne upotrjebljavamo i ne primjenjivamo to što oni rade drugdje nego čak niti ne nagrađujemo te ljude za ono što rade a demografija je najbitnija za svaku državu pa i za Hrvatsku. U Janjevu vam ima, znate li koliko dječjih igrališta? Nula. Znate li koliko ima dječjih vrtića? Nula. Isto je i u Letnici, pardon, isto je i u Đulovcu. Dakle Kistanje i Letnica, odnosno Đulovac, evo ja malo miješam ta mjesta jer se zapravo, stanovnici su se preselili iz jednog mjesta u drugo, potpuno zaboravljeni od strane hrvatske vlasti, potpuno su zaboravljeni od strane županijskih vlasti, niti jedna lokalna, demografska mjera nije se primjenila, niti jedna nacionalna demografska mjera nije se primijenila na ovu jako vrijednu i važnu skupinu koja nam može biti svima uzor. A ono s čime bih ja zaključio je da upravo ona kršćanska tradicija i kultura koju oni baštine je razlog njihovog opstanka, je razlog njihovog progresa. I ako želimo katarzu našeg društva, ako želimo onaj pravi oporavak našeg, demografski oporavak naše domovine e moramo se vratiti upravo tome. Ne bježati od toga da su Hrvati jedan kršćanski narodi da baštine kršćansku tradiciju i kulturu i tek kada se budemo vratili tome što mi jesmo e moći ćemo očekivati i demografski oporavak. Dakle neka nam svima stanovnici Đulovca i Kistanja budu uzor jer ako ne budu loše se piše našoj Hrvatskoj.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani potpredsjedniče. Ja bih prvo na početku čestitao Borisu Johnsonu i njegovoj konzervativnoj stranci koja je pomela na izborima znači u Velikoj Britaniji u Ujedinjenom Kraljevstvu. Dakle kao što vjerujem mnogi znaju a mnogima nije pravo, dakle Boris Johnson i njegova stranka je nadmoćno pobijedila i upravo ta jedna konzervativna ideja, ja ću reći i ovdje ideja Brexita je pobijedila. I moram ovdje ipak spomenuti da je sramotno da su mnogi globalisti čak misli da će se moći napraviti i novi referendum u Velikoj Britaniji da bi se poništila volja naroda, demografska volja naroda ali evo to neće biti moguće. Ipak, kada se pita narod, narod je odlučan, zna što je istina i zna što je za njega najbolje tako da ovim putem, evo ga iskreno, od srca čestitam Borisu Johnsonu na velikoj pobjedi i na onome što će, ono što će napraviti a to je Brexit značiti za čitavu EU, za čitav svijet. Dakle narod odlučuje o svojoj sudbini, to su Englezi pokazali, znači stanovništvo Ujedinjenog Kraljevstva je to pokazalo da razmišlja svojom glavom i donijelo je onu odluku koju su trebali donijeti. A laburisti, zapravo socijalisti evo malo su tužni, znači izaći iz EU, neka budu, neka budu, imaju, tj. zapravo nemaju razloga biti a možda i imaju razloga biti kako se gleda. Dakle druga stvar koju bi ja ovdje spomenuo, evo kolega Glasnović, nije da mi je priko govoriti pa me je zamolio, ovdje u ruci imam doktrinalnu notu koju je napisao Sveti, znači Papa Ivan Pavao II. a radi se o doktrinalnoj noti o nekim pitanjima vezanim uz sudjelovanje katolika u političkom životu. Dakle, on je tu, on je pokušao potaknuti dok je bio živ znači katolike da sudjeluju u političkom životu, pa ovo je jedna interesantna knjižica koju je evo, kolega Glasnović podijelio svima vama ovdje na saborske klupe. Otvorite malo i pogledajte. A i zanimljivo je da upravo pogledate, odnosno dobro da je upravo pogledate u današnje vrijeme, u vrijeme kada evo očekujemo jedan od najvećih kršćanskih blagdana, Božić. I možda za kraj, ono što bih evo, poručio s ovog mjesta, poručio bih svima onima koji prate rad HS-a da im želim sretan Božić, blagoslovljen Božić i da se svi prisjetimo i da imamo na umu koja je stvarna poruka Božića. Znači stvarna poruka Božića je da je Stvoritelj došao na ovaj svijet, to nije Xmas, to nije Advent u Zagrebu, to nije Advent u Šibeniku, to je dolazak Stvoritelja na ovaj svijet koji se kasnije žrtvovao za nas. Dakle da se sjetimo i te poruke, a neka to bude i vrijeme nade, nade za hrvatski narod, vrijeme kada će evo ga, svi oni koji se okupe za blagdanskim stolom dobiti jednu novu nadu da se i u hrvatskom društvo može dogoditi nekakva katarza, katarza i kroz taj Božić koji ćemo uskoro dočekati. Dakle, još jednom čestitke Borisu Johnsonu, još jednom čestitam svima blagoslovljen Božić, a evo ga, ovu ... [[Govornik se ne razumije.]] ću evo, pokloniti potpredsjedniku Sabora da ima na umu što piše.
Ja to imam inače doma. Hvala vam lijepo.
Sljedeći je kolega Ivica Mišić u ime Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolege i kolegice. Ja ću malo pričati o željeznici. Naravno, Zagreb-Vinkovci. To sam trebao pred ministrom, ali došlo je do nekog nesporazuma pa ću to javnosti danas sada reći. Ja sam prije nekog vremena dostavio dokumente g. Butkoviću, ministru o kalkulaciji koliko bi to otprilike koštalo, da bi se to ubrzalo ta pruga od Zagreba do Vinkovaca, ja se nadam da će se to i odraditi i nadam se da će to ova Vlada učiniti. Moram istinu reći da je dosta ova Vlada uradila Već za Slavoniju radi i pokušava riješiti taj problem. Zašto je bio problem toliko godina da pruga prema istoku je zapostavljena, to mi nije jasno, ako znamo da je u Vinkovcima kroz jedan dan, 24 sata, 400 vlakova prolazilo. Šta je to danas, danas je nekih 80-tak. Zašto koridor nismo otvorili prema Bosni, zašto koridor prema Srbiji tako sporo teče? Naravno kad mi nismo izgradili pruge. Nadam se da će to biti i da to treba riješiti. Žalosno je ako znamo da je Austrougarska radila 100 km pruge kroz Bosnu za 9 mjeseci, samo za 9 mjeseci u ona vremena. Kad danas gledamo da u Japanu vlakovi voze oko 500 km na sat dok u Hrvatskoj u prosjeku je 50 km, pa onda si postavimo pitanje zašto su željeznice toliko zapostavljene. Nadam se da će ova Vlada uzeti to u obzir i da ćemo pokušati riješiti, riješiti taj dio. Naravno slušajući i promatrajući proračun opet se ulaže puno u Dalmaciju, u Kvarner, u Istru, u Zagorje, ali opet u Slavoniju jako malo. Mislim da je vrijeme da se okrene Slavoniji, hvala Bogu nek se napravili sve u Dalmaciji i okolo, al je vrijeme da se to rješava u Slavniji. Nama je jako, jako bitna stvar pruga prema Vinkovcima. Ima još jedna stvar o kojoj ću govoriti. Neki dan sam bio na temi Ovčare na jednoj sjednici o zločinima na Ovčari, onda su mi prišli nekakvi ljudi iz moje Bosne, gdje ja odakle potičem točno iz Prijedora. Ljudi koji žive u tim krajevima jednostavno nemaju ništa, ne smiju čak spavati u svojim kućama koje su napravili pa spavaju u društvenim domovima. Prijetnje koje Srbi i dalje prijete im, ljudi koji žele svoje sami kuće izgraditi, koji žele izvaditi gruntovni izvadak iz, ne mogu dobiti, ne mogu osobne karte dobiti, ne može hitna pomoć im doći, pitamo se, a rat je završio, zločinci su proglašeni Karadžić, Mladić i svi ostali Milošević, pitam se da li se još uvijek rat vodi u BiH, da li naši Hrvati u BiH imaju ikakva prava, šta se to dešava u Srpskoj Republici? Pitam se šta rade hrvatski predstavnici u skupštini Srpske Republike, koliko oni izvještavaju i daju i ovoj Vladi, koliko traže pomoć od drugih institucija u Europi? 25 godina je tamo od stajanja rata, a neki tihi rat se vodi, pa i 30. Ja vas pitam i ja sam zabrinut, naravno da te ljude, posebno u Briševu selu gdje je sve pobijenu u Briševu selu i okolo, ustavljaju, prijete im smrću. Neki dan smo imali isto problem sa autocestom koji je premijer, ja mu se opet zahvaljujem, odradio taj dio posla i nadam se da će to biti u redu danas, ali Hrvati i dalje žive u strahu, Hrvati još uvijek nisu u Bosni tretirani kao građani koji imaju pravo biti u svojim domovima, imaju pravo izrazit svoj dom, imaju pravo na sva prava ko i svi drugi narodi, kao što ovi svi traže u Hrvatskoj tako oni traže, imaju pravo, mi smo tamo konstutivan narod. U Srpskoj Republici jednostavno nije to tako i ja molim i pokušavam i s ove govornice reći, evo i premijeru da bude upoznat šta se to dešava u Srpskoj Republici posebno tamo oko Banja Luke i Prijedora i onih mjesta gdje su ljudi, gdje bi sami izgradili i da budu zaštićeni i da imaju pravo na svoje domove koje su imali i da ova Vlada pomalo trebalo bi razgovarati sa Dodikom i vidjeti šta se to dešava. Naravno naši ljudi koji tamo sjede valjda im je ugodno pa ih briga za ostale, pa prema tome i govorim dajte pomozite ovoj Vladi govorim, upućujem, pomozite te ljude u Bosni, da imaju svoje dostojanstvo [[Upadica: Hvala.]] i da žive normalnim životom. Hvala.
Hvala, vrijeme vam je isteklo.
Sljedeći klub zastupnika je onaj Stranke rada i solidarnosti, nezavisnih zastupnika u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Mladen Madjer.
Hvala predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege jasno da, htio bih progovoriti o ruralnom razvoju, malo o selu jer badava infrastruktura u ruralnom razvoju ako će sela ostati prazna. Nažalost i dvorane i komunalna infrastruktura ako neće nitko živjeti u njima. Vjerujem kako svi s nestrpljenjem iščekujemo poljoprivrednu strategiju koju Ministarstvo poljoprivrede priprema zajedno sa Svjetskom bankom i jasno da od nje imamo velika očekivanja. Rado bih kao predstavnik Stranke rada i solidarnosti doprinijeli boljitku naše poljoprivrede i trenutnom stanju poljoprivrede. Pa ću iznijeti neke kritike ali i ponuditi rješenja, možda se neka ta rješenja i, prime ove Vlade pa kao što je bio i prijedlog od besplatnim udžbenicima. No da se vratimo na temu poljoprivrede, nažalost s jedne strane imamo situaciju da smo veliki uvoznici a s druge strane imamo velike izlazne potencionale. Naši poljoprivrednici moraju znati kako stvari stoje. Treba nam točna baza poljoprivrednih dobara, uvoza, izvoza, stanje zemljišta, okviran plan za budućnost. Moramo konačno raspisati natječaje za poljoprivredno zemljište. Što je s tim? Koliko je općina raspisalo natječaje, a koliko nije? Kad govorimo o poticajima, poticaji izravni, neizravni, europski, nacionalni nisu dovoljni, jasno da su dobro došli za poljoprivrednike ali ne mogu biti glavni oslonac našim poljoprivrednicima. Mi našim ljudima odnosno poljoprivrednicima moramo prvenstveno omogućiti da svoje proizvode prodaju, a našim potrošačima približiti domaće proizvode. Da krenemo npr. primjer Zagreba koji provodi i podržava promociju domaćih proizvoda i proizvođača, ali jasno planira ići korak dalje da u Gradu Zagrebu se udvostruči prodaja i konzumacija domaćih proizvoda. Nužno je uključiti jedinice lokalne samouprave u podizanje konkurentnosti naše poljoprivrede u edukaciju naših potrošača u promociji domaćih proizvoda kao i pomoći da ima se održe. Svi se moramo uključiti u brendirane domaćih proizvoda. Nužno je domaće proizvode certificirati, posebno označiti kako bi potrošač bez puno truda bio siguran da kupuje domaći hrvatski proizvod iz prve ruke. Jasno da treba tu uključiti jedinice lokalne samouprave odnosno da potaknu udruživanje poljoprivrednih proizvođača da se smanje troškovi proizvodnje i poboljša kvaliteta proizvodnje. Poljoprivrednici trebaju stručnu i novčanu pomoć oko same organizacije, na taj način će dobiti pravnu sigurnost, financijsku pomoć i gospodarske koristi. Našim stočarima moramo osigurati otkup proizvedene stoke, što je vrlo bitno, moramo osigurati otkup proizvedene stoke, ponavljam otkup jer su otkupi zanemareni, nema pravih otkupa u cijeloj Hrvatskoj. Naši mljekarima pomoći da se udruže da nemaju probleme s otkupom naravno, poštujući zakona o slobodnom tržištu. Nužno je osiguranje tržišne infrastrukture, hladnjače, skladišni prostori, vozila za dostavu. Moramo razviti kratke lance opskrbe, prodaju i dostavu sviježih domaćih poljoprivrednih proizvoda i prerađevina biljnog, životinjskog porijekla u što kraćem roku od proizvođača do krajnjeg korisnika. Moramo naći način i podržati prodaju na poljoprivrednom gospodarstvu, samo berbu na poljoprivrednom imanju jer također jedan od načina koji proizvođačima smanjuje troškove berbe i transporta, a potrošaču omogućuje direktan kontakt s proizvođačem, niže cijene, edukativni, društveni, socijalni i rekreacijski učinak na građane potrošače. Nužna je promjena porezne politike, smanjenje stope PDV-a, treba proširiti na druge proizvode. Proizvođačima osigurati pristojnu cijenu i učiniti ih konkurentnima i na domaćem i svjetskom tržištu. Naši domaći proizvodi moraju biti na svim tanjurima u državnim institucijama. Ponavljam pozivam sve da jednoglasno podupremo ove inicijative koje će Stranka rada i solidarnosti [[Upadica: Hvala.]] prezentirati prilikom osnivanja interesne organizacije 365 selo.
Slijedeći Klub zastupnika je MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Dakle, prije iznošenja stajališta u ime Kluba zastupnika MOST-a pozdravimo učenike Tehničke industrijske škole Ruđera Boškovića iz Sinja, dobro došli. [[Pljesak.]] Nastavljamo sa iznošenjem, slijedeći je kolega Miro Bulj. Izvolite kolega Bulj.
Hvala. Kolegice i kolege, evo ja bih najprije pozdravio učenike iz moga Sinja, naravno i njihove profesore. Šta bih danas rekao? U biti danas i kroz zastupničko pitanje sam govorio o problemu iseljavanja naših građana gdje 5% BDP-a dolazi nam od iseljenih građana. Znači, ova Vlada je iselila 5% ovaj iselila naše ljude da bi imali u BDP-u 5% od tog sredstava. Međutim, kad pogledamo te 2/3 Hrvatske evo od moje Dalmatinske zagore, svih projekata koji su obećani, do Slavonije, Like, ona vidimo da je Vlada imala samo PR Vlade u posljednjih godina, evo prije dvije godine Hrvatska vlada na čelu sa Andrejem Plenkoviće imala u Splitu svoju vladu gdje su donijeli zaključke o izgradnji evo primjera spoja na autoput Sinja, Križice – Kukuzovac. Kolegice i kolege, 2016. godine studija izvedivosti, odabrana je varijanta te ceste života, značajne za Sinj i Cetinjski kraj, ili recimo projekt navodnjavanja polja, evo neka moji Sinjani tu znaju srednjoškolci, 21. stoljeće nemamo navodnjavanje Sinjskoga polja, nego je suša u srid polja. Više izvor Cetine u jednom danu izbaci vode, pitke, čiste nego svi izvori u Izraelu, a tamo je navodnjeno, o Sinju, Cetinskoj krajini, Dalmatinskoj zagori se ne vodi briga, a da mi smao ne govorimo o tome mi smo dali amandmane. Dali smo amandmane pa su se naljutili kolege iz HDZ-a koji čak nisu ni bile na, kada se je raspravljalo o amandmanima, primjer splitske bolnice, jer se čekaju redovi, splitska bolnica je druga po značaju klinička bolnica, nemamo uređaje, nemamo dijagnostičke uređaje, liječnici nam odlaze u treće zemlje, HDZ-ovi nisu uopće tu bili i znaš šta su napravili, glasali protiv, a ja samo prepisa amandmane, napravio sam amandmane, prijedloge koje je dao, obeća Andrej Plenković i njegova Vlada u Splitu, niti cesta, niti navodnjavanja sinjskog polja, niti domovi zdravlja funkcioniraju, sa Hvara moraju u Split krv kad vade nositi, hitna pomoć primjera češće je zatvorena vrata su od hitne pomoći, ne zbog toga šta ne rade ljudi na hitnoj pomoći, nego ih nema dovoljno i naravno kad dođe roditelj sa svojim djetetom koje je ugroženo životno, a bilo je takvih situacija, zalupi vratima, u vrata zatvorena i to je odnos kolege iz većine prema, iz HDZ-a poglavito prema tom kraju i onda se oni naljutili, glasali protiv bolnice, HDZ-ovi zastupnici iz naših krajeva su glasali protiv bolnice, glasali protiv ceste spojene na autoput Splitom koji je žila kucavica opstanka ovih mladih ljudi gori, žila kucavica razvoja cetinskog kraja. Međutim, kolege i kolegice nisu glasale za to, onda se pravdaju, opravdavaju se, pa kako ih nije sram doć u Sinj, kako ih nije sram doć u Split jer su glasali i protiv Poljuda, a svi su u svečanim ložama da se obnovi krov, krovište najljepšeg stadiona na svitu, to je splitski Poljud i to zaslužuje da se nakon 40-50.g. obnovi ta konstrukcija koja je i opasna, međutim ni to nisu tili da se zaštiti i obnovi ni Poljud, a svi su u svečanim ložama kad igra Hajduk, svi su na svečanim ložama i na janjetini dobroj iza utakmice, svi, svi, al kad je tribalo dignit ruku, pa čak neka oni predlože te kolege koji su zastupnici iz ti krajeva, od g. Sanadera, g. Ivana Šipića, svi, Babića, nema ih sad tu opet, svi iz ti krajeva nisu glasali za nijedno rješenje koje smo ponudili, niti jedno rješenje, a rješenja su u biti koja smo mi dali amandmani iz Vlade, zaključaka Vlade sa sjednice u Splitu, da Dalmaciju apsolutno uništi. Isto je i za Slavoniju, pa sramotno je da u 21. stoljeću ovi mladi ljudi moraju odlaziti ća, njiovi roditelji moraju ić u Irsku i slat svojom dici novac, a hvali se sa povećanjem BDP-a, je kad su roditelji i rodijaci, braća, sestre otišli vanka i šalju novac svojim obiteljima, onda imamo porast potrošnje jel se šalju ljudi izvanka kroz doznake novac. Apsolutno 2/3 RH su zaboravljene, zaboravljene, to je pošast gora od troskoti, ova Vlada gore je zauzela nego troskot, neobrađeni korov neobrađena polja. Zbog toga još jednom glasno moram kazati da ih more biti stid i sram zastupnika koji dolaze iz Dalmacije koji su glasali protiv amandmana i rješenja za opstanak ovih mladih [[Upadica: Hvala kolega Bulj]] [[Govornik se ne razumije]] na tom području. Hvala vam.
Hvala lijepa. G. Miro Bulj će govoriti, iznosit će stajališta Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, izvolite.
Hvala lijepo. Ovu stanku ću održati temeljem čudne izjave u minimalno rečeno čudna izjava ministrice Marije Vučković i ministra poljoprivrede da nema dokaza da je glifosat opasan po čovjeka. Glifosat je kemijski spoj iz skupine fosfornata. Svjetska zdravstvena organizacija, odnosno njezina međunarodna agencija za istraživanje o karcinomu, objavila je u ožujku 2015. da je herbicid glisofat vjerojatno kancerogen. Novija istraživanja ukazuju na moguće utjecaje glifosata na zdravlje i utjecaj na okoliš. Ispite koje su naručile mreže ekoloških organizacija za zaštitu okoliša, prijatelji zemlje, Europe, pokazuje da se tragovi glisofata mogu pronaći u tijelima ljudi. Prijatelji zemlje su od nezavisnog laboratorija u Njemačkoj naručili ispitivanje i uzoraka mokraće skupljenih u 18 europskih država. Rezultati su pokazali da tragovi glisofata postoje, mogu se moguće pronađeni su u uzorcima iz svih zemalja kada se uzme u obzir prikupljeni uzorci, tragovi glisofata je moguće pronaći u čak 44% uzoraka. Također, istraživanja na životinjama koje konzumiraju naravno biljke koje su tretirane ili koje su otporne na glisofat, a znamo što je to, znači to je strogo povezano, znači glisofat i GMO se praktično može smatrati istom stranom medalje od 61 odobreni GMO u EU za uvoz više od polovice njih se biljke otporne na glisofat dizajnirane da se tretiraju tim specifičnim herbicidom. Znači to u obje su alatu za istu vrstu poljoprivrede kojima je intenzivna šteta za okoliš i zdravlje i loše je za lokalno gospodarstvo. U primjeni postoje i drugi spojevi koji su otrovniji od samog glisofata, herbicidi kao što je Monsantov ... [[Govornik se ne razumije.]] sadrže koktele, kemikalije koje mogu otrovnije od samog glifosata i još uvijek su na više od rizika kao i na širu populaciju. Znači naša ministrica kaže da ovo nije štetno. Monsanto proizvod koji je 70-ih godina stavljena u primjenu, a 50-ih godina je znači taj otkriven taj herbicid, učinak je patentiran znači 70-ih i tada je, 70-ih je bio u primjeni, znači zbog ovoga svega, Austrija je zabranila korištenje ovoga opasnog herbicida, glifosata. Ja sam temeljem ovoga svega, pošto se mi pozivamo na EU i vjerojatno je ministrica više radi za Monsanto i GMO tvrtke koje tretiraju glifosatom koji je opasan, znate što je to, to ljudi će razumjeti boljim jezikom, to vam je ono kad polijete cidokorom travu, to ništa ne ostaje iza toga, jednostavno mjesecima se ništa ne pojavljuje, brojna istraživanja znači ukazuju na povezanost kancerogenih bolesti na ljude. Ako Austrija može zabraniti, zbog čega ne bi zabranila i Hrvatska? Međutim, očito interesne skupine kao što je Monsanto, a kao što sam rekao, povezanost Monsanta tj. GMO proizvoda ali je preko 70% proizvoda povezano tj. otporno na glifosat jer sve što se tretira, zamislite, krumpir ostane, a trava i korov i bude uništen kad tretirate s ovim. Postoji u Americi brojne, SAD-u broje tužbe ljudi zbog oboljenja o glifosatu. Prema tome, mi kao saborski zastupnici moramo biti oni koji će štiti zdravlje, a ministrica Vučković očito nije bitno zdravlje. Zašto smo mi u istoj nekakvoj EU gdje se pozivamo za jednakopravnost, a Austrija donese zakon o zabrani glifosata, a našoj ministrici nije sporno. Opet ponavljam, ja sam prije 2 mjeseca uputio prijedlog Zakona o zabrani glifosata, ovoga opasnoga otrova jer naša djeca ne smiju biti pokusni kunići, vidimo porast kancerogenih bolesti, raka, tumora, a zbog toga je sigurno učinak što ima, evo kako što je viđeno, 44% ljudi u EU imaju tragove u mokraći ovoga otrovnog kancerogenog spoja i nadam se da ćete podržati i da će predsjednik uputiti ovo u raspravu, podržati ovaj moj prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Poštovane kolegice i kolege, sada ćemo ići na toliko željeno iznošenje stajalište u ime kluba za kojim su neki plakali, čeznuli za njim pa onda idemo redom. Dakle prvi se javio u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Nema ga, gubi pravo na govor pa će onda sljedeći biti u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani zastupnik Slaven Dobrović. Izvolite.
Hvala vam lijepo.
Molim vas kolege, tko ne želi biti na iznošenju stajališta, molim vas izađite van, nemojte govoriti. Izvolite kolega Dobrović.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora, srdačno pozdravljam sve kolegice i kolege. Stanje u sektoru gospodarenja otpadom u RH nalazi se ne samo u silnom zaostajanju i uvjetima neobjašnjivog zastoja u financiranju nužne infrastrukture nego i u kaotičnom stanju izazvanom nizom neshvatljivih političkih odluka. Imali smo apsurdnu odluku o zatvaranju odlagališta, prosinac 2018. koja nudi ništa drugo nego samo veće štete za okoliš i materijal za političku trgovinu i pritiske a sada je uslijedilo još i nešto gore. Naime, imamo Izmjene i dopune Uredbe o gospodarenju komunalnim otpadom u rujnu ove godine. Odredbe ove Uredbe u kojima se nalaže da svi korisnici komunalne usluge koje na određenom uslužnom području pripadaju istoj kategoriji imaju istu jedinstvenu cijenu. Takva odredba je ustvari neobranjiva i u svojoj suštini apsurdna. Osim što time zadire, dakle Vlada odnosno ministar u Ustavom zajamčeno pravo jedinica lokalne samouprave da na svom području samostalno organiziraju i vode komunalne djelatnosti ove odredbe ujedno krše i niz načela na kojima poštiva gospodarenje otpadom pogotovo one koje danas smijemo i trebamo zvati kružno gospodarenje otpadom radi postizanja svih ciljeva koje su pred njima. I moramo pitati kako je moguće da ministar i Vlada sebi dozvoljavaju utvrđivati obvezu donošenja jedinstvene cijene bez obzira na svu veličinu i dakle sve različitosti među korisnicima i time ustvari rušiti logiku sustava, logiku sustava koja nalaže da treba platiti i naplatiti ono što doista stvara trošak a isto tako i logiku koja stimulira korisnike da svojim ponašanjem kontribuiraju sustavu na način da se sve više i više otpadnih tvari vraća u gospodarstvo. Naime, takva situacija nalaže od nas u Klubu zastupnika MOST-a da pokrenemo inicijativu utvrđivanja ustavnosti ove uredbe. Treba li reći da se na ovaj način ustvari ide u suprotnom smjeru u odnosu na ono što nosi europska politika ne od jučer, nego već dobrih 10-ak godina na temelju čega su i doneseni mnogi zakonski propisi i potpisana, naravno pristupni ugovor. O tome, o kružnom gospodarstvu, o novoj direktivi, o vlastitim resursima sigurno je ministar imao prilike slušati na vijećima ministara. Imao je o tome prilike sasvim sigurno i slušati premijer na Europskom vijeću, o tome je nešto govorio ali prilično onako među redovima jer očito da se to ne razumije. Ustvari mi imamo strašnu sramotu pred nama jer ćemo preuzeti predsjedanje od Finaca dakle Unijom koja na državnoj razini ne samo da razumije ovu problematiku i to na toj potrebnoj razini ministarskoj, dakle i na onoj koja to provodi nego i provodi i ima dosljednu politiku. A kod nas članici EU-a se donose odredbe koje su apsolutno apsurdne. Moram podsjetiti da se u Hrvatskoj, članici EU-a već 2 godine i 10 mjeseci nije financiralo ništa od ekološke infrastrukture koja je nužna za ciljeve koje smo si donijeli. Dakle novci ostaju neiskorišteni, ekološki sustav, odnosno komunalni sustav se ne mijenja u pogledu kvalitete za postizanje ciljeva i mi smo tu gdje jesmo. O ovoj temi će sasvim sigurno biti još govora puno jer koliko mi je poznato najmanje 25 jedinica lokalne samouprave ili komunalaca podnijelo je slične postupke za utvrđivanje ustavnosti ove uredbe. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa.
Idemo na peti klub, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega Božo Petrov, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Jučer je Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa odlučilo da neće pokrenuti postupak protiv članova Vlade koji su negdje u ovo doba prošle godine putovali na sastanak svoje europske političke partije, u narodu poznatih kao pučani. Prošla je cijela godina otkako je to isto povjerenstvo tražilo dokumentaciju od članova Vlade, tražilo je putne naloge, račune kako bi mogli donijeti odluku, kako bi imali dokaze. Umjesto te dokumentacije, članovi Vlade su poslali očitovanje puno prijezira, cinizma prema instituciji koja je zakonom izglasana u ovom Saboru. Ono što je ostalo nakon te odluke a odluka je glasila da zbog nedostatka dokaza o činjenicama, predmet se stavlja u ladicu. To su riječi koje su bile izgovorene na povjerenstvu. Ono što je ostalo nakon te odluke, jedna ponižena, osramoćena institucija kojoj apsolutno svaki politički šerif u ovoj državi, od predsjednika Vlade danas do nekog lokalnog šerifa u nekoj maloj općini, može raditi što god hoće. Mislim da je apsolutno svima jasno da je ovim otvorena sezona bezgranične korupcije i sukoba interesa i da je konačno dosanjan san svih političkih kleptomana u Hrvatskoj jer je konačno formalizirana formalno legalizirana ovakvom odlukom i korupcija i sukob interesa. Imate pisanu odluku za to. Ja sam se u ovoj sabornici naslušao puno mudrolija, ja vjerujem da će se odmah sad pronaći oni koji će iskočiti i pokušati objasniti kako se odluka ovakva može donijeti i bez dokaza o činjenicama. Ali ja vas molim usporedite to sa sudom. Pa kako sud može donijeti odluku ukoliko nema dokaza o postupku? Hoće li ga možda donijeti po narodnom osjećaju za pravdu? Hoće li ga možda donijeti po odluci svemoćnog vladara? Vi ste kolege iz vladajuće većine napravili presedan, vi ste pokazali put nema dokaza, nema postupka. Vi ste sinkopu digli na još veću razinu, vi ste javno rekli da ne date i još ste se rugali, govorili ste ljudima odnosno vaš predsjednik Vlade i vaš predsjednik stranke je govorio „hoćete da vam nacrtam? Ne dam.“ Znate što nije dao? Ono što je zakonom određeno da mora dati, zato ste napravili presedan. A ja vas moram upozoriti, to nisu vaši novci, to su javni novci g. Bačiću, to su novci jedne prodavačice u trgovini jednoga policajca, jednoga učitelja, to su javni novci i ako želite otkloniti aluzije koje vam se ponovno stvaraju a ja vjerujem da ćete vi, spremni ste u niskome startu krenuti objašnjavati i uljepšavati stvarnost, izglasajte zakon koji smo vam ponudili, Zakon o registru troškova svih dužnosnika i političara i svima će u Hrvatskoj odmah biti sve dostupno od podataka, neće se više trebati tražiti od nikoga ništa, bit će sve dostupno, bit će dostupno onima koji to plaćaju vama. Bit će dostupno svima u Hrvatskoj po automatizmu. Samo jedna stvar je žalosna. Ovo nije za nadmudrivanje u Saboru, ja se nadam da ćete toga postati svjesni jer ono što vi radite u zadnje vrijeme, ono što vi vladajući činite, doslovno običnog čovjeka oblije znoj, hladni znoj i mislim da je sada svima jasno u Hrvatskoj tko su vaši pravi politički učitelji i mentori. Zastupnica Sonja Čikotić također će iznijeti stajalište u ime Kluba zastupnika MOST-a.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS. Kolegice i kolege, ja bi htjela istaknuti jednu stvar koja se događa gotovo svakodnevno, svakodnevno mi se obraćaju ljudi putem društvenih mreža ili u osobnoj komunikaciji i kažu jednu poruku, želim živjeti u uređenoj RH, sve što traže je da žive u uređenoj RH, a to bi podrazumijevalo jedan minimum, minimum dostojanstva za naše umirovljenike kojih ima preko 92 000 koji primaju mirovinu manju od 500,00 kn, to bi značilo da naše bake i djedovi ne budu ovršeni ako im se donese ovršna isprava 10.g. zbog 80,00 kn HRT pretplate, a ovim jučerašnjim Zakonom o ovrsi to i dalje nije promijenjeno. Kažu mladi želim živjeti u uređenoj državi jer želimo ovdje stvoriti dom, želim stvoriti dom, ali nemam stalan posao i nisam zaposlen na neodređeno, nemam primanja u državnoj službi i gledajte, on ne može dobiti pravo na subvencionirani kredit jer to je za one povlaštene. Isto tako brojni poduzetnici se obraćaju i kažu ne želim se prijavljivati na europska i nacionalna sredstva po modelu najbržeg prsta, ne želim, želim živjeti u uređenoj državi, to je ono što naši građani trebaju imati. Isto tako žele imati i kvalitetne javne servise, a to znači da ako neko preda zahtjev prvi da mu se taj zahtjev tako i riješi, to znači da naši građani ne moraju hodati od šaltera do šaltera i dokazivati ono što je već drugim službama poznato. Ako se je netko rodio, taj rodni list treba biti dostupan onim drugim servisima koji bi to potvrđivao, a ne da opet naši građani hodaju od šaltera do šaltera i dokazuju ono što je opće poznata činjenica. Isto tako želim govoriti nedvosmisleno i javno, ne samo protiv ove Vlade nego protiv ovog pogrešnog sustava. Mi danas imamo pogrešan sustav. I protiv toga se želim boriti kao jedan član kluba MOST-a, MOST-a nezavisnih lista. Želim ustati protiv pogrešnog sustava jer je to sustav koji razdvaja građane, koji pogoduje kastama službenika, kastama, koji dižu ruke, koji su uhljebljeni u politički poligon javne uprave i u županije. Želim govoriti protiv županija koje nisu ništa drugo nego transfer novca i zapravo razvijaju još veći klijentelizam, onaj od župana prema načelnicima i gradonačelnicima manjih gradova jer oni onda moraju šutjeti. Kao što građani isto tako odaberu neki lakši put pa isto pognu glavu i ne zamjeraju im to jer su ovršeni, jer su obespravljeni, jer ne vide izlaz. Ali isto tako želim govoriti o tim kastama, kastama državnih službenika, kastama nedodirljivih, javnih bilježnika. Kako je moguće da već 10 godina je na snazi Ovršni zakon koji bogati jedne da bi osiromašivao druge, one dužne? I opet u ovom Ovršnom zakonu imamo FINA-u, nama FINA treba. Zašto FINA treba u Ovršnom zakonu? Koja još to država, uređena država ima FINA-u koja eto obavlja posao neki gdje opet znači građani imaju još jednu ruku koju moraju platiti. Jer kažu, danas nas uvjeravaju platiti ćete manje. Pa ne želim uopće plaćati FINA-u. Želim platiti svoj dug ako ga imam, želim platiti glavnicu prvo i želim izaći iz tog ropstva. A iz ropstva može se izaći kako? Radom. Samo radom. Gospodarstvom koje generira kvalitetno radno plaćena mjesta jer želim da građani ne plaćaju visoke poreze, Hrvatska ima dovoljno poreznih prihoda ali se krivo usmjeravaju. Usmjeravaju se prema onima koji će sutra vratiti uslugu odlaskom na birališta. Mi danas imamo akcijski plan koji je donesen za razvoj javne uprave od 2017. do 2020. Tamo je predviđeno 20 projekata. 880 milijuna kuna imate da se oni provedu ali vi ste od toga svega odabrali ništa. Kada ovoj Vladi trebaju novi auti, ona ih naruči a kada treba provesti nešto, znači da digitalizira usluge, da se zna red, jer građani žele živjeti u uređenoj državi onda zato godine prolaze a ništa se ne događa. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika biti će onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Kolegice i kolege. Ja ću govoriti o onome što se ne bi smjelo događati u HS-u poglavito sa odborima. A to je evo, u ovom slučaju Odbor za veterane kojem sam ja ispred oporbe i član i potpredsjednik odbora. Odbor je znači na prijedlog udruga iz Domovinskog rata, čak je i primio predsjednik Sabora Jandroković, Zbor udruga veterana hrvatskih gardijskih postroja, Saveza udruga branitelja, radnika i Udruga specijalne policije u Domovinskome ratu, bila je zakazana sjednica temeljem tog zahtjeva o slučaju, znači Milorada Pupovca i njegovih usporedbi sa Hrvatskom sa NDH i da o tome raspravlja odbor. Moj stav je jasan o politici Milorada Pupovca međutim, HDZ je ovo inzistirao i osim Đakić je to inzistirao, udruge su to tražile, bile su onda, znamo što je bilo, svakodnevno su bile okupirane javnost izjavama i od Josipa Đakića kao predsjednika udruge, kao predsjednika odbora, međutim, sazvana je sjednica 3., u utorak, ova sjednica o izjavama Milorada Pupovca koji po njima povređuje Hrvatsku izjavama vani, e sad je za 12. ovome, znači 12. znači idući tjedan, jučer je došlo ujutro istog Đakića da se odgađa za idući tjedan, da će biti danas u 10 sati rasprava o Miloradu Popovcu jer je sad naravno takvo vrijeme, e odmah isti dan nakon nekoliko trenutaka opet dopis Josipa Đakića bez nekog obrazloženja, da se odgađa sjednica Odbora za veterane gdje će se raspravljati o Miloradu Pupovcu na njihov zahtjev, ponavljam opet na zahtjev HDZ-a i Josipa Đakića. On povlači taj termin i odgađa tematsku sjednicu za 15. 1. iza predsjedničkih izbora. Ovo je jedan veliki, veliki manipulacija i iskorištenje ovaj u izborne svrhe Milorada Pupovca. Zašto? Kad im triba Milorad Pupovac za napadat, onda ga napadaju, al svakoga petka uredno u strahu kao što je rekao kolega Grmoja dižu ruke zajedno sa Miloradom Pupovcem. Međutim, pošto je Milorad Pupovac se svrstao i njegov, naravno na stranu svojih koalicijskih partnera, sad se odgađa rasprava te tematske sjednice i manipuliraju udrugama koje sam rekao i specijalne policije, gardijskih postrojbi i rasprava se odgađa iza predsjedničkih izbora. A svakodnevno su bombardirali javnost o ovome problemu, znači o Miloradu Pupovcu. Pa sjećate se šta je bilo, pa ja sam na odboru tražio pa da ne glasaju ti veterani u odboru branitelji, da ne glasaju o, o, petkom sa Pupovcom, međutim to nisu prihvatili. Koliko je se uvukla ova Odbor za veterane u politizaciju, sjećate se amandmana Odbora za veterane koji je tražio da Dan sjećanja na žrtve Vukovara da bude dan, amandmana, Dan sjećanja na žrtve od velikosrpske agresije. Taj amandman je jednoglasno donesen na odboru da bi Plenković prije donošenja zakona postrojio Josipa Đakića i sve ostale, ja ih mogu prozvati, na nekakvoj, kad ih je postrojio doli, ovdje u saboru, oni su povukli na telefonskoj sjednici taj amandman da bude Dan sjećanja na žrtve Vukovara i Škabrnje, žrtve od velikosrpske agresije. Da se povuče to velikosrpska agresija, bez ja kao potpredsjednik odbora nisam, to je na nekoj telefonskoj sjednici na kojoj ja nisam uopće kao potpredsjednik odbora pozvan. Oni su zovnuli navodno 7 svojih gospodina Milijana Brkića, gospodina Raguža, gospodina Lackovića, gospodina Ronku, određeni do 7 kad su došli, navodno da nisu zvali to je još jedna manipulacija Odbora za veterane. Jel sad su izbori, sad se triba donijeti zakon o Vukovaru za kojega, naravno tribalo ga je davno donijeti to je mjesto posebnog pijeteta, da bi ste i zadnji skup da bude u Vukovaru, Kolinde Grabar Kitarović, zaboravit cvijeće koje joj je dao Vučić i ono što je napravila Kolinda Grabar Kitarović kad je crveni tapet prostrla ispred četnika Vučića za …/nerazumljivo/… hrvatskom [[Upadica: Hvala.]] vojskom na Pantovčku. Manipulacija Odbora za branitelje. Hvala.
Hvala. Idemo na zadnji klub. To je Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista, poštovani kolega Miro BUlj. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege, otkad sam ušao u politiku, otkad se kandidiram na lokalnoj samoupravi govorim o štetnosti županija za Hrvatsku i hrvatski narod. Već više od 10 godina tvrdim da su županije kočnice razvoja zemlje, naše Hrvatske, naš narod iseljava, da je to jazbina stranačkih uhljeba, leglo korupcije, ucjene. Jedini smisao županija je preusmjeravanje državnoga i javnoga novca, od našega naroda novac. Jedini smisao županije a to se čini po kriterijima partijske iskaznice i poslušnosti. U zemlji koja više nema ni 4 milijuna ljudi uspostavljane su tri razine vlasti, rascjepkana je na vlasti državne, županijske i one lokalne. Hrvatska je rascjepkana, Hrvatska je izbušena tim podjelama kao švicarski sir, 20 županija i oko 550 jedinica lokalne samouprave. A svaki je župan u svojoj županiji šerif koji odlučuje o svemu, župani odlučuju tko će dobiti posao, tko će dobiti koncesiju na bilo kakvo dobro, poglavito pomorsko dobro, tko će raditi u školi, tko će raditi u bolnici, tko će dobiti otkaz, tko će dobiti nekakav posao. Župani su postali gospodari života i smrti. A ova Vlada je učinila nikad ih moćnijim i nikad utjecajnijim. I ovo nije decentralizacija, ovo je dekonstrukcija Hrvatske i Hrvatskoga naroda. Od 1.1.2020. više od 200 poslova državne uprave prenosi se na županije. Oko 200 službenika, 2000 službenika prelazi u županije uz nekoliko tisuća onih koji tamo već rade. Više se neće čovjek moći ni rađati ni umirati bez dozvola župana. Tvrdili ste ovdje gospodo da ćete napraviti uštede prenošenjem poslova županija, da će ljudi otići sa otpremnima i da će trošak plaća biti manji. A šta se u stvarnosti događa? Evo prije nekoliko dana u Zadarskoj županiji se digao koeficijent službenicima, za profesore moraju prosvjedovati za koeficijent, za policiju nema, za liječnike nema ali za zaposlenike županija ima. Tako je ova Vlada predala državu na upravljanje županijskim šerifima koji nemaju nikakvu odgovornost jer se njih praktički ne može smijeniti otkada je donesen lex, lex Šerif. A što županija uopće radi osim što kontroliraju tokove novca? Evo ovaj tjedan raspravljati ćemo o zakonu koji će osnivačka prava nad bolnicom u Vukovaru prenijeti na državu. Zašto? Zato jer županije nisu sposobne i odgovorno i racionalno upravljati bolnicom. Istu situaciju imamo sa općom i veteranskom bolnicom u Kninu, Hrvatski ponos. Tamo je došlo do toga da ovih dana provode humanitarnu akciju za prikupljanje opreme u toj bolnici. Sjetite se i Opće bolnice u Dubrovniku k ada su nedavno otkriveni dugovi za lijekove te bolnice. Župan je gostovao u jednoj emisiji na javnoj televiziji. Na pitanje voditelja emisije hoće li Dubrovačko-neretvanska županija podmiriti dugove bolnice župan je šutio. Kada je trebalo platiti dugove onda neka država to plaća ali kada treba uhljebiti nekoga tko nije iz liječničkog, van medicinske onda se ovakvi župani pozivaju na ustavno pravo na lokalnu samoupravu. Ljudi moji narod nam odlazi. Pa što to mi radimo? Otkad je županija, evo samo sam rekao iz Dalmatinske zagore, malo prije je kolega nabrojao iz Slavonije koliko je ljudi otišlo. Mi moramo raditi za narod. Vidim čak i prepucavanja tko je više za Tuđmana, tko je ovo. Da, hrvatski branitelji, moji suborci i dr. Tuđman kao vrhovni zapovjednik je zaslužan za stvaranje slobodne Hrvatske a mi moramo urediti državu da narod opstane živjeti u njoj. Narod izumire, 2/3 Hrvatske su spaljena zemlja. Mi moramo ukinuti županije, ta carstva i šerife jer ovakav način da dijelite Hrvatsku na ove besmislene županije katastrofalan za Hrvatsku. Hvala lijepo.
Hvala vam. Ovime smo došli do kraja slobodnih rasprava pa prelazimo na dnevni red.
Slijedeći Klub zastupnika je MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Ja bih govorio, pošto mi je uzeta riječ malopre u raspravi o Vukovaru, takav je Poslovnik, nažalost oni koji žele govorit i raditi njima se oduzima riječ. Međutim, ja bih sad nakon Vukovara iskoristio samo priliku nakon rasprava koje su u biti uvijek i bolne i koje su nažalost uvijek u predizborno vrijeme, ja bih govorio o lažnim obećanjima Vlade Andreja Plenkovića koja je održana, na sjednici u Splitu prije 2 godine. Nažalost, ako nemamo hrabrosti o tome govoriti i to mijenjati ja znam kad sam se kandidirao za župana i moj je jedan od slogana bio „bit ću posljednji župan, da se županija ugasi“. Tada su obećani ključni projekti za područje Dalmatinske zagore, a kao što sam rekao od kada su županije osnovane u Dalmatinskoj zagori imamo 100.000 ljudi manje. Govorimo o području od Neretve do Krke, jedno prekrasno područje koje sa par investicija, par, nekoliko projekata, ja ću nabrojiti za Cetinsku krajinu, ovdje držim projekte jel sve što se događa u Cetinskoj krajini je nedovoljno, malo i poražavajuće, a to je vidljivo iz odlaska ljudi i broja stanovnika, al to je najperspektivniji kraj u RH od Savudrije poglavito u zaobalju i priobalju, od Savudrije do Prevlake za razvoj turizma, poljoprivrede. Imamo dva ključna projekta, davao sam amandmane, to je brza cesta Kukuzovac – Križice, tom cestom Sinj i Cetinski kraj postaju predgrađe Splita, Split je inače prenatrpan, građevinski preizgrađen i ušli smo u ogroman problem. Od te investicije 2016. kako sam je pod pritiskom tada prokrenuo, studija izvedivosti i odabrane varijante se stalo. Apsolutno se ništa ne radi na tome pitanju osim u predizborno vrijeme što se obećaje taj projekat. Drugi vrlo značajan projekat pošto je Sinj, Split 20-tak minuta vozilom, je naša, naše Sinjsko polje, kroz Sinjsko polje prolazi rijeka Cetina koja, a Sinjsko polje 6.000 hektara u ljetnim vremenima ima problem sa sušom, a u zimskim sa poplavama zbog izgradnje Hidrocentrale Peruća i ostalih i zbog toga imamo znači probleme i u navodnjavanju i u odvodnji. Od toga projekta nema ništa. Kad su bili izbori, sve izbori u zadnjih 20 godina uvijek se obilazi to Sinjsko polje, dolaze brojni stručnjaci, planska dokumentacija, sredstva financijska su odobrena, međutim ja ne znam gdje više stajete svi planovi, dokumenti koliko je novaca do sad otišlo, koliko se tu delegacija slikalo, koliko je, znači Sinjsko polje je žalosno da 20 km od obale, Makarska je blizu, šibenska županija je blizu, sve turističke destinacije su blizu, a Sinjsko polje nema navodnjavanje. Samo ove dvije investicije koje nisu Bog zna što, zaslužuje cetinski kraj. 40% hidroenergije RH se sliva rijeke Cetine. 40%. Danas, kada vidim prostorni plan, izmjene plana Splitsko-dalmatinske županije, više ima vjetroelektrana po svakom brdu i toliki se kapital ulaže, a ništa od toga nema to područje. Ništa nema od toga područja. Nešto malo lokalnim uprava se da i to je to, osim što se umjesto solara i nečeg drugog, vjetroelektrane i taj interesni lobi koji je u Vladi kad je bio Vrdoljak progurao i subvencije, sve što ide, to je katastrofalno. Znači, još nam muzu džepove toj sirotinji na subvencije iz te električne energije. To je spaljena zemlja. Dalmatinska zagora najperspektivnije područje, ali kad priđem prema Kninu, odemo prema Kninu ili kad odemo prema Imotskom i Vrgorcu, situacija je još gora. I onda se još sjete jedinoga projekta, a to je projekt gašenja odlagališta, a to je odlagalište u Vrgorcu, da ih Vrgorca prevoze, to ste upoznati, 120 km smeće do Sinja, ionako slabi financijski kapaciteti Vrgorca, 120 km Ministarstva okoliša koji ugrožava okoliš jer ti kamioni jednostavno nisu prilagođeni na toliku dužinu prevoziti taj otpad i to uz rijeku Cetinu, na Mojanku. Slab sam glas čuo i žao mi je, evo tu je i kolega moj Šipić, što nisu bile reakcije puno žešće, ali ja još jednom ću poslati tu poruku. Smeće nećete odlagati, mi tražimo isključivo projekte [[Upadica Reiner: Hvala.]] razvojne projekte koji su obećavani cetinskom kraju.
Hvala lijepa. Prije nego što nastavimo, pozdravimo na galeriji korisnike i odgajatelje Centra za pružanje usluga u zajednici Klasje iz Osijeka. [[Pljesak.]] Evo, a sad će iznositi stajalište u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo kolegice i kolege, poštovana djeco sa svojim učiteljima. Evo, ja bih na kraju ove godine, evo smatram da ova stanka je nepotrebna i da HS u ovoj godini nije bio centar moći i odlučivanja, da je sasvim drugog centra se upravljalo, zbog toga imamo i ogromne prazne rezultate koji prikazuju kao gospodarski rast jer se može tako, jednostavno tako pokazuju brojevi, međutim, iza tih brojeva, brojevi uvijek ne potvrđuju pravilo da je to taj gospodarski rast nego, žalosti me i to moram naglasiti da je ovih 5% BDP-a u prošloj godini, 5% BDP-a od doznaka naših iseljenih građana. 5% BDP-a. Znači iselili su naše mlade stručne ljude i sad ti ljudi uplaćuju, naši građani iz inozemstva na svojim obiteljima i to je taj proračunski, 18 milijardi kuna. U ovoj godini je i gore i rapidnije jer je iselilo 2/3 Hrvatske. U ovoj godini nismo imali snage, dao sam prijedlog, dao sam amandmane da nema prodaje poljoprivrednoga zemljišta stranim pravnim i fizičkim osobama ako, to je Orban zabranio u Mađarskoj, zbog čega bi mi Hrvati ne možemo kupiti poljoprivredno zemljište u Mađarskoj dok Mađar u Hrvatskoj mogu. Da li je to ravnopravno? Sad kad se iselila Slavonija, jedino što smo napravili ove godine kvalitetno i temeljito, ojačali smo župane, a županije su kočnica razvoja i grobari RH su županije. Jedini smo ih osnažili, dali smo im 200 novih djelatnosti, ured državne uprave, djelatnike smo prebacili, vidimo u Zadru čak su sad već županijama digli koeficijente svojim djelatnicima, svojim djelatnicima, prije nego što su primili ove, ali za učitelje i policajce i vojnike treba za koeficijent prosvjedi, trebaju… Znači ova godina nije dobra. Bez obzira što se pokazuje gospodarski rast, dokle god naši ljudi iseljavaju i dok je 5% BDP-a od naših iseljenih liječnika, profesora, najstručnijih ljudi koji odlaze, a u isto vrijeme dali ste ovlast i moć županima zbog kojih ljudi i odlaze i županijama. To treba ukinuti, a ne ojačavati. Otkad su osnovane županije, još ću jednom ponoviti, od Krke do Neretve je 100 tisuća ljudi iselilo. 100 tisuća ljudi, a ove godine smo donijeli i još jedan zakon, lex Mikulić, spojili smo znači sve što treba spojiti, znači jednostavno inspekcije se spojile. Smatram da ova godina nije dobro odrađena, žao mi je šta se ovaj Sabor degradirao na žetončiće ili izdaju narodne volje, centar moći i odlučivanja u RH bi trebao biti ovdje, dame i gospodo. I treba, zbog ovog stanja u RH, zbog iseljavanja, demografskog pada, zbog toga što je u ovome trenutku ljudi jednostavno ne vide nikakvu perspektivu bez stranačke iskaznice. U mome kraju, u Splitsko-dalmatinskoj županiji nema šanse da u bilo koju ustanovu, bilo koju, bilo gdje da se zaposlite bez stranačke iskaznice. I ljudi odlaze. Ja mislim da ovaj partijski sistem u RH je najveća prevara i najveće štete je napravilo ovaj način upravljanja. Županije su izvor raseljavanja hrvatskih građana, a ove godine smo im dali toliku moć, da je to strašno. Evo, ja još jednom na kraju bi izrazio našim građanima sve najbolje u ovim blagdanima, ali izrazio bi nezadovoljstvo što je uvijek ova sabornica prazna, osim petkom, vidjet ćete za nekoliko trenutaka, kako ulaze, oni ja i ne znam ljude, evo ja kao saborski zastupnik ne znam, ne poznajem ih, koji će dignuti ruke i to je sramota i žalost hrvatske demokracije, da se, da ne znam ja kao saborski zastupnik, a kamoli građani ljude koji odlučuju o njihovoj sudbinama u HS-u. To je sramotno. Hvala lijepo.
Nastavljamo sa iznošenjem stajališta, slijedeća je kolegica Snježana Sabolek, izvolite kolegice Sabolek, kao nezavisni zastupnik.
Hvala vam potpredsjedniče HS. Pitam vas sa ove govornice da li ste svjesni činjenice da RH ne funkcionira kao država? Ne, jer nije zasnovana na ideji pravednosti, nego na ideji stranačke iskaznice koja otvara vrata istima, dok onima bez stranačke iskaznice sposobnosti i iskustva vrata ostaju zatvorena. Hrvatima bi njihova država trebala biti udobni topli dom i bez obzira što naša država nije, ekonomski gledano, meki jastuk nego je grub, tvrd i slamnati krevet, građane smeta to što taj krevet ne žulja svakoga jednako. Kod nas morate imati političku vezu za zapošljavanje na bilo kojoj razini, od čistačice do menadžera, prosječni građani ne mogu živjeti od svoga rada ili znanja, hrvatska mladost nema problema ni s ustašima, ni s partizanima, oni žele živjeti budućnost. Generacije koje su se rodile početkom rata završile su fakultete, imaju svoje obitelji, njima bivši sustav ništa ne predstavlja, oni traže reforme i borbu protiv korupcije i zbog toga što im vi ne nudite takvu RH, oni masovno iseljavaju u društva koja prevode reforme i bore se protiv korupcije. Kad se građane pita, korupcija je hrvatski problem br. 1, ali borba protiv nje nikako da zaživi, štoviše uvjereni smo da jedino mi iz Živog zida nudimo takva rješenja koja vi nikada niste prihvatili jer vas naravno ne zanima bolja RH. Zašto niste prihvatili Ovršni zakon, Zakon o porijeklu imovine i oduzimanju nezakonito stečene imovine, Zakon o zviždačima? Nisu li to jaki argumenti u borbi protiv kriminala i korupcije? Niste, jer ovako vam je dobro, a znamo i zašto. Jedino se nešto poduzimalo kada se službeni Zagreb pripremao za ulazak RH u EU, tada se pod pritiskom iz Brisela naravno stvarali su se zakonodavni okviri jer naravno trebalo je osigurati da se RH po ulasku neće naći pod monitoringom EU-a zbog izostanka antikorupcijskih mjera, uvjeravali ste tada građane svakodnevnim propagandama tih nekoliko mjeseci prevodile su se akcije u kojima ste nas također uvjeravali da je koruptivno ponašanje neprihvatljivo, odvijala su se i privođenje moćnih političkih aktera, ali nijedan takav slučaj nije do danas dobio svoj pravomoćni sudski pravorijek, a svi ti prevedeni danas su slobodni. Niste u stanju kazniti koruptivno ponašanje i ugradnju sustavnih alata u tijela javne vlasti kako bi se sve koruptivne nepravilnosti sankcionirane ili niste ili vam tako odgovara. Tako dugo dok se svi neodgovorni politički akteri i imućni ne kazne zbog svojih nedjela, onemoguće u javnom djelovanju, RH neće i ne može biti topli dom našoj djeci. Koju poruku šalje hrvatsko pravosuđe? Dakle, ako imate visoku političku poziciju i spremni ste kratko odležati u zatvoru, riskirajte, ukradite, ukradite, za to će vam, za to ćete malo robijati, ali ćete onda cijeli život biti mirni. Koja je poruka malim lopovima? Ne kradite jer ćete na dugu robiju, pravosuđe na nekome nažalost mora pokazati pravdu i da rade kako treba, ali na moćnicima neće. Vi mali, sitni, vi ćete stradati, gulit ćete robiju dok oni gule krumpir. Takvi slučajevi ruše povjerenje u hrvatsko pravosuđe. Među građanima je snažan dojam da pravosuđe ne tretira jednako politički moćne i imućne kao sve druge građane. Svjedoci smo da se optužnice podižu tek kada političari padnu s vlasti, a i onda se suđenja razvlače, a presude ruše na višim instancama. Hrvatske definitivno nije pravna država. Borba za transparentno društvo temelji se na stvarnoj volji političkih aktera i nositelja vlasti društvene vrijednosti poput poštenja, odgovornosti i učinkovitosti, posebno vodeći računa o etici i dostojanstvu. Smatram da je promjena u takvom smjeru potrebna Hrvatskoj, a da bi se to postiglo potrebni su snažni pojedinci koji su spremni ići u tome smjeru, poput našeg predsjednika Ivana Vilibora Sinčića i njegovog kolege Mislava Kolakušića. Hvala vam.
Hvala i vama. Sljedeći je kolega Tomislav Panenić ispred Kluba Nezavisne liste mladih. Izvolite kolega Panenić.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege. Dragi posjetitelji iz Sinja. Evo Miro Bulj je poslao svoju poruku, svoj apel šalje naravno i mladima i oni koji trebaju čuti jer na kraju će ispast samo oni mogu promijeniti nešto ovdje i u onim problemima koji nas svakodnevno muče. Dolazeći s područja Slavonije evo neki dan mogli ste popratiti jedan izvještaj medijski gdje je bilo govora o krčenju voćnjaka, konkretno jabuke i vlasnik toga voćnjaka kaže jednostavno ne može pokrivati više svoje troškove. Što nakon toga, dolazi kukuruz uzgaja se kukuruz pa bi rekli ok, tamo gdje je nešto mu postalo problem pređe na drugu kulturu pa onda s tom kulturom stvorit će prihod koji će biti dostatan za njega, njegovu obitelj. Međutim više nije ni tako, ono što je novi problem u Slavoniji nastao sada to je niska cijena kukuruza. Nekako su svi smatrali da će Zakon o sprečavanju nepoštene trgovačke prakse biti jasno istaknute cijene koje će biti tržišne, koje će biti kompetitivne, gdje će oni koji otkupljuju međusobno se boriti i truditi da budu ti koji će ponuditi bolju cijenu. Ali mehanizam se našao, praktički proizvođač ostavlja svoju robu u silosu na skladištenju, to je tržišna usluga. Skladištenje neke robe naravno da svi znamo da ta roba koja je uskladištena da će većinom se protrgovati upravo preko onih koji su skladištili i onda skladištari ili veletrgovci na kraju nađu se, naprave dogovor i ponude najnižu cijenu koja se može ponuditi. Uzmite ili ostavite. Nije to samo, imam ja svoj kukuruz tamo je u nekom skladištu nego to skladištenje košta, opterećuje i čekanje donošenja odluke ima svoju cijenu. I nalaze se ljudi u novom problemu, koliko treba proizvoditi, koliko treba biti veliko OPG. Pratili smo sada događanja oko programa raspolaganja državnim zemljištem, donose lokalne samouprave određene limite koliko je najviše. Negdje je to 20 hektara, negdje 30, negdje nešto više, ali recimo tu se vrti i to je neka procjena da bi se sa tom količinom državnog poljoprivrednog zemljišta koje se može dobiti u najam po cijeni koja je recimo niža nego što je za privatnu zemlju, netko mogao stvoriti budućnost u poljoprivrednoj proizvodnji. I vrlo često slušamo ovdje, pogotovo vladajući koji kažu, kroz naše mjere, mi ćemo oživjeti selo, mi ćemo stvoriti dodanu vrijednost, živjet će se, ali onda postavljam pitanje, a koliko je to potrebno zemljišta, koliko ljudi da bi stvorilo takav jedan dohodak? Jel treba svatko imati 200, 300, 500 hektara da bi uspio nešto kroz te male prinose koje stvore, financijske male prinose da bi stvorio svoju budućnost ili ćemo cijelo vrijeme čekati da imamo odlučnu Vladu koja će jednom organizirati tržište. Ključni problem je organizacija tržišta, jasan pristup prema trgovcima, prema prerađivačima, prema uvoznicima da imamo robu koja nastaje u Hrvatskoj jel ukoliko sve svedemo na to da će se uvoziti proizvodi, pa čak i ovakvi merkantilni proizvodi koji se prerađuju, da bismo ostvarili proizvodno bolje uvjete, jednog dana više nećemo imati domaće tržište ako nam neće niko ovdje opstati, ako se sve to raseli ode u neke druge zemlje što ćemo onda? Da li ćemo uopće imati proizvodnju ako nećemo imati radnike? Suočavamo se s jednom krizom identiteta kojega država mora prihvatiti, a poljoprivreda je uvijek bila ta koja je pokazivala pravu sliku društva. Da li mi smatramo da Austrijanci imaju druge tržišne okolnosti? Ne, Austrijanci imaju samo bolje organiziranu državu koja stvara uvjete sa svojim ključnim akterima da proizvodi koji nastaju u toj državi imaju primjerenu cijenu, da osiguravaju održivost, da se sa određenim proizvodima koji bi dolazili izvana imali nižu cijenu izbalansira, da stvore konkurentnost, da budu i prema van, ali vode brigu. Ovdje kod nas se sada događa, jučer nije bilo sa jabukama, danas neće biti sa kukuruzom, sutra više neće biti dobro sa nikim. I naravno da se onda postavlja pitanje, što politika radi? Na ovoj strani desno ne radi nitko jel smo mi izgleda ostali nas par ovdje koji bi trebali govoriti o tim temama i nadat se da netko nas ipak posluša i da će uroditi plodom. Hvala lijepa.
Hvala i vama.
Sada je na redu g. Tomislav Panenić koji će iznositi stajališta Kluba Nezavisne liste mladih.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Danas bi pokrenuo i razmatranja ovdje razmišljanja svih nas koji smo ovdje u Saboru i odakle i šaljemo i poruke o jednom pitanju koje se ponovno aktualiziralo, a to je pitanje neradne nedjelje. Do sada imali smo u hrvatskoj novijoj povijesti kako imamo samostalnu državu više razmatranja o tome da li treba nedjelja biti neradna, da li je to dan za obitelj, naravno evo i kroz zadnje izmjene državnih blagdana bilo je isto oko toga razgovora, zapravo pozivamo se ako nedjelja je kao takav dan ono gdje spada u određeni blagdan ono onda smatra se ono da automatski je neradni dan, pa s time zapravo dolazimo i do praktično zakonskoga već nekoga rješenja gdje se govori o tome, da nedjelja može biti neradan dan. U povijesti više se raspravljalo znači o tome, o pravu obitelji, o zajednici, o možda tome jednom danu, možda jednoj kršćanskoj povijesti zapravo tradiciji koju smo njegovali, koju njegujemo u Hrvatskoj državi. Pa su to bile argumentacije koje su pokušavale naći određene modele i zakoni koji su to regulirali su svaki put naišli na momenat, a to je Ustavni sud koji je ocijenio da rješenja koja su bila ponuđena nisu ravno prema svima koji sudjeluju prvenstveno u trgovačkoj branši. Sada u novije vrijeme vidjeli smo da dolazi do jednog novog momenta, da imamo trgovačke lance koji su samostalno donijeli odluku da neće raditi nedjeljom, KTC je primjer, znači koji su jedan ozbiljniji lanac koji je donio takvu odluku. Iako, znači oni polaze prvenstveno od svoga poslovnoga promišljanja ali vidimo da njihovo poslovno promišljanje kao i anketa koja je vršena među poslodavcima u trgovini pokazuju i probleme koje oni imaju organiziranjem rada nedjeljom, gdje im nedostatak radne snage utječe i na organizaciju njihovoga rada i gdje je razmišljanja o tome da nedjelja ne bi bila radan dan sve je njima bliža. Na neki način iskra postoji, postoji od strane radnika koji očekuju slobodan dan, poslodavci koji razmatraju, ali nitko ne želi ili rijetki pokažu da žele biti prvi, KTC je rekao mi ćemo biti prvi, ulazimo i u mogući rizik, a svi ovi ostali očekuju od zakonodavca dajte jedno rješenje koje ćemo moći podržati. Da li je to rješenje koje će biti u cijelosti ukidanje, ukidanje za sve ili će se pronaći model gdje bi bio jedan dragovoljni, dragovoljnu mogućost određivanja određenog broja nedjelja koje bi bile radne, koje možda imaju posebno značenje na nekom području. Prema tome, bitno je da evo i mi ovdje govorimo o tome da postoje možda i realne potrebe, znači ne govorimo sada više o tome samo da li postoji određena tradicija nego aktualni trenutak, gospodarski trenutak u kojem se nalazimo možda je dobar povod da se upravo kroz ovakvu raspravu predloži i resorno ministarstvo je Ministarstvo gospodarstva da razmatra određene prijedloge i da dobijemo možda barem u javnu raspravu kroz određeni prijedlog smjernica da se vidi i osjeti momenat koji trenutno imamo. Možda bismo stvarno mogli sada doći do rješenja koje bi nas približilo jednom zapadnom modelu koju njeguju jedna Austrija ili Njemačka koje isto tako imaju razvijeno i turistički sektor, imaju i osobnu potrošnju koja je značajna, gdje bismo mogli naći model koji bi bio održiv. Govorimo o gospodarski održivom modelu, a koji bi uvažavao isto tako i pogotovo demografski određene potrebe jer poslodavci su istaknuli da imaju problema kod zapošljavanja gdje im radnici odlaze u sektorima u kojima nedjelja je neradna. Znači, ako imate tranziciju radne snage iz sektora trgovine u kome je nedjelja radna u ostale gospodarske grane onda postoji stvaran problem i s time bi se moglo doći i do odluke koja će možda onda izazivati određene negativne financijske učinke kod onih poslodavaca koji donesu takvu odluku. Bio je primjer općine Ivankovo gdje su usuglasili se svi trgovci ono i to je dobilo i potporu lokalne samouprave pa se tamo ne radi, nije to jedina, ali evo jedan primjer koji je bio u javnosti. Vjerojatno ima i drugih općina i sredina gdje se nedjeljom ne radi jer jednostavno nema niti potrebe, ali ovaj trenutak je sada trenutak za razmišljanje i jedno kvalitetno rješenje. Smatramo evo da bi moglo potaknuti kvalitetno, zapravo kvalitetnu raspravu i donijeti obostranu korist i time bismo ovu temu koja je uvijek bila problematična mogli i zatvoriti. Hvala lijepo.
Hvala i vama.
Sada je na redu Klub Nezavisne liste mladih i kako mladima uvijek treba dati priliku s nama je poštovani kolega Tomislav Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Evo, ja ću vaše riječi proslijediti biračima za sljedeće izbore tako da onda mladi napokon maknu, ako treba i mene, ali sve one koji ne pripadaju prema, u mladima. Ja bih se osvrnuo na sjednicu Savjeta za Slavoniju, Baranju i Srijem koja je održana jučer u Vukovaru. Samo bih upozorio kolege iz vladajuće koalicije, prvenstveno iz HDZ-a da barataju sa pogrešnim brojkama. Govore o milijardama, milijarde koje su dodijeljene nekim pravima, milijarde koje su ugovorene, milijarde koje su realizirane, ali ono što su zaboravili, a to su tisuće. Zapravo, tisuće ljudi koji su otišli. Brojke kojima vi raspolažete, koje stalno naglašavate zapravo, čini mi se da nitko ne osjeti jer tisuće ljudi koji se odseljavaju ne osjete, a to, evo pokazuje i zadnje izvješće. Vukovar u kome ste bili izgubio je u 10 godina nepunih 6 tisuća stanovnika 20% ukupnog broja stanovnika. Jedan Ilok je izgubio 23%, Županja je izgubila 23% i ono nakon toga ja postavljam pitanje, gdje su te milijarde otišle? Na koji način vi zapravo pretvorite te milijarde u ono što vi smatrate da treba biti bolji život? Ja vam kažem po onome iskustvu koje imam tamo da je to samo zatvoreno unutar političkih elita koje ste sami stvorili, koje upravljaju županijama, koje tamo potroše sredstva, a na kraju krajnji korisnici koji trebaju, a to su stanovnici, oni ih ne osjete. Vi ste donijeli na Vladi Zakon o proglašenju Vukovara mjestom posebnog domovinskog pijeteta, donijeli ste Zakon o prijenosu osnivačkih prava nad vukovarskom bolnicom, imat ćemo raspravu o tome i vjerojatno će biti i potvrđeno. Ali ja vas pitam kada u petak izglasaju se ta dva zakona, da li će Vukovar biti bolje mjesto za život? Da li će tamo svi biti sretni zato što ste vi stvorili nešto prekrasno? Da li će zato svi glasati za vas? Ja ću vam dati odgovor onakav kakav jeste, da ste se malo maknuli iz samog središta Vukovara onda biste dobili taj odgovor, nećete dobiti izbore ni za predsjednicu, a imat ćete ozbiljnih problema i za bilo koje izbore. Nije to pitanje Škore, Milanovića, Kolinde, Kolakušića nego jednostavno to je poruka koju narod vam šalje i birat će sve osim onih koji su na vlasti, koja ne mijenja bit u životu. I što ćete poduzeti? Kako ćete vi animirati stanovnike Slavonije, Baranje i Srijema da ponovo glasaju za vas i da slušaju jednu te istu priču? Koju poruku im vi šaljete? Ono što možete, a to je možda evo primjer sa izbora koji su bili u Hercegovini u Širokom Brijegu, Mjesna zajednica Kočerin gdje je kandidat koji je izgubio pokupio kutije, zaključo se, došla policija pa ih pokupila, pa će vjerojatno biti negdje na razmatranju. I to je novi model kako se dobije mogućnost da se izbori ipak ostvare. Znači jednostavno ako vam ne odgovara prebrojavanje pokupite kutiju i čekate da dođe policija koja će odvesti pa će se to na miru prebrojati jel se ne vjeruje više sustavu koji je izborni. A vjerujte mi po onome što iz Hercegovine govore nećete ni tamo dobiti izbore jel nezadovoljni su, pa čak i oni koji su se borili za Hrvatsku oni su nezadovoljni. Spominju najviše zadnju aferu sa ministrom Zdravkom Borasom koji je primao invalidsku mirovinu, a bio je ministar, bio je dužnosnik HDZ-a BiH i primao je invalidsku mirovinu, a niti jedan još ranjeni, poginuli, zatočeni, nestali branitelj HVO-a nije ostvario mirovinu po zadnjim propisima koji se trebaju primjenjivati od 1.1., nijedno pozitivno rješenje nema. Dajete neko pravo koje niko ne konzumira i onda očekujete netko da da glas. Za koga će dati glas? Za pusta obećanja. Niti Slavonija, niti Hercegovina, niti bilo koji drugi kraj Hrvatske neće više odgovoriti na takve priče nego traži se stvarni rezultat, a to je zaustavljanje pada broja stanovnika, podizanje razine gospodarske aktivnosti i tek onda možete računati da će nešto biti bolje i da imate nadu da netko glasa za vas. Hvala lijepo.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj Nezavisne liste mladih u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Tomislav Panenić. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Ja bih se obratio prvenstveno građanima Vukovarsko-srijemske županije. Danas sam pročitao obavijest gdje župan želi tužiti one koji iznose kako on kaže neistine, neistine o tome kako je župan svojim prijateljima posudio županijski novac. Ono što ja moram jasno reći, činjenicu da je izvršena nezakonita radnja na to je upozorila državna revizija. Izvješće državne revizije dobili su svi vijećnici Vukovarsko-srijemske županije i na osnovu toga su određeni postupili da prijave putem kaznene prijave, ja osobno sam postupio da sam uputio zahtjev Ministarstvu financija, sektoru za financijski proračunski nadzor da izvrše proračunski nadzor da se jasno utvrdi navodi koje je, navodi državne revizije da se radi o nezakonitim radnjama. Ali da ne bi bilo da je samo prvi put se dogodila nezakonita radnja nego je ovo već se i ponavlja koji put i mislim da je sada stvarno vrijeme da se konačno razriješi da li župan vrši nezakonite radnje što je stajalište koje mi imamo ili je on u pravu. I zato ću ja pozvati ministra financija da žurno potpiše odluku kojom će se provesti proračunski nadzor i da otkloni bilo koju sumnju a sumnju treba otkloniti u navode, zapravo ono što, navode državne revizije, u svojim revizorskim izvješćima posudbe 1,9 milijuna. I nekim čudom nije im župan predočio da je nepunih par dana nakon toga što je izvatke koje im je on dao, posudio još 850 tisuća toj tvrtki, tvrtki koja je u blokadi i dan danas nad imovinom koja je uzeta kao instrument osiguranja se sada moraju vršiti ovršne radnje i sve se to događalo sa odmakom i u trenutku kada je državna revizija počela svoje izvide. I zato tvrdim odgovorno da proračunski nadzor je nužan i da će se onda razjasniti sve okolnosti a pogotovo da utvrditi ćemo da li je u svom postupanju državna revizija zapravo pogriješila. Ali iskustvo već govori da nije. Ista ta državna revizija opet u mojoj županiji je utvrdila da je župan svojoj tajnici dao otpremninu koja je iznad onoga što je omogućeno kolektivnim ugovorom i ta tajnica je onda otišla u kabinet ministrice. Umjesto 9 i nešto tisuća kuna isplatio joj je 90 i nešto tisuća kuna. Ja smatram po svemu onome što je državna revizija napisala da je u pravu, da je apsolutno u pravu i boriti ću se i sa ove govornice i sa govornice Skupštine Vukovarsko-srijemske županije da zaštitim državnu reviziju, da zaštitim njihove nalaze i adekvatno tome da proračunski nadzor Ministarstva financija kada utvrdi činjenice pokrene ili kaznenu prijavu ili prekršajnu prijavu a pogotovo ako su neovlašteno isplaćena sredstva da se žurno vrate u županijski proračun. Uz to početkom ovoga tjedna u svom govoru upozorio sam i na događanja koja su bila u Širokom Brijegu na izborima za mjesnu zajednicu gdje je član HDZ-a pokupio kutiju sa izbornog mjesta, odnio je, zaključao se a nakon toga nije preuzelo to Državno izborno povjerenstvo, zapravo gradsko izborno povjerenstvo nego je došla policija i otuđila kutiju sa glasačkim listovima. Da li će se isto tako postupanje u BiH ponavljati i tijekom ovih izbora ako ne bude povoljno za vladajući HDZ tamo, a isto tako je i nepovoljno onda i za vladajući HDZ ovdje i čitajući dnevno.bh gdje su oni naveli da evo i naš kolega Milijan Brkić je zvao Čovića i Ćosića da žurno riješe situaciju jer bi mogli imati štetu. I tu je savršeno u pravu, HDZ će imati štetu, imat će štetu i na ovim izborima i u Hercegovini, imat će štetu i u Vukovarsko-srijemskoj županiji i svagdje gdje postupate suprotno zakonu, jednom će doći kraj tome postupanju, ali nećete vi više onda vladati nego će, ja se nadam, bilo tko drugi biti, ovo je najgore što trenutno imamo. Hvala lijepo.
Sljedeći je kolega Aleksić ispred Klubova zastupnika HSU-SNAGA-e, Nezavisnih zastupnika i Nove politike. Izvolite kolega Aleksić.
Zahvaljujem. Uvažene kolegice i kolege. Dragi hrvatski narode. Moramo objaviti novu radosnu vijest, Općinski građanski sud u Zagrebu presudio je jednom presudom ništetnost dvaju CHF ugovora. Nakon što su sudovi u Splitu, Zadru, Rijeci i Kutini presudili da su CHF ugovori ništetni, sada je takvu presudu donio i Općinski građanski sud u Zagrebu. Sutkinja Jesenka Jurić Šojat donijela je takvu presudu, tužitelj je bio Ivo Sole, odvjetnik koji je zastupao tužitelja je Srđan Kalebota, odvjetnik iz Splita. Čestitam svima na prekrasnoj presudi koja je u potpunosti utemeljena na hrvatskome pravu i na pravu EU i na bitnim presudama suda EU. Time se potvrđuje sve ono što govorimo već godinama da ugovori u kojima su ništetni predmeti cijena moraju biti kompletno ništetni. Radi se o dva ugovora zbog toga što je tužitelj najprije ugovorio 2006. jedan ugovor i zatim je 2011. g. taj kredit koji je ugovorio 2006. refinancirao novih ugovorom ponovo s valutnom klauzulom CHF. Dakle banka je dvaput plasirala valutnu klauzulu CHF i dvaput je uvalila tužitelja, potrošača u vrlo nezavidnu situaciju. Tužbom je tužitelj uspio dokazati da je takav ugovor ništetan i onaj prvi i onaj kojim je refinanciran kredit. Tužbenim zahtjevom traženo je 200 tisuća kuna na ime preplaćenih kamata i te preplaćene kamate su presuđene, dakle, osim što je ništetan ugovor, tužitelj ima pravo na 200 tisuća kuna preplaćenih kamata, uz to idu pripadajuće zatezne kamate. Tužitelj nije tražio kompletan iznos koji treba banka vratiti, to će tražiti novom tužbom, a to vjerojatno nije tražio zbog toga da ne uđe u veliki trošak, ako slučajno sud ne bi presudio u njegovu korist. Sud je prihvatio odluku iz revizije 3142/18 Vrhovnoga suda RH kojim je utvrđeno da na nižim sudovima nije potrebno provoditi nikakav dokazni postupak nego se jednostavno tužitelj poziva na kolektivnu presudu, u njoj je već presuđeno da su ništetne i valutna klauzula CHF i promjena kamatne stope odlukom banke za određeni period ugovaranja za određene banke, ovdje konkretno se radi o Addiko banci, bivšoj Hypo banci. I sudac, sutkinja Jesenka Jurić Šojat, pravilno je potvrdila da na temelju te revizije iz Vrhovnog suda 3142/18 nije potrebno provoditi dokazni postupak i jedino što je bilo upitno, bilo je pravno pitanje je li ugovor ništetan, sutkinja je utvrdila da su ništetni predmet, to je valutna klauzula CHF i cijena, to je promjenjiva kamatna stopa, koja se mijenja odlukom banke. Budući da su predmeti cijena ništetni, ništetan je ugovor i onaj prvi i onaj drugi jer imaju potpune iste ništetne ugovorne odredbe. Osim toga, akceptirane su i presude, odnosno odluke po reviziji Vrhovnog suda 105/2002 i 907/2002 gdje je Vrhovni sud već prije utvrdio da ukoliko je cijena u ugovoru ništetna, da je ništetan i ugovor, a mi ovdje u našim ugovorima imamo ništetnu i cijenu i predmet ugovora. Također je akceptirana i presuda suda EU-aC-118/17 kojom je utvrđeno da ukoliko je ništetna valutna klauzula, u tom slučaju bi trebao biti ništetan i ugovor u kojem je valutna klauzula ugovorena. Evo imamo već 5 općinskih sudova koji presuđuju da su ugovori s valutnom klauzulom CHF ništetni i ono što sad očekujem od Vrhovnog suda jest da konačno on odluči jesu li CHF ugovori ništetni. Pozivam Vrhovni sud da to pravno pitanje rješava prvo, da to pravno pitanje rješava prije pitanja prava na obeštećenje za konverziju jer ukoliko su ništetni CHF ugovori, ništetni su i aneksi kojima je izvršena konverzija CHF u euro. Prema tome, prvo i temeljno pitanje na Vrhovnom sudu mora biti pitanje ništetnosti CHF ugovora. Hvala.
Hvala vam kolega Aleksić.
Sljedeći klub zastupnika je onaj HSU-SNAGA-e nezavisnih zastupnika i Nove politike u ime kojih će govoriti poštovani zastupnik Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege. Htio bih reći nekoliko riječi o odgodama ovrhe odnosno o sprečavanju ovrhe kao takve. Pa najprije bih se osvrnuo na nekoliko jednostavnih slučajeva kako možemo spriječiti ovrhu. Prvo temeljno pitanje kod ovrhe jest jeli dugovanje u zastari? Događa se u slučaju kada imate dug za trošak vode, trošak struje, trošak odvožnje otpada da vam se pokreće ovrha nakon više od godinu dana od nastanka toga duga. Potraživanje na temelju takvih dugovanja se može ostvariti samo u roku od godinu dana. Npr. ako je neko prije godinu i jedan dan vama htio naplatiti vodu, a nije i nakon godinu i jedan dan javni bilježnik pokreće ovrhu, takva ovrha je u zastari, ali se vi na tu zastaru morate pozvati. Ako se ne pozovete na zastaru morat ćete platiti dug. Druga mogućnost da se spriječi ovrha koja je dosta česta, ali ljudi to ne znaju ove lešinarske agencije koje otkupljuju dugove često otkupljuju dug na način da imaju u kompletu neko dugovanje, banka proda to dugovanje, dospjela glavnica, dospjela zatezna kamata i agencija ta lešinarska agencija prikaže cijelo to dugovanje kao novo dugovanje od određenog datuma i počinje naplaćivati zateznu kamatu na to kompletno dugovanje. Takva ovrha je neprovediva ako vi znate što učiniti. Što morate učiniti? Morate utvrditi točno što je u što u tome dugu, što je tu dospjela glavnica, a što su tu zatezne kamate, jer zatezne kamate se na glavnicu ne smiju dodati. Ukoliko se zatezne kamate dodaju na glavnicu i onda se nakon toga naplaćuje zatezna kamata na taj kompletan iznos takva ovrha nije zakonita, jer se ne smije na zateznu kamatu naplaćivati nova zatezna kamata. Slijedeća stvar o kojoj trebate voditi računa, ukoliko imate nepošteni kredit s nepoštenom ugovorenom odredbom bilo kojom, npr. banke su ugovarale zateznu kamatu koju mijenjaju svojom odlukom. Takva zatezna kamata ne vrijedi. Ugovarale su promjenjivu kamatnu stopu koja je mijenja odlukom banke, to je već utvrđeno u kolektivnom sporu da je nepošteno. Ugovarale su valutnu klauzulu CHF, što je također nepošteno utvrđeno u kolektivnom sporu. Ukoliko imate takav kredit i ukoliko po takvom kreditu banka ima potraživanje na način da je došlo do raskida ugovora zbog toga jer niste plaćali svoja dugovanja, a niste zbog toga jer ste imali nepoštene, nepoštene dugove koje niste mogli plaćati jer su daleko iznad onog iznosa koji je bio stvarni dug i banka sad želi ovršiti nekretninu da bi se naplatila, banka tu nekretninu ne smije ovršiti. Zašto je ne smije ovršiti? Zato jer je presudom Suda EU-a C407/18 nedvojbeno rečeno ukoliko imate nepošteni kredit ovrha nekretnine ne smije se izvršiti. I sad je zakonodavac pokušao primijeniti tu novu, tu presudu C407/18 u novom Ovršnom zakonu, međutim mislim da je to dosta, dosta loše sročeno. Pa je zakonodavac predložio u novom Ovršnom zakonu da se može spriječiti ovrha nekretnine ako ovršno javno bilježnička isprava potječe iz ugovora koji je zaključio potrošač te je ovisno o raspoloživim dokazima vjerojatna ništetnost jedne ili više ugovornih odredbi do podnošenja tužbe za stavljanje izvan snage, nagodbe ili javno bilježničke isprave najdulje u trajanju 30 dana. Kaže može, ne može nego mora. Dakle Sud EU-a je presudom C407/18 rekao da se mora odgoditi ovrha ukoliko imate nepošteni kredit. Mora, ne može. Dakle, to što zakonodavac predlaže sada u ovršnom zakonu da se može odgoditi ovrha ukoliko imate nepošteni kredit ne drži vodu. Pravo EU kaže mora se odgoditi ovrha i ja ću amandmanom djelovati na tu odredbu na način da ću predložiti da se napiše da sud mora odgoditi ovrhu ukoliko vi imate dokaz da ste ugovorili nepoštene ugovorne odredbe. Ukoliko se to tako ne napravi, to znači da zakonodavac radi suprotno pravu EU-a. Hvala.
Hvala lijepa i s time smo završili sa iznošenjem stajališta i vraćamo se na našu točku.
Dobro jutro, poštovane saborske zastupnice, poštovani saborski zastupnici. Počinjemo kao i uvijek u srijedu sa slobodnim govorom. Prvi je na redu poštovani kolega Marko Vučetić, u ime Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege. Danas ću govoriti o nečemu što je dobro poznato ali nešto čemu se nedovoljno snažno odupiremo a to je da je Hrvatska zatvoreno društvo, da je to društvo u kojem vrijedi jedan jedini zakon a to je zakon društvene patologije. Ta društvena patologija organizira sve institucije i organizira život u RH. Društvena patologija dolazi do izražaja u gotovo svim segmentima hrvatskog društva i u svim slojevima. Ona progovara aktivnom snagom kod onih koji su zagovornici i nositelji te društvene patologije a šutnjom kod onih koji se ne usude oduprijeti takvom stanju. Društvena patologija je bila na djelu prošli tjedan u Hrvatskom saboru kada se odavala šutnja generalu koji je osuđen za ratne zločine. Kada u jednom zakonodavnom tijelu se odaje počast nekome tko je osuđen za ratne zločine onda se to zakonodavno tijelo izrijekom identificira i očituje kao tijelo koje ne provodi zakone, koje ne sluša glas institucija nego tijelo koje služi nekoj nadinstitucionalnoj volji. Tad nadinstitucionalna volja je ujedno i koruptivna volja. Tu koruptivnu volju je formirala društvena patologija. Društvena patologija je organizirala instituciju u kojoj se može odavati počast onima koji su pravomoćnom presudom osuđeni za ratne zločine. Jasno je da svi oni koji su tada ustali, svi oni koji su tada ustali predstavljaju horde koje su usmjerene prema i protiv pravne države RH. Tim hordama se pridružila i predsjednica RH kada je na svoj način komemorirala jednog čovjeka koji je osuđen za ratni zločin. Ja ne govorim o osobnim dimenzijama, govorim o institucijskim dimenzijama. Institucijska dimenzija je takva da moramo poštovani odluke institucija. Vrijednost Domovinskog rata se ne brani tako da izdvajamo nekoga i da ga našom voljom aboliramo i da ga našom voljom pretvaramo u heroje. Heroji Domovinskog rata su svi oni koji su sudjelovali u Domovinskom ratu, nisu napravili zločin. Nitko pojedinačno nego svi zajedno. Vrijednost Domovinskog rata se očituje u tome. Negacija Domovinskog rata se očituje kada se netko izdvaja koji je pravomoćnom presudom presuđen i kada ga se komemorira u zakonodavnom tijelu RH. Svi ti niti u načelu ne mogu biti domoljubi, svi ti niti u načelu ne mogu zastupati vrijednosti Domovinskog rata i mira koji nastupa tim ratom. Nadalje, društvena patologija u RH je došla do izražaja i u pregovorima sa sindikatima. Ova sindikalna aktivnost je bio pokušaj opiranja toj društvenoj patologiji kada se razvila sućut a sućut je bitna kategorija u kojoj bi se mogla izgraditi etika i moral nekog društva. Razvila se sućut prema jednoj struci koja je potlačena, koja je ponižena i koja je obespravljena. Svi građani RH koji se žele odupirati društvenoj patologiji stali su uz taj društveni pokret. Taj društveni pokret umjesto da je doveo toga da dođe do dekonstrukcije društvene patologije, došlo je do nove, novog organiziranja, nove institucije, nove nadinstitucije društvene patologije a to je dogovora hrvatskog premijera sa predstavnicima sindikata i do izdaje društvenog pokreta. Opet svjedočimo jednoj dvostrukoj izdaji i pobjedi društvene patologije. S treće strane imamo još jedan primjer društvene patologije a to je kad smo dvoje studenata iz Nigerije odlučili uhititi i protjerati iz RH. Sumnjiva je bila boja njihove kože. Mi ćemo danas raspravljati o biometrijskim podacima a u isto vrijeme nama je jedino što je mjerodavno je naš patološki pogled, kad uočimo nekoga čija nam se boja kože ne sviđa, kad uočimo nekoga čiji, ili čujemo nekoga čiji nam se govor ne sviđa, prva reakcija društvene patologije je da toga potjeramo iz ovog našeg svijeta. I ti koji su potjerani su na gubitku nažalost, na dobitku a mi smo na gubitku.
Slijedi iznošenje stajališta kluba zastupnika. Prvi koji su se javili je zastupnik Tomislav Žagar ispred Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege. Danas ću govoriti o dvije stvari. Jedna stvar je Ustav RH na koji smo mi kao zastupnici u Hrvatskom saboru prisegli da ćemo poštovani njegove odredbe i zakone koji iz njega proizlaze. Dvije stvari koje su bitne u Ustavu RH je svakako pravo na dom i pravo na rad. I u tom kontekstu danas ću govoriti o statusu radnika, jedne posebne vrste radnika u RH kojih nema puno ali rade jedan jako težak posao, jedan od najtežih poslova, potpuno predano, ponekad i 24h dnevno. A društvo ne samo da im ne prizna da su radnici nego im uskraćuje sva prava koji im iz rada pripadaju, koja bi trebali imati i gura ih na margine društva. Znate što oni nemaju? Nemaju plaću nego dobivaju socijalnu naknadu, ta naknada iznosi 3,5 kune po satu, 3,5 kune po satu. Nemaju pravo na bolovanje, neće ostvariti pravo na mirovinu, moraju sami plaćati svoja sredstva za rad. A znate što imaju oni, poštovane kolegice i kolege? imaju veliko srce, imaju ljubav i to veliku ljubav koju nesebično daju i brinu za one kojima je pomoć potrebna i koje ne žele ostaviti, ne žele ih napustiti. Oni su se odrekli svoje karijere, pa ako hoćete i svoga vlastitog života posvetivši ga onima koji ih najviše trebaju a mi im kao društvo poručujemo kroz ucjenu ako nisu zadovoljni neka se onda odreknu i ovih svojih vrlina, neka se odreknu svoje ljubavi, pa neka one za koje skrbe neka pošalju u dom. Naravno prepoznali ste riječ je o roditeljima njegovateljima i njegovateljima. Jučer su imali prosvjed u kojima su nama i u politici uputili, ja tako shvaćam ozbiljne poruke. Oni su nam jučer rekli i upozorili nas da već 12 godina nije implementirana Konvencija o pravima osoba sa invaliditetom što uključuje i djecu s invaliditetom i poteškoćama u razvoju. Mi se kao društvo volimo hvaliti da se brinemo o djeci, da je ta naša briga nešto što je najbitnije, naravno da je onda tu briga, osim djece briga i za obitelj. A onda što vidimo? Da nemamo vremena za njih, da nemamo vremena ni razumijevanja, ni poštovanja prema ovim ljudima koji se posvećuju svojoj obitelj u najtežim uvjetima. Da su nam bitna djeca onda ne bi tim roditeljima njegovateljima dala mjesečno 2,5 tisuće kuna da se svakodnevno brinu za svoju, kažem opet po 24h za svoju djecu. Želimo biti uređeno društvo, moderno društvo, kao članica EU a ne čopor vukova. Želimo doista da oni koji su najslabiji u tom društvu da se za njih brinemo mi koji možemo. I stvari su vrlo jednostavne. Što oni traže? Pa traže da imaju plaću a ne socijalnu naknadu. Zatim traže da ta plaća bude makar iznad visine praga siromaštva za dvije osobe. Oni moraju imati pravo na bolovanje jer zamislite što bi rekli danas osobi koja ima zdravo dijete ako bi joj rekli ako odete na bolovanje tada svoje dijete morate prepustiti u nekakvu ustanovu, to ne bi bilo humano a zašto je humano ako je riječ o djeci sa više poteškoća. Dakle ne samo jednom, onom sa više poteškoća. U slučaju smrti djeteta oni taj trenutak gube sva svoja prava. Tog trenutka. Nemaju 6 mjeseci kao mi političari ili ministri da 6 mjeseci imamo pravo na naknadu da bi pronašli drugi posao, da bi riješili svoje pitanje, oni to pravo nemaju iako oni i u ovom trenutku zapravo nisu radnici nego dobivaju samo naknadu. Ne mogu dignuti ni kredit da bi preuredili recimo svoj stan u kojem borave ne zbog sebe nego zbog onih o kojima brinu. Ja sam jučerašnji prosvjed shvatio kao ozbiljnu poruku, ozbiljnu poruku svima nama da si razmislimo kakvo smo mi društvo. Jel' mi samo hinimo da smo društvo, uređeno društvo ili ćemo zaista postati uređeno društvo? A da ima kada bi bilo volje, onda svoj problem može riješiti znate kako? Pa dovoljno je jedan dan, pazite jedan dan da se prihodi od PDV-a usmjere u tom smjeru i bilo bi dovoljno da naša djeca i njihovi roditelji ne proživljavaju ovakve traume. Najljepša vam hvala.
Sada je na redu Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e nezavisnih zastupnika i Nove politike, poštovani kolega Goran Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče HS-a, uvažene kolegice i kolege. Vrhovni sud RH i potrošači koji ste konvertirali, 55 tisuća vas ima, koji ste konvertirali CHF kredite, ovu raspravu posvećujem svima vama. Ovih dana Vrhovni sud RH treba odlučiti o tome hoće li pokrenuti ogledni postupak koji je predložio pazinski općinski sud i tim oglednim postupkom pazinski općinski sud zatražio je odgovor na pitanje jesu li valjani sporazumi iz konverzije CHF kredita. Jesu li valjani aneksi iz konverzije CHF kredita. Ta odluka hoće li taj postupak biti pokrenut ili neće, još nije donesena, ali ja moram u skladu sa aktualnom situacijom još jednom govoriti o onome što je važno za konverziju CHF kredita u kontekstu obeštećenja potrošača koji su konvertirali te kredite. Kao prvo, smatram da je pazinski sud propustio postaviti podredno pitanje, a to je podredno, ukoliko jesu valjani sporazumi, je li potrošač konverzijom obeštećen. Jer, o čemu se radi? Sud EU-a nedvojbeno je rekao presudom C-118/17 da potrošači u čije ugovore je država intervenirala moraju imati mogućnost na sudu dokazati jesu li ili nisu tom intervencijom obeštećeni, a matematika u slučaju Franak u Hrvatskoj potpuno je jasna i ona kaže da potrošači konverzijom CHF kredita nisu obeštećeni. Ja ću po prikazati na svojem konkretnom primjeru, na svojem kreditu jer ja sam također, konvertirao CHF kredit. Pa ovdje imam jednu grafiku koja točno pokazuje što se to događalo s mojim kreditom. Na dan kada sam digao taj kredit, na dan kada sam digao kredit, ja sam podigao 70 tisuća franaka i tih 70 tisuća franaka na dan podizanja kredita po tečaju 4,45 iznosilo je 312 tisuća kuna. Nakon 8 godina redovne otplate kredita ja sam došao do preostale glavnice 49 tisuća franaka ili u prijevodu 343 tisuće kuna. Dakle, nakon 8 godina redovne otplate kredita moj dug je sa 312 tisuća kuna narastao na 343 tisuće kuna, međutim, zbog ništetnosti valutne klauzule CHF, taj dug je nepostojeći. Dakle ovaj dug od 343 tisuće kuna koji je trebalo konvertirati jest nepostojeći dug jer je valutna klauzula CHF ništetna. Budući da je valutna klauzula CHF ništetna, tih 49 tisuća franaka ustvari iznosi 218 tisuća kuna, a to je ovaj zadnji stupac ovdje. Dakle ako pretvorimo 49 tisuća franaka po početnom stečaju u glavnicu novu, ta nova glavnica iznosi 218 tisuća kuna. Konverzijom je banka pretvorila ovu glavnicu koja je nepostojeća u novu glavnicu koja je također, nepostojeća i iznosi 237 tisuća kuna. Zašto je nepostojeća? Zato jer je veća od stvarne glavnice. Stvarna glavnica iznosi 218 tisuća kuna, a konvertirana glavnica iznosi 237 tisuća kuna. Moja stvarna glasnica u skladu sa ništetnošću CHF valutne klauzule 8% je manja od konvertirane glavnice. Ako izračunamo koliko sam ukupno preplatio kamata i koliko na to otpada zateznih kamata, ispada da sam 101 tisuću kuna preplatio kamate i tečaj i na to do dana konverzije treba obračunati još 34 tisuće kuna zateznih kamata. Ako bih odbio od te stvarne glavnice na dan konverzije iznos preplaćenih anuiteta uz pripadajuće zatezne kamate, došao bih do nove glavnice koja iznosi 83 tisuće kuna. Ta glavnica koja se dobije kada se stvarna glavnica umanji za iznos preplate i zateznih kamata, manja je za 65% od konvertirane glavnice. Što to znači? To znači da sam ja obeštećen samo 35% konverzijom, ostalih 65% banka mi još mora vratiti. Dakle Vrhovni sud RH ne bi trebao odlučivati samo o valjanosti nego i o matematici vezano za obeštećenje. Hvala.
Sada ćemo zastati sa raspravom o ovoj točci i krenuti na iznošenje stajališta u ime klubova. Pa prvi se javio u ime Kluba zastupnika HSU-SNAGA-e, Nezavisnih zastupnik i Nove politike poštovani zastupnik Vlaho Orepić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo. Nalazimo se u predizborno vrijeme i želim s ovog mjesta upozoriti na sljedeću činjenicu. Službeno u RH bar po zadnjim izborima imamo 3,7 milijuna glasača što jednostavno nije moguće i nije točno. Pokazat ću i ukazat ću kroz jednu jednostavnu računicu da to se mora korigirati ukoliko želimo da RH odnosno da ishodi izbornih procesa u RH budu korektni i u skladu s voljom naroda. Imamo 4 milijuna i 141 tisuću zdravstveno osiguranih osoba u RH i to su svi oni koji žive u RH. od tog broja oduzmite 20% ljudi maloljetnih što je prosjek u zemljama EU, znači dobit ćemo ukupni broj punoljetnih osoba 3 milijuna 313 tisuća i nešto. Taj broj punoljetnih osoba već je značajno manji od zvaničnog broja birača u RH. Koga mi lažemo? Ja moram upotrijebiti riječ lažemo. Ponavljam, broj punoljetnih osoba u RH je 3 milijuna 313 tisuća i nešto što je manje već od zvaničnog broja birača na zadnjim izborima. Od tog broja treba oduzeti i minimalno 250.000 fiktivnog stanovništva, lažnih glasača u RH. Već čitav niz puta sam upozorio na tu činjenicu i molim da se ovaj put svi skupa zamislimo nad tom činjenicom. Na taj način dobit ćemo 3 milijuna 063 tisuće glasača je realan broj koji može izaći na predsjedničkim izborima u RH, ok dodajmo 155.000 ljudi iz dijaspore kojima ne treba nikada ni pomisliti oduzeti pravo glasa jeli i dobit ćemo konačni broj 3 milijuna i 218 tisuća 222 glasača. Jednostavna računica zbroji i oduzmi, činjenice ništa više, nema politikantstva nikakva. Znači ovaj broj 3 milijuna 218 tisuća i 222 birača su naša realnost i to je broj koji je manji za skoro pola milijuna glasača od zvaničnog broja glasača u RH. Zastrašujuća je činjenica da s ovolikim brojem mi varamo vlastiti narod. Zakon o prebivalištu u RH jasno definira obvezu policije odnosno konkretno načelnika policijskih uprava u RH koje su dužne izvršiti provjeru i u skladu s činjeničnim stanjem otkloniti sve one građane koji nisu stvarni građani RH. O toj obavezi i svim obvezama koje proizlaze iz zakona koji definiraju izborne procese u RH šuti policija hrvatska, ali šuti i DORH. Gospodo iz DORH-a reagirajte krajnje je vrijeme. Smijenite sve načelnike policijskih uprava koji ne rade svoj posao, ali ti načelnici policijskih uprava su dobili usmenim nalogom od svojih nadređenih da taj proces prekinu koji sam ja započeo dok sam bio ministar. Ljudi moji ovo je stvar volje, političke volje da se vara na izborima u RH. S tom praksom moramo prekinuti pod hitno, počevši od ovih izbora Obratit ću se i DIP-u, obratit ću se i Koordinaciji za sustav domovinske sigurnosti koji vodi naš ministar general u Domovinskom ratu i siguran sam da on niti bilo koji branitelj ovdje pa uključujući i našeg ministra obrane nije se borio za takvu Hrvatsku koju će se varati vlastiti narod i to kada i gdje, na izborima, nemojmo to raditi, prestanimo s tom praksom. Gospodo, izborni proces u RH je ugrožen zbog nevjerodostojnog popisa birača, toga moramo biti svjesni, to mora prestati. Koliko god zvučalo otrcano pozivam institucije RH da napokon odrade svoj posao. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika je onaj HSU-u, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Goran Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS-a, uvažene kolegice i kolege. Jučer je Vrhovni sud RH odlučio pokrenuti prvi ogledni postupak u RH. Ja moram prenijeti ovdje poruku udruge Franak jer udruga Franak je vrlo ubrzano napravila jedan brainstorming o tome i udruga Franak je izrazito nezadovoljna tom odlukom Vrhovnog suda jer smatramo da je taj ogledni postupak potpuno nebitan, irelevantan i da nije trebao pokretati. Naime, o čemu se radi? Prvo i temeljno pitanje vezano za CHF kredite jest pitanje ništetnosti ugovora s valutnom klauzulom CHF. Pitanje koje se postavlja u oglednom postupku koje je pokrenuo pazinski općinski sud glasi otprilike ovako. Jesu li nepostojeći, odnosno ništetni sporazumi kojima je provedena konverzija CHF ugovora u euro ugovore, CHF kredita u euro kredite. Radi se o aneksima, dakle aneks se naslanja na osnovni ugovor i dalje vrijedi osnovni ugovor u onim dijelovima u kojima nije izmijenjen. Zašto je to pitanje potpuno nevažno i zašto to pitanje nije trebalo pokrenuti. Kao prvo, već imamo odluku Vrhovnog suda po reviziji 2868/18 kojem je nedvojbeno utvrđeno da potrošači, njih 55 tisuća koje su konvertirale svoje CHF kredite imaju pravni interes utvrđivati svoja prava na sudovima. Što to znači? To znači da se trebaju pozvati na kolektivnu presudu u slučaju Franak i vještačenjem utvrditi koja su njihova prava. Osim toga, u toj reviziji 2868/18 piše nedvojbeno ono što tvrdimo stalno i što je propisano čl. 326. Zakona o obveznim odnosima, a tim člankom je propisano da ništetnost naknadno ne može nestati i da se nikakvim aneksima, nikakvim nagodbama, nikakvim obnovama ništetnost kasnije ne može konvalidirati, osim izuzetno ako se radi o nekakvoj ništetnosti nekakvih odredaba koje su manjeg značaja i koje su možda već ispunjenje, a bile su manjeg značaja. U konkretnom slučaju, radi se o bitnim sastojcima ugovora, a to su predmet, valutna klauzula CHF i promjenjiva kamatna stopa koja je ništetna zbog toga jer se mijenja odlukom banke. To su bitni sastojci ugovora i u takvim slučajevima Vrhovni sud ima već od prije stav da su takvi ugovori ništetni. Dalje imamo presudu suda EU-a C-118/17 kojom je također, nedvojbeno utvrđeno, ukoliko zakonodavac intervenira u neki ugovorni odnos, da i dalje potrošač iz tog ugovornog odnosa ima pravo utvrđivati je li on intervencijom zakonodavstva obeštećen u potpunosti ili nije obeštećen u potpunosti, a mi u konkretnom slučaju nismo obeštećeni u potpunosti, a dokaz za to je stanje glavnica i činjenica da nismo dobili preplaćene iznose. O čemu se radi kad su glavnice u pitanju. Ako uzmemo glavnicu na dan konverzije, ako uzmemo glavnicu koja je stvarna glavnica, a stvarna glavnica je ona koja se temelju na početnom kunskom iznosu kredita, početnoj kamatnoj stopi i naplati takve kamatne stope do dana konverzije. Tako utvrđena glavnica na temelju početnom otplatnog plana po početnom tečaju manja je od konvertirane glavnice, a to znači da niti jedna kuna koje je preplaćena nije iskorištena za umanjenje glavnice, dapače, konvertirana glavnica veća je od stvarne glavnice i to za 8-12%, ovisi od slučaja do slučaja. To je glavni dokaz da nismo obeštećeni. Osim toga što je glavnica, stvarna glavnica manja od konvertirane glavnice, potrošači nisu dobili niti preplaćene kamate, niti preplaćeni tečaj, a nisu dobili niti ovu razliku glavnica o kojoj sam govorio. Dakle potrošači imaju pravo na preplaćene kamate, preplaćeni tečaj, na zatezne kamate na sve te iznose i još imaju pravo na razliku glavnica koja se dobije tako da se od konvertirane glavnice oduzme stvarna glavnica po početnom tečaju i početnoj kamatnoj stopi. Osim svega ostalog, u konverziji smo oštećeni i po kamatama jer su banke suprotno zakonu utvrdile nepoštene kamatne stope u konverziji. Zakonom nije bilo utvrđeno kako utvrditi kamatne stope i onda su banke uzele nepoštene kamatne stope i marže koje su 100% veće od onih kakve bi bile na početku ugovornog odnosa. Hvala.
Hvala lijepa.
I posljednja prijavljena rasprava za iznošenje stajališta kluba zastupnika je iznošenje stajališta kolege Gordana Marasa ispred Kluba zastupnika SDP-a, izvolite. Kolega Maras.
Hvala lijepo kolegice i kolege zastupnici. Hrvatska javnosti, sada je jasno i mislim da su stoga sad svi svjesni pa i premijer Plenković da je referendum u školama, što se njega tiče prošao negativno i ljudi su odbili njegovu ponudu i da se štrajk nastavlja i mi ovdje postavljamo pitanje premijeru Plenkoviću i HDZ-u i većini u HS-u, kada će djeca krenuti u školu? To je ono pitanje koje, ja mislim da sada opterećuje i djecu i njegove roditelje, ali i cijelu Hrvatsku. Nažalost, imamo situaciju u kojoj Hrvatska ne funkcionira, u kojoj se premijer ponaša nadmeno, bahati se prema učiteljima i učiteljicama i sa druge strane, uopće ne respektira ono što oni opravdano traže. Ja bih ovdje pozvao sve, a apsolutno bih pozvao i predsjednika Vlade RH, g. Andreja Plenkovića da ode na društvene mreže, evo dat ću mu prijedlog jedne stranice, Podrška roditelja nastavnicima u štrajku, koja ima skoro 80 tisuća pratitelja gdje svake minute, doslovce, ljudi iz škola diljem RH objavljuju fotografije sa svojim glasanjem, sa svojim stavom, prema onom e što je premijer Plenković ponudio. I ukoliko misli da je napravio i više nego što traže učitelji i učiteljice i nenastavno osoblje u našim školama, neka uzme to nazad, a neka da 6,11 povećanje osnovnih koeficijenata i na taj način udovolji onim zahtjevima koji su opravdani i koje su oni postavili pred njega. Jer inače u ovom trenutku mislim da više ne moramo govoriti o tome da li će biti ikakve štete jer šteta je već sada napravljena je i sustavu i djeci i roditeljima, nego je pitanje kako da ta šteta bude što manja i kako da se što prije sanira. Sada znamo da će škola trajati duže, sada znamo da će biti problema i sa upisima u srednje škole i fakultete, ali jednostavno si više ne možemo dozvoliti da čekamo gospodina Andreja Plenkovića da siđe sa svojeg pijedestala i da udovolji onome što ljudi opravdano traže, a to je 6,11% povećanje koeficijenta zbog čega kao gestu ljudi žele da se pokaže da je obrazovanje važno i da ga naše društvo dovoljno u ovom trenutku kada ima novaca cijeni. Još jednom ću reći da sam ponosan i kao roditelj na svoje učiteljice i učitelja u osnovnoj školi, na sve one koji su danas odlučili odbiti ovu ponudu jer se ovdje ne vodi nikakva igra, ne vode se povuci-potegni rasprave na pregovorima nego se postavio jedan jednostavan zahtjev pred Vladu RH i pred gospodina Andreja Plenkovića da bi ukoliko je mudar trebao poslušati ne samo učitelje i učitelje nego i sve one koji, a kojih je većina u RH koji ovaj štrajk podržavaju. Stotine i stotine škola se danas izjasnilo i ja mislim da je poruka vrlo jasna. Preporučili bi na neki način i sindikatima da budu konkretni i da traže ono što su od njih njihovi članice i članove tražili. Nikakve igrice gospodina Andreja Plenkovića ne bi trebale biti primamljive za sindikate da na njih nasjednu jer ukoliko vam neko 35 dana se ne udostoji doći niti razgovarati, ukoliko neko nije sposoban artikulirati najosnovniji zahtjev koji ste uputili i procesuirati ga i dati i dopustiti da se on ispuni, a košta manje nego šta je nakon toga ponudio povećanje za sve one zaposlene u državnom sektoru onda je jasno da tu pregovora teško može biti ukoliko se ne pokaže odlučnost. A danas ja mislim i jučer nakon prosvjeda prvenstveno odnosno danas nakon referenduma mislim da je više-manje, pardon prekjučer nakon prosvjeda, a danas nakon referenduma mislim da je svima sve jasno i mislim da će na kraju učitelji i učiteljice uspjeti i zaposleni u obrazovnim institucijama uspjeti i trebamo im dati maksimalnu podršku do ispunjenja njihovih zahtjeva. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. S radom nastavljamo u 15,00 sati tj. u tri sata. Hvala vam lijepo. STANKA U 14,18 SATI
Osma rasprava je ona Kluba zastupnika SDP-a, poštovani kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Javio sam se u ime Kluba zastupnika SDP-a da iznesemo nekoliko stajališta i proteklih tjedan dana je bilo toliko stvari koje su nevjerojatne u RH da se ovdje moramo na njih osvrnuti. Prvo je završetak štrajka u školama. Dobra je stvar što su djeca krenula u škole, ali se postavlja legitimno pitanje zašto nas je HDZ i premijer Plenković i ministrica Divjak zašto su nas lagali da nema novca za koeficijente i onda nakon štrajka od 30 i nešto dana ipak popustili i dali koeficijente šta učitelji imaju pravo i to pozdravljamo. Zbog čega djeca nisu išla 35, 36 dana u školu? Zbog čega se desio cijeli kolaps u obrazovnom sustavu i da li se tako vodi država? Da li je to država u kojoj želimo živjeti, država od onih koji su u poziciji očekuje odgovornost i istinu, a dobija neodgovornost i laž. I sa te strane ne možemo se složiti sa time da ovdje priča oko obrazovanja staje. Mi moramo krenuti dalje, moramo tražiti odgovornost od onih koje obrazovni sustav u RH vode i dok njih ne promijenimo nećemo biti zadovoljni. Desila se još jedna nepravda, zbog čega smo odvojili ne nastavno osoblje od profesora i učitelja? I to je poruka premijera Plenkovića ljudima u obrazovanju koje je pokušao i pokušava i dalje podijeliti. I moram vam reći da sam kao roditelj se osjećao izuzetno neugodno kada su mi djeca sada krenula u školu jer moja djeca, kao što znaju svoju učiteljicu i učitelja, znaju svoju tetu u kuhinji, znaju tetku koja održava školu, znaju i domara škole, znaju sve one, znaju tetu u knjižnici, znaju sve one koje sa njima rade. I mislimo da je ogromna nepravda načinjena prema desecima tisuća ljudi koji su nenastavno osoblje u našim školama i tražimo da se to riješi. I kada gledaš u kakvoj zemlji živiš u kakvom gradu živiš i tko je za to odgovoran, kolegica Anka Mrak Taritaš je govorila o najkorumpiranijem adventu u Europi koji se odvija pod patronatom ne samo gradonačelnika Bandića nego uz svesrdnu podršku HDZ-a koji nam sada tijekom adventa otimaju iz proračuna 12 milijuna koji su mogli biti uplaćeni daju im interesnim skupinama koje su sa njima jako povezane za sedam dana odnosno nešto manje od sedam dana na sjednici Gradske skupštine 9.12. će nam oteti stotinu hektara zelene površine HDZ i gradonačelnik Bandić usvajanjem novog GUP-a koji će također pogodovati interesnim lobijima. I da je to kriminal, da je to netransparentno, da je to nešto šta ne bi smjeli imati u gradu Zagrebu to već i ptice na grani znaju. Ali ono što smo vidjeli jučer i prekjučer, nevjerojatno patronatstvo HDZ-a i Kolinde Grabar Kitarović nad gradonačelnikom Bandićom i korupcijom je nešto što si nijedna država ne bi smjela dozvoliti. Naša predsjednica koja će to biti još naredna tri tjedna, četiri je zaštitila gradonačelnika Bandića i korupciju na način praktično da je poslala poruku da ukoliko ga osude da će ga ona kao predsjednica pomilovati. Svako tko želi nekažnjeno pljačkanje Zagreba, netransparentno upravljanje gradom Zagrebom neka glasa za gospođu Kolindu Grabar Kitarović, govorim Zagrepčankama i Zagrepčanima. To je ono što u ovom trenutku imamo i za što gospođa Grabar Kitarović se kune da je ispravno i da će ako treba sutra nositi kolače gradonačelniku Bandiću u Remetinac. Zamislite u kakvoj mi zemlji živimo kada predsjednica RH govori da je netransparentnost dobra i da ukoliko bude presuđena na sudu u gradu Zagrebu u nebrojenim postupcima koje gradonačelnik Bandić ima, da će ona nositi kolače njemu dok ga ne amnestira. Znači ovo je poruka koju je poslala gospođa Kolinda Grabar Kitarović, želi amnestirati Bandića. E mi to ne želimo. Mi želimo političku odgovornost i želimo pravnu odgovornost za one koji upravljaju ovom zemljom. I zbog toga trebamo mijenjati Hrvatsku, Hrvatska se mijenja i na predsjedničkim izborima, sljedeće godine i na parlamentarnim i na kraju krajeva lokalnim izborima 2021. godine. Hvala vam lijepo.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice, u stvari nema kolegica, poštovane kolege Čuraj, Bulj i potpredsjedniče Reiner. Kolega Čuraj je u obraćanju u ime Kluba HNS-a problematizirao ako dobro pratio zahtjev za opoziv koji ćemo za koji, za nekoliko 10-taka minuta predati, uputiti u proceduru, što je i logično. Dakle, naravno da stranka iz čije kvote dolazi ministrica obrazovanja, brani ministricu. Ono što nije logično je da nisam primijetio obranu od strane članova Vlade, još nisam primijetio, još nisam primijetio, članova Vlade i predsjednika Vlade koji bi to po difoltu trebalo raditi jer ministrica i svaki ministar je po zakonu i po ustavu dužan provoditi politiku Vlade. Prema tome, mi se radujemo očitovanju Vlade RH na naš zahtjev i to očekujemo da prihvate naš prijedlog jer će u tom prijedlogu biti citati dijela članova Vlade i potpredsjednika Reinera što su rekli o radu, o radu ministrice ili da stanu iza nje, a da sebe na neki način demantiraju. Dakle, prema tome to će biti jedan test, test vjerodostojnosti. Ono drugo što bi volio da Klub HNS-a uspije se izboriti kao klub vladajuće većine, a to da ova rasprava dođe što prije na dnevni red, kako bi oni bili u prilici još jednom u cjelodnevnom i kako bi ministrica bila u prilici i kako bi zastupnici HDZ-a bili u prilici iznijeti sve ono pozitivno što je ministrica napravila. U tom slučaju mi očekujemo da se ta rasprava održi prije kraja zasjedanja jer se ona može održati i 14. i 15. 12., a može i naravno Vlada zatražiti od predsjednika sabora da sazove izvanrednu sjednicu kako bi se onda to raspravilo. Ako Vlada stoji iza ministrice obrazovanja, ako su ti rezultati takvi kako je rekao gospodin Čuraj, iako je sve ono što su govorili članovi Vlade i članovi i drugi visoki dužnosnici o njoj i njenom radu ili barem ponašanju tijekom štrajka, ako će to sada na neki način stavit pod tepih i demantirati to što su sami rekli. Prema tome, kolega Čuraj mi ćemo saslušati argumente i Vlade i HNS-a o radu ministrice, ali moj dojam je da oni neće biti jednaki. Dakle, jada dođe očitovanje na Vladu, po Poslovniku Vlade netko to mora pripremiti, ako bude pripremala ministrica i ako bude napisala u tom očitovanju ono što je govorila onda to neće prihvatiti Vlada, a ako bude pripremao netko drugi onda to neće prihvatiti ministrica pa ni HNS. Jedino što se može dogoditi da se međusobno ovaj svi, svi zaborave ono što su govorili i da napišu nešto skroz treće, ali zato im mi nećemo pustit da zaborave. Mi ćemo doslovno citate staviti kao prilog našem zahtjevu. Mene je ustvari malo i zabrinulo današnja izjava ministra Butkovića i jučerašnja izjava premijera o tome da će pozvati na razgovor predsjednika HNS-a zbog one izjave o Predsjednici Republike koja ne razumije iako mislim da mu je to dobra izjava ali kad se to pročita, to izgleda drugačije nego kad se čuje međutim ovo što je danas rekao ministar prometa kad je govorio o odnosima koalicijskih partnera, rekao je da je to, citirat ću ga, „živa žalost“. E to što je žalost, to je vaš problem ali to što je živa, to je problem cijele problem cijele države jer da nije živa onda bi ne tko drugi upravljao pa onda ne bi žalost bila živa nego bi bila bivša i u želji da ta kako su je sami nazvali „žalost“ bude više bivša a manje živa, mi smo i pokrenuli ovu inicijativu. Mi ćemo vjerovatno predložiti alternativu. Ako Vlada smatra da je ministrica Divjak radila dobro, onda neku odu oni koji su je kritizirali. Onda neka Štromar i gđa. Blaženka Divjak ostanu, neka ostalih 20-ak članova Vlade podnese ostavku. To bi bilo također pošteno rješenje ali ono što nije pošteno rješenje je da nakon ovoga i nakon svađe koju smo ostali, koju smo imali i nakon najduže krize koju smo imali i nakon svih rezultata u sustavu obrazovanja, ostanu i jedni i drugi, to je pitanje uostalom političke vjerodostojnosti i vjerodostojnosti institucija i zato se radujemo unaprijed toj raspravi u Saboru. Hvala.
Hvala lijepa. Time bismo završili današnju sjednicu. Mi ćemo ponovno naći u utorak, u utorak naglašavam 10. prosinca u 10 sati kada će biti prvo nadopuna dnevnog reda a onda će slijediti točke po programu. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Bit će najvjerojatnije Konačni prijedlog Zakona o provedbi delegirane uredbe komisije EU 2016/161 od 2. listopada 2015. itd., evo ga. SJEDNICA PREKINUTA U 13,20 SATI
Sada je na redu Klub zastupnika SDP-a, poštovana kolegica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege. Iskoristit ću danas ovu priliku da sa ove govornice pozovem Ministarstvo znanosti i obrazovanja da prestane raditi kaos na terenu, da prestane unositi nered u hrvatske osnovne i srednje škole. Prije nekoliko dana ministarstvo je rasporedilo negdje oko nešto malo manje od 48 milijuna kuna u osnovne i srednje škole, to su sredstva namijenjena odlukom o dodjeli sredstava za nabavu opreme potrebne za provedbu kurikularne reforme, za nabavu didaktičkih materijala, knjiga koje nisu sastavni dio lektire, licenci za računalne programe, nastavna sredstva, pomagala i potrošni materijal. Međutim, opet se to odradilo šlampavo i na način kao da se uopće ne poznaje sustav. Znači ljudi iz područnih škola zovu jer je ministarstvo zaboravilo da postoje u RH područne škole. I ovih negdje malo manje od 48 milijuna kuna zapravo otišli su u osnovne matične škole, otišli su u srednje škole, a tu su naprosto područne škole izostavljene i zaboravljene. To nije uredu, to nije fer i neka ministarstvo što hitnije nađe način kako će ovu nepravdu ispraviti jer sigurno područne škole nisu te koje obiluju u nastavnim sredstvima i nastavnim pomagalima. Drugo, u listopadu je ministarstvo upriličilo ovako jednu jako važnu manifestaciju u Nacionalnoj sveučilišnoj knjižnici gdje po prvi put u povijesti odlučilo nagraditi najbolje učitelje, nastavnike i ravnatelje u sustavu. Pa je tako na velika vrata u medijima prezentirano kako je 510 učitelja i nastavnika dobilo nagrade od 10.000 kuna bruto za svoj izniman rad i doprinos obrazovnom sustavu kao najbolji u sustavu obrazovanja. Međutim, već nakon same te dodjele s terena su se imale prilike čuti kritike kako zapravo većina ljudi koji su dobili ove nagrade su ljudi koji su na ovaj ili onaj način sudjelovali u kurikularnoj reformi, što bi se dalo zaključiti da su kriteriji bili jasno postavljeni, ali da su u povoljniji položaj barem pri odlučivanju povjerenstva kome će se dodijeliti sredstva bilu upravo oni ljudi koji su ministrici pomagali da provede reformu. Međutim prije nekoliko dana neki od nagrađenih učitelja i nastavnika ostaju šokirani jer od ministarstva dobivaju jedan dopis u kome se od njih traži da nešto za te novce sada i naprave, znači da snime pojedine materijale, da daju svoj nekakav doprinos. Pa gledajte, onda ministarstvo to nije trebalo prikazivati kao nagradu najboljima u sustavu obrazovanju, najboljim učiteljima i nastavnicima nego je ljudima trebalo reći, gledajte mi vam avansno zapravo plaćamo isporuku određene usluge za što ćete dobiti obavijest kasnije. Mislim da ovo nije način na koji se treba ophoditi prema ljudima u sustavu i mislim da je to potpuno pogrešan pristup. Stvari treba nazvati pravim imenom i s ljudima treba komunicirati na iskren način. I treće, ne manje važno, u tijeku je provedba odnosno završetak javnog natječaje za savjetnike u kabinetu ministrice. To su natječaji koji se provode u svim ministarstvima I za očekivati je da će na javnim natječajima posao dobiti najbolji, najkvalitetniji, najkompetentniji kandidati. Međutim problem u tome je što recimo u Ministarstvu obrazovanja se za to, za dva savjetnička mjesta u kabinetu javilo 68 osoba. Međutim, nitko nije rekao tim 66 osoba da zapravo se već unaprijed zna tko će dobiti posao u Ministarstvu, u kabinetu ministrice, u Ministarstvu znanosti i obrazovanja. I zapravo ovi ljudi drugi koji su se javljali na javni natječaj su samo ukras demokracije i nekakav smokvin list za natječaje na kojima će biti izabrani dosadašnji suradnici ministrice koji će se samo na ovaj način u skladu sa novim zakonskim propisima utopiti da to ne kažem, zbrinuti, odnosno uhljebiti u sam sustav. Mislim da ovo što se napravilo s tim natječajima je krajnje nakaradno i ide u prilog tezi da zapravo u našim državnim tijelima u ovim ministarstvima posao ne mogu dobiti najkvalitetniji i najsposobniji nego oni koji ili koji imaju stranačke iskaznice ili oni koji su najbliže ministrima koji odlučuju o tome tko će posao dobiti. Katastrofa.
Sljedeći klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo kolegice i kolege zastupnici. Danas ćemo se očitovati i reći par stvari o jednoj situaciji koja je po nama nevjerojatna i koja se reflektira na veliki broj naših sugrađana, ne samo u Zagrebu, nego u cijeloj Hrvatskoj, ali kulminirala je jučer u gradu Zagrebu. Ja bih rekao isforsiranim, nasilnim donošenjem nove odluke koja će u gradu Zagrebu poskupili odvoz otpada za astronomskih 50, 60% od veljače ove godine. Znači stotine tisuća domaćinstava u gradu Zagrebu će za mjesec veljaču dobivati račune za odvoz otpada otprilike 110, 120 kn, umjesto dosadašnjih koje su bile, 50, 60 kn manje. I to je nešto o čemu treba progovoriti i to je nešto gdje treba istaknuti kolika je neefikasnost gradske uprave i gradskog holdinga koja se prelama preko leđa građana grada Zagreba. Politički ta odluka je donesena u skupštini glasovima stranke gradonačelnika Bandića, dosta njih žetončića i HDZ-a koji je svesrdno, g. Prgomet, dr. Prgomet kao glavni HDZ-ovac u gradu Zagrebu koji je progurao tu odluku kroz skupštinu. Znači zastupnici opozicije su u dva navrata srušili kvorum kako se odluka ne bi mogla donijeti i onda na kraju g. Prgomet je uspio uhvatiti jednog navodnog opozicionera koji to nije, g. Kartela da mu drži kvorum i da se ta odluka donese. Zašto je ta odluka nepravedna i mnogi koji nas danas tu gledaju direktnom prijenosu doma u gradu Zagrebu će to odmah shvatiti. Znači fiksni dio cijene odvoza otpada će biti za sve isti. 68 kn sa PDV-om, bez obzira da li imali garsonijeru od 20, 30 kvadrata ili imali viletinu na Pantovčaku od 1000 ili 2000 m četvornih. Drugi dio će se formirati varijabilni koji će ovisiti o broju odvoza otpada, odnosno o tome koliko se i kako se odvaja otpad ili o mogućnosti da građani sami odvezu jedan dio otpada na reciklažno dvorište, koje naravno će vrlo teško biti, ja bih rekao, pratiti i kontrolirati s obzirom da se otpad u gradu Zagrebu odvozi 2 ili 3 puta tjedno i Čistoća to radi, bez obzira kanta bila puna ili poluprazna, znači oni će, da ne bi izgubili šihtu i prolaskom kroz grad odvesti i polupraznu kantu i punu kantu. Sa druge strane, građani neće biti značajno stimulirani da odvajaju osim kaznama koje će biti opet astronomske, do 800 kn ukoliko se otpad ne razdvoji i sa druge strane pitanje je kako će se i kome naplaćivati te kazne. Znači kada u ulazu se ustanovi da se otpad nije odvojio, kaznu će platiti cijeli ulaz, odnosno svi oni korisnici koji žive u tom ulazu. Da rezimiram, na kraju, odluka je katastrofalna. Ide preko leđa hrvatskih građana odnosno Zagrepčana i Zagrepčanki. Ide do te mjere da će svakome iz džepa, svakom kućanstvu iz džepa godišnje uzeti sigurno 600, 700 kuna više nego ove godine, da bi se gradonačelnik Bandić mogao kasnije sa tim novcem igrati, raditi advente, dijeliti svojim prijateljima kućice i sve ono što ide uz to u gradu Zagrebu. Sramotna odluka koja je donesena uz podršku HDZ-a prvenstveno kroz uredbu koju je donesao HDZ na Vladi ali i u gradskoj skupštini. I ono što vam mogu reći da ćemo tu odluku staviti van snage u prvom mogućem trenutku kada to budemo mogli i napraviti ono što je jedino pravedno da građani koji odvajaju otpad ne plaćaju više nego manje otpad a da sa druge strane grad Zagreb od te sirovine ima benefite i financijske koristi a da nemaju privatni interes i kao što to imaju sada. Hvala lijepo.
Hvala. Evo kao što vidite dao sam vam 10 sekundi više. Sljedeći će biti u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepa kolegice i kolege zastupnici. Evo ga, približilo se, približio se kraj zasjedanja ove sjednice, odnosno ovogodišnje zasjedanje Sabora pred zastupničkim domom, odnosno pred Saborom je stanka. Naravno bilo bi dobro da to nije tako ali valjda će u budućnosti biti moguće napraviti i promijeniti određene odredbe jer nema nikakvog razloga da u ovoj situaciji mjesec dana uzimamo stanku kad imamo toliko tema na dnevnom redu koje nismo obradili i 118 je točaka na dnevnom redu Sabora koje Hrvatski sabor mora prodiskutirati i gdje mislimo da postoji jako puno važnijih stvari preko 70 točaka koje je predložila opozicija i koje traže raspravu i koje traže rješenja za bolji život naših sugrađana. Problema je milijun u Hrvatskoj, figurativno rečeno, svakim danom smo svjedoci odlaska stotina i stotina naših sugrađana iz RH. Od 2016. godine 175 tisuća naših sugrađana je napustilo RH, demografija je problem br. 1. nažalost sustiže ga korupcija i koruptivno ponašanje odnosno ono da naši građani ne vide pravdu u Hrvatskoj i da ovdje prosperiraju oni koji su izdali birače, koji su prevarili, koji muljaju, koji netransparentno vode svoja ministarstva ili jedinice lokalne samouprave a da se svojim radom i trudom i zalaganjem ne može puno toga ostvariti. I zbog toga sa željom i nadom da ćemo u novu godinu krenuti na drugačiji način, da ćemo od Hrvatske početi raditi normalnu zemlju gdje će se moći napraviti nešto svojim zalaganjem i znanjem gdje će diploma vrijediti više od stranačke iskaznice, gdje će kada netko za vas glasa na izborima to nešto značiti da vas ti isti neće sutra izdati, gdje ćemo imati zakone koji vrijede jednako za sve, gdje nećemo imati pravosuđe gdje neki za koruptivne radnje nemaju presude desetak godina a netko tko je napravio prometni prekršaj ili nešto što se može bilo kome dogoditi dobiva kaznu u vrlo kratkom roku. Jednostavno zaslužujemo živjeti i raditi u drugačijoj zemlji. Imamo veliku priliku mijenjati Hrvatsku, prvo svatko polazeći sam od sebe svojim odnosom i radom ali i iskazivanjem kakvu Hrvatsku želi. Ukoliko želimo Hrvatsku kakva je sada, ukoliko želimo Hrvatsku u kojoj vlada korupcija u kojoj ljudi odlaze iz zemlje u kojoj nema perspektive nastaviti ćemo isti smjer. Prva mogućnost da nešto mijenjamo je za manje od 10 dana, 22. ovog mjeseca kad imamo prvi krug predsjedničkih izbora, mislim da svi želimo promjene u RH i da ih treba ostvariti. Želimo normalnu zemlju, želimo da predsjednik republike ima stav i karakter i da se suprotstavi ovoj ja bih rekao lošoj politici koju nas vodio HDZ, odnosno premijer Plenković. Ukoliko mislite da treba nešto mijenjati dajte povjerenje promjenama jer je to samo prvi korak da promijenimo cijelu zemlju. Ali negdje se treba krenuti i ja sam uvjeren da ćemo to napraviti 22. prosinca. Glasajmo za normalnu Hrvatsku, napravimo sve kako bi bili bolja zemlja i kako bi bili kao građani u prilici živjeti u boljoj zemlji jer to smo dužni svi skupa prema našoj Hrvatskoj i prema našim sugrađanima kako bi zaustavili ove negativne trendove koje imamo. Hvala vam lijepo svima na suradnji, nadam se da će nam sljedeća godina svima skupa biti uspješnija i da će Hrvatski sabor konačno napraviti one stvari koje svi od njega očekuju a to je da donosi još kvalitetnije i kvalitetne zakone koji bi rješavali probleme naših sugrađana. Nažalost kažem u ovom trenutku takvu situaciju nemamo ali sam uvjeren da ćemo se svi skupa za nju zajedno sljedeće godine izboriti. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Sad smo iscrpili iznošenje stajališta klubova pa ćemo malo zastati da bismo onda mogli glasovati u 12h kao što je i najavljeno još jučer. STANKA U 11,56 SATI
Sada ćemo poštovane kolegice i kolege započet i s postavljanjem pitanja Vladi odnosno pojedinom članu Vlade u skladu s odredbama Poslovnika, čl. 132. do 139., aktualno prijepodne održava se na početku svake sjednice prije prijelaza na prvu točku dnevnog reda. Danas je na prvi na redu za postavljanje pitanja zastupnik Veljko Kajtazi, a pitanje postavlja ministru, potpredsjedniku Vlade i ministru unutarnjih poslova Davoru Božinoviću, izvolite.
Poštovani ministri, poštovani kolegice i kolege, moje zastupničko pitanje upućujem potpredsjedniku Vlade, g. Božinoviću, uskoro ćemo održati sjednicu Povjerenstva za praćenje nacionalne strategije za Rome, na koji ćete vi po prvi put predsjedavati. Upoznati ste i uključeni ste u aktualnu situaciju u Međimurju te ste ko ministar reagirali, iz vašeg resora raspodijelili su nekoliko dodatnih policajaca u policijskim upravama u Međimurju. No, i sami ste svjesni kako aktualni problemi u romskim naseljima diljem Međimurja nije primarna odgovornost i represivnog aparata već je potrebno koordinirati i napor i jedinice lokalne samouprave i niz državnih tijela koje ćete vi kao predsjednik vladinog povjerenstva za Rome i koordinirati. Imajući u vidu vašu novu ulogu zanima me što ćete vi učiniti prvim koracima odnosno što mislite poduzeti osim mjere koje ste do sada inicirali koje se bave posljedic1ma, a ne uzrocima trenutnog stanja. Posebno želim istaknuti da su upravo Romi najveće žrtve trenutne situacije, pa i najveće žrtve onih Roma koji narušavaju red i mir u Međimurju sa kojima se romska zajednica već duži niz godina suočava unutar segregiranih naselja.
Izvolite potpredsjedniče Vlade, odgovor.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine uvaženi zastupniče Kajtazi točno ste kazali da je uskoro sjednica Povjerenstva za uključivanje Roma koji će po prvi puta predsjedati, ja vam zahvaljujem na interesu, zahvaljujem na ukupnom vašem angažmanu i na prilici da evo ovdje na plenarnoj sjednici se očitujem i kažemo par riječi o tom jednom društvenom problemu koji postoji već godinama. Dakle, prvo je Vlada RH u nekim od ranijih saziva donijela program za uključivanje Roma, a aktualan, aktualna je je u ovom trenutku strategija za razdoblje od 2013. do 2020. godine. Ovo je vjerojatno ulazimo u posljednju godinu ove, provedbe ove strategije i moramo razmišljati o novim izazovima za slijedeća razdoblja. Ja ću sigurno održati kontinuitet sjednica povjerenstva koje iz godine u godinu održavaju više tih sastanaka koji zapravo su sve i to mi se sviđa više fokusirani na stvarne probleme, od stambenog zbrinjavanja, od siromaštva, nezaposlenosti, kako bismo zapravo popravili tu situaciju. Drago mi je koliko sam uočio da postoji jedna postavljena struktura, da ona djeluje na jedan sustavan način kroz radnu skupinu koja onda se bavi širim problemima i omogućava povjerenstvu da se fokusira na ono najbitnije. Vi ste spomenuli Međimurje, nije samo Međimurje problem ali kao što možete svjedočiti u mandatu ministra sam vam nekoliko puta bio tamo i povukli smo nekoliko vrlo konkretnih poteza. Slažem se da je to reakcija na zatečeno stanje i ja mogu reći da MUP vjerojatno prednjači u broju preventivnih projekata u Međimurju koji su usmjereni i na djecu, na obitelji, na mlade djevojke, dakle sve su to projekti MUP-a. Ono što smo već ovdje jednom na aktualnom satu, mislim da je kolegica iz Međimurja postavila to pitanje, ja sam iskazao nezadovoljstvo neaktivnošću vijeća za prevenciju. Ono je počelo intenzivnije raditi, znači na razini županije gdje je zapravo svi dionici moraju sjesti i dogovoriti konkretna rješenja za konkretne probleme. Nije baš da smo nekoliko policajaca, mi smo 10 policajaca iz drugih uprava prebacili u Međimursku policijsku upravu, a nakon završetka ovog ljeta jedne od generacija mladih polaznika Policijske akademije, njih 17 je iz Međimurja prebačeno tamo. Dakle, postoji cijeli jedan spektar aktivnosti koji već daje rezultate ali i s tim se u potpunosti slažem to je posao i drugih resora i na tome mislim pojačano raditi. Dakle, obrazovanje, činjenica da mnogo djece ne ide u školu, pitanje pravosuđa, socijalnih prava, dakle jedan [[Upadica: Hvala vam potpredsjedniče Vlade.]] sveobuhvatan pristup gdje ovdje jednostavno nema vremena da o svemu tome detaljno govorimo.
Izvolite očitovanje kolega Kajtazi.
Zahvaljujem se uvaženi potpredsjedniče, moram reći da sam djelomično zadovoljan sa vašim odgovorom. Imat ću u vidu da dosadašnja reakcija i trenutna situacija sa represivnim aparatima sigurno nećemo poboljšati trenutno stanje u Međimurju, nego treba niz i državnih tijela i jedinica lokalne samoupravne koje bi se trebali uključivati u rješavanje. Moram vam reći da sam skeptičan u daljnjem rješavanju imajući u vidu da iduće godine predsjedavamo sa EU, također iduće godine su parlamentarni izbori, a između ostalog jedinice lokalne samouprave pored toga što pripadnici romske zajednice imaju Nacionalnu strategiju za Rome, jedinice lokalne samouprave nisu donijele akcijske planove. I ja očito razmišljam sve ovo vrijeme na koji način će oni rješavati pitanje romske zajednice, ako oni u svojem proračunu odnosno nisu donijeli određena sredstva da bi poboljšali i romska naselja i situacije u, kako u Međimurju tako i diljem RH.
Idemo na drugo pitanje. Postavlja ga zastupnica Sunčana Glavak, ministru vanjskih i europskih poslova Gordanu Grliću Radmanu. Izvolite zastupnice.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče Vlade, ministrice i ministri, gospodine Radman, složit ćete se vjerujem sa mnom da je iza nas godina iznimnih vanjskopolitičkih uspjeha Vlade RH, ali jednako tako dozvolite mi reći i stranke referirajući se na prošlotjedni izborni kongres Europske pučke stranke koji je održan ovdje u Hrvatskoj. Hrvatska, evo čuli smo i od kolege Kajtazija koji neke druge prioritete stavlja u fokus o kojima bi se trebalo razgovarati, od 1. siječnja počinje predsjedati Vijeće EU-a. Međutim kako ni naši građani razumjeli zašto je to važno i koliko je važno što će Hrvatska preuzeti ovu važnu ulogu, voljela bi da malo pojasnite na koji način su definirani prioriteti predsjedanja Hrvatske EU-om, kako će to osjetiti naši građani i što zapravo u pravom smislu riječi znači jačanje pozicije RH i unutar najjače Europske pučke stranke, unutar Europskog parlamenta ali eto i na samoj razini EU-a, Vlade u ovom sastavu. Hvala vam lijepa.
Odgovor, izvolite ministre.
Hvala g. predsjedniče. Uvažena gđo. zastupnice, gospođe zastupnici, gospodo zastupnici. I sami ste u pitanju zapravo afirmirali upravo to hrvatsko predsjedanje Vijećem EU-a u kojem RH, sva njena ministarstva koja su u uključena, sudjeluju više od godinu dana. Naime, Hrvatska zajedno sa Rumunjskom i Finskom čini trio, 18. prosinca prošle godine smo se sastali, onda smo definirali zapravo naš globalni glavni program za 18 mj. predsjedanja. Dakako da ona država koja svoje prioritet ne završi solidarno, prelazi na drugu državu iako smo mi već ovu cijelu godinu radili uvažavajući i prioritete koje su ranije zemlje imale u ovom triju, dakle imali smo u vidu tijela državne uprave koje smo uključili u civilno društvo i dakle i hrvatske građane. 30. listopada je predsjednik Vlade u NSB-u predstavio hrvatske prioritete, vidjeli ste ako ste bili tamo, bilo je jako, jako puno zainteresiranih i diplomata i to je doista naišlo na dobar odjek. Europska pučka stranka, Kongres, to do sada nije bilo zabilježen jedan takav događaj, dakle u cijeloj RH gdje je bilo preko 2000 izaslanika iz 40 država. Dakako da je to nakon 6 g. samo članstva RH u EU-u, predstavlja jedno priznanje, jednu zrelost Hrvatske da može nakon 6 g. biti glavna, dakle da se može postići njena vidljivost na međunarodnom planu. Trebamo znati da je EU najveći svjetski donator, da je najveće gospodarstvo, da europske vrijednosti su zapravo univerzalne vrijednosti, vladavina prava, ljudska prava, medijske slobode i Hrvatska je ponosna članica EU-a i dakako da ćemo mi tu imati i preuzeti jednu veliku ulogu. Kada su u pitanju građani da to zapravo nije, znate kako običan čovjek gleda da to ne bi bilo samo neko ministarstvo, činovnici, Bruxelles-Zagreb itd., mi smo približili građanima doista naše predsjedanje, da je to predsjedanje cijele države, pa njih i samih jer benefit osjećaju, moraju osjećati i naši građani. Mi smo već imali 3 tematske konferencije, jedna je održana u Rijeci, Europa koja povezuje gdje su bili čak i 5 ministara, gdje smo imali jednu veliku publiku, onda smo imali u Splitu, Europa koja štiti unutarnje granice, vanjske granice, Ministarstvo obrane, MUP, evo upravo jučer smo imali na Sveučilištu u Osijeku Europa koja je utjecajna gdje smo ministar obrane i ministar vanjskih poslova dakle gdje smo predstavili naš taj prioritet gdje je bio jako dobar panel, gdje je bilo ne samo zainteresiranih odraslih nego i srednjoškolaca, studenata i to je bio jako dobar odjek kako bismo prispodobili, približili zapravo da predsjedanje EU-om znači zapravo upravo benefit Hrvatskoj ali ne sutra, nego ćemo osjetiti za 6 mj. kada budemo još zreliji, još samopouzdaniji i kada zapravo Hrvatska bude još vidljivija na mapi svijeta jer mi u ovom trenutku vanjsko-politički, vi ste indirektno to potvrdili, nikad bolje nismo stajali, znači Hrvatska ima dobru reputaciju a i evo pokazalo se i predsjednik Vlade organizirao odnosno bili smo domaćini Europske pučke stranke. Hvala lijepa.
Hvala vam. Idemo sada treće pitanje, zastupnik Damir Felak postavlja ga ministru mora, prometa i infrastrukture Olegu Butkoviću, izvolite. A pardon, ispričavam se, kolegice, izvolite kolegice Glavak, ispričavam se.
Hvala lijepa g. predsjedniče. Iako je ministar dobro elaborirao, željela bi samo skrenuti pozornost da će Hrvatska doista biti u fokusu prije svega zbog toga što se događa Brexit, što se donosi višegodišnji proračun, mislim da su to iznimno važne stvari a osim toga kada bi to recimo bila Njemačka koja nakon nas preuzima predsjedanje, onda bi svi rekli to se događa u Njemačkoj, voljela bi da doista se osvijestimo koliko je to važno za RH a i evo nakon aktualnog prijepodneva, poslijepodne ćemo imati točku izvješće sa sastanaka Europskog Vijeća tako da smatram da RH odnosno njezini građani polako uviđaju da to nije samo naše vanjsko-političko pitanje već da je to pitanje svih nas jer mi zajedno sa svim ostalim zemljama činimo i živimo u toj EU. Hvala vam lijepo g. predsjedniče.
Zahvaljujem zastupnici Glavak Sada pozivam zastupnika Felaka da postavi pitanje ministru Butkoviću, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade sa ministrima, kolegice i kolege zastupnici, moje pitanje ide kao što ste rekli ministru Olegu Butkoviću, pitanje se odnosi na ulaganja u željezničku infrastrukturu. Svjedoci smo zadnjih godina i zadnje vrijeme da se puno govori o velikim ulaganjima u željezničku infrastrukturu, u željezničku mrežu. Glavni projekti koji se rade su na području sjeverozapadne Hrvatske odnosno spoj od Mađarske granice prema Zagrebu i na to priključne pruge no ono što ljudi vide i što osjete, to je da je promet otežan, da ima puno problema, znači puno duže traje to prometovanje iz tog djela Hrvatske prema Zagrebu, radovi traju već dosta dugo, potpisuju se stalno ugovori, no nikako da se konačno barem dio radova završi. Pa moje pitanje ide upravo u tom pravcu kada će se, kada će se pustiti u promet prva pruga na tom području i kada bi se moglo očekivati završetak kompletnih radova znači na ovom potezu od Mađarske granice preko Koprivnice, Križevaca, Vrbovca, pa do Zagreba, odnosno Dugog Sela. Hvala lijepa.
Izvolite ministre odgovor.
Hvala lijepo poštovani g. predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani zastupniče, hvala vam lijepo na ovom pitanju. Drago mi je da ste ga postavili iz razloga što ćemo upravo početkom 12.mj negdje do sredine mjeseca otvoriti prvu izgrađenu prugu u Hrvatskoj nakon 50 godina a to je dionica Gradec-Sv. Ivan Žabno, projekt koji je financiran od strane EU sa 85% bespovratnih sredstava. I činjenica je da taj projekt sa svojim završetkom a kada ga spojimo na radove Dugo Selo – Križevci, to znači da će ljudi koji prometuju i putuju iz Bjelovara prema Zagrebu skratiti svoje putovanje za otprilike 50 minuta. HŽ Infrastruktura danas provodi velike infrastrukturne projekte u željeznici, činjenica da je sustav i željeznička infrastruktura zapostavljena svih ovih godina, da smo uglavnom početkom ovog stoljeća gradili autoceste i to je dobro i nismo mogli u isto vrijeme graditi i autoceste i željeznice ali upravo sada u vrijeme ove Vlade kompletno investicijski ciklus u prometnoj infrastrukturi uglavnom usmjeren na željeznicu. Danas se provode nekoliko velikih projekata ukupne vrijednosti milijardu i 300 milijuna eura. Spomenuo sam Dugo Selo-Križevci koji doduše kasni zbog određenih problema sa izvođačem ali to je sve skupa sada stavljeno u jedan normalan tijek i tempo. I naravno na dionici Zaprešić-Zabok u Zagrebačko i Krapinsko-zagorskoj županiji te ćemo sada donijeti odluke vrlo brzo u HŽ Infrastrukturi i za Vinkovci-Vukovar dionicu kao i za nastavak ovog velikog projekta Koprivnica-Križevci i Mađarska granica. Svi veliki infrastrukturni projekti u željeznici uglavnom će biti koncentrirani na mediteranskom koridoru i na bivšem 10.-tom koridoru koji ide prema istoku zemlje jer se i tamo sređuje i priprema kompletno projektna dokumentacija i studijska kako bi u sljedećem operativnom programu napali i bivši 10.-ti koridor. Evo hvala vam lijepo i nadam se da ste zadovoljni.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem. Zadovoljan sam odgovorom, nadam se da će se i ovaj ostali, preostali dio posla na ovom vrlo bitnom koridoru što prije završiti, znači da se skrati putovanje iz Koprivnice do Zagreba na ispod sat vremena kao što je bilo nekad. Isto tako evo kolege me ovdje podsjećaju da i ovaj pravac prema Slavoniji, prema Istoku ne smije biti zaboravljen. Vi ste i sami rekli da će se i na njemu ulagati. Ja sam kroz proračun vidio da je u narednih, naredne 3 godine preko 3 milijarde i 100 milijuna kuna je planirano samo za izgradnju novih pruga plus rekonstrukcija. I sve ovo govorim upravo s tim ciljem da bi ljudi, stanovnici, putnici na tim prugama što prije mogli putovati na jedan normalan način jer ovo kako se danas putuje nažalost nije baš najbolje i velika su i čekanja i ljudi gube tu i puno vremena i živaca i svega na jednoj relativno kratkoj dionici. Ali kako ste sami rekli, nešto što se nije godinama ulagalo, treba sad napraviti, treba malo strpljenja još i vjerujem da će onda, da će onda biti svima lakše i da će se ta vremena putovanja skratiti a isto tako da će gospodarski dio, znači prema luci Rijeka od Mađarske i istočne Europe koji ide tom prugom onda teći puno lakše i puno brže kada će biti izgrađena dva kolosijeka. Evo moja zamolba i poruka je samo požurite i sa ovim natječajem od Križevaca prema Koprivnici i mađarskoj granici i nadam se da ćemo tu imati puno više sreće kod odabira izvođača i da će taj izvođač svoje radove odraditi u roku. Hvala lijepo.
Zahvaljujem zastupniku Felaku. Idemo na pitanje zastupnice Grozdane Perić koje će biti postavljeno Gariu Cappelliu ministru turizma. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani predsjedniče Vlade, uvaženi ministri, poštovane kolegice i kolege. Evo postavljam pitanje ministru Cappelliu. Naime, kraj je evo kako poslovne tako i turističke godine a s obzirom da je sada vrijeme i da se saldiraju svi rezultati važno bi bilo znati s obzirom na ono što se događalo tijekom srpnja kada je bila najava loše turističke sezone, lošeg bookinga i svih ostalih crnih predviđanja, da li i sigurno imate kvalitetne podatke koji pokazuju stanje što se dogodilo u ovoj turističkoj sezoni, kakvi su trendovi i što možemo očekivati u 2020. Hvala.
Izvolite odgovor ministre.
Hvala g. predsjedniče Hrvatskoga sabora. Zahvaljujem se zastupnici na pitanju. Pa to je upravo interesantno jer očito nekom bi bilo i drago da nije uspjela ova turistička godina i drago mi je da i vi kažete o turističkoj godini da se konačno počelo pričati a ne o turističkoj sezoni. Jer definitivno i danas u Hrvatskoj ima 22 tisuće turista i negdje porast u odnosu na prošlu godinu u isto vrijeme oko 5% dolazaka i 2% noćenja. Što je definitivno dokaz da Hrvatska i po Tomas istraživanju više nije samo zemlja sunca i mora već turisti nalaze i druge razloge za doći u Hrvatsku. Pa primjera radi zbog gastronomije dolazi čak 30% turista, zbog kulture negdje već 15-ak%, dakle raste razlog dolaska u Hrvatsku a ne samo radi sunca i mora u onoj špici. I vjerojatno iz tih razloga navike kada nešto eventualno se poljulja negdje tamo u špici sezone 7., 8. mjesecu, to je razlog jedne određene panike, nenaviknutosti drugim načinima pristupima dolazaka turista u Hrvatskoj i da mogu reći da Hrvatska je započela ovu turističku godinu negdje u 3. mjesecu, recimo sa avio prometom i da je bila povezana čak sa 134 linije, tj. 134 nove linije ove godine, negdje 25 svjetskih zemalja. Dakle, prepoznatljiva u tom avio prometu, recimo smo tijekom cijele godine zabilježili porast preko 10%, u trajektnom prometu isto negdje skoro 5%, na svim autocestama, dakle definitivno je dokaz, što je najbitnije da imamo povećanje i fiskalnog dijela dakle prihoda koji su u ovom trenutku po HNB-u negdje oko 5% rasta za prvih 6 mjeseci, dakle za 2 kvartala ove godine u odnosu na prošlu godinu. Taj tempo će se nastaviti i sljedećih mjeseci, dakle mi ćemo zatvoriti godinu negdje sa negdje oko 5% rasta financijskog prihoda dakle u ovoj godini u odnosu na prošlu 2018. Kad to malo gledamo zadnje 3 godine ove Vlade, uspjeli smo dakle i 16. do danas imati rast negdje oko 16,9% investicija u Hrvatskoj dakle negdje smo ove godine došli na 10 milijardi i 50 milijuna eura investicija, dakle od dolazaka turista, od investicija, od razloga za dolaska u Hrvatsku, nije samo sunce i more, dakle samim time ne možemo izdvojiti ono što ste vi htjeli u pitanju postaviti, a to je izdvojiti samo 7. mj. i temeljem 7. mjeseca i par dana koji su bili definitivno i zbog rasporeda praznika i svega drugog u minusu možda u odnosu na prošlu godinu. Mi ćemo se morati navikavati da gledamo turističku godinu, to znači da rezultate pratimo tijekom cijele godine i prihode i svega onoga što, dakle Hrvatska u tom segmentu postiže, a da ćemo sigurno zatvoriti godinu sa jednim dobrim rezultatom, dokaz je najava adventa ne samo u Zagrebu nego diljem Lijepe naše. Samo u Zagrebu očekujemo negdje oko 150 tisuća turista, prošle godine ih je bilo oko 136. Dakle, i oko pola milijarde prihoda samo u Zagrebu. Išli smo u posebnu kampanju svih advenata koji će se događati u Hrvatskoj, od Dubrovnika do Umaga u svim kontinentalnim dijelovima Hrvatske i mislim da ćemo i s ovim paketom novih zakona potporu dati i nerazvijenim krajevima i kontinentu i uspjeti zaključiti jednu uspješnu turističku godinu sa dobrim najavama za sljedeću godinu. Hvala.
Zahvaljujem. Izvolite očitovanje.
Hvala vam lijepo na vašem odgovoru. Naime, svi ovi zakoni koji su se donijeli, a primjena je 2020., a tiče se i turističkih zajednica i natječaja, ovo što predviđa turistička zajednica kroz raspisivanje natječaja za udružene turističke zajednice, mislim da je jako kvalitetno i dobro jer na taj način se razvija i ovaj unutrašnji dio zapravo Hrvatske i kontinentalni, a time se postiže da se zaista kvaliteta Hrvatske kao cjeline onda dolazi do izražaja. Nadam se da će svi ovi izazovi, s obzirom na sve ostale države u kojima smo mi konkurent, da ćemo upravo ovo što ste spomenuli, kvalitetom i ulaganjem u kapacitete, kako turističke, tako i privatnog smještaja, zapravo postati još atraktivnija destinacija i da neće dolaziti do velikih poremećaja na samom tržištu. Hvala lijepo.
Sada će pitanje postaviti zastupnik Tomislav Lipošćak ministrici poljoprivrede Mariji Vučković, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče HS-a. uvaženi predsjedniče hrvatske Vlade, ministrice i ministri. Moje pitanje upućeno je ministrici poljoprivrede, gđi. Mariji Vučković. Uvažena ministrice, obzirom na različite navode i informacije koje možemo naći i u javnom prostoru i u medijima, zanima me je li istina da hrvatski poljoprivrednici primaju manje potpore po hektaru u odnosu na svoje europske kolege i naravno, što činite da se poboljša položaj naših poljoprivrednika u europskom okruženju. Jednako tako, zanima me i vaš stav na konkretne tvrdnje o smanjenju proračunskih sredstava za naše poljoprivrednike i za poljoprivredu u idućem proračunskom razdoblju. Zahvaljujem.
Odgovor, izvolite ministrice.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Zastupnice i zastupnici. Dakle, prvo ću krenuti od ukupne omotnice koja je namijenjena za potpore hrvatskim poljoprivrednicima koje se dijele na one što su u svrhu stabilizacije dohotka i na one što su za kapitalne investicije i unaprjeđenje konkurentnosti. Potpore nikad nisu bile veće. Što se tiče izravnih plaćanja, a medijski natpisi su se odnosili na njih, znači sada za proizvodnu 2019. s početkom, za proizvodnju 2019. s početkom uplata u ovoj godini s avansima, i koje će se nastaviti u 2020. mi smo po prvi put osigurali iznos koji je već od 100% dodijeljene omotnice za izravna plaćanja RH. Naime, RH-i je dodijeljena osnovna omotnica od 382 milijuna eura godišnje za izravna plaćanja. Ukupno predviđene isplate za izravna plaćanja, sukladno usvojenom proračunu su nešto više od 387 milijuna eura, a sa osjetljivim sektorima, dakle ukupno izravne potpore iznosit će 401 milijun eura. Ako me pitate za pojedinačnu potporu po hektaru, ona otprilike, računamo li osnovno preraspodijeljeno .../nerazumljivo/... plaćanje, iznosi 2140 kn po hektaru. Nešto je više od EU prosjeka, naravno, ima zemalja koje imaju više potpore po hektaru, ali ona je nešto viša od EU prosjeka, a u nizu slučajeva, ako dodamo obavljanje poljoprivredne djelatnosti u područjima s otežanim uvjetima gospodarenjima ili ukoliko govorimo o ekološkoj poljoprivredi, zatim o potporama za mlade i potporama za držanje životinja, ovakva pojedinačna potpora po hektaru iznosi nekad viša i od 5 tisuća, pa čak i 6 tisuća kuna po hektaru.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem uvažena ministrice. Naravno, zadovoljan sam odgovorom. U prvom redu drago mi je što čujem odnosno možemo iščitati iz ovih navoda da se zapravo samo smanjenje odnosi na troškove administracije materijalnih troškova dok se sredstva kao što ste rekli za izravna plaćanja i potpore su uvećana. A što se tiče samih potpora po hektaru činjenica je da su ona kao što ste rekli, veća od prosjeka, naravno pozdravljam i veseli nas i nadam se sa time nećemo zadovoljiti i da u budućnosti nećemo stati na tome nego ići i korak dalje. Zahvaljujem.
Molio bih sada zastupnika Branka Hrga da svoje pitanje uputi ministru mora, prometa, infrastrukture Olegu Butkoviću. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa evo ispalo je da kolega Felak i ja koji dolazimo iz iste županije i u principu vidimo iste stvari, iste probleme na onom dijelu gradnje željezničke infrastrukture na području Dugog Sela-Križevaca-Žabno-Gradeca postavljamo i slično pitanje istom ministru. Obzirom da je već dio odgovora i dat ja ću malo proširiti pitanje, dakle kada možemo stvarno očekivati da će se otvoriti pruga Dugo Selo-Križevci i da li to znači kada se ona otvori da će Križevci moći dobiti prigradske vlakove kako bi se osigurala bolja prometna komunikacija sa glavnim gradom? A druga stvar, drugo pitanje koje se veže na ovo sve skupa, obzirom da je raspisan natječaj i proveden natječaj za prugu Križevci-Koprivnica da je tu bilo negdje planirano 2 milijarde i 41 milijun kuna, da je najjeftinija ponuda 2 milijarde i 410 milijuna kuna, druga nakon toga je 2 milijarde i 830 milijuna kuna, kada se može očekivati odabir izvođača i početak tih radova? Naime, evidentno je da smo napravili u prethodnim nekim odlukama u prethodnim godinama dosta velike greške kada su izbačene iz mogućnosti izvršavanja radova pružne građevine, državna tvrtka sa 1500 ljudi koja se sada ne može javljati jer je HŽ Infrastruktura ta koja raspisuje natječaj. Dakle, trebalo bi formirati agenciju koja bi raspisivala te natječaje i da se onda se mogu javljati Pružne građevine.
Hvala vam. Izvolite ministre, odgovor.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, poštovani zastupniče. Ponavljam da je uglavnom investicijski ciklus u prometnoj infrastrukturi koncentriran već sada na željeznicu i da će to obilježiti i sljedeći operativni program u kojem će HŽ Infrastruktura s pripremom svih projekata uglavnom na mediteranskom koridoru i na bivšem 10. kandidirati i aplicirati za te projekte odnosno za ta sredstva. Što se tiče projekta rekonstrukcije i izgradnje 2. kolosijeka na dionici Dugo Selo-Križevci on je vrijedan negdje oko 200 milijuna eura i to je bio zapravo prvi veliki projekt budući da obuhvaća negdje oko 37 kilometara rekonstrukcije i izgradnje 2. kolosijeka pruge upravo na mediteranskom koridoru i bilo je određenih problema u provedbi toga projekta u samoj izgradnji, budući da su teškoće bile prvenstveno uzrokovane financijskim problemima izvođača. Međutim, uz pomoć i HŽ Infrastrukture i nas iz ministarstva sada je to sve skupa, ja bih rekao stabilizirano i radovi idu svojim tijekom. Mi ćemo do kraja ove godine pustiti po dionicu od Vrbovca do Križevaca u pokusni rad, znači možete očekivati što se tiče grada Križevaca da će početkom godine ta dionica biti otvorena, a onda će se završavati ovaj sjeverni dio do kraja projekta. Što se tiče nastavka te dionice od Križevaca prema Koprivnici i mađarskoj granici, to je projekt vrijedan oko 2 milijarde kuna, sami ste to spomenuli, on je financiran iz instrumenta za povezivanje Europe sa 85% bespovratnih sredstava i HŽ Infrastrukturu u ovom trenutku otvorila je ponude i u postupku je izbora najboljeg ponuditelja. Ne mogu vam to komentirati jer to provodi povjerenstvo u HŽ Infrastrukturi. I ono što ja kao ministar uvijek inzistiram da odluka o odabiru se donese što prije, naravno da ona bude donijeta u jednom zakonitom postupku i da probamo izbjegnuti žalbe koje nas odugovlače da što prije počnemo raditi te velike infrastrukturne projekte. Znači, do kraja godine otvaramo u pokusni rad ovaj dio od Vrbovca do Križevaca, a odluku će HŽ Infrastruktura, po mojim informacijama za nastavak te dionice donijeti sada do kraja ove godine. Hvala vam lijepo.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepo gospodine ministre na konkretnim odgovorima. Na nama je da pokrenemo onda aktivnosti da se polako pripremamo da do Križevaca čim bude pruga puštena u promet izborimo prigradski vlak da se ljudi mogu bolje voziti i brže dolaziti do svojih odredišta. A na vas kao ministra apeliram da razmotrite unutar zakonskih okvira ispravljanje tih nekih grešaka prethodnika koji su to napravili i da se stvarno vidi mogućnost da se za buduće projekte koje kažete da će ih naravno još biti u željezničkoj infrastrukturi izvide sve mogućnosti da se vrati u opticaj mogućnost javljanja na natječaj državna tvrtka Pružne građevine jer imamo nakaradne situacije da praktički izvođači radova koji dobe poslove, na kraju iznajmljuju opremu od državne tvrtke koja se ne može javljati jer je nositelj ukupnog projekta sestrinska firma. Dakle ja vjerujem da ako su neki susjedi naši mogli nešto slično napraviti i uključiti takve tvrtke da to možemo vjerojatno i mi. Treba napraviti sve što je moguće jer nam javna nabava pokazuje da nam se javljaju izvođači koji nisu sposobni često puta izvršiti radove, tako je bilo na brzoj cesti Križevci – Cugovec, tako je pruzi Križevci – Dugo Selo, dakle sigurno da bi nam jedna takva tvrtka ako bi se omogućilo da može se javljati na natječaj i te kako dobro došla. Hvala vam u svakom slučaju na vašem zalaganju.
Sada će zastupnik Davor Bernardić uputiti pitanje predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatske vlade za početak počet ću s jednom konstatacijom koju osjećaju svi hrvatski građani. U zemlji vlada kaos i rasulo, institucije se urušavaju, građani su izgubili povjerenje u Vladu, izgubili su povjerenje u predsjednicu države, u DORH, u pravosuđe. Situacija u pravosuđu nikad nije bila gora, nasilnici, kriminalci, silovatelji, slobodno šeću po hrvatskim ulicama, u isto vrijeme razno, razni moćnici i korumpirani političari godinama izbjegavaju ruku pravde, izbor suca Turudića za predsjednika Visokog kaznenog suda samo je potvrda kompletnog rasula u pravosuđu. Sigurnosni sustav je u rasulu, kriminalci slobodno šeću po hrvatskim vojnim bazama, u policiji po izvješću onog što je rekao suspendirani policajac situacija nikada nije bila gora, oni koji prijave nezakonite radnje se kažnjavaju, oni koji u njima sudjeluju njih se štiti, to se pokušava zataškat. Nezadovoljstvo građana je svakim danom sve veće i vrhunac tog nezadovoljstva bio je i prosvjed na kojem je sudjelovalo prije neki dan 50.000 građana zajedno sa učiteljima. Tom prilikom jedan učitelj je rekao kompletnu istinu, rekao je citiram: Obrazovne reforme nema, ona se svela na nabavu jeftinih tableta iz Kine od kojih pola ne radi i svela se na sukob i svađu između vas i ministrice Divjak. Kao što vidimo i u tom sektoru ste uspjeli napraviti potpuni kaos. No moje je pitanje, zašto ste nahuškali policiju na učitelje, zašto ste ih popisivali, zašto to radite, zašto koristite represivni instrument države za popisivanje prosvjednika?
Predsjedniče Vlade izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče Bernardić, vidim da vi spadate u ove koji će crtati Hrvatsku nekakvim katastrofičnim perom i pokušati kreirati ozračje da u ovoj zemlji ništa ne vrijedi. Prvo vi to možete raditi kao čelnik oporbe ali morate imati argumente. Dakle, da bih ja prihvatio vaše kritike onda bih morao reći da u ovoj Hrvatskoj u mandatu naše Vlade nema zdravog rasta, za razliku od vaše vlade odnosno vlade u kojoj su bili tu kraj vas koji sjede danas, nekada ministri danas popularni prijavitelji koja je zadužila Hrvatsku za 70 milijardi kuna, 70 milijardi kuna. Ovo je Vlada koja ima zdravi rast, ovo je Vlada zbog koje nema prekomjernog proračunskog manjka, ovo je Vlada zbog koje nema makroekonomskih neravnoteža, ovo je Vlada koja je Hrvatskoj vratila kreditni i investicijski rejting. Ovo je Vlada koja je svojom konzistentnom politikom plaća povećala plaće naših učitelja, naših nastavnika, ljudi u visokom obrazovanju do sada, do sada za 11,49%. Bilo bi dobro da ste bili nekakva mala muha jučer na zidu u razgovoru u Banskim dvorima kad su se sindikati prisjećali akia SDP-ove vlade u pogledu prava ljudi u obrazovanje. Znate kako vas se sjećaju, sjećaju vas se kao vlade evo tu su vaši kolege, ovi koji ove demagoške transparente drže, koja je ukinula božićnice, ukinula regres, skresala troškove prijevoza, dnevnica, visinu osnovice, smanjivala je dodatke 2012., 2013., sjećaju se ovi ministri prijavitelji, 3, 5, 7 i 9%, dodatke 4, 8 i 10%. To je vaše postignuće, vaš aki. Ljudi koji prate tu temu to jako dobro znaju, znaju svaki detalj, bolje nego vi i to narod mora znati. Dakle, ljudi moraju znati. Ovo je Vlada koja će sa paketom koji je ponuđen jučer predstavnicima sindikata osnovnoškolskog, srednjoškolskog i visokoga obrazovanja omogućiti da kada to prezentiraju svome članstvu u paketu budu svjesni da će imati tijekom 2020. godine ukupno povećanje plaća od 10,4% u jednoj godini, 6,12 kroz predloženi rast osnovice kroz temeljni kolektivni ugovor i još 4% kroz dodatak kojeg smo predložili, plus 1% od 1. prosinca kao osigurač. I pri tom uvažavajući i poštujući učitelje i nastavnike, jačanje socijalnog dijaloga, međusobnog poštovanja i partnerstva na način da zajednički sa nama i sa vanjskom vjerodostojnom institucijom napravimo novu uredbu koja će riješiti problem neujednačenosti, nelogičnosti, pa i nepravednosti u sustavu koeficijenata složenosti poslova koji se kumulirao zadnja 2 desetljeća. To je ono što je na stolu. I kad vi sve to skupa zbrojite onda ćete doći do činjenice da će u mandatu ove HDZ-ove i naših partnera parlamentarne većine plaća u javnom i državnom sektoru, ali sad govorim samo za učitelje i profesore, kada se to sve zbroji narasti za 23,1%, 23,1% u mandatu jedne vlade. To se nije događalo redovito, a kamoli da se događalo u mandatima kada je većinsko povjerenje imala vlada predvođena SDP-om. To svi moraju znati. I to je danas na stolu i to je taj paket i to je odgovorna [[Upadica: Hvala vam.]] ozbiljna politika.
Izvolite.
Kao prvo niste mi uopće odgovorili na ovo pitanje, to samo govori u prilog tezi da ste zapravo priznali da je policija popisivala učitelje. Kao drugo mene fascinira koliko možete bježati od stvarnosti, koliko možete gurati glavu u pijesak bježeći od problema. Pa vi znate kakva je situacija u Hrvatskoj bila 2011. godine. Sanaderova Vlada, a Sanader je završio u zatvoru, je ostavila beznađe, rasulo, depresiju, kaos u državi. Vi to vrlo dobro znate jer ste vi učili zanat kod tog čovjeka dakle bili ste njegov učitelj, učenik, mentor, on vam je bio mentor dakle čovjek koji je optužen za ratno profiterstvo. A samo da vas podsjetim, o tome se ovdje radi. A što se tiče sigurnosnog protokola kada se prijavljuje prosvjed, vi i ja znamo da to tako ne ide, da se to na drugačiji način tretira. Prema tome, lagali ste, kao što ste lagali kada ste rekli da novaca za povećanje plaća nema. Rekli ste, citiram, da je Vlada sindikatima ponudila najviše što može 2%. A onda ste izišli i rekli da ima novaca za povećanje plaća i to svima u javnom sektoru. I ovi pregovori sinoć su bili zapravo jedan veliki igrokaz i jedna velika farsa. Na njih ste došli sa zakašnjenjem i niste ponudili ono što su učitelji od vas tražili. Dakle od povećanja koeficijenata jedno veliko ništa. To je istina o tome i to je istina zapravo o tome ne samo koliko vam je stalo do učitelja nego koliko vam je stalo do djece, do njihovih roditelja, koliko vam je zapravo stalo do budućnosti ove zemlje.
Idemo na pitanje br. 9., zastupnica Marija Mačković postavlja ga ministrici kulture Nini Obuljen-Koržinek. Izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče Sabora, uvaženi predsjedniče Hrvatske Vlade, ministrice i ministri u Vladi RH i ostali državni dužnosnici. Kao što ste rekli pitanje upućujem ministrici kulture gđi. Nini Obuljen-Koržinek a vezano je uz najavljeno donošenje Zakona o elektroničkim medijima. Znači najavljeno je u ovoj godini donošenje novog Zakona o elektroničkim medijima. U kojoj fazi je taj postupak te hoće li regulirati i na koji način portale, društvene mreže ili druge servise kao npr. što je youtube ili facebook? Naime, puno se spominje govor mržnje, širenje lažnih vijesti, je li i to predmet ovog zakona i što ministarstvo može napraviti kako bi se pomoglo suzbiti te negativne pojave? Hvala.
Ministrice izvolite odgovor.
Hvala vam gđo. zastupnice. Da, to je jedan iznimno kompleksan zakon koji pripremamo sad već nešto dulje od godinu dana. 2018. godine osnovali smo radnu skupinu i iako je zakon bio najavljen za kraj ove godine biti će upućen u proceduru početkom slj. godine ali rok za usvajanje i usklađivanje sa direktivom je 9.mj 2020. godine. Radna skupina je radila jedno godinu dana, obuhvatila je sve dionike na koje se ovaj propis odnosi. Dakle i predstavnike komercijalnih medija, neprofitnih medija, udruga, predstavnike hrvatskih kulturnih i kreativnih industrija, reguliratora. I osnovni cilj ovog propisa je podići standarde u području elektroničkih medija, povećati transparentnost i kad se govori o vlasništvu i o financiranju, zaštiti one temeljne principe koji štite slobodu medija i građane koji konzumiraju medije i naravno odgovoriti na velike tehnološke izazove uz poticanje hrvatskih kulturnih i kreativnih industrija. Kad govorimo o tehnološkim promjenama tu je zapravo ovo o čemu vi govorite, pitanje društvenih mreža. Dakle treba reći one nisu definirane kao mediji, one neće biti definirane kao mediji niti u novom zakonu, to ne predviđa direktiva, takvim smjerom ne ide ni europsko zakonodavstvo. Ono što ćemo predložiti u ovom zakonu on će biti za jedno 2 tjedna upućen u javnu raspravu. Biti će puno jasnije definiranje odgovornosti, uredničke odgovornosti onih koji imaju portale. Dakle neće se urednička odgovornost odnositi samo na sadržaj koji objavljuju urednički oblikovani sadržaj koji pripremaju novinari nego svakako i na komentare koji su vrlo često puni govora mržnje, puni lažnih vijesti, puni dezinformacija i zapravo kreiraju u našem društvu i u medijskom prostoru jedno ozračje, pa evo o tome je, sad je to pokušao napraviti i prethodni postavljač pitanja s ove strane. Dakle jako je važno da se utvrdi urednička odgovornost, to je smjer kojim ćemo ići i da se predvide vrlo jasne sankcije za one koji to budu kršili. S druge strane kad govorimo o pitanju društvenih mreža, tu je najvažnije ulagati u medijsku pismenost, moram reći da će i za vrijeme našeg predsjedanja Vijećem EU jedna od tema kojima ćemo se baviti, jedna od velikih konferencija biti tema upravo medijske pismenosti kako bismo jačali kompetencije naših građana da prepoznaju istinite od lažnih vijesti, da se suzdrže od širenja govora mržnje na društvenim mrežama i da daju svoj doprinos stvaranju jednog tolerantnijeg ozračja u našem društvu. Za to smo svi odgovorni, vrlo često se okreće zakonima i nama koji smo, koji te zakone predlažemo, međutim svaki pojedinac, svatko u društvu odgovoran je da se suzdrži od govora mržnje, da ne dijeli takve sadržaje i naravno što je najvažnije da u bilo kakvim pa i političkim raspravama ne poseže za takvim sadržajima. U svakom slučaju mi ćemo pozvati širu javnost da se uključi u javnu raspravu o ovom zakonu, produljiti ćemo je kako ne bismo ušli u razdoblje božićnih blagdana i očekujem da ćemo u siječnju biti sa zakonom u Saboru.
Izvolite zastupnica očitovanje.
Zadovoljna sam sa odgovorom gđe. ministrice i također bih pohvalila čitav niz reformskih zakona koje se donose ili koji su doneseni iz nadležnosti Ministarstva kulture kao što su Zakon o knjižnicama, Zakon o muzejima, Zakon o arhivskom gradivu i arhivima, zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara kao i digitalizacija istih i obnova određenih programa kao što je ruksak pun kulture namijenjen najmlađima. Hvala.
Idemo sada na pitanje zastupnika Borisa Miloševića koje je upućeno ministru državne imovine Mariju Banožiću. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade, poštovani članice i članovi Vlade. Pitanje postavljam ministru državne imovine g. Banožiću. Ministre, približavamo se kraju 2019., ušli smo u zadnju godinu mandata ove Vlade a još uvijek rješavamo repove i pitanja iz tranzicije, iz 90-ih koja još uvijek nisu riješena. Nažalost, jedno od tih pitanja je i stambeno zbrinjavanje bivših nositelja stanarskih prava. Još uvijek imamo zahtjeve bivših nositelja stanarskih prava koji administrativno nisu riješeni, gdje nije utvrđeno imaju li pravo na stambeno zbrinjavanje ili nemaju. Imamo kategoriju onih bivših nositelja stanarskih prava kojima je to pravo utvrđeno ali godinama čekaju na dodjelu stambene jedinice a imamo i one koji su dobili stambene jedinice i žele otkupiti ali nisu otkupili. Ja vas upravo pitam za ove koji su stambeno zbrinuti i imaju namjeru, da otkupe stanove koje su dobili od države. Oni te stanove nisu otkupili neki zato što su propustili rok za podnošenje zahtjeva za otkup, nekima ne odgovara cijena koja je neodgovarajuća i previsoka, nije pravična, kamata koja je utvrđena prije 10-ak godina je neadekvatna i previsoka u odnosu na komercijalne kamate koje su danas sve niže a dokumentacija koju moraju priložiti u svom zahtjevu za otkup je preopširna i zapravo se ponavlja jer svu tu dokumentaciju su već podnijeli u postupku prilikom utvrđivanja svog statusa. Ja vas pitam ministre što ministarstvo namjerava poduzeti da se konačno isprave te nelogičnosti i da se otkup pomakne s mrtve točke? Hvala.
Odgovor, izvolite ministre.
Uvaženi predsjedniče Sabora, saborske zastupnice, zastupnici. Uvaženi zastupniče, dobro ste detektirali probleme koje ste naveli u svom pitanju. Naime, Ministarstvo državne imovine temeljem odluke o prodaji stanova koji su u vlasništvu RH, upravo regulira odnose sa najmoprimcima ili članovima njihove uže obitelji koji su temeljem ugovora o najmu ili putem nekakvog drugog akta nalaze se u stanovima koji su u vlasništvu RH. Temeljem odluke se upravo radi izračun na osnovu čega oni otkupljuju stan. I sama odluka je definirana u pravilu na 4 koeficijenta, prvi koeficijent se prije svega odnosi na koeficijent veličine naselja gdje se sama nekretnina nalazi, drugi koeficijent je koeficijent koji najmoprimci prilikom otkupa stana dobivaju kao određeni popust, treći element je sama kamata koju ste vi spomenuli, koja se bitno promijenila u posljednjih nekoliko godina na tržištu novca odnosno naša kamata koja se trenutno se nalazi po odluci je nešto skuplja u odnosu na ono što dobivaju sami najmoprimci kod podizanja kredita u nekakvim drugim bankama. Isto tako stvari koje se mijenjaju za same rokove otplate. Upravo na ovim elementima Ministarstvo državne imovine radi prilikom jednog prijedloga u izmjenama odluke, mi smo u proceduri, vjerujem da ćemo to uskoro i donijeti kao konačan prijedlog s tim da moramo prikupiti sva određena mišljenja ukoliko ne bude prije izbora, ja vjerujem da će ova odluka i biti uskoro na snazi, hvala.
Izvolite, očitovanje.
Ministre, djelomično sam zadovoljan vašim odgovorom, drago mi je i pozdravljam da je ministarstvo prepoznalo ove nelogičnosti i da se pokrenulo po ovom pitanju jer postupak otkupa je stvarno administrativno preopterećen, kamate su izvan svake pameti ali nije dobro da ulazimo u 2020. a da to još uvijek nismo riješili, da ljudima nismo olakšali mogućnost da dođu do svog doma. Država preduga oklijeva i država s time gubi a još više gube građani koji predugo čekaju da se njihovi zahtjevi riješe. Riješimo ovo pitanje, ministre, omogućimo građanima otkup a konačno riješe svoje najvažnije životno pitanje a to je krov nad glavom, hvala.
Zahvaljujem zastupniku Miloševiću. Pa idemo na pitanje zastupnika Ivana Šipića koji upućuje ministru uprave Ivanu Malenici, izvolite.
Hvala g. predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, cijenjeni ministri. Poštovani ministre, najavljena je reforma u javnoj upravi, profesionalizacija i depolitizacija javne uprave i u tijeku su natječaji za izbor ravnatelja uprava. Ministre, je li ova reforma stvarna profesionalizacija i depolitizacija kao i racionalizacija javne uprave? Na koji način i kako se biraju i birat će se ravnatelji uprava u odnosu na današnje pomoćnike? I isto tako, koliki je broj onih koji obuhvaća trenutno ova reforma najavljena? Evo hvala vam, čisto da se skine jedna i mistifikacija sa onim što Vlada čini a to je bolja reforma i u ovom pogledu. Hvala vam.
Izvolite, ministre.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega Šipić, zastupnice i zastupnici u Hrvatskom saboru. Što se tiče depolitizacije i profesionalizacije javne uprave, donošenjem novog Zakon o sustavu državne uprave, izmjenama Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika, predviđena je zamjena dosadašnji pomoćnika ministara sa ravnateljima uprava. Dakle cilj je kao što sam rekao, depolitizacija i profesionalizacija, za ravnatelje uprave predviđeni su određeni uvjeti, dakle osim stručnih uvjeta, dosadašnjeg iskustva, tu su još i istaknuti rezultati u javnoj službi, Odbacujem teze da će doći do zamjene pomoćnika za ravnatelje uprava iz razloga što evo, mogu u mom ministarstvu u mom slučaju reć da se na natječaj za ravnatelje uprave nije javio niti jedan pomoćnik ministara. Što se tiče samoga broja odnosno njihovoga statusa, dakle radi se rukovodećim državnim službenicima i to znači da zapravo odbacujemo one teze da se njima osigurava jedan mandat još četiri godine iz razloga što su oni kao rukovodeći državni službenici podložni određenim zamjenama, promjenama odnosno smjenama po propisima koje uređuje status državnih službenika. Također određene financijske uštede ćemo postići kroz ovu reformu iz razloga što su do sada pomoćnici ministara imali određena prava temeljena iz Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika od pravo naknade na odvojeni život, pravo na smještaj, pravo na naknadu nakon prestanka službe. Novi ravnatelji uprave vezani su za koeficijent državnog službenika i za osnovicu za državne službenike. U ovom trenutku imamo 85 pomoćnika ministara u travnju ove godine ih je bilo 99, to bi značilo da će realizacijom ove reforme se smanjiti ukupan broj državnih dužnosnika ne samo za 99 već za 120 budući da i zamjenici ravnatelja i pomoćnici ravnatelja u Zavodu za mirovinsko osiguranje i u Zavodu za zdravstveno osiguranje i u Zavodu za zapošljavanje više nisu u statusu državnih dužnosnika. Tako dakle možemo zaključiti da se kroz ovu reformu stvarno događa profesionalizacija i depolitizacija u javnoj upravi. Hvala.
Izvolite očitovanje zastupniče.
Evo hvala lijepa. Vrlo precizan i konkretan odgovor, stručnost, efikasnost, profesionalnost je ono što nema alternativu kada je u pitanju javni servis, javna služba i javna uprava. Prema tome, za pozdraviti je svaki korak koji će donijeti upravo na toj razini korak naprijed jer jedino tako RH i njezini građani će vidjeti još bolje dane u smislu služenja svojim ljudima i svom narodu. Hvala vam lijepo.
11 pitanje zastupnik Ante Plazonić postavlja ministru hrvatskih branitelja Tomi Medvedu. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, gospođe ministrice i gospodo ministri. Pitanje postavljam ministru hrvatskih branitelja gospodinu Tomi Medvedu. Pitanje nestalih osoba u Domovinskom ratu posebno se aktualiziralo ovih dana kada smo slavili i obilježavali datume i mjesta najvećih stradanja u Domovinskom ratu. Vlada RH je u srpnju ove godine donijela zakon gdje se stvorio zakonski okvir kao pomoć u potrazi za nestalim osobama iz Domovinskog rata. Gospodine ministre, recite mi koliko ovaj zakonski regulirani postupak pomaže vama kao nadležnom ministarstvu i svima koji su uključeni u ovaj proces? Vide li se u ovom kratkom razdoblju, otprilike 4 mjeseca od donošenja ovog zakona rezultati i koliko će primjena ovog zakona pomoći u daljnjoj proceduri traženja nestalih osoba iz Domovinskog rata? Hvala lijepo.
Ministre, izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi zastupniče Plazonić. Pitanje nestalih i nasilno odvedenih osoba u Domovinskom ratu nesumnjivo je najaktualnije humanitarno pitanje u RH. Naime, RH još uvijek traga za 1468 osoba nestalih tijekom Domovinskog rata te posmrtnim ostacima 404 smrtno stradale osobe za koje nije poznato mjesto ukopa, a što ukupno čini broj od 1872 osobe čija nam sudbina nije poznata. U mandatu ove Vlade prikupljena su saznanja o 176 mogućih lokacija prikrivenih masovnih i pojedinačnih grobnica iz svih raspoloživih izvora. Provedena su probna iskapanja na 154 lokacije, organizirano je 26 identifikacija na kojima su identificirani posmrtni ostaci 169 osoba. Dakako sa ciljem intenziviranja pronalaska nestalih osoba, ova Vlada je pristupila izradi Zakona o osobama nestalima u Domovinskom ratu i naglašavam da je to po prvi puta u RH da smo donijeli takav zakon. I podsjećam da su osnovni razlozi za donošenje tog zakona bili pravna disperziranost i potreba za jasnim definiranjem i jednoznačnim određivanjem nadležnosti. Zakonom su uređeni svi segmenti postupka traženja nestalih i smrtno stradalih osoba, unaprijeđena je metodologija rada u području terenskih istraživanja kroz nabavku opreme i uvođenje novih metoda, korištenje kadaver pasa, zračna snimanja, geološka ispitivanja itd. Zakon objedinjuje i propisuje sve aktivnosti u procesu traženja nestalih osoba od prijave nestanka, prikupljanja, istraživanja, saznanja, identifikacije i suradnje sa drugim državama, međunarodnim organizacijama, Udrugom obitelji i svim ostalim nadležnim subjektima. Bitno je naglasiti načelo kojim smo se vodili, a ono je da je temeljno pravo članova obitelji nestalih osoba da im se omogući istina o sudbini njihovih članova obitelji. Pored navedenog, ova Vlada učinila je značajan iskorak i u području obrade identifikacije posmrtnih ostataka. Naime, prije nekoliko tjedana odlukom Vlade osigurali smo sredstva za opremanje DNA laboratorija Zavoda za sudsku medicinu. Unaprijedili smo kroz potpisivanje međudržavnih i međunarodnih sporazuma suradnju kako bismo što je moguće kvalitetnije dobili spoznaju o sudbini naših nestalih osoba. I zaključno, u mandatu ove Vlade, osigurali smo djelotvoran pravni okvir rada, uspostavili organizaciju kako bi pridonijeli učinkovitosti procesa traženja osoba nestalih u Domovinskom ratu. Hvala.
Izvolite, očitovanje.
Hvala g. ministre na vašem odgovoru, iz kojeg je jasno vidljivo koliki napor hrvatska Vlada i vaše ministarstvo ulaže napora u rješavanju ovog pitanja, a ovo je pitanje koje je važno za sve nas, ono je prebolno, osobito za obitelji koje ni dan-danas ne znaju što se dogodilo sa njihovim najmilijima. Ja vas zato molim, učinite sve što je moguće, kako bi obitelji nestalih osoba iz Domovinskog rata znalo što se dogodilo s članovima njihovih obitelji i kako bi konačno mogli zapaliti svijeću pokraj njihovog posljednjeg počivališta. Hvala lijepa.
Idemo na pitanje br. 12. Zastupnik Josip Đakić postavlja ga ministru rada i mirovinskog sustava Josipu Aladroviću. Izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče HS-a. G. predsjedniče Vlade RH, cijenjene ministrice i ministri. Moje pitanje, kao što je najavljeno, upućujem ministru rada i mirovinskog sustava, g. Josipu Aladroviću. G. ministre, ako uzmemo u obzir da je minimalna plaća jedan od osigurača pravednosti i zaštite dostojanstva radnika, a s obzirom da uloga Vlade je da vodi računa da svačiji rad bude adekvatno vrednovan, pitam vas, što je do sada učinjeno po pitanju rasta minimalne plaće i što mislite učiniti u budućnosti?
Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče Đakić, poštovane zastupnice i poštovani zastupnici. Evo, kao što ste dobro primijetili, iz vašeg pitanja, dakle minimalna plaća predstavlja jedan od vidova zaštite onih najpotplaćenijih u našem društvu. Što se tiče same politike one, politike minimalne plaće, ona je uređena Uredbom Vlade RH koju Vlada donosi do 31. listopada svake godine za sljedeću kalendarsku godinu. Ministarstvo rada i mirovinskog sustava je pokrenulo razgovore sa socijalnim partnerima, dakle sa predstavnicima sindikata, sa predstavnicima poslodavaca, po ovoj temi i ono što je plod tih razgovora, ali isto tako vrlo jasne orijentacije Vlade jer da je bilo nužno povećanje minimalne plaće upravo kako bi zaštitili one najpotplaćenije i one radnike, prije svega u prerađivačkoj industriji, drvnoj industriji, kožarskoj, tekstilnoj i industrijama koje su radno intenzivne. Ono što je Vlada konkretno učinila po pitanju minimalne plaće od početka mandata, dakle u mandatu ove Vlade, to je povećanje minimalne plaće od 754 kune, odnosno u nekakvoj relaciji 33%. Trenutno smo došli na 55% medijalne plaće, odnosno 47% prosječne plaće. Sigurno ćemo ovaj element zaštite onih najpotplaćenijih u hrvatskom društvu imati u vidu i kasnije i svakako možemo očekivati daljnja povećanja minimalne plaće, naravno, uz kompenzacijske mjere i uz ono sve što je potrebno omogućiti poslodavcima iz pojedinih industrija, prije svega radno intenzivnih industrija, kako bi na ovo povećanje plaće mogli adekvatno i iz segmenta gospodarstva i iz svog segmenta odgovoriti. Hvala vam.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepo. Zahvaljujem se g. ministre na korektnim podacima o rastu minimalne plaće i vjerovanju da ćete i dalje raditi na istom planu zajedno sa Vladom RH kako bi dostojanstvo hrvatskih radnika bilo na prvom mjestu. Hvala vam lijepo.
13. pitanje trebao je zastupnik Zekanović postaviti predsjedniku Vlade, ali ga nema pa prelazimo na 14. pitanje, zastupnik Nenad Stazić, postavlja ga predsjedniku Vlade, Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Vaši sinoćnji pregovori nisu doveli ni do čega. Štrajk se nastavlja, kaos se produbljuje. Kažete, nema novaca. Premijeru, jeste li razmisliti o tome da prestanete silne milijarde davati Katoličkoj Crkvi? Da konačno zaustavite neprestano povećanje broja branitelja i njihovih privilegija? Da spriječite predsjednicu republike da dijeli okolo povlaštene mirovine kome hoće i kako hoće i da novce prestanete slati u Hercegovinu? Možda biste tada imali dovoljno da ispunite zahtjeve onih koji uče djecu.
Prije, oprostite predsjedniče Vlade, imamo povredu Poslovnika, kolega Glasnović, izvolite.
Mislim, imamo jedan protest ovdje, ... [[Govornik se ne razumije.]] g. Stazić je skandalozno. On nema pojma koliko branitelja ima, koliko je poginulo, koliko je ranjeno. Njega nisu smetale stotine tisuća partizanskih penzija lažnih [[Upadica predsjednik: Kolega Glasnović, oprostite.]] i to je, to je sramota za hrvatski narod što on proziva branitelje.
Kolega Glasnović, kolega Glasnović, molim vas. Dakle vi ste ... [[Upadica se ne čuje.]] prvo niste rekli koji je članak povrijeđen, drugo [[Upadica Glasnović: Laž i obmana mora biti kažnjivo u ovom Saboru.]] Dobro, izvolite sjesti, dobivate opomenu. Ovo što ste napravili suprotno je Poslovniku HS-a. Izvolite predsjedniče Vlade.
Poštovani zastupniče Stazić. Moram priznati da mi je zaista nevjerojatno da vi u ovom kontekstu spominjete hrvatske branitelje. Ova Vlada je i kroz svoj program i kroz svoje aktivnosti pokazala stalno kontinuirano poštovanje prema dignitetu Domovinskog rata. Ispravila je brojne nepravde koje su postojale prema hrvatskim braniteljima u do naše Vlade pozitivnom zakonodavstvu ili određenim stvarima koje nisu bile kvalitetno napravljene. Sve to smo napravili zato što smatramo da je to dobro, da je to naša obveza i da oni koji su dali za RH najviše to zaslužuju i to ćemo i nastavit. Što se tiče obrazovanja, tu još jedan put ponavljam i vama, ali prije svega javnosti, ponuda koja je na stolu je cjelovita ponuda do koje se došlo kroz razgovor sa predstavnicima Sindikata i koja je povezana, povezano je 6,12% kroz povećanje osnovice, kroz pregovore o temeljnom kolektivnom ugovoru koji se nastavljaju danas i koji u sebi sadrže osim toga, sadrže i povećanje božićnice sa 1.250,00 na 1.500,00 i povećanje regresa sa 1.250,00 na 1.500,00 i povećanja dara za djecu sa 500 na 600 i povećanje otpremnina za više od 2.000,00 kn. Ovaj paket od 4% dodatka omogućuje nastavnicima, to ponavljam još jednom, to nastavnici u našim učionicama moraju znat, da će u veljači već imat 5% veću plaću nego danas, da će u srpnju imat 8% veću plaću nego danas, a da će u listopadu iduće godine imat 10% veću plaću nego danas, 10,49 i kad to spojimo sa dosadašnjim iskoracima koje smo napravili u politici plaća, u mandatu ove Vlade porasti će plaća na temelju prijedloga koji je tu našim učiteljima, nastavnicima, profesorima, svima koji rade u osnovnoškolskom, srednjoškolskom i visokoškolskom obrazovanju, 23,1%, tu treba imati razuma, realnosti, racionalnosti da se to sagleda, koja je Vlada, koja je Vlada povećala plaće u svom mandatu za 23%, o kakvom kaosu govorite? Realnost, realnost i to radi Vlada koja ima zdravi rast, koja se ne zadužuje na račun generacija koja dolaze iza nas, koja troši onoliko koliko ima, pitao je vaš predsjednik kluba odakle novac, pa novac je nađen zato što smo se povukli od spuštanja jednog postotnog boda, opće stope PDV-a sa 25 na 24 i osigurali na prihodovnoj strani proračuna milijardu i 800 milijuna kuna, od kojih možemo riješiti konzistentnu politiku povećanja plaća i od kojih možemo riješiti kompenzacijske mjere jedinicama lokalne i područne samouprave i na taj način imati cjelinu, to je bit ove ponude i zato je važno da učitelji ne doživljavaju ovu ponudu modularno kroz formulu 3+1+1, nego da je dožive cjelovito i da na referendumima koje organiziraju razmišljaju o cjelini, a ta cjelina je povezana, ona je povezana, ona je jedno i to je velika ponuda i ponuda iza koje stojimo kao Vlada i ponuda koja je razumna i koja je dobra i koja ide za time da štrajk prestane u hrvatskim školama i da se djeca vrate u školu i da roditelji budu mirni i zadovoljni [[Upadica: Zahvaljujem]] to je bit ove ponude.
Zahvaljujem. Izvolite očitovanje.
Ispunili ste vi zahtjev šatoraša, pa ih više nema, al imaju sad ministra koji čita odgovor na postavljeno pitanje jer ne može ga se, ne može ga se pripremiti da odgovori, a tih istih šatoraša nema sa učiteljima, nisu se solidalizirali. Što vi tu nama stalno ponavljate jednu te istu mantru koliko ste vi napravili, pa nemojte vi mene u to uvjeravat, hajte vi uvjerite ove učitelje, masovno odbijaju ovu vašu ponudu od sinoć, masovno odbijaju, nastavljaju sa štrajkom i kaos u državi koju vi vodite se produbljuje. A vama, vama je očito u interesu da se ovaj problem ne riješi, da djeca ostanu neobrazovana jer što su neobrazovanija, što su gluplja, što su primitivnija, to će lakše glasat za HDZ.
Kolega Stazić, mislim da bi ipak bilo u redu da malo primjerenije govorite o glasačima HDZ-a jer ih je puno više nego glasača SDP-a, a nisam čuo s druge strane da se na jednak način netko obraća njima, tako da vas molim da ipak pazimo što govorimo. Sada je na redu 15. pitanje zastupnik Kažimir Varda postavlja ga Marku Paviću, ministru regionalnog razvoja i fondova EU, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS, poštovani predsjedniče Vlade, poštovane ministrice i ministri, pitanje za poštovanog ministra Pavića, kažu da nije u šoldima sve, al mene ipak zanima, al ja mislim i javnost jesmo na, pri kraju financijske perspektive za razdoblje 2014.-2020.g., koliko smo ukupno povukli sredstava iz EU fondova, jel i tu vladaju prijepori, pa i u ovoj sabornici. I ono što me posebno također zanima ako mi možete navesti koliko je novaca iz EU fondova povučeno za projekte u glavnom gradu RH, Gradu Zagrebu? Hvala vam lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče HS, predsjedniče Vlade, kolegice i kolege ministri, zastupnice i zastupnici, da Europski fondovi stvarno mijenjaju RH vidimo na svakodnevnom koraku, vidimo brojna gradilišta koja su trenutačno otvorena i to nisu samo brojke koje govore o uspješnosti povlačenja Europskih fondova, to znači i bolje zdravstvo, Europski fondovi mijenjaju RH, 1,7 milijardi kuna uloženo u zdravstvo, mijenjaju ceste, poboljšavaju infrastrukturu, poboljšavaju naše školstvo, zdravstvo, zapošljavanje, nikad više sredstava u svim tim područjima upravo radi Europskih fondova. Kada gledamo stopu apsorpcije odnosno prvo ugovorenosti Europskih fondova, ono što je ova Vlada zatekla u početku mandata bilo je 9% ugovorenosti financijske omotnice od 10,8 milijardi EUR-a, sada smo na 78,3% ugovorenosti, čime se svrstavamo negdje i u prosjek EU. Drugi pokazatelj koji se često citira je isplaćenost sredstava koliko je stvarno novca došlo do krajnjih korisnika. Tu smo na 29% omotnice odnosno preko 3,1 milijarde eura isplaćeno. Kada usporedimo to s uspjesima prethodne vlade, vidjeli smo da od ukupne omotnice bilo je isplaćeno tek nešto više od 290 milijuna eura, drugim riječima u tri godine uspjeli smo više nego udeseterostručiti. Kada se tiče grada Zagreba, teško je razdvojiti isto tako situaciju s obzirom da u gradu Zagrebu sjedišta imaju mnoge institucije koje provode i projekta na ostatku Hrvatske. No naveo bih samo nekoliko većih projekata koji se financiraju iz europskih fondova, preko 500 milijuna kuna uloženo u regionalni vodoopskrbni sustav Zagreb-Istok, Bolnica Srebrnjak 430 milijuna kuna, rotor 100% isfinanciran iz fondova EU odnosno iz bespovratnih sredstava Operativnog programa Konkurentnost i kohezija i Ministarstva prometa 320 milijuna kuna, dakle, značajna sredstva uložena su isto tako i u grad Zagreb. Ono do kuda smo došli danas, dakle da praktički cijela omotnica svih 10,8 milijardi eura objavljeno, dakle svi natječaji unutar omotnice su objavljeni. Očekujemo da ćemo do kraja godine ugovoriti 85%, a sljedeće godine i preko 100%. Ono što nam predstoji je pregovori za sljedeću financijsku omotnicu koji dolaze upravo u trenutku kada Hrvatska predsjeda EU. Izgledno je da će višegodišnji financijski okvir doći upravo za vrijeme hrvatskog predsjedanja i da će Hrvatska imati priliku i čast da ga krene zatvarati i ja osobno ću sudjelovati u Bruxellesu unutar trijaloga i pregovora između Europskog vijeća i Europskog parlamenta po pitanju pet različitih uredbi. Cilj nam je isto tako da se u tom procesu izborimo maksimalno za interes RH, ali da poštujemo isto tako i načela i interese drugih država kako bi se cjelokupna financijska omotnica mogla zatvoriti sljedeće godine i da 2021. možemo krenuti sa novom financijskom omotnicom. Hvala vam lijepo.
Izvolite, očitovanje.
Hvala lijepo poštovani ministre na odgovoru. Zadovoljan sam, ali bih vam predložio i zamolio da i pisanim putem mi date taj odgovor i meni i ostalim kolegama, nastupamo često u javnosti i u medijima itd. pa bi bilo dobro da te podatke koji su egzaktnih, njih se ne može falsificirati da ih imamo. Hvala vam puno.
Idemo sada na pitanje broj 16 zastupnik Franko Vidović postavlja ga Damiru Krstičeviću, potpredsjedniku Vlade i ministru obrane. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Sabora. Poštovani premijeru, cijenjena Vlado. Nakon što je propala nabava višenamjenskih borbenih zrakoplova, svi smo bili uvjereni da ne može gore. Od tada se nažalost zaredalo više incidenata unutar Hrvatske vojske od lova na veprove na Dinari ih helikoptera, pa do najnovijeg vožnje civila švercera oružja u helikopteru iz Baze Zemunik. Ministarstvo poljoprivrede i Ministarstvo obrane RH uz pomoć EU fonda za pomorstvo i ribarstvo zajednički su nabavili 6 bespilotnih letjelica za pomoć u protupožarnoj sezoni te za kontrolu i nadzor ribolova na Jadranu. Trenutno se tim letjelicama služi Ministarstvo poljoprivrede u svrhu kontrole ribolovom. Ove bespilotne letjelice nabavljene su od izraelske tvrtke Aeronautics, MORH je na sebe preuzeo logističku podršku i rukovanje opremom. Pitanje glasi za potpredsjednika Vlade i ministra obrane, koja tvrtka održava ove bespilotne letjelice i kolika je godišnja vrijednost održavanja? I da li je točno da su bespilotne letjelice neupotrebljive za nadzor ribolova zbog vrlo loših kamera koje talijanske ribarice vide kao mrlje na plavoj površini Jadrana kako je objavljeno na više hrvatskih portala? Hvala.
Izvolite, odgovor ministre.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, poštovani i uvaženi saborski zastupniče. Što se tiče Hrvatske vojske, ja bih samo želio ponoviti, Hrvatska vojska je moćna, respektabilna, snažna, ona je nastala u Domovinskom ratu, donijela mir, slobodu i vjerujte mi danas hrvatski vojnik, pilot, tehničar to su pošteni, čestiti ljudi i hrvatski narod je ponosan na svoju vojsku. Uvijek je bilo u kontinuitetu i kada ste vi bili i danas i sutra će uvijek biti određenih stvari, određenih incidenata, izvanrednih događaja nečasnog ponašanja, međutim, vidjeli ste da to rješavamo, da to država rješava, institucije da to rješavaju i ja kao ministar isto rješavam, načelnik glavnog stožera, prema tome o bilo kojem pitanju kada se utvrdi nečija odgovornost stvari se rješavaju. Prema tome, idemo dalje jačati Hrvatsku vojsku, jačati Hrvatsko ratno zrakoplovstvo, jačati sustav vođenja zapovijedanja i to u kontinuitetu radimo. Što se tiče … zrakoplovnog sustava, ta sposobnost je strateški bitna za Hrvatsku. Vi znate da ta sposobnost u Domovinskom ratu je bila jako važna, da smo na osnovu te sposobnosti i drugih sposobnosti hrvatskog vojnika pobijedili. Ona je bila malo zanemarena pa je ova Vlada obnovila tu sposobnost. Bio je međunarodni natječaj, ta firma koja je dobila posao dobila je na međunarodnom natječaju, imali su najbolju cijenu, proizvod je isporučen. Formirali smo sjedište za … sustave, to središte vidjeli ste da je u Puli, jedna satnija to središta je u Sinju. Već za vrijeme ove protupožarne sezone, pa ta bespilotna letjelica je bila vrlo aktivna. Možete pitati i vatrogasce, pa evo i ti si iz Šibenika, onaj požar u Šibeniku znate tko ga je otkrio? Policija. A kako ga je otkrila? Uz taj … sustav o kojem vi govorite. Znači taj besposebni sustav je otkrio uzrok tog požara 44 puta taj sustav je korišten što se tiče požara, ali što se tiče ribarstva itd. Prema tome i što se tiče samog održavanja sustava koliko ja imam informacije, dat ću vam kompletno sve informacije, možete doći i u MORH mi ćemo vam pismeno odgovoriti, proizvođač ima kompletnu odgovornost za održavanje sustava i koliko ja imam sve informacije iz pozicije ministra od načelnika glavnog stožera da to sve jako dobro radi, da smo ovaj zadovoljni i jasno mi želimo i dalje graditi tu sposobnost hrvatske vojske i zato smo u razvoju novih sposobnosti dali prioritet središtu za besposadne zrakoplovne sustave. Osim toga vi znate da smo razvili i novo središte za borbenog vođu. Upravo ove stvari oko određene nediscipline da budemo još bolji, da još imamo još bolje, kvalitetnije vođe, da te naše vođe vodu osobnim primjerom i to vjerujte mi u kontinuitetu ovaj činim kao ministar u vođenju Ministarstva obrane RH. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Poštovani potpredsjedniče, niste odgovori uopće na moje pitanje, dakle ja sam vas pitao explicito. Dojam koji ostavljate kod građana je da ne upravljate uopće sustavom, da se stvari događaju kaotično, a afere su postale svakodnevnica. To je ono što se prenosi iz civilnog sektora pa nažalost i hrvatska vojska dijeli to. Ova Vlada neprekidno proizvodi kaos i samo kaos. Tu dolazi na kraju krajeva i vaša uloga u pitanje. Neke incidente niste na vrijeme reagirali, neke incidente ste kaznili, evo ovaj posljednji, ste kaznili zaista, ali u principu ono što vide građani to je jedan veliki kao i molio bih vas da mi na pitanja postavljena odgovorite pismeno. Hvala.
Idemo sada na 17 pitanje zastupnik Krešo Beljak postavlja ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče Vlade RH svjedoci smo i mi i vi i svi zajedno u zadnjih nekoliko mjeseci pa vjerojatno i dulje kompletnom raspadu sustava. Ja neću vas kritizirati osobno zbog toga jer smatram da vi osobno i niste kao osoba, kao čovjek, kao političar u tome, ali sudjelujete kao predsjednik Vlade. I mislim da ste vi u principu pogubili konce u vašem političkom djelovanju i da političku odgovornost preuzimate na sebe osobno, što mislim da nije dobro niti za vas, posebno nije dobro za vas, a nije dobro niti za RH, niti za hrvatsko društvo. Naime, sve afere koje se događaju koje su kulminirale odnosno događanje koje je kulminiralo ovim velikim prosvjedom na Trgu bana Jelačića usmjereno je na vas, ali vi niste ministar obrazovanja, to je trebala rješavati ministrica obrazovanja ili ste vi trebali riješiti nju. Afere u MORH-u odnosno švercu oružja, budimo posve otvoreni. Švec oružja u hrvatskoj vojci, za to niste odgovorni vi, ali strelice javnosti su uperene na vas, za to je odgovoran ministar odnosno odgovorni su oni koji su napravili, to se zove politička odgovornost. Vi na sebe preuzimate u ovom trenutku političku odgovornost svih resora, a to ne može jednostavno biti tako. I svako zdravorazumski razmišljajući čovjek da ne može Andrej Plenković biti odgovora za sve, a on to jest. Ponavljam, to je loše za vas osobno, to je loše za cijelu Hrvatsku i loše je za hrvatsko društvo i hrvatsku budućnost. Ljudi se pitanju kakav je to predsjednik Vlade koji ne može rješavati probleme među svojim podređenima, a to su ministri, niste vi zapovjednik hrvatske vojske. To treba rješavati ministar i smatram da još uvijek imate priliku u ovih nekoliko mjeseci koliko je ostalo do izbora postaviti stvari na svoje mjesto radi hrvatske demokracije, radi funkcioniranja jer [[Upadica: Hvala vam.]] jer država …
Kolega Beljak, isteklo je vrijeme. Izvolite predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče Beljak, pokušavam razabrati nit ovoga što u biti želite pitati ili na neki način komentirati, pravog pitanja u biti nije bilo. Dakle, referirate se na ovo pitanje koje je zastupnik Vidović postavi potpredsjedniku Vlade Krstičeviću, on vam je odgovorio. Hijerarhijski svi oni koji su trebali odgovarati za ovo nepoštivanje discipline u sustavu hrvatske vojske su razriješeni, novi su zapovjednici imenovani, prema onome što danas imamo ta istraga traje, Policijska uprava Zadarske županije je podnijela kaznenu prijavu, vidjet ćemo što će na kraju biti. Prema ovome što sada znamo, ovoga što vi govorite o švercu, toga nije bilo, ono što je bilo bio je neovlašteni ulazak na područje baze u Zemuniku i oni koji su za to odgovorni su odgovarali. Prema tome i potpredsjednik Vlade, i predsjednica Republike koji imaju zakonske i ustavne nadležnosti za imenovanje odnosno razrješavanje zapovjednika u sustavu hrvatske vojske su to napravili. Dakle, to je prvo. Što se tiče ovoga drugoga elementa to je ovo što se odnosi na poruku, signal predstavnika iz sustava školstva, osnovnoškolskog, srednjoškolskog i visokog obrazovanja. Ja moram to ponavljat jer je jako važno da to razumijemo. Vlada vodi konzistentnu politiku plaća, ne možemo gledati tri segmenta koji čine ukupna primanja bilo kojeg od zaposlenika izolirana. Ono što ide kroz osnovicu i temeljni kolektivni ugovor, ono što se pregovara kroz granske ili posebne sporazume poput ovoga jučer koji je na stolu kao dodatke ili pak koeficijente koji se uređuju uredbom, nema silosa, nema modula, postoji samo integrirani i cjeloviti pristup, a taj integrirani i cjeloviti pristup s onim što je na stolu, kao konstruktivna, kvalitetna poruka učiteljima, nastavnicima, profesorima, svima zaposlenima u sustavu obrazovanja je jako dobra. Ona je jako dobra, ona nije nikada bila bolja. Dakle do sada, povećanje plaće 11,49% u našem mandatu. Sa idućom godinom još 10,40. Dakle sve skupa 23,1%. I ako netko ima odabir da li želi imati dogodine veću plaću i to u iznosu ukupnom u odnosu na listopad 2016., na listopad 2020. 23,1%. Pa ja mislim da je to dosta jednostavan i lagani izbor, što je alternativa? Alternativa je imati manju plaću, govoriti samo o jednom segmentu. Ne, taj segment a to je ta uredba koja je, ja mogu slobodno reći sada proizvod različitih utjecaja politika, zalaganja, pregovora tijekom protekla dva desetljeća i takva kakva je iskreirala nepravde. Iskreirala je sustav koji nije ujednačen i zato ga treba ujednačiti. I zato smo rekli, budite nam partneri, partneri, prijatelji, sugovornici, eksperti, predstavnici sindikata, mnogi od njih se ovom temom bave 30 godina više nego bilo tko od nas ovdje u ovoj dvorani. I njihovo iskustvo i znanje je jako korisno. I oni su svjesni cjeline ove politike plaća. I zato je važno da u postupku odlučivanja na referendumima, članstva sindikata, učitelja i drugih se uzme ova cjelina u obzir. Bez cjeline donositi odluku nije dovoljno informirano, samo cjelina rješava problem a cjelina je 10,4 odnosno 23,1% u mandatu. Ja mislim da je to dobro.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Niste me slušali, opet preuzimate na sebe odgovornosti a moram samo ustvrditi da su vaši pokušaji da nastavničkom, učiteljskom i profesorskom korpusu koji ste imali prilike vidjeti koliko ih je došlo na trg a još ih 3x toliko ima u državi pokušate prezentirati svoju stranu istine. To je vrlo dražesno i vrlo slatko s vaše strane ali neće vam proći. Pa ne obraćate se HDZ-ovom biračkom tijelu, obraćate se hrvatskim prosvjetnim djelatnicima gdje vaša potpora, potpora vaše stranke ne prelazi 5%. Dakle obraćate se visokoškolovanim, da kažem, da budem posve otvoren, pametnim, možda i najpametnijim ljudima u Hrvatskoj. Oni su vam rekli što misle o vašim izjavama. A vi uporno i dalje uporno inzistirate na svojoj istini i uporno pokušavate preokrenuti nastavnike a u tome nećete uspjeti. Neće uspjeti niti one snage parlamentarne snage u hrvatskom političkom životu koje isto tako pokušavaju uzurpirati štrajk prosvjetnih djelatnika. Neće uspjeti, ne ide. Jednostavno neće ići što god da radili. Nastavnici su jednostavno ono najbolje što Hrvatska u ovom trenutku ima a to najbolje je reklo i vama osobno i HDZ-u i cijeloj Vladi ne, dosta je, odlazite jer na ovaj način upropaštavate budućnost Hrvatske.
Idemo sada na 18.-to pitanje zastupnik Emil Daus, postavlja ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Poštovani g. premijeru. Vjerujem da se slažete samnom da su nam sredstva iz eu fondova ako ih strateški pametno i mudro koristimo. Jedan od glavnih izvora gospodarskog rasta ali i investicija u javnoj komunalnoj i društvenoj infrastrukturi. Nećemo biti licemjeri pa reći da se ne ulažu napori ove Vlade kako bi se taj novac i dobio. Ali također treba biti do kraja otvoren i reći da su ipak u Hrvatskoj eu fondovi jednim dijelom ispolitizirani i to u onom dijelu koji se tiče dodatnog bodovanja prema teritorijalnoj pripadnosti odnosno ne dobivanja bodova zbog veće razvijenosti. Jer kako drukčije objasniti da se zbog toga što se s jedne strane željelo pomoći manje razvijenim gradovima i općinama u unutrašnjosti zemlje, što je dobro, s druge strane blokiralo one naprednije, pripremljenije, spremnije. One čije bi realizacija njihovih projekata dovela do mnogo većih učinaka na širu zajednicu i Hrvatsku u cjelini. Jer nije normalno a ni korektno da kvalitetni projekti nekih jedinica ne prolaze zbog toga što prolaze projekti manje kvalitete i manjeg razvojnog učinka zbog njihove teritorijalne pripadnosti odnosno stupnja razvoja. Pa valjda nam je svima cilj što je više moguće iskoristiti eu novac. Moje pitanje glasi da li ste uvidjeli svoju pogrešku, da li planira Vlada ukloniti razvijenost i teritorijalnu pripadnost nego grada, općine ili županije, kao kriterij bodovanja projekata na eu fondove odnosno da li će se napokon početi projekti bodovati po njihovoj kvaliteti i učinku kojeg će imati nakon provedbe. Ako je odgovor da, onda me zanima kada. Hvala.
Izvolite odgovor predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Daus na vašem interesu i razumijevanju značaja i apsorpcije eu sredstava za ukupni razvoj i za investicije u Hrvatskoj. Dijelim vaš stav da nam je upravo taj dio sredstava koji dolazi kroz eu projekte zamašnjak i u pogledu ulaganja i u pogledu rasta a osobito realizacije velikih značajnih projekata, onih koji su jako vidljivi, kapitalnih, infrastrukturnih, poput Pelješkoga mosta, poput široko-pojasne infrastrukture, poput sufinanciranja LNG-a, poput niza projekata u području znanosti i obrazovanja. Zbog toga nam je a propo ukupni proračun Ministarstva znanosti i obrazovanja 18,3 milijarde kuna, to je bilo nezamislivo u Hrvatskoj za 2020. 18,3 milijarde kuna, to govori o prioritetu znanost, obrazovanja, digresija. Što se tiče vaše županije, dakle Istarske županije, do sada je ugovoreno 274 milijuna eura ili 2,1 milijarde kuna. Znate li koliko je toga ugovoreno u mandatu ove Vlade? 264 milijuna eura od ukupnih 274, 264 u mandatu ove Vlade. Vi jako dobro razumijete da je glavni smisao politike kohezije, ravnomjernog regionalnog razvoja da se europskim sredstvima nastoji dići na razinu prosjeka razvoja EU one dijelove država članica koje su manje razvijene. Srećom, Istarska županija, Primorsko-goranska županija, u jednog segmentu, Dubrovačko-neretvanska županija i grad Zagreb su oni koji su među najrazvijenijima u RH od svih regionalnih jedinica samouprave, samo te 4, sve ostale još moraju dobiti injekcije da idu dalje. I politika apsorpcije fondova je takva da dio sredstva se kanalizira onima kojima je najpotrebnija ali ne zanemarujemo i po ovim podacima one koje su ... [[Govornik se ne razumije.]] Pa pogledajte na primjer pulske bolnice, stav Vlade RH, partnerstvo i dijalog sa županijama, sa g. županom Radinom, partnerstvo i dijalog sa ravnateljicom bolnice u Puli. Dogovor koji je omogućio cjelovito financiranje najveće investicije u zdravstveni sustav u Istarskoj županiji. Podsjetiti ću još jednom, sjednica Vlade u Puli, u rujnu 2018., vrijednost projekata 1,5 milijardi kuna za gradove, općine i naše partnere u Istarskoj županiji, ogroman angažman, da ne govorim o tome koliko je nažalost država platila jamstava za Uljanik ne ove Vlade, ranijih Vlada. Neću uopće spominjat broj. Dakle zašto vam to govorim? Govorim vam zbog toga da imate na umu da je i najrazvijeniji dio Hrvatske važan našoj Vladi, da se sredstva kanaliziraju, da se kvalitetno provode, da smo danas praktički na 78% ugovorenosti u cijeloj financijskoj omotnici, da smo isplatili više od 30%, znači više od 30% je isplaćeno, novci su došli korisnicima. Diže i postotak verifikacije tih projekata i mi ćemo uvjeren sam, apsorbirati cjelinu financijske omotnice što nam je poticaj za pregovore o novom proračunskom okviru za idućih 7 g. koji kreće uskoro.
Izvolite, očitovanje.
Hvala lijepa poštovani premijeru, kako bi mi rekli u Istri, ja u kope, vi u špade. Razumijem cijeli kontekst ali ako znamo da korištenje novaca iz europskih novaca diže investicije, BDP, općeniti razvoj zemlje, tu se slažemo i vi i ja, ne možemo prihvatiti činjenicu da se propisima ove zemlje onemogućava svima jednako pravo na korištenje tih sredstava. Govorilo se već godinama unatrag, pripremajte dokumentaciju, građevinske dozvole, budite spremni kad se budu otvarali natječaji i ljudi su to sve spremili, znamo da treba vremena, truda i novaca za sve to pripremiti i tada se odluči da se među svima jednakima, onoj orwellovskoj, neki jednakiji od drugih. Nitko nije protiv da se pomogne slabije razvijenima, i u središnjoj Istri ima brdsko-planinskih općina ali to se može i kroz posebne mjere ali ne ovako na štetu drugih jer to nije razvoj, to nije progres, to je jedna vrsta uravnilovke prema unatrag. Da se ovim način bodovanja ne zakidaju oni koji rade i stvaraju, to uopće ne bi bila tema ali zakidaju se baš oni generatori razvoja. I ovo nije decentralizacija o kojoj svi pričaju, o kojoj svi vole pričati, ovo je primjer centraliziranog donošenja odluke gdje se umjetno pokušava nešto stvoriti a znamo iz bliže i daljnje povijest da sve što se stvara na jedan umjetan način propada. Ovo je zapravo stvaranje podjela, zapravo politizacija europskih fondova ali tu moramo biti skupa složni. Ako ih želimo u potpunosti uspješno koristiti, onda europske fondove moramo depolitizirati, hvala lijepo.
Pitanje broj 19, zastupnik Goran Aleksić postavlja potpredsjedniku Vlade i ministru financija Zdravku Mariću, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani ministre Mariću, povezana pitanje glase, koliko je tijekom 2018. Porezna uprava pronašla slučajeva nesklada visine sredstava za stjecanje i stečene imovine te koliko je naplaćeno poreza na temelju tih neusklađenosti? Zatim u koliko slučaja te u kojim mjestima je Porezna u zadnjih 10 g. kod usporedbe stečene imovine i izvora sredstava primijenila čl. 76. stavak 1. Zakona o porezu na dohodak? Citiram članke i stavke radi pravilnog utvrđivanja poreza na dohodak i drugih poreza, Porezna uprava je dužna tijekom poreznog razdoblja uspoređivati podatke o fizičkim osobama podatke o fizičkim osobama kojima raspolažete na temelju uspoređenih podataka prikupiti ostale podatke bitne za oporezivanje i dalje drugim dohotkom smatra se primitak utvrđen kao razlika između vrijednosti stečene imovine, značajnih izdataka učinjenih osobito za luksuznu zabavu i razonodu s jedne strane i dokazane sredine sredstava za njezino stjecanje s druge strane. Porezna uprava godišnje ustanovi oko stotinu slučajeva nerazmjera između stečene imovine i izvora sredstava u promatranom poreznom razdoblju. S obzirom na broj stečene imovine vrjednije od 200 000 kuna, Porezna uprava bi trebala ispitivati svaki takav slučaj stjecanja imovine a takvih pojedinačnih slučajeva ima nekoliko desetaka tisuća tijekom jedne godine. Poznati su nam slučajevi stjecanja vrijednih nekretnina i druge imovine gdje opravdano sumnjamo da je njihova vrijednost višestruko iznad legalnih sredstava. To osim značajnog gubitka za državni proračun znači velik propust u borbi protiv korupcije. Kao primjer velike stečene imovine mogu navesti činjenicu da je u Hrvatskoj tijekom 2018. kupljeno preko 5000 automobila najviše klase od kojih svaki košta najmanje 50 000 eura. U tih 5000 slučajeva trebala je Porezna uprava provjeriti usklađenost stečene imovine i prihoda koji bi bili izvor sredstava za tu imovinu a čini se da porezna uprava to nije učinila. Nama u biti Zakon o porijeklu imovine nije toliko nužan koliko izgleda to javnosti jer mi imamo Zakon o porezu na dohodak koji ima snažni mehanizam propisan za utvrđivanje nečije nelegalno stečene imovine. Molim vas za odgovore, hvala.
Izvolite, potpredsjedniče Vlade.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi zastupniče, hvala vam na pitanju. Kao i u nekoliko navrata i rundi razgovora i rasprava o poreznim izmjenama u okviru porezne reforme, ovo pitanje nekoliko puta je afirmirano i između ostaloga dobro je da se i kroz ovaj vid još malo dodatno pojasni i između ostaloga i hrvatskim građanima na neki način približi što to sve između ostaloga Porezna uprava radi. Dakle, dobro ste rekli, sukladno Zakonu o Poreznoj upravi, definiraju se zadaci i poslovi koje Porezna uprava radi, između ostalih ima ih čitav niz naravno, bavi se i ovim pitanjem a to je utvrđivanje eventualnih razlika odnosno nesrazmjera između zarađene i stvorene imovine i onoga što se vidi kroz sustav recimo u ovom konkretnom slučaju, porezan na dohodak. Dakle ono što je važno za reći, dakle u nekakvom poreznom razdoblju porezna uprava prikuplja podatke o oporezivim i neoporezivim primicima fizičkih osoba, dakle obveznika poreza na dohodak i uspoređuje ih sa različitim vrstama podataka, o recimo, nabavljenoj imovini tih istih osoba ili nekim drugim izdacima i tu se također, dobro rekli, s jedne strane, izvor podataka su podaci s kojima porezna uprava raspolaže, s druge strane izvori podataka mogu biti i sami porezni obveznici u svojim nekakvih izjavama, priopćenjima, izvještajima i slično, ali mogu biti, naravno i neki treći, ostali izvori koji se onda pri tome koriste. Vi dobro znate, dakle, ukoliko se utvrdi nesrazmjer između imovine i dohotka sukladno i pozitivnim propisima koji su sastavni dio ovih poreznih izmjena koje su stupile na snagu, onda se za takav utvrđeni nesrazmjer obračunava, odnosno tretira ga se kao drugi dohodak, obračunava se jedinstvena stopa poreza na dohodak od 36% uvećano za 50%, dakle de facto 54%. Što se tiče ovih brojki koje ste pitali, u zadnjih 9 godina, od 2010. do 2018. porezna uprava pokrenula je ukupno 1567 postupaka utvrđivanja nesrazmjera između iskazanih primitaka imovine. Nepravilnosti utvrđene u njih 952, a što se tiče ukupno novoutvrđenih obveza nešto preko 300 milijuna kuna, dakle, negdje oko 306 milijuna kuna. Moram također, reći dakle, kada gledamo godina po godinu, tu baš i nije baš skroz zahvalno raditi zato što mnogi od tih procesa su zapravo dugotrajni, kao recimo evo, primjer prošle godine, 2018. pokrenuto je 36 novih, ali je ujedno je 69 okončano iz prijašnjih razdoblja. Dakle i žalbeni postupci i neke druge procedure koje, naravno su sukladno zakonskim obvezama, tako da ne mali broj puta takvi procesi i pređu samo trajanje jedne godine, zato sam vam i dao brojke ovih proteklih 10 godina, koji se opet kažem, odnose samo isključivo na djelokrug porezne uprave kao jednog od poreznih tijela. Međutim, porezna uprava i ostala porezna tijela u sastavu Ministarstva financija surađuju isto tako i sa ostalim tijelima, nazvat ćemo toga kaznenoga progona, razmjenjuju informacije, sudjeluju u različitim postupcima, itd., za koje specifično ne vode još zasebnu evidenciju nego se ona vodi skupno na različitim drugim instancama. Ovo su podaci, ovo su evidencije koje su vrlo egzaktne, koje su samo iz djelokruga porezne uprave. Hvala lijepo.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem. Hvala na odgovoru poštovani ministre Mariću. Ja ne mogu reći da sam nezadovoljan odgovorom. Odgovor je onakav kako sam ja postavio pitanje, znači vi ste odgovorili vjerojatno točno, ja vam vjerujem da je to tako kao što ste vi rekli, međutim, ja ću vam postaviti još jedno pitanje, ali u pisanom obliku, gdje ću tražiti odgovor na nekakve dodatne detalje gdje ću postaviti pitanja vezano za kvalitetu rada same porezne uprave i za mogućnost unaprjeđenja toga rada, možemo li postići bolji rad porezne uprave u smislu da se ipak pronađu, vjerujem puno ima, puno više slučajeva gdje imovina koja je stečena, nije stečena na legalan način, ali to jednostavno nije utvrđeno u zadnjem periodu kada se to razmatralo i vjerujem da je moguće postići određene napretke u tome smislu. Hvala.
20. pitanje, zastupnik Silvano Hrelja postavlja predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče. Nedavno ste izjavili da je vaša Vlada prijatelj radnika i umirovljenika. U svjetlu te vaše izreke moram vas podsjetiti da ste 10. listopada ove godine kao predsjednik Vlade potpisali mišljenje na moj prijedlog Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju gdje se praktički negira ova vaša izjava. Naime, rekli ste da korisnici zajamčene minimalne naknade u sustavu socijalne skrbi koje pripada u kategoriju socijalno ugroženih osoba, ostvaruju pravo na policu dopunskog zdravstvenog osiguranja na teret državnog proračuna RH i Vlada poduzima i druge akcije, a i svaka je inicijativa dobro došla. Izgleda da niste pogledali sadržaj. U sadržaju ovog zakona se govori o onome što je vaš ministar Pavić u više navrata obećao pred medijima i na ovoj saborskoj govornici i za ovom saborskom govornicom da će naći rješenje za povećanje cenzusa za dopunsko zdravstveno osiguranje jer kod svakog usklađivanja mirovina netko prijeđe te cenzuse koji su postavljeni 2004. g., prijeđe te cenzuse za 5 ili 10 kuna i izgubi pravo na dopunsko zdravstveno osiguranje. Ili dvoje umirovljenika, muž i žena žive od jedne mirovine od 3 tisuće kuna, za njih plaća država policu dopunskog. Kad jedan umre, onaj preživjeli ima pravo na 2100 i sad je on bogat, više nema pravo na policu dopunskog zdravstvenog osiguranja, prema tome, a sve zbog nepomicanja cenzusa dopunskog zdravstvenog osiguranja.
Izvolite odgovor predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa zastupniče Hrelja. Znamo za taj problem, znamo za problem cenzusa, znamo što se događa kada se mirovine povećaju, u našem mandatu su se mirovine povećale za više od 10% uopće, a 13% za one koji imaju najmanje mirovine. Vi to jako dobro znate i ministar rada i mirovinskog sustava, g. Aladrović i svi mi u Vladi u dijalogu sa predstavnicima sindikata umirovljenika nastojat ćemo pronaći rješenje kako bi se ovakve situacije kada se pređe taj prag ljude, u biti dovelo povećanjem u nepovoljniji položaj. Registrirali smo problem, moramo naći jedno rješenje koje bi bilo pravično i koje bi ispravilo jedan korak naprijed, pa onda jedan korak nazad. Intencija je da stalno idemo naprijed i kad je riječ o umirovljenicima i radnicima i plaćama i mirovinama. Prema tome, radimo na tome, već ovog tjedna ću ja osobno primiti predstavnike Sindikata umirovljenika. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Poštovani g. predsjedniče. Ja sam mislio da se i vi zauzimate za parlamentarnu demokraciju i da vam je snaga argumenata bitnija od snage ulice. Zašto? Zato što imate prijedlog zakona koji argumentirano govori kolko su rasle plaće, a kolko nisu rasli cenzusi. Tražili smo u prijedlogu zakona, ali izgleda da je to pozicijski prijedlog, pa je zato nevaljal, tražili smo polovicu rasta plaća u zadnjih 5.g. da se povećaju cenzusi sa 1.516,00 na 1.830,00 kn za člana obitelji odnosno 1.939,00 kn na 2.340,00 kn, a to je točno 20,6% rasta plaće u zadnjih 15, 15.g. Dakle, bili smo normalni, racionalni, umjereni zbog nečega što se sve ove godine nije, nije, nije događalo. Međutim, očito vama odgovara pregovarati za manje novca sa sindikatom, Sindikatom umirovljenika Hrvatske, e baš to neće ići tako. Vaša je zadaća i vaša je aktivnost isto tako u strategiji borbe protiv siromaštva i socijalne isključenosti u RH koju ste naveli da ćete pratiti potrebe najranjivijih skupina za ostvarivanjem prava na dopunsko zdravstveno osiguranje. Ukupan broj osoba koje su ostvarivale pravo na dopunsko zdravstveno osiguranje, a koje se sredstva osiguravaju u državi u 2012.g. je bilo, bio 944 000, danas ih ima ispod, ispod 500, 500 000, zato je Hrvatska stranka umirovljenika da bi pokazala argument snage raspisala peticiju, peticiju koju ćemo od 15. studenog do 15. prosinca skupljati po cijeloj RH i to čine najstariji među nama, najstariji birači, najstariji građani RH, svaka im čast. Molim pisani odgovor.
Idemo sada na 21. pitanje, zastupnik Ivan Kirin postavlja ga Draženu Bošnjakoviću, ministru pravosuđa, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, poštovani predsjedniče Vlade sa ministrima, upućujem pitanje poštovanom ministru pravosuđa g. Bošnjakoviću, na Europski dan pravosuđa, dakle 25. listopada prezentirali ste kako izgleda elektronična komunikacija obveznih sudionika kao što su odvjetnici, stečajni upravitelji i sudski vještaki u ili s trgovačkim sudovima, najavili ste da će uskoro taj oblik komunikacije biti primjenljiv odnosno do kraja ove godine i na općinskim sudovima, kada će korist od toga imati građani, kada će građani moći samostalno komunicirati elektronski sa sudovima, a da ne moraju plaćati odvjetnike i da li će odvjetnici biti zadovoljni? Hvala lijepa.
Izvolite ministre odgovor.
Hvala lijepo. g. Zastupniče hvala vam na ovom pitanju, istina je mi smo 25.10. predstavili cjelokupnoj javnosti kako to izgleda elektronička komunikacija na trgovačkim sudovima i to na trgovačkim sudovima zato što se tamo nalaze predmeti gdje se vode sporovi oko velikih iznosa tako da kažem i ta komunikacija između stečajnih upravitelja, odvjetnika, suda, onda je na trgovačkim sudovima već zaživjela, iz dana u dan je veća, ona nam donosi brzinu, jednostavnost, jeftiniji je naprosto cijeli postupak, nema papira, lišeni smo takvih obveza. Tamo smo predstavili zapravo još neke druge stvari koje ćemo koristit i mislim da je pred nama razdoblje gdje digitalizaciju širimo zapravo u sve pore pravosuđa. Ono što je naš slijedeći korak i najavljeno je takav oblik i način komunikacije ide na općinske sudove gdje imamo najviše predmeta i takav način će dovest zapravo i do brzine postupanja, čovjeka ne možemo zamijenit, uvijek je sudac taj koji će odlučivat, međutim možemo mu dat alate kojima će bit brži, upravo je digitalizacija ono što će mu dat brzinu i od toga će imat koristi svi građani jer će brže se predmeti rješavat. Ovo što smo čuli kako je pravosuđe u lošoj situaciji, da nikad nije bilo gore, naprosto nije točno, jer radi se o tome da smo veliki broj zaostalih predmeta riješili, to se prije 10-tak godina mjerilo milijun i pol neriješenih predmeta, mi smo prošlu godinu završili sa nekakvih 350 do 400 000 kako je statistika ide, neriješenih predmeta. Ovo su, ja bih rekao, veliki koraci u daljnjoj borbi sa smanjivanjem neriješenih predmeta, ali i sa bržim postupanjem jel brzina je ono što nam je nedostajalo, a ova digitalizacija će nam upravo to tim alatima koje ona nudi će nam to omogućiti. Vaše pitanje vezano kada će građani moć sudjelovat u tome, oni će moć vrlo brzo sudjelovati u tome i nema zapravo nekakvih velikih uvjeta, morate imat računalo, morate imat pristup internetu, morate imat novu osobnu iskaznicu sa čipom da vas sustav prepozna i da možete elektronički potpisivat ono, svu dokumentaciju koju želite slat na sud, korist je velika od toga, vi ćete imat uvid u svoj spis, dakle elektronički vi nećete morat slat dokumente papirnato ić na poštu, plaćat poštarinu, vi ćete imat ovu komunikaciju koja je vrlo, vrlo jednostavna. Zaista imamo cijeli niz usluga danas u pravosuđu, pogotovo recimo u zemljišnoknjižnom postupku koji pružamo elektroničkim putem, možete iz svog doma, iz svoje fotelje, dobit gruntovni izvadak elektroničkim putem, dakle ne morate ić na poštu, možete podnosit zahtjeve za, vezano za ostvarivanje stvarnih prava u zemljišnim knjigama. Najkompletnije je zapravo digitaliziran je e-spis u području stečaja potrošača, to je spis koji je potpuno zaokružen digitalno i to je nešto zapravo što naši sudovi primjenjuju. Ono što smo najavili, trgovačka društva dakle moći ćete osnivati iz svog doma elektroničkim putem što je veliki zapravo doprinos i razvoju gospodarstva i jednostavnosti ulaska u svijet rada. Novi koncept Ovršnog zakona također predviđamo digitalizaciju u cijelom tom postupku, što će dovest do brzine i jednostavnosti u svemu tome, tako da digitalizacija ne rješava sve, ali nudi alate i bitno pomaže da budemo brži, a to je ono što zapravo pravosuđu i puno treba. Hvala.
Izvolite, očitovanje.
Hvala lijepa poštovani ministre. Ja mislim da su svi shvatili i građani koji slušaju da im je odgovor jasan i da je bitno da se sve radi u njihovu korist. Dakle, digitalizacija će pomoći sucima da se više posvete onome što je njihova osnovna zadaća, a to je da poštuju zakon, Ustav i da se vode načelima pravičnosti. Sporost je jedan od problema pravosuđa, ali mi vidimo koliko je spisa riješeno u cca od milijun i 600 tisuća na 350.000 dakle i tu je puno učinjeno, dakle digitalizacija je način kako će se ubrzati rješavanje spisa. To je put prema nepristranom i neovisnom pravosuđu odnosno podizanju povjerenja građana u sustav. Hvala.
Zahvaljujem. Molim sada zastupnicu Erminu Lekaj Prljaskaj da postavi pitanje Gariu Cappelliu ministru turizma. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade, poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani članovi Vlade. Nadam se da mi nećete zamjeriti da umjesto ministru turizma kako sam već najavila postavim pitanje predsjedniku Vlade. Svjedoci smo razornog potresa koji je pogodio Republiku Albaniju i tragičnih posljedica koje su još uvijek.
Kolegice Lekaj Prljaskaj, mislim to nije uobičajeno [[Upadica Lekaj Prljaskaj: Evo u ovom slučaju smatram da je potrebno.]] gledajte to je protiv Poslovnika jer kada bih ja vama sada dozvolio takvo što, svaki bi zastupnik onda mogao promijeniti ministra ili predsjednika Vlade za svoje pitanje.
Ali smatram da se radi o izvanrednoj situaciji i želim da predsjednik Vlade obavijesti našu javnost.
Kolegice, molim vas samo malo, sada me dovodite u vrlo neugodnu situaciju. Ja isto tako znam da se radi o izvanrednoj situaciji, da je potrebna solidarnost sa narodom Albanije, ali sada kršimo Poslovnik jednostavno. Sutra će mi neko drugi reći da ima neke druge razloge koji su isto tako presudni i važni da bi postavio pitanje nekome kome se nije najavio. Dakle, ja vam sada to mogu dozvoliti, ali ću učiniti presedan koji će me sutra dovesti u situaciju da ću biti u bezizlaznoj situaciji, tako vas molim da to slobodno prokomentirate u svome pitanju, ali ja ne mogu ovdje sada vama dozvoliti da netko drugi nego osoba koja je najavljena odgovori na vaše pitanje.
Onda ministru turizma da postavim pitanje. Evo samo se želim zahvaliti predsjedniku Vlade na pruženoj pomoći i na sve što se do danas odradilo. Pitanje za ministra turizma glasi, vezano za terase koje se događa tijekom ljetne sezone. Znači Ministarstvo turizma ne poduzima ništa vezano za naše ugostitelje gdje fizičke osobe samovoljno zaustavljaju rad našim ugostiteljima, a o istome je obaviješten i ministar turizma i do danas se nije odgovorilo na postavljeno pitanje. Zanima me kako može jedan objekt koji radi 20 godina, a traži se zadnjih godina koji su tehnički uvjeti i kako može neko samovoljno zaustaviti rad ugostiteljima u cik sezone kao što je slučaju u Opatiji? [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] Znači radi se o osobi koja plaća državi sve što treba i koja redovito radi posao 20 godina, ali od našeg ministarstva nema podršku. Hvala.
Hvala vam. Izvolite ministre.
Hvala lijepo. Poštovana zastupnice. Inače Vlada je jučer na sjednici donijela bila odluku o slanju dva helikoptere i potrebnu opremu i na tome stalno radimo, tako da čisto jednu od informacija imate. I naravno da pratimo situaciju koja je i da ćemo sigurno pružati tu pomoć jer to je predsjednik Vlade odmah praktički jučer itekako hitno rješavao zajedno sa ministrom obrane. A što se tiče vašeg pitanje, kao prvo korištenje javnih površina je pod ingerencijom jedinice lokalne samouprave, dakle jedinice lokalne samouprave određuju koliko terasa, pod kojim uvjetima, cijenama tj. vijeća tih istih jedinica lokalne samouprave na prijedlog gradonačelnika. Dakle, oni su ti koji odlučuju o visini najamnine, o prijedlogu koliko se stolova, stolica bilo čega može postaviti na javnoj površini. Broj dva, ovaj predmet koji ste mi rekli nešto sam upoznat s time iako ima puno predmeta u ministarstvu, ali mi se čini da znam osobnu tu osobu iz Opatije koja je sada u sporu, dakle na Općinskom sudu u Opatiji i ja ne bih tu morao previše komentirati u kom smjeru ide taj sudski spor i žalbe prema Županijskom sudu itd., itd. Ali u tom slučaju je problem da jednim dijelom terasa je u privatnom vlasništvu, tj. privatnih vlasnika stanova koje raspolažu tom javnom površinom, a njih je negdje oko 20 koliko se ne varam, 19 ih je dalo suglasnost, 1 nije dao suglasnost. Dakle, zbog tog jednog ne može se postaviti na ovom dijelu što su privatno vlasništvo. Drugi dio je vlasništvo grada Opatije, grad Opatija je dao suglasnost za postavljanje na javne površine. Međutim, po zakonu i pravilniku koji postoji zbog neimanja suglasnosti za postavljanje stolova, dakle terase na toj površini nije mogao dobiti od županijskog ureda koji se s tim bavi, ne ministarstvo, koji nije mogao izdati pravovaljani dokumenat da se može koristiti vanjski prostor, s time da taj lokal može u ovome trenutku koristiti unutarnji prostor. I znamo da je s jednim od tih suvlasnika stanova, ne znam točno kako se zove napamet, ali znam da je u sporu i kažem da je to sada na Općinskom sudu u Opatiji sa žalbenim rokovima i čim se riješi taj dio naravno da ćemo mi onda postupiti na način da ćemo i mi dati suglasnost suglasnost ukoliko svi stanari budu to dali, jednostavno tako je u zakonu. A drugi dio kažem od radnog vremena do svega javne površine određuju i o tome je po zakonu dakle zadužena jedinica lokalne samouprave. Ali možemo oko tog predmeta pošto nije, specifičan je, nije jedan od predmeta problema, žalbi i svega. Mogu vam dati točno pismeno obrazloženje sa svim detaljima ali predlažem isto tako da dođete u ministarstvo sa osobom koja je zainteresirana pa možemo još jednom doći do onog djela što može ministarstvo poduzeti, ali sve drugo je kažem u rukama sudova u Opatiji i nakon toga ureda županijskog koji izdaje dozvole. Hvala lijepo.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepa. Nisam zadovoljna vašim odgovorom s obzirom da je donesena sudska presuda koja nije ispoštovana od strane fizičke osobe koja sprječava rad poduzetniku ugostitelju u Opatiji a ja već 3 mjeseci tražim sastanak kod vas pa nisam mogla doći do vas, evo hvala, nadam se da ćete me primiti ovaj put. Hvala lijepo.
Idemo na 23. pitanje zastupnik Nikola Grmoja, postavlja ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Pitanje ću postaviti premijeru Plenkoviću jer je upravo on odgovorna osoba za situaciju u hrvatskom školsku. Naime, sam sebe imenovao na čelo reforme obrazovanja, svi se toga sjećamo. Uostalom i ministrica ga je apostrofirala kao glavnog krivca za ovo stanje, praktički je njega imenovala za ministra obrazovanja. Vidjeli smo da je on, odnosno prvo njegov predstojnik pa on vodio pregovore, ministrice nigdje nije bilo, vidim da je nema ni tu, ne znam je li smijenjena, vidim da je tu možda i nova ministrica, gđa. Putica. Tako da je jasno da upravo čovjek koji je poručivao da djeca trebaju ići u školu da je upravo on odgovoran za to. Poštovani premijeru, postaviti ću vam znači jedno jednostavno pitanje, smatrate li se odgovornim za ovaj kaos koji ste proizveli. Prvo niste željeli uopće primiti znači učitelje, profesore i nastavnike, to je trajalo predugo, slali ste cinične izjave da ćete im povećati plaću za 100%. Proizveli ste takav bunt u zbornicama i ja sam znao sinoć nakon sastanka da ovo neće proći, evo vidimo sada informacije s terena profesori na ovo neće pristati. Zašto? Zato što se nisu borili za novac, borili su se za jednakost, a vi im to niste dali. Vi ste svojoj bratiji u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova u veljači povećali koeficijente. Kada su se profesori pobunili, digli ste osnovicu svima. Ne želite uvesti reda znači u sustav plaća, već 3 godine upozoravamo na to. Ne želite urediti koeficijente, ne želite nagraditi one koji su uspješni, koji su izvršni, ne želite kazniti one koji su neuspješni zato što je to vaša glasačka mašinerija. Ja vas pitam osjećate li odgovornost i sram što hrvatska djeca ne mogu ići u škole, što roditelji imaju problema, osjećate li ikakvu odgovornost?
Hvala vam. Izvolite odgovor predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa. Zastupniče Grmoja s obzirom da i vi dolazite koliko se sjećam izvorno iz sustava obrazovanja, ja vas ljubazno molim da se vi to prisjetite kada je u sustavu obrazovanja na stolu ponuda da u mandatu jedne Vlade plaća naraste za 23,1%? Da li se vi toga sjećate? Ja mislim da se vi to ga ne sjećate jer se ne možete sjetiti toga budući da se to nije dogodilo nikada, nikada. Ono što je važno za razumjeti, teze o kojima govorite da nije bilo dijaloga, laž, laž, laž. I predstavnici sindikata osnovnog i predstavnici sindikata srednjoškolskog obrazovanja bili su više puta na sastancima u Vladi i to baš samnom ako želite i to odmah. I to sa ponudama koje su bile toliko velikodušne odmah, dakle nakon drugog susreta, ova je Vlada i ovaj odgovorni predsjednik Vlade kako vi to hoćete reći nudio da se odmah u okviru ovoga proračuna, ove godine poveća plaća za 2% sa isplatom u listopadu. Odmah, prije nego što smo uopće došli u situaciju da vidimo što možemo proračunski napraviti, odmah. To morate isto tako znati. Odmah se nudilo 2%. Odmah. Dakle imali bi plaću s onim povećanjem od 2% kroz temeljni i dizanje osnovice, 4% veću u listopadu nego u rujnu. To se odbilo lakonski, ne treba nam. Onda smo išli na mirenje pa smo ponudili 2+2 i to se odbilo. I to se odbilo. Da li vi želite reći da to nije poštovanje uloge nastavnika, profesora i učitelja za njihov trud i rad, za provođenje reforme? Je. Pogledali smo što možemo. Mi nakon toga što pregovaramo sa pojedinim sektorom moramo gledati cjelinu. Dolaze vam redovito pregovori o temeljnom kolektivnom ugovoru. Odnekud morate naći sredstva. Tko je našao sredstva? Jeste li ih vi našli ili ih je našla Vlada? I za učitelje i za profesore. Sredstva hrvatskih poreznih obveznika oslobodili milijardu i 800 milijuna kuna da bismo mogli nastaviti sa konzistentnom politikom plaća. Da, odgovoran sam zato što smo do sada već povećali plaće za 11,49%. Da, odgovorni smo svi skupa ovdje i lijevo i desno i ministrica obrazovanja što prijedlog koji je na stolu cjelovit ne u silosu, ne u modulu, ne u silosu i modulu, sadržaj, supstanca ispred forme iznosi kada se ovo prihvati, ukupno povećanje u 4 godine za 23,1%. Za 23,1% za učitelje i profesore. Tko racionalan može reći da je to loše, malo ili slabo i pri tome dići razinu socijalnog dijaloga, partnerstva, respekta, uvažavanja na način da zajedno sa predstavnicima sindikata riješimo sve nelogičnosti i nepravilnosti u sustavu koeficijenata, sve. I vi to jako dobro znate, premda niste bili u Vladi neki vaši kolege jesu. Volumen na koji se odnosi nešto igra ulogu, volumen igra ulogu. To moramo imati na umu. Ovdje imate 65 tisuća ljudi u sustavu osnovnoškolskog i srednjoškolskog obrazovanja. Imate još praktički 23 do 25 tisuća ljudi u sustavu visokog obrazovanja. To je 90 tisuća ljudi. Koeficijenti za sustave gdje ih ima 5, 10, 15, 100 ili 800, to se ne može uspoređivati. I upravo da bismo to ispravili, zajednički ćemo i to sa vanjskom velikom kredibilnom institucijom napraviti reviziju koeficijenata i uvesti red u sistem koji je danas nedovoljno dobar da bi izašao u susret i dizanju plaća i položaju i dostojanstvu onih na koje se odnosi. Odgovorni smo za 23, .../nerazumljivo/ [[Upadica predsjednik: Hvala.]] posto koji su na stolu, da jesmo.
Izvolite kolega Grmoja.
Hvala. Poštovani premijeru, vi ne razumijete učitelje, profesore i nastavnike. Tretirate ih kao žetončiće koje ste ovdje kupili u Saboru, za koje mislite da se mogu novcem kupiti. To su ljudi koji ne samo da obrazuju našu djecu, to su ljudi koji odgajaju našu djecu i buduće generacije. I šalju im poruku da nisu na prodaju, da traže ravnopravnost. Milanovićeva Vlada uzela im je koeficijente. Najlošije koeficijente imaju sa najvišom stručnom spremom. Traže ravnopravnost i nikako to ne možete, vi to nikako ne možete shvatiti i tu je problem priče, vi ste ih ismijavali i proizveli ste nikad viđeni bunt u hrvatskim zbornicama. Vi ste najomraženija osoba u hrvatskim zbornicama i naravno da ne žele pristati, vi ste odgovorni zbog ove situacije. Upravo vi, zato što djeca ne idu u školu. I to se vama ne da objasniti. Vaš ego je toliki da ne možete uopće doći na tu razinu da shvatite o čemu vam učitelji, profesori i nastavnici govore i to je problem. To je problem. Isto tako je problem da je reforma obrazovanja Škola za život pokopana na Trgu bana Jelačića. Cijeli trg je skandirao dolje lumeni, dolje tableti. Nema više reforme obrazovanja, nema nastave. Nema više ministrice Divjak. Uskoro neće biti ni vas, premijeru. Sprema vam se najveća pobuna moguća uopće, ja ne znam vidite li vi to, a sve zato što niste bili dovoljno ponizni, što niste mogli saslušati učitelje, profesore i nastavnike. Niste željeli uvesti reda, vi vas 3 godine molimo, uvedite reda, sredite koeficijente. Nagradite izvrsne, kaznite neuspješne, ukinite županije, pa vi ste angažirali župane da napadaju učitelje, profesore i nastavnike. Najveće uhljebe. Pa to, to je leglo [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] uhljebništva, oni [[Upadica predsjednik: Hvala.]] napadaju profesore [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] učitelje i nastavnike.
Idemo na iduće pitanje, zastupnik Miro Bulj postavlja ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Premijeru, već godinama govorim o iseljavanju naših ljudi. Narod se iselio, 2/3 Hrvatske imamo prazne u Njemačku, u Irsku, ljudi se tamo zaposlili, sad šalju svojim obiteljima kroz doznake iz inozemstva devize. 5% hrvatskog BDP-a dolazi od doznaka iseljenih Hrvata i onda vi govorite o rastu BDP-a u Hrvatskoj. Najprije ste iselili ljude i tako ste riješili nezaposlenost. A sad se hvalite sa rastom BDP-a koji raste zbog njihovih doznaka. Na raspravi o proračunu rekli ste da su to moje klapnje, a da ste vi ozbiljan premijer i ozbiljna Vlada. Nisu prošla 2 dana, mediji su objavili podatak da je samo u jednoj godini, 2018. 74% povećano doznaka iz inozemstva od naših ljudi koji su se iselili. Pa se sad trebamo zapitati premijer, tko klapi, vi ili ja? Neki dan ste odobrili dozvole za zapošljavanje stranaca. Dali ste 78 tisuća novih dozvola i obnovili 25 tisuća stranih dozvola za strance. Sveukupno 103 tisuće, ponavljam sveukupno 103 tisuće. A prije 2 godine odobravalo se 30 tisuća dozvola za rad stranaca. Premijeru, što ste osim PR-a, sjednica Vlada po RH koja su davala lažna obećanja napravili po pitanju demografije i opstanka našega naroda u 2/3 Hrvatske? Krajnji je čas, kažite što ćete napraviti za opstanak hrvatskog naroda u 2/3 Hrvatske koje su prazne?
Hvala vam. Izvolite, odgovor predsjednik Vlade.
Hvala lijepa zastupniče Bulj. Što se tiče pitanja demografije, što se tiče pitanja slobode kretanja ljudi, to je tema koju non stop objašnjavam. Ja vjerujem da ju i vi razumijete, to što je koristite na ovaj način mogu i to razumjeti. Dakle, br. 1 otkad je Hrvatska u članstvu u EU postupno se liberaliziraju tržišta rada drugih država članica. To je normalno i očekivano. Mi smo sada u 7. g. članstva i uskoro će i posljednja država koja drži ograničenje, a to je Austrija ukinuti ta ograničenja. Što smo s time postigli? Ostvarili slobodu kretanja ljudi tj. radnika na tržištu čiji smo članovi i kojim smo putem strateški išli u doba dok još MOST nije postojao konsensualno. I SDP je bio za to. Konsensualno. Dakle, ušli smo prema čemu? Organizaciji gdje je globalno gledajući se najbolje živi, gdje je najbolji rast, gdje su najbolja socijalna prava, gdje je vrijednosti koje dijelimo su one kojima smo težili od osamostaljenja. Dakle, članstvo u EU nije nešto što je izmislila ova Vlada, to je proces koji traje od 1990. g. Da budem sasvim precizan, od novog Dana državnosti, starog Dana državnosti, 30. svibnja. To je bio cilj. To sa sobom nosi određene elemente. Prije nije dolazilo do ovolikog broja mogućnosti slobode kretanja, zašto? Jer su postojale kvote, jer su postojale radne dozvole. Sada toga nema. Naše kvalifikacije naših obrazovnih institucija su priznate u članicama EU i naši se ljudi mogu zapošljavati gdje god žele, uskoro i u Austriji kao i svaki drugi državljanin bilo koje druge članice. To su fakti. Istodobno, što je naša zadaća? Zadaća je Hrvatske, kao zemlje koja ima problem negativnog prirodnog priraštaja. Mi jako dobro znamo da mi otprilike svake godine u smislu negativnog prirodnog priraštaja gubimo jedan grad veličine Makarske. To je realnost, to je hrvatska realnost i ni to nije trend koji postoji zadnje tri godine, to je trend koji ide praktički zadnja tri desetljeća. Međutim, ako je neka vlada učinila iskorake u području demografske revitalizacije onda je to ova i kroz politiku i mjere koje poduzima nadležno ministarstvo i kroz politiku i mjere poreznoga rasterećenja i kroz politiku i mjere prema mladima osobito subvencioniranja stambenih kredita mladih i kroz niz drugih aktivnosti, pa i ovaj četvrti val porezne reforme koji će biti usvojen ja se nadam uskoro, to je u petak, da, rasprava je sutra, u petak, ide direktno prema mladima da im je lakše. Da oni koji su do 25 godina starosti ne plaćaju porez na dohodak, a ovi koji su od 26 do 30 plaćaju 50%. Vi se pitate što smo učinili? Mjere koje smo mi napravili i kod roditeljskih i kod rodiljnih naknada i kod poreznoga rasterećenja su toliko velike da nikada više mjera skupno nije napravljeno, plus zastupniče Bulj smo emancipirali tu temu na europskoj razini. Upravo hrvatska potpredsjednica Europske komisije koja će sada dobiti povjerenje zajedno sa ostalim kolegicama i kolegama u Strasbourgu imat će nadležnost demografske revitalizacije na razini EU jer je to horizontalni problem sličan kao mi ima barem još 13 članica EU. A što se tiče rasta BDP-a, evo sad sam i ja pročitao 2,9% treći kvartal, 2,9% treći kvartal. Prema tome, ova Vlada vodi politiku zdravoga gospodarskoga rasta i na temelju toga može kroz proračunske prihode zadržati uravnoteženi proračun i rješavat politiku plaća [[Upadica: Hvala.]] i demografske revitalizacije.
Izvolite očitovanje.
Slavni premijeru Plenkoviću, vi ste iselili više ljudi iz Hrvatske nego peranospora. Dobro ste me čuli, više i gore ste od peranospore. Premijeru, vi ništa niste napravili po pitanju da zaustavite iseljavanje hrvatskoga naroda osim što se hvalite sa imenovanjima svojih ljudi za činovnike u EU. Vi ste predali državu, jedina reforma u ruke župana, milijarde im dajete, samo da bi uhljebljivali stranačku infrastrukturu i da bi kočili razvoj RH. Samo u mojoj Dalmatinskoj zagori od kad postoji županije 100.000 ljudi je odselilo, 100.000 i vi ojačajete isključivo da bi imali partitokraciju, da bi vi mogli vladati preko župana i decentralizirati novac da bi oni slali načelnicima i gradonačelnicima novac koji oni će diliti di njima paše. Poljoprivrednici, pa vi ste govorili o poljoprivredi, govorili ste da ćete izvoziti mlijeko Kinezima, koliko mlijeka izvozite Kinezima, 10% je manje proizvedeno u 2018. mlijeka u RH. Prazna Slavonija. Od 2020. godine stranci će moći kupovati poljoprivredno zemljište dok hrvatske fizičke i pravne osobe ne mogu kupovati u Mađarskoj. Niste zaštitili ni ribare, nemate hrabrosti zbog Tajanija vašega prijatelja i dodvoravanja radi imenovanja vaših činovnika u EU i u tijelima niste proglasili isključivi gospodarski pojas, nemate hrabrosti. I ponavljam još jednom ovdje, Dalmatinska zagora, Lika, Gorski kotar, Slavonija, Zagorje, prazno. Nismo za to ratovali, nismo, ni ja, ni svi ljudi koji su ovdje branili domovinu, ni general Krstičević, da u njegovom Vrgorcu i u mom Sinju bude prazno, sva sela i sve škole, ništa niste napravili [[Upadica: Zahvaljujem.]] gori ste od peranospore.
Zahvaljujem, vrijeme je isteklo. Imamo povredu Poslovnika, kolega Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Bulj je izrekao tešku neistinu, naime niti jedan hrvatski čovjek nije iselio zbog peronospore. On nije iselio zbog peranospore. Naime, gospodin Bulj ne zna da je zbog filoksere su ljudi iselili gospodine, to jedno s drugim nema veze, a druga stvar, a druga stvar kolega Bulj, a druga stvar i vi i kolega Grmoja govorite o županijama kao najvećim uhljebima [[Upadica: Hvala kolega Bačić.]] a jedan i drugi ste se javili i htjeli se postat [[Upadica: Kolega Bačić…]] očito pojam uhljeba.
… kolega Bačić, molim vas. Dakle, ovdje nije bilo povrede Poslovnika na način koji ste vi to sada pokušali iskoristiti pa vam moram dati opomenu. Tako da vas molim s obzirom da sam dao opomenu kolegi Bačiću, što izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Kolega Bačić očito ne zna za iseljavanje krajem 19. stoljeća iz Dalmacije. Očito, očito ne zna za iseljavanje iz Dalmacije samo što je ta pošast došla iz Amerike, a ova je pošast ovdje došla iz Bruxellesa, to je jedina razlika. To je jedina razlika i morao sam intervenirati.
Kolega, kolega Grmoja dobivate opomenu zloupotrijebili ste Poslovnik. To nije odnosno zloupotrijebili ste institut povrede Poslovnika. Molim vas da to ne činite. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Bačić je povrijedio Članak 238. jer je peronospora imala veliki utjecaj na iseljavanje dalmatinaca, ali trenutno jedan dalmatinac, to je došlo iz Amerike kako je rekao kolega. Kolega Bačiću, Dalmacija je prazna, Dalmatinska zagora je prazna, vi to znate, Lika, Slavonija, a ova Vlada je gora od peranospore, Plenković je gori učinke na iseljavanje od peranospore imao.
Kolega Bulj, molim vas, kolega Bulj dobivate opomenu zloupotrijebili ste institut povrede Poslovnika. Kolega Bačić, molim vas, kolega Bačić molim vas da prestanemo s raspravom. Idemo sada dalje, zastupnik Dražen Milinković postavlja pitanje ministru državne imovine Mariu Banožiću.
Poštovani predsjedniče sabora, poštovani predsjedniče Vlade, ministri, moje pitanje upućeno ministru Banožiću. Već u više navrata pojavila se informacija o izradi uputa o izradi informacija o poslovanju, planu poslovanja državnih firmi. Znači to su informacije odnosno upute koje bi trebale sadržavati kvartalno, polugodišnje, godišnje izvještaj državnih firmi i isto tako o, izvještaj o poslovanju, o planu poslovanja koje bi vjerojatno bilo srednjoročno za državne firme. Međutim, tu ima dosta vitalnih podataka koji se odnose na sami radi i poslovanje državnih firmi, pa me zanima koliko su te informacije zaštićene odnosno što će doći do javnosti, što javnost može dobiti i što će biti dostupno a drugi dio koji će biti službeno zaštićen da se ne bi zloupotrijebilo u samom krajnjem, u poslovanju državnih firmi.
Odgovor poštovanog ministra državne imovine.
Uvaženi saborski zastupniče Milinković znači Vlada je upravo donošenjem Zakona o državnoj imovini u 2018. g stvorila preduvjete za donošenje odluka a jedna od njih je upravo bila odluka koja se odnosila na izvještavanje, odnosno plan izvještavanja, praćenja rada tvrtki koje se nalaze u vlasništvu RH odnosno pravnih osoba. Upravo kroz to izvještavanje Ministarstvo državne imovine stvorilo je jednu, napravilo je jednu uputu, uputu koja i dan danas obavlja razgovore sa državnim tvrtkama koje se nalaze, državnim, trgovačkim društvima koje se nalaze na popisu od posebnog interesa na način na koji će se to raditi i s time su stvoreni preduvjeti da se uvede po prvi puta srednjoročno planiranje, odnosno upravo na osnovu tih dokumenata izvještavati će se vlasnik od strane upravnih tijela na koji način se provodi postupak onih planova koji su zacrtani kroz upravna tijela. Ti planovi se neće objavljivati. ... [[Govornik se ne razumije.]] nije istina da se, što je objavljeno u javnosti da će se imati nekakvu oznaku tajnosti, ona nemaju oznaku tajnosti ali se iz određenih razloga znači ne iznose u javnost, prvenstveno će dovesti u pitanje provedbe drugih zakona kao što je recimo Zakon o javnoj nabavi. Ali isto tako mi kao Ministarstvo državne imovine uredno podnosimo izvješća za rad trgovačkih društava kao što smo i napravili na našim službenim stranicama Ministarstva državne imovine. Isto tako ta trgovačka društva na svim svojim službenim stranicama daju svoja godišnja izvješća sukladno Zakonu o tržištu kapitala, sukladno zakonu o računovodstvu. Dakle nije točna informacija da će nešto imati oznaku tajnosti. Mi znači imamo nekakve srednjoročne planove i pokazatelje odnosno podatke o njima koji se u tom trenutku ne iznose u javnost sukladno Zakonu o državnoj imovini, znači sukladno članku 12. Zakona o upravljanju državnom imovinom, stavak 4. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Dražen Milinković.
Zadovoljan sam odgovorom, pogotovo kroz ovaj dio znači da će se pratiti kroz cjelokupnu godinu rad državnih firmi da ne može doći do iznenađujućih zbivanja koje su dovodile u danom trenutku da onda eskalira neki problem u državnoj tvrtki i državnoj firmi pa svejedno to završi kasnije u Ministarstvu ili Vladi a isto tako ove podatke koji se trebaju zaštiti da budu zaštićeni da ne bi došlo do zloupotrebe. Hvala.
Sljedeće pitanje postaviti će poštovani zastupnik Vlatko Kopić poštovanom ministru zdravstva Milanu Kujundžiću. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, cijenjene ministrice i ministri. Evo kao što je rečeno svoje pitanje upućujem ministru zdravstva prof. Kujundžiću. Pa poštovani ministre, budući da svi mi koji radimo u zdravstvenom sustavu a siguran sam i cjelokupna javnost dobro zna da je najveća vrijednost zdravstvenog sustava upravo na temelju kadrova na osnovu zdravstvenih djelatnika, medicinskih sestara, tehničara i liječnika. U medijskom prostoru se katkad pojavljuje, nameće teza da preveliki broj upravo tih djelatnika odlazi iz RH, odlazi u neke druge prostore kako bi našli nekakve bolje uvjete rada i bolje življenje. Pa evo ja vas u ime svih onih koji rade u zdravstvenom sustavu a i cjelokupne javnosti pitam možete li konkretno navesti koje su mjere poduzete za vrijeme dok ste vi aktualni ministar, dok ste vi u mandatu ove Vlade kako bi zadržali upravo te zdravstvene djelatnike i koje ste mjere poduzeli kako bi se u biti poboljšali uvjeti rada svih nas koji radimo u zdravstvenom sustavu. Hvala lijepa.
Odgovor poštovanog ministra zdravstva.
Poštovane zastupnice i zastupnici, poštovani g. dr. zastupniče Kopić, hvala vam lijepa na tome upitu. Ja mislim da nam u ovome Saboru i općenito u hrvatskoj javnosti treba razgovora više s istinom i činjenicama. Ovih populista i ovdje danas slušam i jeftinih duhovista stvarno je tužno gledati, ja mislim da se nad njima zgražava hrvatska javnost a ja ću govoriti jezikom istine. U mandatu ove Vlade uspješno je povućeno milijardu i 700 milijuna kuna i u zdravstveni sustav uneseno u poboljšanje uvjeta rada i na taj način potaknuti su brojni segmenti kako bi hrvatski liječnici, sestre, inženjeri i drugi koji sudjeluju bili zadovoljniji, bili perspektivniji i ostali u RH. Ono što je posebice važno naglasiti u deprivirana područja iz eu fondova osigurali smo 210 specijalizacija a u prosjeku govoreći o svim drugim specijalizacijama godišnje ova Vlada daje 50% više specijalizacija nego što je davano ranijih godina. Isto tako u mandatu ove Vlade osigurali smo definiranje određenih zanimanja fizičara biokemičara da se ljudi ne osjećaju zapostavljenima. Kada je riječ o broju ljudi koji sudjeluju, ovi prognostičari koji govore o kolapsu, katastrofi sada radi u zdravstvenom sustavu 2000 više zdravstvenih sestara nego prije 4 godine i sada radi oko 600 liječnika više nego prije 4 godine. Po radi edukacije liječnika i drugoga osoblja osigurali smo iz eu fondova 30 milijuna kuna kako bi ljudi imali zadovoljstvo i mogućnost školovati se, uvoditi nova znanja a u tome duhu ova Vlada je osigurala i otvaranje novih prostora što podiže izazov hrvatskim liječnicima. Otvorili smo nacionalni robotski centar na Rebru gdje je Hrvatska bila zaostala, drugi su s time krenuli, druge zemlje prije 10-ak godina su s tim krenuli. I ono svakako što nije, važno naglasiti a to je u mandatu ove Vlade ne da nismo ukidali božićnice i regrese i da nismo smanjivali plaće nego smo dapače povećali plaće što se osjeti otprilike, pogledajte statistiku istinitu, ako hoćete možemo i o imenima. U mandatu ove Vlade manje liječnika i sestara odlazi iz Hrvatske i više liječnika i sestara se vraća u Hrvatsku. A nismo zastali, a nismo zastali, ovim dobacivačima, čekam ih vani, možemo se razgovarati, nemojte prekidati, budite pristojni. Čekam vas vani za razgovore pred kamerama, sve vas, tko god hoće se razgovarati. Dakle u mandatu ove Vlade pokrenuli smo projekciju, nismo stali. Mi smo pokrenuli projekciju izgradnje 4 nove sveučilišne bolnice, 4 gravitacijska centra koji će osigurati u narednom stoljeću koje je pred nama hrvatsku medicinu, prosperitet hrvatskim liječnicima i sestrama i nadasve osigurati će sigurnost zdravstvene zaštite hrvatskim građanima i na kraju ono što mogu sada reći, a to je da će biti sve više specijalizacija i da će sve manje, kada je riječ o liječnicima i sestrama, ljudi odlaziti iz RH. Hvala vam lijepa.
Hvala. Poštovani zastupnik Kopić.
Poštovani g. ministre naravno da sam zadovoljan s ovim odgovorom jer svatko tko je razuman, tko vidi i iščitava sve ovo što ste rekli će to pohvaliti i poduprijeti, hvala vam još jednom na svemu što ste činili i što ćete činiti za zdravstveni sustav u RH, ali isto tako moram izraziti u ovoj prilici žaljenje što neki od vaših prethodnika nisu imali toliko volje, entuzijazma, žara i elana učiniti sve to što ste nabrojali jer siguran sam da bi onda zdravstveni sustav bio bolji i ne bi bilo toliko negativnosti vezano uz upravo taj vaš odnosno naš resor. Hvala vam još jednom.
Hvala. Slijedeće pitanje biti će ono poštovanog zastupnika Marina Škibole kojega upućuje predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS, uvaženi predsjedniče Vlade, Zakon o ništetnosti ugovora o kreditu je zakon koji je u kratkom roku pomogao mnogo ljudi, ali isto tako mnogima se navedeni zakon zamjerio. Taj zakon zamjerio se onim skupinama koje su iskoristile anarhiju i toleranciju prema kriminalu unutar našeg sustava radi zgrtavanja velike novčane koristi i to odgovorno tvrdim. Postoje snažne indicije da su iste te skupine poslužile se blagodatima Europskog prava kako bi preskočile hrvatske instance i probale anulirati zakon koji je jednoglasno prihvaćen u HS. Manipulativno prethodno pitanje poslao od strane sutkinje sa Raba koja je sama živjela ili živi u nekretnini pod hipotekom istog tog vjerovnika rezultiralo je time da ponovno imamo neriješene probleme sa oštećenicima RBA zadruga. Vama sam osobno poslao zastupničko pitanje u pismenom obliku, već 5 mjeseci mi niste odgovorili na to zastupničko pitanje, interesira me da li s namjerom mi niste odgovorili na to zastupničko pitanje ili šaljete neki znak na taj način. Međutim, ono što treba reći i ono što treba napraviti, hitno izmijeniti one članke unutar tog zakona koji nisu u skladu s Europskim pravom i da to napravite u suradnji sa predlagateljem navedenog zakona. Hvala.
Odgovor poštovanog predsjednika Vlade, izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani zastupniče Škibola, vi znate da je naša Vlada, a i HS usvojio Zakon o ništetnosti ugovora o kreditu s međunarodnim obilježjima sklopljenih u RH sa neovlaštenim vjerovnikom. Dakle, naša je politička volja bila riješiti problem koji je nastao, kojeg ste vi opisali sada u svom pitanju. Ja vjerujem da vi isto tako razumijete i znate podjelu nadležnosti i podjelu vlasti u RH. Vlada RH ne utječe ni na koji način koju vrstu prethodnih pitanja Europskom sudu postavljaju sudovi u RH, mi na to nemamo utjecaja, kao što ga nemate vi, nemamo ga ni mi. Ono što je važno je da razumijemo što je kazao Europski sud, dakle ovdje nije nužno i niti potrebno, niti ukidanje, niti izmjena Zakona o ništetnosti, kako bi presuda suda EU proizvela pravni učinak. Ono što je ovdje bitno je da će naši sudovi morati imati na umu i uzimati u obzir ovu presudu Europskoga suda, to je bit ovoga. Što se tiče odgovora na vaše pitanje, ja ću provjeriti u kojoj smo fazi, ne znam gdje je sada ministar pravosuđa ili neko drugi tko je nadležan, pa ću vam odgovoriti pismeno. Mi smo, kada je riječ o onim našim sugrađanima koji su se našli u problemu, koji su bili u situaciji da nisu mogli ispunjavati svoje financijske obaveze, napravili ogromne iskorake. Evo prije nekoliko dana kada je ministar Bošnjaković na Vladi predstavljao Ovršni zakon kao četvrti zakonski okvir rješavanja problema blokiranih, ja moram podsjetiti da je ova Vlada dakle donijela 2 zakona, 2 zakona, to je bilo ako se sjećate na ljeto 2018.g. gdje smo omogućili da država i pravne osobe povezane s državom otpišu dio dugova, dakle kompletni otpis u iznosu od 10.000,00 kn, omogućili smo drugim zakonom da se smanje dugovanja onih koji su blokirani i to značajna. Trećim Zakonom o stečaju potrošača omogućili smo dugotrajno blokiranim građanima do iznosa 20.000,00 kn da prođu jednostavni postupak stečaja potrošača i da se oslobode obveze i kada se gleda cjelina, mi smo od 325 254 blokirana sugrađana u 2018.g. došli u listopadu ove godine na 243 655, iznos blokade koji je bio zabilježen na FINA-i prošle godine, ožujak 2018. 43,37 milijardi kuna, sada 17,1 milijarda kuna i još novi Ovršni zakon koji po svim svojim obilježjima ide in favorem onih koji su oštećeni, onih koji su u najzahtjevnijem položaju, dakle postoji vrlo cjelovita i konzistentna linija brige o onima koji se nalaze u nepovoljnom financijskom položaju. Stoga, a posebno imajući na umu da deložacija nema u praktički zimskom razdoblju, nema ih, ne postoje više po novom prijedlogu Ovršnoga zakona, neće ih biti neće ih biti, to je ogroman iskorak, to je nešto što do sada nije postojalo. S obzirom na sve to skupa mi ćemo nastojati tražiti rješenja koja su u skladu s onim političkim ciljem kada je donošen Zakon o ništetnosti, a opet poštovati pravni okvir kojeg smo dio i odgovorit ću vam pismeno na pitanje.
Hvala lijepa. Sljedeće pitanje postavit će poštovani zastupnik Škibola.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora. Gospodine Plenkoviću, vi ste sada dobro opstruirali ovaj odgovor, niste odgovorili na pitanje koje sam vam postavio. Znači vi ste rekli da hrvatska Vlada neće izmijeniti zakon koji prema presudi Europskog suda nije u skladu sa europskim pravom. Pa kakva je to poruka gospodine Plenkoviću? Kakva je poruka pred predsjedanje Hrvatske Europskom unijom da ćete vi ostaviti unutar zakonodavnog okvira zakon koji nije u skladu s europskim pravom? Dvije minute ste pričali o nečemu što vas uopće nisam pitao. Pet mjeseci niste odgovorili na pismeno zastupničko pitanje, molim vas nemojte manipulirati jer ono što se na terenu događa nije dobro. Znači imamo pojedine suce koji su jedva čekali takvu vrstu presude, ljudi su postali žrtve političkih igara, ljudi su postali žrtve tih interesnih skupina kojima je dao netko zeleno svjetlo. Znači, tim interesnim skupinama prije deset godina je dao neko zeleno svjetlo i sada kada je došla ova presuda Europskog suda koja je po mom mišljenju duboko kontaminirana jer je postavljena od strane sutkinje koja je u eklatantnom sukobu interesa, ali vas to ništa ne interesira. I očekujete od ljudi da imaju povjerenje u hrvatske institucije? Na temelju čega da imaju povjerenje u institucije? Na temelju DORH-a koji ne sankcionira kriminal, na temelju toga. Ne znam premijeru Plenkoviću na koji način će se ovo sve skupa završiti, ali nikako neće biti dobro. Hvala.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit će poštovana zastupnica Irena Petrijevčanin Vuksanović poštovanom potpredsjedniku Vlade i ministru unutarnjih poslova Davoru Božinoviću.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi potpredsjedniče Vlade i ministre unutarnjih poslova gospodine Božinoviću. Znamo da nemamo razloga za brigu kada je stabilnost hrvatske granice u pitanju, no ipak povremeno s vremena na vrijeme možemo u javnom prostoru čuti određene kontradiktornosti, dezinformacije i insinuacije. Stoga je bitno da naši građani i državljani RH imaju pouzdane, točne, provjerene i istinite informacije, a ovo je jedna od prilika da nam sada ovdje danas kažete još jednom, kakva je situacija na hrvatskoj granici? Imaju li hrvatski građani razloga za brigu? I što je konkretno poduzeto u međuvremenu od zadnjeg aktualnog prijepodneva kada ste na ovu temu nešto progovorili? Hvala lijepo.
Poštovani potpredsjednik Vlade, odgovor.
Evo hvala lijepa. Uvažena gospođo zastupnice. U odnosu na prošli aktualni sat, mislim da na isto pitanje jednog od zastupnika kada ćemo dobiti zeleno svjetlo za Schengen, ja sam najavio da ćemo ga dobiti vrlo skoro, dakle u mandatu trajanja još uvijek postojeće Europske komisije i to se dogodilo. Što se tiče migrantske krize koja je počela 2015. godine, ona zapravo nikad nije prestala i Hrvatska je u zadnje dvije i pol godine poduzela cijeli niz aktivnosti kako bi ojačala svoju vanjsku granicu, pogotovo prema BiH gdje je skrenut migrantski pravac ilegalnih migranata koji dolaze iz Turske preko Grčke dalje do Hrvatske. Naravno da je to situacija sa kojom mi nismo zadovoljni, međutim ono što je u javnom prostoru dobro ste rekli puno je tu nerazumijevanja, pa netko kaže treba riješiti to pitanje na izvorištu migracija. Pa naravno da treba riješiti, samo kako? Izvorište migracija je Afrika, izvorište migracija je Bliski Istok. I ono što mi radimo, pogotovo u ovom vanjskopolitičkom dijelu je da smo vrlo aktivni i u europskim i UN forumima, a i tu ima nerazumijevanja. Znate, neki koji kažu treba riješiti na izvorištu migracija su protiv toga da surađujete sa Međunarodnom zajednicom po tom pitanju. S druge strane ono što nismo prepustili slučaju to je zapravo jačanje hrvatske vanjske granice sa ljudstvom i sa tehnikom. Kada kažemo tehnika, tehnika je zapravo nešto čemu težimo, možda ste jučer vidjeli da smo promovirali 17 novih mobilnih termovizijskih kamera koji je proizvod hrvatske inovacije, hrvatskih tvrtki financiranih iz europskih sredstava koje će upravo zbog konfiguracije naše granice biti efikasnije u nekim dijelovima od onih stacionarnih kamera koja smo postavili. Prvi dan nakon što smo dobili zeleno svjetlo smo kazali da nestajemo sa opremanjem granice, to smo i promovirali jučer i najavili. Ono što je sada u tijeku, to je nabava novih dronova, nabava još više stacionarnih sustava, što više mobilnih sustava i ono što je bitno znati sve to iz fondova EU. S druge strane naravno da jačamo i naše operativne kapacitete. Ove godine će 250 novih polaznika Policijske akademije biti raspoređeno u graničnu policiju, dakle granična policija nam je zapravo ključ zaštite od ilegalnih migracija, mi se sa tim poslom i izazovom nosimo i kad je u pitanju povećani broj krijumčara, migranata, ove godine je hrvatska policija skoro 900 krijumčara uhitila, dakle to je jedna kategorija koja prije nekoliko godina nije bila poznata, bili su oni tu ali mi smo se s tim počeli baviti u zadnje 2,5 g. i ako ove godine uhvatite 900 ljudi koji su ilegalno švercali migrante, onda znate koji je to izazov. Mislim da smo pokazali i međunarodnoj javnosti i hrvatskoj javnosti da kad pogledate i usporedite Hrvatsku u odnosu na ono što se događa oko nas, [[Upadica Reiner: Hvala.]] da zapravo hrvatska policija drži stvari itekako pod kontrolom, hvala.
Poštovana zastupnica Petrijevčanin Vuksanović.
Poštovani, izražavam svoje zadovoljstvo konkretnošću odgovora, razvidno je što se sve do sada poduzelo i slažem s vama da je i međunarodna javnost imala priliku pa i prošli tjedan izreći svoje pohvale u govoru gđe. Angele Merkel kad je pohvalila rad hrvatske Vlade i hrvatske policije prije svega na zaštiti hrvatske granice što je nama kao hrvatskim državljanima posebno bitno ali isto tako na zaštiti vanjske granice EU-a i ono što je također bitno, one primjedbe na nehumano postupanje prema ilegalnim migrantima, gđa. Merkel je tada stala u obranu Hrvatske i iznijela sve specifičnosti kojima se hrvatska policija i MUP trenutačno pa i hrvatska Vlada naravno sukobljava u smislu da te specifičnosti vjerojatno nema niti jedna zemlja sada članica EU-a i unatoč svim tim zahtjevnim situacijama, MUP se izvrsno s tim nosi poštujući sva temeljna ljudska prava i ne kršeći ništa ono što bi se očekivalo odnosno ne kršeći niti jedno temeljno ljudsko pravo i držeći se svoga posla kvalitetno i konzistentno.
Slijedeće pitanje postavit će poštovani zastupnik Goran Beus Richembergh predsjedniku Vlade poštovanom A. Plenkoviću.
Poštovani g. predsjedniče Vlade, ne znam obzirom na sve što ste imali u fokusu ovih zadnjih dana, da li je netko primio vašoj pozornosti problem što se događa sa povezanošću RH preko Zračne luke Zagreb sa ostalim zemljama, prije svega evo u našem fokusu nek budu članice EU-a. Naime, događa se jedna opasna stagnacija koju ćemo osjetiti već u prvih 6 mj. slijedeće godine u vrijeme predsjedanja i to vrlo eklatantno. Naime, Zagreb je povezan ovoga časa samo sa 11 članica EU-a i to ne u svim slučajevima sa glavnim njihovim zračnim lukama. Imamo jedan paradoks da recimo iz Zagreba ne možete direktno putovati nigdje istočnije praktički od Frankfurta osim u Varšavu 4 puta tjedno. Dakle, ona čuvena uspravnica oko koje se Predsjednica silno angažirala, dakle od Baltika pa naniže, a uključite u to slobodno i Skandinaviju, dakle Skandinavija, baltičke zemlje, sve zemlje istoka, sve do Crnog mora, nemamo nijedan jedini direktan let. Dakle nakon silnih godina, nakon ratnih i poratnih godina kada je iz Zagreba letjelo uredno ... [[Govornik se ne razumije.]] mi više nemamo uopće let za Prag. Evo ono što se događa u zadnje vrijeme a to je da jedina nisko budžetna kompanija a to je Euro wings sada najavljuje da više neće biti direktnih letova za Berlin. To je neodrživa situacija i mislim da Vlada kao potpisnik koncesije sa koncesionarom, mora u takvim situacijama reagirati jer očito je to da koncesionar izlazi izvan okvira nudeći odnosno zahtijevajući iznimno visoke cijene koje su kompanijama apsolutno neprihvatljive i sad imamo samo 14 kompanija koje lete iz Zagreba preko godine. Hoćete li nešto napraviti u tom smislu da se ispoštuje naš nacionalni interes da budemo što je moguće bolje povezani sa drugim zemljama? Hvala lijepa.
Odgovor poštovanog predsjednika Vlade.
Hvala lijepa. Sam sam vidio tu informaciju zbivanja i tražio sam od ministra Butkovića da nas izvijesti nakon konzultacija sa upravom međunarodne Zračne luke Zagreb i nakon toga ćemo vidjeti što možemo učiniti, da li je problem do cijena, da li je riječ o koncesionaru, da li je tu nešto što bi bilo zabrinjavajuće, naravno da je naš cilj pogotovo sa ovako novom i modernom zračnom lukom da na njoj ima prometa jer to je ključ i da Zagreb postane ne samo glavna zračna luka u Hrvatskoj nego da bude ... [[Govornik se ne razumije.]] za cijeli ovaj dio jugoistočne Europe i srednje Europe, to je bio cijeli cilj i smisao i zato očekujem od ministra Butkovića koji je morao otić čini mi se u Osijek, da nam slijedećih dana da jedno izvješće. Hvala.
Poštovani zastupnik Beus Richembergh.
Iznimno je važno da što prije Vlada reagira, sjedne za stol sa koncesionarom i dvije stvari raščisti i to u kontekstu recimo dviju vrlo važnih činjenica. Prva je slabost naše vlastite nacionalne aviokompanije koja je konstantno u dugovima i pitanje da li će moći izdržati a vi znadete da ona drži 2/3 recimo ovih europskih destinacija svojim zrakoplovima. U slučaju kolapsa te kompanije, mi nismo povezani niti sa tim zemljama. S druge strane, druga okolnost je kako se razvija beogradski aerodrom koji 2,5 puta više ima prometa nego zagrebački gdje veliki dio prometa generiraju upravo niskobudžetni prijevoznici od kojih nema nijednoga na zagrebačkom aerodromu, to je nešto što nije naš interes i to se mora iskomunicirati sa koncesionarom jer on ne smije i ne može ići logikom da ima što manje posla u što višoj cijeni jer to nije naš interes, naš interes je da Zagreb bude dobro povezan a s njim i cijela Hrvatska tokom čitave godine sa svim relevantnim zemljama i destinacijama. To što su neki naši aerodromi uz more poput Splita ili Dubrovnika odlično povezani, to je skopčano sa turizmom, to nema veze sa općim poslovanjem i općim interesima koje mi imamo i u kontinentu i u cijeloj Hrvatskoj. U svakome slučaju evo želio bih da se Vlada oko toga ozbiljnije angažira i sjedne s koncesionarom a ne da mu pusti da radi baš što ga je volja. Hvala lijepo.
Sljedeće pitanje postaviti će poštovani zastupnik Pero Ćosić, potpredsjedniku Vlade i ministru financija Zdravku Mariću.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani potpredsjedniče Vlade. Ministre financija g. Marić, evo zbog nove neisplate plaća i dalje nemogućnosti nastavka proizvodnje, za sutra je najavljen štrajk radnika grupacije Đuro Đaković. Znam da ste vi osobno dobro upoznati i sa tom temom još otprije godinu dana kada je Vlada značajno pomogla nastavak proizvodnje sa jamstvom od 95 milijuna kuna ali evo nažalost ni punih godinu dana nakon velikog jamstva tvrtka opet ima problema sa likvidnošću i proizvodnja stoji. Ogorčeni radnici evo danas su najavili i konferenciju za medije ispred Ministarstva gospodarstva i na županijskoj skupštini raspravljena je ova tema i predsjedništvo županijske skupštine donijelo je zaključke koji su upućeni i Vladi i ostalim vlasnicima, upravi, nadzornom odboru i sindikatu i u njima se evo među ostalim stoji i apelira se na Vladu kao još uvijek značajnog dioničara grupe Đuro Đaković, na poduzimanje hitnih kratkoročnih mjera ali i na iznalaženje jednog drugoročnog rješenja u koordinaciji naravno sa ostalim dioničarima. Isplaćena je plaća za rujan, daljnje financiranje nije riješeno, dosadašnji predsjednik uprave, grupacije, dao je ostavku a evo koliko čujem najavljeno je, odnosno dana je i ostavka uprave specijalnih vozila. Svjesni smo naravno da je put za izbjegavanje stečaja jedno dugoročno i strateško rješenje a ne ad hoc rješenje i zato evo smo u zaključcima predsjedništva skupštine od Vlade i ostalih dioničara zatražili intenzivnije aktiviranje i na ovom području. Pa nas zanima hoće li se i na koji način osigurati nastavak proizvodnje koja je nužna za opstanak ove iznimno važne slavonsko-brodske tvrtke i hoće li radnici Đure Đakovića dobiti svoje plaće, naime, evo prosinac je tu, Božić se bliži i čemu se oni mogu nadati evo u budućnosti?
Odgovor poštovanog potpredsjednika Vlade i ministra financija.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi zastupniče, da dobro ste apostrofirali i ja osobno ali prije svega resorno ministarstvo a onda i cijela Vlada upoznati smo sa situacijom u Đuri Đakoviću i dobro ste apostrofirali prošle godine je došao zahtjev, zamolba i Vlada je na to odgovorila pozitivno i odlukom od 4. listopada 2018.g dala suglasnost o davanju državnog jamstva za kreditno zaduženje grupacije Đuro Đaković d.d. u iznosu od 95 milijuna kuna, 80% toga iznosa je pokriveno državnim jamstvom. Kako je tada prezentirano resornom ministarstvu a onda i svima nama, namjena tih sredstava je bila za naravno jedan strateški dugoročni pogled i okvir Đure Đakovića u smislu toga da je potrebno napraviti određeno restrukturiranje a da se naravno paralelno sa time nastavi na projektima, procesima i svim poslovima koji su do tada započeti. Međutim, evo svjedoci smo danas nešto više od godinu dana nakon toga iako ova problematika je već aktualna i malo i prije, dakle godinu dana nakon toga nažalost nisu se pokazale one riječi, odnosno ono što je bilo prezentirano od strane uprave. Između ostaloga a to je, branjeno je činjenicom da je jedna od komercijalnih banaka uskratila likvidnost i određene kreditne aranžmane prema Đuri Đakoviću čime je između ostaloga otvoren i problem, između ostaloga i uz već spomenutu isplatu plaća tako i u ... [[Govornik se ne razumije.]] isporuke tih određenih poslova. Dakle opet ponavljam kao što iako neki i mnogi vuku neke paralele sa Uljanik grupacijom ja ovdje vidim određene sličnosti ali i puno više razlika i tu trebamo biti vrlo jasni i decidirani odmah u samom početku. Međutim ono što je potrebno napomenuti dakle da ove stvari koje su prije svega plod i rezultat poslovanja Đure Đakovića, dakle prije svega uprave i nadzornog odbora koji su tamo, vi znate da je vlasnička struktura, da je država još uvijek u tom, grupaciji zastupljena međutim imamo i privatnog kapitala dulji niz vremena. I sada iz ove perspektive s jedne strane smo suočeni sa jednim kratkoročnim izazovom, to je opet problematika isplate plaća prema svemu onome što sam razgovarao i sa kolegom Horvatom i sa resornim ministarstvom kao što je bio slučaj i u prethodnom mjesecu, traže se određeni načini i svjesni smo naravno i činjenice da se bliži kraj godine i radnici i njihove obitelji zaslužuju isplatu plaća i možemo očekivati da će i s naše strane biti dan maksimalni doprinos. Međutim, ono što posebno gledamo je pogled unaprijed. Jer Đuro Đaković i vi i ja, osobno mi govorite danas i kao Brođanin ali naravno i u ime radnika Đure Đakovića, moja je pozicija vrlo slična iz te perspektive i naravno da trebamo gledati nekakvu dugoročnu perspektivu. Sada, obzirom na ove okolnosti ne možemo amnestirati niti Zakon o državnim potporama a obzirom na okolnosti u kojima se Đuro Đaković danas nalazi to je i pitanje tretmana onoga koji je poduzetnik u poteškoćama. Dakle sve što bi se ticalo daljnjih koraka mora biti dobro i verificirano, iskomunicirano sa instancama Europske komisije i treba ja bih rekao nastaviti raditi dalje na jednom okviru koji će značiti injekciju financijskog tipa koja je u skladu sa pravilima, koja će dozvoliti da se i omogućiti da se nastavi poslovanje ali uz jedno temeljito restrukturiranje i naravno pogled prema daljnjim koracima i u okviru strateških partnera. Vi ste maloprije spomenuli koordinaciju sa ostalim vlasnicima. Ja ne bih samo rekao koordinaciju nego aktivno sudjelovanje svih vlasnika koji bi trebali u ovom procesu raditi. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Pero Ćosić.
Hvala poštovani ministre na vašem odgovoru. Svjestan sam činjenice da je ova Vlada u zadnjih godinu dana značajno pomogla tvrtki Đuro Đaković, ali evo ukoliko se ne nađu ubrzo rješenja problema likvidnosti grupe Đuro Đaković, najveća tvrtka unutar Đure Đaković, specijalna vozila izvjesno je da bi mogla ići u stečaj a došlo bi do poremećaja cijele grupacije a to su povezana, povezana društva. Tako da i ona društva koja danas posluju pozitivno mogla bi doći sigurno u blokadu a možda i onog najgoreg scenarija u stečaj što bi dogodilo se do toga da bi ostalo oko 800 ljudi bez radnih mjesta i naravno utjecalo bi to i na sva ona društva koja su naslonjena na Đuro Đaković bilo kooperanti, dobavljači i ostali vjerovnici. Pa evo još jednom apeliram na vas da se po pitanju problematike Đure Đakovića ako već ne dijeli u ova dva smjera kako ste vi rekli jedno kratkoročno rješenje osiguranja plaća od Nove godine, dovršetak započete proizvodnje u specijalnim vozilima koja se mora dovršiti do konca godine kako ne bi došlo do još većih troškova i naravno da se u koordinaciji sa svima traži jedno, jedno dugoročno rješenje za problematiku ove grupacije. I na koncu moram reći da je cijela javnost Brodsko-posavske županije solidarna sa radnicima Đure Đakovića i dajemo im punu podršku u njihovom pravu na rad i pravu na isplatu plaća jer radnici Đure Đakovića ne štrajkaju jer su nezadovoljni sa ponuđenom plaćom ili sa nekim koeficijentima svog radnog mjesta. Radnici Đure Đakovića štrajkaju jer nisu dobili plaću, jer je ugrožene njihova egzistencija, egzistencija njihovih obitelji i nažalost mogućnosti gubitka radnih mjesta, pa evo molim znači i vas i cijelu Vladu da uložite dodatne napore kako bi se nastavila proizvodnja i sačuvala radna mjesta u tvornici Đuro Đaković. Hvala lijepo.
Slijedeće pitanje postavit će poštovani zastupnik Milorad Batinić, ministru zaštite okoliša i energetike Tomislavu Ćoriću.
Hvala potpredsjedniče. Poštovane članice i članovi Vlade, svoje pitanje upućujem ministru Ćoriću. Poštovani ministre na stranicama ministarstva uočili smo znači javni poziv za nabavku postrojenja za obradu građevinskog otpada i krupnog otpada, što svakako veseli jer to je ono što ste bili na neki način i najavljivali kroz rasprave ovdje u saboru i na odborima. Činjenica je da će uvelike bi se trebalo popraviti situacija sa građevinskim otpadom pogotovo sa reciklažnim dvorištima, međutim ima jedna sugestija, jedan prijedlog i pitanje. Naime, zanima me kada će se taj natječaj aktivirati, kada ste planirali da se aktivira? Iz javnog savjetovanja vidljivo je da postoje određeni upiti i određene dileme pa čisto i sugestija da se pokuša odgovoriti na sva pitanja koja izazivaju određene dileme. I naravno možda da se proširi jer isključivo je ovdje navedeno u ovom pozivu nabavka opreme. Da li možda u nekom dijelu i sama gradnja da se financira, eventualno da se razmisli u tome smjeru. Ono što bih još želio predložiti, da se detaljnije propiše, navedena su mala, srednja, velika poduzeća, a postoji jedan upit da li se radi, da li se mogu kandidirati i komunalne tvrtke koje su u većinskom vlasništvu jedinica lokalne i regionalne samouprave. Evo, čisto jedna sugestija, hvale vrijedan poziv, nadam se da će što prije doći kao javni poziv na uvid i mogućnost kandidiranja, ali evo volio bi i da do tog datuma da se i preciznije definiraju određeni parametri samog poziva.
Odgovor poštovanog ministra zaštite okoliša i energetike.
Poštovani zastupniče Batiniću hvala vam lijepo na vašem pitanju. Dakle, da nije samo ovaj poziv zapravo na web stranicama Ministarstva zaštite okoliša i energetike, uz ovaj poziv je riječ isto tako i o pozivu za nabavku vozila odnosno vozila za odvoz otpada odnosno komunalnih vozila. Dakle, dva poziva su u ovom trenutku u e-savjetovanju i to savjetovanje traje do 16. prosinca ove godine. Nakon njega naravno uz usaglašavanja sa Ministarstvom regionalnog razvoja i svim onim što ide očekujemo da će ovaj poziv biti otvoren u siječnju, svakako u siječnju 2020. godine. Da riješim barem neke od nedoumica koje ste naveli i na koje se nailazi. Dakle, ovaj poziv otvoren je za sva poduzeća zato što recikliranje građevinskog otpada u ovom konkretnom slučaju nije u okviru javne usluge i upravo zbog toga je otvoren za sva moguća poduzeća bilo da su ona malo mikro odnosno velika, to nosi sa sobom, dakle riječ je o tržišnoj djelatnosti. To sa sobom nosi i neka drugačija pravila, u ovom konkretnom slučaju subvencija ne može ići do onih 85% odnosno europska sredstva koliko je to bilo primjerice u nekim drugim situacijama moguće, ona je moguća do 70% i odnosi se na mala i mikro poduzeća, dok za velika poduzeća ona iznosi 50%. Što se tiče pitanja izgradnje samih dvorišta odnosno tog dijela sufinanciranja tu smo nešto dalje od rješenja u ovom trenutku. Naime, Ministarstvo zaštite okoliša i energetike je uz čitav niz drugih dionika prema Europskoj komisiji komuniciralo projekt koji bi trebao se odnositi upravo i na ovo područje, u ovom trenutku ta je prva faza projekta o kojem je riječ koji se upravo bavi građevinskim otpadom je prošla očekujemo u narednoj fazi zapravo da u potpunosti prije svega dobijemo financiranje kojim bi se onda omogućilo i izradu dokumentacije ne samo po pitanju građevinskog otpada već i azbesta koje samo po sebi nije riješeno još uvijek u Hrvatskoj, a onda u konačnici i za izgradnju i za izgradnju infrastrukture. Sredstva bi se u tom slučaju vjerojatno morala namiriti u odnosu 60 naprema 40, dakle 60 iz fondova, 40 iz fondova odnosno …/nerazumljivo/… projekata, a 40 od strane samih korisnika, međutim o tom potom. Da se vratim na odgovor na vaše pitanje, dakle 1. mjesec slijedeće godine se može očekivati ovaj poziv, prvi odnosno početak veljače poziv za komunalna vozila. Hvala vam lijepo. Evo, samo kratko zapravo prije nego što završim i zahvalim se, dakle u tijeku je isto tako i nabavka spremnika. U ovom trenutku prema Narodnim novinama poslan je poziv za nabavku ovog najvećeg kontingenta spremnika u RH za grupu tzv. jedan, za grupe dva, tri i četiri jučer smo, odnosno dva, tri i pet jučer smo na Vladi imali dozvole da se stupi konačno u potpisivanje ugovora, dakle riječ je o ovim većim, većim spremnicima. Dakle, što se tiče izgradnje infrastrukture odnosno dobave infrastrukture za gospodarenje otpadom u ovom trenutku po pitanju svih oblika infrastrukture bilježimo napredak. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Milorad Batinić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Evo, mogu izraziti zadovoljstvo sa odgovorom. Nadam se i ovaj drugi dio što ste najavili mogućnosti financiranja izgradnje, jer činjenica jeste da je gospodarenje građevinskim otpadom na neki način tržišna djelatnost i svakako treba tako i ostati. Međutim isto tako svjedočimo i određenim troškovima koji su vezani za to, a prvenstveno upitno je koliko je našim građanima prihvatljivo ako imaju relaciju od nekakvih čak do 100 kilometara transporta građevinskog otpada. Evo u tom smjeru je išlo moje pitanje. Hvala.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit će poštovani zastupnik Peđa Grbin poštovanom predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine predsjedniče. Pitanje koje ću vam postaviti vrlo je jednostavno. Molim vas da nam svima odgovorite, ali ne samo nama, nego prije svega građanima ove zemlje i onima koji s punim pravom štrajkaju. Znate li koja je razlika između koeficijenta, dodatka i osnovice? Hvala.
Odgovor poštovanog predsjednika Vlade Andreja Plenkovića.
Znam. Hvala.
Poštovani zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine predsjedniče. Možete vi tvrditi što god hoćete, ali iz vaših istupa ne bi se reklo. Ne bi se reklo da razumijete ili ispravit ću se, možda ustvari dobro razumijete, ali to je još gore. Razumijete, ali svejedno uporno tvrdoglavo radite sve što možete da se ovaj problem koji postoji ne riješi na štetu učenika u RH i njihovih roditelja. Poštovani gospodine predsjedniče, ovaj štrajk je vaša odgovornost. Činjenica da djeca ne idu u školu je vaša odgovornost i na vama je da to što je moguće prije riješite. Hvala vam.
Sljedeće pitanje postavit će poštovani zastupnik Alen Prelec također predsjednik Vlade poštovanom Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedavajući. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade. Pa evo moje kolege su postavile niz pitanja na koje čekamo odgovor, kako bi u Hrvatskoj bilo bolje? Ja ću upozoriti na jedan problem koji je u gradovima i općinama. Naime, gradonačelnici i načelnici jednostavno da bi osigurali bolji život naših građana nemaju dovoljno novaca. Naši proračuni su daleko premali za sve ono što ustvari kanimo činiti za dobro naših građana. Ja ću samo upozoriti na loš javni prijevoz, ja ću upozoriti na to da nemamo dovoljno vrtića, upozorit ću na to da nemamo dobrih škola. Možda nabavljamo suvremene tablete, ali nam krovovi prokišnjavaju. Nažalost, situacija je takva i sa izgradnjom infrastrukture, nemamo dovoljno dobrih cesta i nogostupa, a želimo osigurati bolji život i bolje uvjete našim građanima. Socijala je jednako tako nešto što ne možemo zadovoljiti potrebe naših građana, sve ima više siromašnih i oni koji nemaju adekvatno stanovanje, a želimo poboljšati njihov standard. Kako to napraviti sa svega 15 i možda malo više posto sredstava koje se troše, javnih sredstava? EU prosjek je više od 30%, eu prosjek koliko troši jedinice lokalne samouprave, a neke države razvijene države kao Danska potroše 66%. Znači nemamo dovoljno sredstava, država nam je skupa i previše troši. A poduzetništvo, poduzetništvo ne može stvoriti koliko mi u javnom sektoru proizvodimo. A nažalost ova država nije frendli prema poduzetništvu, svega 25% Hrvata bi želilo u poduzetništvo za razliku od 36% Europljana ili 50% Amerikanaca i Kineza. E zbog toga nemamo dovoljno novaca i ja se bojim da gradovima i općinama će biti u budućnosti još teže. Jel vidimo svjetlost na kraju tunela? Ja nažalost ne vidim, pa evo molim vas za komentar, jel vidimo svjetlost na kraju tunela. Hvala.
Odgovor poštovanog predsjednika Vlade Plenkovića.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Prelec. Pa slično je to kao i ova tema o obrazovanju i ulaganjima ovo što vi sada postavljate pitanja. Dakle i vi i vaš kolega Grbin dolazite iz SDP-a, kada imate temu obrazovanju tu sjedi pored vas i ministar bivši Jovanović za vrijeme čijeg mandata su smanjivana prava profesora, nastavnika, učitelja smanjivana. Koeficijenti, regresi, božićnice, dodaci sve je to smanjivano. Kada je riječ o lokalnoj samoupravi, dakle ja vas razumijem s određene strane da imate ambicije, imate programe, imate neke želje da nešto unaprijedite, ali vi sada ponovno kao SDP-ovac šaljete poruku Vladi HDZ-a koja je sama u protekle dvije godine decentralizirala, dakle dala je jedinicama lokalne i područne samouprave uz svu funkcionalnu decentralizaciju, uz sve zajedničke projekte iz nacionalnih omotnica, iz europskih uz kontinuirani dijalog, uz zajedničko prolaženje kroz sve temeljene zakone kojih vas se tiču bilo sa županima, bilo udrugama gradova, bilo zajednicom općina decentralizirala 3 milijarde kune, 3 milijarde kuna više nego prije, razumijete. Dakle, vrlo slična situacija ovdje za obrazovanje dajemo više nego ikada, više nego bilo tko, više nego bilo tko. Na stolu imate ponudu koja znači kumulativno 23,1% povećanja plaće u mandatu ove Vlade, 23,1%. Evo, sigurno bi ministar Jovanović bio sretan da je on mogao tako nešto učiniti za zaposlenike u sektoru obrazovanja. Vi kojima smo dali 3 milijarde kuna sada kažete da treba još. Šta ste vi učinili u pogledu fiskalne decentralizacije kada ste imali priliku i imali povjerenje voditi Hrvatsku? Ja mislim da javnost jednostavno ove činjenice mora rasvijetliti, pa ima vas ovdje puno sa razine gradova i općina iz različitih krajeva Hrvatske, to se mora čuti. Postoji možda onih jedinica kojima treba još, ali generalna politika ove Vlade, generalne politika i poreznog rasterećenja i fiskalne decentralizacije je do sada ostvarila rezultate. Evo bili smo zajedno prije nekoliko dana na izbornoj skupštini Hrvatske zajednice županija i poruke koje ja tamo čujem od župana su pozitivne kada kompariraju s onim što je bilo prije. Poruke koje čujem od gradova, koje čujem od općina, ljudi koji su izravno izabrani u tim jedinicama oni su pozitivni i malo tko mi je rekao znate nama je za vrijeme vašeg mandata gore nego što je bilo prije, ja to još nigdje nisam čuo, a nema županije koju ne znam kolko puta nisam obišo, kao i svi ministri ovdje, pa nema projekta za koji vam pojedini ministri ih ne doživljavaju kao da su njihova nadležnost, sljubljena je suradnja ove Vlade sa jedinicama lokalne i područne samouprave, mi ćemo biti 16. prosinca u Koprivnici, čini mi se na 7. sastanku sa županima u mandatu naše Vlade, to je vrsta standarda i dijaloga za koju oni župani koji imaju iskustvo od 3, 4 ili više mandata kažu, evo recimo župan Kožić iz vaše županije koji se sjeća gotovo svega što je bilo, kaže čujte to nije tak bilo nikad i ne misli loše i mi ćemo s tom politikom nastaviti, samo ono što bi bilo dobro da to što radimo da se to negdje primijeti, da se komparativno gleda, da se komparativno gleda, imate zdravi rast BDP-a, sada 2,9%, zdravi rast BDP-a, rast mirovina, rast plaća, minimalca prosječne plaće, vi nam kreirate ovdje ozračje kao da u RH nikad nije bilo gore, pa tko je tu lud, tko je tu lud? To moramo otvoreno govoriti jer se u šumi ovoj komunikacijskoj to više ne čuje [[Upadica: Hvala]] i to treba reć.
Poštovani zastupnik Prelec.
Hvala poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, ja nisam bio provokativan, nego sam pitao evo kako našim građanima omogućiti bolji život? Ja, vi ste rekli u jednom trenutku da bi htjeli da smo u partnerskom odnosu, pa ja bi htio da smo mi u partnerskom odnosu, ja sam htio da sam ponosan zastupnik u HS koji će zajedno s Vladom osigurati bolji život hrvatskih građana, nažalost to nije tako u svim … [[Govornik se ne razumije]] Ljudi protestuju, ne protestuju zbog toga, možda zbog 100 ili 200,00 kn veće plaće, nego zato što vide da je ovdje i nepravda u ovoj državi, nažalost to je tako i to me boli, htio bi ponosno se šetati RH kao saborski zastupnik zato jer sam omogućio u ovom HS bolje zakone da ljudi bolje žive, al nažalost ne žive, to je činjenica, nažalost danas nam neki klinci voze automobile, a nemaju dana staža, danas nam sudovi neki puta traju duže od života, danas nam neke stvari ne štimaju u globalu, neki policajci imaju imovinu da jednostavno ne mogu opravdat to ili lokalni dužnosnici, tu ljudi vide nepravdu u ovoj državi i to me boli, to me boli i htio bi zajednički partnerski da stvaramo bolju RH, al ne stvaramo je. Mi smo '90.-tih godina bili ponosni na RH i sve ono što smo postigli, to je iza nas, to je prošlost, ajmo se okrenut budućnosti kako nam bude bolje, želim da zajednički gradimo bolju budućnost. Al danas RH, u RH nije vrlina poštenje, radišnost, poštovanje, nažalost to nije vrlina, a ja bi volio da je, ja bi volio da imamo bolji život svi skupa i oni koji rade od svog rada i oni koji uče i da ne odlaze iz RH, bolji život svih, a ne samo onima koji su bogati i koji su povlašteni. Hvala lijepo.
Slijedeće pitanje postavit će poštovani zastupnik Željko Jovanović, ponovo poštovanom predsjedniku Vlade.
Hvala potpredsjedniče, uvaženi g. predsjedniče Vlade, prije nego postavim pitanje kratko ću se osvrnuti na ovo što ste prethodno spomenuli jer vi to možda ne znate i ne morate znati, ali Vlada Zorana Milanovića nakon što je dočekala urušene financije, nakon što je napornim radom osigurala red i osigurala prvi rast, prvi koji su to osjetili bili su učitelji, dakle Vlada Zorana Milanovića je 2014. povećala koeficijente koje vi uporno odbijate povećati učiteljima, upravo učiteljima, svi učitelji i nastavnici u neposrednom odgojno obrazovnom radu dobili su povećane koeficijente 3,5%, mentorima su koeficijenti povećani 6%, a savjetnicima 8% i to je istina i tu istinu treba ponavljati. Pitanje koje ja želim postaviti, ja ću vam citirati odredbe jednog zakona koje je normalno donio HS, kao i sve zakone, čl. 6. tog zakona glasi, prvo poslodavac ne smije prijavitelja nepravilnosti staviti u nepovoljan položaj zbog prijavljivanja nepravilnosti, drugo, stavljanjem u nepovoljan položaj prijavitelja nepravilnosti smatra se otkaz Ugovora o radu, prestanak državne službe, pokretanje stegovnog postupka, izricanje stegovnih mjera ili kazni. Treće, akti poslodavca kojima se prijavitelju nepravilnosti uskraćuju prava zbog prijavljivanja nepravilnosti nemaju pravni učinak. Četvrto, prijava nepravilnosti ne smatra se povredom čuvanja poslovne tajne. Znate li g. predsjedniče Vlade o kojem se zakonu radi i smatrate li kao predsjednik Vlade RH da se taj zakon mora poštovati odnosno hoćete li smijeniti svoje suradnike ako se pokaže da ne poštuju ovaj zakon?
Poštovani predsjednik Vlade, Andrej Plenković.
Hvala lijepa zastupniče Jovanović, Zakon o zviždačima na snazi je od 1.7., jel to za kviz dobro? [[Upadica iz klupe: Je]] E, to je okej. Ako je to za kviz dobro, vratimo se mi na temu koju vi bolje znate i više od ovoga. Dakle, ja ću vam još jedan put ponovit, bilo bi dobro da vi kao bivši ministar znanosti i obrazovanja budete korektni, budete korektni u sagledavanju cjeline. Dakle, ima ovdje ljudi koji se sjećaju koliki je bio BDP 2011., a koliki je bio BDP 2012. HDZ-ova Vlada koje je vama tada, koju ste pobijedili na izborima u prosincu 2011. omogućila da budete ona Vlada koja će biti na čelu RH kad ulazimo u EU je imala tada po revidiranim podacima BDP od -0,2, vi ste već 2012. krenuli fenomenalnim koracima na -1,7, -1,7, evo i kolega vaš je bio tada u Vladi. Ono što mi danas imamo i pogledajte ovo što imamo danas, dakle mi imamo sada treći kvartal, imali ste 3,9, 2,4, sada 2,9, to vam je zdravi rast, to je zdravi gospodarski rast sa smanjivanjem javnoga duga i to dva put brže nego bilo koja druga članica EU sa putom prema Europskom tečajnom mehanizmu 2, sa zelenim Šengenskim svjetlom od odlazeće Junkerove komisije i sa izvrsnim političkim odnosima sa budućom komisijom koja će nam trebati kroz iduću financijsku perspektivu da g. Prelec zajedno s nama u partnerstvu može jačati i realizirati projekte tamo gdje je odgovoran, a bit sustava znanosti i obrazovanja ako smo dali poruku sindikatima jučer želimo socijalni dijalog da u partnerstvu korigiramo sve nepravednosti koje postoje u kontekstu uredbe, ona je nepravedna sama po sebi, to se vidi iz aviona, to znate i vi, to znamo i mi. Da bismo je cjelovito riješili, cijela bit politike je da imate neka cjelovita rješenja. Ta cjelovita rješenja će se riješiti u slijedećim mjesecima gdje ćemo imati sindikate i one koji o tome znaju najviše i kojih se tiče za stolom i da nam sugeriraju što je to dobro a ne da se ovisno o tome je li BDP ovoliki ili onoliki i kako se puni proračun, ljudima igra sa koeficijentima ili sa dodacima. Mi smo učinili sve da plaće budu veće. Sve smo učinili da plaće budu veće da se pritom ne zadužujemo kao neke ranije Vlade. I da kad završi mandat, kažemo zaokruženo, krenuli smo ozbiljno, trošimo koliko zarađujemo, ne više od toga. To znači uravnotežen proračun ili proračun sa viškom. To su novi standardi u hrvatskoj politici, toga mi nismo imali. Jučer su se sjećali neki sindikalni predstavnici kada je bilo velikih povećanja plaće, koeficijenata, dodataka ili bilo čega sličnog, znate kada? Kad se povećavala porezna presija. To se zadnji put dogodilo nakon što je uveden PDV, 1998. g. je stupio Zakon o PDV-u na snagu i tada se povećao proračunski prihod, to je bilo zadnji put kad su se tako povećavale plaće. Ovdje imate konzistentnu politiku in favorem zaposlenika u obrazovanju. Što se tiče zviždača, oni imaju apsolutno pravo i sukladno i zakonu i temeljem svoga morala raditi sve što čine. Oni koji su nešto pogriješili u bilokojem sustavu, mislim da se vi ovdje referirate na sustav policije, pretpostavljam, to je drugo pitanje kviza, moraju za to odgovarati. Isto tako, sve te službe imaju određena pravila kako rade a policija je jedna od tih i treba raditi sukladno pravilniku, prema tome, ja kao predsjednik Vlade očekujem da tu sve bude u skladu sa zakonom, apsolutnom, bez politiziranja bilokoje ili bilokakvih tema, to je ona bit koja je i u zakonu i koja je u načelima i koje nas vode, hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Jovanović.
Hvala lijepo. Uvaženi predsjedniče Vlade, činjenice su jasne koliko god vi htjeli to prešutjeti, Vlada Z. Milanovića je povećala koeficijente, vi niste to učinili. Učitelji žele da im se povećaju koeficijenti, mi smo to učinili. Svi u neposrednom odgojno-obrazovnom radu 3,5%, mentori 6%, savjetnici 8%. izvolite, povećajte im za 6,12% koeficijente što traže od vas a onda razmatrajte uredbu da li je dobra ili nije pa ako se pokaže da nije dobra, promijenite je. Ovog trenutka, učitelji od vas žele da im povećate koeficijente 6,12% ili 11%, pa učinite to i riješit ćete sve probleme. Što se tiče Zakona o zaštiti zviždača, želim pisani odgovor na svoje pitanje obzirom da je jasno da su zviždači u državnom sustavu nezaštićeni. Dakle, njima se poručuje ušutite, budite tihi inače ćete odgovarati i Damiru Sabljaku i Miroslavu Kotarcu i gospodinu koji je u policiji pokazao nezakonito, nedopustivo, nenormalno ponašanje šefa policije. Zašto g. Plenković, toliko želite ušutkati zviždače? Umjesto da im omogućite da budu glasni. Pa dajte ušutkajte Pjevačicu s Pantovčaka koja sa karikaturalnim istupima ministra obrane nanosi nemjerljivu štetu OS-u. U vašem mandatu, u mandatu gđe. Pjevačice sa Pantovčaka, povjerenje u sve institucije je urušeno, u hrvatsku Vladu, u pravosuđe, u instituciju Predsjednika RH, jedino čemu vjeruju građani je policija i vojska. Istupima Pjevačice sa Pantovčaka, i to se srozava. Nadam se da će to građani vidjeti i da će na izborima pokazati da novi ljudi moraju doći i da će Z. Milanović dolaskom na Pantovčak vratiti povjerenje u instituciju Predsjednika RH.
Idemo sada na 35. pitanje, zastupnik Božo Petrov postavlja ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, volio bih vam uputiti jedno pitanje u temi za koju vjerujem da ste dobro upućeni i mislim da je vrijeme da čujemo konkretne odgovore. Dakle, zadnjih tjedana bilo je dosta rasprave o elektroničkom i dopisnom glasovanju. Mene zanima vaš stav o te dvije mogućnosti. Zanima me je li namjeravate išta u mandatu ove Vlade raditi po tom pitanju. Također, zanima me namjeravate li išta raditi po pitanju izmjena Izbornoga zakona, znam da ste govorili o tim mogućnostima ali do sad nismo imali konkretnih mjera. Zašto vam postavljam to pitanje? Iz dva razloga. Prvi razlog je trend izlaznosti hrvatskih građana, birača na izbore. Dakle, na parlamentarnim izborima primjerice 2016. izašlo je tek 52% birača. Zanima me mislite li da vlast može predstavljati Hrvatsku, ima li ona legitimitet ako je izbrana manjinom stanovništva RH? Drugi razlog zašto vas pitam je broj birača hrvatskih građana sa prebivalištem izvan RH. Njih je 800 000 koliko smo mogli čuti. A od tih 800 000 na europskim parlamentarnim izborima, izašlo ih je tek 28% a od tih 28, njih 10 000 je glasovali za druge liste u onim zemljama u kojima danas žive, u Irskoj, Njemačko, dakle od 800 000 ljudi, samo 10 000 je glasovali za hrvatske političke opcije pa bih volio da izađete s brojkama ako imate, koliko je tih birača po zemljama, po mogućnosti u onima gdje postoji i živi značajan broj hrvatskih građana.
Hvala vam. Izvolite odgovor, predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa zastupniče Petrov. Imate ovdje kolege iz oporbe koji su kao što znate, 2010. kad se mijenjao Ustav inzistirali, inzistirali, moramo to stalno ponavljati, važno je to da znaju naši ljudi, Hrvati izvan Hrvatske, bili oni konstitutivni narod u BiH-u, hrvatske nacionalne manjine u zemljama gdje one postoje ili pak Hrvati koji žive u različitim dijelovima svijeta, koji su tada deprivirani, uskraćeno im je pravo da naše diplomatske misije i konzularni uredi organiziraju izbore u više gradova u zemljama u kojima Hrvati žive. Tada je SDP inzistirao da ... [[Govornik se ne razumije.]] cjeloviti paket promjena Ustava koje su bile nužne tada iz niza razloga pred članstvo u EU da se to spriječi. Je, apsolutno je to istina, dakle tada je SDP inzistirao da se u Ustavu, polako, to su dvije stvari, to ću, još i to, još i to i ograničili ste predstavnike Hrvata izvan Hrvatske bez obzira koliko ih glasa, dakle dvije vrste ograničenja, dakle bez obzira koliko bi birača izašlo na izbore izvan Hrvatske, da ih izađe 800 tisuća, oni bi po ovome što ste vi tada rekli bilo maksimalno tri. Znači vrijedili bi puno više nego prosječnih 14 tisuća glasova jedan birač, jedan zastupnik u Hrvatskom saboru. Dakle to je bila politika SDP-a, to je važno da kolege iz MOST-a znaju. To je bio prije 9 godina. Ne sjećam se da ste tada bili ovdje ali važno je to znati i podsjetiti. Dakle zahvaljujući SDP-u imamo limitiran broj zastupnika, evo tu je g. Raguž Hrvata izvan Hrvatske na tri, to je isto aki kao i ova postignuća u obrazovanju sa smanjivanjem dodataka koeficijenta, ukidanja božićnice, regresa i smanjivanja plaća i to je aki. Plus nemogućnost glasanja van onoga grada u kojem je sjedište diplomatske misije. Ja ću vam to reći kao netko tko je organizirao izbore jer sam bio na primjerice na mandatu u Parizu, nama nikakav problem nije bio, dakle uopće ne vidim u čemu je bila tu stvar, niti su to veliki troškovi, niti je to tehnički zahtjevno, otići, organizirati izbore primjerice iz Pariza ode dvoje ljudi iz našeg veleposlanstva u Lyon organizira. U Strasbourgu organiziraju tamo, u Nici ili u Marseilleu organiziraju bez problema gdje Hrvati žive. Danas ti ljudi moraju primjerice u Francuskoj putovati 700, 800, 900 km do veleposlanstva u Parizu. To je dosta velika investicija i to je postignuće SDP-a, o tome moramo razgovarati, postignuće SDP-a, želite li glasati sjednite u avion, auto, vlak ili bilo na koji drugi način dođite i vozite se satima da biste glasali, to je luksuz. To nije do HDZ-a, g. Petrov, to je do SDP-a. I sigurno bi bio veći broj ljudi koji bi izlazili na izbore izvan Hrvatske da to može. Što se tiče izbornoga sustava, mi sigurno Izborni zakon nećemo mijenjati u izbornog godini, dakle sada ga nećemo mijenjati. Ono što je po meni ključ je da se u budućnosti napravi jedan jedinstveni cjeloviti izborni zakon koji bi regulirao i izbore za predsjednika, predsjednicu, bez obzira na apele zastupnika Jovanovića, pobijediti će predsjednica Kolinda Grabar Kitarović. Dva, izbore za Hrvatski sabor, izbore za Europski parlament i izbore za naše jedinice područne i lokalne samouprave, da ih ujednačimo i da budu konzistentni. To je ono što je ključ i što je cilj i na tome ćemo raditi sustavno i mirno nakon idućih izbora. Hvala vam. U svim aspektima pa i tehničkim aspektima glasovanja.
Izvolite očitovanje. Pardon, povreda Poslovnika kolega Bauk. Izvolite.
G. predsjedniče riskirati ću opomenu i pozvati se na članak 238. Dakle g. predsjedniče Vlade nije do nas, do nas zajedno je 3, da je bilo pitati nas bilo bi 0. Ne, ne, mi smo se dogovorili s vama za 3, da je bilo samo po nama bilo bi 0, zbog povijesne istine i zapisnika. Hvala.
Naravno da ćete dobiti opomenu kolega Bauk, svjesni ste. Evo kolega Petrov očitovanje. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade mislim da cijela Hrvatska zna da je upravo ovdje HDZ tada prije 10 godina izglasovao da se ukine način dopisnog glasovanja, dakle nemojte prebacivati i upravo vam je kolega iz SDP-a rekao skupa ste to napravili, radi povijesne istine. Ono što moram reći i ono što moram zamijetiti, niste progovorili o elektroničkom glasovanju iz čega mogu zaključiti da imate određenu skepsu prema elektroničkom glasovanju što je onda u koliziji sa izjavama vaše kandidatkinje za predsjednicu koja je rekla da će inzistirati na elektroničkom i dopisnom glasovanju što onda zapravo vuče zaključak da je to još jedno od maglovitih predizbornih obećanja za zavaravanje hrvatskih građana. Ono što mi je mnogo važnije, meni je jasno, na brojke se niste obazirali, znam da ih ne možete iznijeti da izbacite iz rukava pa vas ja molim da pisanim putem dostavite podatke o broju hrvatskih državljana s pravom glasa koji imaju prebivalište izvan RH i to tako da ih grupirate po državama gdje borave i da dostavite te podatke za posljednjih 10 godina. Ja vjerujem da će biti vrlo zanimljivo vidjeti te trendove u ovom vremenskom razdoblju po pojedinim državama. Svjestan sam također da ovo općenito pitanje o izbornom sustavu ne možete mijenjati u ovakvoj koaliciji sa ovakvim sitnim političkim trgovcima kako god da okrenete bilo u onom smjeru s kojim se s nama ne slažete da bi trebalo mijenjati ili u vašem smjeru vi ćete izbrisati svoje potencijalne partnere. A kad pitate tko je lud, možda su ludi oni, slušam vaše opaske koji su potjerali pola milijuna ljudi iz Hrvatske da bi uplaćivali tih pola milijuna socijalnu pomoć od 18 milijardi kuna da bi ste ih vi mogli trošiti sa svojim županima.
Hvala vam. Imamo još tri pitanja pa samo da kažem da ćemo nakon toga imati slobodni govor i nastaviti ćemo sa radom u 15h. Idemo sada. Znači 36 pitanje zastupnik Mladen Madjer, upućuje ga Mariji Vučković ministrici poljoprivrede. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskoga sabora. Moje pitanje ministrici poljoprivrede a radi se o kategorizaciji obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava koja je načinjena radi pojave svinjske kuge. Jasno da ministarstvo je platilo prvu kategorizaciju. Nažalost najveći dio kategorizacije nalazi se u najgoroj skupini tj. u prvoj skupini nažalost obiteljska poljoprivredna gospodarstva znači to je i, to se vidi kako nam uopće poljoprivreda izgleda, nažalost. Pa moje pitanje ministrici zašto ministarstvo ne plati dekategorizaciju odnosno zahtjev ljudima koji podnose iz prve kategorizacije za drugu kategorizaciju, one iznosi 180 kuna. Znači to je do 10 komada uzgoja svinja, od 10 do 100 je 750 kuna. Zbog čega ne plati ministarstvo da pomogne tim poljoprivrednicima u ovoj teškoj situaciji jer sad zamislite, na 5 komada svinja čovjek mora praktički i sa trihineloskopskim pregledom mora platiti jedna od 5, jedno ode na veterinarske usluge i na ovo. Jasno da svako obiteljsko gospodarstvo se mora prilagoditi da izbjegne prvu kategoriju, da prođe u drugu kategoriju, znači to je jedan trošak da se mora prilagoditi, ali zbog čega Ministarstvo poljoprivrede, kako je platilo i kategorizaciju koja je napravljena u cijeloj Hrvatskoj ne pomogne poljoprivrednicima i zašto ne plati tih 180 kuna po OPG-u?
Odgovor, izvolite ministrice.
Hvala lijepa poštovani g. zastupniče. Dakle proces prilagodbe biosigurnosnim mjerama je započeo 2009. g. Riječ je o mjerama kojima je trebalo udovoljiti davnih dana. To prvo moram istaknuti, no s obzirom na opasnost od afričke svinjske kuge, ovo ministarstvo je tijekom proljeća i ljeta obavilo niz pregleda i uočilo dakle da 60-tak posto, kao što ste i rekli nažalost, poljoprivrednim gospodarstvima u Hrvatskoj ne udovoljava uopće biosigurnosnim mjerama. Nešto više od 30% je djelomično udovoljilo, a preostali najmanji postotak udovoljio je potpuno biosigurnosnim mjerama. Ponovit ću, svi su bili obvezni provoditi te mjere od 2009. g. Ono što smo mi napravili ove godine, da smo uložili 23 milijuna i 100 tisuća kuna u postupak pregleda udovoljavanja kategorizacije, u postotak prevencije i isto tako, u natječaje za financiranje dvostrukih ograda neograđenim gospodarstvima. Smatram da je riječ o značajnom novcu i da je ministarstvo dobro posložilo prioritete. Isto tako, u ovoj godini reagirali smo na niz potrebnih, imali smo niz intervencija na tržištu, osigurali smo dodatno sredstva za izravna plaćanja i potrebne udjele za investicije. Dakle, nikad se ne može za sve. Poljoprivredna gospodarstva koja su trebala prije 10 godina udovoljiti biosigurnosnim mjerama da bi se rekategorizirala trebaju, koliko je meni poznato platiti 285 kuna, no Ministarstvo poljoprivrede će, kao i dosad, naravno ukoliko su poljoprivreda gospodarstva u preteškim situacijama nastojati iznaći i neko dodatno financijsko rješenje.
Izvolite očitovanje.
Djelomično se slažem, a ovo mi je na zadnje što ste rekli da će ministarstvo izaći u susret, da će naći dio sredstava jer moramo imati na umu, žalosno da 10 godina, znam da je trebalo se prilagoditi, ali ipak je to stvarnost, ona stvarnost koja se događa u našim ruralnim sredinama i bojim se samo da, kako smo uništili govedarstvo, mljekarstvo, da ne uništimo i svinjogojstvo da će i ovi koji su, koji imaju do 10-oro svinja da nažalost ne ugase i da više neće biti niti oni. A ovi veliki od 10-100 nadam se da će oni donekle ispuniti ove uvjete da prijeđu u 3. kategoriju, ali velim apeliram i da se ipak nađu neka sredstva da se pomogne tim najugroženijim.
Idemo sada na 37. pitanje, zastupnik Gordan Maras postavlja ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Hvala lijepo. Pitanje ide g. Plenkoviću i prvo na početku moram reći da sam izuzetno ponosan na zaposlene u obrazovnom sustavu koji danas velikom većinom odbijaju ponudu koju im je podcjenjivački dao premijer Plenković i Vlada HDZ-a na sve one učitelje, učiteljice zaposlene u kuhinjama, u knjižnicama, na održavanju škola koji su čekali više od 30 dana da se premijer Plenković udostoji da porazgovara sa njima. Da razgovara s njima da vidi u čemu je problem i da udovolji opravdanim zahtjevima svih onih koji su se skupili u velikom broju na Trgu bana Jelačića, ali i svim onima po cijeloj Hrvatskoj koji daju podršku zaposlenima u obrazovanju i koji stoje iza njih, a tih je velika većina. Čestitam svima koji ustraju na tome i nadam se da sindikati neće biti popustljivi nego da će tražiti ono na što učitelji i učiteljice imaju pravo. Razgovarajte, premijeru sa njima, nemojte se ponašati s visoka i ono što mene posebno smeta je kada vidim nepravdu, kada vidim da se po pitanju razgovora u gradu Zagrebu sa koruptivnom koalicijom koju imamo na djelu u gradskoj skupštini, ali i u Hrvatskome saboru, sa gradonačelnikom Bandićem razgovara preko noći. Kada trebate stati iza GUP-a koji će oteti hrvatskim građanima, Zagrepčanima i Zagrepčankama stotine tisuća četvornih metara zelene površine, to rješavate u jednom danu. HDZ stoji iza GUP-a, vi stojite iza GUP-a. I zanima me, g. premijeru, zbog čega je toliko teško razgovarati i zanima me, g. premijeru da li vi stojite iza politički iza izmjena GUP-a u gradu Zagrebu i da li ćete dopustiti Bandiću da GUP napravi po mjeri onih koji žele [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] napuniti svoje džepove [[Upadica predsjednik: Hvala kolega Maras.]] nauštrb naših sugrađana. Hvala vam lijepo.
Izvolite odgovor, predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Maras. Na trenutak sam mislio da će to biti prvo pitanje koje nije vezano za grad Zagreb. Ali ipak, kao što mi vodimo konzistentnu politiku povećanja plaća u obrazovanju, u državnom i javnom sektoru, tako vi stalno konfabulirate dva predstavnička tijela, Hrvatski sabor i Gradsku skupštinu. Ja bi volio da vi imate tu priliku govora u Gradskoj skupštini grada Zagreba pa da tamo artikulirate one teme koje se tiču pitanja koja su vezana za glavni hrvatski grad i da ne opterećujete sabornicu sa određenim vašim frustracijama, ambicijama, željama, pozdravima, čime god hoćete u vezi grada Zagreba. Ono što je stav Vlade RH glede GUP-a je samo jedno načelo, jedno jedino i najvažnije a to je zakonitost. Upravo kroz to načelo Ministarstvo graditeljstva gleda, sagledava sve aspekte koji se odnose na taj dokument. Usklađenost sa višim propisima. Jedino načelo, načelo zakonitosti. Ako je načelo zakonitosti ispunjeno, niti Vlada pa u ovom slučaju Ministarstvo graditeljstva, nema izbora, pa nije to arbitrarno, to nije arbitrarno, g. Maras. Što se tiče ovog vašeg ponosa, čestitanja i svega ostaloga u vezi štrajka, dakle, tu sad dolazimo, evo vi ste sad, ne znam, peti, šesti ili sedmi zastupnik SDP-a koji postavlja jedno te isto pitanje. Koji je vaš cilj? Je li vaš cilj da kažete učiteljima, nastavnicima i profesorima ne bi vam bilo dobro da vam plaće narastu u idućoj godini za 10,4%, jel to cilj? Da li vi želite reći da je vaša poruka nemojte prihvatiti ponudu koja je na stolu, koja je cjelovita, koja ide za unaprjeđenjem statusa, koja nudi partnerstvo, dijalog, respekt, koja ima čak i osigurač od još 1% u istoj toj kalendarskoj godini i koja će imati kumulativni efekt na povećanje plaća u mandatu ove Vlade za 23,1%? Da li vi kao racionalan, odgovoran političar koji brine za nastavnike, brine za nenastavno osoblje u školama, želite poslati poruku nemojte prihvatiti povećanje plaće koje će vam kumulativno, na kraju iduće godine, značiti 23% veća plaća nego u listopadu 2016.? To ljudi moraju čut, da znamo što vi u biti hoćete. Podrška čemu? Podrška tome da mislite da nije dobro da u partnerstvu sa sindikatima riješimo na cjelovit način pitanje koeficijenata jednom zauvijek? Da nemamo kumulativno jak ministar, utjecaj ministar, akutni problem, kronični problem, dajmo malo ovom, dajmo malom onom i na kraju nastane jedna šuma a u šumi jako puno drveća koje na sebi imaju natpis „Nepravda“ i svako se osjeća da je u nepravednom položaju. Vi ste pretpostavljam kao ministar u Vladi svjesni da bi automatski krenuli zahtjevi niza drugih resora za jednakim povećanjem. Zašto je logično ići glavnom pistom, pistom temeljnog kolektivnog ugovora? Jer je to konzistentno s politike povećavanja plaća u skladu sa zdravim gospodarskim rastom za razliku do onoga kada ste vi bili u Vladi, zdravim. I to ljudi moraju znati. Vi praktički sugerirate da ljudi nemaju veću plaću tijekom iduće godine za dodatnih 10,4%. Što je ukupno 23%, to je vaša poruka, to javnost mora znati, dakle to je poruka vas, g. Maras.
Hvala vam. Izvolite, očitovanje.
Hvala lijepo. Bilo bi lako vama da je to moja poruka ali to je poruka danas velikog broja učiteljica i učitelja i nenastavnog osoblja u obrazovnom sustavu. Aklamacijom odbijaju vašu ponudu, pa nije to moja poruka, ja ovdje govorim samo igrom slučaja u njihovo ime jer oni vam to ne mogu reći u lice pa sam ja uzeo to sebi za pravo. Ja vas pitam ovdje zbog čega moje dijete ne ide 30 i nešto dana u školu? Jel ja organiziram obrazovni sustav ili Vlada RH, vi i ministrica, ne znam di je nestala, danas je nema cijeli dan ovdje? Zbog čega nema 30 i nešto dana škole u RH? Zbog čega su djeca doma a nisu u školi? To je moje pitanje. Ako želite i ako oni to žele, pa uzmite tih vaših 10% sebi nazad a dajte njima 6,11, jel' tako? Dajte im 6,11, ovo što su vas tražili koeficijente. Dogovorite sa ljudima, nađite načina da škola počne raditi. Ovo šta vi radite, prvo ste ih podcjenjivali, govorili ste da možete dignuti 100% koeficijent, smijali ste se ljudima u lice, izazvali ste krizu i zbog vas djeca ne idu u školu 30 i neki dan i tko zna kada će se to završiti. Sustav ne funkcionira i roditelji su opravdano ljuti na vas a podršku daju učiteljima i učiteljicama. Ne bi se skupilo 50 000 ljudi na glavnom hrvatskom trgu u gradu Zagrebu da nema podrške učiteljima i učiteljicama. Ja im dajem kao roditelj punu podršku, neka izdrže koliko trebaju, znači moji učitelji, od moje kćeri i sina, imaju moju potpunu podršku da se izbore za svoja prava jer ovakav bahati pristup kada sa Bandićem preko noći dogovarate GUP, kada HDZ politički stoji iza otimačine zemlje u Zagrebu a sa druge strane 30 i nešto dana nemate mogućnosti sjesti sa učiteljima i učiteljicama, naravno da ne mogu podržati. Evo to vam zamjeram ja ali to vam zamjeraju šta je puno bitnije i svi hrvatski građani. Hvala vam lijepo.
Hvala vam kolega Maras. Idemo na zadnje pitanje, zastupnica Bernarda Topolko postavlja ga Olegu Butkoviću, ministru mora, prometa i infrastrukture. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre, postavljam pitanje inspirirana reakcijama građana. Naime, u nekim dijelovima RH županijske i lokalne ceste su u jako lošem stanju. Moje pitanje glasi što vi kao ministar prometa imate namjeru učiniti kako bi se situacija poboljšala ? Naime, i vi i ja znamo da se ŽUC-evi financiraju iz naknade za ceste koja se plaća prilikom registracije motornih vozila koja se nije mijenjala iz 2003. g. odnosno tu negdje oko 2010. g. mijenjala se ali za priključna motorna vozila na niže. Građani smatraju da imaju dva nameta. Jedan je naknada za ceste, a drugi je porez koji se plaća na motorna vozila. Naime, ja znam da porez na motorna vozila ide u županijsku kasu, što razmišljate i kako poboljšati naše ceste, a da bi građani bili zadovoljni. Isto tako da bi građani znali da porez koji plaćaju na motorna vozila ne ide u ŽUC-eve nego ide u županije, a neke županije to ne preusmjeravaju na ceste. Zahvaljujem.
Odgovor ministre izvolite.
Gospodine predsjedniče, poštovana gospođo zastupnice u vašem pitanju ima, ja bih rekao da se ja s njime slažem, sve što ste rekli. Činjenica je da su županijske uprave za ceste koje imaju u svojoj površini koju pokrivaju negdje oko 21.000 cesta sa ukupnim prihodom koji je za sve ŽUC-eve negdje oko 880 milijuna kuna, to je nedostatno da bi županijske uprave za ceste kvalitetno održavale i da bi kvalitetno investirale u svoje prometnice na njihovom području, k tome pridodajem i one lokalne ceste koje su, koje pripadaju ŽUC-u. Činjenica je da su nekada županijske uprave za ceste imale ukupan prihod oko milijardu i 200 milijuna kuna, ali odlukama prijašnjih vlada, konkretno u mandatu do 2015. njima je prihod smanjen. I u tom smislu smo mi kroz dvije godine, a to ćemo učiniti i ove godine u rebalansu proračuna, državnog proračuna pronašli sredstva ukupno u 250 milijuna kuna u dvije godine da pomognemo ŽUC-evima, poglavito onima koji ne mogu s obzirom na svoje prihode, a imaju veliku površinu cesta, ima ih nekoliko u Hrvatskoj koji zaista jako teško, neću ih nabrajati koji su, mogu uopće funkcionirati. To ćemo učiniti i ove godine sa ukupnim iznosom od 143 milijuna kuna i ta sredstva će biti dodijeljena ŽUC-evima za izjednačavanje standarda i naravno sukladno i razgovoru sa udrugom ŽUC-eva. Sve je to malo i to nije dugoročno. Znači ŽUC-evi moraju čekati rebalans proračuna, moraju čekati dobru volju Vlade, ministra, predsjednika Vlade itd. i onda smo u tom smislu u sklopu izmjena Zakona o cestama razmišljamo kako riješiti taj problem. Postoji nekoliko varijanti, iz postojeće trošarine za gorivo od 1,20 preraspodjelom sredstava pomoći ŽUC-evima da dobiju neka dodatna sredstva, ali to sve skupa još uvijek je u fazi dogovora s Ministarstvom financija, ima nekoliko varijanti, u svakom slučaju mi ćemo u mandatu ove Vlade riješiti pitanje financiranja županijskih uprava za ceste. To je naša obveza jer one, ponavljam imaju 21.000 km koje pokrivaju za razliku od Hrvatskih cesta koje imaju 7.000 km, a imaju godišnji prihod negdje oko 2 milijarde kuna. Tako da evo, čim bude, zakon je pri kraju, rješenja su na stolu, čim to budemo imali to ćemo javno komunicirati. Hvala vam.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem. Zahvaljujem sa odgovorom, ja jesam većim dijelom zadovoljna. Nadam se da novi Zakona o sigurnosti odnosno o cestama bude što prije došao u raspravo odnosno prihvaćeni. Također, apeliram da pokušate razmišljati i o ovom porezu na motorna vozila koji se plaća do starosti 10 godina vozila, da bi se to, da bi to bilo strogo namjenski i da bi se taj dio priče isto uvrstio u županijske uprave za ceste odnosno na ceste županijske i lokalne kako bi se to sanirala ta i oštećenja pogotovo sad nakon zimskog perioda. Hvala.
Zahvaljujem kolegici i ovime završavamo sa aktualnim prijepodnevom. Sada vas molim oni koji ne žele biti ovdje tijekom slobodnog govora da napuste sabornicu, imamo za sada 4 prijavljena slobodna govora, a nastavit ćemo s radom u 15 sati. U 15 sati nastavljamo sa prvom točkom dnevnog reda. STANKA U 13,40 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom - Izvješće o sastancima Europskog vijeća i Europskog vijeća (Članak 50.) koji su održani 17. i 18. listopada 2019. godine u Bruxellesu Podnositelj je predsjednik Vlade RH. Predsjednik Vlade RH podnijet će izvješće u skladu s Člankom 11. Zakona o suradnji Hrvatskog sabora i Vlade RH u europskim poslovima. Molim predsjednika Vlade RH, gospodina Andreja Plenkovića da dodatno obrazloži izvješća. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici drago mi je ponovno izvijestiti vas o sastancima Europskoga vijeća na kojima donosimo odluke koje se tiču svih hrvatskih građana. Ova praksa izvještavanja važna je za vas zastupnike da iz prve ruke dobijete informacije o raspravama na najvišem političkom tijelu EU, za naše građane koji putem saborske rasprave imaju prigodu pobliže se upoznati sa ključnim europskim temama koje utječu na svakodnevni život. Isto tako i za predstavnike medija koji mogu pratiti naše rasprave i informirati građane o politika koje pridonose razvoju hrvatskoga gospodarstva i hrvatskoga društva. Mi na ovaj način šaljemo poruku hrvatskim građanima da hrvatske institucije djeluju koordinirano na razini EU, da se kroz zalaganje naših predstavnika, bilo u vijeću, bilo u Europskom parlamentu, bilo u komisiji zalažemo za hrvatske interese u okviru EU. To je posebno važno uoči našega prvoga predsjedanja Vijećem EU i želim podsjetiti da evo, da se baš danas unija nalazi na početku novog i institucionalnog ciklusa te da je kao što ste imali prigode vidjeti u medijima u Europskom parlamentu u Strasbourgu potvrđena nova komisija Ursule von der Leyen. Još uvijek postoje neizvjesnosti oko povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz EU, vidjet ćemo kakvi će biti rezultati izbora. Također, u tijeku su i pregovori o višegodišnjem financijskom okviru i to je posebno važno naglasiti da Hrvatska kao punopravna članica po prvi put sudjeluje u svim fazama razgovora o sedmogodišnjem proračunu. U tom kontekstu želim vas izvijestiti da smo na listopadskom Europskom vijeću razgovarali o novom institucionalnom okviru unije, o procesu proširenja, o Brexitu, o sedmogodišnjem proračunu, o klimatskim promjenama i o Turskoj. Na vijeću smo razgovarali i o provedbi strateškoga programa unije koji je usvojen u lipnju i prioritetima za razdoblje 2019. do 2024. gdje nam je buduća predsjednica komisije u tom trenutku predstavila svoje političke prioritete sa fokusom na šest glavnih područja. Prvo je razvoj, istraživanje inovacije. Dva je sve što je vezano za klimatsku politiku. Tri, digitalizacija. Četiri, migracije. Pet, socijalna dakle uključiva i konkurentna Europa. I šest, Europa koja je jaka u svijetu. To je okvir kako ga vidi nova Europska komisija s povjerenjem od preko 400 i nešto zastupnika u Europskom parlamentu danas. Taj program kojeg je ona predstavila uvelike se podudara sa Strateškim programom EU iz lipnja koji je naglasak stavio na digitalizaciju i na zeleni plan za Europu. Od ta dva plana očekuje se da budu ključni u očuvanju europske konkurentnosti u kontekstu digitalne revolucije. Finski premijer Antti Rinne izvijestio nas je o poduzetim koracima u provedbi strateškog programa, a posebno je govorio o temama vladavine prava, hibridnih prijetnji, održivoga razvoja i klime. Na razini vijeća pozdravili smo ovu raspravu kao početak dijaloga koji bi trebao osigurati da prioriteti i strateškog programa uđu u operativne programe buduće komisije. Hrvatska, kao što sam istaknuo želi pridonijeti jedinstvu i solidarnosti većoj koheziji, ujednačenom razvoju i konvergenciji tj. mogućnosti da one slabije razvijene članice unije dosegnu one koje su bolje i više razvijene. U tom smislu možemo biti ponosni da je prijedlog Hrvatske sa rasprave u Sibiuu i u lipnju u Bruxellesu o tome da se u stratešku, strateški program unije uvrsti i pitanje demografije, a to je pitanje prepoznala i nova predsjednica komisije. To je doslovno novo postignuće na hrvatsku inicijativu. Ta tema inače nije u nadležnosti institucija unije, ali je horizontalna i bitna za više od pola članica koje imaju problem negativnog prirodnoga priraštaja. Stoga je posebno važno za nas da će se upravo tom temom baviti hrvatska potpredsjednica Europske komisije Dubravka Šuica kojoj i ovom prigodom čestitam danas na izboru. Želim također kazati da smo u poziciji da se zalažemo za dva temeljna strateška prioriteta, dakle dvije glavne piste djelovanja Hrvatske kada je riječ o našim strateškim ciljevima, to su ulazak u Schengenski prostor za što smo dobili kao što ste vidjeli zeleno svjetlo Junckerove komisije, upravo onako kako je najavio tijekom svog posjeta Hrvatskoj u lipnju, ali na temelju postignuća Hrvatske i ispunjavanja uvjeta i kriterija iz osam područja Schengenskoga acquisa. Dolazak povjerenika Avramopulosa bio je potvrda našega predanog rada u proteklih nekoliko godina. I podsjetit ću još jednom apsorpcije ukupno 271 milijun eura za jačanje kontrole hrvatske granice za pripremu za Schengen. Druga tema je ulazak u europski tečajni mehanizam dva, što je prvi korak Hrvatske za budući ulazak u euro područje. Podsjetit ću još jednom u ugovoru o pristupanju kojeg je Hrvatska potpisala 2011. godine jedan od elementa je i pristupanje euro području u onom trenutku kada Hrvatska ispuni uvjeti da mu se pridruži, to je važno podsjetiti hrvatsku javnost. Jedna od važnih tema u listopadu bila je tema proširenja i nažalost unatoč pozitivnim preporukama Europske komisije, pozivima Europskoga parlamenta, snažnom zalaganju velike većine država članica naravno uključujući i Hrvatsku, budući da mi bolje poznamo prilike u našem susjedstvu, po mom dubokom uvjerenju propuštena je jedna kvalitetna prigoda da se donese odluka o započinjanju pristupnih pregovora sa međuvladinom konferencijom sa Sjevernoj Makedonijom i Albanijom. Čuli ste izjave, za koji dan bivših čelnika europskih institucija i Jeana Clode Junckera i Donalda Tuska koji su ukratko kazali da je to ili izostanak strateške vizije ili povijesna pogreška. No ono što je odlučeno da ćemo se ovoj temi vratiti prije nego što se sastanak na vrhu između čelnika EU i država Jugoistoka Europe održi na našu inicijativu ovdje u Zagrebu u svibnju. Odluka nije donesena zato što je sustav odlučivanja koncensusom i zato što nažalost nekoliko država članica nije dalo svoju suglasnost, svaka iz svojih razloga i svoje vizure. Zašto je za Hrvatsku bitno da se otprilike na proljetnom Europskom vijeću donesu određene odluke? Zato što smo mi svjesni koliko je proces proširenja bitan za transformaciju onih država koje još nisu u Uniji, koliko je bitan za mir, koliko je bitan za stabilnost, a osobito na Jugoistoku Europe i koliko je proces pristupanja uvijek dobra poluga za poduzimanje reformskih procesa i u pogledu demokratskih vrijednosti jačanja pravnog sustava ili pak reformi koji idu za tim da sve ove države u našem jugoistočnom susjedstvu postanu funkcionirajuća tržišna gospodarstva, što u ovom trenutku prema ocjenama međunarodnih institucija još uvijek nisu, to je zaista važan element. Također smatramo da bi to bilo dobro radi dobrosusjedskih odnosa, rješavanja otvorenih pitanja, poštivanja ljudskih i manjinskih prava. Naime, cijeli ovaj prostor jugoistoka Europe okružen je članicama Unije i kada pogledate u strateškom smislu te države imaju samo jedan realan put svog razvoja i svoje pripadnosti. Upravo zbog toga u svim našim zalaganjima želimo pomoći našim iskustvom da nama susjedne zemlje idu naprijed, da idu naprijed na temelju tehnologije i metodologije pregovora koje Hrvatska jako dobro poznaje. Raspoloženje u ovom trenutku unutar EU prema proširenju je možemo slobodno konstatirati rezervirano. Nekoliko je razloga za to, prvi i glavni je osjećaj nekih članica da je zahtjevnije funkcioniranje Unije sa dodatnim većim brojem članica u odnosu na danas, dakle teoretski govorimo o 28+6 maksimalno u realnom nekakvom zbroju 27+x ja bih rekao u doglednom vremenu. Drugo je posljedice financijsko-gospodarske krize sa kraja prošloga desetljeća. Treće je političke posljedice najveće na političku arhitekturu u članicama Unije, a to su efekti izbjegličko-migracijske krize. Niti jedan drugi politički događaj nikada nije imao veći utjecaj na raspoloženje prema europskom projektu nego što ga je ostavila ta kriza iz 2015. i '16. i tu posebnom ponavljam, osobito migracijskoga vala sa tzv. istočno-mediteranske ili zapadno-balkanske rute koja je jedina kopnena ruta i koja je kada je bila na najvišoj razini dovela do velikih promjena na političkoj sceni pojedinih država članica i s njima se i političke stranke i sustavi o javnosti još uvijek nose. Ono što je danas na dnevnom redu je rasprava o metodologiji pregovora na inicijativu nekih država. Ja još jednom želim podsjetiti da Hrvatska ne samo da ima ljude načelu hrvatskih ključnih institucija koje su osobno sudjelovale u tom procesu nego na najvišoj razini zna više detalja o procesu nego mnogi drugi i to zbog svježine našega iskustva. Osigurači koji se spominju danas od nekih članica su praktički već ugrađeni u pregovaračke okvire, primjerice za pregovore sa Srbijom i Crnom Gorom. Ukoliko postoje razlozi da se neko poglavlje suspendira, to već postoji sada. Ukoliko postoje razlozi da se kroz proces pregovora nakon što se neko poglavlje, primjerice privremeno zatvori zbog promjene okolnosti i nekih novih saznanja ponovno otvore pregovori o tom poglavlju i to se može po aktualnoj metodologiji. Dakle imate mogućnost i suspenzije i reverzibilnost kao argument koji se koristi već danas. Stoga smatramo da trebamo realno sagledati vremensku dimenziju pregovora. Hrvatska je pregovarala, mnogi od vas to detaljno znaju koji su bili u Hrvatskom saboru tada i pratili konsenzualni proces pristupanja Hrvatske EU-u, tada je postojala veća potpora nego što je to danas ljudi koji su sjedili u tim sazivima Sabora i to isto tako treba reći i europskoj ideji i našem članstvu su trajali 5 g. i 9 mjeseci. Za ilustraciju, Crna Gora koja je počela 2012. već sada pregovara 7 i pol godina, Srbija koja je počela 2014., pregovara već skoro 6 g. a nije niti na pola procesa. Niti na pola. Dakle gledamo koliko se proces učinio zahtjevnim nakon pooštravanja metodologije pregovora nakon hrvatskoga članstva u EU-u. Iz svih ovih razloga naša je želja da 20 g. nakon prvog zagrebačkog sastanka na vrhu koji je bio veliki skup koji je održan u studenome 2000. u suradnji Hrvatske i tada predsjedavajuće Francuske, iduće godine, sada u sasvim drugoj ulozi i kao jedina zemlja koja je tada od 6 država koje su sudjelovale sa jugoistoka Europe, u biti uspješna priča, samo je Hrvatska došla do cilja i već je u tom trenutku, bit će skoro 7 g. članica. Niti jedna druga država jugoistoka Europe neće biti niti blizu toga cilja. I zato je Hrvatska posebna dodana vrijednost svojom ekspertizom, svojom ulogom pa i simbolikom za proces proširenja i stoga jesmo odabrali da upravo takav sastanak na vrhu bude ovdje. Mi vodimo konzultacije i sa ključnim partnerima u Uniji i sa naravno, novim čelnicima institucija ali i sa državama susjednim kako da kalibriramo realno očekivanja onih koji žele naprijed a poznavajući detalje, raspoloženje i realne mogućnosti onih koji su danas u Uniji. To je formula u kojoj Hrvatska kao domaćin i kao zemlja koja će predsjedati u suradnji sa novim predsjednikom Europskog vijeća Charles Michelom, mora pronaći pravi balans da imamo političke poruke koje će po našem dubokom uvjerenju, trasirati realni hodogram za desetljeće koje je pred nama. To je ono što želimo postići. To je smisao toga sastanka a posebno zahtjevno u ovakvim okolnostima gdje smo i tamo i ja osobno nekoliko puta tijekom rasprava rekao da je to zaista loše nakon što primjerice Sj. Makedonija promijeni ime, promijeni Ustav i niz drugih dogovora prema Grčkoj, na kraju doživi da se pregovori ne otvore. Ta poruka nije dobra. I posljedice vidimo, izvanredni izbori 12. travnja u Makedoniji. Što se tiče Albanije, i njoj smo dali podršku, sastali se zadnjih nekoliko tjedana i sa predsjednikom i sa premijerom i sa njihovim suradnicima, reagirali promptno na ovaj ogroman potres i tragediju koja se dogodila u Draču i u manjim mjestima oko Drača gdje je Hrvatska reagirala promptno, poslala ekipe koje su otišle helikopterima HV-a u potragu i spašavanje preživjelih iz ruševina a u kontaktu smo sa albanskim vlastima za daljnje podrške i potpore sukladno onome što im bude potrebno da se ublaže posljedice ove prirodne katastrofe. Što se tiče Brexita, druga tema o kojoj se zaista puno raspravljalo na sastanku, danas možemo procijeniti da smo ipak bliže da Brexit dogodi nego ikada prije. Dakle ova saga traje nekoliko godina, od najave sada već bivšeg bivšeg premijera Camerona pa do referenduma, njegovog rezultata, pokušaja Vlade Therese May pa u konačnici ovog zadnjeg dogovora i prilagodbe protokola o Irskoj i Sj. Irskoj, deklaracija o budućim odnosima između Unije i Ujedinjene Kraljevine, da nakon slijedećih izbora osiguramo tzv. uređeni Brexit, uređeni značit će na temelju sporazuma koji je postignut između 27 članica s jedne strane i Ujedinjene Kraljevine s druge strane. Koji su bili naši temeljni ciljevi? Broj jedan, izbjeći tvrdu granicu između Irske i Sj. Irske, dva, očuvati gospodarstvo na cijelom irskom otoku, dakle suradnja Sj. Irske i Irske i treće, zaštita integriteta jedinstvenog tržišta EU-a. Svi ti aspekti su uključeni u konačni tekst sporazuma nakon prilagodbi koje su napravljene. Naša je pozicija bila pozicija pravne sigurnosti i solidarnosti sa Irskom, to smo ponovili irskom premijeru Varadkaru koji je u Hrvatskoj boravio prošloga tjedna i mislim da su rješenja koja su pronađena, a to prije svega znači da će Sj. Irska ostati dio britanskog carinskog teritorija ali da se na tom djelu irskog otoka nastave primjenjivati određena pravila Unije a da će Ujedinjena Kraljevina primjenjivati svoje carinske tarife za robu koja iz trećih država ide u Sj. Irsku a ta roba neće nastaviti put prema EU-u. Dakle, radi se distinkcija. Ono što je važno, da je sjeverno irskim institucijama dana mogućnost odlučivanja o mogućem nastavku provedbe dogovorenog nakon isteka prvotnog razdoblja od 4 godine. sve ostale članice iskazale su spremnost za Brexit, podsjećam, riječ je o tipu sporazuma koji ne zahtijeva ratifikaciju u nacionalnim parlamentima članica već zahtijeva ratifikaciju u parlamentu Ujedinjene Kraljevine, dakle Zastupničkom domu i Europskom parlamentu na razini vijeća kada je riječ o Uniji stoga je trenutno datum o kojem govorimo 31. siječnja 2020., dakle u trenutku kada Hrvatska predsjedava vijećem i s te strane mi očekujemo uredno i dogovorno povlačenje za koje ćemo se zalagati i kao predsjedavajuća u tjednima i mjesecima koji su pred nama. Prethodno ćemo prepustiti britanskim biračima da iskažu svoju volju 12. prosinca. Što se tiče najvažnijega dokumenta bez ikakvih dilema o kojem će se raspravljati za vrijeme našeg predsjedanja, a to je niz u biti dokumenata o višegodišnjem financijskom okviru jer pravno je to nekoliko akata. Finci su predložili razgovore u 3 bloka, ukupna visina proračuna, volumen glavnih politika i uvjetovanost, 3 elementa o kojima su razgovarali nakon konzultacija, konzultacijama sa svim članicama. Smisao cijele vježbe je pronaći pravu ravnotežu između potrebe financiranja tzv. politika iz ugovora triti bejst, zovemo ih kolokvijalno tradicionalnih politika, a to su prije svega poljoprivredna i kohezijska politika i novih izazova, a novi izazovi su kao što je svima poznato iz ovih prioriteta nove komisije strateškog programa i pitanja sigurnosti i klimatske promjene i digitalno gospodarstvo. Po onome što je bilo razvidno na sastanku nakon tih konzultacija nije postignuta potrebna ravnoteža, očekujemo na vijeću u prosincu koje će bit sredinom prosinca, novi prijedlog pregovaračkoga okvira od strane Finske gdje će se pokušati naći balans. Naša je pozicija u nacionalnom svojstvu bila otprilike na razini 1,11 bruto nacionalnoga proizvoda na razini EU, dakle to je pozicija RH koja je uvelike bila na tragu onoga što je izvorno u svibnju 2018. predložila Junkerova komisija i Povjerenik za proračun Etinger jer smo smatrali da tu imamo adekvatan balans između prihodne i rashodne strane europskoga proračuna koji tamo ex lege mora biti uravnotežen, tamo deficita nema, to je isto dobro da imamo na umu. Mi smo sudjelovali u pripremama za ove sastanke i na sastanku prijatelja kohezije u Pragu prije nekoliko tjedana gdje je sasvim jasno i očito da većina članica, dakle tzv. neto korisnika europskoga proračuna, dakle onih koji više dobiju nego što uplate, nije zadovoljna sa prijedlogom koji je bio na stolu i koja će nastojati u pregovaračkom procesu držati konzistentan stav svih prijatelja kohezije u odnosu na one koji su neto uplatitelji, dakle gospodarski snažnije, veće članice Unije, ono što uvijek treba ponavljat, 10-tak velikih zapadnih bogatih članica Unije uplaćuje 80% europskoga proračuna, to je uvijek važno imati na umu jer moramo se i o toj temi na odgovarajući način senzibilizirati. RH će u dogovoru sa Finskom, a i sa Njemačkom koja je nakon nas, pokušati napraviti iskorak, pronaći rješenje da se taj dogovor postigne baš za vrijeme našeg predsjedanja. Zašto je to bitno? Bitno je jer nova financijska perspektiva počima u siječnju 2021., iskustva pokazuju da svako kašnjenje utječe na provedbu operativnih programa tj. ostaju sredstva koja nisu apsorbirana i iskorištena i zajednički je cilj da se to ne događa i zato je potrebno napraviti napor da dođe do sporazuma. Jedna od glavnih tema koju smo također raspravili je bilo tema klimatskih promjena, znate da klimatske promjene predstavljaju egzistencijalnu prijetnju koja nalaže EU da krene sa dodatnim naporima, uskoro će evo idućeg tjedna početkom u Madridu biti organizirana i velika Međunarodna konferencija na tu temu. Posebno je važno da RH podržava investicije u klimatsku energetsku tranziciju, to je jedna od najvažnijih poruka gdje moramo pronaći balans koji će nam omogućiti kako da se prilagođavamo izazovima između energetske sigurnosti, onoga što je vezano za industrijsku politiku i za politiku prilagodbe klimatskim promjenama na gospodarski učinkovit način. Također tema koja je važna za nas su i znanost i istraživanje i poduzetništvo i mladi na kojima ćemo nastojati povezati sve ono što je vezano za klimatske promjene i ove politike. Činjenica da se raspravljalo i o Turskoj je očekivana s obzirom na trenutak u kojem se odvijao sastanak Europskoga Vijeća gdje je vijeće u svojim zaključcima osudilo konsenzualno, dakle bez ikakvih ograda ili dilema bilo koje članice, jednostranu akciju Turske u sjeveroistočnoj Siriji koja je dovela do ljudskih žrtava, namjera je Unije da se ostane maksimalno uključena u rješavanje humanitarne izbjegličke krize, to je posebno važno za nas, dakle ja još jednom podcrtavam neobično veliku važnost postizanja dogovora s Turskom na tragu Deklaracije koja je usvojena proteklih nekoliko godina i gdje je postignut dogovor o financijskom aranžmanu, taj financijski aranžman bio je težak 6 milijardi EUR-a, 6 milijardi EUR-a europske pomoći Turskoj da izbjeglice i imigranti ostanu na teritoriju Turske. Za RH koja se nalazi na ovoj kopnenoj istočno mediteranskoj i zapadno balkanskoj ruti nema nikakvih dilema da jedan dogovor na tom tragu, a razgovori se vode, bude postignut i za razdoblje koje je pred nama i mislim da oko te teme imamo puno razumijevanje i zajednički stav svih političkih aktera u RH. U konačnici, u ovom kontekstu strateškog programa Unije na razini vijeća prioriteta nove predsjednice komisije Ursule von der Leyen želim ponoviti i 4 međusobno povezana i nadopunjujuća prioriteta koje je RH definirala u svom programu. Mi smo krajem listopada, 30. ili 31. listopada predstavili u Zagrebu okvire naših prioriteta, u međuvremenu smo na uključiv način održali u Rijeci konferenciju gdje smo predstavili prioritete u bloku onoga što nazivamo Europa koja se razvija, u Splitu na konferenciji Europa koja štiti, u Osijeku jučer Europa koja je utjecajna i slijedi zadnja konferencija Europa koja se razvija u Varaždinu. Dakle, planirano, sustavno željeli smo otvoriti raspravu sa građanima o svim segmentima naših prioriteta za vrijeme predsjedanja u najvećim hrvatskim gradovima s ambicijom da naša javnost i van Grada Zagreba bude svjesna onoga što su ključni elementi pred nama. Dakle, uz ove četiri, uz ova četiri bloka, uz dva kapitalna europska pitanja, Brexit i višegodišnji financijski okvir, treći element koji je izrazito važan je taj sastanak na vrhu u Zagrebu sa nama susjednim državama. Dakle ova četiri stupa i ova tri konkretna procesa odnosno događaja koji podrazumijevaju i europsku perspektivu naših susjeda, bit će jedna od zadaća hrvatskoga predsjedanja. Mislim da je sada zrelo vrijeme, dakle iduće godine ćemo imati praktički 30 godina hrvatske demokracije, imat ćemo prigodu da smo na čelu vijeća, bit ćemo pred 7 godina članstva, dakle moći ćemo ocijeniti prvo pravo prolazno vrijeme Hrvatske kao članice EU. Da li smo dovoljno osvijestili to postignuće, po meni je to zadaća broj jedan, tu prije svega mislim na opće ozračje u hrvatskoj javnosti i senzibiliziranje građana, to je jedna tema i zbog toga ovo i radimo ovdje u Hrvatskom saboru jer ovo nije bila praksa prije, da bismo omogućili zastupnicima participaciju u raspravi na ove teme više nego što je to bilo prije i to je izrazito važno da se prepozna. Dva, da vidimo političke koristi, tri da vidimo ekonomske koristi i četiri da vidimo razvojne koristi. I da onda sa tom analizom prvog prolaznog vremena vidimo što mi moramo to učiniti u idućih 7 godina plus one 3 do kada se mogu koristiti europska sredstva, a to je praktički iduće desetljeće da dođemo u fazu i s tim ću zaključiti, to je moja ambicija, a i cijele Vlade, a i svih nas koji se bavimo europskim poslovima dulji niz godina u različitim ulogama, da Hrvatska nakon dvije financijske perspektive pogleda nazad i kaže do 1. srpnja 2013. bio je ovakav kontekst, od 1. srpnja 2013. pa evo recimo 15 godina kasnije naša su postignuća slijedeća, jer to je najvažnija poruka koju šalju čelnici vlada država srednje i istočne Europe. Nema ni jednoga koji će reći da je nezadovoljan s onim što je njegova zemlja ostvarila u prvih 15 godina članstva. I to mora biti naš cilj, naša ambicija, informacija, znanja, odvažnosti i spretnosti da taj proces vodimo imamo dovoljno. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Bulj.
Tražio bi stanku u ime Kluba MOST-a, 10 minuta o izvješću o sastancima u Europskom vijeću koje je iznio premijer, naravno da ćemo tijekom rasprave kolegice i kolege imati razloga debatirati i o ovome razgovarati. Međutim, ja bi ovdje samo podsjetio i premijera i sve nas na odluku iz 2016. Vlade RH kojom ministar vanjskih poslova mora godišnje sazivati 4 sastanka Povjerenstva za praćenje izvršenja srbijanskih mjerila u otvaranju Poglavlja 23 i 24 o pristupanju Srbije u EU. Evo kao što nam je svima poznato novi ministar Grlić Radman je već mjesec na čelu povjerenstva za nadzor Srbije, no niti jedan nije sazvao od ova 4 obavezna sastanka. Povjerenstvo je se uvaženi premijeru, kolegice i kolege samo jednom sazvalo, a to je u mandatu premijera Tihomira Oreškovića. Mislim da smo evo nakon 30 godina demokracije, gdje su hrvatski branitelji svi zajedno se izborili za demokraciju, da ministri bi trebali poštivali, uvaženi ministar vanjskih poslova ovu odluku, ali ni njegovi prethodnici, ni Stier, ni Pejčinović Burić nisu poštivali ovu odluku što znači da je to vjerojatno pod pokroviteljstvom premijera Plenkovića jer moramo znati da je ova odluka donesena da se potpuno, da potpuno ispunjavanje obaveza Srbije da se nadoknadi šteta žrtvama srbijanske agresije, tu su i nestali, tu je i ratna šteta. Međutim, očito Srbija i Aleksandar Vučić koji je iz obitelji pučana, iz vaše obitelji premijeru, otvara znači u ovo vrijeme kad otvara poglavlja, uredno ih otvara i još ismijava žrtve vukovarske, dizanjem spomenika četniku i zločincu u Beogradu. Međutim, nije ovdje kriv Vučić, nego vi premijeru Plenkoviću jer omogućavate Srbije ponižavanje hrvatskih [[Upadica: Zahvaljujem.]] žrtava. Zbog toga [[Upadica: Stanka će biti odobrena.]] tražim stanku zbog nepoštivanja znači zakona od strane ministra. Hvala.
Hvala vam lijepa. Javio se i kolega Maras, pretpostavljam isto stanka, jel? Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Klub zastupnika SDP-a traži stanku po ovom pitanju vezano uz ja bi rekao i funkcioniranje nas kao države u okviru EU, Europskog vijeća jer evo dao sam si truda u ovoj kratkoj stanci koju smo imali od aktualnog sata do ovoga i proučio sam, znači niti u jednoj državi članici EU nije bila situacija da više od 30 dana škole ne funkcioniraju. Znači ako želimo ovdje govoriti o Sjevernoj Makedoniji, o Albaniji, o tome da se te zemlje žele priključiti EU, onda trebamo vidjeti da li naša država funkcionira ili ne funkcionira. Sramota je da premijer Plenković ne može više od 30 dana sjesti sa ljudima i dogovoriti i ispuniti njihove zahtjeve. Mene su zamolili profesori i nastavno i nenastavno osoblje iz naših škola da predam gospodinu Plenkoviću slike iz učionica danas na kojim vrlo jasno prezentiraju ljudi svoj stav po pitanju ponude koju je premijer Plenković dao. Više, manje svi ne. Ovdje je preko 1000 zaposlenika koji su danas svoje fotografije javno objavili o poslali vrlo snažnu poruku Vladi RH, vladajućoj većini HDZ-u gdje govore Hrvatska mora funkcionirati. Ovo je disfunkcionalna Vlada, dajte se više saberite i riješite problem. Poruka koju ste danas dobili od zaposlenih u obrazovanju vam je ne, ne želim ovo što ste nam dali jer to nije rješenje. Razgovarajte s nama. Ukoliko možete s Bandićem riješiti GUP preko noći kako bi se nekolicina obogatila za stotine milijuna kuna, e onda možete ispuniti i ono šta učitelji od vas traže, a to je povećanje koeficijenata. I ovako su se malo zaigrali učitelji i poslali su premijeru Andrej sa ne vrlo kreativno … /Govornik isključen./ …
Hvala kolega Maras. Stanka će biti odobrena. Izvolite kolega Bačiću.
… [[Govornik naknadno uključen.]] izvješću o održanoj sjednici Europskog vijeća i posebno izdvojili rad Vlade ne samo na razini Vijeća nego prije svega da bismo ukazali na sve što Vlada radi u Hrvatskoj, pogotovo bismo htjeli ukazati na razliku u radu Vlade HDZ-a u odnosu na rad vlade Zorana Milanovića čiji je član bio i kolega Maras i kolega Bauk ovdje, vidim i kolegica Mrak TAritaš i gospođa Milanka Opačić, također. I onda bih želio ponoviti da je vlada Zorana Milanovića uvela u hrvatski socijalni i mirovinski sustav dobnu granicu za odlazak u mirovinu od 67 godina da bi samo par godina nakon toga svojom rukom potpisala i protivila se vlastitoj odluci. Sada slušam da nam dociraju ministri iz vlade Zorana Milanovića o stanju u hrvatskom školstvu, zabrinuti su za dostojanstvo i obraz hrvatskih profesora, učitelja i nastavnika, a u isto vrijeme su im smanjivali plaće, dodatke, ukinuli božićnicu, ukinuli regres itd., itd. Kao možda vrhunac koji najbolje pokazuje postupanje SDP-a i SDP-ovih sadašnjih ili bivših dužnosnika jest podnošenje ustavne tužbe Ustavnom sudu da se odluka i zakon prema kojem su saborskim zastupnicima 2012. godine ukinute mirovine, ti isti zastupnici SDP-a koji su tražili da se ukinu mirovine saborskim zastupnicima su sada masovno dižu ustavne tužbe jer su povrijeđena njihova ustavna prava. Evo to najbolje govori o vjerodostojnosti SDP-a, njegovih ministara i dužnosnika. I sada oni plaču nad sudbinama drugih … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala vam kolega Bačić. Bit će stanka odobrena. Kolega Zekanović, izvolite.
Također tražim stanku u ime kluba Hrvatskih suverenista. Naime, čuo sam u izlaganju poštovanog predsjednika Vlade RH da je Hrvatsku u dva navrata smjestio na Balkan. Poštovani predsjedniče Vlade, Hrvatska nije na Balkanu, Hrvatska nije balkanska zemlja. Dakle kada spominjete nekakve zapadno-balkanske rute malo evo ipak otvorite neki udžbenik geografije. Naime, pojam balkanski poluotok uopće ne postoji kao takav, to vi očito ne znate. Pojam Balkan je isključivo kulturološki i politički pojam. Ako vi kao predsjednik Vlade RH u europskim institucijama svrstavate Hrvatsku na Balkan, e onda Hrvatska ima jako veliki problem. To nije malen problem predsjedniče Vlade, to je jako veliki problem. Dakle, ako uzmemo od Tršćanskog zaljeva do Baltičkog mora odnosno Tršćanskog zaljeva do Crnog mora vidjet ćemo da je ova veza odnosno udaljenost do Crnog mora puno veća pa ne možemo uopće govoriti o balkanskom poluotoku. Dakle, balkanski poluotok odnosno ono što se smatra Balkanom može se smatrati prostor isključivo istočno od rijeke Drine, a Hrvatska na Balkanu nije. Balkan je isključivo kulturološki pojam koji koriste političari očito poput vas. Međutim, ponovit ću, Hrvatska ima jedan jako veliki problem ako predsjednik Vlade RH stavlja Hrvatsku na Balkan. Molim vas da to ispravite i da koristite termin koji ste također upotrijebili, istočno-mediteranska migracijska ruta, a ne zapadno-balkanska jer Hrvatska na Balkanu nije poštovani predsjedniče Vlade.
Kolegice i kolege, odobravam stanku, ali vas pozivam da nakon stanke razgovaramo o temi, a to je Izvješće sa Europskog vijeća. O ovome se sigurno nije razgovaralo o čemu ste sada nastavili zatražili stanke pa vas molim da iskoristim ovu priliku da razgovaramo o ozbiljnim temama. Hvala lijepo. Stanka do 16,00 sati. STANKA U 15,46 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 16,01 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo nastavili s radom. Na redu su replike i prvi je na redu kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, 29. studenog, za koji dan, neki će slaviti dan republike, one prošle, nesretne države a neki će obilježavati 2 g. od smrti hrvatskog heroja generala Slobodana Praljka koji je sebi oduzeo život u haškoj sudnici da bi nam poslao jednu snažnu poruku. Zanima me vaše mišljenje o generalu Slobodanu Praljku, što vi mislite o njegovom činu? I zanima me jeste li što napravili po tom pitanju a obećali ste i vi i vaša stranačka kolegica Kolinda Grabar Kitarović da ćete u međunarodnim europskim institucijama napraviti nešto da se sazna i čuje istina i o Domovinskom ratu i o našim utamničenicima u haškom zatvoru. Ovdje mislim prije svega na generala Petkovića.
Hvala vam. Idemo na drugu repliku, poštovani kolega Glasnović, izvolite.
Poštovani premijere i ostali, danas smo čuli dosta ove retorike diplomatske i žargona ali moje pitanje kratko je ovo, ima li Hrvatska neovisnu vanjsku politiku? Kad je u pitanju Brexit, ostaje Malta, Irska, šta misli Hrvatska o toj granici koja će se uspostaviti nakon Brexita, koji će biti službeni jezik EU-a, kakav ima pogled Hrvatska prema Siriji? Sirija, sad će se raditi rekonstrukcija vrijedna milijarde dolara, šta će radit tamo hrvatske tvrtke i jesmo li dio toga ili ćemo čekati političku soluciju, rješenje, tamo ima tvrtki, Hrvatska ima tamo ustvari naftnih polja. Hoćemo čekat tu rješenje političko ili ćemo djelovat i naše tvrtke tamo uključit u to, ima druga pitanja, poljoprivredna politika itd., koliko ćemo gubit sa Brexitom, to su neka kratka politika, vanjska politika većinom.
Hvala vam. Kolega Zekanović, što je povreda Poslovnika?
Zanima me što mi radimo ovdje odnosno što premijer radi ovdje ako ne odgovara na postavlja pitanja.
Kolega Glasnović, kolega Glasnović je govorio…
…/Upadica Zekanović: Znači ja smatram da je…/…
Kolega Zekanoviću, molim vas.
…/Upadica Zekanović: Ma, samo kratko…/…
Dakle, digli ste povredu Poslovnika …
…/Upadica Zekanović: Hoće li premijer odgovarati na pitanje, to je samo kratko i jasno, ako nije ne ide ... [[Govornik se ne čuje.]]
Digli ste povredu Poslovnika tijekom pitanje koje je uputio odnosno replike kolege Glasnovića, ja sam mislio da se vi želite osvrnuti na njegovo izlaganje. Molim vas, nemojte kršiti Poslovnik.
… [[Upadica Zekanović, ne razumije se.]]
Želite odgovoriti kolegi Glasnoviću? Izvolite. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Da, da, ne, ne, kolegi Glasnoviću, da.
Poštovani zastupniče Glasnović, vaše pitanje se odnosilo na nekoliko tema, tema, spominjali ste Maltu, Irsku, pretpostavljam otočne zemlje, pitanje engleskog kao službenog jezika, vi znate da Irska kao članica također ima engleski jezik uz gaeli kao službeni jezik. Prema tome, to što će Ujedinjena Kraljevina izać, jezik će ostat. Stvari su tu dosta jednostavne, to nije tako komplicirano za razumjet. Što se tiče efekta izlaska Ujedinjene Kraljevine iz EU-a na Hrvatsku, po svim ekonomskim analizama koje su radili na razini EU-a, učinak na Hrvatsku je najmanji od svih, ne samo zbog kratkoće našega članstva nego zbog činjenice da je ovdje i trgovinska razmjena na toj razini da ćemo mi najlakše prebroditi ovo puno lakše nego one zemlje koje su bliske i koje puno trguju.
Hvala vam. Kolega Lovrinović, izvolite.
Hvala. Poštovani g. predsjedniče sa suradnicima, vidite, kad smo ulazili u EU prije 6 g., bili smo na prosjeku sa razvijenosti standarda 61%, sad smo pali na 59%. 27. smo predzadnja zemlja u EU-u. Vi kažete preuzet ćete kormilo upravljanja EU-om. Sve male zemlje mogu formalno pa i vi preuzeti kormilo ali ćete ga vrtjeti tamo gdje kažu Nijemci i Francuzi, to je potpuno jasno. Međutim, ja bi vam skrenuo pažnju, ako već ćete predsjedat, onda pozovite institucije, novo vodstvo EU-a da vam pomognu u obračunu sa korupcijom u Hrvatskoj, to je napravio i naš zastupnik Mislav Kolakušić ali napravite i vi sad kao premijer, pozovite ih u borbu protiv korupcije. Ali ja znam da je vama teško jer vi, pola vaše Vlade ste morali potjerati zbog sumnje u korupciju. Kako napravite, pokušajte tu, kako mislite da to ne vidimo u prioritetima predsjedanja, borbu protiv korupcije u Hrvatskoj? Evo.
Želite odgovor? [[Upadica Plenković: Da, da.]] Izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Lovrinović. Pa evo, prateći vaše nastupe zadnje skoro 4 g. ovdje, zaista vidim da ste kao profesor na Ekonomiji, jedan uvjereni europejac, čovjek koji argumentima zaista želi da Hrvatska maksimalno iskoristi članstvo, da bude bolja, da naša ekonomija ide naprijed, da gospodarski rast ide naprijed, da kroz europski semestar providimo politike koje su u interesu naših građana i zdravoga rasta hrvatskoga gospodarstva. Još me posebno oduševljava što spominjete zastupnika u Europskom parlamentu koji bi želio kumulirati ne znam po kojem to zakonu i propisu, i ulogu zastupnika, vjerojatno u Europskom parlamentu i ulogu Predsjednika države i premijera i barem nekoliko ministara, all in one. Rekao sam neki dan u Osijeku, samo Kinder jaje ima taj koncept. To političari i dužnosnici po našim propisima ne mogu pa budući da propagirate takve kandidate, ja vama čestitam, želim vam svako dobro u vašim europskim i hrvatskim ambicijama.
Kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepo. G. premijeru, da se vratimo iz iracionalnog u racionalno, nadam se da nećemo morati vući komparacije i biti lošiji od nekih zemalja koje nisu članice EU-a. Ja sam vam prije same stanke predao 100-tine slika naših učitelja iz učionica sa jasnom porukom. Mene zanima kada ćete konačno sjesti sa njima, ispuniti njihove zahtjeve i na kraju kada će djeca krenuti u školu? Ovo je katastrofalan problem, roditelji su zbilja već iziritirani cijelom situacijom, učitelji žele raditi, djeca žele učiti i ono što ja vidi kao problem je da Vlada nema kako bi rekao sluha za one koji rade jedan od najodgovornijih poslova u RH. Još jednom veliku podršku dajem učiteljima, učiteljicama, nenastavnom osoblju, neka izdrže, a vas pozivam da sjednete [[Upadica: Zahvaljujem.]] i dogovorite kad će škola početi. Hvala lijepo.
Kolegice i kolege, ja bih vas zaista molio da se držimo teme, dakle tema je danas Izvješće sa Europskog vijeća. Ovo nema nikakve veze sa temom, imali smo aktualno prijepodne, slobodni govor, mogli ste govoriti, probajte, molim vas, apeliram na vas da se držite teme. Izvolite odgovor.
Pa ja sam siguran da je obrazovanje i hrvatska i europska tema i možemo mi i o njoj razgovarati i u kontekstu Europskoga vijeća, a isto tako možemo odgovorno reći da smo HDZ-ova Vlada za razliku od vaše SDP-ove u kojoj ste vi bili, jako je važno zastupniče Maras da ljudi znaju da ste vi istim ovim profesorima, nastavnicima, kontinuirano, konzistentno smanjivali plaće, rezali koeficijente, ukidali božićnice, ukidali regrese, ne davali im dnevnice i smanjivali plaće. Dakle, vi ste dio one vlade koje je radila protiv materijalnog i financijskog statusa nastavnika, učitelja i profesora i zato nemate pravo docirati i biti licemjerni. Mi smo Vlada, za razliku od vas, koja je povećala plaće 11,5% i na stolu sada nudi sve skupa 23,1% i razgovara non stop. I sada ministri Marić i Aladrović vode razgovore, a vi docirate kao licemjer koji je smanjivao plaću. To je istina.
Hvala vam lijepo. Predsjedniče Vlade i vas bih molio da se držimo teme i povlačite. Ja bih vas molimo imamo temu, morao je naravno odgovoriti predsjednik Vlade to je logično, ali vas molim sve skupa, ova rasprava ima smisla ako ćemo razgovarati o Izvješćima Europskog vijeća, ako nećemo razgovarati o Izvješćima Europskog vijeća onda je sve ovo skupa besmisleno. Dakle, onda svaku točku koju imamo, možemo pretvoriti u raspravu o nečem drugom. Pa bih još jednom apelirao, da barem budite dovoljno kreativni i vješti pa da vam ne mogu prigovoriti, ali ovako izravno govoriti o nečem drugom što nije tema, onda ću vam morati uzeti riječ jer tako piše u Poslovniku. Kolega Bulj, izvolite. A šta imate još povredu Poslovnika? Pa ja sam mislio da ste ju povukli. Izvolite.
Hvala lijepo. 238. ja bih upozorio premijera da je on ovdje da rješava probleme, a ne da kao analitičar daje presjek situacije u nazad godina. Znači mi imamo sada problem koji je ogroman, velik kao kuća, Mont Everest, znači imamo problem da ljudi žele da jeca idu u škole. Problem je da vi to ne rješavate, ne zanima me imam dvoje djece kući, želim znati kada će u školu, [[Upadica: Zahvaljujem kolega Maras.]] recite mi kada će u školu.
Kolega Maras dobivate opomenu, izvolite sjesti.
Sutra, sutra će u školu?
Kolega Maras, kolega Maras dobivate opmenu izvolite sjesti.
Slušajte šta govori, reko je sutra će u školu.
Sada vam dajem i drugu opomenu, oduzimam vam dakle pravo govora po ovoj točci. Idemo sada na raspravu, kolega Bulj izvolite.
Zbog čega, ja sam imamo namjeru sjesti, a vi ste prije nego što sam sjeo izrekli drugu opomenu, zbog čega?
Izvolite sjesti i nemojte dalje ići u raspravu jer ću morati se poslužiti daljnjim instrumentima koje ne želim.
Pa jel hoćete da se poslužite tim?
Izvolite sjesti.
Onda mi nemojte oduzimati riječ, imam pravo raspravljati.
Sada vam oduzimam, sada vam oduzimam pravo rasprave po cijeloj točci danas. Izvolite sjesti. Kolega Bulj.
Pa čekaj šta je ovo sad?
Hvala lijepo. Premijeru, spominjali ste Schengen i rješavanje graničnih problema, znači da, ali moramo znati da u ovome trenutku imamo jedan veliki problem u pograničnom području. Evo ja sam bio nedavno i u Vrgorcu, gdje se ljudi osjećaju nesigurno zbog prelaska ilegalnog migranata, gdje su nanesene im štete i materijale i osjećaju se nesigurnim, ako išta Vlada mora skrbiti o ičemu onda je to o sigurnosti naših građana i naše imovine. Mislim da bi trebalo upotrijebiti ono što zakon i omogućuje, to znači da hrvatska vojska pomaže policiji jer naša policija radi dobar posao ali ih je malo na tolikome području, to govorim sad o ovome području gdje ja živim, Dalmatinskoj zagori, gdje su učestali ulasci migranata ilegalnih na ta područja. Kradu se vozila, ljudima su velike štete razbijena su vozila, ljudi i djeca žive u strahu, pa vas pitam da li ćete iskoristiti tu mogućnost zakonsku da vojska pomogne policiji. Hvala lijepo.
Hvala vam. Odgovor izvolite.
Hvala lijepa. Zastupniče Bulj kao što znate naša je politika jačanja kontrole granice sa nama susjednim zemljama nečlanicama EU konzistentna. To sam rekao i u govoru. Ne zbog toga samo što želimo postati dio Schengenskog prostora što je logično i normalno da budemo dio jedne od dvije dublje integracije koje nam slijede, nego zbog toga da kvalitetno apsorbiramo 271 milijun EUR-a koji su ojačali sposobnosti i ljudske i tehničke hrvatske policije. Prema našim zakonima za čuvanje granice je nadležna policija i ja želim i ovaj put zahvaliti 6.500 hrvatskih policajaca koji čuvaju Hrvatsku granicu na vrlo zahtjevnom terenu, 24 sata na dan, uključivši i u dijelu zemlje gdje ste vi. I zato sam i spomenuo da je dogovor s Turskom odakle prelaze migranti u Grčku najvažnije pitanje koje će obustaviti kretanja na pravcu koji se tehnički zove istočno-mediteranski i zapadno-balkanski, a to ne znači impliciranje ovoga što je govorio gospodin Zekanović.
Hvala. Kolega Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Vlade u svome izlaganju ste spomenuli upravo pojam hibridne prijetnje, ali na kraju ono što vi govorite u odnosu na stvarnost u Hrvatskoj je zapravo hibridna prijetnja. Uspjeh koji vi dodjeljujete EU da je stvorila bolji život u Hrvatskoj vjerujte mi da se ne vidi. U području odakle ja dolazim Vukovarsko-srijemske županije tamo se ne vidi, tamo vam je, ljudi se iseljavaju. EU nije nama donijela ravnomjeran razvoj nego je uzela radnu snagu, znači ti radnici svi su otišli negdje živjeti. I upravo ovdje što kaže Antonija, ako ste možda pogledali ove bedževe, želim da moja obitelj i rodbina žive blizu da ne idu u Njemačku. Ako je EU politika EU takva da će iskoristiti naše resurse, a da mi nećemo imati ravnomjeran razvoj onda zapravo vaš govor i hibridna prijetnja onoj stvarnosti koju imamo. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Poštovani zastupniče Panenić. Tema hibridne prijetnje u ovom kontekstu nije imala veze s ovim što vi govorite, to je nešto drugo. Ovdje se govori o dezinformacijama, lažnim informacijama, utjecaju na birače, na građene članica EU od onih aktera koji dolaze izvan EU. To je poanta u europskom kontekstu te teme i ona je kontinuirana, stalna, dokazana u više slučajeva pratite siguran sam europske medije i znate o čemu govorim. Što se tiče istoka Slavonije, ako je ijedna Vlada odlučila napraviti iskorak prema Slavoniji onda je to ova i to baš projektom Slavonija, Baranja i Srijem. Za čini mi se 15 dana bit ćemo u Vukovaru, 10. sastanak savjeta, 10., znači već smo dva puta obišli svaku od slavonskih županija, više od 11,5 milijardi kuna ugovorenih od ukupno 18,5 milijardi predviđenih. Karta projekata je svaki put sve bogatija, a vi ponekad ja se nadam i sudjelujete pa znate o čemu govorim, a to ćemo i nastaviti.
Hvala. Kolega Panenić, tražili ste stanku koliko sam shvatio.
Hvala lijepo. U ime kluba Nezavisne liste mladih tražimo stanku upravo radi ovih izjava koje je iznosio sada premijer Plenković. Meni je jasno i nama je jasno da njegovi posjeti sada su u funkciji predizborne kampanje za predsjedniče izbore gdje on spašava rejting i predsjednice aktualne kao kandidatkinje i HDZ-a. Ali ono što treba zapravo govoriti, a to je ravnomjerni razvoj gdje mi želimo biti netko tko je stvaran partner, a ne da nam dolazi svatko malo netko tko ima političku ambiciju da bi donio neke blagodati koje su vidljive samo onima koji donose. Od ovih 11 milijardi nažalost mi tamo imamo nešto što je zapravo mrtvi kapital koji nama ne donosi taj razvoj, koji se toliko naglašava i smatram da je to jedan ozbiljan trenutak da se napokon posluša ljude koji tamo žive što oni žele. Da li oni žele 11 milijardi ili žele imati stvarno kvalitetna radna mjesta na kojima će stati? Da li donosi možda premijer sada kada bude došao rješenje za Đuru Đakovića? Da li će Đuro Đaković postati ponovo lider koji upravlja sa takvom jednom snažnom industrijom kao što je i vojna industrija, gdje bi trebali biti broj jedan nositelj? Da li će riješiti pitanje brojnih tvrtki koje upravo propadaju od uprav koje su postavljene od Vlade premijera Plenkovića? Kada ćemo više doživjeti u stvarnome životu da te milijarde koje se stalno spominju postanu nešto što i moji susjedi osjete da ne ispadne da u bilo kojem mjestu kada pogledate krajnji istok Hrvatske sveli smo se na trećinu stanovnika? Ako se zatvaraju škole, ako odlaze roditelji, ako odlaze učenici, ako poštanskih ureda više nema, ako govorimo o sveopćem nazadovanju tih područja onda se pitam koja je to politika koju će nama premijer Plenković doći prezentirati u Vukovar kada bude došao u sljedećim danima ili će biti samo navijačka, navijajte za nas sa nama znate na čemu niste.
Hvala. Sukladno Poslovniku odobravam stanku od 10 minuta, nastavljamo u 16,30. STANKA U 16,20 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 16,30 SATI]] Nastavljamo s radom, molim vas da zauzmete svoja mjesta, prvi je na redu kolega Dobrović, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Vlade, dobro je, lijepo je vidjeti kada predsjednik Vlade na jedan samouvjeren, siguran, upućen način iznosi stajalište odnosno politike s Europskog vijeća, međutim spominjali ste koordiniranost naših institucija i moram primijetiti da postoji silna neusklađenost dakle nekoordiniranost između naših nacionalnih politika koje bi morale pratiti ove europske politike i ovoga o čemu vi govorite. Više put ste spominjali zelene politike, spominjali ste klimatske promjene, vjerojatno ste čuli za paket vlastiti resursi, dakle sve je to povezano a kad pogledamo kako se troši novci operativnih, ... [[Govornik se ne razumije.]] razdoblje do 2020., onda vidimo da se radi o katastrofi. Vaš ministar se nije uspio s tim pozabaviti, dakle sustav vode klijentelisti, da li ste toga svjesni?
Hvala vam. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Zastupniče Dobrović, vi znate da ja vas cijenim i poštujem, mislim da ste daleko najkvalitetniji zastupnik MOST-a a i bili ste jako dobar član Vlade i uvijek pažljivo slušam što imate kazati i o temi zaštite okoliša i o kontekstu klimatskih promjena s obzirom na vašu ekspertizu i dosadašnji rad. Kad je riječ o koordiniranim stavovima Vlade RH u pogledu klimatskih promjena, u pogledu politike zaštite okoliša, oni to jesu jer su svi stavovi koje mi izlažemo na različitim formacijama vijeća pa uključujući i Vijeće na kojem nas zastupa ministar Ćorić, uvijek prođu sve filtere Vlade, dakle tu nema nikakvih ... [[Govornik se ne razumije.]] Što se tiče na nacionalnoj razini, ministar Ćorić zajedno sa svojim suradnicima u svom ministarstvu čini sve da unaprijedi i bolje gospodarenje otpadom i veću kvalitetu zaštite okoliša i provedbu onih međunarodnih standarda kad je riječ o klimatskim politikama u Hrvatskoj.
Hvala. Kolega Klisović, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, danas ste nas ovdje jednako kao i u NSB-u informirali o prioritetima hrvatskog predsjedanja. Spomenuli ste 4 velika područja, unutar njih cijeli niz tema o kojima se dugo već raspravlja i na razini EU-a. A spomenuli ste i Brexit, onda proširenje i zapadni Balkan kao i višegodišnji financijski okvir. Sve je to veliko. No ono što mene zanima, što će biti onaj prioritet broj jedan hrvatske Vlade dakle onaj prioritet tijekom predsjedanja gdje ćete vi se fokusirati i potrošiti najviše svoga vremena? Onaj prioritet od kojih će hrvatski građani imati koristi, onaj prioritet koji će hrvatski građani pratiti i živjeti s njime tijekom hrvatskog predsjedanja. U jednoj debati na jednom radiju, vaš jedan suradnik je kazao da će to biti demografija. Iz onog što ste vi kazali danas i govorili, čini se da će biti proširenje i zapadni Balkan pa vas molim da mi kažete koji je to prioritet broj jedan. Hvala.
Hvala. Izvolite, odgovor.
Poštovani zastupniče Klisović, ja sam siguran da ste vi kao čovjek koji prati ove teme niz godina, dobro pratili što smo do sada kazali ono što je na stolu. Najvažniji dosje bez ikakvih dilema višegodišnji financijski okvir. Ako mene pitate što je prioritet broj jedan, to je broj jedan jer je kao i na nacionalnoj razini, kao što je to kod nas usvajanje proračuna, tako je za Uniju još važniji sedmogodišnji financijski okvir. Kroz njega će se reflektirati svi politički prioriteti, sredstva, operativni programi koji će se događati i unaprjeđenje Hrvatske zahvaljujući poluzi koja se zove sredstva koja nam stižu iz europskog proračuna, mi ćemo sigurno biti ... [[Govornik se ne razumije.]] korisnik još najmanje 10-ak godina, tu uopće nema dileme, dakle to broj jedan. Broj dva u smislu vidljivosti, treba biti sastanak sa nama susjednim državama jugoistoka Europe u Hrvatskoj jer je to politički najvažnije i najatraktivnije a ovaj treći prioritet, Brexit, koji je zaista došao u fazu izručenja nama na samom kraju ćemo odradit ali naglasiti buduće odnose, to je pravi izazov. Te tri stvari mislim da je to i slijed prioriteta.
Hvala. Kolega Bauk, izvolite.
G. predsjedniče, moj dojam je da vas bolje razumiju vani nego doma. Čak i što se tiče izraza lica, puno ste ozareniji kad govorite o ovim vanjskim temama, kad govorite o oporbi, imate strogi izraz lica, jedino je stroži kad govorite onima vašima u HDZ-u koji vas ometaju ali to je sad druga stvar. Dakle, pitao vas je kolega Grbin danas o osnovici, koeficijentima, dodatku. Evo da vas bolje razumijem, ja ću vam pokušati objasniti u čemu griješite. Da ovako postupa trener Hrvatske atletske reprezentacije, onda bi Blanku Vlašić poslao da baca disk a Sandru Perković da skače u vis i čudio bi se, pa oboje su vrsne atletičarke. Da ovako postupa kao vi menadžer Real Madrida, Luku Modrića bi poslao u košarkaški klub a Luku Dončića u nogometni i rekao bi pa u čemu je problem, oba vrsno barataju loptom i oba se zovu Luka. Evo tu griješite. A evo da budem u temi g. predsjedniče, imam pitanje, hoće li prije dogodit Brexit ili će završit štrajk učitelja? Hvala.
Evo izvolite, ovo je bilo jako, izvukli ste se u zadnji tren.
Poštovani zastupniče Bauk, vi znate da ja vas volim otkad ste nam sudili košarku prije jedno 25, 30 g., to su bila davna vremena, još posebno, Drobnjak je bio trener, posebno ovaj bračko-hvarska osovina mi je jako draga. Što se tiče ove teme o kojoj vi govorite, dakle naš je napor maksimalan, iskren je, pun je poštovanja i digniteta prema profesiji učitelja, profesora, nastavnika i prema obrazovanju. Ako imate trenera koji alocira u recimo sport koji se zove obrazovanje, 18,3 milijarde kuna, onda taj razumije što je to, koliko je to važno i koliko treba ulagati u taj sport, to je ono što mi radimo, nema nikakve zabune, ponuda koja je na stolu je dobra, kvalitetna, cjelovita i iznosi za razliku od vas kad ste vi bili trener ili barem kad su vaši bili treneri, koja je bila u minusu, naša je u plusu s ovom ponudom 23,1%, to je pobjednički trener, a ne gubitnički.
Hvala. Kolega Ljubić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče Vlade sa suradnicima. Dakle izbor predsjednice Europske komisije, uključenje resora demografije i demokracije u resor, izbor potpredsjednice Šuice na čelu resora govori o nesumnjivom utjecaju hrvatske Vlade i njenog predsjednika u Europskom vijeću. Međutim, ovom prilikom želim istaći jednu drugu stvar, snažno zalaganje RH u Europskom vijeću za politiku proširenja na Jugoistok Europe nailazi na odobrenje, ne samo legitimnih predstavnika tih država već i pripadnika hrvatskog naroda u tim državama. Pa mogu reći i nakon zadnjeg kongresa Europske pučke stranke kada je Europska pučka stranka na prijedlog HDZ-a usvojila Rezoluciju o politici proširenja posebice na Albaniju i Makedoniju razgovarajući sa pripadnicima hrvatske manjine u Makedoniji dobio sam uvjeravanje da to sigurno doprinosi njihovom boljem položaju i očekujem da će se sigurno hrvatska Vlada u predstojećem periodu ovaj proces proširenja iskoristiti da se popravi položaj hrvatskih manjina u tim državama.
Hvala kolega Ljubić. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Ljubić. Dakle za razliku od ovih konstrukcija zastupnika Bauka o tome kako se tko snalazi i na kojoj temi, mi se jako dobro snalazimo i na europskim i na nacionalnim temama i na regionalnim i na lokalnim temama i na temama našeg susjedstva i na temama zaštite prava Hrvata kao konstitutivnog naroda u BiH, recimo za razliku od njega koji urbi et orbi jasno i glasno kaže da je SDP za to da Hrvati izvan Hrvatske imaju ravno nula zastupnika u Hrvatskom saboru. To treba ponoviti, da je to pravni izvorni stav koji ide iz trbuha, to moramo podsjetiti. Što se tiče našega stava oko Hrvata u BiH i ovih zemalja on je jasno artikuliran i na Europskim vijećima, ali i kroz aktivnosti u okviru naše političke obitelji o čemu smo mogli imati prigodu i razgovarati i svjedočiti prošloga tjedna u Zagrebu, a i vi ste tamo bili. Hvala.
Hvala. Kolega Đujić, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade. Spomenuli ste u svom uvodnom izlaganju jačanje hrvatske granice u cilju ulaska u Schengen, iako ste već odgovarali na neke replike prije ove moje, ja ne živim u pograničnom području, živim u Primorsko-goranskoj županiji, prošli tjedan se u mom gradu u Novom Vinodolskom dogodila jedna prometna nesreća u kojoj je stradalo i teško ozlijeđeno osam ljudi od čega su šest bili migranti na Jadranskoj magistrali u mjestu Zlobin u gradu Bakru je prošli tjedan uhićeno 71 migrant neposredno blizu naselja, nastaju ozbiljne štete ljudima koji žive u tom kraju. I mi nismo pogranično područje, mi smo nekih 100, 150 kilometara od granice, meni nije jasno kako skupina od tolikog broja ljudi može hodati 100 kilometara kroz neku zemlju da ih niko prije ne uhvati i to je sigurnosno pitanje? Uglavnom ja bih vas želio pitati šta Vlada radi po tom pitanju odnosno da li ćete intenzivnije nešto raditi dok se ne dogodi ovaj sporazum sa Turskom koji bi to trebao kao riješiti? Dakle šta do tada i tko će ljudima namiriti štetu koja nastaje zbog svega toga? Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Đujić. Ja sam kazao uvodno, Hrvatska ima 6.500 ljudi da štiti svoju granicu. Mi smo, a koliko sam razumio stav je bio i SDP-a da Hrvatska ne diže bodljikave žice i da ne diže ograde. Jel točno? Je. Ako je to stav onda vi možete razumjeti ako Hrvatska koja ima 1350 kilometara granice sa svojim susjednim zemljama, 1350 sa Srbijom, BiH, Crnom Gorom zajedno. Postoje prirodne granice, rijeke Dunav, Sava tu je situacija lakša, tamo gdje su planinska ili šumska područja koje je teško kontrolirati događaju se ovakvi primjeri da nakon što ulaskom na teritorij članice Unije Grčke kroz teritorij bilo da je to Sjeverne Makedonije, Srbije, BiH, Albanije, Crne Gore svi ti migranti budu kanalizirani prema Hrvatskoj. To je najbrži i najkraći put bez bodljikave žice prema Europi. Zbog toga se to događa, međutim policija reagira i tada i reagira stalno i reagirat će i u budućnosti. Puno je manji taj intenzitet nego što bi bio da nema policije na granici.
Hvala. Kolega Škibola, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine Plenkoviću, Slovenija je podnijela zahtjev Europskom sudu u kojem tvrdi da Hrvatska krši europsko pravo jer nije provela u potpunosti arbitražnu odluku. Interesira me što ćete napraviti ukoliko Europski sud presudi da Hrvatska zaista krši europsko pravo, znači da li ćete poštivati odluku Europskog suda ili ćete ipak iskoristiti određene manevre kako bi izbjegli tu samu odluku? Inače sve države članice EU ne poštuju svaku odluku Europskog suda ako ona nije u nacionalnom interesu. Znači znamo npr. kako je Mađarska postupila u sporu sa Hernadijem, da li je Mađarska izručila Hernadija Hrvatskoj ili nije? Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Škibola. Što se tiče ovoga predmeta gdje je Slovenija tužila Hrvatsku pred Europskim sudom u Luxembourgu vi ste pratili hrvatska očitovanja, hrvatske podneske, nastup naše pravne zastupnice koji je bio čini mi se sredinom srpnja. U ovom trenutku čekamo i na samu odluku Europskoga suda. Naša je pozicija vrlo jasna i konzistentna, a to je da ovo pitanje nije u nadležnosti Europskoga suda u svom meritumu. Pitanje arbitraže, pitanje uređivanja granice između dvije članice Unije ili bilo koje dvije druge države je pitanje koje je uređeno međunarodnim pravom, ne europskim pravom nego međunarodnim pravom. Ne može europsko pravo biti supstitut za međunarodno pravo. Ja u ovom trenutku poštovani zastupničke Škibola neću, niti mogu, niti je to mudro da radim kao predsjednik Vlade da prejudiciram ono što će kazati Europski sud. Svoje smo rekli, pričekajmo da ta odluka bude i tada ćemo zauzeti stav. Hvala.
I zadnja replika kolega Žagar, izvolite.
Hvala. Uvaženi predsjedniče Hrvatske vlade, RH sigurno se nalazi pred velikim izazovima vezanim za iduću financijsku perspektivu. Naime, planirano smanjenje sredstava za zajedničku poljoprivrednu politiku kako u prvom stupu izravnih plaćanja tako i u drugom stupu ruralnog razvoja. Iako RH se poziva na svoje pravo 10-to godišnjeg povećanja zapravo sredstva za izravna plaćanja. Međutim, s druge strane se pred RH naravno kao i preostale zemlje stavljaju i ekološki i klimatski ciljevi i u tom smislu će i izravna plaćanja u budućnosti biti vezana uz postizanje i zadovoljavanje tih zahtjeva vezano za zaštitu okoliša i klime. Ministrica je najavila da u slučaju smanjenja izravnih plaćanja da će država tu nastupiti. Međutim, kakve su sad posljedice RH u ovom, da kažemo pregovorima oko zajedničke poljoprivredne politike i hoće li doista kasnije izravna plaćanja ili kako to zovemo poticaji pasti na teret proračuna što onda dovodi u opasnost održivost financija.
Hvala. Odgovor izvolite.
Hvala vam lijepa. Razgovore o razini izravnih plaćanja vodili smo sa predstavnicima evo za koji dan već bivše Europske komisije, povjerenikom Hoganom u niz navrata kada je on dolazio u Zagreb i u kontaktima naših ministara koji su išli u Bruxelles i razgovarali o onome što Hrvatska očekuje. Vi znate da je cijeli smisao zajedničke poljoprivredne politike bio takav da se od članstva prema otprilike 2022., '23. povećava iznos izravnih plaćanja koji dolazi iz europskog proračuna, a smanjuje se iznos iz nacionalnoga proračuna. I to je taj trend koji je bitan. Hrvatska kao nova članica želi u ovoj kako ju nazivamo na ugovorima utemeljenoj politici ili tzv. drugoj tradicionalnoj politici uz kohezijsku da idući financijski okvir zadrži povoljan financijski položaj za hrvatsko selo, hrvatsku poljoprivredu jer to je ono što nama treba što su primjerice francuski seljaci imali zadnjih 65 godina, nama treba barem 15 do 20 godina. I na tome se snažno i odlučno radi.
Hvala. Sada prelazimo na raspravu. Prvi je na radu Klub zastupnika HDZ-a poštovani kolega Domagoj Ivan Milošević. Izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, kolegice i kolege, poštovani predsjedniče Vlade, ministre vanjskih i europskih poslova sa suradnicima, dobra večer, pred nama je još jedno Izvješće sa Europskog vijeća, kolega Bulj ajde malo, malo se smirite pa bit će poslije prilike za raspravu. Jel može? Odlično hvala. Poklopilo se da baš eto danas imamo ovo izvješće kad je Europski parlament potvrdio novu komisiju čime su zaključeno formiranje svih europskih institucija, nikad složeniji sastav većine u Europskom parlamentu. Ono što se u svakom slučaju svi nadamo, a to je da će ove europske institucije i ovaj sastav dodatno učiniti napor da se čuju glasovi i nacionalnih parlamenata, dakle da dođe do daljnjeg približavanja naslovnih parlamenata i Europskog parlamenta i približavanjem prema našim građanima. Četiri su danas teme na dnevnom redu, prva je višegodišnji financijski okvir, drugo je slijedeći institucionalni okvir, klimatske promjene i pod razno su proširenje Brexit, Turska i sl. Krenimo od višegodišnjeg financijskog okvira, finsko predsjedavanje nastojalo je postići kompromis i ravnotežu oko tri tematska bloka. Prvi je ukupna visina proračuna, drugi je volumeni glavnih politika i treće uvjetovanost. Cilj finskog predsjedavanja bio je podmiriti potrebe financiranja između tradicionalnih politika i novih izazova. Pod ovim novim izazovima prije svega se danas u Bruxellesu i širom unije razgovara o energetskoj tranziciji, o klimatskim promjenama i o pitanju migracija. Da svi razumijemo o čem se zapravo i kojim novcima je riječ, što je na stolu, dakle razgovara se o 1% onih koji žele na neki način smanjiti potrošnju i proračun unije 1% od ukupnog BDP-a država članica, onih drugih koji se zalažu da taj proračun bude nešto veći 1,11 i više od toga. Da bi mogli komparirati danas vam je prosjek država članica i njihovih državnih proračuna u odnosu na BDP 45%. Znači, 2018. kad ste uzeli sve nacionalne proračune u odnosu na nacionalne društvene proizvode negdje je to bilo 45% najčešće u zadnjih 10-tak godina ti postoci variraju od 40 do 50%. Znači govorimo o 1%, pa do 1,11%. Želio bih reći kad smo ovdje na tzv. VFO-u na toj temi financijskog okvira dakle ne, nemam dileme oko toga da su kohezijska sredstva oko kojih se, osim poljoprivredne politike najčešće lome koplja, zapravo na neki način dobrobit svih država članica EU. Bilo bi odlično kada bismo znali i to transparentno imali brojke koji je, a ja sam siguran pozitivan efekt kohezijskih sredstava i potrošnje u državama članicama poput Hrvatske koje dakle su neto primateljice. Kakav je taj efekt tih kohezijskih sredstava na najrazvijenija europska gospodarstva. Dakle, nema uopće dileme da je pozitivan, bilo bi lijepo znati koliki je. Danas kada su većina razvijenih članica EU negdje iznad recesije 0,5 1% je gospodarski rast bilo bi zanimljivo zapravo imat te barem procjene, ja vjerujem da se do njih može doći. Naime, nema nikakve dileme da ekonomije, poduzetnici dakle veliki, mali, srednji iz najrazvijenijih država članica imaju i prihod i postoji pozitivan utjecaj kohezijske politike i kohezijskih sredstva u svim ostalim državama članicama. Drugo, što želim reći, a to je kad smo još uvijek na financijskom okviru, dakle vodi se sve češće raspravu u Bruxellesu o tzv. vlastitim sredstvima EU. Pitanje je do kuda će to doći. Najčešće nažalost, ja se osobno s tim baš ne slažem, a to je da se sve češće govori o oporezivanju financijskih transakcija. Zašto mislim da to za države poput naše nije dobro, zato što na neki način ovaj dodatno oporezivanje financijskih transakcija sigurno je da neće nama olakšat život, pomoć našem gospodarstvu. Dakle, sigurno je da će na neki način, na dugi rok opet takav jedan, takav jedan paneuropski porez koji će se ticati financijskih institucija naravno biti prenesen na potrošače i korisnike, a na kraju dana logično manje će to štetiti onima koji su puno konkurentniji, ekonomski razvijeniji. Mislim da je puno bolje bi bilo razmišljati o tome kako da se uvedu porezi na digitalne divove s obzirom da u posebno malim državama članicama poput nas, Hrvatskoj je gotovo nemoguće utjerati porez od najvećih digitalnih korporacija na svijetu koje djeluju širom EU. Dakle mislim da bi bilo puno razumnije razmišljati u tom smjeru a ne financijskih transakcija oporezivanja. Drugo je dakle sljedeći institucionalni okvir, sljedećih 5 godina, predsjednik Vlade je već spomenuo, ja ću još jednom naglasiti 6 je glavnih područja nove komisije, rada nove komisije. Prvo je razvitak, istraživanje, inovacije, drugo klima, treće digitalizacija, četvrto su migracije, peto socijalna i konkurentna Europa i šesto je jaka Europa u svijetu. Jaka Europa u svijetu. Jako mi je drago da je nova predsjednica komisije von der Leyen posebno naglasila pitanje digitalizacije osim tzv. zelenog plana za Europu. Naime, to pitanje digitalizacije danas prožima ne samo cjelokupno europsko gospodarstvo nego cijeli naš život. Evidentno je danas da EU ima puno, puno izazova kada je u pitanju daljnja digitalizacija. O robotizaciji i umjetnoj inteligenciji se najčešće zapravo ozbiljno ni ne razgovara a to otvara pitanje prvo regulacije koje je zakašnjela značajno. Drugo, otvara pitanja naravno samo gospodarskog potencijala odnosno konkurentnosti država članica EU. Tu smo na neki način dosta zaostali za sjevernom Amerikom, posebno SAD-om. I treći utjecaj te digitalizacije posebno na srednje i male poduzetnike koji jesu i ostati će uvijek kralježnica svakog gospodarstva pa tako i EU i svakog gospodarstva države članice. Podržavamo predsjednika Vlade posebno kada su u pitanju konvergencija i demografska revitalizacija i rasprave koje se vode o tom pitanju i to ne samo zato što se ovdje raspravlja o starenju stanovništva nego prije svega moramo raspraviti na europskoj razini pitanje internih, dakle unutarnjih migracija. Jedinstveno tržište je lijepo zamišljeno, logično je da je na dugi rok posljedica jedinstvenog tržišta i jedinstveno tržište rada. U takvom jedinstvenom tržištu rada logično je da najkonkurentniji i najveći, najmoćniji su postali izrazito privlačni za ne samo mlade Hrvate nego i za mnoge druge, posebno sa istoka i jugoistoka EU i tome se ja mislim da treba suprotstaviti zajednički EU. I bez obzira tko ovdje trenutno dobiva, gubi na dugi rok na neki način to ima utjecaja i nestabilnost i država članica a ako to ima utjecaj na, negativni utjecaj naravno, na stabilnost i ekonomsku i društvenu i političku država članica onda ima i na samu EU. Treće su klimatske promjene, dakle svi smo manje-više svjesni da te klimatske promjene postoje. Ne slažemo se nužno oko toga koji su uzroci tih klimatskih promjena međutim one su ovdje to je evidentno, EU i ja se slažem, treba biti i može biti globalni lider kada su u pitanju klimatske promjene, međutim ono što osobno smatram, to ne bi smjelo biti na štetu vlastite konkurentnosti i vlastitog gospodarstva. EU danas kao jedinstveno najveće tržište na zemaljskoj kugli ima ako želi dovoljno snage i dovoljno moći da se prije svega najveći zagađivači poput Kine privede redu. Dakle nemoguće se boriti samo s jednog malog kontinenta ili podkontinenta sa globalnim klimatskim promjenama i to na štetu vlastitog gospodarstva. I na kraju četvrto, razno, dakle teme su Brexit, Turska, proširenje. Odluka je donesena dakle do 31.1.2020. je UK članica EU. Tjedan dana prije nego što je ta odluka donesena po prvi puta je Britanski parlament dao podršku tzv. zakonu o povlačenju. Sve se svelo na kraju, odnosno ključni problem koji je ostao za riješiti, koji je sada nadam se riješen a to je pitanje Sjeverne Irske, dosta je logično, dakle bilo je pitanje problematično iza Uniju s jedne strane, Sjevernu Irsku i s druge strane na, pitanje ostalo problematično za UK. Riješeno je tako da se na sljedeće 4 godine, dakle jednom prilaznom vremenu primjenjuju i europski i britanski carinski propisi. Nakon što istekne tih 4 godine, nakon toga Skupština Sjeverne Irske ima pravo donijeti odluku ovisno o tome u kojoj većini, da li je kvalificirana većina ili natpolovična većina na 4 ili čak 8 godina da se produži isti režim. Kako će ta cijela priča na kraju završiti, da li je saga o Brexitu gotova, znati ćemo naravno nakon ishoda britanskih izbora koji su za koji tjedan. Kada je u pitanju Turska, Turska jest saveznik unutar NATO saveza, strateški partner, potencijalna članica, dakle službeno je još uvijek na popisu kandidata za članstvo u EU. Međutim ako ćemo Tursku zvati partnerom, onda ćemo se složiti da partneri ne mogu činiti svojevoljne akcije jesu one na Cipru i oko Cipra, jesu one u Siriji ili bilo gdje drugdje, ako ste s nekim partner onda to podrazumijeva da s njim koordinirate akcije i razno razne aktivnosti. To također ne može uključivati, dakle to partnerstvo ne može uključivati da g. Erdogan i Vučić crtaju karte pruga, željeznica, autocesta, bilo čega, dakle općenito infrastrukture po susjednoj BiH, to partnerstvo ne može tako funkcionirati. I zadnje je tema proširenja, mislim da je manje-više mislim da ćemo se složiti da jest sramotna odluka, da se nije otvorilo pristupne pregovore sa Sjevernom Makedonijom i sa Albanijom, posebno sa Sjevernom Makedonijom zato što su prije 18 godina u toj istoj zemlji Makedonci i Albanci ratovali, danas pokušavaju surađujući u istim institucijama makedonskim se boriti i za ulazak u NATO savez i ulazak u EU. Dakle to ne prepoznati zapravo pokazuje jednu potpunu, nekih političara dakle ne svih, svega su 3 države to odbile, ali prije svega Francuske, nerazumijevanja ovdje postupaka. Ili se jednostavno radi npr. u slučaju Francuske o lokalnim izborima na kojima Macron ima problem s Le Pen. Ali jednostavno čini mi se da će dosta teško biti i lider u EU i u Francuskoj i u južnoj Francuskoj. Na neki način mislim da će se političari morati odlučiti što žele i na kojoj žele razini upravljati i voditi. Tim više kad pričamo o Sjevernoj Makedoniji i Albaniji ostaje ono što mislim da moramo naglasit svatko kao što je unija i zajamčila na Zapadnom Balkanu na europsku perspektivu, ako se slažemo sa individualnim pristupom prema svakoj od tih država onda bi bilo ništa normalnije nego da se započnu pregovori i sa Sjevernom Makedonijom i sa Albanijom jer ti pregovori po svoj prilici će trajat 7, 8, 10 i više godina, a poruka da prvo treba riješiti kako će izgledati buduća EU ja se nadam da ćemo do budućnosti i to kako će izgledati u budućnosti EU doći puno brže nego što je tih 5, 7, 8, 10 ili više godina koliko će trajat svi ti pregovori. O kredibilitetu EU međunarodne da i ne pričamo. Dakle, dosta je teško imati globalni kredibilitet, a nismo u stanju riješiti pitanje u BiH. Dakle, raspravljat sa Kinezima o Africi i afričkim državama i nadmetat se tamo ekonomski i na svaki drugi način geopolitički, a ne moći riješit problem i odnose u BiH na dobrobit sva tri naroda posebno s obzirom na to da smo mi tamo najmanje brojni i s obzirom na demografske trendove proteklih 20 i više godina onda nas to naravno ovdje u Hrvatskom saboru posebno zabrinjava. Dakle, ako EU želi povratit kredibilitet onda će zajedno s nama, svi zajedno, morat počet pronalazit rješenja ne samo za BiH, nego za mnoga događanja koja se danas zbivaju širom tog tzv. prostora Zapadnog Balkana bez obzira što je okružen sa državama članica i NATO saveza i EU. Ja se iskreno nadam da širom EU postoji svijest, koliko sam ja u mogućnosti kao šef Odbora za europske poslove kad putujem nastojim to objasnit, to nisu samo nacionalni hrvatski interesi, to nisu samo interesi država članica poput Mađarske, Slovenije i susjednih država, ono što se zbiva na tom prostoru o kojem govorimo i posebno BiH pitanje cijele EU i ja se nadam da ćemo na proljeće iduće godine na toj konferenciji o Zapadnom Balkanu i EU pronaći stvarno rješenje i početi ih provodit. Hvala lijepa.
Idemo na drugu raspravu, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i prvo je kolega Bulj, nakon njega kolega Dobrović. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo kad govorimo o ovome izvješću, žao mi je što ovdje nije premijer u ovome trenutku valjda je negdje u sabornici, a ovdje je ministar i njegovi suradnici. Smatram da kad govorimo evo i o ovome izvješću, a i inače o EU, naš je premijer ko mali mačić kada se nakostriješi na pile, na bilo koga ko kritički govori o EU. Čak tolko kad govorimo o Hrvatskoj kritički unutar Hrvatske toliko se nakostriješi, ali se stvarno nakostriješi kao mali mačić na pile kad se spominje bilo što negativno u kontekstu europskih institucija. Ja mislim da to nije dobro jel trebamo gledati iz realnoga svijetla, svijetla života, svijetla tog područja, kako se živi, a ne iz svijetla Bruxellesa ili iz svijetla ove saborske govornice. Ja sam maloprije i govorio i spominjao problem migrantske krize koji veliki utjecaj na RH i ne smijemo zatvorenih očiju gledati na to. Trenutno na području evo odakle ja dolazim Dalmatinske zagore, evo Vrgoračkog kraja velike štete imaju ljudi od prelaska iz BiH nelegalnih migranata. Ljudi se osjećaju, uvaženi ministre i savjetnici premijera, osjećaju nesigurnost. Mi imamo policiju koja radi svoj posao, ali očito nedovoljan broj policajaca jer nije dobro da ljudi u tom području kao što je Vrgorački kraj, Cetinski kraj sve do doline Neretve, pa vamo prema Gorskom kotaru i Lici, osjećaju nesigurnost. Ako ti netko u večernjim satima ukrade vozilo u 2 sata iz garaže i da te policija zove u 2 sata poslije ponoći, onda ti, da je auto nađeno negdje prevrnuto, to je vrlo nesigurno područje. Zbog toga još jednom pozvao bi premijera i vas uvaženi ministre da sagledate zakonsku mogućnost. Zakonski je 2016. doneseno da se vojska može pomoći znači vojska, znači legalno donijeli smo zakon u ovome saboru 2016., gdje vojska može pomoći policiji. Prema tome, ništa to nije nezakonito, a to je i naša ustavna obveza, premijera i nema na to šta on kostrušiti. Što se tiče samog, evo premijer je rekao proširenja, ja ću još jednome reći, što se tiče proširenja, ja se moram još jednom obratiti ovdje da je 2016. na snazi Vlade, da ministar vanjskih poslova mora godišnje sazvati 4 puta ministre Povjerenstvo za praćenje izvršenja srbijanskih mjerila Poglavlja 23 i 24 o pristupanju Srbije EU. Samo se je jednom za vrijeme Oreškovićeve vlade, tada je bio ministar Kovač sazvalo, međutim ni Stier, ni vi, ni Stier, ni Pejčinović Burić, ni vi niste, vi kršite tu važeću odluku. Niti jednom niste sazvali to povjerenstvo da se prati Srbija. U isto vrijeme, da se naravno nadoknade štete za agresiju koju je učinila RH i po pitanju nestalih, u isto vrijeme Vučić, ja ga i ne krivim se ruga sa nama, otvara ploču zločincu u Srbiji koji je klao po Vukovaru, naravno on je četnik, doduše pokajnik želi biti, ali je četnik Vučić, ali u istoj ste političkoj obitelji. Međutim, imate zakon, imate povjerenstvo, ne možete vi biti iznad zakona jer se prati Srbija 23. i 24. Poglavlje pri pristupanje. Umjesto da to pratite da zaštite Hrvatsku, vi Vučiću otvarate i dalje Srbiji poglavlja. Otvarate poglavlja čovjeku koji se ruga s RH, Hrvatskom koja je klekla ispred Vučića na Pantovčaku i na Markovome trgu i dogovorila se njim da se ne smije spominjati velikosrpska agresija. Pa molim vas lijepo, pa ne smijemo dopustiti to jednom četniku koji pokušaje biti pokajnik, Aleksandru Vučiću. On je u vašoj političkoj obitelji, ali vi ministre bi zbog ovoga treba dati ostavku, pet mjeseci još niste sazvali niti jednu sjednicu, niti prije povjerenstva, niti Stier, ali niti Pejčinović Burić, jedino u Vladi Tihomira Oreškovića je to doneseno. Žao mi je što ovdje nije ministar, što nije premijer, da još jednom o ovome popričamo. Međutim ja bih ovdje samo kazao prije nego što kolega Dobrović, tu bih se složio, to su pitanja znači klimatska pitanja ekologije, ja mogu samo kazati da je dobro premijer rekao da je Slaven Dobrović, ne bih se složio da je najbolji saborski zastupnik MOST-a nego najbolji saborski zastupnik u Saboru. I da je njega slušao ministar Ćorić i da je njega slušala Vlada i premijer danas bi imali gospodarenje otpadom onako kako treba biti, gospodarenje otpadom bi bile i kompostane i sortirnice i razdvajanje a ne bi imali centra za gospodarenje otpadom koje se gura na Lećevici, ne bi prevozili 120km od Vrgorca do Sinja otpad, ne bi imali problem otpada na Braču, ne bi zatvorili na pamet 27 nasumice, suludo, 27 odlagališta da bi se pohvalili europskim činovnicima a time ugrozili ljude koji žive na tom području i skupljaju otpad i otpad koji u biti šteti našoj klimi, tj. našem okolišu. Što se tiče znači samoga otpada o tome će više govoriti kolega Dobrović i još jednom ponavljam, žao mi je što ove riječi kada je pohvalio najboljeg saborskog zastupnika Slavena Dobrovića u ovoj sabornici, šta ga nije slušao i šta nije to učinio a ne slušao Ćorića koji je napravio kaos koji ne poštuje apsolutno ništa. Još jednom bih rekao kada govorimo o jednakosti EU, mene s terena dolazi, mene zanima koliko smo mi to europskih fondova povukli, Hrvatska je na dnu, na dnu po povućenim sredstvima. Kada se tiče kohezijskih sredstava, koliko smo mi toga povukli, o čemu, stani, o čemu premijer priča. On priča da imamo kohezijske fondove, izravnanje, ok, sve. Ali Hrvatska je na dnu po povlačenju sredstava iz EU i to je činjenica. To je činjenica. A on kada priča o EU o predsjedanju, evo predsjednik Sabora uopće nije znao tko je prošle godine predsjedao EU, koja država. Na pitanje, na intervjuu on ne zna, nema on pojma, toliko je to bitno. Toliko je bitno za život naših građana ovdje. Toliko je to značajno. Naše ljude zanima šta je sa prometnom infrastrukturom da bi mogla recimo moja Dalmatinska zagora spojeve na autoput Ravča-Drvenik, opstanak ljudi na tome području. Šta je sa poljoprivrednicima od 2020. godine još malo moći ćemo prodavati zemljište, stranci će moći kupovati. U Mađarskoj Hrvati ne mogu kupiti i takve stvari zanima. Zbog čega nismo proglasili isključivi gospodarski pojas, zbog čega u stranom trgovačkom lancu koji je isti u Hrvatskoj 3, po 5x ima veću plaću blagajnica nego u Hrvatskoj. Zbog čega teleoperateri imaju 100% veću dobit u RH a i krše sve zakone i pogoduje se teleoperaterima koji imaju ogromne marže a to nemaju ni u Njemačkoj odakle dolaze. Zašto? Zato što su ovisne političke elite o tim teleoperaterima, o tim institucijama, zbog toga je danas 2/3 Hrvatske prazne. Zbog toga su 2/3 Hrvatske. Jer Hrvatska nije ravnopravna država u EU. Nije ravnopravna. Ni blagajnica, ni poljoprivrednik, ni radnik, ni ribar jer nemamo snage i hrabrosti izboriti se za našega čovjeka. Sada će nastaviti g. Dobrović.
Hvala lijepo. Sada će nastaviti poštovani zastupnik Dobrović.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Srdačno pozdravljam, premijera nema ali pozdravljam ga svejedno i njegov tim i naravno sve kolegice i kolege. Malo prije se nismo baš razumjeli kada sam u replici dao primjedbu da ne vidim dobru koordinaciju između politika naših internih, domaćih i europskih jer je predsjednik Vlade rekao da postoji visoka koordiniranost svih tijela koja nastupaju dakle u Europskoj komisiji, naravno pa to je logično. Ja bih puno više volio da postoj vrlo jaka koordiniranost i sukladnost interne politike, dakle konkretne u Hrvatskoj i one za koju zajednički gradimo u Briselu. Pa tako po pitanju okolišne politike, zelene politike, klimatske promjene vidimo da su to neizostavne teme i moramo znati da je to sve skupa povezano. Međutim koliko smo mi ozbiljni u tome najbolje je pogledati kako se ponašamo u pogledu iskorištenja sadašnjih fondova, dakle operativni program konkurentnosti i kohezija, '13./'20. odnosno '14./'20. pola milijarde kuna je na raspolaganju za unapređenje sustava gospodarenja otpadom za koji znamo valjda svi smo preuzeli vrlo ozbiljne obveze 50% recikliranja je jedna od njih do 2020. I mi već tri i pol godine imamo mogućnost trošiti te novce sukladno mjerama koje smo donijeli u planu gospodarenja otpadom RH u siječnju 2017. Međutim osim reciklažnih dvorišta to je javni poziv koji je otvoren još u ožujku 2017. dakle za bivšega ministra mi više nemamo ništa. Dakle niti euro cent se ne troši na onu infrastrukturu koja jedino može pomoći gradovima i općinama da se pomaknu u pogledu ispunjavanju tih ciljeva. O tome ja govorim i takvo saznanje, ta činjenica je katastrofalna. Dakle troše se novci za krive projekte, dakle ugovaraju se veliki centri poput već dva izgrađena za koje znamo danas, evo možemo napraviti analizu koga zanima, dakle oni pomiču Hrvatskom vrlo malo ili minimalno u pogledu ispunjavanja ciljeva. I umjesto da se grade sortirnice, kompostišta, centri za ponovnu uporabu, puno puta sam to ovdje govorio i ne želim biti dosadan. Toga nema, ja ne znam zašto toga nema. Dakle jedino obrazloženje i meni logično je da taj sustav ne vodi ministar ili on nije zainteresiran ili nije upućen nego jedna klijentelistička elita, sprega u kojoj sudjeluju razno razni, koja voli potrošiti tih pola milijarde kuna na nešto drugo. A ministar ipak nije neaktivan, dakle on donosi neke svoje politike i donosi ustvari sulude politike tipa zatvaranja odlagališta. Kakvog razuma ima u odluci da se zatvore odlagalište kad niste ponudili gradu i općini alternativu, ajde mi to objasnite, jel to moguće objasnit, to nije moguće objasniti i to je povezano s ovim o čemu mi danas govorimo jer zelena politika, evo Finci su o tome, ja se sjećam jer sam kao ministar razgovarao sa veleposlanikom tada, od nekad, dakle još prije 2.g. su se počeli kreirati planovi, oni inzistiraju na novom paketu zakonodavnom vlastiti resursi, dakle koristiti otpad kao vlastiti resurs, to se ne može bez da krenemo u tom smjeru, a nismo uopće krenuli jer nismo ni eurocent potrošili, dakle u onome što još imamo malo vremena, dakle mi se ne mičemo, ne jačamo u tom smjeru i u stvari je to katastrofa, dakle mi, a ja ne znam recimo kako bi se opisala politika u fondu koji je nadležan za to, Fond za zaštitu okoliša, dakle klijentelizam je slaba riječ za, za to, to, to je nešto na razini kokošarenja, ja, ja, ja ne, ne znam, to nije baš lijepa riječ sa ovog mjesta uputiti, ali koja riječ postoji za, za tu, za tu praksu i za taj rezultat da se kupuju posude, milijuni komada posuda za odvojeno prikupljanje, a da se oni ne sprežu sa sortirnicama i kompostiranjem, to je kao da kupujete automobil tako da kotači ove godine, a dogodine ćete motor, to ide skupa, dakle mi puštamo ljudima da vode sustav na taj način i troše naše novce. Prema tome, ja ne znam šta se može očekivati, kako ćemo mi to kontribuirati u pogledu zelenih politika kad mi kod, kad ne razumijemo osnovne stvari. Mi donosimo uredbu, Vlada je donijela uredbu kojom se propisuje da kategorija kućanstva na jednom uslužnom području može imati samo jednu jedinstvenu cijenu da to uopće ne ovisi o veličini, o volumenu, o broju osoba, o površini, dakle to je jedna apsurdna odredba za koju evo sutra će na Odboru za zaštitu okoliša biti rasprave o pitanju ustavnosti jer ona doista zadire u neka druga zagarantirana prava jer to su stvari jedinice lokalne samouprave koja mora sustav organizirat na način da on bude efikasan i oni odgovaraju za rezultat, oni će plaćati penale jer sasvim sigurno da će premijer, pa onaj ministar spustiti trošak penalizacije na jedinice lokalne samouprave sukladno njihovoj statistici. Međutim, ne znam, mi ovoga se suludo ponašamo tako da na osnovu ovakvih uredbi doista je moguće da pojedini gradovi i općine se oslobode toga i kaže, pa to ste, vi ste nas doveli u apsurdnu situaciju, mi smo u zemlji apsurda što se tiče ove konkretno politike gospodarenja otpadom koja je jako važan dio i klimatskih politika i zelenih politika jer recikliranje smanjuje potrošnju energenata i time smanjuje emisije, dakle to je sve povezano i molim da se ne shvaćaju te teme kao nekakve apsurdne i nedokazane, ovdje su fakti vrlo jasni i traži odgovorno ponašanje. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Slijedeći Klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, a govorit će poštovani zastupnik Željko Glasnović, izvolite.
Poštovane kolege, izvještaj Vijeća Europe, bila su neka ključna pitanja su ovdje postavljena, nismo dobili nekakav konkretan odgovor ovaj na ta pitanja, šablonske odgovore naravno ono formulirano diplomatskim jezikom tzv. pad spik diplomatski jezik koji … [[Govornik se ne razumije]] ništa ne znači. Čuli smo riječi kao proširenje, digitalizacija, pa mi predsjedamo sad uskoro u ovom Vijećem Europe, EU, a kako možemo to odradit, kakve standarde mi postavljamo sami ovdje u ovoj državi kad smo po pitanju, kad je pitanje red i sigurnost 26. od, ja mislim, 130, 113 zemalja, 35. indeks vladavine prava, 52. po provedbi propisa mladi gospodine koji je govorio ovdje o ekologiji zelenoj ovoj politici, 52. po provedbi. Zašto funkcionira, zašto to funkcionira u Njemačkoj, ne u RH? Jedno pitanje, antropološka, a drugo je kadrovsko. Evo primjer, 5 zemlji mi provodimo zakone, govorimo o sigurnosti, te riječi digitalizacija, sigurnost, 5% zemljišnih knjiga u RH je ispravno uknjiženo, 5% knjiga, to su posljedice čega? Govorim o imigraciji, najnoviji podaci pokazuju da je 16 000 novih radnika ovdje radi … [[Govornik se ne razumije]] 16 000 od Filipina do Sirije, da imate sirijskih taksista ovdje za Uber, … [[Govornik se ne razumije]] imigracija se povećala 10%. Demografija, čuli smo od nekoga, pitanje demografije EU da je izgrađeno novih 200 vrtića na temelju EU natječaja, jel to, jesu to točni podaci? Šta se dalje radi, pitanje oće li Europska, ovo pitanje nitko ne pita, oće li, oće li poživit EU kao financijska Unija, nekakva republika sa neovisnim državama? Proširenje, kakvo proširenje? Italija, sigurnost 132% je javni dug ovaj samo Italije, mi govorimo o proširenju Sjeverna Makedonija itd. Energetska učinkovitost, šta je sa Pariškim klimatskim ugovorom, gdje je tu RH, kako to provodimo i kako ćemo mi prevest, provest, mi smo zemlja manje od predgrađa New Yorka, kako ćemo preć ovo, ovaj na tu zelenu energiju? Ali ja imam razočarenje za vas, svijet ne ide u tom smjeru, ide u totalno drugom smjeru jer za zemlje kao Kina, Amerika gdje imate 300 milijuna stanovnika u Americi, vi nikad nećete preć iz ugljikovodika ovih … [[Govornik se ne razumije]] itd. nafta, nan, jel to je, to je neizvedivo u našem, možda, možda za 1000, za 500.g. izvodivo, al nije sad izvodivo, to nikad nećete vidit, niti vi, kolko će trebat vjetroelektana za zemlje većine Indije, Kine i Amerika, to su samo bajke, ide se u totalno, u drugom smjeru se ide. EU financira ugljene, otvorene ugljene dole u Grčkoj da se ne gube radna mjesta. Također obnovljiva energija mora bit pouzdana i jeftina, to vi nemate sa niti sa vjetrom niti sa suncem, ploče traju solarne 25 godina, onda idu dolje u Afriku jer to je također otpad. Tko govori o nuklearnoj energiji, nitko, ali šta će biti vidjet ćemo. I mi uopće imamo jednu sveobuhvatnu energetsku strategiju, nisam siguran po tom pitanju. Evo, dalje, idemo dalje, svijet danas više, je više pitanje ekonomski problem, je li nova kriza iza ćoška jesmo mi spremni za tu ovu svjetsku krizu. Svijet je danas više zadužen nego prije, nego prije financijske krize. Pitao sam gospodina Plenkovića za vanjsku politiku, neovisnu vanjsku politiku, koji sad čita ove poruke, je li sve ok, vanjska politika …/nerazumljivo/… Ja pitam za Bliski istok, buši se u cijelom Bliskom istoku. Sirija tamo po nekim, ne moje podatke, nego ovaj Svjetska banka da će tamo rekonstrukcija koštat 285 milijardi dolara, opet pitam gdje smo mi tu? Imamo li još tamo ovih naftnih polja, imamo sigurno. Čekat ćemo politička rješenja za neke stvari, to sam prije rekao. Cipar, Cipar čeka političko rješenje od 1984. godine, evo još se vodi trgovinski rat između Kine i Amerike, gdje smo tu mi, to treba znati hrvatski poreznik. E tu se sad izrađuje Pelješki most …/nerazumljivo/… Kad govorimo o sigurnosti, Hrvatska nije Liechtenstein, mi smo okruženi balkanskim krkanima iako nismo na Balkanu. Srbija aneks D povrat ne samo arhive nego ratna odšteta i povrat milijarde dolara iz bivše države koji pripada svim državama, još se bitka vodi za to, a mi plaćamo 10-tke tisuća penzija u Srbiji. Ne razumijem to uopće. Sad pitanje za naše, mislim ne razmišljaju o tome …/nerazumljivo/… za dolazi organizacije za praćenje financijskih transakcija vezane za fondove EU. Jesmo mi spremni za to, jer što ja znam mi smo od '91. uložili 100 milijardi kuna u poljoprivredu, kako se troši taj novac. Ja mislim, to je retoričko pitanje, neki su zasadili dvije šljive, drpnuli lovu, ali vraća se natrag na početnu stranu. Evo po pitanju provedbi propisa 52 smo od 113 zemalja, to znači ovo je još zemlja kneza Trpislava. Imamo izvanredne zakona, ali provedba na kraju nije kakva bi trebala biti na taktičkoj razini. I na kraju bi rekao ovo, mi selektivno provodimo sve ove zakone i standarde EU koje predlaže EU, to se može lako dokazati kad je u pitanju povratak nasilno oduzete imovine. Vraća se natrag na 5% iz zemljišnih knjiga ispravno uknjiženi. Imali smo dva pilot projekta Požega i ovaj Zadar, to još nije gotovo, je sve digitalizirano ali nisu riješeni imovinsko-pravni odnosi. Po tome mi još patimo od postkomunističke skleroze i ako pogledamo nekad kadrove Ministarstva vanjskih i europskih poslova, kadrova, imam spisak nekih bivših suradnika ovoga tajnih službi koji nikad ne bi prošli sigurnosnu službu u ni jednoj drugoj državi, a rade u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova. To je za mene skandalozno, a njihov dosje je i u Beogradu. Neka nas posjećuju svakodnevno, ne baš svakodnevno, ali to je nezamislivo u drugim državama koji su proveli te zakone, npr. Poljska je maknula sve diplomate koji su završili Diplomatsku školu u Moskvi, a kod nas su se sve glave vratile i siva eminencija hrvatske diplomacije je mister Budo Lončar ovaj tamo šef podvodne bojne sa Ugljana koji je bacao ljude u more sa kamerom oko vrata. To je skandalozno, to je moralno pitanje, tu se ne spominje moral i etika, a di smo tu, dok ne riješimo ova temeljna pitanja, ljudi traže, ne ove šablonske odgovore jer to gledaju ljudi vani sada, nego traže konkretne odgovore na ova pitanja. I toliko dok to ne dobijemo i dok nismo spremni za ove izazove koji dolaze, ja se nadam da imamo mehanizme, mehanizme koji će se uključiti ako dođe do financijske krize, to ne možemo mi spriječiti, nit ne može EU. Do onda te primjere moramo imati, te mehanizme, moraju biti na mjestu. Do onda ovo ostaju fantomske priče o birtijama itd.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnik je onaj SDP-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Joško Klisović. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče sabora. Pozdravljam predsjednika Vlade, ministra vanjskih poslova i suradnike koji nas napuštaju ali će se vratiti. Predsjednik Vlade u svom današnjem govoru kazao je da je danas s pravom potvrđena Europska komisija. SDP-ovi zastupnici u Europskom parlamentu glasali su za komisiju što automatski ne znači da bi istu stvar napravili da se pojedinačno glasalo o svakom povjereniku odnosno članu komisije. Komisija je potvrđena i SDP je glasao za nju iz razloga očite odgovornosti koju osjećamo da čim prije komisija počne raditi s obzirom da njen početak rada nije baš bio onako gladak. Tu su bili mnogi problemi, od povjerenika koji su odbijeni u Europskom parlamentu do toga da predsjednica Europske komisije nije bila jedna od kandidata glavnih političkih grupa unutar EU odnosno Europskog parlamenta čime je zadan jedan snažan udarac i sustavu spitzen kandidata. Mene zanima naravno da li će taj sustav preživjeti, što naša Vlada misli o njemu, jer to je bio jedan sustav gdje su svi građani Europe mogli pratiti debatu kandidata glavnih, glavnih političkih skupina u Europskom parlamentu i na taj način osjećat se Europljanima, na taj način razvijati europski identitet i europsko jedinstvo i nekako stvarati jednu klimu i atmosferu da jednog dana i taj spitzen kandidat odnosno predsjednik komisije bude izabran od strane samih građana Europe. Sigurno bi to bilo dodatno jedinstvo, doprinos jedinstvu Europe. Kažem SDP-ovi zastupnici su glasali za komisiju kao cjelinu, ali to ne znači da smo zadovoljni sa onim odgovorima koje nam je ponudila naša povjerenica gospođa Šuica, a ti odgovori se tiču prvenstveno porijekla imovine njezine, kao i njezinog dosadašnjeg političkog rada u Europskom parlamentu. Tu prvenstveno mislimo na njene pozicije glede izvješća o Poljskoj kada je Europski parlament osudio nedemokratske prakse u Poljskoj, kada je osudio kršenje demokratskih vrijednosti u Poljskoj, kada je osudio kršenje vladavine prava u Poljskoj. Jednaka stvar je i kod izvješća za Mađarsku gdje su također slične ili iste stvari bile predmet osude Europskog parlamenta za koje nažalost naša sadašnja povjerenica nije glasala. Također možemo spomenuti izvješća ravnopravnosti spolova za koje nije glasala u Europskom parlamentu, izvješće koje je tražilo jednaku plaću za žene i muškarce, izvješće koje se borilo protiv stereotipa prema ženama, a pod izlikom da su se htjeli pogurati pobačaji i reproduktivna prava što ustvari nije istina. Izvješće o Poljskoj, izvješće o Mađarskoj kao i izvješće o ravnopravnosti spolova ustvari sadrži temelj demokratskih vrijednosti za koje će ona biti upravo zadužena kao povjerenica za demokraciju i za demografiju. Prema tome, nije nastupila sa najboljih pozicija na svom novom poslu. No podržali smo Komisiju kao cjelinu jer smatramo da treba početi rad, mjesec dana je već nažalost prošlo da nisu radili. Drugo pitanje o kojem je važno raspraviti je višegodišnji financijski okvir. Predsjednik Vlade kazao je da će to biti jedan od glavnih ako ne i prvi, znači prvi prioritet našeg predsjedanja i tome zaista ima opravdanih razloga ako bude. Razgovara se tu o visini proračuna, SDP smatra da bi se on trebao povisiti, a shvatio sam da i Vlada također podržava povišenje europskog proračuna, što je dobro. Također treba razgovarati i o tzv. vlastitim sredstvima EU kojima bi se punio takav proračun. Bilo je zanimljivo slušati predstavnika klub HDZ-a danas u raspravi koji je kazao da nije baš sretan i da ne podržava porez na financijske transakcije kao oblik punjenja europskog proračuna kroz vlastita sredstva. Koliko sam shvatio u ovom izvješću koje nam je premijer podnio, piše da je premijer iskazao otvorenost prema tom prijedlogu, tako da vidim da je jedna diskrepanca nastala razlika između kluba HDZ-a u Saboru i predsjednika Vlade odnosno Vlade. U svakom slučaju SDP je otvoren za razgovor o povećanju vlastitih sredstava EU i kroz povećanje odnosno kroz porez na financijske transakcije kao i kroz porez na nereciklirani plastični otpad, a i na digitalne usluge i digitalne divove tzv. Prema tome, to su važna pitanja o kojima trebamo raspravljati i dobro bi bilo da imamo i u zemlji jedan jedinstven stav. Kada govorimo o europskim sredstvima odnosno o fondovima koji su također važni i za naš državni proračun i financiranje javnih potreba, kada smo imali raspravu o proračunu ja sam upito premijera zašto smo mi zadnji po isplaćenim sredstvima u EU. Dakle, premijer vrlo često se pohvaljuje da smo dobri u ugovaranju sredstava sa EU oko fondova, no ono što je bitno što je najbitnije, mi smo zadnji u EU po isplaćenim sredstvima. Zašto je to tako? I gospođa Miletić je ovdje u Saboru potvrdila da smo zadnji, premijer nije tada čuo tu izjavu, no mislim da se u međuvremenu oko tog informirao. I zanima me još uvijek zašto je Hrvatska zadnja po isplaćenim sredstvima iz EU od svih država članica EU? Što je razlog tome? Jer to su jedina sredstva i jedini kriterij po kome narod može pratiti našu uspješnost povlačenja novca iz europskih fondova jer to je onaj novac koji se isplati za konkretne projekte, onaj novac koji se troši za izgradnju mostova, cesta, odlagališta otpada ili za znanost, školstvo, zaštitu okoliša i druge svrhe za koje je namijenjen. Dakle, Hrvatska ne da je predzadnja, ona je zadnja po isplaćenim sredstvima iz EU što je ustvari jedna velika katastrofa. Još jedna tema o kojoj se raspravljalo na Europskom vijeću je proširenje. Mislim da tu imamo zajednički stav da je ovo bila velika greška što se Sjevernoj Makedoniji i Albaniji nije omogućilo otvaranje pregovora, bez obzira kako će se to opravdati mislim da nisu opravdani razlozi i da je tu EU bitno narušila svoj kredibilitet. Narušila ga je zato što sve što je tražila od Sjeverne Makedonije i Albanije to je i dobila, one su isporučile, one su sve uvjete koji su im postavljeni ispunile, a s druge strane EU se pokazala nespremnom da donese odluku da se sa te dvije države otvore pregovori. Time je dobro narušen kredibilitet EU i na tom se mora poraditi. No, jednako tako ne može se zanemariti ni francuski argument, dakle argument da cijeli proces proširenja treba biti malo dorađen i da sama EU se mora konsolidirati prije nego što otvori svoja vrata novim članicama. Francuzi nisu usamljeni u takvoj argumentaciji i u takvom stavu. Mnogi političari u … u tom lancu donošenja odluka u ranim europskim državama dijele ove francuske stavove, makar njihove države možda i podržavaju otvaranje pregovora sa Sjevernom Makedonijom i sa Albanijom. Prema tome, francuski prijedlozi ipak moraju postati dio naše rasprave, bez obzira što se možemo složiti oko toga da je dobar dio njih već apsolviran kroz trenutni okvir pregovarački, pregovarački proces i reverzibilnost i mogućnost da se zaustavi u bilo kom trenutku i potreba da se striktno poštuju svi uvjeti koji se kroz pregovore postavljaju državama kandidatima. Sve to već imamo u predpristupnom procesu, no ne možemo samo tako olako odbaciti Francusku i druge članice koje traže reviziju procesa proširenja jer to neće biti izlaz iz ove situacije. Samo ćemo bojim se dodati na iritaciji u tim državama koje će nastaviti blokirati cijeli proces. Ono što se nama u SDP-u čini je da treba iskoristiti sljedeće Europsko vijeće kako bi se donijela odluka o otvaranju pregovora sa Sjevernom Makedonijom i sa Albanijom. Ako ne bude suglasja oko toga da se utvrdi datum početka pregovora dobro, ali sama odluka da se otvore pregovori već je jedan politički signal koji je vrlo važan. A u međuvremenu može se stvarno zadužiti Europska komisija da napravi prijedlog nove metodologije temeljem ovih francuskih prijedloga a to se sve skupa može onda raspraviti do Zagrebačkog summita. Bilo bi jako lijepo da Zagrebački summit iskoristimo za dvije važne odluke. Jedna bi bila o novoj metodologiji i reviziji procesa proširenja a druga o datumima početka pregovora sa ove dvije države. Dakle prvi signal bi mogao biti poslan na sljedećem vijeću u prosincu a onda kojim će se otvoriti pregovori, dakle donijela bi se odluka o otvaranju pregovora a nakon toga tijekom zagrebačkog summita da se donese odluka o početku pregovora, odnosno novoj metodologiji proširenja. Neke države EU koliko sam upoznat imaju sličnu ili istu poziciju ovoj koju smo mi nekako razvili u SDP-u pa se ja nadam da će i hrvatska Vlada također shvatiti meritum ove pozicije te podržati ono što smo i sada ovdje izrekli u ime kluba SDP-a. Još jedno pitanje koje bih želio otvoriti to je pitanje Schengena. Dakle Hrvatska je spremna za Schengen. Ispunila je sve tehničke uvjete, Europska komisija je to potvrdila, mnoge hrvatske Vlade su radile na tome i treba im svima zahvaliti kao i svim koji su na stručnoj razini sudjelovali u ispunjavanju svih tehničkih uvjeta. No s obzirom da smo suočeni sa de facto političkom blokadom Slovenije koja će koristiti ne znam kakve sve izlike i kroz tehničku argumentaciju pokušavati uvjeravati europsku javnost i europsko i Vijeće ministara da Hrvatska nije ispunila sve uvjete, mene zanima ustvari na koji način će se Vlada postaviti sada prema Sloveniji pa i u kontekstu ovog novog izvješća o radu njihove obavještajne službe. Imamo li neke ideje na koji način ćemo pacifizirati Sloveniju i na koji način ćemo dobiti zeleno svjetlo od Slovenije da Hrvatska uđe u Schengen. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj Nezavisne liste mladih u ime koje će govoriti poštovani zastupnik Tomislav Panenić. Izvolite.
Hvala lijepo. Govoreći o samom izvješću, kad pogledamo sve ukupno na 9 stranica, nešto smo dobili kroz pojašnjenja, znači u jednom sastanku koji se događao tijekom 2 dana ipak očekujemo znači da, da na neki način vidimo taj napredak. Sve skupa, cijeli dokument u svim točkama u kojima se govorilo pokazuje da je došlo do jednog značajnog zastoja, zastoja i koji stvara neizvjesnost i praktično sve odluke prebacuju se na neki buduće razdoblje. Ako pogledamo da se radi o predsjedanju članica koje se evo kao Finska već, dulje vrijeme članice EU pa nisu uspjele naći suglasje odjednom prebacuje se na predsjedavanje RH, strašna odgovornost. Strašna odgovornost gdje nekako valjda svi očekuju da pronađu ključnoga krivca za možda sve one dogovore koji će biti kompromisni a koji će biti na štetu bilo koga. Tako da evo to je na neki način viđenje ono koje sam ja pogledao. Od Brexita, čeka se da se dogode izbori u Velikoj Britaniji, da oni sami donesu tu konačnu odluku, da imaju političku suglasnost. I onda nakon toga, OK, vi ste riješili, čista je situacija, napravili ste neki politički uzmak da Europska komisija može isto reći to je prijedlog koji odgovara i ona RH tijekom vašeg predsjedanja, provedite ključne pregovore, što smatram da je jedan veliki izazov, diplomatski izazov ako pogledamo da godinama je diplomatski izazov EU i brojnih država koje su predsjedale i sada jednom bi trebalo to opet nama se prebaciti sa svim kapacitetima gdje moramo reći kao ipak manja država da ne možemo nositi se sa najtežim izazovima. Prema tome to je evo iz samog toga dijela koji se odnosio na Brexit jasno. Višegodišnji financijski okvir, naravno da govoreći o njemu 2021. je jako blizu. Donošenje konsenzusa koji bi trebao uskladiti razne interese je nešto što je ključ da bi se uopće mogao formatirati okvir da se znaju limiti. I tu ja mogu pozdraviti stajalište koje smo mi zauzeli da to je da kohezijska politika i zajednička poljoprivredna politika se ne diraju jer smo svjesni da kao novija članica, to su politike koje nama daju mogućnost da uskladimo svoj razvoj sa članicama koje su dulje vremena u EU i zapravo da ih probamo kroz te politike dosegnuti, bilo koje smanjenje prava nama će usporiti taj put. I ovu situaciju koju trenutno imamo u RH zapravo produljiti na neki način ova agonija koja zahtjeva brze, odlučne mjere, financijske snažne mjere, politički snažne mjere gdje izvorište financijskih sredstava u dobrom dijelu bi trebala biti EU. Na kraju bi upravo trebalo se oslikati kroz te politike. Međutim, jasno je iz svega ovoga, evo to sam i pratio, Plenković, od premijera Plenkovića, njegove izjave teško je iščitati što je jasan stav. On govori o uravnoteženom prijedlogu. Znači ako s jedne strane zastupamo nemojte, ne želimo da se dira zajednička poljoprivredna politika i kohezijska politika s druge strane govorimo mi zastupamo uravnotežen prijedlog onda je jasno da je već kompromis. Kompromis je u glavi onih koji će kod nas zastupati interese. I vjerojatno je za iščekivati na osnovu ovakvoga izvješća da će doći do smanjenja tih prava ako mi budemo ključni u oblikovanju te politike koja nas očekuje. Naravno da zajednička poljoprivredna politika kao jedna od najizdašnijih bi trebala značajno pomoći RH, sektoru poljoprivrede i ruralnom razvoju da zadrži bilo koji korak da ova depopulacija koja se događa u ruralnim područjima ili smanjenje poljoprivredne proizvodnje, pogotovo onoga dijela preradbenoga dijela bude nadoknađeno kroz financiranje brojnih investicija da je nešto što naravno od velikog interesa i hrvatske javnosti iako često možemo reći da poljoprivreda kao gospodarska grana nema dovoljnu pažnju, ali velika su očekivanja. Svi mi kao građani kada trebamo kvalitetnu zdravu prehranu vrlo smo osjetljivi na nešto do dolazi iz bilo koje druge države članice EU ili zemalja izvan EU, pa kada nema kvalitetu koju očekujemo pozivamo se na domaću proizvodnju, a vidimo da domaća proizvodnja je trenutno najviše opterećena s našim članstvom u EU i sa robama koje prelaze vrlo lako prelaze hrvatsku granicu koja za robe praktično ne postoji i koja onda izaziva neravnoteže na našem tržištu. Često se spominje sada upravo primjer jabuka koje dolaze iz Poljske po značajno nižim cijenama i evo premijer je vjerojatno isto popratio da je bilo i napisa u zadnje vrijeme režu se nasadi voćnjaka jel više nema ekonomske isplativosti. Vrlo teško ćemo mi u ovakvoj politici EU naći prostora gdje bismo trebali biti konkurentni. Kako ćemo postati konkurentni ako se svodi na to da će Njemačka preraditi svu našu šećernu repu, ako će svi proizvodi biti proizvedeni u Poljskoj ili u nekoj drugoj državi ono gdje je naša konkurentnost? Naša konkurentnost može proizaći samo iz politike EU koja značajno pomaže i potiče upravo razvoj na područjima koja su nerazvijena. Ne može se dogoditi da u jednoj uravnoteženoj politici koja je jednaka prema svima steknemo uvjete da budemo konkurentni. Dokle god mi nemamo potrebu bilo koje multinacionalne kompanije koja je sjedištem u EU ili značajno djeluje, da ima svoj pogon u Hrvatskoj ili što bi bilo poželjnije ili u nekom manje razvijenom području RH, nećemo osjetiti te blagodati. Jer trenutno izgradnjom značajnim ulaganjem u infrastrukturu mi omogućavamo da naši ljudi, naša radna snaga, naši primarni proizvodi vrlo lako pronalaze put prema odredištima u centralnome dijelu EU u razvijenim zemljama gdje će ti ljudi na bolje plaćenim radnim mjestima prerađivati naše sirovine koje dolaze. I zarada koja nastaje u tome je mala, mi ne možemo bazirati svoj razvoj na tome da budemo sirovinska baza, to smo davno utvrdili. Ne treba ni da ponavljamo nego govorimo samo o tome da jednostavno europska politika mora prepoznavati takve probleme i omogućavati ravnomjeran razvoj svim svojim članicama. Naravno prateći nove politike vrlo je evidentno da razvijene članice puno govore o zelenim politikama o sprečavanju negativnih klimatskih promjena i usmjeravaju proračun prema stavkama, proračunske stavke upravo u tome da to bude izdašnije. Mi kao mala država u kojoj nema značajnih proizvodnih pogona koje sigurno sa svom svojom industrijom, sa svim svojim transportnim sustavom relativno malo zagađujemo. Mi u tim politikama naći ćemo vrlo malo prostora za naše poduzetnike i konkurencija će biti velika, a naš potencijal će biti mali što zapravo pokazuju i svi ostali aspekti modernizacije proračuna koje usmjeravaju što više sredstava u nešto gdje naša poduzeća neće imati dostanu konkurentnost i stopa privlačenja sredstava, pogotovo u politikama proračunske koje se odnose na dostupnost svim članicama će biti mala. U okviru toga značajno je napomenuti upravo pitanje kako države članice razmatraju svoje sudjelovanje u prihodovnoj strani, ako samo vidimo da je došlo do podjele, do država koje se nazivaju prijatelji kohezije i država koje su nazvali klub škrtaca onda govori o tome da trebamo promotriti njihov sastav. Škrci su oni koji su svoj razvoj dosegli da imaju nadstandard gledajući u odnosu na nas i oni su za to da zajednička politika i poljoprivredne politika i financijski okvir budu manji jel oni smatraju da nije potrebno da financiraju više razvoj, ali uporno zaboravljaju da oni svoj razvoj zasnivaju i na tržištima iznad svojih država. Nađite mi značajniju njemačku kompaniju koja svoj razvoja imala isključivo na njemačkom tržištu. Mi jako dobro ovdje poznajemo brojne njemačke tvrtke, brojne francuske, engleske tvrtke i druge koje na brojnim drugim tržištima ostvaruju puno veće financijske efekte svojih proizvoda nego na domicilnima gdje imaju najveću konkurenciju. Prema tome, ukoliko ostvaruju svoje prihode u drugim zemljama onda trebaju shvaćati da i te druge zemlje treba isto tako da imaju benefite od njihovog djelovanja, a kroz ulaganje njihovih matičnih država je najtransparentnije. Prema tome, mi ćemo u ime kluba dati potporu upravo nastojanjima da izdavanje treba oslikavati mogućnost koju pojedine države imaju i da one najrazvijenije ne trebaju sada bježati. Ali evo ja bih rekao da je Britanija klasičan primjer bježanja od odgovornosti u trenutku kada su postali neto platitelj. Otvoreno je pitanje i oko proširenje ovdje kroz današnju raspravu. Ja znam da bi bio politički uspjeh svih nas skupa ukoliko bi se dogodilo da Sjeverna Makedonije i Albanija dobiju datum za pristupne pregovore tijekom našeg predsjedanja. Premijer Plenković je tu jasno rekao da mora biti perspektiva, ako smo nekome nešto obećali onda se toga trebamo i držati. Ako je tim zemljama obećano da imaju perspektivu ulaska u EU da imaju određenu dinamiku, ako su postigle određeni razinu reformsku razinu, da im treba zapravo otvoriti novu .../nerazumljivo/... sa klasičnim datumom. Međutim, ako se vratimo na našu sadašnjost, kad pogledamo što znači obećanje, onda kad bismo gledali ne tako davne blagdane, kad nam je obećano da će se otkupiti INA onda trebamo sumnjati i biti u poziciji tih država jer one sumnjaju, znači vi nama obećate nešto, ali to se ne izvrši. Ili se izvrši sa odgodom koja je beskrajna. Znači obećanje, ludom radovanje. Bit će jednog dana, kada? Ne znamo. Možda jednom kada evo, INA prođe kroz neke nepogode pa prestane biti vrijedna, onda će možda hrvatska država reći okej, idemo nešto otkupiti, pa evo, bilo jednom obećanje pa da ispunimo. Ali treba shvatiti poziciju tih država, da nije obećanje samo otvorena jedna dimenzija nego da mora imati svoj doseg u kojem je realno očekivati, a ne da se događa da njihove vlade na kraju krajeva daju ostavke i smatraju političkim neuspjehom što su očekivanje iznevjerila, a oni trebaju obećati svojim građanima. Sad znate što je politička odgovornost kada obećate građanima, idemo mijenjati ime države. Idemo poduzeti nešto da napokon napravimo korak naprijed i onda oni koji su vam obećali da će vas podržati, oni vam uskrate tu, uskrate obećanje i onda svi skupa budemo razočarani. Znači, učimo na tim primjerima, ne treba obećavati ono što ne možete ispuniti. Još je pitanje Schengena koje svakako da je nešto što svi mi smatramo da bismo trebali osjetiti skoro, da možda nije bilo pitanja oko ove migrantske krize, a bi naše granice već bile otvorene, ali nikako ne možemo, zapravo shvatiti, da li se radi o našoj tehničkoj spremnosti da zaštitimo granicu, vanjsku granicu EU ili se radi o političkom pitanju. Ako se radi o tehničkoj spremnosti, mislim da bismo tu trebali činjenično govoriti, što mi imamo? Kojim ljudima raspolažemo, kojom tehnikom raspolažemo, kako se postupanja vrše, da li je to usklađeno? Da nam komisija potvrdi jeste, to je tako. Ja sam razumio njihovu zadnju preporuku da je upravo tako, da mi jesmo tehnički spremni, da možemo preuzeti odgovornost čuvanja vanjske granice EU. Da će i onaj najrazvijeniji dio EU koji je duboko iza tih granica se osjećati sigurno, da mi garantiramo tu sigurnost, ali ako govorimo o onom političkom aspektu, onda se trebamo pitati, koji su to prijatelji RH? Koji su to prijatelji premijera Plenkovića koji nas drže na ledu? Da li je stvarno bilo koja država može sve to skupa što su napori, što mi govorimo o našim vanjskopolitičkim uspjesima poništiti? Da li stvarno jedna Republika Slovenija može reći, sve što je premijer Plenković napravio svojim međunarodnim djelovanjem, to ništa ne vrijedi jer mi stavljamo veto. Onda ja pitam se, tko su to naši prijatelji? Tko su ti koje mi deklariramo kao one koji nas podupiru, koji nas guraju, tko od njih ima hrabrosti reći, evo, to je ili ta država ili taj državnik, on je vaš neprijatelj jer on vam ne želi dati pogodnost koju imaju sve države članice EU, svi građani EU. Hvala lijepo.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu i prvi će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Evo još ću jednom reći, žao mi je što je i .../nerazumljivo/... premijer Plenković što ima malo zastupnika iz njegove stranke, znači da oni ne pokazivaju interes o izvješću predsjednika hrvatske Vlade o izvješću Europskoga vijeća, međutim, ni sam on više izgubio strpljenje pa često odlazi sa ovoga, ali je tu ostao ministar, ja bih još jednom rekao da sve ove teme koje su u izvješću date, od, poglavito od proširenja EU-e, da su vrlo značajne za RH, poglavito, ja ću još jednom spomenuti, vrlo značajno je i to ću govorit, to godinama već govorim ovdje u HS-u, naravno da Ministarstvo vanjskih poslova inkubator koji ima najveći utjecaj Budimir Lončar i naravno da oni neće saslušati mene, to je tako kontrolirano, nešto Mate Granić, nešto Ivo Sanader, to je tako skrojeno, vrlo malo je tu ljudi koji će ovo poslušati. Srbija, imamo povjerenstvo iz 2016. g. za vrijeme Oreškovićeve Vlade koje je praćenjem Srbije pristupanjem EU, naravno da je to poglavlje 23. i 24. gdje su hrvatski branitelji u biti ostavljeni kao, u Srbiji je dat mali Haag, .../nerazumljivo/... maloga Haaga, međutim, poglavlje je otvoreno, ali povjerenstvo se ne sastaje i niti, jedino je za vrijeme Oreškovićeve Vlade jednom se sastalo za vrijeme ministra Kovača dok je bio ministar, poslije niti Stier niti Pejčinović-Burić niti današnji ministar, niti .../nerazumljivo/... 5 mjeseci, 4 puta godišnje se mora sastavljati, 4 puta, znači već ste imali obavezu sazvati to vijeće, ali vi svjesno to povjerenstvo, svjesno kršite to povjerenstvo, u isto vrijeme kao što sam rekao dok se Vučić ruga sa Hrvatskom, dok zajedno sa našom predsjednicom dogovara da se ne spominje velikosrpska agresija, u isto vrijeme dok se pod noge mu se prostire crveni tapet, Kolindi Grabar Kitarović, naravno ne onako slično kad je Carla Del Ponte dolazila u Hrvatsku pa kad se nazdravljalo šampanjcem uhićenje i lociranje, transferiranje generala Gotovine, ali je se dočekalo Vučića tu u RH na način kako je se dočekalo i vi ne poštivate tu odluku ministre i to je ključno pitanje, ali smo se borili u RH da bar ministri poštivaju zakone, znači 30 godina demokracije, već kad se poziva premijer, rekao sam maloprije premijeru kad spomenete bilo što protiv EU kritički, on se nakopuni kao mačić na pile, odmah čim EU-u, ali ove probleme Hrvatske, npr. kad spomene unutar RH, neravnopravnosti Hrvatske i po povlačenju sredstava, zadnji smo po tome i po financijskom okviru, ali bitno je da on ima jednog, dva svoja činovnika u EU, Pejčinović-Burić i sada da ima povjerenicu za demokratiju i i ovaj demografiju, znači one dvije stvari po čemu je baš Hrvatska prepoznata. Danas sam pitao premijera, nije mi dao odgovor, iselio je Hrvatsku, to su problemi, kad smo ušli u EU, znači iselili smo Hrvatsku. 5% BDP-a RH je znači od doznaka iz inozemstva. Tako vam je bilo za vrijeme 60-tih godina. Znači šalju devize, znači šalju naši iz vanka devize svojim obiteljima i to je taj BDP i to nije dobro, 2/3 Hrvatske imamo prazne i ja mislim da on to treba saslušati, ja znam da on voli europsku diplomaciju, da je on magistar, da je on dugogodišnju diplomaciju, međutim vi ministre poštivajte zakon, pratite Republiku Srbiju, nemojte da otvara poglavlja svakodnevno, a da se četnik Vučić zločincima otvara koji su klali po Vukovaru, otvara spomenike i da se izrugiva. Ja znam da je to malo problem, da je on u vašoj istoj partiji, pučkoj partiji, stranci, da vi imate taj problem suradnje sa Vučićem, međutim ja mislim da se na to trebalo gledati, štoviše gledati. Što se tiče klimatskih promjena i Hrvatska mogućnosti, sve je rečeno od strane kolege Dobrovića koji je rekao kako se loše naravno gospodari našim otpadom, stvaraju se centri za gospodarenje otpada koji utječe i štete i na pitke vode, a mi smo bogati pitkom vodom, mi nismo zaštitili jer imamo centar za gospodarenje otpada kao što je Marišćina gdje se ljudi bune ili problem kao što je ministar Ćorić napravio gdje je 100 km prevozi sa jedne iste sanitarne uvjete odlagališta na drugo iz Vrgorca do Sinja ili problema Brača, 27 nasumice zatvorenih odlagališta, bez ikakvih priprema. Znači ne štitimo, samo što se preko …/nerazumljivo/… nafte sagori u putu fosilnih goriva šta pregonite otpad 100 km, koliko je to skuplje, koliko to utječe na zrak, al ne brige to ministra Ćorića, ne brige to premijera, lipo je to imali smo klimatske promjene. Ja znam on je stariji od 4, 5 godina, ja nisam imao mogućnost bit u diplomaciji u to vrijeme, ja sam bio u rovu u to vrijeme, naravno da ne moremo isto ja i on ni gledati da ovo sve, ali životne me teme zanimaju. Mene zanima zašto u RH nemamo, najmanje smo sredstava povukli iz ovaj Europskih fondova, a govorimo ovdje o razdoblju '21. – '27., znači sedmogodišnjem, a dosada smo najmanje povukli sredstava, 10% sredstava smo povukli, a nismo izgradili infrastrukturu niti prometnu, spojeve na autoput zaostalih krajeva, nismo navodili poljoprivredno zemljište. Hrvatska ima 700.000 hektara neobrađenoga poljoprivrednoga zemljišta. Primjera evo Sinjsko polje, ja uvijek spominjem sinjsko, dolazim iz Sinja, Sinjsko polje nije navodnjeno, Cetina rijeka bistra, po srid polja ide i liti je naslovnica vidim u Slobodnoj, suša u Sinjskom polju, 21. stoljeće, a iz EU fondova sredstva nismo povukli. Znači, tribamo se vratiti u realnost i zbog toga ljudi odlaze, zbog toga od 2020. godine ja bi volio razgovarati da li je riješen moratorij, tj. ja sam osobno uputio i zakon o zabrani, o zabrani prodaje zemljišta stranim fizičkim i pravnim osobama, kad to mogu Mađari, ako smo jednakopravni u EU, ako se toliko pozivamo na EU, na vrednote EU, zašto će moći Mađari kupiti onda u Hrvatskoj poljoprivredno zemljište, bilo koja druga pravna ili fizička osoba, ako ne može, i tako je, ako ne može se naš čovjek u Mađarskoj. Meni je žao šta mi nismo zaštitili isključivi gospodarski pojas, proglasili ga u punu primjenu isključivog gospodarskog pojasa, ne nekakav hibrid, nekakav ko da ste kupili auto bez volana, bez kola, bez haube, eto to imamo mi danas. Znači mi nismo zaštitili ovaj isključivi gospodarski pojas, ali to je naš teritorij. Što se tiče migrantske krize, tj. ilegalnih migranata tog problema imamo, ja ne znam shvaća li ozbiljnost to premijer, ja sam išao u Vrgorac na svom području, kako ljudi žive u strahu sa svojom imovinom i svojom sigurnosti. A imamo zakon iz 2016. gdje vojska može pomoći policiji u čuvanju granica, policija radi najmanje što je moguće, ali ima samo 6.000 policajaca to je malo na ovu granicu. Ljudi su iscrpljeni, ilegalni migranti ulaze i rade štete ogromne našim građanima, ne osjećaju se sigurnima, ne znamo od kuda je ušao taj ilegalni migrant i tko će odgovarati u konačnici za sve te štete koje su učinjene našim ljudima, ili što im se ukrade vozilo ili ne znam pa se razbije ili nešto slično. Prema tome, imamo puno problema, ali osnovni problem je EU šta Hrvat nije jednakopravan, nije jednak. Meni nikako nije zamislivo da mi, ovdje ćemo prodavati mlijeko, žao mi je što nije ovdje Tolušić, da ćemo mi izvoziti Kinezima mliko, kad su bili ovi Kinezi, a 10% manje smo proizveli mlijeka prošle godine nego prije godinu dana. Znači mi nećemo imati za svoje vlastite potrebe, a iselili smo Slavoniju da mogu sad stranci kupiti poljoprivredno zemljište. Prema tome, mi ne štitimo našeg poljoprivrednika, našeg ribara, našeg poljoprivrednika u nikakvom smislu. Znači jednostavno ti kohezijski fondovi nisu iskorišteni, a inače nisu fondovi iskorišteni. Prema tome, nismo stvorili uvjete za konkurentnog poljoprivrednika, a poglavito i gospodarstvenika. I zato ja kažem, prva liga su, vidim da se svi pozivaju da su prva liga, kaže premijer da je prva liga bila ovdje kad je bio EPP, prva liga su ovi šta su iseljeni vanka, čak ne mogu ni glasat jer nema elektronskog glasovanja u Irsku, Njemačku, a šalju preko doznaka novac. Oni su prva liga, a ni Junker, ni Tusk ni svi koji su bili, nemam poima tko je sve tu bija, ti su prva liga. Znači, moramo se izboriti da budu naši građani jednaki u EU, ne more blagajnica u istome trgovačkom lancu u Austriji imati 10 puta veća primanja nego u mom Sinju u istom centru. Naravno da će otići ća. Kako, jel to EU, jel to jednakost, jel to ravnopravnost? Ja želim da o tome premijer u Europskom vijeću priča, a ne da iseljava se naša blagajnica jer ima 10 puta, a njihovi proizvodi koji uvoze ovde, a sve što radimo uvozimo, osim šta izvozimo ljude, našu pamet i naše ljude koji vridno rade u tuđini, u Irskoj sade krumpir koja nije plodno tlo, a Slavonija je plodno tlo nema tko posaditi krumpir. Zašto to se događa, zašto nismo jednakopravni u EU? To je pitanje svih pitanja. Hrvati su neravnopravni u ovoj EU [[Upadica: Hvala lijepa.]] ako se za to ne izborimo onda nema smisla EU. Hvala lijepa.
Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Klisovića.
Hvala lijepo. G. Bulj dobar dio svoje rasprave ste posvetili Srbiji. Pa mene zanima da li vi smatrate da predsjednica države, kandidat na predsjedničkim izborima i sukreator vanjske politike vodi dobru politiku prema Srbiji zajedno sa Vladom ili lošu politiku prema Srbiji. To je jedan. I broj dva, mislite li da je Hrvatskoj bolje da Srbija bude u EU ili da ne bude u EU? Hvala.
Poštovani zastupnik Bulj.
Hrvatska predsjednica kao sukreator politike zajedno sa premijerom vodi katastrofalnu politiku prema Republici Srbiji zbog toga što otvaraju poglavlja a Srbija i Vučić koji vodi i nije problem Srbije kao države, naše susjedne, ali je problem Vučića koji je naravno i bio i četnik i koji je, se želi pokazati pokajnikom ali on je ipak Šešeljov učenik. I ja mislim da je sramotno ponašanje predsjednice Republike dokle god nisu doneseni, znači naši nestali kao jedno ključno pitanje, svi nestali do zadnjega imena, dok nije plaćena ratna šteta i dok nisu ispoštovane sve obaveze prema žrtvama i logorašima. Uopće razgovarati s njima, nije problem Srbije, nije problem Srbija kao Srbija ali je problem politika Srbije koju vodi veliko Srbin, četnik, Aleksandar Vučić ali naravno da je naša politika tu katastrofalna, poglavito predsjednice Republike koja se zaklela da neće spominjati velikosrpsku agresiju, to je rekao Aleksandar Vučić ali je velikosrpska agresija bila činjenica i od te činjenice hrvatska politika ne smije ... [[Govornik se ne razumije.]] Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sljedeća pojedinačna rasprava trebala je biti poštovanog zastupnika Ivana Lovrinovića, nema ga, gubi pravo na raspravu pa će sljedeća rasprava pojedinačna biti poštovanog zastupnika Joška Klisovića. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Evo da nastavim sa par pitanja koje sam i u ime kluba govorio. Dakle jedno od pitanja je višegodišnji financijski okvir. Premijer je u nekoliko svojih izlaganja kazao a i mislim da piše u izvješću koje nam je podnio da se zalaže za ravnotežu između financiranja tradicionalnih politika i onih novih, odnosno novih izazova. Ta fraza jako lijepo zvuči no što ona točno znači? Tradicionalne politike to su politika, ne znam poljoprivrede, financiranja poljoprivrede ili kohezijska politika. E sad, ravnoteža između te politike i politike ulaganja u znanost, inovacije i umjetnu tehnologiju, u upravljanje klimatskih promjenama ili sigurnosne izazove koji su pod EU. Da li ova ravnoteža podrazumijeva više novca za kohezijsku politiku ili manje novca za kohezijsku politiku? Da li ova ravnoteža podrazumijeva jednaki novac za kohezijsku politiku u sljedećem financijskom 7.-godišnjem razdoblju. To je ono ustvari što želimo čuti, fraze lijepo zvuče ali iza njih se krije sadržaj koji nam nije do kraja jasan. Hrvatski interes može jedino biti više novca za kohezijsku politiku a li to nam ništa ne znači ako smo zadnji po isplaćenim sredstvima iz eu fondova od svih država EU. Prema tome, ne možemo se hvaliti kako smo eto dobri kada smo zadnji jer kao što sam i prije naglasio kategorija zadnji sigurno nije kategorija uspješnosti. Dok ne popravimo upravo povlačenje novca iz EU odnosno dokle ne budemo mjerili svoj uspjeh kroz isplaćena sredstva u EU samo ćemo ustvari manipulirati hrvatskom javnošću koja ne razumije šta to znači ugovorena sredstva a šta to znači isplaćena sredstva. Isplaćena sredstva su jedina sredstva koja se broje i od kojih građani imaju konkretne koristi. Što se tiče naše namjere tijekom predsjedništva što je jedna dobra namjera da dodatno potaknemo i snagu EU na globalnoj razini. To je nešto s čime se svi u svojim razmišljanjima bavimo i jednostavno svjedoci smo slabljenja utjecaja EU u globalnim odnosima. Trenutno imamo na sceni intervenciju Turske u Siriji. 30km su si oni uzeli kako bi napravili jednu tampon zonu i rješavali svoje dugo nagomilane probleme sa Kurdima ili sa susjedima. Turska je država kandidat za ulazak u EU i kao takva morala bi svoju vanjsku politiku, sigurnosnu politiku koordinirati sa EU odnosno čak slijediti zajedničku europsku, vanjsku i sigurnosnu politiku. No da li to Turska radi? Svima je bjelodano jasno da ne radi. Pa i kada je zamjenik ministra vanjskih poslova Turske bio u posjetu Hrvatskom saboru jasno je dao do znanja da Turska neće slijediti europsku politiku nego traži od Europe da slijedi tursku politiku. Pa je kazao i da će turske odnosno europske recimo mirovne postrojbe biti dobrodošle u ovu zonu od 30km samo ukoliko Europa pristane se zalagati protiv kurdske države odnosno ukoliko bude tretirala kurdske snage kao terorističku organizaciju. E sada, Europe nema nažalost u ovom sporu. Amerika se također povlači barem vojno čime i politički gubi onu snagu koju je imala dok su njene vojne postrojbe bile prisutne na terenu. Ruski utjecaj time svakako jača. Saudijska Arabija se pokušava apsolutno etablirati kao vodeći regionalni igrač. Gdje je tu EU, što tu Hrvatska tijekom predsjedanja mislim napraviti kako bi pokazala da EU je i dalje respektabilan međunarodni igrač i da nije samo igrač kada treba platiti račune koje naprave drugi nego kada ima jasan stav i jasnu politiku i sredstva za provođenje takve politike. Kako mislimo etablirati Hrvatsku kao, odnosno ne Hrvatsku nego kako mislimo djelovati kao Hrvatska država unutar EU kako bi se status i utjecaj, položaj EU pojačao u svijetu. Što se tiče još jedanput Zapadnog Balkana kažem naša je također i povijesna zadaća da pomognemo susjedima da uđu u EU, ispune sve uvjete a i naravno da otvore pregovore oni koji nisu otvorili, RH je u interesu da ima oko sebe u susjedstvu zonu jednakog pravnog režima, jednakih vrijednosti, dakle države i Vlade s kojima će moći rješavati sva otvorena pitanja na jedan demokratski, europski način. Sve manje od toga nije u interesu države, pa kada i govorimo, evo maloprije smo pričali i o Srbiji, jedna demokratska, europska Srbija koja će uć u EU je sigurno više u korist RH nego jedna regresivna nacionalistička Srbija koja će samo stvarati probleme RH i ostatku svijeta. Prema tome, moramo se apsolutno zalagati i dalje za ulazak ovih država u EU i zatvaranje pregovora sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom ne zanemarujući argumente koji su nam predočili predsjednik Macron i neke druge države da Europa u ovom trenutku nije spremna na daljnje proširenje jer jednostavno nije dovoljno konsolidirana, a svaka nova članica koja uđe povećava kompleksnost donošenja odluka u EU. Nije isto da li će 27 ili trenutno 28 odnosno 27 de facto donositi odluke ili 30, 35 ili više država, svaka donosi novu kompleksnost, a i ovako nam sustav donošenja odluka u Europi nije učinkovit, tako da ako želimo stvarno ubrzati pristupanje zapadnog Balkana EU, ona moramo itekako poraditi i na reformama unutar EU, to su dva paralelna procesa, jedan ne bi trebao čekati drugi i za to se treba zalagati da se idemo na reformu unutar EU stvari koje ne funkcioniraju, ali paralelno sa time da proces proširenja ide da pregovori pristupni sa državama kandidatima i onima koji to trebaju postati ide kako bi se i one mogle uhvatiti reformski ritam, a ne da na kraju opet ne budu spremne za ulazak u EU. No, porezno je čuti da su Sjeverna Makedonija i Albanija spremne za pregovore, a da Europa nije spremna za pregovore, a to je u stvari poruka koju smo dobili sa zadnjeg Europskog Vijeća gdje nije donesena odluka o početku pregovora sa ove dvije države. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Peđe Grbina, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. Klisoviću, poruka koju je francuski predsjednik Macron uputio je, ako mene pitate, ispod svake razine i iako se sa predsjednikom hrvatske Vlade rijetko kada slažem, njegove poruke našim susjedima u pogledu pristupanja EU i u pogledu toga da je interes RH proširenje EU iz toliko razloga da ih ne možemo nabrojati, naravno da moram podržati. Međutim, ono što ne mogu podržati kod predsjednika hrvatske Vlade koji se kune da je veliki europejac i koji se bolje snalazi u europskim i vanjskim poslovima je šutnja na činjenicu da je generalni konzul RH u Stuttgartu sudjelovao na stranačkom skupu HDZ-a na kojem se vodila predizborna promidžba za predsjednicu RH. To ne mogu podržati i nije mi jasno zašto se na to nije očitovao i nije mi jasno zašto se tu nije reagiralo i dotičnog gospodina smijenilo. Hvala.
Poštovani zastupnik Joško Klisović.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Grbin potpuno ste u pravu, hrvatska diplomacija, svaki hrvatski diplomat, a pogotovo šef nekog predstavništva mora provoditi državnu politiku koju utvrđuju sukladno Ustavu Vlada i predsjednik, ne smije provoditi stranačku politiku. Agitiranje za jednog od kandidata na predsjedničkim izborima je apsolutan stranački rad koji izlazi iz okvira onoga što, za što je nadležna hrvatska diplomacija i u stvari je kažnjiv, tako da očekujemo da ministar i Vlada poduzmu određene korake i mjere prema hrvatskom konzulu u Stuttgartu kako bi se njegov rad doveo u okvir zakonitog rada, a Zakon o vanjskim poslovima jasno kaže da on mora štititi hrvatske interese i interese hrvatskih građana, a ne stranačke interese ili interese pojedinog kandidata na izborima za predsjednika RH. Hvala.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Kolega Klisović, vi ste također iz diplomatskih krugova, pa bi vas pitao da mi date svoju ocjenu. Znači 2016. na snazi je odluka Vlade prema kojoj ministar vanjskih poslova mora godišnje sazvati 4 sastanka vladinog Povjerenstva za praćenje i izvršavanje srbijanskih mjerila u Poglavlju 23. i 24. o pristupanju Srbije EU. Do sada je samo jedno održano 2016. za vrijeme Oreškovićeve Vlade, jedno i poslije niti jedno. Jel to kršenje zakona? Ministre, odobrajete li vi to da ministar vanjskih poslova niti jedan sastanak, kako Stier, kasnije ni Pejčinović-Burić, a ni sadašnji, niti jedan sastanak ne održava razumijeći njihovu politiku, politiku da su oni u istoj Pučkoj stranci, al ne mogu prihvatiti zbog čega se tolko štiti Srbija koju bi morali blokirati mi dok ne ispuni sve uvjete poglavito nestali, ratna šteta i problem sa logorašima. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Joško Klisović.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS. Poštovani kolega Bulj, u pravnoj državi, demokratskoj državi zakoni se poštuju, ako tako nešto kao obveza stoji u zakonu onda nema tu diplomatskom iskustva ili tumačenja koje možete dobiti, zakon se mora poštivati, obveze zakona se moraju jednostavno respektirati. Ali mene ne čudi da HDZ-ove Vlade to ne čine, pa pogledajte samo kako narušavaju autoritet Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa kada ne dostavljaju one dokumente koje povjerenstvo traži, to je način kako se hrvatske institucije urušavaju, jednako kao što se politizira njihov rad. Maloprije smo spomenuli konzula u Stuttgartu koji je počeo djelovati stranački, a ne u skladu sa državnim interesima. Policija nam popisuje sindikalne predstavnike koji organiziraju štrajk, a šta je to nego zastrašivanje sindikata, politizacija rada policije, sve su to stvari koje urušavaju hrvatsku državu, urušavaju hrvatske institucije i protiv kojih se treba boriti. Hvala.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Mire Kovača, izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedatelju. Drago mi je da danas puno raspravljamo o sastancima predsjednika Vlade u okviru Europskoga vijeća i da to činimo ovdje u Saboru sa ipak jednim solidnim brojem zastupnika ovdje u Hrvatskome saboru. Ja ću govoriti samo o jednoj temi, neću govoriti o Brexitu, o višegodišnjem financijskom okviru, o klimatskim promjenama nego ću govoriti samo o proširenju i o ovome što se dogodilo glede Sjeverne Makedonije i Albanije. Puno sam čuo reakcija koje su bile skandalizirajuće, međutim ja bih rekao da to nije nešto tako strašno. Ako malo pogledamo što se dogodilo nama prije 14 godina kada smo mi bili u procesu početka pregovora i mi smo bili blokirani. Hrvatska je bila blokirana 2005. godine početkom godine, mi smo trebali početi pregovore na proljeće, međutim zbog suradnje sa Haškim sudom smo bili odgođeni i tek smo pokrenuli pregovore 3. listopada 2005. godine. Prema tome, nije to ništa novo, tako to isto nije ništa novo za kolege u Sjevernoj Makedoniji i Albaniji. Ali smatram da je i ova odluka Francuske iako se vrlo često percipira negativno u biti doprinos boljoj vidljivosti onome što je trenutno u EU nedovoljno dobro, a to je efikasnost EU na globalnom planu i politika proširenja. U biti je gospodin Macron tom odlukom pomogao da se digne pitanje proširenja na višu razinu i da se o tome obično razgovara. Jel vi kada živite izvan RH u nekim drugim zemljama članicama EU proširenje baš i nije popularna tema. O proširenju se ne raspravlja posebno ni u Njemačkoj ni u Francuskoj, a da nije bilo te odluke gospodina Macrona ne bi se o tome uopće razgovaralo. Prema tome, prihvatimo to kao neku vrstu poziva na buđenje svih nas da EU nažalost kada je riječ o globalnoj politici nije dovoljno efikasna. EU je ekonomski div, gospodin Trump je primio gospodina Junckera kao predsjednika Europske komisije kada je trebao pregovarati o mogućem uvođenju poreza na automobile, ali na političkom planu EU nažalost ne pokazuje ono što jest na planu ekonomije, ona neka vrsta patuljka i to nije dobro i to treba promijeniti i to se može promijeniti na planu zajedničke vanjsko sigurnosne politike i naravno na planu politike proširenja. Samo proširenje kao takvo je nešto što se podrazumijeva, mi imamo europsku perspektivu za sve te zemlje članice, ali nije na nama da mi odrađujemo posao za kolege u susjednoj na susjednom Zapadnom Balkanu, to je posao koje moraju odraditi zemlje koje su kandidatkinje, to je njihov posao. Ali što mora napraviti EU? EU potrebna je neka vrsta Monroeve doktrine, znači treba jasno reći da je na području Europe za sigurnost i stabilnost zadužena EU kao temeljni čimbenik, to mi moramo postići. Znači nema te svijesti kada je riječ o tim zemljama mi smo ti koji moramo rješavati pitanje stabilnosti na području Zapadnog Balkana, a ne prepustiti to recimo Rusiji, Kini ili nekoj trećoj državi koja ima legitimno svoje interese i svoje viđenje rješavanja problema. Mi smo ti koji moramo biti glavni čimbenik, kažem mi i Hrvatska kao dio EU. I kada vidimo da naše kolege u većim zemljama članicama na tom planu pokazuju neku vrstu nećkanja onda ih na to moramo upozoriti. Ja sam osobno to činio i u Francuskom senatu i drugdje kada sam govorio da se griješi, da je to loše, da se tako ne smije postupati. Kada je riječ o ispunjavanju kriterija tu je jasno kao dan da se kriterija treba držati, apsolutno to vrijedi i za kolege i u Srbiji, pravna država vladavina prava jest na prvom mjestu. I tu nema nekih specijalnih novo izmišljenih kriterija koje neko misli da ih treba primijeniti. Tu postoje naši kriteriji, kriteriji EU koji se moraju tamo u tim zemljama kandidatkinjama prihvatiti i moraju se živjeti i to je jedini putokaz, to je jedini put koji vodi prema mogućem članstvu. Mi se ne moramo bojati toga da će tamo neka treća država biti atraktivnija od EU. To su priče za malu djecu. Kada čujem priču da će Srbija biti možda sklona savezu sa Rusijom, a savezu ili ulasku u EU, to su priče za malu djecu, od toga nema ništa. Treba samo pogledati brojeve s kim se ekonomski najviše surađuje pa se vidi da je naravno i kada je riječ o Srbiji koja misli da možda ima nekakav specijalan put da se grdno vara, da nema ništa od tih koncepata regionalne sile koji podsjećaju na nekakve srednjevjekovne koncepte kao što su recimo Nijemci imali kada je riječ o Njemačkom viteškom redu ili kada se sjetimo da su naši susjedi isto tako imali neku zabludu pa su govorili o Rimskom carstvu na nekim posebnim teritorijima. To su koncepti koji su prošlost, koji nemaju više mjesto u EU. I na nama jest isto tako da im pomažemo ili ako to žele čuti da sa takvom politikom nema budućnosti. Što se tiče BiH, tu vidimo posebno koliko je EU neefikasna. Radi se o zemlji, državi na „Zapadnom Balkanu“, međutim tu nema pravih poteza same EU. Postoji neka vrsta nezainteresiranosti i to je jako loše, iako EU jest jedna od svjedokinja Daytonskih mirovnih sporazuma ili sporazuma u jednini. To je jako loše i opet je tu naša uloga da na pametan način upozoravamo kolege na to da ako mi ne budemo kao EU na tom planu reagirala efikasno da prijeti ono što se već događa, ali malo žešće, a to je da to područje bude neka vrsta poligona za igrice za destabilizaciju EU. I to se događa. Na tom području se događaju igrice trećih država, tih igrica ima i na području same EU, samo što su te zemlje članice EU stabilnije pa se to tako baš i ne osjeća, ali na tom području gdje su države krhke, nedovoljno efikasne jer su strukture slabe, e onda se te igrice kao takve osjećaju. Dugoročno, ako ne bude EU i ako ne bude Hrvatska unutar EU, upozoravala svoje kolege na tu opasnost, nama prijeti da imamo dugoročno siromašan Balkan, ne samo što imamo danas osiromašeni jug EU, Italija, jug Italije, Grčka, Španjolska, Portugal u odnosu na bogati sjever, nego da nam prijeti i drugo područje koje bi bilo dugoročno siromašno, a to je taj zapadni Balkan, a on jest naše susjedstvo. Znači nama je u interesu da ne budemo dugoročno graničari, da ne trošimo svoj novac na zaštitu vanjske granice EU i da nemamo područje koje je osiromašeno nego da imamo područje i ekonomije koje funkcioniraju, koje imaju odgovarajuću radnu snagu koju ćemo mi moći isto tako, eventualno koristiti za svoju ekonomiju. Tako treba razmišljati. Vi danas imate problem i samu EU na istoku, srednjoj Europi sa radnom snagom. U Slovačkoj nagovaraju srednjoškolce da ne idu na fakultet nego da rade u automobilskoj industriji, treba radna snaga. Sve je manje zemlja članica imaju problem sa radnom snagom. Zašto je Rumunjska uspješnija od nekih drugih država u razvoju zadnjih 10 godina narasli za 15%, velika zemlja, veliki potencijal, puno radne snage. Znači na nama je da upozoravamo kolege na ono što se loše radi i završit ću sa nečim što se tiče ne samo tog proširenja zapadnog Balkana, a to je demografija. Mi moramo nametnuti temu demografskih neravnoteža. Postoje makroekonomske neravnoteže, zato to se prati intenzivno, sad je Dubravka Šuica izabrana za potpredsjednicu, nama treba praćenje demografskih neravnoteža EU zbog stabilnosti svih nas. Hvala lijepa.
Hvala i na vaše izlaganje imamo 2 replike, prva je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Kovač, bili ste ministar iz diplomacije pa vama jedno slično pitanje kao i vašem prethodnom govorniku, znači pod pokroviteljstvom premijera Plenkovića ministar Grlić-Radman, kao i njegovi prethodnici Stier i Pejčinović-Burić krše važeću odluku Vlade po kojoj povjerenstvo za nadzor Srbije mora se sastajati i predlagati odluke za potpuno ispunjavanje obaveze Srbije za nadoknadu šteta žrtvama srbijanske agresije 4 puta godišnje. U zadnje 3 godine, već 3 godine niti jednom ministru vanjskih poslova nisu sazvali taj sastanak. Niti jednom. Znači oni krše važeću odluku. Kakav je vaš komentar na kršenje ove odluku o povjerenstvu, o sazivanju povjerenstva o praćenju Srbije u pristupanju znači .../nerazumljivo/... 23. i 24. poglavlja? Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Miro Kovač.
Hvala lijepo g. predsjedatelju. Ja ću samo nešto reći o mandatu moje malenkosti u okviru prethodne HDZ-ove Vlade. Vodila se i drago mi je da tako nastavlja. Vodila se samosvjesna hrvatska vanjska politika. Samosvjesna hrvatska vanjska politika, emancipirala se Hrvatska na vanjskopolitičkom planu i bit ću malo neskroman, vi mi to nećete zamjeriti. Mi smo pokazali da možemo kao manja država potaknuti kolege da se promjene kriteriji u poglavlju 23. To smo mi napravili bez ikakvih posljedica i zbog toga danas kolege u Srbiji moraju ispuniti stvari poput rješavanja pitanja odštete za naše logoraše, morat će dugoročno riješiti pitanje naše hrvatske manjine u Srbiji, sve te stvari smo mi napravili u 2016. g. u okviru poglavlja 23. Hvala lijepo.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Joška Klisovića.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, poštovani kolega Kovač. EU vijeće nije donijelo odluku da se otvore pregovori sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom, prvenstveno zbog Francuske, koja se tome protivila. U međuvremenu, Francuska je izašla sa prijedlogom da treba modernizirati, revitalizirati program proces proširenja i taj prijedlog je čak i formalizirala, uputila državama članicama. Da li vi mislite da je najbolja hrvatska politika Francuzima reći, sve što vi predlažete već je sadržano u konceptu i metodologiji procesa proširenja i ne trebamo o tome raspravljati ili bi neka drugačija hrvatska politika možda lakše otvorila pregovore sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom? Hvala.
Poštovani zastupnik Miro Kovač.
Hvala lijepa. Prvo, g. Klisović, razgovarate sa osobom koja je uspjela u okviru svojih, je li, dužnosti, nametnuti kolegama hrvatsko gledište. Znači obrnuto, ... [[Govornik se ne razumije.]] to je prva stvar, a druga stvar, što se tiče samih pregovora sa Makedonijom, Sjevernom Makedonijom i Albanijom, mi ćemo biti ti koji ćemo biti pozitivci, mislim na Hrvatsku jer će se otvoriti pregovori pod našim predsjedanjem tako da ćemo mi imati na tom planu jedan plus, mislim na Hrvatsku, gdje će biti otvoreni znači tada, to je moja procjena, moja ovako skromna procjena da će biti otvoreni pregovori sljedeće godine na proljeće sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom i mi bismo tada na tom summitu u svibnju dati jedan poticaj kako pametno se odnositi prema toj politici proširenja i kako o toj politici proširenja ovisi i to kako se EU gleda na globalnom planu jesmo li patuljak ili smo div? Hvala lijepa.
U ime Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista završno će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Evo, drago mi je što je premijer tu, znam koliko njemu znači EU, bilo šta kada se reče kritički prema EU on je kao onaj mačić prema piletu kad se malo nakostriješi, ne smije se protiv EU reći riječi. Ja mislim da bi trebalo saslušati i ono realno kako ljudi žive. Pa npr. ja sam nabrajao, nije vas bilo tu, npr. blagajnica koja radi u istom trgovačkom lancu kao u Austriji i njihovi su tu proizvodi, puno su skuplji kod nas, ima jedno 10-ak puta manju plaću. Znači EU mora biti ravnopravna. Znači sve vi ovo što ste rekli i o proširenju i klimatske promjene, kako ćemo mi čuvati premijeru klimatske promjene kada se ministar Ćorić sjetio zatvoriti 27, 27 odlagališta otpada koji imaju iste sanitarne uvjete, apsolutno iste da se pregoni otpad iz jednoga po 100km na drugog, koliko je to fosilnih goriva u zraku, kome je to palo na pamet. Jer ako u sred Lećevice radite centar za gospodarenjem otpadom gdje su pitke vode, zbog toga vode moraju ući u Ustav. Naravno da ljude zanima kako živi naš poljoprivrednik. Vi spominjete fondove, da spominjemo fondove, ali mi smo na dnu po povlačenju iz fondova. Vi spominjete '21./'27. financijsko razdoblje i ok treba to spominjati, međutim mi smo na dnu. Znači hrvatska administracija je najmanje sredstava povukla iz eu fondova i to je problem, ogroman problem. Mi nemamo navodnjavano Sinjsko polje moje. Meni je drago kada vi dođete u Sinj otvoriti, prijedlog moj koji sam ja dao, Marku Veselici, pa se sjetite mene vrijeđati, to je meni ok, to je meni drago, kada je bila bista Marku Veselici došli ste i drago mi je je, drago mi je kad dođete na Alku, drago je meni da vi dođete svi ali niti jedan projekat koji se poziva na eu fondove, EU, brojne milijarde koje se spominju unutar ili kohezijskih ili eu fondova koji se nalaze na bilo koji drugi način se može, nema projekata. I to je realitet. Meni je teško premijeru vama reći kada vi kažete ne, naša policija, da naša policija radi svoj posao, 6 tisuća ljudi ali je to malo ali imamo zakon, znači koji smo donijeli u ovome Saboru 206., mi smo ga izglasali ovdje gdje se more Hrvatska vojska pomoći policiji jer mi moramo brinuti o sigurnosti sugrađana naših dolje na tome području. Mi moramo i sigurnosti njihove imovine i osobnu sigurnost. Tko će platiti ljudima štetu, pa tko će ostati živjeti na tim područjima? Mi moramo govoriti o problemima, realnim problemima. Mi kad govorimo evo, nisam mislio 5x sam spominjao vašega ministra, o proširenju, naravno da sad sa Srbijom treba reći ne vi ćete biti blokirani dok ne platite, dok najprije ne date sve nestale, dok ne platite ratnu štetu a ne naslikavati se po Pantovčaku da se ruga s nama, on donio neke katastarske knjige, šta li je donio gore, ruga se s nama, umjesto da je donio naše poginule do zadnjega slova. On nije smio ući u Hrvatsku, onaj četnik premijeru, nije smio ući. Četnik a želio bi biti pokajnik ali je bio četnik, četnik Šešelju, nije smio ući a kamoli da uđe u Vladu, Banske dvore ili da uđe na Pantovčak da mu se Hrvatska vojska postroji, ne smije ući dok je takvih na čelu Srbije. Ne smije ući. Ja sam mlađi od vas nekoliko godina i znam razloge zbog čega govorim da ne smije ući četnik. Jer je huškao ljude srpske nacionalnosti na velike granice i velike Srbije. Jer je on kriv za zločine. I nema tu rasprave, blokirati Srbiju dokle god je taj četnik Vučić ne ispuni uvjete sve, sve, bar ova tri ključna, nestali, ratna šteta i problem logoraša. I ja bih volio da vi to saslušate malo, ja znam da pod svjetlima ili Brisela ili ovdje Sabora, drukčije razmišljamo. Ali je činjenica da nismo ravnopravni u EU, da nemamo snage zaštiti našega ribara, da nemamo snage premijeru proglasiti punu primjenu isključivog gospodarskog pojasa. To je naše pravo kao što je pravo zaštiti naše građane. To je naše pravo i to morate čuti. Možete ne možete, možete vi sad izaći ovdje pa vrijeđati to me apsolutno ne briga, apsolutno ali znam da je dolje narod u strahu, da ljudi odlaze. Pa 5% BDP-a premijeru, 5% BDP-a je od iseljenih naših Hrvata iz 2/3 Hrvatske. Poljoprivredno zemljište, jeste išta riješili da 2020. se ne prodaje, jeste o tome razgovarali, da ne mogu stranci kupovati naše polje koje je ispražnjeno, našu Slavoniju. Moje Sinjsko polje koje nije navodnjeno, rekao sam, 2020. godine Cetina više izbaci izvor vode u jednom danu nego svi izvori u Izraelu, nije navodnjeno Sinjsko polje a imamo sredstva u EU, tj. u fondovima za to. Nismo odradili dobro svoju zadaću. I ja vas molim, čujte ovo, čujte zbog tog naroda. Hvala vam lijepo.
Hvala vam lijepo, hvala. Završno će riječ uzeti poštovani predsjednik Vlade Andrej Plenković.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Evo na kraju današnje rasprave htio bih zahvaliti na konstruktivnim stajalištima niza klubova i zastupnika koji su analizirali glavne teme o kojima raspravljamo na Europskom vijeću. Mislim da je posebna vrijednost ove rasprave za sve nas da je ovo praktički koliko ja vidim po scenariju rada Hrvatskog sabora zadnja ovakva rasprava prije nego što formalno Hrvatska preuzme predsjedanje. Dakle ja se nadam da je evo ova vježba koja traje sada već 7 praktički kvartala senzibilizirala dodatno hrvatske zastupnike a i javnost o ovim najvažnijim temama, o njima ćemo zajednički razgovarati i tijekom 6.mj u prvoj polovici 2020. godine. Očekujem značajan i važan doprinos zastupnika u različitim forumima gdje ćete kao što će to činiti Vlada na razini vijeća vi imati vodeću i predvodničku ulogu u međuparlamentarnoj suradnji. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj točci a o njoj ćemo glasovati kada se steknu uvjeti.
Idemo sada na glasovanje o raspravljenim točkama. Prva je Izvješće o sastancima Europskog vijeća i Europskog vijeća (čl. 50.) koji su održani 17. i 18. listopada 2019. g. u Bruxellesu. Kolega Bernardić, vi se javljate? Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, tražimo stanku svjesni situacije i kaos koji se događa u RH, svjesni situacije da djeca još uvijek u našoj zemlji nisu u školskim klupama. Ogromna većina učitelja je na svom referendumu odbila ponudu predsjednika Vlade. Na taj način su oni direktno rekli što misle o njemu i što misle o njegovoj ponudi da ih se još jednom ponizi i omalovaži. Učitelji su vam poručili da ljudi nisu roba i poručili su vam da se ne mogu kupiti kao što je kupljena ova saborska većina. Za propast obrazovne reforme, za štrajk učitelja i za to što djeca još uvijek u Hrvatskoj ne idu u školu, najodgovorniji je predsjednik Vlade a onda i resorna ministrica Blaženka Divjak. Stoga zahtijevamo pod hitno ispunjavanje zahtjeva sindikata [[Upadica predsjednik: Kolega Bernardić.]] kako bi se djeca što prije vratila u školske klupe [[Upadica predsjednik: Kolega Bernardić, molim vas da se malo zaustavite samo da vam nešto kažem.]] i zahtijevamo odlazak ... [[Govornik se ne čuje.]] [[Upadica sa strane, ne razumije se.]]
Kolega Bernardić, samo da vam nešto kažem, upalit ću ja mikrofon a ti se ne deri. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Samo malo, samo malo da nešto kažem, samo malo. Dakle, stanka se može tražiti sukladno Poslovniku o točki dnevnog reda o kojoj se glasuje, ja vas molim da povežete svoj zahtjev sa ovom točkom jer u protivnom to nije u skladu sa Poslovnikom. Samo vas upozoravam, imate još jednu minutu do kraja.
Apsolutno, da, na glasanju je izvješće Europskog vijeća, točka o izvješću Europskog vijeća koje je ovdje neki dan, o čemu je izvještavao predsjednik Vlade ali dok je on izvještavao i bio na Europskom vijeću, u Hrvatskoj se odvijao štrajk. I to je razlog zašto sada tražim ovu stanku, baš sada u ovom trenutku pred glasanje za tu točku da bi upozorili da se za propast obrazovne reforme, za štrajk učitelja i za to što djeca nisu još uvijek u klupama, da je upravo najodgovorniji predsjednik Vlade i njegova resorna ministrica, Blaženka Divjak. I stoga mi zahtijevamo što hitnije ispunjenje zahtjeva sindikata kako bi se djeca što prije vratila u školske klupe i zahtijevamo odlazak Blaženke Divjak s mjesta ministra obrazovanja jer je odgovorna za sve probleme u tom sustavu. Ukoliko se ti zahtjevi ne ispune, tražit ćemo odlazak cijele Vlade RH i predsjednika Vlade Plenkovića.
Hvala vam. Stanka se odobrava, naravno. Izvolite, povreda Poslovnika, kolega Grmoja.
Ma, poštovani predsjedniče, reagirali ste ali se i kolega Bernardić ispravio, učinilo mi se da radi o povredi Poslovnika, nije to tema a ja bih molio kolege iz SDP-a da ne parazitiraju na štrajku jer su upravo oni uzeli koeficijente, profesori, učitelji i nastavnici se mogu sami izboriti za svoja prava. Hvala.
Da, ovo je na rubu povrede Poslovnika jer ste povukli pa dobro, pa nećemo davati opomenu. Dobro, javlja li se još netko? Ako ne, nastavljamo s radom u 12 sati i 35 minuta. STANKA U 12,24 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,36 SATI]] Poštovane kolegice i kolege nastavljamo s radom kao što sam i najavio prva točka o kojoj glasujemo je Izvješće o sastancima Europskog vijeća i Europskog vijeća (Članak 50.) koji su održani 17. i 18. listopada 2019. godine u Bruxellesu. Podnositelj je predsjednik Vlade RH. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu Klubova zastupnika HDZ-a, Hrvatske narodne stranke liberalnih demokrata, Hrvatske demokršćanske stranke, Hrvatske socijalno liberalne stranke i Hrvatskog demokratskog saveza Slavonije i Baranje, Kluba zastupnika nacionalnih manjina, Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika i Kluba zastupnika Samostalne demokratske srpske stranke dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prihvaća se izvješće predsjednika Vlade RH o sastancima Europskog vijeća i Europskog vijeća (Članak 50.) koji su održani 17. i 18 listopada 2019. u Bruxellesu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je sa 76 glasova za i 1 suzdržani i 29 glasova protiv usvojeno i prihvaćeno navedeno izvješće.
Poštovane kolegice i kolege, prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda to je: - Prijedlog zakona o dopunama Zakona o odlikovanjima i priznanjima Republike Hrvatske, s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 795. Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda, prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave temeljem članka 197. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim predstavnicu predlagatelja poštovanu državnu tajnicu u Ministarstvu uprave gđu. Josipu Rimac da nam da dodatno obrazloženje prijedloga zakona, izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene saborske zastupnice i saborski zastupnici. Nacrt Prijedloga zakona o dopunama Zakona o odlikovanjima i priznanjima RH sa konačnim prijedlogom zakona. Ove godine navršava se 20. obljetnica smrti prvog hrvatskog Predsjednika dr. Franje Tuđmana. Prigoda je to da RH ustanovi visoko odlikovanja velered Predsjednika Republike Franje Tuđmana s kojim će se utemeljitelj demokratske, suverene i neovisne hrvatske države i vrhovni zapovjednih hrvatske vojske u Domovinskom ratu, uvrstiti u red najviših hrvatskih državnih poglavara te će se na taj način trajno izraziti zahvalnost hrvatskog naroda i hrvatskih državljana njegovim povijesnim zaslugama. Franjo Tuđman pripada najzaslužnijim osobama u stvaranju suvremene, samostalne demokratske Hrvatske. Svojim je državničkim vizionarstvom i u prijelomnom razdoblju europske i svjetske povijesti krajem 20. st. u vrijeme raspada komunističkog totalitarnog sustava zajedno sa svojim suradnicima i cijelim hrvatskim narodom uveo Hrvatsku u red država slobodnog svijeta a hrvatski narod u red naroda koji samostalno odlučuju o svojoj sudbini. Zahvaljujući hrabrim i promišljenim djelovanjem Predsjednika Tuđmana u nepovoljnim okolnostima, tijekom prvih godina hrvatske samostalnosti u vrijeme agresije na Hrvatsku i Domovinskom ratu, RH izašla je iz rata kao pobjednička država sa jasnom vizijom daljnjih ostvarenja strateških državnih interesa pogotovo onih koji su se odnosili na pristupanju euroatlantskim integracijama, Sjevernoatlantskom savezu i EU-u. Zbog ideja hrvatske slobode, samostalnosti i neovisnosti kojima je potpuno posvetio svoj život i rad, dr. Franjo Tuđman pripada redu najvažnijih hrvatskih državnih poglavara. U spomen i na trajno sjećanje, sa izrazima najiskrenije zahvalnosti prvom hrvatskom Predsjedniku Franji Tuđmanu, predlaže se ovim zakonom utvrditi odlikovanje velered Predsjednika Republike Franje Tuđmana sa lentom i Danicom koji bi se dodjeljivao svake godine po obljetnici njegove smrti hrvatskim državljanima kao izraz najvišeg priznanja RH za promicanje hrvatskih, državnih i nacionalnih interesa u zemlji i inozemstvu posebice za promicanje državljanskog jedinstva, nacionalnog zajedništva, državotvornosti, duhovnih vrijednosti hrvatskog naroda. U skladu sa čl. 204. Poslovnika Hrvatskog sabora, predlaže se donošenje ovog zakona po hitnom postupku te stupanje na snagu prvog dana od dana objave u Narodnim novinama da bi se moglo pristupiti izradi odlikovanja velereda Predsjednika Republike Franje Tuđmana te da bi se mogao provesti odgovarajući postupak vezano za dodjelu odlikovanja kako bi se omogućilo da prva dodjela odlikovanja bude upriličena 10. prosinca 2019. o 20. obljetnici smrti dr. Franje Tuđmana. U ime predlagatelja, predlažem donošenje ovog konačnog prijedloga zakona i izjašnjavam se po pitanju znači amandmana Odbora za zakonodavstvo koji se prihvaća. Hvala.
Zahvaljujem državnoj tajnici na obrazloženju konačnog prijedloga zakona. Imamo replike, poštovani kolega Joško Klisović, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Poštovana državna tajnice Rimac, rekli ste i tražite da se zakon donese po hitnom postupku. E sada, koji su to razlozi da se Zakon o odlikovanjima donosi po hitnom postupku? Obično se hitne situacije rješavaju u hitnom postupku. Što je to tako hitno u ovoj situaciji a da je u korist naroda i građana odnosno same države? Dakle, samo jedna stvar čini se da se trenutno dešava zbog koje se i ovaj zakon donosi a to je predsjednička kampanja, to je pokušaj da se u predsjedničkoj kampanji kandidatkinju HDZ-a i na ovaj način stimulira odnosno pomogne joj se da organizira jednu aktivnost kojom će prikupiti simpatije određenog broja ljudi. E pa vidite, zakoni se ne donose da bi se promicali interesi pojedinih kandidata u predsjedničkoj kampanji nego da se rješavaju problemi građana.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovani kolega Ante Babić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana državna tajnice, rekli ste da se ov godine navršava 20 godina i da je to prigoda zapravo zbog izmjene i dopune ovoga zakona odnosno samog velereda Predsjednika Franje Tuđmana s lentom i Danicom. Prigoda ta je bila i prije 10 g., dakle i prije 10 g. se to moglo napraviti ali tada je na čelu države bio čovjek koji je kada bi ste spomenuli ime Franje Tuđmana, doživljavao frasove i to je zapravo razlog zbog čega se to nije donosilo. Šteta je, šteta je što na takav način se tada govorilo o ocu moderne hrvatske države, jedino što je tadašnji predsjednik mogao napraviti je pričati određene pošalice koje su se sviđale samo onima koji nisu voljeli niti željeli RH i zato se to događalo. Zbog toga, pohvala vama i svima koji su bili u radnoj skupini i prigodom ove 20. obljetnice, donijeli ovakav prijedlog zakona što iskreno i srcem pozdravljam, hvala.
Zahvaljujem. Žele li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? Hvala. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega, potpredsjednik Hrvatskog sabora, akademik Željko Reiner. Izvolite kolega.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Uistinu kao što je u svojoj replici rekao kolega Babić moglo se to donijeti i ranije i trebalo se donijeti ranije, ali to nije razlog da ne donesemo sada kada obilježavamo 20. obljetnicu, a to će biti 10. prosinca ove godine kada obilježavamo 20. godišnjicu smrti prvog hrvatskog predsjednika. Zašto on itekako zaslužuje da se po njegovom imenu zove najviše hrvatsko odličje? Nakon niza stoljeća čežnje za vlastitom, samostalnom, neovisnom državom pod vodstvom dr. Franje Tuđmana je ona napokon stvorena. I danas čak i oni koji se tijekom njegovog života nisu s njime u svemu slagali ne osporavaju da je on nedvojbeno najveći državnih u novijoj hrvatskoj povijesti odnosno zadnjih nekoliko stoljeća. Imali smo mi velikih političara koji su se zalagali i sanjali o slobodnoj, neovisnoj Hrvatskoj državi od Eugena Kvaternika, Ante Starčevića, braće Radića i nekih drugih, no jedino je on u tome uistinu uspio. Svi znamo da je u tome stvaranju države sudjelovao veliki broj hrvatskih građana koji su obranili Hrvatsku od srbočetničke agresije, no upravo pod njegovim vodstvom, mudrom i promišljenom politikom, odlučnom kada je trebalo biti odlučan, a mudrom kada je trebalo biti mudar koja je išla za čuvanjem ljudskih života, a ostvarenja samostalnosti Hrvatske, stvorena je ova država i stvorena je mogućnost da mi ovdje ovako danas raspravljamo. Moram naglasiti da je nešto što se ne spominje često, da je u obrani Hrvatske pod njegovim vodstvom nisu sudjelovali samo Hrvati. Bilo je tu itekako puno i Srba i Čeha, i Slovaka, i Mađara, i Rusina i pripadnika drugih manjina, svih onih koji su osjećali Hrvatsku svojom domovinom koja je tada bila itekako ugrožena. Međutim, nije to bio jedini njegov cilj i jedino u čemu je on uspio, obraniti državu od srbočetničke agresije i državu stvoriti, nego mu je bio cilj i demokratizacija društva i tržišna ekonomija, uvođenje drugačijeg društvenog sustava. Niti jedna druga zemlja u tranziciji nije u tranziciju k tržišnom gospodarstvu i promjeni bitnoj promjeni društvenog sustava, nije imala istodobno i strašni agresivni rat u kojem je poginulo petnaestak tisuća ljudi u kojem su deseci tisuća ljudi ostali trajno oštećeni u kojem je uništeno 260.000 kuća, crkava, bolnica koje su sve morale biti obnovljene. Ostvarenje demokracije u tako teškim uvjetima bio je uistinu ogromni pothvat koji je opet načinjen pod vodstvom dr. Franje Tuđmana. On je želio da Hrvatska ne bude samo neovisna država, nego da bude demokratska država, da bude država u kojoj će biti tržišna ekonomija, da bude moderna, srednjoeuropska država, da se domovinska Hrvatska poveže sa iseljenom Hrvatskom zajednicom širom svijeta i na tome je stalno inzistirao. Jedno od njegovih velikih postignuća je i mirna reintegracija Podunavlja. To je jedna od najuspješnijih mirovnih operacija u povijesti UN-a kojim je zaokružena teritorijalna cjelovitost Hrvatske. Uključivanjem hrvatskog Podunavlja mirnim putem u ustavnopravni poredak RH stvorilo je temelje za proces pomirbe, suživota, integracije i može služiti kao primjer, kao model mirnog rješavanja sukoba u sličnim situacijama. To je izrijekom rekao i umirovljeni američki general nekadašnji prelazni upravitelj UNTAES-a za hrvatsko Podunavlje Jacques Klein 2013. godine kada je rekao sa koliko problema su se susretali i on i predsjednik Tuđman i koji su sve otpori bili koji su se pružali toj mirnoj reintegraciji, ali ipak zahvaljujući i njegovoj upornosti i njegovim diplomatskim vještinama to je učinjeno i do cilja se došlo bez nasilja, da nitko nije pri tom stradao. Trebalo je puno vremena razmišljanja, pregovaranja i napora ali se to itekako isplatilo i postigao je cilj, a to je teritorijalno jedinstvo RH. Ne smijemo zaboraviti da je on bio inicijator i tvorac izmjena Ustava RH kojim se priječi stvaranje nove jugoslavenske zajednice bez volje naroda, a bilo je takvih tendencija, bilo je pritisaka da se u Ustav unese mogućnost udruživanja u zapadni Balkan itd. itd. Njegova vanjskopolitička postignuća su itekako značajna za RH, mi danas cijelo popodne smo pričali o RH u EU, pa RH ne bi uopće bilo da nije bilo njega i njegovog vodstva i svih onih koji su ga slijedili u obrani RH i u stvaranju hrvatske države, a kamoli RH u EU, ali to je otpočetka bio njegov cilj. Najprije, prvi cilj međunarodno priznanje RH 15. siječnja '92. unatoč protivljenju Međunarodne zajednice za stvaranjem neovisne RH, za one mlađe koji se toga ne sjećaju treba reći Međunarodna zajednica da, da nije htjela neovisnu RH, ona je htjela sačuvati neki oblik Jugoslavije, UN su svojom odlukom o embargu na oružje dali odriješene ruke srbočetničkom agresoru jer su mislili da će brzo pokoriti RH. Tuđman je uporno radio na diplomatskom planu i krajem '91.g. uspio je dobiti potporu Svete Stolice, Austrije, Njemačke i još nekoliko država i onda je 15. siječnja 1992. uslijedilo skupno priznanje EU. Zahvaljujući njemu, RH je postala članica UN 22. svibnja '92., nešto o čemu smo godinama mogli samo sanjati, ona je postala i članica Vijeća Europe 6. studenog 1996., ponovo jedan ogroman korak ka integraciji kojoj je on od početka težio, Euroatlantskim, RH u Euroatlantskim integracijama, to je bio njegov početni program i on se i ostvario. U prvom njegovom programu bilo je priznanje RH u zajednici slobodnih demokratskih europskih država, što je danas EU, uz jasan odmak od političkih utega koji su RH micali od svijeta zapadnih europskih zemalja i pokušavali je zadržati u okruženju u kojem ona nije željela biti. Temelji njegove politike bili su između ostalog i ujedinjenje svih Hrvata neovisno o ideološkoj usmjerenosti. Ponovni ulazak u srednjoeuropski civilizacijski krug i debalkanizacija RH u onom pejorativnom smislu mislim kad spominjem Balkan, evo niti u geografskom, ni političkom, obnavljanje potiskivanih i stigmatiziranih hrvatskih tradicija, kulture, jezika i povijesti. On je vodio narod ove zemlje državničkom mudrošću i odlučnošću u posljednjem desetljeću prošlog stoljeća u najteže vrijeme, vrijeme njegove borbe za opstojnost i slobodu i pod njegovim je vodstvom RH ostvarila sve svoje ciljeve. Franjo Tuđman je, prisjetimo se, u svim tim teškim okolnostima uspio ustrojiti od nekih komponenti koje su bile potrebne za obranu RH, prve hrvatske borbene postrojbe, prvi hrvatski redarstvenik, kasnije ZNG, briljantno je vodio ratno diplomatsku borbu 1990. i '91. balansirajući između nužnog sukoba i diplomatske aktivnosti za međunarodnim priznanjem RH i pod njegovim vodstvom RH je obranila 70% svog teritorija pred premoćno naoružanim brutalnim agresorom, a kasnije mirom integracijom ostvarila 100% nadzor nad svojom zemljom. U razdoblju od 1991. do '95. Franjo Tuđman je sa suradnicima organizirao osposobljavanje HV-a koja je pri tome izvela niz oslobodilačkih akcija koje su načele borbeni moral neprijatelja, a onda uz veliki rizik oslobodilačkim akcijama Bljesak i Oluja HV je do nogu potukla agresora pred očima cijelog svijeta i to je bio uistinu vrhunac njegove političke i vojne doktrine na kojemu su svi izražavali divljenje. Ideja nacionalne pomirbe jedinstvu domovinske iseljene RH na 3 stupa njegove doktrine, a to su ideja hrvatskog državnog prava, prava hrvatskog naroda na svoju državu koja je poticala još od Ante Starčevića, mirotvorstva Stjepana Radića i državotvorne hrvatske ljevice sa programom socijalne pravde, na temelju ta 3 načela Franjo Tuđman je uspio ono što mnogim, o čem su mnogi sanjali, stvorio je prvi put u modernoj povijesti neovisnu samostalnu demokratsku hrvatsku državu i to je neprolazna zasluga prvog hrvatskog predsjednika. Zalago se i za pomirbu djece ustaša i partizana smatrajući da jedino zajedništvom možemo očuvati slobodnu i neovisnu RH i kad iz današnje perspektive, 20.g. nakon njegove smrti, gledamo tu njegovu politiku, vidimo koliko je bila vizionarska i vidimo koliko je zapravo ona bila potrebna, da nije tako postupio tko zna kako bi završio agresija na RH, tko zna bismo li mi bili danas u prilici da uopće raspravljamo o tome jesmo li mi jako važni u EU ili prema nekima manje važni u EU, jesmo li mi dio NATO-a ili bi o NATO-u samo sanjali itd. itd. Državničko umijeće je posebno pokazao kad je uspio u roku od 6 mjeseci od lipnja '91. do siječnja '92. preokrenuti negativno stajalište međunarodne zajednice i privolit je na međunarodno priznanje Hrvatske. On je stalno razgovarao, pregovarao i kako je sam rekao za Hrvatsku bi zelene žabe gutao i sa crnim vragom pregovarao samo kako bi se mirnim putem postiglo rješenje za hrvatska okupirana područja. Nudio je stalno ruku pomirnicu, u početku ona nije bila prihvaćena i moralo se borbom ostvariti neke, neke ciljeve no mirna reintegracija Podunavlja pokazala se također kao jedan od njegovih uspjeha. On je imao potporu većine hrvatskog naroda kao ni jedan političar nakon njega, niti prije njega. Predsjednik Tuđman se oštro suprotstavio svim onima koji su htjeli reintegraciju slobodne i neovisne Hrvatske u neku zajednicu južnoslavenskih naroda itd. odnosno strategijama Zapadnog Balkana koje su bile vrlo snažne. I svemu se tome uspio oduprijeti [[Upadica: Zahvaljujem.]] prema tome, itekako zaslužuje da se najviše odličje zove po njegovom imenu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Reineru. Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Arsen Bauk. Izvolite kolega Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, kolegice i kolege, jutros sam prilikom rasprave o dnevnom redu rekao nešto o dnevnopolitičkim razlozima zašto se ovaj zakon donosi. Taj dio ću malo dopuniti na samom početku ove rasprave u ime kluba i ona se ne tiče predsjednika dr. Franje Tuđmana, tiče se predsjednice Kolinde Grabar Kitarović. Način na koji je ona u zadnje vrijeme postupala sa državnim obilježjima, a posebno obilježjima koji se tiču predsjednika Republike, konkretno zastave predsjednika Republike, a i generalno način na koji obnaša dužnost mi se čini da bi bilo vrlo opasno njoj dati u ruke nešto što ime, što nosi ime predsjednika Franje Tuđmana više zbog zaštite digniteta i dostojanstva Franje Tuđmana, ali ako ste vi to odlučili donijeti mi vas u tome ne možemo spriječiti. Što se tiče razloga za hitni postupak, dakle piše da se hitni postupak donosi na to obzirom da je ove godine 20-ta obljetnica smrti prvog hrvatskog predsjednika kako bi se moglo pristupiti izradi odlikovanja i kako bi se omogućilo da prva dodjela bude upriličena 10. prosinca 2019. godine o 20-toj obljetnici smrti Franje Tuđmana. Da će 20-ta obljetnica smrti Franje Tuđmana biti 10. prosinca 2019. zna se već točno 20 godina, nešto manje, prema tome Vlada je odnosno tko je već inicirao donošenje ovog kratkog zakona je s ovim zakasnila barem 2, 3 mjeseca da se onda u normalnoj proceduri, a ne na način da raspravljamo u večernjem terminu i da se inače koristi, što se inače koristi vrlo rijetko da zakon stupi na snagu prvog dana od dana objave u Narodnim novinama. Tako da bi se ovoga tu naše primjedbe što se tiče tehničkog dijela završile i dnevnopolitičkog. Predsjednica će sa ovim što se da u ruke napraviti ono što smatra da treba, a postoji ona jedna uzrečica o bacanju biserja, ali ima vrlo uvredljiv završetak pa ju nažalost ne mogu završiti, ali to me podsjeća na to. Što se tiče samog odnosa SDP-a prema prvom hrvatskom predsjedniku dr. Franji Tuđmanu nju je prije 18 ili 19 godina izrekao tadašnji predsjednik Vlade RH Ivica Račan koja se, polažući vijenac povodom obljetnice njegove smrti na Mirogoju, koja se može, koja je glasila: Pamtit ćemo ga po dobrom, a greške ćemo popravljati. Doduše, imali smo samo dva puta, 1,5 puta jer je to rekao u pola mandata, priliku popravljati greške pa ih nismo baš uspjeli popraviti, a priliku pamtim ga po dobrom, imamo vrlo često zato što današnji HDZ i prije toga HDZ daleko je ispod nivoa koji je bio predsjednik dr. Franjo Tuđman, tako da s tog aspekta vrlo rijetko imamo prilike nešto reći, loše reći o njemu. Po tom pitanju su oni koji su došli poslije njega bilo daleko gori, a naročito neki. Gospodin Reiner je u ime Kluba HDZ-a uglavnom se držao ove prve, pamtit ćemo ga po dobrom, i to što ste nabrojali uz neki možda drugačiji izričaj ne bi bio problem ni meni izreći. Ja sam tu nabrojao i 6 stvari koje mu treba staviti u minus neovisno o tome što to nije u onoj mjeri toliki minus koliki bi mu se mogao dati plus. Dapače mogao bi ustvari usporediti da je naš odnos prema predsjedniku Tuđmanu, onakav kakav je predsjednik Tuđman imamo prema maršalu Titu, a to je bio generalno pozitivan uz određene primjedbe. To je uostalom dokazao držeći njegovu bistu cijelo vrijeme na Pantovčaku, a također to dokazuje SDP kada je za vrijeme njegove vlade međunarodna zračna luka nazvana po Franji Tuđmanu. Tako da bi to možda najbolje, najbolje opisalo. Dakle, u one minuse ubrojio bi mu svakako to što nas je krajem '90. doveo u izolaciju iz koje ju je, Hrvatsku iz koje je tek Račanova vlada usmjerila taj pute prema europskim integracijama i prema NATO-u. Potpisano je, ušli smo u partnerstvo za mir i potpisali smo najprije sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, a nakon toga dobili i status kandidata. Svakako nedovoljno bavljenje ili pokroviteljstvo pretvorbi i privatizaciji, odnos prema političkim protivnicima u čemu je najviše, najviše može opisati ona njegova rečenica, zeleni, žuti i crveni vragovi i to šta nije dao 4 zagrebačka gradonačelnika danas iz HSLS-a da voljom građana odnosno skupštine postanu gradonačelnici, a posebno što naravno kao Hajdukovac mu držim onako kao neutralno što nije dopustio da se Dinamo zove Dinamo unatoč volji građana, navijača itd. Ali kažem, to nije razlog da sad generalna ocjena bude negativna ali treba nabrojati dakle čisto da se i tih stvari spomenemo. Činjenica je da također da barem prema zadnjim istraživanjima povodom 20 g. smrti dr. Franje Tuđmana većina građana ga u usporedbi sa drugim povijesnim ličnostima doživljava pozitivnije, najviše mu se približio što je opet meni naročito drago, Ivica Račan u toj usporedbi što građani kako ih uspoređuju, međutim i to je generalno nebitno. Dakle, klub SDP-a nažalost glasat će protiv ovog zakon zbog konteksta i vremena u kojem se on donosi, ne želimo biti dio HDZ-ove predizborne kampanje za Predsjednicu Kolindu Grabar Kitarović a niti želimo doći u rizik zato da našim glasom gđa. Predsjednica dobije u ruke nešto s čime bi mogla narušiti dostojanstvo i odličja koje bi dodijelila a posebno prvog hrvatskog Predsjednika na način kao što je to napravila sa zastavom Predsjednika Republike stavljajući na rođendanske torte i pjevajući usput poput jedne druge osobe iz povijesti, doduše, ona je pjevala Predsjedniku a ovo je Predsjednica. Zahvaljujem, g. potpredsjedniče.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bauku. Prelazimo na pojedinačne rasprave, poštovani kolega Stevo Culej, izvolite kolega.
Poštovane kolegice i kolege. Pa nakon ove rasprave, u načelu mogu reći da u nekim stvarima bi se čak začudo mogao i složiti sa kolegom Baukom ali kad god se pripremim za raspravu, uvijek me nešto potakne da moram skrenuti iz onoga traga kojeg sam si pripremio i sheme pa ću tako morati i ovaj puta. Dovoljno je bila jedna riječ koju je on upotrijebio i meni je to u glavi buknulo. Ne bacaj bisere pred svinje. Znam ja šta je otprilike ali jednom davno je netko bacao biserje pred neke svinje koje nisu to znale cijeniti zato što nisu dorasli bili toj ulozi koju su obnašali, ni vremenu ni prostoru u kojem žive a moguće, možda bi bilo bolje da se nisu nikada ni rodili. Manje bi štete napravili. Ili da su se rodili u nekom drugom vremenu pa ne bismo barem u budućem pa da nismo nikad ni znali za njih ali čisto sumnjam da je cilj kampanja prijedloga ovoga zakona. U načelu, u načelu ja se slažem s ovim prijedlogom zakona jer je izuzetno dobar jer ako ništa, barem će doprinijeti nečem boljem, naprednijem a to da će biti ovo odlikovanje veće od onoga koje je dobio Predsjednik iz dva mandata, Mesić. Zašto to govorim? Velered kralja Tomislava sa lentom i velikom Danicom. To je najveće odlikovanje u Hrvatskoj do sada koje je netko mogao dobiti. I zamislite, njega dobije Mesić. Gđa. Vesna Pusić, nje nema ovdje, nema ni Stazića, nema ni Grbina, nema Jovanovića, njih nema baš bi mi bilo drago da su tu. Te davne 2000. kada je crveni dvoglavi zmaj zajahao Hrvatsku sa partijom sljedbenicom crvene partije i sa isto takvim Predsjednikom u dva mandata, oni predlože tog Predsjednika za najveće hrvatsko odličje. Predlože čovjeka, osvjedočenoga lažova. Čovjek kad zine, slaže. On jedino kad zine, onda ne pjeva ustaške budnice u Australiji ali on nešto drugo radi u Australiji, on skuplja čekove. On skuplja australijske dolare za pomoć Hrvatskoj. I šta radi? On ne samo da laže, nego on i krade. Upravo ovih dana je donesena u Splitu presuda da je on ukrao čekove u Australiji od naših Hrvata koje pokojni nam Predsjednik Tuđman uspio mobilizirati sve za Hrvatsku, sve za jednu ideju, Hrvatska iznad svega. Hrvatska je samo nekima bila preča, a nekima bila puna para vreća. I tako Mesić zijevajući na ustaške budnice u Australiji, trpa on one čekove i dolare u džepove i obećaje nosim ja to u našu Hrvatsku, sve za Hrvatsku, Hrvatsku nizašto, ja ću to u prave stvari međutim ti čekovi nisu nikad došli u Hrvatsku, izgubili su se u nekom njegovom movingu. Ne znam šta je njemu moving, izgleda da čovjek barata sa nekim pojmovima koje su poštenim ljudima mogu reći čak i malo strani. Taj isti Mesić, osvjedočeni lažov, pa sad je i lopov, a ima još jedna kvaliteta takvog Predsjednika, ipak je on dva mandata bio izabran od Titovih Hrvata. Taj isti, on uspije postati i lažni svjedok u Haagu a samim time, ako je netko laži svjedok i ako netko dostavlja dokumente od posebne važnosti za svoju državu Haaškom tribunalu ili neprijateljima Hrvatske, šta on može biti, on može biti jedino izdajnik. Znači, tri kvalitete jednog Predsjednika su bile potrebne a on ih je vidimo ispunio pa je samim time dobio i najviše odlikovanje. Zato je dobro da ovo odlikovanje bude iznad toga pa vjerujem da ga Mesić neće uspjet dobit jer još ne znamo koja je četvrta kvaliteta koju on posjeduje, da uspije dobiti i ovaj, ovo odlikovanje. Ovdje sjede zastupnici tj. sada ne sjede jer dobro znaju šta bi ih čekalo da su ostali ovdje sjediti. Kad čovjek kaže za prvog hrvatskog predsjednika da je on dopuštao zločine, da je bio suučesnik u zločinima čak, zamislite i to kaže najveći čovjek HS, on je velik kao onaj stup, a izgleda da ima tolko i znanja o nekim stvarima, taj čovjek zaboravlja da bi se odlikovanje za neku drugu službu moglo zvati odlikovanje ubojice Vlade Grbine, Grbina, krvavoga Hrvata iz Pule koji je na Malome Lošinju s leđa ubio dva hrvatska vojnika i on se usuđuje prvog hrvatskog predsjednika nazvati skoro i zločincem, pa nije li to sramota? U ovom praznom HS njega nema da brani svoje nastrane, nakaradne, ne hrvatske, antihrvatske, izdajničke Judine riječi. Kako nazvati odlikovanje? Možda po njegovom stricu ili možda odlikovanje po Stjepanu Mesiću, 30 srebrnjaka Jude, izdajnika, lažova, lopova i ne znamo kako još. Nema tu ni gospodina koji kaže da pobjednici '45. su traljavo obavili posao, zar je to zastupnik u hrvatskome domu? On koji poziva na dovršenje zločina totalitarnog sustava kojega ovdje mi ne čujemo da se spominje da je, da je Europski parlament donio bilo šta o tome, o tome se ne govori i on poziva na dovršenje poziva tog istoga krvavoga posla, on koji se skrivao kao olinjali pacov kako bi netko nazvao, pacov, svih tih ratnih godina šutili su, ste, niste glasa pustili i sad u demokraciji koju vam je omogućio prvi hrvatski predsjednik i kroz pomirbu kada su vam su se progledali kroz prste svi zločini koji ste počinili zbog veće stvari, a to je hrvatska država, ponovo se aveti, aveti po srbijanski, prošlosti javljaju i bude, ponovo bi oni jahali RH, nećete gospodo, prazne su vam stolice ovde, al ja vas vidim gdje sjedite, samo pogledam, vi ste tu preda mnom, ja vas gledam i vidim i kad spavam ja vas vidim kao i '91. do Oluje. Sramotni istupi koje ovde ja moram slušat u ime hrvatskog naroda, u ime svih hrvatskih branitelja, a ne mogu adekvatno odgovorit jer nije vrijeme, kako kaže nije dovršen poso, šta da su hrvatski branitelji razmišljali na taj način kada su došli iz Oluje, šta da su razmišljali da dovrše posao, s kime, sa takovima, Titinim Hrvatima, pa šta bi vi htjeli, neku svoju RH, ne možete je imat, imali ste je u tamnici Jugoslaviji, jer tada je RH bila samo vaša i katastarski i imovinski, ideološki imali ste cijelu RH samo za sebe. Negirati predsjednika Tuđmana i njegovu ulogu u ovome domu to može samo čovjek sličan onom prvom izdajniku, lopovu, prevarantu, lažovu, samo takovi ljudi mogu na taj način govorit o prvom hrvatskom predsjedniku, prvom, pa nije on zadnji, pa nije on bio drugi i treći kao taj kojeg spominjem, on je bio prvi. Učit će naša hrvatska djeca o svom hrvatskom predsjedniku Franji Tuđmanu, a one koji su poslije njega [[Upadica: Zahvaljujem…]] onu dvojicu neka zaborave.
…poštovanom kolegi Culeju. Imamo replike, poštovani kolega Arsen Bauk, izvolite.
Ja ću se zadržat na ovom prvom dijelu o predsjedniku Mesiću, reći ću vam, pročitat ću vam nešto, ovo je najviše hrvatsko odlikovanje koje se dodjeljuje jedino državnim poglavarima, Stjepanu Mesiću dodijeljeno uz znak priznanja za njegove iznimne zasluge za promicanje RH i njezin ugled u inozemstvu kao zemlje koja promiče ideale i ravnopravnost i sigurnost i stabilnosti, takvim političkim radom daje izniman doprinos ugledu RH, a hrvatski građani Stjepanu Mesiću dali su veliko povjerenje dva put glasajući za njega na izborima, rekao je znate tko i znate kad. Predsjednik HS Vladimir Šeks, Vladimir Šeks 13. srpnja 2005. HDZ je tad debelo bio na vlasti, a nakon toga je u prosincu 2008. Stjepan Mesić Šeksu dodijelio odlikovanje Velered Kralja Petra Krešimira IV s lentom i Danicom za izniman doprinos neovisnosti i cjelovitosti RH, izgradnji i napretku RH, te za osobne izmjene na doprinos u odnosu RH i hrvatskog naroda s drugim državama i narodima. Uostalom, '90.-te je prvog dana kada je Franjo Tuđman izabran za predsjednika, Stjepan Mesić je izabran za premijera, prema tome [[Upadica: Zahvaljujem]] u ovoj strani sabornice o Mesiću. Hvala.
Zahvaljujem kolega Bauk. Odgovor kolega Culej.
Kolega Bauk, kad mi spominješ Šeksa ili bilo koga iz prošlosti sa takvom ulogom, nemoj očekivati da ću ja crveniti u njegovo ime, ne želim, nisam bio tu, jer da sam bio tu ne bi to tako bilo, u tome je stvar. A kolega Mesić, kolega s kave, je dokazo koliko je doprineo u ugledu RH u svijetu i u zemlji, a najviše u Australiji među našim iseljenicima. Pitam se samo da li ćemo mu oduzeti odličja jel ih je stekao na nečasan način, muvingom, da li će vratiti novce i odličja kao što je on znao oduzeti Zagorcu i Norcu za neka nedjela i to hitno, ne čekajući ni sudski pravorijek, da li će se njemu oduzeti odličja, upravo to ću zastupničko pitanje sutra napisat jer danas nemam vremena.
Zahvaljujem kolega Culej na odgovoru. Slijedeća replika, poštovani kolega Ante Babić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Culej, kad ste rekli da se slažete sa g. Baukom, ja sam se skamenio, šokirao sam se, mislio sam je li moguće nakon njegovog govora u ime kluba gdje je onako maliciozno govorio o nekim efemernim stvarima koje je možda F. Tuđman i počinio ali u tim i takvim okolnostima, to je sad pitanje, to bi povijest zapravo trebala reći ali poslije sam shvatio da ste vi sarkastični i da ste to samo onako usputno rekli da bi popunili zapravo svoju raspravu u ime kluba. Činjenica je da Hrvati glorificiraju tuđe državnike od Schumana, De Gasperija, De Gaullea, ne znam, Gandhija, Solženjicina ali kada govore o F. Tuđmanu, onda uvijek s nekim zadrškom. Međutim, što povijest i više vrijeme odmiče, to je F. Tuđman sve veći i sve bolji državnik i shvatit ćemo zapravo njegovu ulogu. Mesić 2009. g. to nije mogao donijeti jer on se užasavao F. Tuđmana ali je to trebao predložiti A. Bauk koji je tada bio na čelu Ministarstva uprave jer on to ne bi mogao nikako napraviti.
Zahvaljujem, kolega Babić. Odgovor, kolega Culej, izvolite.
Kolega Babiću, jedna stara poslovica ide drukčije ali ja ću je prevesti na svoj način. Kada Hrvat ne prizna Hrvata za brata, tada će dobit Srbina za gospodara.
Zahvaljujem. Prelazimo na završnu riječ, u ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovani potpredsjednik Hrvatskog sabora, g. akademik Željko Reiner, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Moram reći nekoliko riječi da još jedanput razobličim neke lažne mitove koji su stvoreni i koji se onda perpetuiraju svako toliko kad se želi umanjiti vrijednost i ključna uloga našeg najvećeg kao što sam rekao, državnika u novijoj povijesti dr. F. Tuđmana. Prva je priča o privatizaciji. Dakle, Tuđman se nije bavio pretvorbom nego državničkim poslovima, obranom, oslobađanjem zemlje od srbočetničke agresije, međunarodnim statusom Hrvatske itd. Privatizaciju su izvršili komunistički kadrovi koji su neki ostali u SDP-u a neki prešli u HDZ ali nisu vodili računa niti o SDP-u niti o HDZ-u nego isključivo o svojim vlastitim interesima. S druge strane, zaostala tehnologija, loša organizacija rada, samoupravljanje koje nije funkcioniralo, nisu mogli opstati u novim tržišnim svjetskim odnosima. Niti u jednoj komunističkoj zemlji privatizacija zapravo nije bila dobra niti pravedna. Situacija u Hrvatskoj je bila posebno specifična jer se Hrvatska s jedne strane grčevito branila od agresora, 25% Hrvatske je bilo okupirano, skrbila je oko između 600 000 pa sve do milijun izbjeglica i prognanika i privatizacija je bila u drugom planu i to su neki ratni profiteri iskoristili. Međutim, treba jasno reći činjenice, 90-ih godina je privatizirano svega 13% hrvatskog gospodarstva. Prestanimo lagati o tome da se tad dogodilo nekakve velike krađe i sve, to me podsjeća na izjave nekog kog su prije spominjali, koji je pričao o milijardama za koje zna da su otišle u inozemstvom, kad je došao na poziciju da ih može vratiti, ništa više od tih milijardi, nije niti cent se vratio. Ljudima se prodavala propaganda da su firme se prodavale za 1 kunu ali uz obveznu ispuštanje navoda kako se time kupuje i nagomilani dug firme. Daleko najveći broj firmi koje su privatizirane bile su zapravo gubitaši, komunistički mastodonti koji nisu imali šta tražiti u realnoj tržišnoj utakmici na globalnom tržištu. Jedan drugi mit da je Hrvatska bila u međunarodnoj izolaciji za vrijeme Tuđmana i pred sankcijama UN-a, ta mantra je najobičnija laž. Tu laž prati ona druga mantra da su nas 2000. g. treće siječanjska vlast i Predsjednik Mesić izbavili iz međunarodne izolacije. Dovoljno je vidjeti komemoraciju koja je u UN-u održana 15. prosinca '99. g. da se shvati da je to obična laž. Na toj su komemoraciji govorili istaknuti državnici, predstavnici različitih skupina zemalja, predstavnik afričkih zemalja, azijskih zemalja, istočnoeuropskih zemalja, latinsko-američkih zemalja, zapadnih zemalja i Richard Holbrooke kao predstavnik SAD-a i svi su isključivo u pozitivnim tonovima govorili o Predsjedniku Tuđmanu. Dakle, međunarodna izolacija, ne, to je izmišljotina onih koji nisu trpili stvaratelja moderne hrvatske države jer nisu se držali takvi govori u UN-u, onima koje se nije cijenilo međunarodno. A još jedna stvar je o klubu Dinamo. Ja sam Dinamovac i znam da Hajdukovci možda malo drugačije misle ali prisjetimo se cijele priče. Dakle, Dinamo, NK Dinamo je slijednik NK Građanski koji je nasilno raspušten 1945. g. kad su komunisti u svojoj osveti bili nemilosrdni, spalili bogatu klupsku arhivu i utemeljili klub sa novim podobnim imenom Dinamo. Međutim klub je nastavio naravno živiti, bio je dapače simbol hrvatstva, naravno kao što je i Hajduk bio nekima isto tako simbol ali činjenica je da je to ime bilo nametnuto, bez pristanka navijača i simpatizera kluba i da su to ime nosili klubovi isključivo iz istočne tada komunističke Europe. I onda kad pogledamo kad se slavi datum osnivanja kluba, on se uzima 26. travnja 1911., kad je osnovan NK Građanski, što samo po sebi dokazuje da dr. Tuđman nije bio u krivu kad je tvrdio da povijest Dinama ne počinje '45. nego 30 g. kasnije. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Reiner. Imamo završnu riječ poštovanog kolege Arsena Bauka u ime Kluba zastupnika SDP-a, izvolite kolega Bauk.
Zahvaljujem. Nije loše otvoriti neke teme kao jednu raspravu i prisjetiti se. Dakle, što se tiče privatizacije, ja ću pročitati još jednom fonogram što sam rekao, ali ja sam mislio da sam rekao, vjerujem da sam tako i rekao, više sam zamjerio mu grijeh propusta, za ovo drugo nisam imao dokaza, to ste i vi g. Reiner potvrdili jer ste rekli da se nije bavio, možda da se bavio, možda bi bilo bolje a možda i ne bi, tko zna. Drugo, što se tiče međunarodne izolacije, dakle Hrvatska je svoj euroatlantski put ako već nije ispravna riječ „počela“ ali je svakako riječ „nastavila“ nakon pauze, nakon izbora 2000. g., zbog određenih političkih okolnosti koje su tada bile, pa zar smo mi zaboravili da smo bili na vlasti ili u oporbi, svaki put čekali što će Carla Del Ponte reći UN-u, pa onda hoće li nas primiti u Europu ili neće, hoće nam otvoriti jedno poglavlje ili ne. Uostalom, dakle znamo što je bilo 2005. kad je uhapšen general Gotovina jer onda je tadašnji predsjednik Sanader to malti ne. proslavio kao pobjedu, da se nastavio put i da smo dobili datum pregovora. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] To apsolutno ima veze zato što je politika koju je prema tom djelu odnosa da međunarodnom zajednicom, Sanader okrenuo od Tuđmanove politike, to je vrlo bilo egzaktno. Dakle, ako se dobro sjećamo, cijela obitelj Predsjednika Tuđmana je izašla iz HDZ-a za vrijeme Sanadera, jel tako? Miroslav Tuđman je bio kandidat na izborima 2010. za predsjednika države za vrijeme Jadranke Kosor. Dakle nije ta priča o Tuđmanu i HDZ-u bila baš ono pravocrtna i jednolika cijelo vrijeme, pa sjećamo se toga. Što se tiče komemoracije, ja se sjećam i u SDP-u je bila komemoracija, nitko tada nije nijednu lošu riječ rekao, inače te komemoracije se sjećam jer sam morao kupiti odijelo za nju, to mi je bio jedan trošak i na kraju dok sam kupovao, zakasnio sam na nju. Ja inače nisam čuo da je na komemoraciji nekome neko loše govorio, ali kad ste već spomenuli i taj dio, sjećamo se koliko je predsjednika bilo na jednom pogrebu a koliko je bilo na drugom, bili su Ante Jelavić i čini mi se Suleyman Demirel a ovamo ih je bilo, ne bi stalo, ajde stalo bi u dvoranu ali malo manje. Dakle, to je isto jedna vrsta ali to sve skupa iz današnjeg aspekta nije bitno. Dakle F. Tuđman kao što piše u obrazloženju, piše da je jedan od najzaslužnijih, jel tako? Dakle on je najzaslužniji, ne trebate pisati jedan od najzaslužnijih, to je tako, to je povijesna činjenica, dakle bio je prvi Predsjednik, dobio je na izborima svaki put kad se kandidirao, jel tako, šta tu treba reći, kad bi izgubio, loše bi se osjećao, nije se znao čak s time ni nositi u Zagrebu ali dobro, to je na ovim lokalnim, to je bilo tako. Govorio je da nećemo dopustiti oporbenu situaciju, to mu baš nije u skladu sa ovim parlamentarnim i drugim stvarima, imao još nekoliko ovih manjih izjava koje bi mogli citirati ali to svakako nije mi namjera umanjiti jer uostalom lijepo sam rekao a to je da smo mnogo puta došli u situaciju da zažalimo za bivšim Predsjednikom jer ovi koji su došli, u HDZ-u nakon njega konstantno su daleko ispod njegove razine, uostalom ja sam u svom uredu u ovom sazivu Sabora imao i njegovu sliku u uredu tako da sam zadnji koji bi baš drvljem i kamenjem na njega, dakle ovo je bila jedna kako bi reklo, obzirom da je on bio nekada davno u partiji, drugarska kritika i tu bi ostao. Dakle ako je to problem danas tako reći bez hvalospjeva, ja ne mislim da je to problem, ne mislim da je sve što je radio bilo dobro i ne mislim da je sve što je radio bilo loše, samo se možemo raspravljati ali više na kraju krajeva kao jedna akademska rasprava, da li je više ovoga ili je više onoga ali onog trena kada ga HDZ želi uvesti u dnevnu politiku, onda imamo pravo o tome prigovoriti, dakle to nije, glasanje protiv neće biti protiv F. Tuđmana nego protiv K. Grabar Kitarović i to smo jasno rekli i naglasili zbog čega je to tako kao što uostalom u obrazloženju piše zašto se ovaj zakon donosi sada i po hitnom postupku. Zahvaljujem.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bauku. Završna riječ u ime predlagatelja, poštovana državna tajnica gđa. Josipa Rimac, izvolite.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane saborske zastupnice i saborski zastupnici. Želim vam se u ime predlagatelja zahvaliti na konstruktivnoj raspravi te još jednom podsjetiti da ovim konačnim prijedlogom zakona znači se želi ustanoviti visoko odlikovanje velereda Predsjednika Republike F. Tuđmana i moram reći da moramo biti ponosni što smo bili svjedoci ove novije hrvatske povijesti koja nas je naučila da nema sile koja nas može pokoriti dok u grudima kuca srce ispunjeno vjerom u Boga i ljubavi prema domovini. Takvo srce do zadnjeg trenutka je upravo bilo prvog hrvatskog Predsjednika dr. F. Tuđmana ali i svih hrvatskih branitelja koji su dali svoje živote da danas imamo samostalnu i suverenu Hrvatsku. Hvala vam.
Zahvaljujem državnoj tajnici na ovoj završnoj riječi. Zaključujem raspravu. Još jednom zahvaljujem državnoj tajnici na obrazloženju ovog konačnog prijedloga zakona. Glasovat ćemo o ovoj točki kad se za to steknu uvjeti. Poštovane kolegice i kolege, s ovim smo iscrpili sve točke dnevnog reda predviđene za današnji dan, nastavljamo sa radom sutra ujutro u 9 i 30 sati sa setom od 9 poreznih zakona. Ugodan ostatak dana. SJEDNICA PREKINUTA U 19,33 SATI
Konačni prijedlog Zakona o dopunama Zakona o odlikovanjima i priznanjima Republike Hrvatske, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 795. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Tijekom rasprave predstavnica predlagatelja prihvatila je amandman Odbora za zakonodavstvo te je on postao sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o dopunama Zakona o odlikovanjima i priznanjima Republike Hrvatske. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 75 za i 27 protiv donesen Zakon o dopunama Zakona o odlikovanjima i priznanjima Republike Hrvatske.