Dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti, otvaram 40. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Na današnju sjednicu osim zastupnika pozvani su naši redoviti gosti: predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici OHR-a, OSCE-a i drugih međunarodnih organizacija u BiH koji redovito prate rad našeg doma i predstavnici određenih nevladinih organizacija. Pozdravljam sve nazočne zastupnike i goste kao i predstavnike sredstava javnog informiranja. Prema informaciji službe konstatiram da je sjednici nazočno 25 zastupnika. Opravdano su odsutni uvaženi zastupnici: Jovan Todorović, Šemsudin Mehmedović, Mehmed Suljkanović, Ekrem Ajanović, Milorad Živković, Halid Genjac i Zlatko Lagumdžija. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Dame i gospodo zastupnici, u okviru prethodnih pitanja samo ću vas informirati o dvije zastupničke inicijative. Prvo, o inicijativi uvaženog zastupnika Huseina Nanića koju je podnio 7.11.2008. godine da se u dnevni red uvrsti točka koja glasi 'Informacija Vijeća ministara o spremnosti institucija BiH za preuzimanje obveza u svezi s primjenom Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju.' U povodu ove inicijative, mi smo Vijeću ministara uputili urgenciju za dostavljanje materijala, što je bila i obveza Vijeća ministara prema zaključku Doma sa 31. sjednice, međutim do danas nismo dobili traženi materijal, te stoga nismo mogli uvrstiti ovu točku. Čim dobijemo odgovarajući materijal, ova će se točka naći u dnevnom redu sjednice. Sljedeće obavještenje u svezi sa zahtjevom uvaženog zastupnika Remzije Kadrića za sazivanje posebne sjednice Zastupničkog doma, sa samo jednom točkom dnevnog reda, a to je: 'Rasprava u povodu sporazuma zajedničke izjave Čović-Tihić-Dodik.' Ovaj zahtjev nije podnesen sukladno Poslovniku. U članku 62. stavak (3) stoji da, citiram: 'Izuzetno iz opravdanih razloga i na zahtjev najmanje deset zastupnika ili na zahtjev većine članova Kolegija, predsjedatelj će sazvati sjednicu Doma u roku od deset dana od dana prijema zahtjeva. U tom slučaju, dnevni red sjednice može biti predložen i za vrijeme njenog održavanja.' I na kraju, vezano za zastupničko pitanje uvaženog zastupnika Joze Križanovića, u vezi s uvjetima rada u ovoj dvorani, izvješćujem vas da je pitanje proslijeđeno službama radi 2 dostavljanja cjelovitog odgovora. Međutim, što se tiče slabe čujnosti rasprave, od stručne službe sam zamoljen da vas, uvažene dame i gospodo zastupnici, zamolim da prilikom rasprave vodite računa da ste okrenuti ka mikrofonu i da mikrofon ne zaklanjate papirom dok govorite, jer je u tom slučaju slabija čujnost vaše rasprave. Također vas služba moli da ne pomjerate mikrofone sa mjesta gdje su locirani jer i to pravi određene poteškoće, odnosno remeti njihovu ispravnost. Evo, toliko prije prelaska na utvrđivanje dnevnog reda. I ovog puta smo na Proširenom kolegiju, odnosno sukladno Poslovniku utvrdili izmjene i dopune prijedloga dnevnog reda. S dnevnog reda skinut je Prijedlog zakona o Agenciji za informacijsko društvo u drugom čitanju, iz razloga što je Povjerenstvo za promet i veze dostavilo obavještenje da je na sjednici, održanoj 18. ..., zaključilo da je potrebno obaviti dodatne konsultacije, pa je u tom smislu zatražilo dodatni rok, sada naravno od Doma, sukladno članku 11. stavak (6) Poslovnika, budući da Povjerenstvo izvješće nije dostavilo do krajnjeg roka koji je utvrdio Kolegij. Stoga se u dnevnom redu nalazi izjašnjenje Doma o ovom zahtjevu Povjerenstva. Prijedlog dnevnog reda dopunjen je i sljedećim točkama: - Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost po žurnom postupku, sukladno članku 127.; - Zahtjev zastupnika Bajazita Jašarevića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o javnim nabavama po žurnom postupku, sukladno članku 127.; - Izjašnjavanje Doma o određivanju novog roka za dostavljanje izvještaja ili o obustavi zakonodavnog postupka po Prijedlogu zakona o Agenciji za razvoj informacijskog društva BiH; - Izjašnjavanje Doma o određivanju novog roka za dostavljanje mišljenja ili o obustavi zakonodavnog postupka po Prijedlogu zakona o fiskalnim kasama – predlagatelj: uvaženi zastupnik Jozo Križanović; - Izbor članova Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvalitete (Rang-lista Vijeća ministara BiH); - Zahtjev Ustavnopravnog povjerenstva Doma za davanje ovlasti za utvrđivanje pročišćenog teksta Zakona o Sudu BiH i Zakona o Tužiteljstvu BiH; - Davanje suglasnosti za ratificiranje: Sporazuma o kreditu između Bosne i Hercegovine, koju zastupa Ministarstvo financija i trezora, i Bank Austrija Kreditanstalt, Projekt izgradnje vodovoda Fojnica–Kiseljak i kanalizacionog kolektora Lepenica–Kiseljak, Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Vijeća ministara Republike Albanije o recipročnom unapređenju i zaštiti investicija, Ugovora o financiranju između Bosne i Hercegovine i Federacije BiH i Europske investicione banke, Projekt vodovoda i kanalizacije u Federaciji BiH, 3 Europskog sporazuma o dostavljanju molbi za pravnu pomoć. Vi ste na klupe dobili pročišćeni prijedlog dnevnog reda. Otvaram raspravu o prijedlogu dnevnog reda 40. sjednice. Uvaženi zastupnik Selim Bešlagić.
Poštovano predsjedništvo, poštovane kolegice i kolege, ja u ime Kluba SDP-a predlažem da se tačka 'Poslanička pitanja i odgovori' skine s dnevnog reda, jer smatramo da ovakva sjednica koja se nastavlja nakon završetka jedne sjednice bi oduzela dosta vremena i ne bi bila efikasna. Zbog toga predlažem da se ova tačka skine s dnevnog reda i mislim da bi to bilo konstruktivno. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Bešlagiću. Sljedeći je uvaženi zastupnik Zorić.
Ja se ispričavam, predsjedavajući, ja bih samo malo prokomentirao ovo što ste maloprije pričali u vezi sa inicijativom gospodina Križanovića. Ja zaista imam dobro mišljenje o vođenju naših sjednica od sva tri člana Kolegija, ali nemojte molim vas na taj način jednu inicijativu. Jozo je tražio da se osigura bolja slušnost, a onda stručne službe nas uče kako se ponašati prilikom govora. Neko voli pričati okrenut lijevo, neko desno, neko pravo, a samo što nam nisu rekli da kleknemo pa da ćemo biti blizu mikrofona i da onda! Dakle, ja zaista neke zastupnike, pogotovo Jozu koji je neposredno ispred mene, jako loše čujem. Ova dvorana je jako deprimirajuća. Ovako na zapadu boje zatvore, ovim bojama, točno ovim bojama. I mislim da je Plava dvorana puno primjerenija za održavanje naših sjednica i volio bih da se što prije privede k svrsi i da pređemo gore. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Zoriću. Ja sam radi korektne i cjelokupne informacije samo prenio informaciju koju smo mi dobili od stručne službe. Ali to nije kraj ove inicijative. Znači, tražili smo potpuno cjelovito izjašnjenje stručne službe o uvjetima rada u ovoj dvorani i ja očekujem da ćemo ga vrlo skoro dobiti i onda ćemo prezentirati svima nama. Sljedeći je uvaženi zastupnik, hoćete malo elektronski da ja ovako ne pamtim, evo uvaženi zastupnik Bećirović. 4
U skladu sa članom 65. stav (1) Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, predlažem da dnevni red 40. sjednice dopunimo sa sljedećom tačkom dnevnog reda: - Razmatranje Rezolucije Evropskog parlamenta o BiH, usvojenoj na plenarnoj sjednici 23. oktobra 2008. godine u Strazburu. S obzirom na važnost navedene tematike, predlažem da se ova tačka uvrsti kao druga tačka dnevnog reda i smatram da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH ima obavezu da razmotri Rezoluciju Evropskog parlamenta u kojoj se bosanskohercegovačke vlasti pozivaju da ubrzaju napredak BiH na putu uključivanja u punopravno članstvo EU. Podsjećam da Rezolucija o BiH odražava stavove, ocjene i zahtjeve Evropskog parlamenta, kako u kontekstu integracije BiH u EU, tako i u pogledu aktuelne političke situacije u BiH. Ova Rezolucija o BiH, koju je usvojio Parlament, ima gotovo 40 ocjena i stavova, ali ja moram reći i citirati ovaj predzadnji gdje pozivaju sve sagovornike u BiH, dakle sve institucije ove zemlje, uključujući i nas, Parlament dakle, da budemo uključeni u ovaj proces i da postanemo primarni akteri u procesu reforme koje zemlja mora provesti. Ja često, zaista, moram reći da budem skeptičan kod nekih tačaka dnevnog reda da li će ući ili neće u dnevni red, ali neću uopće da sumnjam da ovu tačku dnevnog reda nećemo uvrstiti i da je razmotrimo, da vidim šta Evropski parlament misli o BiH, šta traži, šta sugeriše i kako ocjenjuje pojedine stvari u BiH. S obzirom i na ovu dinamiku i opterećenost dnevnog reda, neću biti, da tako kažem, isključiv, evo ostavljam, ako ne za današnju sjednicu, mogućnost da izglasate zaključkom da ovo bude prva tačka dnevnog reda naredne sjednice. Predlažem zaista da bude prva tačka jer ima i nosi jednu posebnu odgovornost, jer ovako obimnu Rezoluciju o BiH gotovo da nikad Evropski parlament nije donio u ovakvoj formi. Zahvaljujem.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Bećiroviću. Sljedeći je uvaženi zastupnik Branko.
Samo malo, gospodine predsjedavajući. Dakle, kompletan materijal za raspravu za ovu tačku imam ovdje pripremljen i evo službama dajem.
Sljedeći je uvaženi zastupnik Branko Dokić, a neka se pripremi uvaženi zastupnik Momčilo Novaković.
Gospodine predsjedavajući, mi smo danas usvojili tačku 8. Komisije za komunikacije i transport u kojoj se kaže da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Upravnog 5 odbora BHRT-a da u što kraćem roku dostavi Parlamentarnoj skupštini BiH izvještaj o radu i poslovanju BHRT-a u 2008. godini, u skladu sa članom itd. Stoga ja predlažem da tačku 8. danas skinemo sa dnevnog reda, da je odgodimo, ako je to moguće, za sledeći put, kada bi paralelno raspravljali o ovoj tački i o izvještaju koji će dostaviti Upravni odbor. Mislim da bi to bilo mnogo cjelishodnije, mislim da bi zaključci bili utemeljeniji, šire bi imali mogućnost da sagledamo situaciju koja je tamo i nadam se da bi nam i skratila trud i napor da dođemo do kvalitetnijih zaključaka. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Dokiću. Sljedeći je uvaženi zastupnik Momčilo Novaković, a neka se pripremi uvaženi zastupnik Husein Nanić.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, ministri, kolegice, izvinjavam se Azra, ja uvijek pomislim da smo ravnopravni, pa onda kad kažem kolege, mislim i na muške i na ženske kolege. Dakle, vidite, prvo, ne znam koliko je moguće skidanje obaveznih tačaka dnevnog reda, ali sam, ako je moguće, znači zato da uvažimo i prijedlog gospodina Dokića i prijedlog gospodina Bešlagića, s tim što naravno malo izgleda čudno ... da smo umorni za poslanička pitanja, a nismo za Rezoluciju Evropskog parlamenta. Ja mislim da smo umorniji za Rezoluciju Evropskog parlamenta danas i mislim da je bolji prijedlog ovaj drugi u nastavku što smo čuli od gospodina Bećirovića da se to eventualno ostavi za sljedeću sjednicu, kako danas nismo svi ovdje donijeli materijal; drugo, mislim da se radi o preozbiljnom pitanju o kojem ne možemo voditi raspravu bez dobre pripreme. Ja sam se javio iz jednog drugog razloga. Naime, za današnjih 17 tačaka dnevnog reda, ja sam dobio devet materijala na latinici i osam materijala na ćirilici. Na jezicima? Nisam razlučio koji su na kom jeziku, znači koji su na kom jeziku, ali vrlo je interesantno kakvih, na koji način, ili koji sve materijali su mi došli na jednom ili na drugom recimo pismu. Gotovo svi materijali koji su došli iz Parlamentarne skupštine, dakle izvještaji komisija i slično, su na ćiriličnom pismu, što znači da Parlamentarna skupština vodi računa o zakonskim i ustavnim odredbama. I gotovo svi materijali koje sam dobio iz Savjeta ministara, izuzev zakona, su na latinici, pa čak i oni koji su došli iz ministarstava na čelu kojih je ministar iz reda srpskog naroda, kao što je Ministarstvo civilnih poslova. I takođe, moram reći da ovo postaje praksa u posljednje vrijeme. Ja sam jednom upozorio, prije nekoliko mjeseci u ime Kluba, da čak nećemo voditi raspravu o onim tačkama dnevnog reda gdje materijal dobijamo na način kako sam to maloprije rekao. I nismo mi to ispoštovali, valjda iz namjere da ipak učestvujemo u raspravi o svim ovim pitanjima, ali bih zaista molio i naše stručne službe ali i tražim da naš kolegij uputi Savjetu ministara, dakle prije svega Savjetu ministara, dopis u kome će tražiti da ministarstva postupaju na način kako je to 6 definisano propisima, tako da jednostavno svi ti materijali budu prevedeni, znači na tri jezika i pisani na dva pisma. Ono što je najinteresantnije što neki od materijala, valjda po ustaljenom šablonu, u pratećem dopisu piše da se dostavljaju u tri jezičke varijante. Valjda je to ono uobičajeno da iskopiraju i samo promijene naziv zakona tamo, a ono stoji - materijal vam dostavljamo u tri jezičke varijante - i onda vam dostave u jednoj jezičkoj varijanti i na jednom pismu. Evo, ja bih molio, ne tražim naravno da se o ovom glasa, jer ovo je ustavna stvar, znači i zakonska stvar, nema potrebe da glasamo, nego očekujem i tražim da Kolegij upozori Savjet ministara da se pridržava nečeg što je obavezan da se pridržava. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Novakoviću. Kolegij će to svakako učiniti. Sljedeći je uvaženi zastupnik Husein Nanić, a neka se pripremi uvaženi zastupnik Slavko Jovičić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. I svakako, prihvatam obrazloženje koje je Kolegij iznio vezano za tačku dnevnog reda koju sam predložio za današnju sjednicu i čekat ćemo odgovor Vijeća ministara o ovoj tačci. Ono što bih htio danas inicirati jeste donošenje zaključka, a radi se o sljedećem. Znači, tražio bih da se uvrsti nova tačka dnevnog reda koja glasi 'Prijedlog zaključka o izradi Plana aktivnosti na rješavanju smještaja institucija BiH.' Tekst samog zaključka bi glasio: - Predstavnički dom Parlamentarne skuštine BiH zadužuje Vijeće ministara da uz Prijedlog zakonu o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza za 2009. godinu dostavi i Program plana aktivnosti na rješavanju smještaja institucija BiH uz sljedeće obrazloženje. S obzirom da smo mi na svojoj 22. sjednici, znači Predstavnički dom, a Dom naroda na 13. sjednici, slijedio je Zakon o budžetu institucija i međunarodnih obaveza, i uz taj zakon oba doma donijeli su istovjetan zaključak koji glasi: - Zadužuje se Vijeće ministara BiH da uradi Program aktivnosti na rješavanju smještaja institucija BiH kako bi se umanjili troškovi zakupa. S obzirom da je u Zakonu o Budžetu institucija BiH za 2008. godinu bilo vidljivo da su: od 61 budžetskih korisnika, 54 imala u rashodu stavku 'troškovi zakupa' u ukupnom iznosu oko 19 miliona maraka, u Nacrtu zakona o Budžetu za 2009. godinu iznos sredstava za troškove zakupa je uvećan ...i iznosi oko 30 miliona maraka. S obzirom da Vijeće ministara nije ispoštovalo zaključak Parlamentarne skupštine BiH i nisu dostavili do danas ovaj program, te da se na jednoj od narednih sjednica očekuje rasprava o Prijedlogu zakona o Budžetu institucija za 2009. godinu, potrebno je tražiti da Vijeće ministara ispoštuje navedeni zaključak i dostavi traženi program zajedno sa Prijedlogom zakonom o Budžetu, s tim da s obzirom da danas vidimo opredjeljenje da neke tačke i skinemo, s obzirom 7 da radimo i da ćemo dva dana raditi, ukoliko je znači mogućnost da to bude, ja sam ovo cijenio da je danas potrebno, s obzirom da očekujemo budžet da bude na sljedećoj sjednici, da to uđe u proceduru i o ovome zaključku se možemo izjašnjavati i na sljedećoj sjednici, ukoliko nije, cijenim da tada neće biti kasno, ne znam, nije budžet još ušao u proceduru. Ukoliko bi budžet ušao u proceduru, onda bi bilo potrebno da i onaj zaključak koji je Parlamentarna skupština, znači oba doma su donijela i zadužili Vijeće ministara da dostavi. Znači, ja sam planirao da ovu tačku dnevnog reda danas stavim, međutim, s obzirom na ovo raspoloženje, evo ja predlažem da to bude za sljedeću sjednicu Doma da uđe u proceduru.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Naniću. Sljedeći je uvaženi zastupnik Slavko Jovičić, a neka se pripremi uvažena zastupnica Azra Hadžiahmetović.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi predstavnici Savjeta ministara, kolege i kolegice poslanici, ja sam mislio da pod tačkom 12., ali vidim dopunjen je dnevni red sa novim tačkama, ali nije bitno koja tačka, ja ću vama ovo proslijediti kao inicijativu za sljedeću tačku, ali stvar je u tome da u skladu sa članom 65. i članom 150. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine podnosim inicijativu da se u dnevni red, dakle današnjeg zasijedanja to neće biti moguće zbog ovog o čemu smo sad slušali i govorili, ali da što prije vi, prvo iz Kolegija, sa Kolegijem Doma naroda zakažete posebnu sjednicu, sa jednom jedinom tačkom dnevnog reda koja nosi naziv 'Privredna i ekonomska situacija u BiH, odnosno ekonomska recesija i kolaps bankarskog sistema u mnogim državama svijeta i Evrope i refleksije tog stanja na BiH, odnosno na privredu i ukupno ekonomsko stanje u ovoj zemlji.' Naime, više puta sam na ovom domu govorio i predlagao da bosanskohercegovački patriotizam pokažemo kod izvoza roba i da vidimo hoćemo li preživjeti. Dakle, to je bilo. Drugo, nisam prikupio 10 potpisa, nadam se da ću prikupiti sve potpise iz ovog doma, jer svima je ovo u interesu. Ali, eto kad sam uzeo riječ, da pročitam i obrazloženje zašto ovo tražim. Dakle, usmeno sam to tražio, ali evo sad ću i pismeno podnijeti ovaj zahtjev i tražiti od vas, prvo, kažem, da se vi izjasnite i dogovorite sa Kolegijem kad ćete to uraditi, ali to je rok, po meni, hitno. Stanje u kojem se nalazi BiH, odnosno cijeli ekonomski i privredni sistem, zasigurno ne daju nimalo optimizma da će ova zemlja uspjeti da izbjegne ekonomsku recesiju, koja se kao plima piramidalno, ma piramida sruši se, znate kako ono već ide, širi na sve zemlje svijeta. To je sad najbolji izraz. Ne znam šta vam je smiješno, nisam mislio na piramide u Visokom, nego ovo. Takav talas nikako neće mimoići, niti zaobići BiH. Naprotiv, ovdje će se osjetiti još više nego u razvijenim zemljama, i ja ne želim da me, naglašavam ne vrijeđam nikoga, raznorazni ekonomski eksperti, pod navodnim znacima, eksperti uvijek naravno, ubjeđuju da će biti mnogo lakše da prevaziđu ovu tešku ekonomsku i privrednu krizu u svijetu. Jer mi smo u recesiji već od završetka rata, samo niko to narodu ne smije saopštiti. To je problem. Ali evo, ja koristim priliku danas i to da kažem. 8 Zato tražim od Savjeta ministara, zajedno sa svim drugim institucijama, entitetskim vladama, institutima, stručnjacima, našim agencijama, privrednom komorom, privrednicima i svim zainteresovanim da pripremi sveobuhvatne mjere kako bi se ublažilo teško ekonomsko stanje i ova kriza koja će, neminovno je to, nanijeti ogromnu štetu nama u BiH. Pa nam onda više neće uopšte biti važno, a jest važno, kako ćemo materijale dobijati, na ćirilici i kojem pismu, jeziku, itd. Dakle, vrlo je važno to, ne pravim karikaturu, nego ovo je ... Dakle, želim da vas sve upozorim da se moraju tražiti hitne i realne mjere za prevazilaženje ovog stanja, jer je sasvim izvjesno da ulazimo u vrlo tešku 2009. godinu i sa nejasnim namjerama za oporavak ukupne privredne situacije. Naime, sve raspoložive snage i potencijali ove zemlje moraju se angažovati za stvaranje boljih uslova privređivanja, s posebnim akcentom na poljoprivredu i proizvodnju kao naš najveći privredni resurs, naravno tu su i ostale grane privrede. Takođe, moraju se pronaći modaliteti za realne poreske i druge olakšice za izvoznu privredu, ako još ima zainteresovanih da od nas nešto neko kupi. Nezaobilazno je i pitanje povećanja poreskih stopa na uvozne visokotarifne luksuzne akcizne robe. Moraju se oporezovati luksuzne robe i bogataške privilegije. Očekujem brze reakcije, najprije od našeg kolegija, koga izuzetno poštujem, ovog doma da stupe sa Kolegijem Doma naroda i da se krene u zakazivanje ove posebne sjednice. Takođe, da Savjet ministara preuzme koordinirajuću ulogu sa entitetskim vladama i onim nadležnim institucijama da nam pripreme sve. Da znamo u kakvoj smo situaciji, a već znamo kako ćemo ući u 2009. – katastrofalno, svi govore. Prepao se Japan, treća država u svijetu, a mi šutimo. Eto, nama će biti fino, nas će zaobići. Smijite se vi tako, a pitaću vas ja hoćete li pristati da 10% smanjite platu, da li ćete primati išta, pa se vi smijite iza leđa. E, to je ta politika koju vodimo ovdje, sve nam je nešto preče od onog kako će narod preživjeti. A ovo je, po meni, najvažnije. Zato vas molim, izuzetno vas iz Kolegija koje uvažavam, i kolege koje sve uvažavam, čak i one koji se smiju, ali to je trenutno, jer ja ću se smijati kad oni budu, ne daj bože, plakali nad ovom nesrećom, a ja ne želim nesreću, ja želim boljitak ovoj zemlji. Ovo je rješenje kako da uradimo i sami sebi pomognemo. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Jovičiću. Sljedeća je uvažena zastupnica Azra Hadžiahmetović, a neka se pripremi uvaženi zastupnik Remzija Kadrić.
nije uključen mikrofon
Jeste li završili? Jeste. Hvala lijepo. Izvolite, uvažena kolegice. 9
Zahvaljujem, predsjedavajući. Pošto je kolega Jovičić govorio o ekonomiji, ja ću o SNSD-u. Pa dozvolite da iskoristim samo ovu priliku rasprave o dnevnom redu, ali koristim početak sjednice da, pretpostavljam, u ime sviju vas ovako poželimo našoj koleginici do danas Snježani Rajilić puno sreće u budućem radu na novom poslu. Kolegica koja je s nama pola mandata dijelila ove klupe i sudbinu, trudila se da i Komisiju za vanjsku trgovinu i carine vodi što je moguće bolje, a i da novom kolegi da od danas u Parlamentu poželimo i dobrodošlicu i uspješan rad u ovom timu kakav je ovdje. Ja se izvinjavam što sam zloupotrijebila raspravu o dnevnom redu, ali ja nisam znala gdje ću ovo locirati. A povodom rasprave o dnevnom redu, dozvolite samo da iniciram, povodom prijedloga kolege Bećirovića da se, pretpostavljam što je bolje, na narednu sjednicu među prvim tačkama dnevnog reda uvrsti Rezolucija Evropskog parlamenta. Da vas samo podsjetim da je i Parlamentarna skupština Vijeća Evrope nedavno usvojila, povodom rasprave o monitoring izvještaju, Rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope, a jednako tako je za očekivati da ćemo imati i preporuke itd. stanovište skupa sa Vijećem za implementaciju mira danas. I u tom smislu, cijenim da bi bilo dobro da se što prije, odnosno što je moguće prije, možda objedini, čak, rasprava o ova tri dokumenta. One su dosta i slične, barem ovo što mi je poznato do sada od Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope i Rezolucije Evropskog Parlamenta, a da ne obrazlažem detalje. Mi smo članica Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope i možda imamo još i posebnu i dodatnu obavezu da kažemo, da ispoštujemo preporuke tijela koje je donijelo Rezoluciju, a čiji smo član. Hvala vam.
Zahvaljujem uvaženoj zastupnici Hadžiahmetović. Sljedeći je uvaženi zastupnik Remzija Kadrić, a neka se pripremi uvaženi zastupnik Momčilo Novaković. Možda je greška?
Ja ću kratko, samo u cilju razjašnjenja ovog pitanja o kojem ste Vi govorili kad ste govorili o mom zahtjevu za sazivanje posebne sjednice. Ja samo želim da kažem, dakle ja nisam nikakav zahtjev uputio, ja sam samo vama u svom pismu sugerisao, dao prijedlog da vi iskoristite poslovničku mogućnost da u skladu sa članom 62. stav (3) iskoristite mogućnost za sazivanje posebne sjednice. To je jedna od varijanti, jedna od mogućnosti. Druga mogućnost je ovih 10 poslanika. Prema tome, ovo moje pismo je upućeno u skladu sa Poslovnikom i iz tih razloga želim da se malo dadne određeno razjašnjenje i usput da kažem da je, u vezi sa ovim pismom, naša najtiražnija novina dala prvo komentar tog pisma, pa onda je dala pojašnjenje mog pisma. To je ovako primjer kako se profesionalno radi u medijima.
Zahvaljujem. 10 Razumio sam da je ovo greška u prijavi uvaženog zastupnika Momčila Novakovića. Sljedeći je uvaženi zastupnik Šefik Džaferović.
Predsjedavajući, koleginice i kolege, Ustavnopravna komisija je na zahtjev vas kao Kolegija obavila informativnu sjednicu na kojoj su pribavljene informacije i obavljena saslušanja ili razgovor sa ministrom pravde u Vijeću ministara BiH, ministrom sigurnosti u Vijeću ministara BiH na temu borbe protiv korupcije i organiziranog kriminala. Mi smo napravili Izvještaj, sa prijedlogom određenih zaključaka, i naš je stav da o tome treba da kaže svoju riječ i ovaj dom. Možda to planirate i ja ne znam kada, a pošto to ne znam, evo, ja sad to ovako kažem ovdje javno i očekujem da će to doći na jednu od narednih sjednica na dnevni red, bilo bi vrlo interesantno. Hvala vam.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Šefiku Džaferoviću. Imam prijavu i uvaženog zastupnika Branka Dokića.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Prihvatajući inicijativu da se raspravlja o dokumentima Savjeta Evrope, dakle ne jednom, nego, evo, u skladu sa ovim što je predlagao poslanik Bećirović i maloprije Azra, dopuna mog prijedloga bi bila da se na tu sjednicu pozovu svi naši članovi, delegati, kako se već zovu, u Savjetu Evrope i da napravimo jednu cjelovitu raspravu o poziciji BiH u Savjetu Evropu, o našim obavezama, o ispunjavanju uslova BiH i kad je u pitanju samo članstvo i slično. Dakle, jedna cjelovita rasprava, sa učešćem svih članova naše delegacije u Savjetu Evrope.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Dokiću. Nema više prijavljenih. Ima uvaženi zastupnik Denis Bećirović.
Moram reći da, pošto je na ovaj moj prijedlog bilo još nekoliko diskusija itd., da bi bilo dobro da se mi vratimo. Kolega Nanić je uzeo jedan segment od toga na zaključke, evo ja ih ovdje imam, Predstavničkog doma gdje smo obavezali Vijeće ministara BiH i taj rok je istekao u smislu da nam Vijeće ministara u roku od 30 dana dostavi Akcioni plan za provođenje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. 11 Da ne bi miješali neke zaključke koje smo već donijeli, bilo bi dobro da se Vijeće ministara podsjeti na tu svoju obavezu koju ima pred Parlamentom. A kad je riječ o Rezoluciji Evropskog parlamenta, kao predlagač tražim da to bude posebna tačka dnevnog reda, a ne sporim potrebu, također, da ako budu gotovi i ovi zaključci PIK-a do tada – da to bude odmah iza toga ili prije toga posebna tačka dnevnog reda. Eto, samo oko pojašnjenja.
Zahvaljujem. Sada više nema prijavljenih. Zaključujem raspravu i idemo redoslijedom kako su predlagatelji iznosili prijedloge. Uvaženi zastupnik Selim Bešlagić je predložio da se točka 1. Zastupnička pitanja i odgovori skine sa današnjeg zasjedanja. Poslovnički je obvezna točka dnevnog reda, ali smo evo i dosad u nekoliko navrata pravili iznimku, pa možemo se opredijeliti da ostane u dnevnom redu, što poslovnički jeste ispravno, ne moramo postavljati pitanja, ne moramo konzumirati. Znači, obvezna točka dnevnog reda. Uvaženi zastupnik Bećirović je uputio drugi prijedlog i on je alternativno prijedlog uputio. Znači danas ili, eventualno, za narednu sjednicu. A kako je bilo, uz još rasprava, drugih kolega prijedloga da se ova točka cjelovito pripremi za narednu sjednicu, predlažem da se ne izjašnjavamo o uvrštavanju u današnji dnevni red, a da to uvrstimo u dnevni red naredne sjednice. Uvaženi zastupnik Bećirović, izvolite.
Samo da budemo do kraja precizni. Pošto ste Vi formulisali za narednu sjednicu, ali da se to cjelovito uredi! Ja samo da podsjetim, dakle tačka koju sam predložio je cjelovito uređena, a ne sporim da se doda još neka tačka na ovu temu, da budemo precizni.
Odlično ste razumjeli, znači ako ništa drugo ne bude, bit će ova rezolucija koju ste Vi predložili. Znači, ... bit će ta rezolucija. Ako bude ovo, znači drugih ovih materijala, mislim da ima rezona da cjelovitu raspravu o tome provedemo. Je li mogu razumjeti da ste se složili s tim? Jeste. Zahvaljujem. Sljedeći je prijedlog uvaženog zastupnika Branka Dokića da se skine točka 8. Također se radi o obveznoj točki dnevnog reda. Sljedeći je prijedlog zaključka uvaženog zastupnika Huseina Nanića da se uvrsti u današnje zasjedanje. 12
nije uključen mikrofon
Isto za narednu sjednicu. Zahvaljujem. Inicijativa uvaženog zastupnika Jovičića će biti procesuirana u Kolegiju. Prijedlog uvažene zastupnice Azre Hadžiahmetović, isto tako za narednu sjednicu. Podsjećanje uvaženog zastupnika Džaferovića, isto tako ... saslušanja koje je obavljeno, isto tako naredna sjednica. Inicijativa uvaženog zastupnika Dokića da na sjednicu na kojoj ćemo razmatrati ove rezolucije pozovemo i naše izaslanike u Parlamentarnoj skupštine Vijeća Evrope primljeno k znanju i bit će tako postupljeno kada ona bude na dnevnom redu. I mislim da nemamo više prijedloga za današnji dnevni red, odnosno možemo konstatirati da nemamo izmjena dnevnog reda, pa konstatiram da 40. sjednica Zastupničkog doma ima sljedeći 1. Zastupnička pitanja i odgovori; 2. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju depozita u bankama Bosne i Hercegovine po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika; 3. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika; 4. Zahtjev zastupnika Bajazita Jašarevića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o javnim nabavama po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika; 5. Prijedlog zakona o zaštiti i dobrobiti životinja (prvo čitanje); 6. Izjašnjavanje Doma o određivanju novog roka za dostavljanje izvješća ili o obustavi zakonodavnog postupka po Prijedlogu zakona o Agenciji za razvoj informacijskog društva BiH; 7. Izjašnjavanje Doma o određivanju roka ili o obustavi zakonodavnog postupka po Prijedlogu zakona o fiskalnim kasama – predlagatelj zakona zastupnik Jozo Križanović; 8. Financijska izvješća RTVBiH na dan 31.12.2007. godine, s Mišljenjem ovlaštenog revizora firme; 9. Informacija o stanju u području imovinskih delikata u BiH, s naglaskom na kazneno djelo otuđenja vozila u 2006. i 2007. godini i u prvih šest mjeseci 2008. godine; 13 10. Prijedlog zaključaka u povodu Informacije o kaznenim djelima protiv života i tijela, s naglasom na nasilje u obitelji za razdoblje 2006. i 2007. godina, te tendencijama u prva tri mjeseca 2008. godine; 11. Aktualna sigurnosna situacija u BiH, s posebnim osvrtom na terorizam (prema zaključku s 39. sjednice Doma – na prijedlog Kluba zastupnika SNSD-a i Kluba zastupnika SDPBiH); 12. Analiza stanja u Projektu CIPS, s posebnim osvrtom na izdavanje lažnih isprava; 13. Izvješće Zajedničkog povjerenstva za usuglašavanje Prijedloga za imenovanje ombudsmana u Instituciju ombudsmana za ljudska prava Bosne i Hercegovine; 14. Izvješće Zajedničkog povjerenstva za usuglašavanje Prijedloga za imenovanje zamjenika glavnog revizora; 15. Izbor članova Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvaliteta (Rang-lista Vijeća ministara); 16. Zahtjev Ustavnopravnog povjerenstva Doma za davanje ovlasti za utvrđivanje pročišćenog teksta Zakona o Sudu BiH i Zakona o Tužiteljstvu BiH; 17. Davanja suglasnosti za ratificiranje a) Sporazuma o kreditu između Bosne i Hercegovine, koju zastupa Ministarstvo financija i trezora, i Bank Austrija, Projekt izgradnje vodovoda Fojnica–Kiseljak i kanalizacionog kolektora Lepenica– Kiseljak, b) Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Vijeća ministara Republike Albanije o recipročnom unapređenju i zaštiti investicija, c) Ugovora o financiranju između Bosne i Hercegovine i Federacije BiH i Europske investicione banke, Projekt vodovoda i kanalizacije u Federaciji BiH, d) Europskog sporazuma o dostavljanju molbi za pravnu pomoć. Prelazimo na prvu točku dnevnog reda Ad. 1. Zastupnička pitanja i odgovori
Gospodine predsjedavajući, ja nemam komentar na odgovoreno pitanje, ali imam pitanje zašto nisam dobio odgovore na postavljena pitanja? Jedno od njih je na istoj sjednici kad je i ovo pitanje na koje ... ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim? Ali ovo nisu dodatna pitanja, nego u skladu sa odgovorenim pitanjima. Na jedno pitanje koje sam postavio prije više od dva mjeseca nema nikakvog odgovora, upućeno je Savjetu ministara. Molim da se ažurira.
Ažurirat ćemo, tražit ćemo. Uvaženi zastupnik Dolić.
Ja imam jedno poslaničko pitanje. Upućeno je ministru civilnih poslova u Vijeću ministara BiH. - Kakvo je stajalište Vijeća ministara i resornog ministarstva naspram arheološkog otkrića 'Bosanska piramida Sunce' u Visokom? Da li o tom arheološkom otkriću postoje neka oficijelna mišljenja institucija vlasti, naučnih institucija u BiH? Da li su institucije vlasti, naučne institucije na bilo koji način trenutno ili do sada učesnici rasprava o naučnom valoriziranju ovoga otkrića? Nije li to pitanje neopravdano omalovaženo i marginalizirano, tako da se stiče utisak da je drugima više stalo da tamo nešto postoji, nego li nama u BiH kojima bi daleko više značilo? Zasigurno je malo građana BiH koji protekle ... nešto više od tri godine na ovaj ili onaj način nisu čuli za Visoko i tamošnje arheološko otkriće ili, u najmanju ruku, zagonetku koja se zove 'Bosanska piramida Sunce' i njihovog pronalazača Semira Osmanagića. Usudio bih se reći da je malo i stanovnika civiliziranog svijeta koji o tome nisu pokazali određeno interesovanje. Prije nešto više od dvije godine boravio sam mjesec dana u Americi i Kanadi i uvjerio sam se da su tada kod više od 90% Amerikanaca i Kanađana, s kojima sam razgovarao, prve asocijacije na BiH bile piramide, Semir Osmanagić i Visoko. Iskreno sam se kao čovjek tada obradovao da je BiH, nakon ratne tragedije, dobila jedan svjetski brend po kojem će biti promovirana i poznata u svijetu. 15 Svjedoci smo, nažalost, jedne nejasne situacije, pa i neprimjerene hajke na Semira Osmanagića i njegovo arheološko otkriće u kojoj su učestvovali i oni što nešto znaju i oni što o tome nemaju pojma, a sve u namjeri da se piramide prikažu kao priviđenje i obmana Semira Osmanagića. Osobno sam tamo bio nekoliko puta i nakon obilaska, kao i većina onih što obiđu nalazište, mogu reći da tamo nešto ima, a o čemu se radi pouzdano ne znam. Čudno je da do sada institucije BiH nisu reagirale na primjeren način, sa ciljem da se enigma visočkih piramida odmotava pod okriljem institucija države u pravcu podrške projektu ili razobličavanju obmane. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeći je prijavljen uvaženi zastupnik Sadik Bahtić.
Ja sam bio odustao. Međutim pošto je Rifat Dolić otvorio, ja ću vrlo kratko, neće biti SDP, ne trebate se sekirati, kolege. Prvo pitanje: - Kada će Vijeće ministara izabrati ili imenovati direktora Direkcije za evropske integracije BiH, pošto je sadašnji direktor imenovan za ambasadora BiH u Briselu? I za ministra vanjskih poslova: - Kada će imenovani ambasador BiH u EU stupiti na svoju dužnost? Svi se zaklinjemo u evropske integracije, nema alternative deklarativno, a na djelu ništa ne radimo. Sada nam je potrebnije više nego ikada da imamo što više ljudi u Briselu. I drugo pitanje vrlo aktuelno ovih dana je za Ministarstvo sigurnosti BiH: - Po kojem propisu i ko sve ima pravo na ličnu zaštitu i da li ta lica imaju pravo na pojačanu dodatnu zaštitu nakon medijskih špekulacija o njihovoj navodnoj ugroženosti i koliko to košta ovu državu? U posljednje vrijeme svjedoci smo da se pojedini političari služe svime i svačim, politiziraju, špekulišu, samo da bi na sebe privukli pažnju javnosti. Međutim, to njihovo zadovoljstvo košta ovu državu i poreske obveznike BiH. Svjedoci smo unazad par dana da se pojavila u medijima informacija da, tobože, ugledni privrednik iz Goražda, vlasnik firme „Bekto“, treba da plati milion maraka, tobože, da bi, navodno, izvršio se antentat opet na, tobože, dvojicu nekakvih političara koji sebe smatraju da su, tobože, neki veliki političari. Po meni, ovo je klasično udbaška metoda, izmišljena, izmišljena po onome 'izmišljanje neprijatelja', kako bi taj dvojac skrenuo pažnju na sebe. Iza ovoga imaju itekako politički ciljevi. Nisam advokat firme „Bekto“, čovjeka i ne poznam, ali sam saznao da je taj čovjek veliki privrednik, veliki humanista, pošten čovjek, zapošljava, najveći izvoznik i Goražde je jedina općina u BiH koja ima suficit. To kolega Lijanović dobro zna, probi nam glavu sa deficitom. Kad bi sve općine bile kao Goražde, ne bi nam se znao kraj. Želim da pitam Ministarstvo sigurnosti da malo i provjeri ove navode. Ja sam ovde jednom o ovome pričao: ima političara, uvijek istih političara, koji sebi sami pišu anonimna 16 prijeteća pisma da bi dobili dodatno obezbjeđenje. To je tačno, istina. To su ljudi bolesni, kompleksaši ali se to sve plaća. Ja sam bio predsjednik Nadzornog odbora Unsko-sanske šume kada sam smijenio dotadašnjeg direktora koji je bio alfa i omega, podržavala ga sva SDA svita i Stranka za BiH i svi generali, čak su, po cijelom Bihaću su bile moje smrtovnice: dolazi specijalni ubica iz Zagreba. EU dolazi meni, treba li ti, kaže, zaštita. Ne treba, ja ne bih htio živjeti kad bih se ja bojao takvih ljudi. A nama ljudi izmišljaju neke tamo te stvari. Isto tako svjedok sam kada dolaze u Bihać ti isti političari, to se blokira grad po tri sata, blokira se život, niko ništa ne radi. Je li oni misle da su nešto interesantni? Da nemaju te pratnje, obezbjeđenja, pa niko ih ne bi poznao na ulici. A to sve košta. I želim da kažem onima koji im šalju tu dodatnu pratnju da ispitaju te navode jer meni su ljudi koji rade s tim političarima, rekli: sami sebi pišu! Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Remzija Kadrić.
Ja ću kratko jedno pitanje postaviti Generalnom sekretarijatu Vijeća ministara BiH, a ono glasi: - Kakav je nacionalni sastav i sastav nacionalnih manjina zaposlenih u Generalnom sekretarijatu Vijeća ministara, te, ako ima neravnomjerne zastupljenosti, šta se planira učiniti u cilju otklanjanja toga?
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Denis Bećirović.
Ja sam nekoliko puta u zadnje dvije godine govorio o tome da nije dobro da ovaj parlament još uvijek nije u stanju da usvoji tekst himne BiH. Međutim, poslanici državi ne mogu da podare, da tako kažem, tekst himne, ali to im ne smeta da hodaju širom svijeta u ime ove države. S obzirom da imam podatke do 1. decembra 2007. godine, pitanje postavljam za period od 1. decembra 2007. do 1. decembra 2008. Tražim tačno da mi se u odgovoru navede: koji poslanici su, gdje, koliko su koštali državu i u kojim terminima u ime države BiH, različitih tijela i ovog parlamenta posjećivali različite države do sada u svijetu? Evo, postavljam pitanje Kolegiju, a vjerujem da Kolegij, putem stručnih službi, može dati odgovor na to pitanje.
Zahvaljujem. 17 Sljedeća je uvažena zastupnica Azra Alajbegović.
Ja imam, također, jedno vrlo kratko pitanje koje će se nadovezati i bit će kompletan izvještaj za ovaj dom, a to je da rukovodstvo Doma također dostavi: koji poslanici su bili pozivani i kojim poslanicima su bila dozvoljena od Kolegija određena službena odsustva u svrhu obavljanja njihove zastupničke funkcije članstva u određenim tijelima Doma, a da to nisu htjeli ili su izričito odbili. Jer ćemo samo u toj situaciji imati zapravo jednu kompletnu informaciju. Jer ovako, da sad ne trošim vrijeme. Mislim da ste me razumjeli. Hvala lijepo.
Zahvaljujem i ja Vama. Nemam više prijavljenih. Zaključujem, zaključujem, već sam se prepao da je i uvaženi zastupnik Džaferović htio nešto pitati. Zahvaljujem, uvaženi zastupniče. Zaključujemo prvu točku dnevnog reda. Prelazimo na drugu točku dnevnog reda: Ad. 2. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju depozita u bankama BiH po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika Vijeće ministara je 5. studenog 2008. godine u proceduru dostavilo Prijedlog zakona sa Zahtjevom za žurni postupak, sukladno članku 127. Poslovnika. Otvaram raspravu o Zahtjevu za žurni postupak. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na treću točku: Ad. 3. Zahvjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika
Dakle, dugujem zahvalnost kolegi Kalabiću što je zamolio da se napravi ova tačka dnevnog reda i ovaj izvještaj, jer Bosna je, dakle BiH je stalno pod nekom lupom, pod nekom paskom da se tu neki opasan terorizam prijeti i da se stvara i prozivaju se nekakve bijele alkaide, neki organizovani međunarodni terorizam itd. Pa, ja obraćam pažnju kolegama na 13. stranu gdje se govori o krivičnim djelima terorizma i terorističkim aktima u BiH, gdje se kaže: 'U proteklih devet mjeseci nije izvršeno nijedno krivično djelo koje se može svrstati u međunarodni terorizam.' Pa, u vezi s tom navodnom bijelom alkaidom se dalje kaže: 'Kroz domaće i inostrane medije se plasiraju informacije pojedinih navodnih eksperata za terorizam o regrutovanju bijelih muslimana u BiH za izvođenje terorističkih napada na njenom tlu i u Evropi. OSA nije došla do saznanja koja bi potvrdila spomenute informacije.' Također, u trećem pasusu: 'Agencija ne raspolaže nikakvim konkretnim podacima koji bi ukazivali na mogućnost na neke novoformirane humanitarne organizacije u BiH koje zloupotrebljavaju svoje djelovanje ... na način da su se transformisale i nastavile djelovati u drugom obliku, pod drugim imenom.' Jer, i o ovome je bilo priča i pisanja. I konačno, u vezi pojedinaca koji su bili pod lupom se kaže: 'Iindikativni podaci o aktivnostima pojedinih lica stranog porijekla u BiH za sada ne ukazuju na konkretniju vezu tih lica sa međunarodnim terorizmom.' 22 I konačno, u vezi sa unutarnjim terorizmom, dakle ne međunarodnim nego unutrašnjim terorizmom, na strani 14, veli: 'Podaci Agencije koji su prikupljeni u prethodnom periodu, u vezi sa mogućim djelovanjem unutrašnjeg terorizma ili vršenje akata nasilja prema pojedinim nacionalnim, vjerskim i drugim grupacijama, pokazuju da na području BiH u posljednje vrijeme nije počinjen nijedan akt koji bi se u ovom času mogao izričito označiti po svojim elementima kao teroristički.' Eto, meni je drago da smo čisti prema terorizmu, unutrašnjem, vanjskom, da su sve priče bile prazne besjede. Imamo taj čin koji se desio u FIS-u ali ti su, izgleda, kao što i u Informaciji se dalje navodi, navjerovatnije se radi o običnom kriminalu, reketarenju, jer ljudi su od ranije poznati kao uvezani u ove kriminalne krugove. Hvala vam, živjeli.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Slavko Jovičić, a neka se pripremi uvaženi zastupnik Jozo Križanović.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo, kolege, uvaženi članovi Savjeta ministara, mi smo dobili, istina, Informaciju ovu ali naravno da je Tužilaštvo u kvalifikaciji djela, određenom djelu, ovlašteno da daje dimenziju koje je to vrste bilo. Ali bez obzira na njih, ja ću to kao poslanik nazvati 'svako ono djelo koje je usmjereno protiv života bilo kojeg čovjeka', to je za mene teroristički čin, ako je pogotovo smišljen, jer, evo gospodin Izetbegović je sada rekao ovo u Vitezu. Taj koji je tamo to pokušao ili ti pojedinci nisu računali da će ubiti jednog čovjeka, 50 ljudi, srušiti zgradu, ne znam šta nanijeti. Dakle, teško je oko toga. Ali ja uvijek plediram da bezbjednost bude dominantna tema svih građana u BiH, da ljudi ne strahuju hoće li svoje dijete poslati u školu ili u trgovinu. A kad su bezbjedni, oni će trpiti da su ili malo manje siti, ali neće niko trpiti da bude u strahu ili nekoj paranoji i da se ne smije pojaviti negdje na javnom mjestu. Svjedoci smo mi raznih događaja, ubistava po kafićima, podmetanja ekspoloziva pod auta i, da ne nabrajam sva ta djela koja, naravno, od policije ne mogu dobiti tu kvalifikaciju, jer policija nije ni nadležna da određuje i daje kvalifikacije određenom djelu ... Ali jeste da sve naše agencije, i navešću vam primjer, sad u petak smo bili u obilasku terenske kacelarije Obavještajno-bezbjednosne agencije u Brčkom, koja pokriva veliko područje, gdje sam, možda nisam imao pravo ali nisam ni naredio nego tražio da se što prije otkrije pojedinac ili grupa koji su bacili bombu na povratnika Hrvata, još ako su Srbi, još ću biti rigorozniji, jer ne smiju u ime moje i u ime naroda i RS-a da bacaju ljagu na srpski narod. Ovo je hipotetički, ja ne znam ko je to uradio, ali ja tražim da to oni otkriju, sve agencije. Dakle, da se ljudi ne plaše vratiti tamo na svoja ognjišta. To je, po meni, dominantnije nego ovaj zakon o zaštiti životinja. Trebaju nam i životinje, ali prvo moramo zaštititi ljude. Sve stavljamo nešto u prioritet, a zaboravljamo sami sebe. 23 Dakle, neozbiljno je praviti bilo kakve izvještaje kad se zna da u BiH, ne davajući kvalifikacije ni jesu li oni pripadnici ove ili one ćelije, terorističke organizacije, ima li tih ćelija, nema li, to uostalom nije više moj posao, možda nekad jeste bio, ali jeste upravo ovih agencija koje mi smo osnovali, koje mi plaćamo, od kojih tražimo, i sad ću vam još jedan primjer navesti, koji je vrlo važan, ponosim se što sam prisustvovao jedini ispred Parlamenta seminaru od 12 dana na Ilidži gdje su bili predstavnici svih bezbjednosnih agencija. Tu je OSCE strašno pomogao i to je za mene važno da se preduprijede mnogi događaji, a ne da liječimo posljedice, jer strah, u kafiću koji se desio – to jeste ubistvo. Neko će reći iz nehata ili smišljeno ili, ne znam, atak ovaj ili onaj na nekoga, ali zamislite vi u FIS-u kakva je bila panika, koliko je ljudi moglo da pogine bježeći od metaka. Dakle, ne smijemo hipotetički razmišljati šta bi se desilo, nego imamo gotov slučaj pa, kako god ga Tužilaštvo nazove, ja ću to prihvatiti, ali da oni nešto rade po tome. I da nije žalosno, bilo bi smiješno, možda će ovo biti specifična zemlja ili ja specifičan što takve izjave dajem, uvodi se i nova kategorija i, evo sad smjeha prvog mog kolege Lazara što uvijek se smije, a sreća otišao je, dobro je – ljubavni terorizam! Ljubavni, ljubavni terorizam! Pratite li vi medije? Ostavila ga žena, čovjek uzeo zolju, raspalio po kući, ne znam tamo ima li petoro djece ili čovjek ili žena, pa mu i to malo bilo pa uzeo automatsku pušku pa došao da ih dokusuri. Zar to nije terorističko djelo? Šta mene briga šta će istražni tužilac reći je li to ili nije. Ljubavni terorizam, nesrećni, najgore vrste. Neko ga ostavi, on došao da sruši kuću, ubije čitavu porodicu! Zar to nije terorizam najgore vrste? Zato ja vas molim, bilo kakve informacije koje dolaze iz našeg ministarstva, oni uglavnom kasne, jer nema te komunikacije, pa sam u nekim novinama dao izjavu, vidim da je to ministarstvo i ministar demantovao, pokazao je neku sliku sa nekog seminara a otvoreno ću sada reći. Na američkoj izbornoj noći, ovde mi direktor Federalne policije Zlatko Miletić kaže da nikada nije ministar bezbjednosti pozvao njega i direktora Policije RS-a na neki dogovor. Možda on nema nadležnost da im naredi nešto ali da pita: ljudi, šta se radi u vašim policijama?, jer nam je bezbjednost važna preko njih. Dakle, ukupno u ovom segmentu ili najvažnijem stanju u kojem se nalazi društvo, narodi, BiH, nacija, kako god hoćete zovite, je jedna od najvažnijih stvari kako bi mogli dalje ući u reforme. I mi ćemo uvijek dobiti statističke podatke. I nije ovo nikakva aluzija na našeg kolegu koji nije danas prisutan, koji u medijima kaže i napravi lakrdiju od Parlamenta. Mi na sljedećoj sjednici imamo otuđenje auta u 2007. godini. Mi ovo danas imamo, imamo mi ovaj izvještaj o autima ali ovo je ključno – da zaštitimo narod da bude bezbjedan. Nemojte gajiti iluziju da onaj tamo, ponavljam i to je ... primjer, koji je to uradio u FIS-u, ja ne znam ko je, sud neka pokaže, nisam ja istražni organ, ali ljudi, on nije razmišljao hoće li ubiti zaštitara ili 50 ljudi. Šta mislite panike da je, ne daj Bože, ubio pet ljudi, 10, 50? Koliko se tamo ljudi skupi? Zato ja molim sve naše agencije, sve naše bezbjednosne strukture da maksimalno u ovoj situaciji, i ja vas upozoravam zbog teške ekonomske situacije, zapamtite danas šta sam vam rekao, 19., za očekivati je mnogo većih nereda, masovnih nereda, protesta sindikata, ostaće desetine ili hiljade ljudi bez posla. Kome je onda do bezbjednosti, do života, ako mu djeca nemaju hljeba jesti? Zato sam maloprije onu tačku predložio. Ovo su dvije ključne stvari: hoćemo li preživjeti i hoćemo li biti bezbjedni?! Pustite mi zakon o životinjama, i ne znam ćemu, doći će i on na red ali ima prioritet nad prioritetima. 24 Zato gospodo, vas molim kao kolege, hoću da sam s vama bezbjedan, da krenem svugdje, hoću da ste vi sa mnom bezbjedni, da vam ja omogućim. I zato sam insistirao, ponavljam, kao Srbin, naglašavam, da se ovaj čin bacanja bombi u Derventi što prije otkrije. I, ako je bacio Srbin, danas smo, na prošloj sjednici smo usvojili izmjene i dopune Krivičnog zakona, odmah ulažem amandmane – teroristička djela 40 godina, dilanje droge 40 godina, trgovina bijelim robljem i naoružanjem 40 godina! Čega se mi plašimo? Koga mi šititimo? Hoćemo li mi dozvoliti da mafija pobijedi državu? Bolje da nas nema. Hoćemo li dozvoliti da kriminalci zavladaju, ne gradom nego mjesnom zajednicom? Pa onda kad ih pustimo, oni će uzeti grad, pa onda će uzeti kanton, entitet, državu! To ne smijemo dozvoliti. Nemojte mi zamjeriti, ja uvijek temperamentno govorim. Nisam ja ljut ni na kog ali ja vas upozoravam kao svoje kolege, zaista, koje sve uvažavam i nije demagogija. Dvije ključne stvari za ovu državu su: kako preživjeti i kako biti bezbjedan! Sve će doći na red. Hajmo, zašto nemamo pet dana za redom Parlament, kad imamo nagomilanih problema, da sve riješimo? Pa imamo, što bi narod rekao, sezonsko zasjedanje, jesenje, evo 20 dana ne izlazimo iz Parlamenta, ali da riješimo. Zato mene neće razveseliti nikakav izvještaj. On jeste dobar, on jeste statistički, ali on ne odražava stanje onog čovjeka koji se sad plaši u nekom gradu, mjestu, neću da prepadam ljude. Sreća nema televizije, a inače bi već ovo izazvalo dovoljno panike u narodu kao da će sutra biti rat. Neće, ljudi! Mi smo tu koji moramo svom narodu stvoriti uslove da ga oslobodimo straha, čovjek u strahu je svašta spreman da napravi. Svašta. Zato vas molim, nikakav izvještaj nam neće pomoći ako se mi ovde u Parlamentu, najvišem zakonodavnom organu, ne uozbiljimo. Hvala vam lijepo.
Križanović.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući.
Molim vas malo pažnje!
Dakle, želim prije svega reći da je bilo puno razloga kada je ovaj Zastupnički dom tražio da se raspravlja o stanju sigurnosti u BiH. Mislim da smo to jednoglasno prihvatili i tražili da se umjesto ovih segmentarnih osvrta na elemente sigurnosti koje smo imali, evo kao prethodne točke, raspravlja o sigurnosnom stanju u BiH u cjelini. Pa sad, vidite, za jednu ovako važnu temu mi dobijamo Informaciju koja je dostavljena jučer, 18., danas je 19. I o malo manje važnim, da kažem, i složenim informacijama smo davali priliku našim odgovarajućim komisijama da rasprave o sadržajima i da se da puno više vremena zastupnicima da razmotre sadržaj informacije. Ja ću biti i zato da se i sa ovog doma, možda, danas odloži jedna definitivna rasprava o ovome i da se ovo uputi Komisiji za odbranu i sigurnost, kao našoj nadležnoj komisiji. Međutim, 25 pošto moji se prijedlozi rijetko uvažavaju, ja ću ipak iskoristiti priliku da nekoliko riječi kažem o ovoj informaciji. Vidite, kada se pogleda, ona je napravljena sa osvrtom na nekih osam segmenata sigurnosti. I kada se gleda kako je to napravljeno, onda se ne može dati zamjerka. Dato je jako puno brojeva, postotaka, trendova itd. Ali ono što smo mi, kao zastupnici, dali kritiku na ovakve informacije, razmatrajući prethodno Informaciju o stanju sigurnosti, jeste da nedostaje jedna cjelovita analiza i ocjena stanja po prioritetima, po značaju, po težini, po onome što čini sigurnost građana ove zemlje. Na kraju krajeva, mi imamo i sigurnosnu politiku koja se uopće nije spomenula nigdje u ovom dokumentu, što bi bila obaveza svih organa sigurnosti da rade na temelju nekakvog dokumenta, državnog dokumenta. Ima jedna važna stvar za mene. Kad saberete svih osam ovih elemenata koliko je osoba u sukobu sa zakonom ove zemlje, dođete do podatka da je gotovo svaki 100-ti građanin u nekom sukobu sa zakonom. E to je, na neki način, mala replika kolegi Izetbegoviću. Ne možemo mi vaditi iz ovoga materijala da kažemo šta nam je dobro. Ja volim ono što je dobro, ali ovakav jedan eklatantan podatak ukazuje na jedno vrlo bolesno stanje i stanje koje zahtijeva naš ozbiljan osvrt na ovo. U završnim odredbama, odnosno u prijedlozima mjera i radnji stoji, pored ostalog, da se treba pooštriti kaznena politika u oblastima gdje se negativni trendovi nastavljaju. Meni u ovome nedostaje uopće jedan generalni osvrt na kaznenu politiku kada su u pitanju ova djela. Nedostaje toga još mnogo ali, ukoliko nema raspoloženja danas za neku temeljitiju raspravu, ja bih na kraju predložio ipak da ukoliko ovo bude definitivna rasprava danas o ovome da usvojimo jedan radni zaključak u kojem bismo dali punu podršku radu i ohrabrili sve sigurnosne i pravosudne organe da razviju punu suradnju i pojačaju aktivnost sukladno zakonima u borbi protiv svih oblika kriminala, a posebno na pitanjima terorizma, ratnih zločina i organiziranog kriminala. Hvala.
Ja Vas molim ovaj prijedlog zaključka da u pisanoj formi dostavite kada se budemo izjašnjavali. Bećirović.
nije uključen mikrofon
Može replika ili mala ili velika, ali može.
... [[odmaknut od mikrofona i ništa se ne čuje]] jer se uporno stavlja hipoteka nekakvog terorizma. Htio sam akcentirati, potencirati tu stvar – da ga nema ni po jednom segmentu. I što se tiče toga da 1% građana u BiH je u sukobu sa zakonom? Pa, to su vam neki, nažalost, prosjeci u Americi koja broji nekih 200 miliona ljudi, 2 miliona ljudi je u zatvoru, ne samo da ima problem sa zakonom nego je već na izdržavanju kazne. 26
Poslanik Bećirović.
S obzirom da tačka dnevnog reda nosi naziv 'Aktuelna sigurnosna situaciji u BiH, sa posebnim osvrtom na terorizam', znači da možemo raspravljati i o ukupnoj sigurnosnoj situaciji, a i u vezi s ovim osvrtom na terorizam. Kada je riječ o ovoj informaciji, ja moram reći da je ovo jedna solidna ili, da tako kažemo, dobra informacija o jako lošem stanju u zemlji. I, ako vidite šta stoji u samoj ovoj informaciji, onda tu ni predstavnici zvanične vlasti nisu bježali od nekih konkretnih ocjena. Prva ocjena u ovoj informaciji je da aktuelno stanje sigurnosti na području BiH karakterizira povećanje broja krivičnih djela općeg kriminaliteta, kao i povećanje osoba protiv kojih su podneseni službeni izvještaji. Sama ova činjenica je sama po sebi zabrinjavajuća. Nadalje, također u ovoj informaciji stoji da raspoloživi pokazatelji pokazuju da je u 2008. godini došlo do povećanja broja krivičnih djela općeg kriminaliteta u porastu, u odnosu na prethodno razdoblje, što također nije nimalo dobra informacija, pa se ovde navode i statistički podaci da je evidentirano 26.281 krivično djelo općeg kriminaliteta, što je za gotovo 7% više nego za devet mjeseci 2007. godine. Dakle, i ovaj podatak govori o porastu kriminaliteta u zemlji. Ukupan broj krivičnih djela izazivanja opće opasnosti u BiH je također u porastu. U ovoj informaciji dalje stoji da je, također, u porastu i broj prekršaja iz oblasti javnog reda i mira. Gledano u cjelini u ovoj informaciji stoji da stanje javnog reda i mira ipak nije povoljno. I to su samo neke od informacija koje stoje ovdje u ovom dokumentu koji smo dobili i koji, možda, i na blaži način prikazuje situaciju nego što ona zaista i jeste trenutno u zemlji. Međutim, ja bih se posebno osvrnuo na 'Prijedlog mjera i radnji'. Ja mislim da ovih pet uopćenih formulacija nimalo ne odgovaraju trenutnom stanju u zemlji, a pogotovo sa stanovišta koje mjere treba preduzeti i ovaj parlament i Vijeće ministara i svi organi vlasti u zemlji kada je ovo pitanje na dnevnom redu. Stoga, pokušao bih, barem koliko je moguće, popraviti ove zaključke, tako da bi zaključak broj 1. gdje se govori o poboljšanju provođenja strateških dokumenata i akcionih planova, predlažem zaključak: - Da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zaduži Vijeće ministara BiH da u roku od 30 dana dostavi 'Plan poboljšavanja provođenja strateških dokumenata i akcionih planova za borbu protiv pojedinih oblika organiziranog kriminala.' U tački 4. Prijedloga mjera i radnji stoji da treba pooštriti kaznenu politiku u oblastima gdje se negativni trendovi nastavljaju. Tu predlažem: da zadužimo Vijeće ministara da u roku od 30 dana konkretizira realizaciju ove tačke 4. Osim ovih ponuđenih pet zaključaka predlažem i šesti zaključak, a to je: da danas donesemo jedan zaključak gdje ćemo se obavezati da kao Predstavnički dom Parlamentarne 27 skupštine BiH u narednih 30 dana posvetimo posebnu tematsku sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH aktuelnoj sigurnosnoj situaciji u zemlji. Ja mislim da se ne može ovako preći preko ove tačke dnevnog reda i da za ovakvo stanje neko u ovoj zemlji mora preuzeti odgovornost. Mi danas nismo čuli, čuli smo, evo i vidimo u ovoj informaciji šta stoji, ali očigledno da niko ovdje nije ni u mjerama ni u diskusijama rekao ko je odgovoran za ovo stanje ili zaista niko u ovoj zemlji nije odgovoran nizašta. Mi moramo postaviti pitanje šta su nadležni organi uradili i oni nam moraju precizno reći šta su uradili na sprečavanju ovakve situacije kakva jeste u zemlji. Pazite, ovdje se ne događaju stvari koje su bezazlene i vidite u po bijela dana, u toku ove godine, opljačka se Međunarodni aerodrom Sarajevo. Svakog mjeseca izvještaj iz nekog dijela BiH – opljačkana banka! Ovaj Vukelić dignut, je li tako, u Banja Luci u vazduh, onaj Milovanović pobjegao, evo kompletna javnost BiH je bila šokirana objavljivanjem ovih razgovora između Šaje i Gašija. Koliko mi ovdje u Parlamentu BiH doprinosimo da ta situacija bude takva kakva jeste? Da li je dobro davati izjave da vam je šokiran samo ženski dio porodice ili to novinari izvlače iz toga? Sve to treba analizirati da vidimo, zaista, gdje se nalazimo, šta ćemo uraditi i, prvo, imamo li mi ovdje u Parlamentu snage, moralnog kredibiliteta, pa i hrabrosti, kada govorimo o ovim temama, da se uhvatimo ukoštac. Mi ovdje smo izabrani radi građana BiH da pokušavamo neke stvari rješavati, ne stavljati pod tepih, a pogotovo ne okorjele kriminalce u ovoj zemlji na bilo koji način opravdavati. Zaključke ću evo sada napisati i dostaviti do izjašnjavanja.
Ja ne vidim dalje da se neko prijavio. Gospodine Križanoviću, Vi ste maloprije diskutovali, šta je sad?
nije uključen mikrofon
Nisam Vas razumio.
nije uključen mikrofon
A replika, izvolite.
Ma, zapravo ne bih želio da budem grub i da repliciram ali, ovo što je rekao kolega Izetbegović, jeste, informacija se zove 'Aktualna sigurnosna situaciji u BiH, s posebnim osvrtom na terorizam'. Ali vidite, ja sam govorio o tome da ova informacija sadrži osam segmenata od kojih je jedan samo segment ovaj terorizam. I od 15 stranica teksta dvije stranice se odnose na 28 terorizam. Dakle, ili ova informacija nije napravljena kako valja ili trebamo razmatrati ono sve što je u toj informaciji i da damo kvalifikative svega ovoga što je tu rečeno? Hvala.
Hvala. Molim vas ovaj prijedlog zaključaka dostavite. Ima li još neko za diskusiju? Gospodin Kalabić.
Slušajući pojedine diskusije, možda bi se mogla stvoriti kriva slika o cijeloj ovoj situaciji o kojoj govorimo. Međutim, ja želim da stavim akcenat na neke stvari koje bacaju drugačije svjetlo na ovu informaciju i u čiji, na neki način, i sadržaj počinjem da sumnjam. Evo, maloprije bilo je govora, i to je poznata činjenica, recimo u BiH da se ministar bezbjednosti i direktor policije nikad nisu sastali. Kako dolaze do ovoga, interesuje me kako dolaze do ovih podataka? Vjerovatno na bazi faksova, pisama ili, ne znam ni ja čega, znači nema one vrste analize, koordinacije i onoga što mogu uraditi na takvim sastancima. Treće, nedavno je predsjedavajući Vijeća ministara, gospodin Nikola Špirić, koliko znam, pozvao šefove službi i javno saopštio da je on isključen, na naki način, iz te vrste obavještavanja i da on nema informacije. Ako nema ovih sastanaka, ako predsjedavajući Vijeća ministara nema informacija, ko će mene ubijediti da sve što se dešava u ovoj zemlji da je stavljeno u ovaj papir. Zaobišli smo predsjedavajućeg, zaobišli smo neke druge, ali smo evo bili revnosni prema poslanicima u Parlamentu i njima smo dali sve i ovdje sve piše kako je sve potaman. E pa, neće biti da je tako! Imamo često tačke dnevnog reda po kojima reagujemo na stavove međunarodne zajednice i međunarodnih organizacija i doslovno je tumačimo kao papagaji da nam je Vijeće Evrope preporučilo to i to, da se to mora ispuniti, da nam je Venecijanska komisija preporučila to i to, da se to mora ispuniti i da je to neupitno i da se takvi stavovi ne opovrgavaju. A niti sam ovdje našao, niti se iko potrudio da stavove pojedinih međunarodnih institucija o kojima smo proteklih sjednica govorili, od kojih smo dobili dokumente, koji iz određenih razloga optužuju BiH za terorističke aktivnosti – nismo našli demanti takve vrste ili analizu da li i na osnovu čega oni to govore, šta je razlog, da li njihova neupućenost, da li činjenica da CIA i FBI ne znaju šta se to dešava u BiH i daju paušalne ocjene iz neke, ne znam ni ja, sredine, iz nekog ljetovališta, eto da kažu par rečenica da nas zamajavaju ili tako isto i neke druge organizacije. S obzirom na način rada u Ministarstvu bezbjednosti i sve ono što se tamo dešavalo u proteklih mjeseci, ja nisam siguran da je ova informacija vjerodostojna i da ona odražava ono što smo mi ovdje tražili. I nisam siguran da su u ovoj informaciji saopštili, pogotovo kad je u pitanju terorizam, sve ono što nas zanima. Ja bih volio da me vrijeme demantuje, i to će biti najbolje i najmanji će biti problem ako ja ne budem u pravu, to, to se neće ni primijetiti, ali, ako negdje nešto iskrsne i izbije, pitaćemo se gdje je to u ovim dokumentima koje smo tražili. Ali za mene je indikativno da predsjedavajući Vijeća ministara je zaobiđen u informacijama i da, znači, postoje neki centri moći koji, nisam siguran da su tako ... prema Parlamentu i da kažu, evo, samo prema njima ćemo biti korektni i njima ćemo sve kazati, a ostalima nećemo. Hvala. 29
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Kalabiću. Sljedeći je prijavljen uvaženi zastupnik Mirko Okolić.
Gospodine predsjedavajući, prvo, jedna otežavajuća okolnost. Ali dobro, to je možda i zbog brzine kojom smo mi tražili, ali ipak ja mislim da nismo mislili da će to ovako ispasti. Jučerašnji datum izrade ove informacije, danas dobili pred samu sjednicu Skupštinu, teško je bilo ovoliko strana, da vidim koliko to ima, 17 strana pročitati i dobro ovo analizirati na osnovu svega onoga što se raspravlja na prethodnoj sjednici i na osnovu svega onoga što se u današnje vrijeme dešava u BiH. Ali eto, pokušali smo nešto iz ove informacije izvući što nam trenutno zapadne za oko, a vjerovatno je nešto i propušteno što je, možda, bitno da se na ovoj današnjoj sjednici i u ovoj tačci dnevnog reda može diskutovati i predložiti kao unapređenje bezbjednosne situacije u BiH. Evo, u samom ovom popratnom aktu, ja ću vam samo pročitati drugi stav, kaže: 'Napominjemo da Informacija zbog kratkoće vremena nije razmatrana na Kolegiju Ministarstva bezbjednosti BiH, ni sjednici Vijeća ministara BiH, kako je zahtjev za uvrštavanje ove tačke na dnevnom redu 40. sjednice Zastupničkog doma upućen sa 39. sjednice održane 5.11.' E pazite sad, znači nije razmatrana ni na Kolegiju Ministarstva, imaju opravdanje, nije razmatrana ni na Vijeću ministara, ima opravdanje. Nije potpisao ministar, nego za njega neko drugi, znači ima opravdanje. Ukoliko se desi, a ja sumnjam u to da će se vjerovatno i desiti da vrijeme koje je pred nama, nažalost, neće pokazati da su neke stvari ovakve kakve su u ovoj informaciji. Zato je, možda, to u ovakvom stanju i došla Informacija iza koje niko sutra neće ni stati, reći će - pa evo, vidite, mi nismo razmatrali ni na Kolegiju, nismo razmatrali ni na Savjetu ministara, nisam je ja ni potpisao kao ministar, možda, da li sam dao ovlaštenje ili nisam nekome drugome itd. i tako je ta informacija i do vas došla, gospodo iz Parlamenta, koji bi trebali ozbiljno razgovarati o ovoj temi. Dalje na strani 15. nešto što, po meni, otvara jednu sumnju da se to može, znači i dirigovano raditi, odnosno da se može dozirati stanje bezbjednosti. Evo, pročitaću vam samo jedan dio. Kaže: 'Najnovija ili novija saznanja ukazuju u okviru ovog i drugih udruženja' (govori se gore u tekstu da vam ne čitam, postoji dogovor, znači postoji dogovor) 'da se ne preduzimaju nikakve protestne aktivnosti u povodu smještaja i boravka Abu Hamze u Imigracionom centru Službe za poslove sa strancima BiH, da ne bi takvim postupkom otežali njegovu situaciju i dali nadležnim organima BiH povoda za deportaciju.' Pa molim vas lijepo! Ko za koga ovdje navija? Je li se ovdje treba navijati za bezbjednost BiH i za zakonitost ili se može iz ovoga zaključiti da se nekim dogovorima može iziritirati nadležne državne institucije i nekome kao otežati ili olakšati situaciju? Mislim da je ovo zaista nešto što je neozbiljno u ovoj informaciji i što se može, odnosno iz čega se može izvući zaključak da se zaista naša bezbjednost u BiH može dozirati, odnosno da ona može biti dirigovana. Evo, ako ja hoću sad da napravim problem, kao da izvršim pritisak na nadležne organe BiH, dovoljno je da okupim određenu grupu ljudi pred određenom institucijom – ne govorim o ovome slučaju konkretno nego govorim o slučaju bilo kome – i onda ću ja da nadležne organe 30 BiH uzdrmam do te mjere da će oni se vladati za masom, znači da će postupati onako kako je masa. Njihov zadatak i njihov posao je da rade po zakonu, bez obzira da li građani BiH protestovali ili ne, s tim da uzmu u razmatranje da li je taj protest opravdan i da nije i da preduzmu određene radnje prema tom protestu, ako je opravdan itd. Ako nije opravdan protest, da ga demantuje i tako nešto. Prema tome, ja mislim da ova informacija koliko se mogla ovako sad u ovom kratkom vremenu pročitati je možda neozbiljna za onakav zalet koji smo mi imali na prošloj sjednici, gdje smo nakon svih onih diskusija htjeli da vidimo je li to zaista stanje bezbjednosno u BiH onako kako se predstavlja u sredstvima informisanja, u razgovorima kroz institucije, zatim između građana itd. I onda ovaj prijedlog mjera i radnji je u ovakvoj jednoj informaciji koja bi trebala biti konkretna i koja nije, evo da kažem, politička – je uopšten. Šta to znači 'poboljšati provođenje strateških dokumenata i akcioni plan', da dalje da ne čitam? Znači 'poboljšati provođenje' to vam je da nešto samo kaže i nešto zaključe, a da se ništa ne uradi. 'Unaprijediti saradnju tužilaštva i agencija?' Pa mene ne interesuje to, i ja znam da treba unaprijediti, mene interesuje kako unaprijediti i ko je kriv u tome što nije unaprijeđena i što nije još bolja? 'Poboljšati saradnju između agencija za provođenje zakona i međusobnu razmjenu informacija u krivičnim djelima' itd. A šta poboljšati? 'Tamo gdje nije zakonom predviđeno da ta saradnja treba da postoji, onda donijeti zakonsku legislativu i zakonito regulisati.' 'Pooštriti kazneno', mi samo znamo u svakoj informaciji reći jednu stvar koju ja nisam siguran da je ispravna 'pooštriti kaznenu politiku u oblasti gdje se negativni trendovi nastavljaju.' Pa ja pitam i pitao sam i prošli puta nekoga, a naročito ove pravnike i ove iz pravosuđa da mi jedanput odgovore: Da li je naša kaznena politika zaista blaga ili oštra? Ja nisam siguran da li je možda blaga, a možda i da je preoštra. I ovdje paušalno mišljenje da ona treba da se pooštri, jel', dok se ne izvrši analiza i dok se ne vidi da li je za jedno krivično djelo u BiH ista kazna i u Rusiji i u Americi i u Švedskoj i ako je to tu negdje, onda mi ne trebamo stalno ovu floskulu da kažemo, da upotrebljavamo i da kažemo stalno treba pooštriti i pooštriti i pooštriti. Kao da bi se neko uplašio kaznenih odredaba iz Krivičnog zakona zaprijećenom kaznom zatvora za neko djelo i da će zbog toga on kao odustati. Ma neće niko zbog toga ili uglavnom će mali procenat odustati onih koji vrše krivična djela samo zato što je zaprijećena kazna za to djelo umesto 8 godina 12 godina. Trebaju neke druge mjere biti da se spriječi to što bi oni uradili. I 'ubrzati donošenje strategije na rešavanju pitanju ... ratnih zločina' itd. To je, mislim po meni, uopšteno i trebali su biti konkretniji. Ja nisam spreman da dam sada zaključke konkretnije zato što da sam barem juče dobio ovaj materijal ili preključe ja bih vjerovatno nekakve zaključke. Ali evo, nisam htio nikom da u ovome svom izlaganju kažem da nije napravio dobro, ali s obzirom na kratkoću ovog vremena i na sve ovo što je u popratnom aktu pisalo i iz ovoga što se može vidjeti da ova informacija, čini mi se, nije baš onakva kakva bi trebala da bude i kakvu smo očekivali. I bojim se da neće biti informacija koja će pokazati stvarno vrijeme koje je pred nama. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Okoliću. Sljedeći je prijavljen uvaženi zastupnik Momčilo Novaković. 31
Evo, ja ću pokušati da se ne ponavljam, odnosno da ne ponavljam konstatacije nekih kolega ovdje koje sam čuo. Jeste, zaista za mene je problematično da mi danas raspravljamo informaciju sa ovim nazivom o kojoj nije raspravljao Savjet ministara. I ne samo ova nego i sljedeća informacija, imamo isto tako, znači o kojoj nije Savjet ministara uopšte raspravljao. Vrlo je interesantno koliko brzo smo dobili ovu informaciju, a neke čekamo mjesecima sa istom ili sličnom problematikom. Ja sam s tim u vezi predložio jedan zaključak u kome tražim da se predmetna informacija vrati Ministarstvu bezbjednosti radi njenog razmatranja na Savjetu ministara. Nakon toga će se informacija razmatrati na sjednici Doma. Vidite, ovako razmatranje Informacije bi bilo kao da mi razmatramo zakon, a da nije prošao komisijsku fazu, samo zato što treba da ga brzo završimo, pa ćemo da preskočimo određenu proceduru. Nijedno ministarstvo, bar prema Zakonu o Savjetu ministara, znači samostalno ne može ovakve informacije, znači mora ih dostaviti prvo Savjetu ministara, nakon toga mi razmatramo informaciju Savjeta ministara ili stavove Savjeta ministara po informaciji nekog ministra, čime praktično Savjet ministara prihvata tu informaciju i upućuje je prema sjednici Doma. Nakon toga kad budem imao potpuno jasne stavove Savjeta ministara, onda ću ulaziti dublje u raspravu o ovoj analizi. Ali molim vas, zaista je, ovdje su već neki ljudi rekli, krajnje neodgovorno od ministra da napiše u nekoliko informacija kako je 'neophodno pooštriti kaznenu politiku'. Ako bi se to raspravljalo na Savjetu ministara, onda bi valjda on mogao reći ministru pravde: 'Dajte pripremite zakon o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona BiH kojim ćemo pooštriti ovu politiku!' To bi, to se očekuje od ovog ministra ovdje. Znate, ovo je analiza analitičara, a ne ministra. Ovu bi analizu mogao napisati neko ko se bavi, pa kažemo, onako usput ovim pitanjem. Dakle, od ministra se očekuje da traži od Savjeta ministara da pokrene pitanje izmjena i dopuna Krivičnog zakona kojim će se pooštriti, a ne da konstatuje da treba pooštriti i da se time više niko ne bavi. Dakle, smatram da Informaciju treba vratiti da je Savjet ministara usvoji i nakon toga da se raspravlja ovdje na Domu. Tad možemo, mislim, sa više odgovornosti možemo raspravljati o ovoj informaciji. Hvala vam.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Novakoviću. Nemam više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 12. točku dnevnog reda: 32 Ad. 12. Analiza stanja u Projektu CIPS, s posebnim osvrtom na izdavanja lažnih isprava I ova točka je na prošloj sjednici predložena. Poslije rasprave zaključeno je da ide u dnevni red ove sjednice. Na naše traženje od Vijeća ministara, tj. Ministarstva civilnih poslova dobili smo materijal 13.11. i odmah je vama proslijeđen. Otvaram raspravu. Uvaženi zastupnik Selim Bešlagić.
Poštovano predsjedništvo, koleginice i kolege, ja moram da vam kažem da sam pročitao odgovor na poslaničko pitanje u vezi CIPS-a, da mi se sviđa odgovor, ali da faktički nismo dobili odgovor na pitanje o nelegalnim izdavanjima, ja bih rekao, isprava CIPS-a, kao što je bilo postavljeno. Iz tih razloga, informaciju šta treba u CIPS-u uraditi i kako treba uraditi da bi se ispunili biometrijski pasoši i sve ostalo prihvatam kao takvu ali smatram da pitanje koje je postavljeno o dobivanju, ja bih rekao, CIPS dokumenata, nelegalnom dobivanjnju – nismo dobili odgovor. Ja ovu informaciju sa aspekta, hajde da kažem, organizovanja CIPS-a prihvatam, ali ne prihvatam je sa aspekta odgovora na pitanje o nelegalnosti izdavanja dokumenata.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Bešlagiću. Sljedeći je uvaženi zastupnik Bakir Izetbegović.
Pa evo, kolega Bešlagić je otprilike rekao ono što sam i ja mislio kazati. Dakle, urađen je ovaj materijal od Ministarstva koji smo dobili jučer, tako da se nije čovjek mogao ni temeljito udubiti u njega. Ja sam ga uspio samo jedanput pročitati, nisam uspio da ga analiziram. Ali ono što se može reći generalno: da treba zaštititi Projekat CIPS-a od jedne masovne, očigledno, zloupotrebe. Ja ne kažem uopšte da je tu krivo ovo ministarstvo ili agencija, ali da imamo tu pojavu sasvim je jasno. Ja sam prošli put istakao slučaj koji se desio u Doboju, ovaj napadač vjerovatni na Pukanića, je li, Milovanović, Milanović, kako li, u Doboju je pobjegao, pa pošto se to desilo u Doboju u RS-u, onda su se kolege iz RS-a nešto osjetile prozvane da treba da brane sad RS. Evo, sada ću kazati da se desilo prije dva-tri dana u Sarajevu, nazovimo svjedoka, u vezi ovoga slučaja Gašijevog, evo neki Albanac kod kojeg su našli pet vrsta dokumenata na tri različita imena bošnjačka, koliko sam mogao da vidim. Mislim, pazite kakve stvari rade? Pasoš, lična, vozačka na razna tri imena! Očigledno nešto nije uredu, negdje, negdje imamo velike rupe kroz koje se oni provlače i sad šta učiniti da se ta stvar spriječi. Evo, možemo svi razmisliti o tome. Kažem, nisam mogao temeljito da se udubim, niti sam ekspert za te stvari. Ja ću pokušati, evo s nekim kolegama koji se bolje u to razumiju, nekoliko zaključaka da predložim. A vas molim, vi to bolje znate, razmislite vi kako da zaštitite svoj sistem gdje vi ulažete trud, koji 33 gradite, pravite, šta da učinite a da te rupe zatvorite koje su evidentne i kojih ima očigledno mnogo. Dakle, SDA će pokušati da ponudi zaključke. Među njima će biti zaključci o tome da je potrebno ispoštovati i zakonsku obavezu zastupljenosti uposlenih prema zakonu i popisu, odnosno prema popisu '91. godine. I zatražit ćemo i da se konačno postavi zamjenik direktora, jer to je bio rok šest mjeseci, ta stvar već, mislim, godinu dana da stoji. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Izetbegoviću. Uvaženi ministar civilnih poslova, gospodin Sredoje Nović.
Gospodine predsjedavajući, uvaženi poslanici, vrlo kratko ću ja reći. Meni je vrlo žao što se izdavanje lažnog identiteta u BiH dovodi u vezu sa Projektom CIPS. To su potpuno dvije odvojene stvari, dva odvojena projekta i nemojmo miješati to. BiH je isuviše mnogo uložila i znanja i struke i para da dođe do Projekta CIPS koji je i danas, po ko zna koji put, ponavljam, apsolutno bezbjedan – Projekat CIPS. A to znači izrada i prenos podataka koje radi ova institucija. Ono što ja vas molim sve, evo nadam se da gotovo vrlo malo je ovdje stranaka koje nemaju svoje načelnike u opštinama, hajmo zajednički, i to je jedini pravi put da pokrenemo snažnu inicijativu opštinskim organima uprave da ispoštuju naš stav Savjeta ministara da se elektronski urade matične knjige i matični uredi i da na taj način izbjegnemo ključni problem koji se javlja u lažnim identifikacionim dokumentima, u lažnoj identifikaciji pojedinaca. To je ključni problem. Matični uredi su ključni problem kod nas. Zbog toga smo i predložili rješavanje ovih pitanja. Na Savjetu ministara već tri puta smo mi razmatrali, i tako da imate samo to u vidu, ovaj problem, analizirali gdje su ključni problemi. Ali moram reći da je gotovo nemoguće natjerati opštinske organe uprave da vrše inspekciju. Kako natjerati? To moramo mi, vi ovdje koji sjedite, hajte da razgovaramo svi svojom moći, političkom, da utičemo kod načelnika opština da oni natjeraju opštinske organe uprave da vrše česte inspekcije u matičnim uredima. Ja se bojim da bi našli užasne stvari. Bez toga nećemo riješiti stvar. Mi nismo mogli naredbodavno kao Savjet ministara da kažemo da to mora, mi smo poslali preporuku da svi, dakle svi organi uprave u BiH idu ka elektronifikaciji, da tako kažem, matičnih ureda, matičnih knjiga i rekli smo da to bude najkasnije do konca iduće godine. Sve dotle dok to ne završimo, mi ćemo imati veliki problem i ovako će nam se pojavljivati svaki put da nam službenici u organima unutrašnjih poslova koji zaprimaju potrebna dokumenta neselektivno, nekritički daju i nude da se izrade određena dokumenta. Pa zamislite, evo konkretan posljednji slučaj. Kako je moguće da promakne jednom službeniku, koji zaprima dokumenta, gdje se navede da je adresa – Predsjedništvo BiH? Kako je to moguće, ja se zaista samo pitam? Ili je to namjerno ili je tolika jedna aljkavost, ja ne mislim da je ovo drugo, ja mislim da mi ozbiljno moramo tim pitanjem se pozabaviti. 34 Dakle, da vas ne opterećujem sa svim tim, moj je jednostavan cilj, ne moj već Savjeta ministara za Projekt CIPS: da sačuvamo autoritet CIPS-a u onom domenu, jer do danas u BiH nijedna lična karta, niti pasoš, niti vozačka nisu falsifikovani, niti jedna. Ali jeste uneseno niz lažnih identifikacionih podataka za određena lica, i to je ono što je problem u BiH. Dakle, moramo zajednički raditi. Ja prihvatam potpuno da smo mi spremni u Ministarstvu civilnih poslova u granicama mogućnosti, pa da ne kažem i nemogućnosti, da se bavimo time. Ja sam za sutra pozvao sve ministre unutrašnjih poslova u BiH, iako moram reći postavlja se ponekada pitanje čija je koja ingerencija. Ja nisam ministar unutrašnjih poslova ni bezbjednosti, ali zorno se ukazuje u ovom trenutku problem da se to mora riješiti. I hoću da im definitivno kažemo da se moraju oni uozbiljiti, ministarstva unutrašnjih poslova moraju da znaju da su odgovorni za izdavanje takvih dokumenata. I ne mogu plaćati danak svi građani BiH, ne možemo u inostranstvo ići i da tamo nam dijele svi lekcije kako mi izdajemo kojekakva dokumenta. Dakle, evo i sutra će biti meni bar prilika i mom saradniku direktoru CIPS-a gdje ćemo to pitanje analizirati i pokušati da, uslovno rečeno, privolimo ministre unutrašnjih poslova, jer je to njihov posao. Kad bi oni vršili kontrolu kod svojih radnika koji rade na zaprimanju dokumenata, bila bi druga priča. Kad bismo matične urede razriješili, bila bi potpuno druga, nova priča. Ja čvrsto vjerujem da ćemo mi to završiti, bez obzira kako bilo, mi to na kraju moramo. Neće, uvjeravam vas, nijedan biometrijski pasoš biti izdat u ovoj zemlji, niti jedan, sve dotle dok se ne stvore apsolutne bezbjednosne mjere za sigurnost identifikacionih dokumenata. I to, bez obzira koliko na nas bio pritisak ove ili one vrste, Evrope ili nas domaćih, ja vas uvjeravam da ja to sigurno prihvatiti neću do tog trenutka dok ne budemo mogli garantovati građanima BiH sa velikom vjerovatnoćom, da ne kažem sa 100%, nekom garancijom. Ova agencija je, vi znate, ne trebam vama govoriti šta smo zatekli u ovom CIPS-u do samo godinu i po prije da smo imali 16 zaposlenih, a 120 po ugovoru o djelu. Samo, dakle 16 zaposlenih, a 120 ugovora o djelu! Da smo u ovom CIPS-u zatekli stanje takvo da nisu imali pravilnik o sistematizaciji i organizaciji. Da nisu bila riješena pitanja zakonski. Pitanje finansiranja je odlukom regulisano. Sve smo to doveli, izmijenili ste, donijeli ste vi ovdje Zakon o Agenciji za identifikaciona dokumenta i ja sam zaista zahvalan što je povećanje kadrova bilo za ne znam koliko posto, gdje sada negdje cca oko 180 ljudi će trebati zaposlenih biti u tom sistemu, što će se omogućiti u konkursima koji idu na apsolutno balansiranje i nacionalne strukture koja zaista nije bila adekvatna. Naravno, zašto nije, i mislim da je uvjaženi poslanik Ahmetović slično pitanje uputio ovih dana i njemu smo poslali, odnosno vama smo poslali odgovore u vezi sa tim. Dakle, to je jedan proces. Ja bih bio najsretniji da smo to mogli za mjesec ili dva uraditi. Ali neće propasti ništa u CIPS-u, ali zbog toga ključno je da riješimo ovo prethodno pitanje, a to su matični uredi. Apelujem na vas da vi svi kod svojih načelnika gdje vlast drže iz vaših političkih stranaka i naših, jel, i da to činimo zajednički. Ja ću ovih dana imati i šire razgovore sa još nekim iz organa uprave, makar koliko to izlazilo izvan okvira nas kao Ministarstva civilnih poslova. Dakle, hajte da, ne branim ja CIPS kao sistem ali i branim, jer ne mogu prihvatiti da tu i tamo stalno se spočitava kako su u CIPS-u kriminalizovani pojedinci. Apsolutno nije tačno. Ni u jednoj kancelariji CIPS-a nije izvršen pretres. Mi nemamo kancelarija ni u Bijeljeni, ni u Srebrenici, ni u Banja Luci, nigdje. Mi imamo samo na jednom mjestu, a to je Sarajevo i Banja Luka gdje se rade dokumenti. A tamo nije bilo vršenja pretresa. Na kraju, u ovoj informaciji smo to i naveli da je i tužilac zvanično to saopštio nama. 35 Dakle, evo nije odbranaški već samo molba, dajte da zajedno korak novi napravimo. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom ministru Noviću. Sljedeći je prijavljen uvaženi zastupnik Husein Nanić, a neka se pripremi uvaženi zastupnik Šefik Džaferović.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Svakako su korisna bila pojašnjenja ministra koji je dao, međutim mi moramo se suočiti s činjenicom da postoji problem. Dijelim mišljenje da je odgovornost za kompletan sistem do onog krajnjeg kada trebate dobiti dokument, znači ličnu kartu, da li saobraćajnu dozvolu, vozačku dozvolu, itd., da je podijeljena odgovornost od matičnih ureda preko kantonalnih MUP-ova, da li MUP-a RS-a ili i Projekta CIPS-a. Ja sam u pripremi za ovu sjednicu razgovarao sa nekoliko matičara o ovom pitanju. I zaista je katastrofa na koji način i u kojim uvjetima matičari u pojedinim opštinama rade. Ja mislim da mi ovdje trebamo jasno reći da nismo zadovoljni s tim, da ovdje trebamo naći mehanizme kako se to može popraviti. Ovaj sistem, ukoliko nije lanac jasno i čvrsto povezan, on ne može dati rezultate. I možete Vi, ministre, reći da je sve uredu sa CIPS-om, ali ne vjerujem da možete mirno posmatrati s obzirom na one podatke koji ulaze da bi Vi radili sve kako treba – ako nisu uredu, a nisu uredu, da se to može slobodno posmatrati i ne poduzimati aktivnosti. U tom smislu, ja zaista mislim da je potrebno poduzeti cjelovitu akciju u smislu uvezivanja kompletnog ovog sistema, jer zamislite činjenicu da tamo negdje u mjesnoj zajednici je smješten neki matični ured, osnovni dokument o rođenju, o vjenčanju, o smrti, u koji može ući ko god hoće i kako hoće. Ja sam zaista to vidio, ja sam pripremao za ovu sjednicu i po ovoj tačci dnevnog reda, ja sam bio u matičnim uredima u koje možete ući sa ulice, bukvalno, da dopišete rukom šta hoćete. U tom smislu, ja zaista mislim da je potrebna jaka aktivnost. I mislim da bi bilo dobro da Ministarstvo pronađe sredstva. Gledajte jednu stvar, ne trebamo, općine su opterećene i to je njihova obaveza, to je organ uprave. Međutim, ono što rade matični uredi, to je nešto više od opštine. To ne smije spasti na odgovornost lokalnog političara, načelnika koji hoće ili neće taj problem vidjeti, uložiti ili neće uložiti predstavku. Ovo je projekt bitan za državu, ovo je projekt bitan za sviju nas. I u tom smislu treba pronaći sredstva kako da se obezbijedi na jedinstven način rad matičnih ureda. Neke opštine možda mogu neka sredstva malo više izdvojiti, neke ne mogu nikako. Drugo, neki kantonalni MUP-ovi ne mogu na dobar način i kvalitetno odgovoriti. Nisu svi u istoj situaciji. Negdje su štrajkovi, negdje nema plate da se isplati itd., a bez cjelovitog zaokruženja ovog sistema, ja mislim, da će nam ostati problem. U tom smislu ja dajem podršku tom načinu radu da znači Projekt CIPS kao CIPS, ovo što ste rekli to je tako, to su činjenice, međutim on nije kompletan ukoliko ta odgovornost ne bude potpuna, podijeljena i ako sistem ne bude napravljen da je nemoguća zloupotreba od momenta, jer zna se da se u CIPS-u donose 36 dokumenti, izvod iz matične knjige rođenih i uvjerenje o državljanstvu, a to izdaju matični uredi. Tu je osnovna zloupotreba. E, u tom smislu dajte, ministre, znači očekuje se od Vas kompletan program i projekt da se ove aktivnosti na jedinstven način u BiH riješe i možda morate ponuditi prijedlog neki. Ja znam nadležnosti Vijeća ministara, ali se mora u BiH naći rješenje. Ovaj problem i ova pitanja nas čekaju, svakim danom će biti sve oštrija, svakim danom će sve biti zahtjevnija i ne mogu se kažnjavati građani da se ne izdaju, ovo što kažete, biometrijski pasoši dok se sve to ne uradi. Mi tu moramo poduzeti aktivnosti da to ne bi čekalo se da to neko tamo uradi ili ne uradi, a da građani ne mogu dobiti pasoše i da ne možemo preuzeti obaveze koje smo preuzeli prema EU.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Šefik Džaferović.
Odustajem od svega, damo jedan prijedlog, dakle. Mislim da je ministar poredao stvari kako treba. Dakle, jedno su oni koji vode upravni postupak, drugo je CIPS. I postoji praznina u tome i u toj praznini žive svi oni koji su nama problem. Prazninu treba zatvoriti. Treba uspostaviti adekvatnu kontrolu na relaciji onih koji vode upravni postupak i CIPS koji se pojavljuje kao izdavač dokumenata, kako se ne bi moglo dogoditi da CIPS na bazi neregularnog postupka izda dokument koji svakako ne može biti regularan. Ministre, imate od nas ovlaštenje, radite to, možete to uraditi, a da ne poremetite ničiju nadležnost, jer protiv toga niko ne smije imati ništa u ovoj zemlji. Toliko, hvala. I ovo će biti prijedlog našeg zaključka.
Zahvaljujem. Sljedeći je prijavljen uvaženi zastupnik Lazar Prodanović.
nije uključen mikrofon
Replika, uvaženi zastupnik Izetbegović.
Možete je nazvati replikom, ali dopuna je. Dakle, mislim, šta je smisao ovoga? Dakle, onaj koji vam podmeće to kukavičije gnijezdo da on bude obavezan izvjesnom procedurom da, razumijete, može imati probleme ako vam da podatke koji su netačni. Dakle, da propišemo mi. Ne možemo mi njima narediti kako će raditi, ali možemo da kažemo da nećemo da primimo 37 dokument ako nije prošao određenu proceduru, određene standarde ispoštovao kad dolazi iz matičnog ureda. Eto, to smo htjeli da predložimo, pa vi ako imate neki bolji, precizniji prijedlog, kažite nam da tako formulišemo.
Uvaženi zastupnik Prodanović.
Uvaženi gospodine predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege poslanici, gospodine ministre, biću kratak, pošto je većina iznijela ovo što sam svakako imao namjeru reći. Da ja veoma uvažavam ovo što je ministar Nović rekao, što se odnosi na aktivnosti koje je potrebno voditi na nivou lokalnih zajednica. To bi bilo političko djelovanje. Ali ja smatram da je u BiH pitanje krivotvorenja ličnih dokumenata pitanje organizovane mafije s kojom se mi moramo, na svaki mogući način, razračunati. Običan građanin ove zemlje ne treba krivotvorena dokumenta, to su kriminalci koji vise s jedne, ili druge, ili treće strane državne granice i nemoguće je, nemoguće je da oni nisu u najužoj sprezi sa lokalnim administrativnim radnicima koji izdaju izvode iz matične knjige rođenih i jedinstvenog matičnog broja i zaposlenih u jedinicama ministarstava unutrašnjih poslova na lokalnom nivou. Dakle, neophodno je, ja vjerujem da je elektronska obrada jedan od značajnih puteva da se onemoguće takve zloupotrebe, ali ja smatram da je ključan ljudski faktor i kad to budemo uradili, opet će postojati mogućnost zloupotrebe. Dakle, oni koji se bave izdavanjem ovih dokumenata, ja ne vjerujem da je ikada i u najlošiji mjesni ured ušao neinformisan čovjek i izdao rodni list i izvod iz matične knjige rođenih, odnosno jedinstveni matični broj za nekoga. Dakle, vjerujem da u tom smislu odgovornost snose matičari, odnosno njima pretpostavljena lica, načelnici tih odjeljenja, načelnici opština, izvršna vlast i policijske strukture odgovorne u ovom procesu. Da li ima nešto na nivou CIPS-a? Ja se izvinjavam, ja vjerujem ovo što ste vi rekli, na kraju moramo vjerovati onom što je dosad dokazano da nije bilo. To me veoma raduje, ali ono što moramo ojačati, a ne možemo, vi ste i sami rekli, misliti na biometrijske pasoše, niti bilo koji drugi dokument ukoliko ... Šta znači da se Javnom servisu javi kriminalac telefonom da se nalazi u drugoj zemlji? Prošao sve kontrole! Kako on može preko međunarodnog aerodroma? Ovaj se krije u Doboju u najbližem prisustvu predstavnika ministarstava ili lokalnih organa vlasti, izvinjavam se, govorim to, ili bilo gdje. Dakle, mi se moramo razračunati i poslati jasnu poruku. Ako se ne pohapse u skladu sa zakonom oni koji to rade, i ako se ne bude vodila procedura, mi nećemo imati sigurnost običnih ljudi. Mi nemamo nikakva uvjerenja da budemo zemlja koju vodimo. Pa molim vas, napisati adresu Predsjedništvo ove zemlje nekoga i izdati lični dokument! Nama se ne smiju kriminalci, nama se smiju radnici državne uprave ove zemlje izdavajući takva dokumenta. Pa nisu oni imbecili da ne znaju izdati matični broj, što kaže koleginica, sa 13 nula i tome slično. Toliko, hvala. 38
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Prodanoviću.
Za riječ se javio predsjedavajući Lozančić. Ima li neko još da želi diskutovati?
Zahvaljujem. Dame i gospodo zastupnici, poštovani ministre, ja moram reći da, uvažavajući sve rasprave koje su danas ovdje rečene, posebno ću se zadržati na onom dijelu o kojem je govorio uvaženi zastupnik Nanić. Znači, mi imamo činjenicu da danas u BiH imamo preko 140 općina. U okviru svake općine postoji najmanje jedan matični ured. A u okviru velike većine općina postoji više od tri i, ne znam ni ja, koliko matičnih ureda. Mnogi od njih rade u potpuno neuvjetnim prostorijama. Mnogi od njih u neuvjetnim prostorima drže, čuvaju, arhiviraju, da tako kažem, matične knjige rođenih, matične knjige umrlih, matične knjige vjenčanih itd. – sve one knjige koje su temelj da se dođe do lažnog identiteta i lažnog dokumenta. Mi ovdje moramo potcrtati, ja zahvaljujem ministru na vrlo jasnoj ogradi, CIPS je institucija države BiH i ja moram izraziti zadovoljstvo, ja vjerujem da je CIPS potpuno čist od nezakonitosti. Znači da CIPS radi vrlo profesionalno, vrlo odgovorno, ali CIPS, e, to je ono zbog čega sam se sad javio, uz sve napore koje ministar ulaže i treba ulagati, međutim mi imamo situaciju kakvu imamo. Nadležnost je toliko izmiješena. Ministar je lijepo rekao: sutra je pozvao ministre unutarnjih poslova, ako sam dobro razumio. Možda će neko doći, možda neće i ministar šta će on? Znači, možda bi dobro bilo uputiti preporuku. Znam da je u Federaciji: Federacija nadležna za zakonodavstvo u oblasti matičnih knjiga. Preporuku, e sad malo ću se nasmijati, hajde da tako kažem, pošto smo danas imali takve rasprave, pošto namaju entitetski parlamenti, ... bar jedan od njih šalje preporuke da nešto uradimo. Hajte da mi njima pošaljemo preporuku da oni nešto urade. Znači, da u zakonodavstvo o matičnim knjigama, o ličnom imenu, o prebivalištu i boravištu, o ne znam ni ja, o vozačkim dozvolama, da sad pojednostavljeno govorim normalno, o registraciji vozila itd., što je sve predmet mogućih zloupotreba, da im uputimo preporuku da preispitaju zakonodavstvo i da u zakonu, pazite, uz svo uvažavanje ovog političkog djelovanja. Kako ćemo mi nekoga privoliti politički da on informatizira matične urede? Mislim da to apsolutno, ne samo zbog zaštite, nama informatizacija matičnih ureda treba radi naših građana, jer će oni 15 puta brže rješavati svoja prava. 99,9% naših građana ne treba imati problem zato što 00,1% ima kriminalaca koji zloupotrebljavaju, evo, stanje kakvo ima. Znači, mi moramo tim građanima omogućiti da brzo dolaze do dokumenata, efikasno da dolaze do dokumenata i da nemaju problema zato što postoji par kriminilaca koji zlouotrebljavaju sustav. A moramo sustav osigurati takav da on bude otporan i na kriminalce koji ga pokušavaju zloupotrijebiti. Mislim da to jedino možemo zakonom uz svo uvažavanje mogućih preporuka. Ja bih volio da je ova Parlamentarna skupština i Vijeće ministara nadležno za tu 39 oblast, onda bismo mogli vrlo jednostavno usvojiti zaključak i preporučiti Vijeću ministara da uđe u proces izmjene zakonodavstva iz ove oblasti. Mislim da evo u tom smislu treba tragati, je li to preporuka nadležnim parlamentima entiteta i nadležnim ministarstvima unutarnjih poslova, jer oni vrše nadzor nad zakonitošću vođenja matičnih knjiga i izdavanju dokumenata. Evo, nešto u tom smislu, ali znači da pokušamo doći, ja mislim da je to naš interes, da imamo kvalitetan sustav i da ne dođemo u poziciju da optužujemo sutra ministra ili, ne znam ni ja, Vijeće ministara zašto nisu u mogućnosti, iz razloga što žele ozbiljno i odgovorno pristupiti procesu, početi sa izdavanjem biometrijskih putnih isprava. Hvala lijepo. Nemam više prijavljenih i zaključujem ovu točku dnevnog reda. Prelazimo na 13. točku dnevnog reda: Ad. 13. Izvješće Zajedničkog povjerenstva za usuglašavanje Prijedloga za imenovanje ombudsmana u Instituciju ombudsmana za ljudska prava Bosne i Hercegovine Podsjećam vas, mi smo na 32. sjednici, održanoj 14. srpnja 2008. godine, u Instituciju ombudsmana za ljudska prava imenovali Ljubomira Sandića, Mariofila Ljubića i Eminu Halilović. Dom naroda na 19. sjednici od 23. srpnja 2008. godine u Instituciju ombudsmana imenovao je Ljubomira Sandića, Ivu Bradvicu i Jasminku Džumhur. Kako u oba doma nisu imenovani isti članovi iz hrvatskog i bošnjačkog naroda, nakon niza konsultacija o izlasku iz ove situacije, uslijedilo je osnivanje Zajedničkog povjerenstva za usuglašavanje. Zajedničko povjerenstvo je 5. studenog dostavilo Izvješće o usuglašavanju. Predmetom usuglašavanja bili su kandidati iz bošnjačkog i hrvatskog naroda. Vidjeli ste, Povjerenstvo se usuglasilo da se u Instituciju ombudsmana za ljudska prava BiH imenuju Ivo Bradvica iz hrvatskog naroda i Jasminka Džumhur iz bošnjačkog naroda. Podsjećam vas da kandidat iz srpskog naroda nije bio sporan. Dakle, u oba doma je imenovan Ljubomir Sandić. I na kraju, Zajedničko povjerenstvo domovima predlaže zaključak kojim se od Ministarstva pravde traži da dostavi mišljenje u pogledu valjanosti procedure Zajedničkog povjerenstva za usuglašavanje Prijedloga za imenovanje ombudsmana za ljudska prava. Otvaram raspravu o Izvješću o usuglašavanju. Uvaženi zastupnik Martin Raguž. 40
Zahvaljujem se, gospodine predsjedatelju, srdačan pozdrav svima. Pa, vrlo kratko i vrlo precizno. Znači, imamo jedno od najapsurdnijih izvješća, a ja sam dugo u ovom Zastupničkom domu, i kao takvo će biti obilježeno u radu i praksi ovog doma iz nekoliko razloga. Prvo, članovi Zajedničkog povjerenstva za usuglašavanje iz ovog doma, trojica, usuglasili su ovaj prijedlog preglasavanjem, a nisu stali iza stava koji je već ranije donio ovaj Zastupnički dom, nego su usuglasili prijedlog kandidata koji je na ovom domu dobio pet glasova i nije prošao na ovom domu. Ja mislim da se to nije glasalo, niti će se glasiti u parlamentarnoj praksi i, evo, bar neka ostane zabilježeno da je to tako urađeno. Znači, oni su odstupili od utvrđenog prijedloga ovog doma. A ovaj dom izabrao da usuglašavaju sa drugim domom. To je prva stvar. Druga stvar. O kandidatu kojeg je ovaj dom potvrdio, i to drugi put, uopće se nije glasovalo, nije bilo prilike da se o njemu glasuje na sjednici Doma naroda zato što Dom naroda, kao što to obično radi, nije se izjašnjavao o prijedlogu Zastupničkog doma, nego, kad je vidio koji su kandidati izabrani, čekao je da provede vlastitu proceduru kao da ide od početka. To je druga stvar koja potkrepljuje ovo. I treća stvar koja alarmantno upozorava, u stvari, koliko smo mi još daleko od toga da sebi priskrbimo epitet pravne države jeste činjenica da su stvari izašle toliko izvan okvira zakona koji ovo pitanje regulira i pritisaka gdje se hoće primijeniti postupak usuglašavanja na ljude, a ovdje se radi o ljudima, a ne o zakonu, a takav je postupak predviđen za usuglašavanje kad su zakoni u pitanju. Ja vas molim da debelo razmislite o ovome. Najmanje što ovaj dom može uraditi ... jeste da odbije ovo izvješće, a od mojih dragih kolega – jer sam pred ovim domom prihvatio da dođemo do kompromisa da se ovo povjerenstvo usuglašava o pravnim aspektima i drugim elementima, što mu je trebao biti temeljni zadatak – tražio, ako već iz ovog doma ide jedna politička opcija, pred vama svima i prihvaćeno da je postignut dogovor, da iz drugog doma ide, ni to nije ispoštovano. Pa samo neka ostane zapisano i neka se zna. Ja mislim da ovo izvješće ako prođe, proces se neće završiti na ovome. Vjerojatno će ići pred sudske instance i mislim da takva uloga i dimenzija ovom Zastupničkom domu nije potrebna. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Ragužu. Sljedeći je uvaženi zastupnik Remzija Kadrić.
Ja se zahvaljujem. 41 Dakle, tragom ovoga što je govorio zastupnik Raguž, ja samo želim da ovdje da prokomentarišem ovaj zaključak Zajedničke komisije, u kojem oni predlažu da se donese sljedeći zaključak. Kaže, traži se od Ministarstva pravde BiH da dostavi mišljenje u pogledu valjanosti procedure Zajedničke komisije za usaglašavanje Prijedloga za imenovanje ombudsmena za ljudska prava BiH. Dakle, oni su proveli proceduru usaglašavanja, a onda traže, predlažu da ovaj dom donese zaključak, vjerovatno se time nešto ograđuju, donese zaključak da Ministarstvo dostavi mišljenje da li je ova procedura valjana ili nije valjana. Valjda je trebalo prije toga, prije nego što su usaglasili ove prijedloge, tražiti od Ministarstva pravde da se dostavi mišljenje da li je ova procedura valjana, koju treba provesti, pa tek poslije toga da se provede procedura usaglašavanja. Ne, nego poslije usaglašenog prijedloga, onda oni traže da ovaj dom donese zaključak da Ministarstvo pravde ocijeni da li je ovo uredu ili nije uredu. Mislim da je to zaista kontradiktorno i ovako prilično zbunjujuće.
Zahvajujem. Sljedeći je prijavljen uvaženi zastupnik Momčilo Novaković.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Mi smo i ranije u Klubu SDS-a izrazili rezervu prema ovakvom načinu usaglašavanja prijedloga za poziciju ombudsmena, smatrajući da se radi o nakaradnom tumačenju Poslovnika. To, dakle, ne želim ponavljati, ali želim obratiti pažnju na zaključak ove Zajedničke komisije. Naime, Komisija traži od Ministarstva pravde da dostavi mišljenje u pogledu valjanosti procedure Zajedničke komisije za usaglašavanje Prijedloga za imenovanje ombudsmena za ljudska prava BiH. Poslovnik Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH tumači Kolegij Predstavničkog doma. Poslovnik Doma naroda tumači Kolegij Doma naroda i zadnji koji tumači može biti Ministarstvo pravde, odnosno Ministarstvo pravde ne može tumačiti procedure Poslovnika niti našeg, niti Doma naroda. Dakle, ovaj zaključak nema smisla i zbog toga mi mislimo, prvo, da bi bilo dobro da se ovaj Izvještaj o usaglašavanju iz ovoga ili iz onoga maloprije razloga ne usvoji i da se čitava ova procedura ponovi, kako bismo, u skladu sa zakonom, dobili ombudsmena. Znam da je problem što nemamo ove institucije, ali imamo, vjerujte, mnogo veći problem ako bi ovo što danas radimo dobilo epilog na sudu na način da mi nismo taj posao uradili valjano. Onda bi taj proces bio duži nego ovaj koji ja predlažem. Ali naravno, ja sam slično govorio prošli put, pa je izglasano kako je izglasano. Ja želim samo upozoriti i ovaj put na tu činjenicu i obratiti pažnju na zaključak koji, mislim, da nema smisla. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Novakoviću. 42 Sljedeći je prijavljen uvaženi zastupnik Križanović. Ja ne govorim ko je sljedeći, jer nemam u trenutku prijavljenog nego se selektivno javljate, odnosno postupno. Uvaženi zastupnik Križanović, pa onda neka se pripremi uvaženi zastupnik Sefer Halilović.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Ja ću zaista vrlo kratko, jer zapravo mogu samo reći da se u potpunosti slažem sa ovim što je kolega Raguž govorio. Dakle, bio bi ovo presedan da zajedničke komisije domova usuglašavaju personalna rješenja, odnosno imenovanja. Mislim da to nije u skladu sa našim Poslovnikom i ja ću, zaista, iz tog razloga biti protiv ovakvih prijedloga i protiv zaključka, posebno ovakvog zaključka kako je obrazložio kolega Novaković. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Sefer Halilović.
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, ja bih samo htio da podržim ovo što su već prije mene govorili i Raguž i ostali poslanici i mislim da bi ovdje trebalo imati dvije stvari u vidu. Prva stvar je da ovdje, više nego očigledno, procedure nisu poštovane i da ćemo doći u jednu poziciju kad ćemo do ombudsmena doći na sudu, a to će nas udaljiti narednih pola godine ili godinu dana do dobijanja konačnog rješavanja ovog problema. I drugo, ako sam ja dobro razumio, gospođica Alma Čolo je na sjednici Doma naroda rekla da odluka Predstavničkog doma nije dostavljena Domu naroda i da je ta odluka Predstavničkog doma ne obavezuje i da su oni glasali bez naše odluke, po svom. Oni su vjerovatno znali za odluku koja je ovdje bila, a glasali su po svom. Prema tome, moj bi prijedlog bio da se podrži zaključak, da se zatraži od Ministarstva pravde BiH da dostavi mišljenje u pogledu valjanosti procedura i da se na narednoj sjednici konačno donese odluka o ovom pitanju.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Drago Kalabić. 43
Poštovani predsjedavajući, uvažene kolege, s obzirom da se tiče nas koji smo učestvovali u radu ove komisije, red je da kažemo nekoliko stvari. Postavljam, vjerovatno i sebi, pitanje: Da smo se usaglasili oko druga dva kandidata, da li bi bile ovakve diskusije? Vjerovatno bi za argumentaciju i retoriku promjena, ali dobro, i to je. Podsjećam ovdje ljubitelje OHR-ove kuhinje i kapljice da je OHR insistirao svojim pismima, na kojima često ovdje ustaju u ime OHR-a i spominju ga i traže stav ili ne znam ni ja. Znači, to je jedno. Druga stvar, ja sam na sjednici ove komisije, s obzirom da smo dobili takav mandat kakav smo dobili, i čini mi se jedini je gospodin Novaković govorio kad smo birali ovu komisiju, znali smo s čime ćemo se suočiti. I ovdje nije bilo tih dilema, jer je odluka bila valjana. Svi su znali šta je naš zadatak, ali su svi očekivali rezultat. Oni koji nisu dobili svoj rezultat, sad imaju tu argumentaciju i s čim se ja takođe, na neki način, slažem. Da postoji dilema, postoji, nije to sporno. I ja sam je potegao i na Komisiji i rekao i kreirali smo ovakav zaključak. Ja i dalje ... stojim i dalje i pri dilemi. Ali istovremeno tražim da neko ponudi šta je izlaz, šta je alternativa. Mi nismo mogli naći boljeg načina nego što smo našli i uradili smo što smo uradili. Znači, ne znam, da nam je bilo ko ponudio nešto drugo, mi bi uradili. Uradili smo ovo što smo uradili, nije sporno. Ako ovo nije dobro i ako ovo ne valja, ako dovodi sve u sumnju, da se to na neki način stavi a/a. Ali mislim da nije jedino korektno na kraju sad, da kažem, da smo mogli drugačije. Kako? Ja bih volio da se kaže kako? Sem da, ovo ako sad odlučimo, da se to sve ponovi, da smo to trebali odlučiti ranije, što smo isto tako mogli. Jeste dilema tačno bila: da li možemo usaglašavati ljude? To je prvi put da li možemo usaglašavati imena, zato što je to na neki način sporno, ali jeste i to da je ovaj parlament, Predstavnički dom, pa i Dom naroda postao opstrukcija za izbor ombudsmena, da se to tiče nas, da nisu određena usaglašavanja do kojih je moglo doći, nije ih došlo iz određenih razloga, u koje ja neću sad da ulazim, ko se s kim nije htio usaglasiti i zašto. Mi smo uradili, ja mislim, jedino što smo mogli uraditi, ne ulazeći sad u imena. Imena su mogla biti i drugačija. Izbor je mogao biti i ovaj i onaj. To sad, i ne mislim da su i ovi ljudi govorili što se tiče imena nego su govorili o proceduri. Na Domu je da odluči o čemu se ovdje radi i može li ovo na ovaj način proći.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Raguž.
Evo, uvaženom zastupniku Kalabiću, čak i njegova vješta retorika ne može pokriti ovo. Znači, kad je donošena ova odluka, postoji stenogram, ja sam i tad upozoravao, gospodine Kalabiću, znači nemojte sad imputirati, dostavit ću Vam stenogram, da je ovo povezano s rezultatom personalno. Apsolutno nije povezano sa ..., iako ima iznimno implikacije, jer vi ste od ovog doma izabrani da usuglašavate prijedlog ovog doma koji je prošao na ovom domu, a ne da prihvatate prijedlog koji nije prošao na ovom domu. O tome niste htjeli ni riječi reći. To je suština priče. 44 A druga stvar, Komisija je mogla prvo podnijeti i zatražiti sve pravne aspekte usuglašavanja, poslovnički, zakonski, itd., pa obavijestiti ovaj dom o konzekvencama koje mogu uslijediti i time opravdati svoj mandat imenovanja od svog doma. To je suština priče, gospodine Kalabiću. Ko se s kim dogovarao? Neka mi neko kaže jesam li ja nekog od članova Povjerenstva zvao, dogovarao ili bilo šta govorio i radio. Znači, suština priče je: hoće li ovaj dom ući u avanturu? Samo o tome ja pričam. Ja sam zato: ako je Povjerenstvo ušlo, da mi ne uđemo, bar ja. I to javno kažem ovdje kao što sam tad rekao. I, gospodine Kalabiću, priče OHR-a? Evo svjedoka ovdje, jesam li upozoravao OHR? Neka Vam potvrde da ta procedura izlazi iz zakonskih okvira. To je moje mišljenje. Ja sam imao snage da im to kažem tada, i sad im ovdje opet to kažem. I sa OHR-om treba imati principijelnu komunikaciju, a ne ulaziti u bilo kakvu vrstu kuhinja, i ja se bar trudim da imam takvu.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Kalabić.
Pa ja mislim da ne vidim razloga za replike, a ne vidim ni razloga da to ostane. Nije ova komisija ušla ni u kakvu avanturu. Ovaj dom je dao Komisiji mandat da uradi nešto što je bilo većinsko mišljenje i sad je tačno da ste Vi bili protiv, ali ste bili mimo tog većinskog mišljenja, što ne znači da jeste ili niste u pravu. Većinom, što i sada može većinom da odluči. Što se tiče usaglašavanja o različitim principima usaglašavanja? Ako smo išli na to, onda se nismo trebali usaglašavati. Ukoliko bi po tom principu delegati Doma naroda branili to, mi to nemamo potrebe ići, imali smo neusaglašen stav u startu, ako je to jedini mandat koji je nama dat! Ja sam bar tako razumio stvar da mi imamo mandat da se usaglasimo. Mogli smo se usaglasiti kao i svugdje. I tamo smo se usaglasili na većinskom principu. Nismo mogli na nekom drugom. Ali, sve što smo radili, dobili smo mandat od ovog doma i on može sve to da promijeni i mogao je da promijeni. Znači, Komisija nije, ona je bila pred dilemama pred kojima ja stojim i danas i nemam ništa protiv ako Vi smatrate da ovo sve treba ponoviti i da ovo sve treba, na neki način, oboriti. Ali ne mislim da smo imali u mandatu koji nam je dat da smo imali bilo kakvu mogućnost drugačijeg izbora i bilo šta drugo napraviti.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Kalabiću. Replika, uvaženi zastupnik Raguž.
Dat ću repliku, pogotovo što ja nisam, evo znate, sklon replikama, pogotovo ne sa gospodinom Kalabićem. Znači, završimo na ovome. Svako je rekao svoje. Većina, zna se, i manjina, ne mora uvijek održavati snagu argumenata, i, u ovom slučaju, to asplutno Vam tvrdim, gospodine Kalabiću, da sam milion posto u pravu. 45 I samo za kraj ove polemike. Da bi se usuglasilo Povjerenstvo, moralo je biti jednoglasno. Takva je praksa kod usuglašavanja zakona. Ovdje to nije slučaj. Znači, bilo je glasova ... ako se već pozivate na tu praksu usuglašavanja po Poslovniku i slobodne kreativne interpretacije Poslovnika koja apsolutno, kad su ljudi u pitanju, ne može biti primijenjena! Hvala.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 14. točku dnevnog reda: Ad. 14. Izvješće Zajedničkog povjerenstva za usuglašavanje Prijedloga za imenovanje zamjenika glavnog revizora I u ovoj točci imamo identičnu situaciju, tj. nisu donesene identične odluke u domovima o imenovanju glavnog revizora i zamjenika. Naime, Zastupnički dom na 29. sjednici, održanoj 4. lipnja 2008. godine, za glavnog revizora je imenovano Milenka Šegu, a za zamjenike Božanu Trninić i Muneveru Bahtić. Dom naroda je na 18. sjednici, održanoj 17. lipnja 2008. godine, imenovao za glavnog revizora Milenka Šegu, a za zamjenika Dževada Nekića i Božanu Trninić. Osnovano je Zajedničko povjerenstvo radi usuglašavanja. Predmet usuglašavanja bio je zamjenik glavnog revizora iz bošnjačkog naroda. Zajedničko povjerenstvo je 12. studenog 2008. godine dostavilo Izvješće o usuglašavanju. Postignuta je suglasnost da se za zamjenika glavnog revizora iz bošnjačkog naroda imenuje Dževad Nekić. Otvaram raspravo o Izvješću Zajedničkog povjerenstva. Nemam prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 15. točku dnevnog reda: 46 Ad. 15. Izbor članova Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguravanje kvalitete (Rang-lista Vijeća ministara)
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, mi smo danas, u pauzi ove sjednice, dobili pismo koje ste vi nama napisali i u kome zaista stoji da se Ustavnopravna komisija treba očitovati o ovom predloženom dokumentu, i danas 15 do 3 smo održali sjednicu Ustavnopravne komisije i samo smo djelimično završili posao. Ministar Nović, ja se Vama izvinjavam, je bio odsutan, imao je tada jednu delegaciju koju je trebao da primi i nije mogao prisustvovati sjednici 47 Komisije i mi nismo htjeli bez prisustva ministra Novića da odlučujemo o ovom drugom dijelu. Zapravo, vi ste nama postavili dva pitanja. Jedno je pitanje: da li se radi ovdje o izboru ili o imenovanju? I drugo je bilo: zahtjev da se očitujemo prema ovoj listi, da iznesemo svoj stav i svoje mišljenje. Ovo prvo pitanje je riješeno. Dakle, kako god se pogleda ovaj zakon, mada je odredba člana 51. Zakona o visokom obrazovanju djelimično kontradiktorna, jer se govori o izboru, govori se i o imenovanjima, ali kada se pogledaju i prethodne odredbe koje govore o izboru direktora, pa kada se pogleda odredba koja govori o načinu izbora Upravnog odbora i direktora Centra za priznavanje diploma i ukupan smisao zakona – ovo je izbor. Dakle, ovdje za nas nema nikakve dileme. Smisao je izbor, mada bi trebalo pojasniti te norme. Tako da je ova tačka ispravno nazvana ovdje u dnevnom redu, dakle radi se o izboru. Prije nego što bih ja nastavio dalje i iznio svoje, ovo je dakle stav Ustavnopravne komisije. Mi ga nismo opismenili, ja ga sada iznosim. Ovde su članovi Ustavnopravne komisije, neka kažu ako sam ja šta kazao krivo. Ako nisam, onda će njihova šutnja značiti da je ovo ispravno o čemu sam govorio. Prije nego što bih dalje nastavio, bilo bi nekorektno da ja iznosim svoj sud i svoje mišljenje i ostali članovi Komisije, ja bih zamolio ministra Novića da nam se osvrne na proceduru, pa ću onda reći šta mislim. Pazite, kada je u pitanju, dvije se institucije formiraju po Zakonu o visokom obrazovanju. To je tzv. Centar za priznavanje diploma, to je tzv. CIP, skraćeno kazano. On ima direktora koji ima dva zamjenika i ima Upravni odbor. Upravni odbor tog CIP-a, to danas nije predmet ovde ali je važno zbog samog duha zakona, bira Vijeće ministara na bazi javnog konkursa. Tako glasi definicija. I direktor i zamjenici se biraju na bazi javnog konkursa. I to je kada je CIP u pitanju. Kada je u pitanju ova agencija, kako je mi zovemo za akreditacije, ona je za priznavanje, ... za procjenu, znate vi naziv. Dakle, ja je zovem 'Agencija za akreditacije', o njoj je danas riječ. 'Izbor Upravnog odbora', ovo je, dakle definicija, 'vrši Parlamentarna skupština BiH.' Ovo je definicija u ovom zakonu. Dakle, 'Izbor Upravnog odbora vrši Parlamentarna skupština' i onda se kaže, 'na dvije godine, na tri godine' itd. kod prvog imenovanja, ovo što ste Vi pročitali. Iz ove definicije nije jasno ko provodi proceduru kada je u pitanju izbor Upravnog odbora. I, na to pitanje ćemo morati dati neke odgovore danas ovde u toku ove sjednice, u najboljoj namjeri, je li, da se ne bi napravila proceduralna greška, jer ovo je definicija kada je u pitanju 'Agencija za akreditacije'. 'Izbor članova Upravnog odbora vrši Parlamentarna skupština'. Ja bih sada skoro mogao biti slobodan pa kazati da se i to mora raditi na osnovu javnog konkursa. Volio bih sada da čujem ministra sa odgovorom na pitanje: Ko je zapravo taj ko vrši proceduru? Jer, ovde je Ministarstvo provelo proceduru. I kada čujem taj dio ministrovog izlaganja, onda ću ja kazati dalje šta još mislim u pogledu toga. Kažem ponovo u najboljoj namjeri da dođemo do rješenja. Ovdje je cilj da se ne napravi proceduralna greška i da sutra neko to obori. Ja zbog toga to govorim. Toliko. 48
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Džaferoviću. Molim uvaženog ministra Novića da se osvrne na ova pitanja.
Nekada je dobro i ne uraditi nešto pa bar čekate da to drugi uradi i onda ne trpite nikakve rizike. Naime, zašto je ovo sprovedeno sve? Čekanje gotovo godinu dana da ovaj parlament uradi svoj dio posla kako smo mi u startu mislili da bi trebalo izabrati Upravni odbor i mi smo tu bili u velikoj dilemi, mora se priznati, da li da provedemo proceduru, Savjet ministara da donese odluku da Ministarstvo civilnih poslova provede cjelokupnu proceduru kroz konkurs i da tada kandidate koji zadovolje predložimo ovom parlamentu da on u osnovi izabere i prihvati ili ne prihvati predloženu listu kandidata za Upravni odbor. Bila je dilema. Mi smo, rekao bih, dosta dugo čekali, tražili da Parlament to završi ili da nam se oglasi. Nismo to dobili i ovo ministarstvo je predložilo Savjetu ministara da to pitanje razmotri. I Savjet ministara je na sjednici od marta mjeseca razmotrio to pitanje i utvrdio, odnosno donio Odluku o početku rada Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvaliteta, potom donio Odluku o sjedištu Agencije, o prostoru, tehnici i opremi i početku rada, te zadužio Ministarstvo finansija i trezora institucija BiH ( međunarodnih obaveza BiH za 2008.) da osiguraju finansijska sredstva za rad Agencije za ovu godinu. I to je urađeno, dakle uključujući i budžet za 2009. godinu. Potom je zadužilo Ministarsvo civilnih poslova da u skladu sa Zakonom o ministarskim imenovanjima, imenovanjem Vijeća ministara i drugim imenovanjima BiH provede proceduru izbora i predloži Vijeću ministara imenovanje direktora i zamjenika direktora Agencije. Zadužilo je takođe Ministarstvo civilnih poslova da u skladu sa Okvirnim zakonom utvrdi i provede proceduru za izbor članova Upravnog odbora, dostavi Vijeću ministara prijedlog liste kandidata za članove Upravnog odbora na utvrđivanje. I uistinu, Ministarstvo civilnih poslova je taj posao obavilo na način da je raspisalo javni oglas za izbor i imenovanje Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja koji je objavljen u maju 2008. godine, te Komisija za izbor članova Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbeđivanje kvaliteta je i za izbor imenovana odlukom ministra civilnih poslova, koja je izvršila taj svoj zadatak. I, nakon objavljenog intervjua, Komisija je ocijenila kandidate za izbor članova Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbeđivanje kvaliteta. 10 kandidata od 19 koliko ih je pristupilo intervjuu je na osnovu osvojenih bodova ispunilo uslove da budu uvršteni na rang-listu, najboljih kandidata, i to su kandidati koje je predsjedavajući pročitao. Ono zbog čega mi mislimo da nemamo mnogo vremena jeste razlog zašto smo i ušli u ovo, a to je da Savjet ministara je već imenovao direktora i dvojicu zamjenika Agencije. Oni su već počeli, u osnovi, da vrše sve potrebne pripreme na donošenju potrebnih akata. Direktori i zamjenici trebaju da donesu statut i pravilnik o sistematizaciji i organizaciji. Da bi bio donesen statut, Upravni odbor Agencije jedini je koji može odobriti taj statut. Taj statut ne mogu oni donijeti. Da bi se donio pravilnik o organizaciji i sistematizaciji, kao niži pravni akt, prirodno je da bude donesen prvo statut. Naravno, ukoliko ne budemo imali Upravni odbor, ova tri čovjeka će morati da sačekaju period da se imenuje Upravni odbor da bi mogla biti dalje provedena zakonom utvrđena procedura. 49 Ja, zaista nemam ništa protiv da ovaj dom utvrdi. Ali tvrdim da je poštovana procedura u skladu sa Zakonom o ministarskim imenovanjima: raspisan konkurs, mjesec dana bio, Komisija je imenovana itd., mislim da nikome ne vjerujem da je stalo da ova agencija dalje čeka, s obzirom na njenu preveliku ulogu koju ima u sistemu visokog obrazovanja. Ja zaista, evo, ostavljam ovom visokom domu na ocjenu da procijene da li možemo, odnosno možete prihvatiti ovakav način izbora Upravnog odbora a slažem se sa uvaženim poslanikom Džaferovićem, i to nije, nažalost, samo jedna odredba koja nije dorečena u procedurama kako neke stvari da završimo. Evo, treba imati u vidu sve ovo o čemu sam ja govorio. Hvala vam.
Zahvaljujem uvaženom ministru Noviću. Evo, za riječ se ponovo javlja uvaženi zastupnik Šefik Džaferović.
Dakle, kada sam završavao svoju diskusiju, ja sam rekao da u ime Komisije tražim pojašnjenja u najboljoj namjeri. Dakle, tu nema nikakve dileme, mi smo svi svjesni situacije da je nama institucija potrebna u punom kapacitetu, što je moguće prije i ja sa svoje strane samo mogu pohvaliti ili zahvaliti se Ministarstvu koje je radilo ovaj dio posla. Budući da procedure moraju biti provedene striktno, precizno, jer se ljudi kasnije pozivaju na procedure, ja želim samo da preduprijedimo sve moguće eventualnosti koje mogu da se sutra pojave i zato ja predlažem ovom domu da izabere ovih 10 koje je predložilo Ministarstvo. Dakle, to nije sporno da izabere ovih 10 koje je predložilo Ministarstvo, ali da prije toga Dom kaže da je procedura koju je provelo Ministarstvo civilnih poslova zapravo njegova procedura i da on prihvata tu proceduru, jer Parlament bira, tako to stoji, i da onda izaberemo ovih 10. Dakle, da navedemo to. Mi smo, dakle svjesni, ovo je po pravilu, po pravilu, dakle gospodine ministre, trebala da uradi jedna ad hoc komisija koju bi formirala oba doma Parlamentarne skupštine. Mi takvih slučajeva imamo. Godinu dana ja nisam vidio ta pisma. Ona su išla gdje su išla, nije bilo reakcije. Dom je mogao predhodno vas ovlastiti da ne formira komisiju, Dom odlučuje o proceduri kakva će to biti, odnosno Parlament. Evo, vi ste to uradili, i evo ja predlažem da Dom to prihvati kao svoju proceduru i da prihvati ovih 10 koje ste vi predložili da ih izabere.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Džaferoviću. Sljedeći je prijavljen uvaženi zastupnik Momčilo Novaković.
Poštovani predsjedavajući, cijenjeni ministre, vidite, fino bi bilo kad bi to ovako prosto moglo da se uradi kao što je rekao gospodin Džaferović, kad bismo mi ovako prosto mogli proglasiti to našom procedurom, znate. Onda mi ne bismo imali dilema oko mnogo čega ovde, 50 jer bismo to mogli proglasiti svojim. Da smo radili na ovaj način, do sada bismo imali ombudsmena, jer pretpostavljam da bi Savjet ministara se usaglasio i predložio listu od tri ombudsmena i mi bismo imali priliku da glasamo za sva tri odjednom ili da ne glasamo. Isto bi bilo sa revizorima, isto bi bilo sa članovima Centralne izborne komisije, jer svagdje u tim zakonima piše isto: da članove Centralne izborne komisije bira Parlamentarna skupština BiH, ombudsmene bira Parlamentarna skupština BiH. Dakle, Parlamentarna skupština BiH bira članove upravnog odbora na način kao što to radi i sa ovim što sam maloprije rekao: formiranjem ad hoc komisije koja ulazi u proceduru, raspisivanjem javnog oglasa i izborom članova upravnog odbora. I ovdje nema dileme, znači ovdje ne postoji, ja ne vidim u čemu je nedorečen ovaj zakon. A, ako jeste nedorečen, onda se ulazi u postupak autentičnog tumačenja. Onaj ko ga primjenjuje treba pokrenuti postupak autentičnog tumačenja, ... ako neko misli da je norma nedorečena. Dakle, ovdje je apsolutno jasno kako se biraju članovi Upravnog odbora. Ovo što mi ovdje imamo danas je imenovanje deset najboljih kandidata, bez mogućnosti da promijenimo bilo koga od ovih deset, jer ove druge ni ne znam kako se zovu. Čak nemam ni podataka o njihovim kvalitetima i kvalitetima ovih, te o načinu bodovanja i svega ostalog, kako bih ja poslije ovoga, kad izađem, mogao reći da sam ja izabrao ove ljude. Da li glasajući za ili protiv, nebitno je, ali sam ih izabrao. Vidite, mislim da je Savjet ministara ovdje radio posao koji nije trebao da radi. Ako je Savjet ministara u martu mjesecu krenuo u postupak formiranja Agencije, a čuli smo od ministra da jeste, zašto Savjet ministara nije obavijestio ovaj parlament da je otpočeo proces formiranja Agencije, da je plan da se taj proces završi do kraja 2008. godine i da je Parlamentarna skupština u tom periodu dužna da imenuje Upravni odbor, odnosno izabere Upravni odbor. I mi bismo to uradili. Nije mogla Parlamentarna skupština raditi nešto dok ne krene proces, dok ne krene proces formiranja ove institucije. Možda sam ja na početku trebao reći da govorim u najboljoj namjeri, jer izgleda, prvo, mora čovjek da kaže da govori u najboljoj namjeri da ne bi bilo shvaćeno da on ne govori u najboljoj namjeri, nego u najgoroj namjeri. Evo, i ja govorim u najboljoj namjeri da nam se neko od ovih 11 koji nije među ovih 10 ne ubaci u priču i pokvari račune i ospori ovakav način izbora članova i produži još duže ovaj period. A ja se slažem da smo mi već trebali završiti sa konstituisanjem ove agencije. Možda je sve ovo splet i nekih, evo da kažem, i okolnosti, pa i nesnalaženja, s obzirom da se radi o zakonu gdje se prvi put primjenjuju ove odredbe i, evo, ja sam sklon da razmišljam i o tome, znači i da je i na takav način, ali nisam sklon da posljedice toga danas dizanjem ruke ili pritiskom ovog dugmeta prihvatim kao gotov. Dakle, ja predlažem da mi danas ne prihvatimo ovu rang-listu najboljih kandidata kao da smo izvršili izbor članova Upravnog odbora, jer jednostavno mi na to nemamo ..., nama Zakon to o visokom obrazovanju ne dozvoljava. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Novakoviću. Replika, uvaženi zastupnik Džaferović. 51
Momo, ja ipak mislim da su moguće dvije varijante Vašeg izlaganja ili niste baš u najboljoj namjeri ili, možda, do kraja niste iščitali ove odredbe, ne razumijete ih. Ja mislim da jedno od toga, jedno od tog dvoga, vjerujem da je ovo drugo u pitanju, stalno ih i ja čitam. Ja nisam slučajno pomenuo CIP. Imam i ja, dakle da znate, kada su imena u pitanju, možemo mi govoriti, ali ako otvorimo to pitanje mogao bih i ja postavljati neka pitanja, neću jednostavno da otvaram to pitanje. Kada se govori, nisam slučajno pročitao način izbora Upravnog odbora CIP-a, molim vas, dakle CIP-om upravlja Upravni odbor, ... to je ovo o čemu ne raspravljamo, ali je vrlo važno radi poređenja, to je druga institucija po ovom zakonu za priznavanje diploma, dakle CIP-om upravlja Upravni odbor koji ima sedam članova. Vijeće ministara BiH bira Upravni odbor poslije provedenog javnog konkursa na bazi pariteta. Ovo je norma koja govori o izboru Upravnog odbora ove institucije, prve, koja nije predmet ovoga koju imamo danas, a nalazi se u Zakonu o visokom obrazovanju. A kada je u pitanju izbor Upravnog odbora ove Agencije za akreditaciju, kaže se: 'Članove Upravnog odbora Agencije bira Parlamentarna skupština BiH na mandat od tri godine, s mogućnošću reizbora pod uvjetom da se inicijalno imenovanje provede u fazama, tako da svake godine jedna trećina članova bude reizabrana ili ponovo imenovana.' Dakle, tačno je da ih bira Parlamentarna skupština. Procedura, za razliku od one tamo institucije, uopće nije propisana, što znači da i ne mora biti javni konkurs. Procedura Poslovnikom ovoga doma nije propisana, što znači da za svako imenovanje Parlament sam propisuje proceduru. Pa smo, kada smo govorili o ombudsmenima, propisivali proceduru, pa o Izbornoj komisiji proceduru itd. Nisu procedure ad hoc komisija za ostale slučajeve procedure koje su propisane i za ovaj slučaj. Mi treba da odredimo proceduru, a ta procedura može da bude takva, da kažemo – evo, mi smo se danas sastali ovdje da čujemo 10 imena ili 20 imena i hajmo odmah danas izabrati 10 imena i to bi bila procedura o kojoj je odlučio ovaj dom. Zbog toga ja kažem, mi svakako danas ne možemo svojom odlukom kazati da potvrđujemo ovu rang-listu koju je imenovalo Vijeće ministara. Ja sam rekao, mi trebamo da prihvatimo, jednostavno, evo neko je drugi to uradio, mi mu vjerujemo ili ne vjerujemo i kažemo: nelogično što je on to radio, mi odlučujemo da to uradimo danas tako i tako i mi biramo 10 tih ljudi i onda je to u skladu sa ovim zakonom. I to je podjednako validno, po mom mišljenju, isto kao kad bismo danas odlučili da formiramo ad hoc komisiju da raspiše konkurs, da ona izvrši ocjenjivanje, naši ljudi, dakle odavde iz Parlamenta ljudi, mi, poslanici/zastupnici i da onda dođemo ovdje pred Parlament. Mi odlučujemo koja je to vrsta procedure. I nisam rekao slučajno u dobroj namjeri i ne treba od toga praviti nikakav cirkus. Rekao sam da mi je želja da dođemo što prije do institucije. Imam, ponavljam, i ja imam primjedbi, mogao bih, ali o tome ja mogu i kasnije, sada mi je cilj da dobijemo ono što treba da dobijemo. Toliko. 52
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Novaković.
A vidite, ja mogu i razumjeti da cilj opravdava sredstva. Dakle, ako je gospodinu Džaferoviću cilj ovo što je na kraju rekao da sad ovo dobijemo, a ima primjedbi o kojima ne bih danas, onda evo ga sada, to je, znači definicija dobre namjere, a nije definicija dobre namjere da uradimo nešto u skladu sa zakonom. Čudna je analogija, gospodine Džaferoviću, da poredite dvije institucije unutar ovog ... koje su se formirale ovim zakonom i da u jednoj u kojoj piše da članove Upravnog odbora bira Savjet ministara Vi sada pravite analogiju sa mogućnošću da je to i ovdje mislilo se, ali nije rečeno tako, znate. A ne pravite vezu sa zakonom, sa izborom ombudsmena, revizora itd. gdje je isto ovako rečeno i već se radi drugačije. Logično bi bilo da pravite ovu drugu vezu koju sam ja pravio, pa da obojica imamo dobre namjere. Dakle, i moje su namjere da završimo posao. Ali moja namjera nije da ga završimo nakaradno i moja namjera nije da, ono što Savjet ministara nije uradio na vrijeme, mi sada treba da prikrijemo. Dakle, to nije moja namjera. Da je Savjet ministara u martu mjesecu uradio ono što je trebao da uradi, mi ne bi imali ovu raspravu danas i imali bismo Upravni odbor. Kao što nas Centralna izborna komisija obavijesti da je istekao mandat tom i tom i mi formiramo ad hoc komisiju i raspisujemo javni oglas. Ako nas ne obavijesti, mi ne znamo da je istekao nijednom članu CIK-a mandat. Tako i ovdje nismo mogli znati da je Savjet ministara formirao Agenciju ili krenuo u postupak formiranja Agencije. Neću se više javljati. Sljedeći put kad se javim, stvarno će biti da su mi loše namjere. Dakle, nadam se da niko od onih drugih 11, odnosno 9+2=11, ne sluša ovu našu raspravu i da nije zainteresovan mnogo da bude član Upravnog odbora, pa da neće ući u sudski postupak i da nećemo za pet mjeseci raspravljati o tome i da nećemo na Ustavnopravnoj komisiji imati traženje suda da se kao Ustavnopravna komisija izjasnimo itd. Nadam se da ništa od toga neće i da će ovo proći na današnjem izboru, izboru ove liste od moguće ove liste.
Uvaženi zastupnik Džaferović.
Gospodine Novakoviću, ja Vas molim, kada govorite o ciljevima i sredstvima, Vi znate gdje to sve skupa može odvesti, da budete pažljiviji kada to upotrebljavate, jer to može vrlo ružno da znači, da ima vrlo ružno značenje. Ja ću Vama kazati da sam ja čovjek koji se zalaže za legitimne ciljeve i koji, za ostvarenje tih ciljeva, ne upotrijebljava sva sredstva, nego demokratska sredstva. Dakle da to znate, tu definiciju i u tome je ogromna razlika između onoga na šta ste Vi mogli da uputite i onoga, dakle u tome je razlika između fašizma i demokratije, na kraju krajeva, i ja Vam to evo sad otvoreno kažem ovdje. 53
Dobro, nemam više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 16. točku dnevnog reda: Ad. 16. Zahtjev Ustavnopravnog povjerenstva Doma za davanje suglasnosti za utvrđivanje pročišćenog teksta Zakona o Sudu BiH Zakona o Tužiteljstvu BiH Ustavnopravna povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH su 13. studenog 2008. godine dostavila zaključak kojim traže od oba doma sukladno odredbama Poslovnika da ovlaste ustavnopravna povjerenstva da utvrde pročišćene tekstove Zakona o Sudu BiH i Zakona o Tužiteljstvu BiH, budući da ovim zakonom nije propisano da su povjerenstva dužna utvrditi pročišćene tekstove zakona. Vi ste spomenuti zaključak povjerenstava dobili. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 17. točku dnevnog reda: Ad. 17. Davanje saglasnosti za ratificiranje: a) Sporazuma o kreditu između Bosne i Hercegovine, koju zastupa Ministarstvo financija i trezora i Bank Austrija, Projekt izgradnje vodovoda Fojnica-Kiseljak i kanalizacionog kolektora Lepenica-Kiseljak; b) Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Vijeća ministara Republike Albanije o recipročnom unapređenju zaštite investicija; c) Ugovora o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Federacije BiH i Europske investicione banke, Projekt vodovoda i kanalizacije u Federaciji BiH; d) Europskog sporazuma o dostavljanju molbi za pravnu pomoć