Pa prelazimo na iznošenje stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika i prvi će govoriti u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta poštovani zastupnik Davor Dretar. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Dragi i poštovani g. predsjedavajući, iznimno malobrojne kolegice i kolege, no to je očigledno naš fatum petkom, a petkom je sad već i običaj da napravimo jedan kratki pregled tjedna. Ne moramo nužno krenuti od ponedjeljka možemo krenuti od onoga što se barem meni čini najvažnijim. Dakle, naš je premijer jučer dok je ovdje ministrica Vučković branila strateški plan poljoprivrede za idućih osam godina bio u ozbiljnom poslu jel, uspio je nažicati produljenje roka za povlačenje novaca za obnovu do lipnja 2023.g. U jednom izuzetnom dokumentu oporba traži smjenu ministra Horvata i postavlja neka pitanja koja su jednostavna kao popiti čašu vode. Koliko građevinska operativa na razini jedne godine uopće može izgraditi kuća? Koliko je potrebno radne snage toj istoj operativi da odradi te radove? Radna snaga nam je uglavnom vani. Koliko je potrebno sredstava, kako ćemo ih osigurati i naravno koliko godina će trajati obnova? Evo sada na to konačno imamo rješenje. Obnova će trajati do lipnja 2023.g. pa evo radosne vijesti urbi et orbi Zagrebu, Krapinsko-zagorskoj županiji, Zagrebačkoj županiji, Sisačko-moslavačkoj odnosno svima onima pogođenima potresima sve će biti gotovo do lipnja 2023.g. cvjetat će cvijeće. Još jedna zgodna stvar dogodila se u proteklome tjednu odnosno tjednu koji pomalo završava, bacio sam oko na prosječne cijene nekretnina. U Zagrebu prosječna cijena kvadrata je 2.200 eura, ali vjerujte mi to su podaci stari nekih godinu dana, trenutno ako želite na području Grada Zagreba stvarno kupiti novogradnju za 2.200 eura to ćete prije učiniti tamo negdje bliže Bjelovaru, Virovitici, ali u Zagrebu za te novce sasvim sigurno ne. No, u slučaju da se nalazite na pravoj poziciji to možete učiniti za 230 eura po kvadratnom metru, sve što morate učiniti je budno paziti i imati upaljen Internet. To je navodno sasvim dovoljno. Trebate tražiti informaciji o prodaji potraživanja. Naravno ne bi bilo loše da ste u tome momentu slučajno i viceguverner HNB-a zadužen za sanaciju kreditnih institucija. To vam je čini mi se poprilično olakšava cijeli projekt, želite li se za 230 eura po kvadratnom metru dočepati ozbiljne vile, molim vas ipak ćete se morati malo i potruditi, neće vam pasti sa neba. Naravno u slučaju da ste vrijedan i da puno radite, kako i sam premijer o vama govori, onda će se u tome slučaju i vaš podrum obnoviti. Nemojte se ništa brinuti, 417.000 kuna iznos za koji smo prije pet minuta ovdje rekli da je razini godišnjih donacija za jednu humanitarnu zakladu ulupat će se u obnovu vašega podruma, a bolesna i gladna djeca će se vjerojatno namiriti iz nekih drugih izvora. Ono što je naravno ozbiljno zasvrbilo svakog čovjeka koji ima jedan gram morala u sebi su povlastice zastupnica i zastupnika i o tome se dosta govorilo ovoga tjedna, danas smo vidjeli dvije izvanredne izjave, neću navesti autore ali ću ih navesti u potpunosti, mislim na izjave, „Primam naknadu, ali sam protiv nje“, „Koristim povlasticu, ali nisam sretan zbog toga“. Dakle, draga gospodo ako imate bilo što što vas smeta i da vas čini nesretnim, riješite se toga, to vam je izuzetno jednostavno. Imate vjerujem e-bankarstvo to možete riješiti u 10 sekundi posla. I za kraj jedna vijest koja nam dolazi iz dalekoga svijeta, iz Kanade. Tamo već neko vrijeme traju prosvjedi, to svi dobro znate ne treba vam to objašnjavati, no upravo je stigla vijest otprilike prije desetak sati u Ottawi uhićen je vozač kamiona evo i njegovog imena, gospodin se zove Kriss … uhićen je u Ottawi, trenutno se nalazi u reštu ilitiga u zatvoru bez da zna zbog koga li su ga vraga uhitili. Zanimljivo je pogledati na taj slučaj iz perspektive liberalnih demokracija koja svoja prava i političku moć upravo u ovom slučaju temelje na zatvaranju osoba koje misle drugačije.
U ime Kluba Socijaldemokrata govorit će poštovana zastupnica Marina Opačak Bilić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovane, poštovana kolegice i poštovani kolega. Ja danas evo želim govoriti o jednom dobrom, pozitivnom i reći ću hvale vrijednom projektu koji se pokazao kao prihvatljiv, koristan i koji evo zapravo sam po sebi donosi pozitivne učinke u raznim kategorijama. Naime, riječ je o projektu kojeg provodi Ministarstvo rada i koji nam je već svima poznat, riječ je o projektu „Zaželi“, a zadatak ovog programa prvenstveno je zapošljenje teže zapošljivih žena, osobito u ruralnim područjima, a konačno kroz program se pruža i skrb našim starijim građanima. I provođenje ovakvog projekta doista je evo jednima i drugima od velike važnosti. I nesporna je činjenica da projekt u svojim fazama provođenja pozitivno utječe na niz različitih aspekata od pozitivnih učinaka na same lokalne zajednice, osobito ruralne do evo i smanjenja socioekonomskih problema pojedinaca i kroz smanjenje nezaposlenosti žena i najvažnije ono što zapravo projekt donosi je poboljšanje kvalitete života krajnjih korisnika tj. u ovom slučaju osoba starije životne dobi i naših građana koji su u nepovoljnom položaju jer im se evo upravo na ovaj način pruža podrška u svakodnevnom životu i naravno da projekt ima veliku važnost i posebice za one građane koji žive u slabije naseljenim i teško dostupnim mjestima. No, kako to kod nas obično biva uvijek se pojavi nekakav evo kako da to kažem, problem ili nekakva sjena, neki minus pa tako je nažalost i s ovim projektom. Ja neću sad govoriti o primjerima koje smo imali o financiranju projekata i dodjeli sredstava primjerice malonogometnom ili šahovskom klubu u Zagrebu dok su paralelno tome evo izostala financiranja u ruralnim i napuštenim selima Dalmatinske zagore, nego ću govoriti o načinu provođenja projekta. O načinu provođenja projekta u fazama koje evo je samo po sebi obilježeno negativnim učincima. Upravo je to razdoblje između faza, taj jedan prostor neizvjesnosti i za zaposlenice iz projekta i za korisnike. A evo reći ću da je ovim programom obuhvaćen popriličan broj ljudi naime gotovo 70.000 korisnika je uključeno u njega, a priliku za rad i za zapošljavanje dobilo je gotovo 15.000 žena diljem Hrvatske i to evo uglavnom one koje su bile iznad 50 godina i one koje su bile izvan tržišta rada. Bilo je jasno već samim najavama ovog projekta da, prije nekoliko godina da je on zapravo dobro dočekan, to ne možemo reći da nije jer izazvao je veliku zainteresiranost i vidjeli smo kolika je zapravo potreba za ovakvim oblikom brige i skrbi o našim građanima, a to je vidljivo zapravo još iz toga da je u prvoj fazi su financijska sredstva bila znatno povećana od planiranih sredstava. Dosada je ovaj projekt proveden u 2 faze od kojih je jedna trajala oko 2 godine, druga godinu dana i evo sada je najavljena nova faza koja bi trebala trajati i više od 3 godine. No, problem je upravo vrijeme između faza, taj jedan međuperiod, jedan međuprostor praznine na koji evo želim ovom prilikom ukazati i apelirati na Ministarstvo rada da na njih kao odgovorne za provođenje projekta da se potrude, da evo nađu način i model i da ishode i dovedu do toga da se period između, da taj period između faza ne postoji ili u najmanju ruku da se manji i da se minimalizira evo ta praznina. Druga faza je već završena gotovo u cijeloj Hrvatskoj, a kako nisu svi u isto vrijeme krenuli sa projektom ta druga faza u nekim primjerima završila je još sredinom prošle godine. Sad prema najavama nova faza neće krenuti prije rujna ove godine. Dakle, imamo period te praznine, nezaposlenosti i ne primanja skrbi dulji od godinu dana. I evo ja osobno, a vjerujem i većina vas poznaje velik broj ljudi i korisnika koji su zapravo u tom periodu te praznine prepušteni sami sebi i velik broj zaposlenica projekta koje evo broje dane do početka nove faze stoga evo pozivam ministarstvo koje je odgovorno za provođenje ovog projekta da urede ovo pitanje i da se potrude dovesti do spajanja faza i do jednog kontinuiranog provođenja. Hvala.
U ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a govorit će poštovana zastupnica Dalija Orešković, izvolite.
Kolegice, kolega. Pa kud ste se vi baš dotaknuli Grbina kao wanna be premijera kad jedino po čemu ste ostali zapamćeni nakon što ste otišli iz svog ministarstva, a to je bilo refundiranje troškova za vina i parfeme čime ste u protokolarnim poklonima htjeli dati i ostaviti neki svoj osobni touch? No, danas ću zapravo govoriti o radu o neradu i o posljedicama i rezultatima rada na jedan malo drugačiji način, nadovezat ću se na ono o čemu je govorila Marija Selak Raspudić. Danas smo tijekom dana opravdano prigovarali radu predsjedavatelja HS-a koji je na neki način degradirao značaj, ulogu, ali i odgovornost svih nas u našem doprinosu svim temama i raspravama. No, kada gledam što se sa HS-om kao institucijom događa, mislim da u svim lošim trendovima postoje i oni koji su puno odgovorniji od akademika Reinera, a to je sam predsjedavatelj HS-a g. Gordan Jandroković. I tu ne mislim samo na onu aferu koja se u medijima, u javnosti i od strane nadležnih institucija uporno zataškava, a riječ je o činjenici da je svojom izjavom predsjednik HS-a na neki način dao za pravo svima onima koji smatraju da se u njegovom postupanju kada je telefonom nazvao državnog tajnika u Ministarstvu državne imovine zapravo počinio ili ima dovoljno razloga za vjerovati da je počinio kazneno djelo trgovine utjecaja. To na stranu. Njegov veći krimen i njegovu odgovornost u lošem upravljanju i u lošem radu u funkciji koju trenutno nosi vidim i u tome što se na dnevnom redu HS-a u našim prostorijama, u našim klubovima nalazi čitav niz neraspravljenih izvješća različitih državnih tijela koja izvještaje o svojem radu podnose HS-u jednom na godinu. Od 2019. pa nadalje mi nismo razgovarali čak niti o izvještajima nekih bitnih antikorupcijskih tijela i to dovoljno govori o tome koliko je hrvatska demokracija zastranila i koliko je nestao sustav uzajamnih provjera, kočnica i ravnoteže. U tom kontekstu govoriti o tome kako je HDZ-ova vlada faktor stabilnosti je jedna notorna laž, a sve nas skupa, nažalost trenutno nas je samo troje, četvero u praznoj sabornici možemo se zapitati kako nas to građani vide, imaju li opravdan razlog nabacivati se sa svim onim ružnim, pogrdnim riječima i osjećati jednu duboku razinu gađenja jer je eto tri sata popodne, neke stvari o kojima je HS trebao raspravljati nismo imali na dnevnom redu od 2019., sad smo u 2022., ali petak je i nekako svi ćemo mi ranije kući. Hvala.
Kolega Pavić je dignuo povredu Poslovnika. Što je povrijeđeno?
Hvala lijepa. Čl. 238., kolegica Orešković vrijeđa sve članove HDZ-a, upravo ona brani g. Peđu Grbina kada znamo da je koristila Povjerenstvo za sukob interesa za političke obračune. To ne govorim ja, sud joj je ukinuo pola odluka koje je tamo donosila. Nit će g. wanna be Peđa Grbin biti premijer niti ćete vi s njim bit na vlasti i to građani jasno poručuju. Hvala.
Dobro, to je bila replika prema tome morate dobiti opomenu. Ajmo, nemojmo sad krenuti sa istim pričama ko što smo prije. Kolegica Selak Raspudić inzistira.
Samo ću kratko ću ja to reći. Čl. 238., osjećam se omalovaženo jer kolega Pavić sad nije prekinut tri puta i nije mu oduzeta riječ, a činio je očiti prekršaj korištenja institucije povrede poslovnika jer se povreda nije dogodila, s obzirom na vaše standarde koje ste prethodno utemeljili.
Dobro, pustite vi moje standarde ja ih imam, a vi ste isto tako povrijedili poslovnik pa dobijate i vi opomenu. I time ćemo završiti, a oprostite nisam vidio poštovana zastupnica Orešković.
Hvala. Dakle, povrijeđen je čl. 238., omalovažavanje zastupnika. Kolega Pavić lijepo zamolite svog hoćete stranačkog šefa, hoćete šefa HS-a kogagod hoćete da se izvještaj Povjerenstva za 2019., '20. i '21.g. stavi što prije na dnevni red, dakle za 2021. kada ono stigne, pa ćemo vidjeti ima li ili nema povjerenstva kao antikorupcijskog tijela uopće, a onda ćemo znati i tko je tome kriv. Zna se.
Dobro, i to nije bila naravno povreda poslovnika. Niste se čak ni mogli pozvati na neku točku poslovnika, stvari ponekad stvarno postaju besmislene nažalost. Mi ćemo završiti sa radom za danas, nastavit ćemo s radom u srijedu u 9,30 i prva točka bit će Prijedlog zakona o Registru osoba s invaliditetom. Želim vam svima ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 14:50 SATI U ime Kluba zastupnika MOST-a govorit će poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić. Izvolite.
Predsjednik Vlade RH Andrej Plenković nakon što je očito izašao s postblagdanske dijete i prestao spominjati salamu ili se možda dobro najeo u Paškoj sirani pa ga je pustila ta prispodoba počeo je ponavljati jednu drugu raspodjelu u javnom prostoru. Tako mu je postala omiljena uzrečica u posljednje vrijeme spomenuti ili spočitnuti medijima onda i cjelokupnoj hrvatskoj javnosti da u Hrvatskoj razlikujemo dvije skupine ljude. One koji rade i one koji ne rade. Pri čemu naravno oni koji rade su Andrej Plenković i njegova svita, a oni koji ne rade svi ostali. Pa budući da ga hrvatska javnost, a i stvarnost uvelike demantira u toj pojednostavljenoj podjeli, a poglavito njegov rad i rad njegovih ministara ja bih rado tu istu podjelu malo produbila. U Hrvatskoj postoje oni koji rade, primjerice mi koji se trenutno ovdje nalazimo. U Hrvatskoj postoje oni koji ne rade, a mnogi takvi sjede u njegovim ministarstvima. Međutim, više od toga problem za Hrvatsku predstavljaju oni koji rade samo ono što ne bi trebali da rade, a to su naši dragi ministri. Primjerice, biste li radije da su ministri Kuščević, Rimac, Žalac, Horvat, Beroš, a sada najnovije tj. trenutno aktualno i Čorić, biste li radije da oni nisu radili ništa ili da su radili samo ono što nisu trebali raditi? No, osim onih koji rade, onih koji ne rade i polovice vlade jer je druga polovica već otišla koja radi samo ono što ne bi trebala raditi imamo i četvrtu skupinu u RH koja je rezultat kvalitetnog upravljanja zemljom Andreja Plenkovića. A to su oni koji rade, a da ne znaju što rade. E pa ti čine veću štetu nego oni koji ne rade, a ponekad i nego oni koji rade samo ono što ne bi smjeli da rade. Recimo tko su ti? Kada su pitali Andreja Plenkovića je li samo viša sila razlog za sporost u obnovi jer se trenutno hvali produljenjem roka za fond solidarnosti odnosno popravnim rokom kojemu je dala EU. On je radosno uzviknuo točno, samo je viša sila argument koji se koristi da se ovo riješi. A ja bih se vratila na ovu 4. skupinu ovih što ne znaju što rade, pa me zanima može li da maknemo čak i sve konkretne posljedice na terenu materijalne dokaze ne obnove, može li ta viša sila biti argument za trostruku izmjenu Zakona o obnovu. Nije za trostruku izmjenu Zakona o obnovi pri čemu je treći put HDZ sam sebi dao gotovo 10-tak amandmana razlog djelovanja više sile. Ne, sila nije visoka nego je sposobnost izrazito niska i zato uvaženi predsjedniče vlade Andreju Plenkoviću, kada toliko volite govoriti o onima koji rade i onima koji ne rade voljela bih u javnom prostoru malo više čuti o tome što mislite o onima koji zajedno s vama upravljaju ovom zemljom, a to su oni koji rade samo ono što ne bi trebali raditi i oni koji ne znaju što rade. Hvala vam.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će poštovani zastupnik Marko Pavić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče sabora. Upravo bih htio govoriti o vladi i o isto tako velikom uspjehu da smo za fond solidarnosti uspjeli u komisiji izreći argumente prvenstveno progresivne štete odnosno da je potres na Banovini utjecao na oštećenja u Zagrebu i da smo pokazali da ova vlada radi, da ova vlada ima rješenja i da ova vlada ima utjecaja i bori se za hrvatske interese u Briselu. Milijarda eura iz Europskog fonda solidarnosti od čega gotovo 700 milijuna eura ide na Zagreb, nešto malo više od 300 milijuna na Banovinu je jasan znak da smo se posebno izborili za sredstva. Ono što se radi zamjena teze da smo prvo, da smo kasno predali prijave, a onda da nismo sposobno iskoristiti, upravo suprotno. Rokovi za fond solidarnosti su tako kratki zato što uopće u njih do sada nije bilo da se može radit konstrukcijska obnova. Mi smo se izborili u Briselu da može uć konstrukcijska obnova, a isto tako argumentima izvanredne okolnosti progresivne štete potresa na Banovini i na Zagrebu i covida izborili smo se da ta sredstva možemo iskorištavati do lipnja slijedeće godine. Kada govorimo o ukupno prijavljenim sredstvima, dakle imamo 12,1 milijardu kuna projekata, što je više od ovih samo na zagrebačkom potresu, što je više od ovih milijardu eura, 8,3 milijarde ugovoreno, dio će se financirati kroz fond solidarnosti, a dio kroz NPOO. Druge zemlje, recimo Italija je fond solidarnosti koristila samo za smještaj, privremeni smještaj građana, dok se radi obnova nisu koristili obnovu, mi smo se izborili za obnovu. I onda kada gledamo tko radi, a tko ne radi, tko zna, a tko ne zna, kada usporedimo … [[Govornik se ne razumije]] premijera Grbina, a i ostale opozicije vidimo da ova vlada zna i radi. Ova vlada osigurava 12,5 milijardi kuna za 800.000 radnih mjesta, ova vlada je priredila 4,8 milijarde kuna vrijedan paket pomoći građanima za ublažavanje cijena rasta energenata koji su i socijalni partneri i udruge umirovljenika pohvalili, gdje oporba šuti, nema šta reći, gdje filozofira, da je ova vlada koja je osigurala 25 milijardi eura za budući razvoj i gdje su sad sve te nevjerne Tome koji nisu vjerovali da ćemo se izboriti argumentima u Briselu, koji nisu vjerovali da znamo, oni su nesretni jer Hrvatska može koristiti toliko sredstva i toliko dugo, a ono što smo pokazali da smo faktor stabilnosti građani prepoznaju da jedino premijer Plenković u ovo doba krize može vodit Hrvatsku i da nema toga drugog političara koji se u Briselu može izboriti tako kvalitetno za hrvatske interese. Prema tome, drugi filozofiraju, mi radimo. Na kraju bi se osvrnuo i na program „Zaželi“ koji je kolegica rekla. Nije da sam čuo iz lijevih klupa, bilo SDP-a, bilo Socijaldemokrata ikakav konkretan prijedlog. Ovaj prijedlog „Zaželija“ osmislio je tim, tad je bio ministar Ćorić, ja sam bio državni tajnik, nekoliko nas ga je osmislilo, krenuli smo sa 300 milijuna kuna, došli na dvije milijarde kuna. Isto tako uspjeli smo dat argument Europska komisija, Europska komisija nije htjela uopće „Zaželi“ u budućem operativnom razdoblju, izborili smo se i za njega. Pregrmit će se ta rupa koja ide između dva programska razdoblja, a vi kao da ste nesretni da imamo takav dobar i kvalitetan projekt. Sveukupno, upravo HDZ i ova vlada pokazuju da je faktor stabilnosti unutar krize da zna, da umije, da osigurava i kada gledamo usporedbu s prošlom vladom 10.g. se izlazilo iz krize, mi imamo drugi najveći rast BDP-a, imamo značajan rast plaća, uplata u mirovinski sustav unatoč svim krizama koje su se desile u Hrvatskoj. Hvala.
… [[Govornik se ne čuje]] i kolege. Započet ćemo sa današnjim radom i kao što je jučer najavljeno: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti zraka, prvo čitanje, P.Z.E. br. 246., bit će nam prva točka. Predlagatelj je Vlada RH temeljem čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika HS-a. Kolegice Vučemilović vi dižete ovaj na nekakvu… [[Upadica iz klupe se ne razumije]] aha, mislio sam da želite replicirati meni na naslov zakona, pa sam, samo me ovaj, samo me zanimalo, samo me zanimalo dal, dal sam možda krivo pročitao naslov zakona, pa zato dižete repliku, dobro. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, te Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu gospodarstva i održivog razvoja Mile Horvat, izvolite.
Zahvaljujem se uvaženi potpredsjedniče HS, uvažene zastupnice i uvaženi zastupnici. Dakle, ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti zraka i ja ću vas upoznati sa razlozima zbog čega idemo u ove izmjene. Dakle, Zakon o zaštiti zraka donesen je 2019.g., njime smo regulirali nadležnosti i odgovornosti za zaštitu zraka, odredili smo planske dokumente, praćenje i procjenjivanje kvalitete zraka, propisali smo mjere za sprječavanje i smanjivanje onečišćenja zraka, izvještavanje o kvaliteti zraka i informacijski sustav, financiranje zaštite zraka, definirali smo upravni i inspekcijski nadzor, isto tako smo tim zakonom tada i definirali nadležna tijela za provedbi zakona, za provedbu zakona, a to je tijelo državne uprave odnosno Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja, te predstavnička i izvršna tijela JLS odnosno gradova i općina i područnih regionalnih samouprava odnosno županija, te Grada Zagreba. To su subjekti koji su odgovorni za definirani kao odgovorni za provođenje ovog zakona. Od 2019. kad smo ga donijeli u listopadu 2020.g. dobili smo od Europske komisije povredu 2298 zbog nepravilne primjene odredbi Direktive 50 iz 2008.g. o kvaliteti zraka i čišćem zraku za europsku, za Europu vezanu za stalna i kontinuirana neusklađenost sa graničnim vrijednostima PM 10 i PM 2,5 i to za akcijske planove za gradove Osijek, Zagreb, Kutina, Brod i Sisak. Dakle, u odgovoru, u odgovoru Europskoj komisiji na službeno, na pismo službene obavijesti mi smo rekli da će jedna od mjera, dakle RH je odgovorila da će jedna od mjera će biti i dodatnom analizom zakonodavnog okvira smo procijenili da je potrebno odradit, odraditi, doraditi odredbe zakona koje se odnose na donošenje, provedbu i praćenje provedbe akcijskih planova za poboljšanje kvalitete zraka. To smo im odgovorili i to je kao odgovor bilo prihvaćeno. Postojećim, dakle napominjem da postojećim zakonom je propisano da se u zonama i aglomeracijama za koje je utvrđeno da su razine pojedinih onečišćujućih tvari iznad propisanih graničnih vrijednosti provode se mjere smanjivanja onečišćenosti zraka kako bi se postigle granične vrijednosti i ciljne vrijednosti koje moraju biti usklađene s akcijskim planovima. U određenoj zoni, ako u određenoj zoni ili aglomeraciji razini onečišćujućih tvari uključujući i čestice PM 10 i PM 2,5 u zraku izmjerene na mjernim mjestima za praćenje kvalitete zraka državne, državne mreže mjernim postajama na području JLS Grada Zagreba, te mjernim postajama onečišćivača ako prekoračuju bilo koju graničnu vrijednost donosi se akcijski plan za poboljšanje kvalitete zraka za tu zonu ili aglomeraciju. Isto tako smo od 2019. do danas bili u obavezi uskladiti ovaj zakon sa Uredbom 1020 Europske komisije o nadzoru tržišta i sukladnosti proizvoda u dijelu koji se odnosi na distributere odnosno obrtnike proizvođače i uvoznike, o čemu ću nešto više reći. Isto tako smo bili dužni uskladiti zakon sa Direktivom 42 od 2004.g. o ograničavanju emisija hlapljivih organskih spojeva i sa Direktivom o uslugama 123 iz 2006. koja se odnosi na ispitne laboratorije u pogledu iskustava njihovih kadrova. Dakle, to su razlozi zbog kojih smo mi pristupili ovim izmjenama zakona. U izmjenama i dopunama zakona određuje se nadležnost i odgovornost dionika u postupku donošenja i provedbe akcijskih planova. Dakle, u zakonu, u čl. 54. koja nam je u stvari najvažnija izmjena mijenja se način, mijenja se čl. 54. na način da se uvodi obvezno mišljenje o prihvatljivosti akcijskog plana koje daje ministarstvo i koje je sastavni dio donesenog akcijskog plana. Ministarstvo naime mišljenje daje o prihvatljivosti i donosi ga na temelju prethodno pribavljenih mišljenja nadležnih tijela državne uprave, nadležnih tijela jedinica područne i regionalne samouprave i drugih nadležnih tijela nositelja pojedinih aktivnosti i mjera. To je, to do sad nije dakle bila obaveza u ovom temeljnom zakonu. Mi dakle, ovu izmjenu odnosno mišljenje o prihvatljivosti akcijskog plana koje je obavezujuće za donositelje akcijski planova je prije svega se daje zbog toga da ministarstvo vršilo kontrolu prijedloga tih mjera i procjenu da li će te mjere koje je tijelo predložio u svom akcijskom planu rezultirati smanjenjem onečišćenja. One su sastavni dio toga akcijsko plana i bez mišljenja ministarstva dakle akcijski plan se ne može usvojiti. Do sada to nije bilo tako. Mi smo davali mišljenje koje nije bilo obvezujuće. Dodatno se propisuju obveze da su tijela državne uprave i jedinice područne (regionalne) samouprave i jedinice lokalne samouprave ili Grad Zagreb i druga nadležna tijela nositelji pojedinih aktivnosti i mjera dužni provesti i financirati te mjere za smanjenje onečišćenja zraka utvrđenih u akcijskome planu. Dakle, akcijski planovi se izrađuju na period od 4 godine, uglavnom na period od 4 godine. Odgovornost čelnika se ovdje pojavljuje u činjenici da je čelnik taj koji treba inicirati donošenje akcijskog plana ukoliko se na području njegove aglomeracije ili jedinice lokalne samouprave utvrdi da je, su određene onečišćujuće tvari prešle dozvoljenu odnosno propisanu razinu. Oni moraju izraditi akcijski plan. Taj akcijski plan u roku od 18 mjeseci moraju dostaviti na mišljenje ministarstvu jer u tih 18 mjeseci trebaju provesti javnu nabavu za, za ovlaštenog izvođača znači za ovlaštenika koji će im raditi, izrađivati taj stručni posao oko propisa mjera, propisivanja mjera u akcijskom planu. Ministarstvo mora u roku od 24 mjeseca taj akcijski plan, takav akcijski plan dostaviti Europskoj komisiji odnosno Agenciji Europske komisije na uvid. Donesen akcijski plan od strane jedinice lokalne i regionalne samouprave mora biti potvrđen od strane, dakle donesen, izglasan od strane predstavničkog tijela. Dakle, u tom periodu od, od 15, od 18 mjeseci mora se donijeti akcijski plan, mora se dobiti suglasnost ministarstva na mjere koje su propisane, predviđene u akcijskom planu i to nadležno predstavničko tijelo mora usvojiti. Iza Članka 54. dodajemo novi stavak kojim se uređuje praćenje provedbe mjera, vremenskog plana provedbe i onečišćenosti zraka kao rezultata provedbe mjera utvrđenih u akcijskom planu kao i javna objava izvješća. Istim člankom propisuje se i izrada izvješća o provedbi mjera i sadržaj izvješća za razdoblje od 2 godine. Izvinjavam se. Dodatno se propisuje i pokretanje postupka donošenja izmjena i dopuna akcijskog plana u slučaju neostvarivanja zadanih ciljeva. Dakle, i to smo uredili. Ministarstvo gospodarstva dakle šalje takav plan komisiji u EU, a on mora biti, plan koji je donijela lokalna samouprava mora biti objavljen i izvještaj o realizaciji plana u protekle 2 godine. Mora biti objavljen u, na mrežnim stranicama lokalne samouprave, regionalne ili Grada Zagreba i mora biti objavljen u službenom glasniku. Dakle, mora biti javno dostupan za sve zainteresirane koji žele pratiti provođenje mjera iz toga akcijskog plana unazad 2 godine. Ovim izmjenama se također daje se ovlaštenje ministru nadležnom za poslove zaštite okoliša da pravilnikom uredi sadržaj i format akcijskog plana, način i postupak donošenja akcijskog plana, obveze jedinica lokalne samouprave u postupku donošenja i praćenja. Do sada je ovim zakonom je bila samo predviđena obaveza da ministar propiše sadržaj i format akcijskog plana, dakle smo mu prošili ovlaštenja na određene, određene radnje. Isto tako su ovim zakonom se usklađuju određeni pojmovi sa novom Uredbom 1020 o nadzoru tržišta vezane u odnosu na distributere odnosno obrtnike, proizvođače i uvoznike određenih proizvoda. Isto tako u Članku 2. smo uredili pitanje izdavanja suglasnosti ministarstva za kupovinu i korištenje strogo ograničenih količina proizvoda koji odstupaju od graničnih vrijednosti i sadržaja hlapljivih organskih spojeva. U time se usklađujemo sa Direktivom 42 od 2004. godine o ograničavanju emisija hlapljivih organskih spojeva koje se nalaze u određenim bojama i lakovima i proizvodima za završnu obradu, za završnu obradu vozila. Dakle, da kažem o čemu se radi. Postoje boje koje su visoko hlapljive, do sada se njihov uvoz dešavao nekontrolirano i upotreba na tržištu, stavljanje na tržište se dešavalo nekontrolirano, mi smo sad rekli da će za uvoz i stavljanje na tržište takvih boja i lakova ovaj trebati, biti potrebna ishodovana suglasnost ministarstva gdje će se odrediti količina za korištenje tih boja, a to je su otprilike vrlo ograničene količine na 5, 6 do 10 kg takvih boja. Uređuje se pravni okvir koji se odnosi na upis podataka o malim i srednjim uređajima za loženje i plinskim turbinama u registar i dostava podataka o tim plinskim turbinama. Na ovaj način osiguravaju se obaveze prikupljanja podataka o emisijama i dostava izvješća sukladno EU propisima za pojedine izvore emisije koje trenutačno nisu pokriveni u zakonu. Proširuje se baza podataka i osigurava se, osigurat će se kvalitetniji inventar, a samim time i točni proračun ukupnih emisija onečišćujućih tvari. Dakle, uređaji za loženje preko 100 kilovata se trebaju upisati u bazu podataka koje ministarstvo vodi koje do sada nismo imali, a oni vrlo veliki uređaji dakle oni su već sami po sebi registrirani kroz ovaj okolišne, kod okolišne dozvole. Isto tako, uređuje se pravni okvir vezan za uvjete koji moraju ispunjavati ispitni laboratoriji u pogledu iskustva djelatnika na način da se smanjuju obveze ispitnih laboratorija vezano za zapošljavanje u dijelu radnih iskustava i kvalifikacija radnika na poslovima praćenja kvalitete zraka s ciljem osiguravanja lakšeg i korektnijeg ispunjavanja uvjeta za pokretanje djelatnosti i ishođenje dozvole ministarstva od strane pravnih osoba koji se žele baviti predmetnim djelatnostima, a da se pritom zadrži jednaka kvaliteta provedbe posla. Uredba je odredba je dorađena i temeljem primjedbi od strane Europske komisije u okviru odredbi propisanoj Direktivom o uslugama. Naime, o čemu se ovdje radi? Do sad je se trebalo, do sad smo imali kao uvjet za otvaranje ispitnih laboratorija činjenicu najmanje tri inženjera sa iskustvom od pet godina, po europskoj direktivi je sad taj cenzus smanjen, dakle za otvaranje ispitnih laboratorija i osnivanje dovoljno je da imate jednog visokokvalificiranog inženjera iz te branše sa pet godina iskustva na tim poslovima. Uređuje se pravni okvir vezan za mjerenje emisije onečišćujućih tvari iz malih ložišta, izdavanja dozvola za praćenje emisija onečišćujućih tvari u zrak iz nepokretnih izvora. S obzirom na prestanak važenja tehničke specifikacije CNTS 15-675 dakle to je eu standard koji je prestao važiti, sad ga zamjenjujemo našim pravilnikom koji ćemo donijeti. Usklađuju se odredbe o inspekcijskom postupanju te dodatno unapređuje sama provedba inspekcijskog postupanja pri inspekcijskom nadzoru kvalitete brodskih goriva koja se stavljaju na tržište u RH, kao i pri dostavi i korištenju na morskim objektima. Nadopunjuju se i usklađuju prekršajne odredbe u navedenom području. Propisuju se nove prekršajne odredbe koje se odnose na odgovornost zapovjednika pomorskog dobra ako koristi proizvode koji nisu u skladu s propisanom kvalitetom odnosno ako manipuliraju brodskim gorivima na pomorskom objektu u skladu s propisanim načinima. Predloženim izmjenama osiguravaju se uvjeti bolje provedbe kontrole kvalitete brodskih goriva što će u perspektivi rezultirati korištenjem kvalitetnijih brodskih goriva. Naime, o čemu se ovdje radi? Brodovi preko 400 tona kada uplovljavaju u luke RH moraju promijeniti gorivo, dakle gorivo do sad su plovili gorivo sa količinom sumpora 0,5% sada kada dolaze na vez moraju koristiti gorivo s ovim tankovima sa manje sumpora dakle sa 0,1% i tu činjenicu onda kontrolira inspektor i naravno postoji odgovornost samog brodara ukoliko se ne pridržava tih pravila. Dopunjuju se prekršajne odredbe u dijelu kažnjavanja pravnih fizičkih osoba odnosno obrtnika ukoliko ne ishode suglasnost ministarstva za kupovinu i korištenje strogo ograničenih količina koje odstupaju od graničnih vrijednosti, a sadržaja hlapivih organskih spojeva. To smo rekli da se radi o bojama i lakovima, dakle kad se koje se upotrebljavaju u građevinarstvu ili kad se oldtimeri kao muzejska vrijednost rekonstruiraju tad se koriste određene boje sa vrlo hlapljivim spojevima koje naravno mora kontrolirati ministarstvo. I ovdje što bih istakao dakle to je čl. 101., vezano za prekršajne odredbe, dopunjuje se čl. 101. na način da se odgovorna osoba u Gradu Zagrebu, jedinice lokalne samouprave kažnjava ako ne izradi izvješće o provedbi mjera iz akcijskog plana, isto tako se kažnjava ukoliko ne provede i ne osigura financiranje mjera koje su predviđeni akcijskim planom, isto tako će se kažnjavati čelnici lokalnih samouprava Grada Zagreba ukoliko ne prati provedbu mjera iz akcijskih planova. Kazna je propisana od 50 do 100.000 kuna, prema tome kazne su ozbiljne jer smatramo da trebamo prevenirati određena ponašanja koja bi dovela do toga da neprovođenje mjera iz zadanih akcijskih planova koje su sami sebi zadali dođemo u situaciju da RH onda bude kažnjavana od strane Komisije, Europske komisije i plaćamo vrlo visoke milijunske kazne koje bi opet u konačnici se prelile na proračune tih regionalnih i lokalnih samouprava. Dakle, zaključno, posljedice koje će izmjene zakona donijeti postit ćemo s tim da propisivanje strožih odredbi vezanih uz nadležnih jedinica lokalnih samouprava ćemo na neki način pokušati potaknuti svijet čelnika da o ozbiljnosti ovoga problema. Smanjit će se obaveza ispitnih laboratorija kao što sam rekao lakše će se oni osnivati, osiguravaju se uvjeti bolje provedbe kontrole kvalitete brodskih goriva što također moramo po eu standardima napraviti i dosadašnje obaveze se neće povećavati ne uvode se nova davanja već postojeće obveze za gospodarstvenike, dakle neće se primjena ovog zakona se neće reflektirati na teret gospodarstva. Izmjene ovog zakona su bile na e-Savjetovanju od 5.-21. studenog 2021.g., primili smo 10 primjedbi Grada Zagreba, dvije primjedbe pučke pravobraniteljice, Andrija Štampar Institut jedna primjedba i DHMZ Institut jedna primjedba. Nešto smo prihvatili, nešto odbili, ali nijedna primjedba nije se odnosila na čl. 101. dakle na visinu odnosno na samu činjenicu propisane odgovornosti, kazne za odgovornost čelnika lokalne samouprave. I samo ću vam reći još rečenicu, dvije, način kako funkcionira cijeli sustav kontrole kvalitete zraka u RH. Dakle, RH je prema uredbi podijeljena na pet zona i četiri aglomeracije, to su Grad Zagreb, to su Rijeka, Split i Osijek prema gustoći dakle prema standard je bio gustoća populacije. U RH imamo na teritoriju RH raspoređenih 26 mjernih postaja državnog karaktera, dakle državnih mjernih postaja, imamo lokalnih mjernih postaja negdje oko 50 i mrežnih postaja za posebne namjene koje su postavili onečišćivači dakle potencijalni onečišćivači dakle određeni industrijski pogoni koji imaju obavezu da kontroliraju emisije iz svoje proizvodnje. Dakle, mjerenje kvaliteta zraka rade, na državnim postajama, rade referentni laboratorij je DHMZ, znači institut, državna institucija, a na lokalnim mjernim stanicama mjerenje kvalitete zraka određuju ispitni laboratoriji. Zahvaljujem se.
Hvala lijepa. Imamo više replika, prva je poštovane zastupnice Vukovac.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, dakle velika onečišćenja zraka u gradu Slavonskom Brodu i okolici traju duže od 13 godina. Situacija je iz godine u godinu sve teža i sve gora. Po izvješću Europske agencije za okoliš pretprošle godine dakle 2020. godine grad Slavonski Brod bio je treći najgori grad u Europi po kvaliteti zraka. Danas raspravljamo o izmjenama Zakona o zaštiti zraka, ali zapravo se postavlja pitanje zar je moguće da je stari bio toliko loš, toliko nekvalitetan ili se zapravo radi o ignoriranju problema od strane vlade, od strane nadležnog ministarstva, od strane povjerenstava, pa zatim okolišne inspekcije, saborskog odbora, DHMZ-a, gradske županijske uprave jer nažalost djeluje kao da se ovaj problem do sada baš nikoga nije ticao. Zahvaljujem.
Poštovani državni tajnik.
Uvažena zastupnice dakle nije, ne bi se složio s vašom konstatacijom da ovaj problem nikog nije zanimao. Grad Slavonski Brod je bio tema na u našem ministarstvu dakle reći ću vam samo činjenice, ali nemam vremena da vam kalendarski to prikažem. 6 puta je grad Slavonski Brod slao svoj akcijski plan nama na kontrolu i 6 puta smo ga vraćali jer je bio, jer su mjere bile nekvalitetne, jer su akcijski plan izrađivali oni koji nisu imali ovlaštenje za to i mi smo u siječnju ove godine imali sastanak sa njima, sa gradom Osijekom i sa Zagrebom gdje smo ih konačno instruirali i rekli kako njihovi akcijski planovi trebaju izgledati. Prema tome nije da mi nismo o tome vodili brigu. Mislim da je adresa grad Slavonski Brod odnosno ljudi koji vode grad Slavonski Brod i koji ne shvaćaju ozbiljnost ovog problema na pravi način.
Poštovana zastupnica Raukar Galulin.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Poštovani gospodine državni tajniče, dogodila se pretpostavljam jedna mala omaška jer u prijedlogu piše da je za provedbu ovog zakona su financijska sredstva planirana u državnom proračunu za '21., vjerujem da je to omaška koja nam se svima može dogoditi. No međutim ipak bi to iskoristila da vas pitam koja su doista sredstva predviđena u državnom proračunu za '22. s obzirom na npr. problem kruzera i potkapacitiranost inspektorata da bi kontrolirao sve te, sve te situacije za koje znamo da su, da su brojne i nažalost izrazito opasne. Tako da evo možete li nam prokomentirati tu financijsku stranu tj. premali broj inspektora koji bi provedbu ovog zakona mogli doista kvalitetno kontrolirati. Zahvaljujem.
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem se uvažena zastupnice, dakle ne mogu komentirati broj, broj inspektora jer je to drugo državno tijelo. Dok je nadležni inspektorat bio u sastavu našega ministarstva u prošlom mandatu onda bi vam na to pitanje mogao odgovoriti, sad ne mogu sad treba odgovoriti čelnik te institucije o kapacitiranosti, ali ne sumnjam da te kolege ne rade ozbiljno svoj posao. Dakle, rade ozbiljno svoj posao, inspektori rade uvijek su i radili svoj posao. Što se tiče samih financijskih prijedloga, dakle onaj tko predlaže mjere u akcijskom planu taj mora imati osigurana sredstva. Dakle, nije samo lokalna samouprava predlagatelj mjera, lokalna samouprava odnosno aglomeracija, grad je taj koji će objediniti mjere i predložiti kao cjeloviti dokument akcijski plan. Tu se kao predlagatelji mjera mogu pojaviti i Hrvatske ceste za trasu koja prolazi, može se prijaviti neko ministarstvo. Dakle, svako za svoje mjere u svom proračunu mora predvidjeti sredstva. To je suština ovog zakona koju dosada nismo imali.
Poštovani zastupnik Mažar.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući. Uvaženi državni tajniče, s obzirom da raspravljamo o temi koja je na neki način uvijek zanimljiva građanima, pogotovo kada se nažalost desi određeno prekoračenje emisija u zraku i kada to bude glavna vijest na medijima, evo mogli smo čuti da već spomenuta Europska agencija za okoliš je i izdala dakle i svoje priopćenje vezano za kvalitetu zraka u Europi iako se ta kvaliteta podiže i dalje se to gleda kao najveća opasnost za zdravlje, a čak se predviđa da do 2050. godine će biti i glavni okolišni razlog smrtnosti među ljudima. Iz toga razloga pozdravljam sve ove mjere koje Vlada RH ovim izmjenama i dopunama zakona donosi i moje konkretno pitanje je s obzirom na zanimljivost teme, a vidimo da se osim javne dostupnosti podataka uvode i informacijski sustavi kako za zaštitu zraka tako i za zaštitu okoliša o kojima brine ministarstvo, da li će dakle ti podaci odnosno informacijski sustav biti dostupan građanima da uvijek vide situaciju. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Uvaženi zastupniče, dakle ja sam i rekao da između ostalog, između ostalih obveza čelnika lokalne samouprave i Grada Zagreba u okviru donošenja akcijskih i provođenja i praćenja provođenja mjera akcijskog plana jeste obaveza analiza učinaka mjera u zadnje protekle 2 godine i tu analizu objaviti na mrežnim stranicama svoga grada i u službenom glasniku kako bi svi zainteresirani koji, koje to zanima mogli pratiti i analizirati. Inače, inače da kažem da kvaliteta zraka na većini teritorija RH ipak prve kategorije. U određenim urbanim industrijskim mjestima je ona ovaj druge kvalitete, upravo i jeste suština ovog zakona da tu drugu kvalitetu podignemo za razinu više.
Poštovana zastupnica Maksimčuk.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, pozdravljam svaki napredak u našem zakonodavnom okviru koji će pomoći mojim sugrađanima da udišu čisti zrak. Koliko će ove izmjene i dopune i kvalitetniji način tumačenja ovoga zakona doprinijeti bržem detektiranju izvora zagađenja i njegovom naravno bržem rješavanje? Što će to značiti konkretno za moj grad Slavonski Brod i koliko će ove izmjene zakona pomoći u rješavanju problema mojih sugrađana? I naravno što će sve ministarstvo raditi da i poduzimati da se podigne kvaliteta zraka u cijeloj RH naravno ali prvenstveno mislim na moje sugrađane koji već godinama ovaj udišu onečišćen zrak.
Poštovani državni tajnik.
Uvažena zastupnice, dakle mi radimo ovo zato što je uočeno da dosadašnji akcijski planovi koje su 5 gradova gdje su razine onečišćenosti preko dozvoljenih uočene, između ostalog i Slavonski Brod, dakle želimo dovesti do situacije da se ti akcijski planovi prvo izrade kvalitetno, da mjere budu realne i mjere budu te koje će dovesti do smanjenja emisija ispod propisane razine i da se postoji činjenica odgovornosti da se zna tko odgovara za to što mjere koje smo sami propisali nismo proveli, nismo predvidjeli u proračunu sredstva za to sve skupa i ne možemo tražiti onda opravdanje u nekom drugome. Cilj ovoga zakona što dosad nismo imali da se, da se determiniraju subjekti koji su u cijelom tom postupku odgovorni.
Poštovani zastupnik Dretar.
Hvala vam lijepa poštovani predsjedavajući. Poštovani g. Horvat, evo zamolit ću vas da nam malo pojasnite, vidim ovdje iz e-savjetovanja da ste se kako bi rekli malo ovaj pokečkali sa Državnim hidrometeorološkim zavodom koji kaže da je tamo u tijeku sustav modeliranja adekvatnog emisijskog inventara itd., itd. u sklopu RQ projekta traži prijelazno razdoblje, u odgovoru ovdje vidimo da im kažete pak dosta oštrim tonom Državni hidrometeorološki zavod dužan je pokazati napredak itd., itd., pa da nas evo malo izvijestite o tome što je RQ projekt i u kojoj je trenutno fazi? Hvala vam na odgovoru.
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem se uvaženi zastupniče. Dakle, kratko u rečenici, RQ projekt je projekt kojim mi trebamo … [[Govornik se ne razumije]] određene mjerne postaje. Jedna nova mjerna postaja iz tog projekta će biti postavljene u Omišlju. Zašto smo im rekli da trebaju ubrzati? Zato što svoj dio terminski što smo trebali prema samom projektu uraditi nisu baš uradili u terminima koji su trebali, dakle i onda smo to sve mi na kraju dogovorili i popeglali i projekt ide dalje, ali smo imali potrebu da kažemo slušajte, imate svoj dio odgovornosti u provođenju projekta.
Poštovana zastupnica Opačak Bilić.
Hvala vam lijepo. Poštovani državni tajniče, evo naravno poznat vam je ovaj već dugogodišnji problem onečišćavanja zraka, onečišćenog zraka u Slavonskom Brodu, dakle gotovo već 13.g. ne pronalazi se rješenje, niti mi građani evo vidimo nekakvu volju za rješavanjem tog problema. Evo ako uđemo na stranice Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja o kvaliteti zraka u Slavonskom Brodu, bilo kad kad uđemo na tu stranicu unazad 13.g. evo Slavonski Brod je uvijek obilježen minimalno žarko crvenom ili najčešće ljubičastom bojom ovaj koja evo označava izrazito visoko zagađenje i tako svaki dan. Evo, recite mi što konkretno poduzimate da bi zapravo smanjili zagađenje i zaštitili zdravlje ljudi jer evo rekli ste i kolegici Vukovac da ste već dosad 6 puta raspravljali, dakle samo raspravljali ili ste nešto činili, što ste dosad, dotad radili, znači samo ste vraćali te akcijske planove nazad na doradu ili koje su evo vaše mjere koje ste poduzimali?
Poštovani državni tajnik.
Uvažena zastupnice, ne znam da li smo se razumjeli šta je suština ovog zakona. Meritum ovog zakona jeste da čelnici i odgovorne osobe u lokalnoj samoupravi propišu mjere i odgovaraju za njihovo provođenje. Kad smo razgovarali sa njima 6 puta smo ih vraćali jer smo procjenjivali da mjere koje su predložili Slavonskom Brodu nisu ozbiljne mjere koje će dovesti do smanjenja razine onečišćenja. To je naš zadatak, a ovo je pitanje koje ste trebali adresirati čelniku vašeg, vašeg, vašeg grada. Inače Slavonski Brod ima više problema, najveći problem je onečišćenje u zimskom periodu uslijed saobraćaja i naravno kućnih ložišta i 40% je, procjenjujemo od 30 do 40% utjecaj rafinerije odnosno susjednih država, dakle to je, to je suština u Slavonskom Brodu.
Poštovana zastupnica Opačak Bilić je digla povredu Poslovnika, u čem je povrijeđen Poslovnik?
… [[Govornik se ne razumije]] potpredsjedniče smatram da je povrijeđen čl. 238. od strane državnog tajnika. Ako, znači direktno ste rekli da vi niste odgovorni za to što je zagađen, za provođenje mjera nego je odgovorna JLS. Jest, ali jednako ste, ne možete vi samo uzeti plan, reć ovo nije dobro i vratit na doradu, znači morate neke i vi korake poduzimat. Valjda je ministarstvo tu da poduzima korake.
Dobro, to je ovaj bila tipična replika, pa dobijate opomenu. Ja vas molim nemojmo zlorabiti instituciju povrede Poslovnika u svrhu replika. Poštovana zastupnica Orešković.
Hvala. Uvaženi predlagatelju, ovo je jedan uistinu važan zakon, no nažalost to je loš zakon, zakon koji sam u sebi sadrži sistemsku grešku i zamku za lokalnu samoupravu. Naime, kad kažem sistemska greška mislim na slijedeće, kažete da je nadležno tijelo za provedbu ovog zakona Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja, tako ste to obrazložili. Međutim, potom ste jasno naveli da se ovim zakonom daje ovlaštenje ministru nadležnom, pazite sad, za poslove zaštite okoliša da pravilnikom utvrdi sadržaj i format akcijskog plana, način i postupak donošenja akcijskog plana itd., dakle sistemska greška. A kada kažem zamka za JLS, od njih se traži da donesu akcijski plan, a pri tom uzroke onečišćenja će utvrđivati državni inspektorat koji je u nadležnosti izvršne vlasti, a pri tom mjere da se zrak poboljša uopće nisu u ingerenciji [[Upadica: Hvala, poštovani državni tajnik]] i u ovlastima lokalnih samouprava. Ovo je loše i ovo je podvala [[Upadica: Hvala, hvala vam lijepo, hvala]] Hvala g. Reineru, ne trebate se baš svaki put toliko uzbuditi.
Ja se uopće ne uzbuđujem, ali vi ste 17 minuta premašili, kad bi svako drugi se ponašao na taj način ne hajući za demokratsko pravo drugih kolega onda to nije parlamentarizam, pa slijedeći puta ću vam odmah dati opomenu nakon sekunde kad produžite. Izvolite, u čem je povrijeđen Poslovnik osim što ste ga vi povrijedili, izvolite.
Dakle, 238., dakle, povreda i Ustava i Poslovnika i same svrhe [[Upadica Reiner: Dobivate opomenu.]] HS-a i demokracije je u tome što vi najveći problem vidite, koliko, sedam sekundi mog premašenog govora.
Ja vidim problem u nepoštivanju Poslovnika [[Upadica Orešković: Sedam sekundi u polupraznoj sabornici.]] koje smo mi svi ovdje. Dobivate drugu opomenu. Izvolite poštovani državni tajniče.
Zahvaljujem se. Dakle, na koji način se rade mjerenja i na koji način se donose akcijski planovi, dakle akcijski planovi se donose samo za one aglomeracije gdje se na godišnjem prosjeku utvrdi da je onečišćenje česticama, dakle ne samo lebdećim nego i ostalim onečišćujućim tvarima preko propisanih veličina one moraju donositi akacijski plan. I sasvim je normalno da je onda obaveza tih čelnika i tih lokalnih jedinica da donose akcijske planove, propisuju mjere kako bi zaštitile svoje stanovništvo. Dakle, ne može se ministarstvo pogrešna je teza da će ministarstvo raditi te stvari, a naravno da su relevantni podaci oni koje donose sa mjernih postaja državna institucija kao što je DHMZ. Pa kome ćemo vjerovati ako nećemo DHMZ-u vjerovati u analizi tih podataka?
Poštovana zastupnica Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. U samom zakonu došlo je do izmjene i čl. 81., a odnosi se na pomorsku plovidbu odnosno brodove što je interesantno za nas u Dalmaciji. Da li je s obzirom da je ovdje detaljno obrazloženo što se događa u slučajevima da to brodsko gorivo ne odgovara standardima, da li je bilo do sada puno prekršaja u tom smislu, da li je bilo puno korištenja takvog nekvalitetnog goriva koje onda narušava eko sustav i mora i zraka i što u tom smislu se misli još napraviti?
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem se. Uvažena zastupnice, dakle propisana je jasna obveza tržišnog inspektorata da kontrolira spremnike takvih brodova i propisana je jasna odgovornost i kaznena odnosno prekršajna odgovornost ovlaštenih brodara. Ja ovdje hoću reći, dakle postojala je potreba da se izvrši kontrola vjerojatno zato što su postojali prekršaji, što je uočeno da postoje različita ponašanja. Dakle, brodovi preko 400 tona koji u luke RH uplovljavaju, vežu se moraju iz svojih tankova izbaciti gorivo sa velikom koncentracijom sumpora, a to je 0,5% i više i upotrijebiti gorivo sa malom koncentracijom do 0,1%. U to ne spadaju dakle ne postoji opasnost za naše ribarske brodite, u tu kategoriju ne spada obveza za ribarske brodice, kočarice itd. Dakle, to su brodovi tonaže preko 400 tona, to su uglavnom ovi veliki prekooceanski brodovi i naravno trgovački brodovi itd [[Upadica Reiner: Hvala.]] Dakle ne postoji opasnost za [[Upadica Reiner: Hvala.]] da bi to bila obaveza …
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče. Na tragu replike kolegice Dalije Orešković strateške projekte RH pokreće Vlada RH na prijedlog ministarstva. Prihvatljivost projekta za okoliš temeljem studije utjecaja na okoliš utvrđuje rješenjem ministar gospodarstva i održivog razvoja. Onečišćivač u ovim slučajevima u kojima ja govorim, a znate da se radi o Omišlju jesu poduzeća koja su u vlasništvu ili RH ili su osnovana od strane javnih poduzeća tipa HEP i Plinacro, govorim o LNG terminalu. Onečišćenje zraka utvrđuje naručenim izvješćem, plaćenim od strane onečišćivača ili od strane Državnog inspektora, a posredstvom DHMZ-a. Temeljem toga jedinica lokalne samouprave koja ni luk jela, ni luk mirisala mora izraditi akcijski plan, mora ga provesti, mora provesti mjere u protivnom ona plaća kazne. Gdje je tu ministarstvo i ministar gospodarstva koji je od početka onaj koji je odgovoran za to što onečišćivač radi?
Poštovani državni tajnik.
Uvažena zastupnice, dakle nije ministar odgovoran za to što onečišćivač radi, to je odgovoran onečišćivač. Prije nego što se stavilo u funkciju ovi pogoni o kojima govorite oni su morali proći određeni screening gdje smo imali studiju utjecaja na okoliš, gdje su se propisale mjere koje oni trebaju u svom poslovanju izvršavati, te mjere treba da inspektorat prati, ukoliko one nisu ispunjene zna se ko je odgovorna osoba za kažnjavanje, dakle to u svakom slučaju nije ministar. Isto tako postoje objekti koji podliježu okolišnim dozvolama po karakteru svoje proizvodnje i oni u tim okolišnim dozvolama su vrlo strogo propisane mjere koje oni moraju u svom poslovanju poduzimati i koje se prate i taj dio se ne poklapa s ovim dijelom o kojim vi govorite da postoji odgovornost lokalne samouprave oko toga. To je odgovornost subjekta koji ne postupa prema mjerama iz okolišne dozvole odnosno iz studije koja joj je dozvolila koja je dala suglasnost za početak rada. To je to.
Poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovani državni tajniče. Vi kažete da je kvaliteta zraka u Hrvatskoj zadovoljavajuća, a Europska agencija za okoliš već godinama u svom izvješću kaže da je kvaliteta zraka u Hrvatskoj razlog za zabrinutost. Procjenjuju da je čak svake godine preko 5.000 preuranjenih smrti zbog loše kvalitete zraka. Od Kopačkog rita do Koprivnice nema nijedne mjerne postaje koja je dio državne mreže, pa sad vi meni recite kako će te lokalne zajednice koje i onako ovise o državnom proračunu riješiti pitanje postavljanja mjernih postaja, pitanje kvalitetnog praćenja monitoringa od strane nadležnih institucija čije cijene idu i do pola milijuna kuna, a nemaju novaca i ovise o državnom proračunu? Sve ovo meni izgleda kao presipavanje iz šupljeg u prazno.
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem se. Uvažena zastupnice, dakle ne vidim da je to presipavanje i šupljega u prazno, mi pokušavamo samo urediti ovu temu urediti na način kako je to uređeno u zemljama EU. Mnogo je dionika u tome da li ćemo u tom poslu uspjeti, dakle počev od ljudi u lokalnoj samoupravi, pa do redom svih zainteresiranih odnosno obveznih sudionika pa čak i do ministarstva. Dakle, nije to jednostavan posao i ne može se ta stvari urediti propisivanjem normi u ovom zakonu, ali smo to pokušali uraditi i mislim da ukoliko postoji potreba da na prostoru od Kopačkog rita do Koprivnice gdje postoji mjerna stanica, inače postoji tamo mjerna stanica, nije moguće da Grad Osijek ne može isfinancirati mjernu stanicu koja košta milijun kuna godišnje troškovi. Jel to problem za Grad Osijek?
Oprostite moram dati prvo riječ, jeste vi zatražili poštovana zastupnice Vučemilović povredu Poslovnika? U čemu je povrijeđen Poslovnik?
… [[Govornica naknadno uključena.]] u Osijeku, ali šta je sa Našicama, šta je sa Belišćem, šta je sa Donjim Miholjcem, sa jednom mobilnom mjernom postajom bi to riješili, ali oni nemaju novaca za to.
Dobro, to je tipična replika i ja vas lijepo molim, evo pogledajte prvi ste na redu u ime kluba zastupnika sve ste to mogli reći tada. Nemojte zlorabiti Poslovnik. Naravno da dobivate opomenu. Izvolite poštovani državni tajniče. Zapravo ne, vi ste odgovorili i sad sljedeće pitanje poštovana zastupnica Antolić Vupora.
90% stanovnika europskih gradova izloženo je onečišćenju to im skraćuje život za osam mjeseci. Život u hrvatskim gradovima svodi se na to koliko je grad zapravo financijski odgovoran i moćan da osigura mjerne stanice. U Varaždinu je osigurano 300.000 kuna upravo za mjerne stanice kako bi se ta kvaliteta zraka zapravo počela mjeriti i da građani na osnovu svih tih vrijednosti počinju na neki način i rješavati svoje pitanje zdravlja. Ovdje je ono što je ključno je pitanje odgovornosti, pitanje zapravo onoga što ministarstvo u odnosu na to da prebacuje dio svoje odgovornosti u procjeni kvalitete zraka na HZMO očekuje da će u toj cijeloj priči oko zaštite zdravlja i kvalitete zraka zašto ministarstvo bježi od svog dijela odgovornosti. Čini se da je tako.
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem se. Uvažena zastupnice, dakle ministarstvo ne bježi od svog dijela odgovornost. Mi smo izvršna vlast koja treba da napravi zakonodavni okvir kako će ostala tijela u toj stvari postupati, inspektorat, grad itd. i to smo jasno ovdje definirali. Ono što možemo napraviti, možemo definirati određenu politiku koja će pomoći tim gradovima da smanji činjenicu onečišćenosti. Ja ću sad ovdje reći zbog vremena kratak podatak, dakle 2020.g. Fond za zaštitu okoliša na ovu temu proveo je 11 poziva i u vrijednosti od 430 milijuna kuna, 2021.g. proveo je još tri poziva u vrijednosti od 525 milijuna gdje su se mogli javiti i čelnici lokalnih samouprava, a pitanje koliko se ko javio, kako je ko bio spreman konzumirati ova sredstva, a ja ovdje imam podatke kolika je realizacija. Prema tome, o odgovornosti bi se dalo razgovarati. Hvala vam.
Poštovani zastupnik Totgergeli.
Hvala. Poštovani potpredsjedniče sabora, poštovani državni tajniče. Pa prema dostupnim podacima i prema nekom osjećaju koje imam mislim da veliki dio teritorija RH ustvari ima kvalitetu zraka koju mnoge europske zemlje nemaju. Međutim, naravno imamo i točke gdje to nije tako, tu se već u više navrata spominjao Grad Slavonski Brod, a i sami ste rekli da onečišćenje u Slavonskom Brodu 40% dolazi iz susjedne nam Republike BiH, pa me čisto zanima kakva je komunikacija našeg ministarstva sa tijelima koja su zadužena za kvalitetu zraka u Republici BiH.
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem se. Uvaženi zastupniče, dakle ministarstvo još u prethodnom mandatu je imalo razgovore sa nadležnim ministarstvom u BiH i vezano za temu Slavonskog odnosno Bosanskog Broda, rafinerije, određeni pomaci su urađeni. Koliko mi imamo informaciju nemamo više taj stupanj emisija i zagađenja prema Slavonskom Brodu kao što smo imali do sad. Naravno da ovdje treba reći da se to zagađenje odnosno onečišćenje se povećava u zimskom periodu kad imamo problem saobraćaja, kad imamo problem individualnih kućnih ložišta ljudi i dalje lože na drva, da ne pričam sad u situaciju koju ćemo imati u budućnosti zbog poskupljenja energenata gdje će po logici stvari ljudi ići na jeftinije gorivo. Imamo ovdje i emisije sumporovodika koji ne dolaze iz druge države, prema tome Brod je malo kompleksnija priča.
Hvala lijepa. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne, onda otvaram raspravu i prva će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govoriti poštovana zastupnica Vesna Vučemilović. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Kada mi gledamo te promidžbene spotove za Hrvatsku kao turističku destinaciju sve pršti od ljepote, zdravlja, čiste netaknute prirode i to je u redu kada pozivamo turiste da se hvalimo sa onim što je dobro. Slično je i kada gledamo podatke relevantnih institucija koje su dužne javnost izvijestiti o kvaliteti zraka, ali onda se mi moramo zapitati zašto se građani tuže, zašto prosvjeduju Slavonski Brod, Zagreb, Donji Miholjac, Belišće i manje-više sva mjesta u blizini centara za gospodarenje otpadom. I to su samo neka od brojnih mjesta gdje se građani žale na lošu kvalitetu zraka, a naše institucije kažu da je sve manje-više u redu. Evo čuli smo i od poštovanog državnog tajnika zrak je prvorazredne kvalitete, pa onda hajdemo vidjeti što kažu europske institucije. Ja ih pratim već neko vrijeme i ta izvješća stalno govore jedno te isto, kvaliteta zraka je razlog za zabrinutost. Čak kažu još tamo 2014. da su troškovi povezani sa zdravljem, a nastali zbog onečišćenja zraka iznosili više od 2 milijarde eura godišnje. Znači bolovanja, povezani troškovi, gubici u poljoprivredi, troškovi za zdravstvo itd., taksativno se navodi kako su oni došli do te 2 milijarde eura. Već sam rekla preko 5.000 preuranjenih smrti svake godine zbog loše kvalitete zraka. U tri zone kvaliteta zraka je bila loša i premašeni su standardi, znači nije to taj samo Slavonski Brod koji se često spominje i koji manje-više svi znamo nego su to i Zagreb i cijeli niz nekakvih drugih, Kutina, Osijek, cijeli niz drugih dijelova naše Hrvatske gdje su povećana prekoračenja zabilježena za lebdeće čestice, ali isto tako i dušikov oksid i neki drugi spojevi koji su također loši i kvare tu kvalitetu zraka. Isto tako ono što se navodi to je da nema dovoljno mjernih postaja. Prema podacima još tamo iz 2015. u Hrvatskoj ima 155 industrijskih postrojenja koji moraju imati dozvolu u skladu s Direktivom o industrijskim emisijama. Najviše 39% ih je bilo u kategoriji druge aktivnosti, znači to je uglavnom intenzivan uzgoj peradi ili svinja, 25% sektor gospodarenja otpadom, 15% u sektoru proizvodnje minerala i cementa, imamo još uvijek 3 cementara i 6% u elektromagnetskom sektoru. E sad koji su nam ti industrijski sektori bili izvor znatnih količina emisija u zrak? Elektroenergetski sektor za emisije sumporovih oksida, dušikovih oksida i većine teških metala, zatim sektori iz kategorije druge aktivnosti za emisije ne metanskih hlapivih organskih spojeva i amonijaka, rafinerijski sektor iza emisije nikla i tako, isto tako manjeg dijela teških metala. Slijedeći sektori su bili ključni za emisije u vodu jer to je povezano, ne možemo to odvojiti jedno od drugog, kemijski, rafinerijski i elektroenergetski sektor, te sektor gospodarenja neopasnim otpadom. Industrijski sektori koji su proizveli najviše opasnog otpada bili su rafinerije, gospodarenje otpadom i metalurgija. Najveći postotak ne opasnog otpada nastao je u sektoru gospodarenja otpadom, te potom u sektoru druge aktivnosti i elektroenergetskom sektoru. I sada vidimo dosta toga se ovim izmjenama i dopunama prebacuje na JLS. Kako sam ja i županijska vijećnica na jednoj od županijskih sjednica županijske skupštine sam postavila pitanje isto vezano za kvalitetu zraka jer imamo probleme i u Belišću i u Miholjcu i u Našicama gdje god su ta neka postrojenja koja još uvijek su u toj kategoriji onečišćivača, ljudi se žale, nešto je možda i subjektivne prirode, ali mi ne znamo, dok god nemamo mjerne postaje mi ne možemo znati kakva je točno kvaliteta zraka. Kao što sam rekla imamo u Kopačkom ritu koji je inače park prirode, pa bi valjda tamo i trebala bit kvaliteta zraka dobra, ne znam zašto je uopće tamo, možda je ruža vjetrova takva ne znam, a do Koprivnice nema nijedna mjerna postaja koja je dio državne mreže. Znači mi imamo u Hrvatskoj 75 automatskih postaja, ali samo 27 je dio državne mreže, ostale su ili dio lokalnih mreža ili mjerene postaje onečišćivača. E sad, te mjerne postaje onečišćivača moram priznati da sam tu skeptična jer to meni onako ide po onom kadija te tuži, kadija ti sudi. Oni sami mjere onečišćenje i mi njima moramo vjerovati na riječ, ništa ne impliciram, ali ipak više vjerujem državnim postajama i onima koji su dio državne mreže. Uskoro ćemo znači imati nove dvije mjerne postaje u gradu Osijeku, ali opet ne rješavamo problem tih potencijalnih mjesta gdje se ljudi uistinu žale, javljaju mi se, šalju mi poruke preko društvenih mreža, kontaktiraju me i iz Belišća i iz Miholjca, ali i iz Našica. To bi se moglo riješiti jednom mobilnom mjernom postajom. Ja ne znam zašto ne razmišljate u tom smjeru, ja sam postavila i pitanje resornom ministru i opet se to prebacilo na JLS i to nekako se ko loptica prebacuje od lokalne samouprave do ministarstva i ministarstvo opet na lokalnu samoupravu i rezultat toga je da građani udišu zrak koji je upitne kvalitete, a to vidimo iz izvješća EU. Znači ako službena agencija na razini EU kaže da je zrak takve kvalitete da je to razlog za zabrinutost mi nemamo razloga da njima ne vjerujemo i sada mi opet ovim izmjenama i dopunama prebacujemo odgovornost na JLS, ali oni nemaju novaca, oni ionako ovise o državnom proračunu. 2 milijarde i 200 milijuna kuna je predviđeno u državnom proračunu kao sredstva za JLS jer oni nemaju dovoljno, pogotovo ove u Slavoniji gdje imamo još nešto te industrije i gdje su ti onečišćivači i kako će onda oni uopće platiti mjerenje koje treba napraviti Državni hidrometeorološki zavod i koje ide do pola milijuna kuna, a kamoli još instalirati mjernu postaju. Oni za to jednostavno nemaju novaca. Znači, imamo slučaj u Donjem Miholjcu tog bio plinskog postrojenja, tamo su vam se izredale apsolutno sve inspekcije, utvrdili su brojne nepravilnosti, dovozio se bio otpad pomiješan sa komunalnim otpadom i zbrinjavao u tom bio plinskom postrojenju. To je inspekcija utvrdila, nešto se pomaklo po tom pitanju, ali kada, kada su građani prosvjedovali, znači oni su morali prosvjedovat i izać na ulicu blokirati cestu da kamioni ne dovoze taj pomiješani biotopad sa komunalnim otpadom da se nešto, da se nešto pomakne sa mrtve točke. Mada i sada dolazi biootpad i kanalizacijski mulj iz Italije. Iz Italije. Građani Belišća se također žale. Znači graditi mjerne postaje na svakom mjestu nije moguće to svi znamo. One su preskupe da bi mi sad baš u svakom gradu to imali, ali sa mobilnim postajama bi to mogli riješiti kako bi građani udisali zrak odgovarajuće kvalitete. I ja stvarno moram ukazati na to da se radi o vrlo ozbiljnom problemu. Prebacivanje loptice na gradove, na općine, na županije neće riješiti problem. Imamo i Fond za zaštitu okoliša, imamo ministarstvo znači ulažemo užasno puno novaca u projekte vodokomunalne, znači izgradnju vodovodne, kanalizacijske mreže pa zar ne možemo odvojiti još dio da se postave mjerne postaje, da se uzmu mobilne mjerne postaje i da taj zrak onda uistinu bude prve kvalitete kao što kaže poštovani državni tajnik. Hvala.
Slijedeći klub zastupnika bit će onaj HSLS-a i Reformista, a govorit će poštovani zastupnik Darko Klasić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Državni tajniče sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege, klimatske promjene i uništavanje okoliša prijetnje su svima nama pa i cijelom svijetu. EU na ovom području djeluje proaktivno i postalo je dosta, postavila je dosta visoke ciljeve kako bi se riješili ti problemi. Europski zeleni plan namjerava prostor EU pretvoriti u moderno resursno učinkovito i konkretno gospodarstvo i osigurati do 2050. godine nama neto emisiju stakleničkih plinova. Europska komisija zato je i donijela niz prijedloga kako bi se do 2030. godine klimatskim i energetskim, prometnim i poreznim politikama smanjile i neto emisije stakleničkih plinova za barem 55%. U usporedbi sa razinama iz 1990. godine kvaliteta zraka i s njima povezani sustav postaju u modernom društvu sve važniji predmet proučavanja kako rastućih ekoloških, zdravstvenih problema posebno u razvijenim urbanim centrima. Hrvatska i Europa je gusto naseljena, a predviđa se da će 80% građana živjeti u gradovima ili u blizini gradova. Gradovi često dijele iste probleme poput loše kvalitete zraka, velike razine buke, emisije stakleničkih plinova, oskudnosti vode i otpada. Na prostoru RH razdoblje snažne urbanizacije i stvaranje i masovnih potrošačkih navika obilježava ovo naše vrijeme i kao posljedično tome i utječe na kvalitetu zraka. Ipak u zadnjih nekoliko desetljeća došlo je do opće podizanja ekološke svijesti stanovništva pa je i pitanje zraka sve češće tema u javnom prostoru. Pogotovo je to postalo izraženo u Zagrebu i ostalim većim urbanim sredinama kao posljedica emisije iz prometnog sektora sustava obrade otpada i specifičnih industrijskih postrojenja kao što su rafinerije. U Zagrebu je to i posljedica nekoliko ozbiljnih ekoloških incidenata kao i neriješenih odlagališta otpada Jakuševac koji direktno utječe na kvalitetu zraka skoro svih stanovnika Novog Zagreba. Nažalost iako je prisutan trend podizanja svijesti stanovništva po pitanju zaštite okoliša postoji realna opasnost narušavanja kvalitete zraka pogotovo zbog najnovije energetske krize jer će građani biti prisiljeni iz ekonomskih razloga upotrebljavati različita goriva koja mogu značajno utjecati na kvalitetu zraka. Toga ćemo vrlo brzo postati očigledno i svjedoci. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti zraka gotovo svim elementima predstavlja usklađivanje nacionalnog zakonodavstva sa zakonodavstvom EU i u tom smislu HSLS nema posebnih prigovora. Međutim, spornim smatramo dio Članka 7. Naime, podržavamo izmjenu Članka 7. stavke 3. kojim se Državni hidrometeorološki zavod ovlašćuje za provedbu modeliranja za potrebe i stručnih analiza podataka o emisijama onečišćenja tvari i određivanja doprinosa pojedinih izvora emisijama raznim onečišćenih tvari u zraku za potrebe izrade akcijskih planova iz Članka 54. ovog zakona. Smatramo kako je jedna od osnovnih djelatnosti Državnog hidrometeorološkog zavoda praćenje kvalitete zraka te upravljanje državnom mrežom za praćenje kvalitete zraka. Obzirom da je Državni hidrometeorološki zavod stručno, kadrovski i tehnički osposobljen onda je logično da provodi spomenuto modeliranje i stručne analize. Poznato je kako je Državni hidrometeorološki zavod uspostavlja sustav modeliranja u procesu uspostave u sklopu proširenja i modernizacije državne mreže za trajno praćenje kvalitete zraka. U tom kontekstu je sporan članak, stavka 4. Članka 7. koji dodaje da i nije u postojećem zakonu, a odnosi se na situaciju kada državni hidrometeorološki zakon nije u mogućnosti obavljati poslove modeliranja za potrebe stručnih analiza podataka o emisijama onečišćenja tvari i određivanja doprinosa pojedinih izvora emisije raznim onečišćenjima tvari u zraku za potrebe izrade akcijskih planova iz Članka 54. ovog zakona. U tom slučaju Državni hidrometeorološki zavod dužan je osigurat provedbu tih poslova bez odgađanja. Ovdje nije jasno koje su to okolnosti koje mogu spriječiti Državni hidrometeorološki zavod da obavlja svoju osnovnu djelatnost budući se uspostava, uspostava sustava modeliranja provodi u sklopu proširenje i modernizacije državne mreže za trajno praćenje kvalitete zraka. Ukoliko sustav nije u potpunosti spreman logičnije je odrediti realno vrijeme kada će biti uspostavljen. Prema prijedlogu ovog zakona, aha iz dostavljenih materijala jasno je kako navedenom dopunom zakona kroz Članak 7. stavke 4. ne predstavlja obavezu koja bi proizlazila iz europske direktive. Također podsjećamo kako je u sklopu provedbi postupka javnog savjetovanja i sam Državni hidrometeorološki zavod smatrao da novi st. 4. u čl. 7. zakona nije potreban i predložili su ga izbrisati iz prijedloga. Samo obrazloženje izmjene čl. 7. u daljnjim materijalima nije obrađeno na adekvatan način, što smatramo velikim propustom i prema prijedlogu ovog članka državno i hidrometeorološki zavod može odnosno mora dodijeliti posao za koji je zakonom određen da on radi. Mišljenja smo kako je ovako formuliran članak pogodan za manipuliranje i dodjeljivanje poslova mimo kriterija i nadzora, te je kao takav može biti suprotan javnom interesu i predlažemo da se isti odbaci pogotovo st. 4. čl. 7.. Evo, hvala lijepo.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj zeleno-lijevog bloka, a govorit će poštovana zastupnica Urša Raukar Gamulin, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedavajući, poštovani g. državni tajniče sa suradnicima. Dakle, ove izmjene i dopune važan su pomak u borbi protiv onečišćenja zraka i da odmah na početku kažem Klub zeleno-lijevog bloka će ih podržati u ovom prvom čitanju i opet u nadi da ćete prihvatiti primjedbe i prijedloge iz ove rasprave. Naše primjedbe su slijedeće, dakle komisija je 12. svibnja 2021.g. donijela akcijski plan EU prema postizanju nulte stope onečišćenja zraka, vode i tla u okviru Europskog zelenog plana koji se u ovom prijedlogu izmjena i dopuna Zakona o zaštiti zraka nažalost ne spominje. U planu su postavljeni glavni ciljevi smanjenja onečišćenja do 2030. i EU se usmjerava prema postizanju ciljeva za 2050., dakle zdravog planeta za zdrave ljude, posebno u pogledu poboljšanja kvalitete zraka radi smanjenja broja slučajeva preuranjene smrti uzrokovanih onečišćenjem zraka, dakle za 55% do 2030.. U planu je naravno naveden i niz inicijativa i mjera uključujući i slijedeće, usklađivanje standarda kvalitete zraka s najnovijim preporukama Svjetske zdravstvene organizacije. Onečišćenje je glavni uzrok brojnih mentalnih i fizičkih oboljenja i slučajeva preuranjene smrti osobito kada je riječ o djeci, ljudima s određenim zdravstvenim problemima i starijim osobama. Osobe koje žive u siromašnim područjima često žive u blizini onečišćenih lokacija ili u područjima s vrlo velikim protokom prometa. Netoksičan okoliš ključan je i za zaštitu naše bio raznolikosti i eko sustava jer je onečišćenje jedan od glavnih uzroka gubitka bio raznolikosti koji smanjuje sposobnost eko sustava da pruža, da pružaju usluge kao što su sekvestracija ugljika i dekontaminacija zraka i vode. Prema nedavnom izvješću Europske agencije za okoliš o zdravlju i okolišu onečišćenje zraka u EU svake godine uzrokuje više od 400.000 slučajeva preuranjene smrti, među ostalima i od raka. Ne postoje baš lako pretraživi podaci o negativnim utjecajima na zdravlje u Hrvatskoj, ali po izvorima Europske agencije za okoliš procjena je kako samo od lebdećih čestica ove PM 2,5 imamo oko 1.000 prijevremenih smrti godišnje u Zagrebu, a za Hrvatsku je procjena 50 do 150 prijevremenih smrti na 100.000 stanovnika. Sve sam ovo ukratko rekla zbog naših građana da dobe ove neophodne informacije kako bismo se svi zajedno mogli još više aktivirati oko te borbe za čišći zrak i nažalost kažem u ovom prijedlogu nema riječi o ovom akcijskom planu iz svibnja '21.. U javnoj raspravi je Nastavni zavod „Andrija Štampar“ dao nekoliko primjedbi, pa većina tih primjedbi jest usvojena, ali odbijena je ona oko uključenja bioloških čestica u zakon, npr. alergenih biljnih vrsta koje emitiraju pelud i spore, to je tzv. prirodni izvor onečišćenja zraka. Na temelju znanstvenih činjenica sve je veći iskazani rizik utjecaja ovih čimbenika na zdravlje i kvalitetu života, te posebno utjecaj na urbane sredine i gospodarstvo u cjelini. U EU se gospodarstveno opterećenje radi invazivne bilje vrste ambrozije procjenjuje na 7,4 milijarde eura godišnje. U Zagrebu imamo postavljenu dobro, dobru osnovnu mrežu za praćenje alergenskog peluda u zraku čije kapacitete bi trebalo jačati u skladu s prioritetima prilagodbe klimatskim promjenama i održivog razvoja. I zato predlažemo ministarstvu da još jednom razmotri ovu primjedbu i uvrsti ju u ove izmjene u drugom čitanju. Činjenica da pelud nije definirana EU direktivama smatramo da ne bi trebala biti prepreka jer direktive, barem koliko je nama poznato, ne zabranjuju dodatne parametre u mjerama protiv onečišćenja zraka. I ja mislim i mi mislim da je DHMZ s pravom dao primjedbu u e-savjetovanju da se briše nadodani stavak čl. 7., st. 4. čl. 7. važećeg zakona, a u o ovim izmjenama čl. 1.. Dakle, tim stavom, tim stavkom DHMZ ima obavezu ako privremeno nije u mogućnosti obavljati poslove modeliranja za potrebe stručnih analiza podataka koji su neophodni za izrade akcijskih planova iz čl. 54. ovog zakona, on je dakle dužan osigurati provedbu tih poslova bez odgađanja. Možda je važno reći da vezano uz modeliranje za potrebe izrade akcijskih planova proces pripreme emisijskog scenarija za pojedine simulacije zahtjeva određenu količinu vremena čemu treba pribrojiti i vrijeme potrebno da bi model proizveo, recimo to tako određenu simulaciju na visokoj rezoluciji. Tu nije riječ o plug and play računalnim programima već je za smislen rad na tim poslovima potrebno razumijevanje delikatnosti procesa da tako kažem i produkata koji se traže, kvaliteta izlaznih rezultata modeliranja za potrebe izrade akcijskih planova ovisi o naravno adekvatnim ulaznim podacima emisijskog inventara. Taj cijeli modelarski sustav je putem projekta RQ u fazi razvoja i mora biti gotov završetkom projekta sredinom 2023., znači recimo za godinu, nešto više od godine dana i do tada je potrebno osigurati prijelazno razdoblje za obaveze DHMZ koje se odnose na modeliranje. Naime, mislim da nije poznato da u RH postoji ustanova ili privatna firma koja ima takav modelarski sustav koji bi mogao biti angažiran do kraja projekta RQ-a kada će ovaj modelarski sustav biti u punoj operativnoj spremi. I zato smatramo da je zaista potrebno izbrisati taj st. 4. iz čl. 7. i naprosto pričekati da se modelarski sustav u potpunosti završi i krene svoju punu primjenu sredinom '23. I smatramo isto tako da su primjedbe pučke pravobraniteljice iz e-Savjetovanja o nejasnoći razloga prebacivanja ovi obaveza s ministarstva na DHMZ opravdane i mislimo da trebaju biti razmotrene ponovno, pa čak i prihvaćene u drugom čitanju. Općenito, treba naglasiti ponovno i opet da je pučka pravobraniteljica državna instanca koja predstavlja i štiti interese građana i vrlo je aktivno uključena godinama u probleme uzrokovane onečišćenjem zraka i naravno povezanu legislativu. Zato smatramo da se njezine primjedbe trebaju malo možda ozbiljnije uzeti u obzir. Dakle, nadalje smatramo da isto tako možda treba pobliže propisati, a time i afirmirati potrebu istraživanja sufinanciranja, istraživanja i uključivanja indikativnih i inovativnih metoda praćenja kvalitete zraka u modeliranje za potrebe procjene kvalitete zraka. Ovaj sadašnji tekst samo spominje građane i udruge bez naznake kako da aktivno sudjeluju pa zato predlažemo da se to precizira u drugom čitanju ovog prijedloga, konkretno da se u čl. 7. st. 15. nadoda npr. ministarstvo, jedinice lokalne samouprave dužne su aktivnim mjerama razvijati poticajno okruženje za uključivanje građana i udruga u aktivno ostvarivanje ciljeva zaštite i poboljšanja kvalitete zraka. I na kraju, slažem se i slažemo se sa svim primjedbama kolegica koje vrlo jednostavno da kažemo o nelogičnostima odredbe, završit ću, nelogičnostima odredbe koje obavezuje čelnike lokalne i regionalne uprave za provedbu akcijskih planova, a glavni zagađivači su ipak pod ingerencijom države. Svi se sjećamo isto tako studija o utjecaju na okoliš koje su bile i plaćene i poslije na sudu odbačene pa ne mogu to biti nažalost neki dobri parametri. Tako da mislimo da ne može lokalna uprava [[Upadica Reiner: Hvala.]] i samouprava jedina odgovorna jer je država ...
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika biti će onaj HDZ-a, a govorit će poštovana zastupnica Ljubica Maksimčuk.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS-a. Uvaženi državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Pred nama se nalazi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti zraka. Područje zaštite zraka uređeno je postojećim Zakonom o zaštiti zraka kojim se određuje nadležnost i odgovornost za zaštitu zraka, planski dokumenti, praćenje i procjenjivanje kvalitete zraka, mjere za sprečavanje i smanjivanje onečišćenja zraka, izvješće o kvaliteti zraka i razmjeni podataka, informacijski sustav zaštite zraka, financiranje zaštite zraka te upravni i inspekcijski nadzor. Tijekom provedbe postojećeg zakona uočeno je da je potrebno propisati jasnije i strožije odredbe vezano za nadležnost ministarstva jedinica lokalne samouprave i Grada Zagreba u donošenju i provedbi akcijskih planova. Stoga u izmjenama i dopunama zakona koji je pred nama to je detaljnije i pojašnjeno. Prijedlogom zakona se određuju nadležnost i odgovornost dionika u postupku donošenja provedbe akcijskih planova za poboljšanje kvalitete zraka, određuje se nadležnost ministarstva u dijelu donošenja akcijskih planova za poboljšanje kvalitete zraka kroz davanje mišljenja o prihvatljivosti koji je sastavni dio odluka o donošenju akcijskog plana. Odredbama Prijedloga zakona o zaštiti zraka osigurava se jasno definiranje obveza dionika vezano uz provedbu mjera definiranih akcijskim planovima za poboljšanje kvalitete zraka. Propisuje se da u slučaju neizvršavanja i neprovođenja planiranih mjera odnosno neostvarivanja zadanih ciljeva po potrebi pokreće postupak izmjena i dopuna akcijskog plana za poboljšanje kvalitete zraka. Daje se ovlaštenje ministru nadležnom za poslove zaštite okoliša da uredi sadržaj i format akcijskog plana, način i donošenje, obveze jedinica lokalne i regionalne samouprave i ministarstva u postupku praćenja i donošenja akcijskih planova. Dopunjuju se prekršajne odredbe u dijelu koji se odnosi na kažnjavanje odgovornih osoba u slučaju da ne osiguraju provedbu i financiranje mjera za smanjivanje onečišćenja zraka utvrđenih u akcijskim planovima. Također se dopunjuju prekršajne odredbe u dijelu koji se odnosi na kažnjavanje odgovornih osoba u jedinicama lokalne samouprave odnosno Grada Zagreba ukoliko se ne osigura izrada izvješća o provedbi mjere iz akcijskog plana za poboljšanje kvalitete zraka odnosno ne nadzire i provedba mjera iz akcijskih planova za poboljšanje kvalitete zraka. Dopunjuju se prekršajne odredbe u dijelu kažnjavanja pravnih i fizičkih osoba ukoliko ne ishode suglasnost ministarstva za kupovinu i korištenje strogo ograničenih količina proizvoda koje odstupaju od graničnih vrijednosti propisanih uredbom iz Članka 48. Uređuje se pravni okvir koji se odnosi na upis podataka o uređajima za loženje, plinskim turbinama u registar i dostava podataka o istima kao i upravni okvir vezani uz uvijete koje moraju ispunjavati ispitni laboratoriji u pogledu iskustva djelatnika kao i pravni okvir vezan uz norme i mjerenje emisija onečišćujućih tvari u zraku i malih kućnih ložišta. Usklađuju se odredbe o inspekcijskom postupanju te dodatno unapređenje, unapređuje sama provedba inspekcijskog postupanja pri inspekcijskom nadzoru kvalitete brodskoga goriva koji se stavljaju na tržište RH kao i pri dostavi i korištenju na pomorskim objektima. Nadopunjuju se i usklađuju prekršajne odredbe u navedenom području. U odnosu na postojeći zakon u Članku 90. dodaje se mogućnost da inspektor zaštite okoliša nadziranoj osobi rješenjem naredi između ostalog provedbu mjere zaštite zraka iz akcijskog plana odnosno kratkoročnog akcijskog plana ako ih nadzirana osoba ne provodi. Vezano uz prekršajne odredbe dopunjuje se Članak 101. na način da se odgovorna osoba u jedinicama lokalne samouprave i Grada Zagreba kažnjava ako ne izradi izvješće o provedbi mjera iz akcijskog plana za poboljšanje kvalitete zraka. Dodaje se i nova prekršajna odredba za odgovornu osobu u jedinicama lokalne samouprave, tijelima državne uprave ukoliko ne provede i ne osigura financiranje mjera za smanjivanje onečišćenja zraka utvrđenih u akcijskim planovima za poboljšanje kvalitete zraka. Dodaje se nova prekršajna odredba za odgovorne osobe u jedinicama lokalne samouprave ako ne prate provedbu mjera iz akcijskih planova za poboljšanje kvalitete zraka. Naime, ja dolazim iz Slavonskoga Broda, sredine koja je stigmatizirana upravo nedovoljno kvalitetnim načinom tumačenja odredbi postojećeg zakona i od grada Slavonskog Broda je stvorila grad slučaj, zaobilaze nas gospodarstvenici, turisti, ali i mnogi drugi. I državni tajnik je u svom izlaganju rekao da je grad Slavonski Brod kompleksan slučaj. Ove izmjene će svakako doprinijeti transparentnijem prezentiranju podataka, ali i boljim i kvalitetnijim akcijskim planovima koji obvezuju identifikaciju izvora zagađenja, veličinu pritiska na okoliš i mjere i rokove u kojima zajednica mora poduzeti nešto kako bi smanjila štetno djelovanje istih. Na području grada Slavonskog Broda godinama u više navrata evidentirana je razina onečišćujućih tvari uključujući PM 10 i PM 2,5 sumporvodik u zraku na, mjerena na mjernim mjestima za praćenje kvalitete zraka, državnim mrežama te mjernim postajama onečišćivača koji prekoračuju bilo koju graničnu vrijednost. Uzroci ovih onečišćenja nisu bili samo iz jednog izvora, rafinerija je koliko smo saznali iz medija spojena na plin ali nažalost tu ne prestaje borba Brođana za čist zrak. Tu je i skup različitih izvora koji dolazi iz industrijskih pogona, prometa, malih ložišta, odlagališta otpada, benzinskih crpki ali i drugih izvora onečišćenja. Točnom identifikacijom izvora te donošenjem novih ažuriranih akcijskih planova za poboljšanje kvalitete zraka za Slavonski Brod bi se postiglo u najkraćem mogućem vremenu propisivanje i postizanje najmanjih graničnih vrijednosti što građani Slavonskoga Broda i zaslužuju. Stoga pozdravljam svaki napredak u našem zakonodavnom okviru koji će smanjiti utjecaj na okoliš i mojim sugrađanima, ali i svim građanima RH osigurati čišći zrak. Dosadašnje obveze se ne povećavaju i ne uvode se nova davanja već postojeće obveze za gospodarstvenike koje su i do sada propisane Zakonom o zaštiti zraka ostaju te će se preuzeti ovim zakonom. Slijedom svega navedenoga Klub zastupnika HDZ-a podržat će ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepa.
U ime kluba zastupnika SDP-a govorit će poštovana zastupnica Mirela Ahmetović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege, dugoročni je cilj EU postići razine kvalitete zraka koje ne ugrožavaju i ne utječu negativno na ljudsko zdravlje i okoliš. Lebdeće čestice, dušični dioksid i prizemni ozon danas se smatraju trima onečišćujućim tvarima koje najviše utječu na ljudsko zdravlje. Izloženost tijekom najveće koncentracije i dugotrajna izloženost ovim onečišćujućim tvarima ovise o težini utjecaja od narušavanja respiratornog sustava do prerane smrti. Oko 90% stanovnika europskih gradova izloženo je onečišćujućim tvarima u koncentracijama iznad razine kvaliteta zraka koje se smatraju po zdravlje npr. procjenjuje se da sitne lebdeće čestice u zraku skraćuju očekivano trajanje život u EU za više od 8 mjeseci. Međutim, kada je zdravlje i život ljudi u pitanju ni jedna statistika nije dovoljno povoljna osim one koju ne treba niti izrađivati jer nema nikakve ugroze. Zakonom odnosno prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti zraka određuje se nadležnost i odgovornost dionika u postupku donošenja i provedbe akcijskih planova za poboljšanje kvalitete zraka. Uvodi se obvezno mišljenje o prihvatljivosti koja je sastavni dio odluke o donošenju akcijskog plana, a daje ga nadležno ministarstvo. Obvezuje se da su tijela jedinica lokalne samouprave i Grad Zagreb kao nositelji pojedinih aktivnosti i mjera dužna provesti i financirati mjere za smanjivanje onečišćenja zraka utvrđenih u akcijskim planovima. Isto tako, propisuje se, propisuju se izvješća o provedbi mjera za razdoblje od 2 godine. Za jedinice lokalne samouprave uvode se i nove prekršajne odredbe ukoliko ne provedu i osiguraju financiranje mjera za smanjivanje onečišćenja zraka. 2021. godine završeno je javno savjetovanje o prijedlogu programa mjerenja razine onečišćenosti u državnoj mreži za trajno praćenje kvalitete zraka, a u ovom prijedlogu zakona o ocjeni stanja izvornim sredstvima nema podataka da li je završeno uspostavljanje državne mreže za trajno praćenje te kvalitete odnosno kvalitete zraka. Sukladno čl. 5. st. 4. Uredbe o utvrđivanju popisa mjernih mjesta za praćenje koncentracija pojedinih onečišćujućih tvari u zraku i lokacija mjernih postaja u državnoj mreži za trajno praćenje kvalitete zraka državna mreža za trajno praćenje kvalitete zraka trebala bi koristiti mjerne postaje u vlasništvu onečišćivača najdulje do 31. prosinca 2019.g., do tad je trebalo uspostaviti 6 novih mjerenih postaja koje do sada nisu uspostavljene i one bi trebale biti dvije u Splitu, jedna u Zagrebu, jedna u Omišlju i dvije u Osijeku. Dakle, e-savjetovanje je završeno, međutim u ovom zakonu se o tome jasno ne govori. Razlog zašto je mjerna postaja za praćenje onečišćenja zraka planirana i uz ove velike gradove u Omišlju je sasvim jasan, na to upozoravam otkad sam stupila nogom u ovaj časni dom, a na to sam upozoravala i u svojoj replici, doduše neizravno, državnom tajniku. Zbog kašnjenja i propusta zanima me je li istina da se za ocjenu onečišćenosti zraka u aglomeraciji Split primjerice u nedostatku dviju planiranih mjernih postaja državne mreže koriste podaci sa dvije mjerne postaje onečišćivača, što je protivno uredbi, a samim time i zakonu, dok na područje cijele Splitsko-dalmatinske županije umjesto planirane 3 uspostavljene su odnosno uspostavljena je samo jedna mjerna postaja koja se nalazi na Visu. Zašto ne postoje u zakonu i podaci o trenutnom stanju državne mreže? Budući da tih podataka nema ministarstvo bi trebalo i dalje osiguravati procjenu kvalitete zraka, sada se to zadužuje, za to zadužuje DHMZ, dakle predloženom zakonskom izmjenom otklanja se dosadašnja obveza ministarstva da osigurava procjenu kvalitete zraka. A vratimo se malo i na Omišalj i ključni problem koji sam htjela istaknuti prilikom svoje replike kada sam državnom tajniku postavila pitanje o odgovornosti da ministra u Ministarstvu gospodarstva i održivog razvoja koji potpisuje prihvatljivost projekta za okoliš koji zapravo onečišćuje taj okoliš, a sve temeljem Studije utjecaja na okoliš i unatoč brojnim primjedbama na nezakonitu, na neadekvatnu, nestručno napisanu, pod vrlo velikim upitnikom usvojenu Studiju utjecaja na okoliš, ta se studija eto usvojila i ministarstvo je izdalo rješenje o prihvatljivosti samog projekta na okoliš, budući je ministarstvo propisalo i mjere koje se moraju u okviru tog projekta provoditi, a jedna od mjera je i praćenje kvalitete zraka, onečišćivač, ovdje govorim o tvrtci LNG Hrvatska je i izvršilo te, to mjerenje zraka, obavijestilo JLS, pa evo i zaključka od jednog od takvih mjerenja koji kaže kako je po Uredbi o graničnim vrijednostima onečišćujućih tvari u zraku mjerenja potrebno provoditi neprekidno jednu godinu, ovim mjerenjem dobiveni rezultati ne mogu se uspoređivati sa uredbom, mogu biti indikativni i ukazivati na stanje kvalitete zraka. A znate na kakvo stanje kvalitete zraka ukazuju? Po pitanju ciljne vrijednosti ozona, o čijoj opasnosti sam govorila, govorim o prizemnom ozonu, dakle ciljna vrijednost ozona prekoračena je 32 puta, što je više od dozvoljenog broja prekoračenja i nikom ništa, niti se je čistoća odnosno primjerenost čistoće zraka mjerila u onom intervalu u kojem se trebalo mjeriti po uredbi, niti su rezultati zadovoljavajući, nikom ništa što je prekoračena vrijednost, prihvatljiva vrijednost ozona. A znate zašto nikom ništa? Zato što nema ničije odgovornosti jer je onečišćivač tvrtka u vlasništvu HEP-a i PLINACRO-a, dakle javnih društava, jer je takvu tvrtku i njeno djelovanje prihvatio ministar tada zaštite okoliša i energetike, danas ministar gospodarstva i održivog razvoja, svojim rješenjem o prihvatljivosti zahvata na okoliš jer nikog nije bilo briga što govore primjedbe na Studiju utjecaja na okoliš koja je donesena kako sam i rekla kako je donesena, jer nikog nije briga što se krši i Zakon o terminalu za ukapljeni prirodni plin, pa recimo po milijun i prvi put ovdje javnosti napominjem da se krši odredba zakona kojom taj terminal mora biti pod hrvatskom zastavom, a danas je pod zastavom maršalskih otoka, valjda zbog poreznih razloga, dakle nikom ništa. I onda mi nemojte govoriti da ministar zaštite okoliša odnosno ministar gospodarstva i održivog razvoja koji je glavni propagator projekta koji ne zadovoljava niti ekološke niti ekonomske niti sigurnosne standarde nije odgovoran, itekako je odgovoran, itekako je odgovoran, itekako je potpisao rješenje da je zahvat prihvatljiv za okoliš, propisao je mjere koje bi trebao netko kontrolirati, a nitko te mjere ne kontrolira i sad se ovim izmjenama zakona nameće JLS, Općini Omišalj da izrađuje akcijske planove, da provodi mjere iz akcijskih planova, da dostavlja izvješća o provedbi tih akcijskih planova, a ako to ne učini, zamislite malo, iz džepova hrvatskih građana platit će i kaznu, iz džepova istih onih građana koji su ukazivali svojim primjedbama na sve nedostatke upravo tog projekta i iz džepova onih građana koji moraju udisati baš taj prizemni ozon koji se nije mjerio u intervalu u kojem se morao mjeriti kako je propisano uredbom i koji je pokazao nedozvoljena prekoračenja. E pa sa ove govornice državni tajniče ja vam kažem da i za jedinicu lokalne samouprave općinu Omišalj i za njezine građane i za sve građane RH jedina i isključiva odgovornost u ovakvim slučajevima je odgovornost ministra gospodarstva i održivog razvoja i Vlade RH koja ovakvo nepoštivanje zakonskih propisa i ovakvo bagateliziranje života tih građana i dozvoljava. Hvala lijepo.
Sljedeći Klub zastupnika biti će onaj Socijaldemokrata. Govorit će poštovana zastupnica Marina Opačak Bilić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege evo i ovaj put imamo izmjene i dopune Zakona o zaštiti okoliša kojim se zakon RH usklađuje sa europskim zakonodavstvom i naravno kad god govorimo o unapređenju sektora zaštite bilo zraka bilo okoliša ili drugih prirodnih resursa naravno da mi u klubu Socijaldemokrata ranije gledamo afirmativno i da ćemo ih uvijek podržati. Jer svjesni smo ovog pitanja i kao pitanja budućnosti s obzirom evo i na to kako se zapravo odnosimo prema našoj planeti, a jednako tako svjesni smo ovog pitanja i kao pitanja sadašnjosti s obzirom evo na okolnosti u kojima živimo i znamo zapravo koliko je važno i podizanje svijesti i unapređivanje zakonskih okvira, a još važnije od toga je zapravo primjenjivanje svih donesenih odredbi. Pa evo kad pogledamo predložene izmjene koje su danas pred nama, one konkretno i ne dolaze u nekim velikim razmjerima. Radi se evo o usklađenju sa europskim propisima, ali spomenut ću jednu novinu kojom se dopunjuju prekršajne odredbe u dijelu koji se odnosi na kažnjavanje odgovornih osoba u jedinicama lokalne i regionalne samouprave i/ili u tijelima državne uprave u slučaju da one ne osiguraju provedbu i financiranje mjera za smanjivanje onečišćenja zraka koje su evo ranije utvrđene u akcijskom planu. E sad smanjenje onečišćenja zraka je jedan veliki izazov i uvijek treba ponavljat to da je kao šta sam rekla da je najvažnije ono da ono što propišemo da to počnemo i primjenjivati. Jer evo mi smo skloni jednostavno nekako imati hrpu tih nekakvih strategija, prijedloga, planova, ideja, mjera, pravilnika, zakona, evo svega nečeg što često evo ostane samo propisano, a provedbe nema nigdje. Državni tajnik je potvrdio uvodno da su tu manjkavosti zapravo česte. Ja ću se dalje evo kroz raspravu služit primjerima iz Slavonskog Broda jer evo dolazim od tud i imamo taj višegodišnji problem onečišćenog, tj. više ne onečišćenog nego zagađenog zraka pa mi je evo lakše govorit iz tih primjera. No ja vjerujem da se svi ti primjeri zapravo u praksi odnose i na cijelu Hrvatsku, na postupanje u cijeloj Hrvatskoj. Pa evo tako ću, kad govorim o ovom nečinjenju i neprovedbi spomenuti samo dio takvih slučajeva. Konkretno, dakle Povjerenstvo za praćenje poboljšanja kvaliteta zraka u Slavonskom Brodu koje je osnovano od strane ministarstva, unatoč konstantnim i svakodnevnim prekoračenjima dopuštene vrijednosti i koncentracije sumpor vodika i dopuštene vrijednosti lebdećih čestica to povjerenstvo se ipak evo ne sastaje redovno, ne raspravlja ili da kažem sastaje se prerijetko u prosjeku svake dvije godine što je potpuno u suprotnosti sa stanjem na terenu. I onda evo doista sa razlogom možemo govorit da imamo zašto upozoravat na provedbu i na primjenjivanje odredbi koje u konačnici donesemo. Jednako tako koliko mi je poznato Ministarstvo zdravstva dužno je još od 2016. godine kontinuirano izvještavati o dostupnim rezultatima studije utjecanja ekološkim čimbenika na zdravlje ljudi u Slavonskom Brodu, no na žalost evo i ti izvještaji izostaju iako svi znamo da je zrak onečišćen do te mjere da je čak i Europska agencija za zaštitu okoliša u nekoliko navrata izdala upozorenje za građane Slavonskog Broda da ograniče aktivnosti na otvorenom pa čak evo i da osjetljivi ljudi ne bi trebali izlazit iz domova. Mi se s tim problemom nosimo već evo gotovo 13 godina, a znamo da onečišćen zrak štetno utječe na zdravlje ljudi, da su evo ugroženi i respiratorni sustavi i pojavljuju se naravno glavobolje, vrtoglavice i alergije. Evo da kažem čak i maligne bolesti, a sve one zapravo evo uzrokuju skraćenje životne dobi i sve mi to nekako kao laici možemo reći, ali službeno to izvješće nemamo jer nam evo izostaje godinama. I baš zato je ovo primjenjivanje donesenih odredbi ključno. Zato ću evo molit i odgovor državnog tajnika, jedno dodatno tumačenje i objašnjenje vezano za ovu drugu stavku, vezano za uvođenje kažnjavanja jedinica lokalne samouprave i tijela državne uprave u slučaju ne provođenja ili ne financiranja mjera za poboljšanje kvalitete zraka jer nekako mi se čini da uvođenjem ove obveze opet nećemo puno tog promijeniti. Ako malo pogledamo nekako kao da imamo neki hajmo reći cik-cak sustav, evo ja ću to pokušati objasnit. Znači i do sad je postojala obveza da ta tijela izrade i donose upravo takve akcijske planove, a prije donošenja i usvajanja takvih planova bilo je potrebno obvezno dostavit taj akcijski plan na mišljenje o prihvatljivosti ministarstvu. I to mišljenje o prihvatljivosti ministarstva bilo je sastavni dio donesenog akcijskog plana, s tim da je ministarstvo mišljenje o prihvatljivosti davalo na temelju prethodno pribavljenih mišljenja opet od tijela jedinice lokalne samouprave, regionalne samouprave. Dakle, nekako je to cik-cak. Da bi ministarstvo dalo svoje mišljenje prvo se mora usaglasiti sa jedinicom lokalne samouprave onda opet njima odobriti isti takav plan. Malo mi se nekako evo tu čini da se vrtimo u krug. I dalje jednako tako ona ključna stavka o nadzoru provođenja mjera ostaje ista. Evo u članku 54. dosadašnji stavak 11. sada 15. ostaje isti i govori o tome da praćenje provedbe akcijskog plana propisuje ministar pravilnikom. Znači tu smo odredbu već imali i ona ostaje nepromijenjena pa će tako evo, provedba, nadam se da neće i ovaj put ostati bez puno pomaka. Znači imali smo i dosad taj Pravilnik, ali nismo se baš puno proslavili. Kad govorimo općenito o praćenju kvalitete zraka u RH, ona se, evo, na državnoj i lokalnoj razini prati kroz mrežu mjernih postaja i koju čine i državne mreže za trajno praćenje kvalitete zraka i lokalne mreže za praćenje kvalitete zraka u županijama i gradovima, a imamo evo, uključene i mjerne postaje posebne namjene. Konkretno, u Slavonskom Brodu postoje dvije mjerne postaje koje, osim što, evo, konstantno označavaju izrazito visoko zagađenje zraka, kao što sam i pokazala jutros žarko crvenom i uglavnom ljubičastom bojom, često je od te dvije postaje barem jedna u kvaru. I evo, baš smo ovog mjeseca, 7., mislim, početkom, evo, prije 10-ak dana, jedna postaja je bila u kvaru, mislim, tjedan dana, a mislim da je prije dan, dva ponovo proradila. I evo, nadam se da će sva daljnja pitanja, evo, odgovornosti i planski dokumenti i djelatnosti i praćenje kvalitete zraka iz godine u godinu bit na višoj razini i za kraj, evo, kao što sam rekla, afirmativno gledamo na ovaj Zakon iako evo, upozoravamo da on u ovom jednom dijelu ne osigurava ono što bi mi svi u Hrvatskoj htjeli i svi ono što zaslužujemo, a to je da imamo pravo na zaštitu zdravlja i pravo na čist zrak i evo, jedino u tom dijelu vidimo manjkavost da se to u praksi ne provodi. Hvala.
U ime Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku sada će govoriti poštovana zastupnica Ružica Vukovac, izvolite.
Poštovani državni tajniče sa suradnicima. Dakle postojećim Zakonom o zaštiti zraka kojim je prenesena pravna stečevina EU iz područja kvalitete zraka i emisija onečišćujućih tvari u zrak, definirana su nadležna tijela za provedbu učinkovite zaštite i poboljšanja kvalitete zraka. Nadležno tijelo za provedbu Direktive 2008/50 EU Parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2008. g. o kvaliteti zraka i čistijem zraku za Europu je tijelo državne uprave nadležno za zaštitu okoliša, dakle Ministarstvo gospodarstva i održivoga razvoja. Nadalje, čl. 7 postojećeg Zakona o zaštiti zraka propisano je da učinkovitost zaštite i poboljšanja kvalitete zraka osiguravaju HS i Vlada RH te predstavnička i izvršna tijela jedinice lokalne samouprave, dakle gradovi i općine i područne odnosno regionalne samouprave, dakle županije te Grada Zagreba unutar svoje zakonom određene nadležnosti. Upravne i stručne poslove zaštite i poboljšanja kvalitete zraka te provedbu mjera zaštite i poboljšanja kvalitete zraka provode i osiguravaju tijela državne uprave, upravna tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave te Grada Zagreba nadležna za obavljanje poslova zaštite okoliša te druge pravne osobe koje imaju javne ovlasti. Postojećim Zakonom o zaštiti zraka je propisano da se u zonama i aglomeracijama za koje je utvrđeno da su razine pojedinih onečišćujućih tvari iznad propisanih graničnih vrijednosti i ciljnih vrijednosti provode mjere smanjivanje onečišćenosti zraka kako bi se postigle granične vrijednosti i ciljne vrijednosti koje moraju biti usklađene s akcijskim planovima za poboljšanje kvalitete zraka iz čl. 54 postojećeg Zakona o zaštiti zraka. No, što ukoliko svi navedeni ne čine dovoljno? Pa tako stanovnici grada Slavonskog Broda još uvijek čekaju rađanja akcijskog plana za poboljšanje kvalitete za grad Slavonski Brod. Tako će ostati očito najmanje još koji mjesec dok traje javna rasprava oko nacrta akcijskog plana, a onda će vjerojatno tamo negdje za Uskrs 2022. građani grada Slavonskog Broda i šire okolice saznati imaju li uopće novi akcijski plan ili će možda taj plan ići, koliko sam shvatila, u 7. doradu. K tome, čuli smo kako i postojeći mjerni uređaji svako malo bivaju pokvareni. Građani Slavonskog Broda i okolice s onečišćenjem zraka bore se duže od 13 godina. Toliko dugo građani grada Broda upozoravaju na nemoguće uvjete života. Upozoravaju na ugrozu njihova Ustavom zagarantiranog prava na zdrav život. Čl. 70 Ustava RH definirano je kako država osigurava uvjete za zdrav okoliš. Istim člankom definirano je kako je svatko dužan u sklopu svojih ovlasti i djelatnosti osobitu skrb posvećivati zaštiti zdravlja ljudi, prirode i ljudskog okoliša. Ono što ponajviše zabrinjava jeste činjenica da je u Slavonskom Brodu riječ o ekstremnom zagađenju, odnosno radi se o ekološkoj katastrofi. Često su upravo ona zagađenja koja se sastoje od lebdećih čestica koje u sebi sadrže mješavinu metala, olova, kadmija, kancerogenog benzena. Njihova koncentracija u jednom satu izmjerena zna doći do 329 mikrograma po metru kubnom, što je gotovo 7 puta više od dozvoljenog. Medicinski stručnjaci tvrde da u vrijeme povećanog broja lebdećih čestica u zraku ima više hitnih intervencija i veći broj napadaja kod ljudi koji boluju od bolesti pluća ili astme. Pacijenti koji traže pomoć su često djeca. Vapaji njihovih roditelja nitko nema pravo ignorirati. Paralelno sa svim, dakle Kaznenim zakonom definirana su i kaznena djela protiv okoliša čiji elementi se prostim okom mogu detektirati u trenutnoj situaciji u kojoj se grad Brod i šira okolica nalazi. Rizik od zagađenja s kojim se suočavaju građani Slavonskog Broda, ali i donedavno i žitelji Bosanskog Broda, uzevši u obzir dosadašnji rad potencijalno najvećeg zagađivača, to je rafinerije nafte u Bosanskom Brodu, u okvirima sociologije rizika može se svrstati pod kategoriju proizvedenih ekoloških rizika. Proizvedeni rizici djelo su čovjeka. Ne odnose se na prirodne katastrofe, suše, potrese i slično već su posljedica ljudske intervencije u prirodi. Također ih se može svrstati pod tehnološke rizike koji nastaju potrebom različitih tipova tehnologije i proizvod su ljudske djelatnosti. Iako u Slavonskom Brodu postoje i drugi izvori zagađenja, rafinerija u Brodu koja je do nedavno radila na naftu i ugljen je naročito sporna jer ju kao izvor zagađenja građani Slavonskog Broda nisu svojevoljno odabrali ali i zbog razmjera prouzročenja zagađenja. Također, činjenica da je nafta stizala sve vrijeme dok je rafinerija radila u rafineriju hrvatskim naftovodom JANAF-om dovela je u sukob javni i civilni sektor u RH. U okvirima sociologije rizika možemo reći da je u ovom slučaju izostala klima povjerenja i dobra komunikacija vlasti i stručnjaka prema javnosti što onemogućuje učinkovito upravljanje rizikom. Javnosti su se duže vrijeme servirale različite informacije o modernizaciji pogona, rokovima za smanje zagađenja i slično dok bi boljoj komunikaciji institucijama s građana, institucija s građanima mogao doprinijeti davno najavljen projekt edukacija i obavješćivanje građana o kvaliteti zraka u Slavonskom Brodu, grada Slavonskog Broda i Brodsko-posavske županije. Dakle, kojeg je donijela Vlada RH 2018. koji se nažalost ne provodi. Nadajmo se da će nedavni dolazak plina u rafineriju u Bosanskom Brodu donijeti modernizaciju pogona i prelazak na plin onih sustava koji još funkcioniraju na naftu ili na ugljen kao pogonsko gorivo i na taj način doprinijeti zajedničkom smanjenju onečišćenja. No, borba Brođana za čist zrak time ne prestaje jer ni rafinerija nije jedini izvor onečišćenja. Tu je između ostalog i granični prijelaz u samom gradu Slavonskom Brodu kao i niz drugih tvrtki, a mnoge od njih su u direktnoj ili u indirektnoj nadležnosti same države. U svojoj dugogodišnjoj borbi za čist zrak i pravo na zdrav život iskristalizirali su se i slijedeći konkretni zahtjevi Brođana i ja ih smatram nužnim ovdje danas ponoviti. Dakle, prije svega zahtjev da Vlada RH i nadležna ministarstva, županija i grad poštuju ustavnu obvezu poduzmu sve što je moguće u cilju zaštite života i zdravlja građana grada Slavonskog Broda i Brodsko-posavske županije. Dakle, uključujući evidentiranje izvora zagađenja, njihovu vrstu i količinu kao i poduzimanje potrebnih sankcija. Zatim zahtjev da se Hrvatska uključi u proces izdavanja ekološke dozvole za rad rafinerije Bosanski Brod na osnovu ESPO konvencije, dakle konvencije o procjeni utjecaja na okoliš preko državnih, preko državnih granica. Dakle, konvencije kojom su definirani međunarodni odnosi u slučajevima prekograničnih onečišćenja. Zatim dovršetak projekta izrade zajedničkog katastra emisija u zrak za Bosanski i Slavonski Brod kako bi institucijama i javnosti bili dostupni i javno poznati podaci o zagađivačima zraka. Zatim da ravnateljstvo civilne zaštite pri MUP-u putem službe 112 uspostavi online vezu kako bi se građane upozorilo o onečišćenju zraka. Traži se provedba projekta edukacije i informiranje građana Brodsko-posavske županije. Traži se da zavod za javno zdravstvo dovrši i javno prezentira studiju o utjecaju onečišćenja na okoliš i zdravlje građana grada Slavonskog Broda. Traži se da Ministarstvo zaštite okoliša i prirode kontinuirano vodi brigu da do onečišćenja zraka u Slavonskom Brodu ne dolazi. To se odnosi i na povjerenstvo za praćenje onečišćenja zraka u Slavonskom Brodu koje se napominjem ne sastaje. U slučaju zagađenja zraka u Slavonskom Brodu možemo zaključiti kako ekonomski interesi nažalost ipak imaju prevagu nad zaštitom okoliša i očuvanjem ljudskog zdravlja. Pa tako je vlada Republike Srpske pogodovala ruskim vlasnicima rafinerije zbog stvaranja profita te prilagođavala zakone bez uzimanja u obzir štete koju zagađenje uzrokuje. A Vlada RH propuštala je mehanizme koji su joj bili na raspolaganju sve ovo vrijeme kako bi zaštitila svoje građane. Nadajmo se kako će ove izmjene i dopune donijeti građanima Slavonskog Broda toliko željene instrumente koji će biti korisni i njima i njihovoj djeci, a ne samo novo mrtvo slovo na papiru kao i prebacivanje loptice iz jednog dvorišta u drugo kada je u pitanju osiguranje ustavom zagarantiranoga prava na čisti zrak i zdrav život. Zahvaljujem.
U ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, sada će govoriti poštovani zastupnik Davor Dretar. Izvolite.
Hvala vam najljepša poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnicima, rijetke kolegice i kolege, evo za početak poštovani gospodine Horvat zamolit ću vas da nam posvetite još nekoliko minuta nakon što završimo raspravu da mi malo u ime predlagatelja još jednom mrvičak dublje uđemo u odnos ministarstva i Državnog hidrometeorološkog zavoda. Čini mi se da tu nešto nije u redu. Evo rekli ste na neki način onako kao ne raduckaju baš najbolje. Pa evo u ovih nekakvih 20-ak minuta, ja sam pogledao oni imaju, moderna je to državna firma imaju i Twitter, evo 16. veljače to je bilo prije 2 dana, njihov twit pročitati ću ga u cijelosti, modernizirana je postaja državne mreže za trajno praćenje kvalitete zraka Sisak 1, slijeda je Rijeka, uskličnik i stavljeni je tzv. hashtag projekt AIRQ očigledno ljudi nešto rade, pa onda opet malo prateći njihove stranice prije 2 tjedna pustili su još neke postaje u rad, odrađeni su svi natječaji za novi niz postaja koje će se početi raditi na proljeće očigledno kada će biti moguće pokrenuti radove. Dakle, evo molim vas samo da nas kasnije malo detaljnije uputite u vaš odnos sa Državnim hidrometeorološkim zavodom, oni tvrde da rade svoj posao, pa evo, a vidim ovdje i u ovoj vašoj komunikaciji unutar e-savjetovanja da ipak ima nekih problema. Mislim da ljudi, javnost imaju pravo znati što se tu točno zbiva. Što se tiče ovih zakonskih izmjena odnosno izmjena i dopuna Zakona o zaštiti zraka, svima je jasno naravno da u moderno vrijeme onečišćenje zraka predstavlja izuzetnu ugrozu za zdravlje stanovnika, za zdravlje ljudi no ono naravno uvijek može dolaziti iz različitih izvora. Pogleda ćemo evo recimo na studiju, doduše sada već 6 godina staru koju je 2016. godine izradio Institut za medicinska istraživanja i medicinu rada, a financirao Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Rezultati su pokazali da je udio onečišćenja u Slavonskom Brodu vezan za lebdeće čestice s prostora pograničnog grada Broda maksimalno 40%, 60% je udio koji treba riješiti sam Slavonski Brod. Naravno, tu kao što su kolegice i kolege već upozoravali u raspravi treba sagledati i naravno direktni doprinos velikog izuzetno prometnog graničnog prijelaza, tu je naravno i onaj tzv. faktor daljinskog onečišćenja. Slavonski Brod nalazi se u ravnici, dakle otvoren je za nekakve velike pomake zračnih masa, pa samim time i eventualno na taj način ograničenje odnosno onečišćenje samoga zraka. U praksi nažalost još se jednom pokazuje da se akcijski planovi za razdoblje od 4.g. izrađuju 3.g., dakle puno nam vremena treba da napravimo jedan akcijski plan i onda kada ga donesemo već smo pred krajem provedbenog razdoblja, pa bi tu svakako trebalo malo ubrzati. Pozdravljamo i odredbe ovoga zakona kojima se uvodi odgovornost tijela državne uprave, pa i samoga ministra ukoliko se ne donesu, ne provedu i ne osiguraju mjere za financiranje mjera za smanjenje onečišćenja zraka. To je apsolutno potrebno jer naravno bez odgovornosti sve to zajedno ništa ne znači. Spomenuto je ovdje i nekoliko puta slučaj onečišćenja zraka nastalog uslijed nestandardnog prekrcaja nafte iz skladišta na brodu od strane tvrtke Janaf, pa se postavilo pitanje i kako u budućnosti prevenirati ovakve slučajeve. Čuli smo i sami, ministarstvo je jedno, državni inspektorat je drugo, no naravno istina je državni inspektorat nema dovoljno ljudi, kratko i jasno, kadrovski su potkapacitirani. Što se tiče ovakvih incidentnih situacija državni inspektorat dužan je postupiti po dojavi JLS, donijeti odluku o provođenju izvanrednih mjera, a naravno ista ta JLS može i pokrenuti postupak angažiranja tvrtke koja će izmjeriti trenutno onečišćenje. Što se tiče ovoga grada, grada u kojem stoluje Hrvatski državni sabor i gotovo pa četvrtina Hrvatske, onečišćenja zraka i u samom Zagrebu izuzetno su visoka, ako se ne varam prije nekoliko mjeseci odnosno u prosincu Grad Zagreb bio je jedan od odnosno zrak u Gradu Zagrebu jedan od najzagađenijih na svijetu. I mi sami imamo ovdje problem i mi isto tako čekamo da nam ga naš mesijanski novi gradonačelnik riješi, ali čini mi se da je tu poprilično zapelo. Odlagalište Jakuševec direktna je ugroza za kvalitetu zraka, za kvalitetu vode, za kvalitetu tla, to svi već jako dobro znamo 10-ljećima, ali opet moramo postaviti pitanje zašto se nešto na tom području konačno konkretno i ne napravi. Građane Grada Zagreba zabavljaju i redoviti godišnji požari na jednom zapadnom deponiju otpada, a tamo kada se zapale automobilske, kamionske ili bilo kakve druge gume i razno razni otpad možete samo zamisliti o kolikoj se vrsti zagađenja zraka odnosno o kolikoj se intenzitetu onečišćenja u stvari radi. Evo otprilike to će biti to. Ono što bi svakako trebalo naglasiti jest da država mora početi provoditi i donositi ozbiljne mjere ne bi li se provela određena vrsta elektrifikacije svih vozila koja su na neki način u državnom vlasništvu. Vidimo ovdje, vidio sam u javnoj raspravi, pa i na odboru iskazan je veliki interes Hrvatske pošte, možemo samo pretpostaviti koliko vozila po cijelom teritoriju Hrvatske imaju Hrvatske pošte i koliki bi benefit odnosno dobrobit bilo prebaciti samo njihova vozila na električni pogon ili na neku drugu vrstu pogona koja će naravno napraviti manje zagađenje. Tu su svakako i taxi vozila na području cijele Hrvatske, tu je i energetska učinkovitost zgrada oko koje smo isto ovdje brusili sate i sate rasprave isto se na kraju nismo ništa posebno dogovorili. Eto, uglavnom svaki zakon, svaku ideju, svaki projekt, pa tako i ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti zraka Klub Domovinskog pokreta naravno podržava jer nam je prvenstveno u cilju zdravlje svih građana RH. Tako ćemo vjerujem podržati i ovaj zakon kada će se o njemu već glasovati kada se steknu uvjeti, ali još jednom moramo podsjetiti i zamoliti dajte već kada donosimo zakon dajte da se od trenutka kada ga objave u Narodnim novinama i prođe tih 8 dana po tome zakonu i po slovu toga zakona konačno počne i raditi.
Sada prelazimo na pojedinačne rasprave i prva će govoriti poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić, izvolite.
Bila sam u osnovnoj školi kada smo radili prve postere o ekološkim temama koje su upravo mojoj generaciji bile od presudne važnosti zato što je '86.g. se dogodio Čenobil, pa se nakon toga i promijenila svijest i o kiselim kišama i općenito o utjecaju različitih stvari na okoliš. I mi smo bili ta generacija koja je učila i taj podatak mi je ostao do danas iz enciklopedije „Svijet oko nas“ da je Zagreb uz Prag i Madrid najonečišćeniji grad u Europi. Mi živimo u jednoj iluziji, a možemo to usporediti s onim o čemu smo jučer govorili kada smo govorili o poljoprivrednoj strategiji da je Hrvatska zemlja zdravih ljudi i Mediteran kakav je nekoć bio, kako ga volimo zvati i reklamirati, dakle jedna ekološki osviještena i čista zemlja. Međutim, u praksi kada gledate sve relevantne pokazatelje, a tokom covida nas je to itekako koštalo, što se tiče zdravlja kada govorimo o mortalitetu od kancerogenih bolesti mi smo među ako se ne varam 5 najgorih zemalja, kada govorimo o pretilosti smo među najvišima u Europi, a kada govorimo o onome što je tema ove današnje rasprave o onečišćenju zraka, tu stojimo itekako loše. Nismo možda kao Krakow i Milano što su gradovi koji imaju jedan od najvećih problema s onečišćenjem unutar cijele Europe, ali ako usporedimo europsku statistiku da budemo vrlo konkretni dva grada koja imaju značajan problem ako ne i najveći Zagreb i Slavonski Brod od 323 rangirana grada Zagreb je tu 256., a Slavonski Brod je na nezavidnom 321. mjestu, dakle, to je naša realnost. Možda nije kao nekada uz Prag i Madrid Zagreb taj koji će se istaknuti, ali nije se daleko odmakao. Cinično mogu zaključiti da je znakovito da nam industrija propada, ali da se onečišćenja i dalje nismo riješili jer bilo bi zanimljivo vidjeti komparativne podatke za Hrvatsku s obzirom na analize koje su izašle iz EU da u jednom periodu ove covid krize se zrak poboljšao upravo zbog te iste krize. Za Hrvatsku bojim se s obzirom da industrija nije ona koja onečišćuje da se situacija nije niti malo popravila. Kada govorimo o ključnim dokumentima koji bi trebali utjecati i na ovaj Nacrt prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti zraka, mi već od ranije imamo neke dokumente koje smo mogli iskoristiti da unaprijedimo kvalitetu zraka u RH, poglavito u ovim urbanim zonama koje imaju ozbiljan problem s onečišćenjem, posljedično i sa zdravljem ljudi, pa onda i ovaj podatak kada govorimo o kancerogenosti i umiranju od kancerogenih bolesti koje sam prethodno istaknula dobiva sasvim drugu konotaciju. Dakle, prvi dokument o kojem se govori je Akcijski plan za poboljšanje kvalitete zraka u mjeri u kojoj je to izvedivo koji treba biti usklađen s Programom kontrole onečišćenja zraka. Ono što je moje pitanje je naravno taj akcijski plan postoji za sve ove zone već dugi niz godina i proučavajući akcijski plan mogu samo primijetiti da se te dobre želje koje imamo iz jednog u drugog akcijski plan ponavljaju, međutim ne vidim učinka. Dakle, što je s našom praksom, ne samo s ovim zakonskim izmjenama gdje se govori i o dodatnoj penalizaciji i ograničenju odgovornosti između ministarstva i jedinica lokalne samouprave i Grada Zagreba nego što se doista događa u praksi? Koliko je ljudi uopće kažnjeno zbog onečišćenja zraka, koliko je onoga što je navedeno u akcijskom planu provedeno u djelo? Pitam to zbog vrlo konkretne stvari, dakle kada gledamo dalje dokumente Izvješće o kvaliteti zraka u RH za 2020.g. možemo pronaći sljedeće informacije, da se na mjernim postajama u mnogim našim gradovima nije tokom godina perioda provođenja mjera u odnosu na isti period proteklih godina promijenila koncentracija čestica koje su nedozvoljene odnosno koje su štetne i kaže sljedeće, to je vjerojatno zbog činjenice što su glavni izvori lebdećih čestica različiti uključujući grijanje. Dakle, mi smo sebe unesrećili s grijanjem, mi ne možemo sve prebacivati samo na susjedne zemlje, izgaranje u malim kućnim ložištima, industrijske aktivnosti, cestovnog prometa, poljoprivreda, a također u vrlo velikoj mjeri na koncentracije utječu i vremenskim uvjetima. Dakle, mi smo ovdje priznali tako je kako [[Upadica Reiner: Hvala.]] je i ništa ne možemo učiniti po tom pitanju.
Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Dretara.
Hvala vam lijepa predsjedavajući. Poštovana zastupnice Selak Raspudić. Da još jednom samo malo naglasimo činjenicu da Zagreb jest jedan od najzagađenijih što se tiče onečišćenja zraka u Europi pa i u svijetu pa da čujem i vaše mišljenje o ovim rekao sam već redovitim godišnjim požarima u jednom odlagalištu otpada na zapadu grada. Izvolite.
Poštovana zastupnica SElak Raspudić.
Zagreb doista ima ozbiljan problem složit ću se s time, imajući u vidu da je to glavni grad, imajući u vidu da taj problem ne proizlazi iz industrije koju bi donekle mogli uvažiti da o njoj ekonomski ovisimo i da može doprinijeti našem BDP-u nego proizlazi iz nekih drugih okolnosti na koje ne samo možemo nego i moramo utjecati, smatram da je sramotno da se stalno nalazimo u vrhu gradova koji su, pogotovo tokom zimskih mjeseci, jedni od najneočišćenijih u Europi. Dakle, što se tiče Grada Zagreba i onoga što se događa s Jakuševcem to je jedan problem koji treba dugoročno sanirati i vidjet ćemo što će se sada učiniti po tom pitanju s novom upravom u Gradu Zagrebu, a ne mislim da će se pomoći poskupljenjem cijene otpada za sve građane nego će se morati djelovati mnogo konkretnije na sama izvorišta. Ali to jest jedan dugoročni problem koji će se godinama rješavati.
Hvala. Sljedeći će govoriti poštovani zastupnik Jure Brkan. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa evo i nakon ove dosta široke rasprave ja vjerujem da nam je svima zajednički interes i nama sabornicima, a isto tako i predlagaču da zrak u Hrvatskoj bude čist i da kvaliteta zraka koja utječe na zdravlje naših ljudi budi na jednome najvišem nivou. Stoga i ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti zraka ako ide u nekom poboljšanju toga stanja treba svakako i podržati. Inače zaštita zraka je u RH uređena krovnim zakonima Zakonom o zaštiti okoliša i Zakonom o zaštiti zraka te nizom provedbenih propisa donesenih na temelju tih zakona. Zakonom o zaštiti zraka se određuju nadležnost i odgovornost za zaštitu zraka, planski dokumenti, praćenje i procjene kvalitete zraka, mjere za sprečavanje i smanjenje onečišćenja zraka, izvještavanje kvalitete zraka i razmjeni podataka, djelatnost praćenja kvalitete zraka i emisija u zrak, informacijski sustav zaštite zraka, financiranje zaštite zraka te upravni i inspekcijski nadzor. Zakonom o zaštiti zraka kojim je prenesena pravna stečevina EU iz područje kvalitete zraka i emisija onečišćujućih tvari u zraku definirana su nadležna tijela za provedbu učinkovite zaštite i poboljšanja kvalitete zraka. Zbog čega je inače bilo potrebno donijeti ovakav zakon, Zakon o zaštiti zraka? To je zato jer je očuvanje prirode i okoliša temeljem čl. 3. ustava među najvišim ustavnim vrednotama i temelj je za njegovo tumačenje, a čl. 70. ustava svakome se jamči pravo na zdrav život i obvezuje državu da osigura uvjete za zdrav okoliš, ali i svakoga da u sklopu svojih ovlasti i djelatnosti, osobito u skrb posveti zaštiti zdravlja ljudi, okoliša i prirode. Pretpostavka je znači da je čist okoliš preduvjet ostvarivanja prava na zdrav život. Pravo na zdrav život obuhvaća više međuovisnih područja, od zaštite okoliša i njegovih sastavnica, zraka, vode i tla do zaštite prirode, biljnog i životinjskog svijeta, eko sustava, bio raznolikosti, javnog zdravlja, zaštite od buke i ne ioniziranog zračenja, zaštite od svjetlosnog onečišćenja, te gospodarenja otpadom. Svjetska zdravstvena organizacija povezuje onečišćenje zraka s preuranjenom smrti od srčanih i moždanih udara, plućnih bolesti i raka smanjenjem funkcije pluća, respiratornim infekcijama i astmom. Izmjene i dopune Zakona o zaštiti zraka se temelje na prvome zakonu koji je donesen 2004. … [[Govornik se ne razumije]] na snazi zakon iz 2019., postojećim Zakonom o zaštiti zraka je propisano da se u zonama i aglomeracijama za koje je utvrđeno da su razine pojedinih onečišćujućih tvari iznad propisanih graničnih vrijednosti i ciljnih vrijednosti provode mjere smanjenja onečišćenosti zraka kako bi se postigle granične vrijednosti i ciljne vrijednosti koje moraju biti usklađene sa akcijskim planovima za poboljšanje kvalitete zraka iz čl. 54. postojećeg Zakona o zaštiti zraka. Ove izmjene zakona u biti najviše pažnje i posvećuju upravo donošenju provedbi mjera iz akcijskih planova. Tijekom provedbe postojećeg zakona uočeno je da je potrebno propisati jasnije i strože odredbe vezano za nadležnost ministarstva, JLS odnosno Grada Zagreba u postupku donošenja i provedbe akcijskih planova. Izmjenama i dopunama određuje se nadležnost i odgovornost dionika u postupku donošenja i provedbe akcijskih planova za poboljšanje kvalitete zraka. Izmjenom zakona uvodi se obavezno mišljenje o prihvatljivosti akcijskog plana koje daje ministarstvo i koji je sastavni dio donesenog akcijskog plana. Dodatno se propisuju obaveza da su tijela državne uprave jedinica područne i regionalne samouprave, JLS ili Grada Zagreba i druga nadležna tijela nositelji pojedinih aktivnosti i mjera dužna provesti i financirati mjere za smanjivanje onečišćenja zraka utvrđenih u akcijskom planu. Propisivanje strožih odredbi vezano uz nadležnost JLS ili Grada Zagreba za provedbu mjera definiranih akcijskim planovima odnosno u dijelu koji se odnosi na kažnjavanje čelnika JLS ili Grada Zagreba ukoliko se mjere ne provode rezultat će kvalitetnijim akcijskim planovima, ali i većom odgovornošću u provedbi i još detaljnijim propisanim sadržajem i formatom, načinom i rokovima donošenja akcijskog plana za poboljšanje kvalitete zraka, kao i obaveze JLS odnosno Grada Zagreba vezane za donošenje i izvješćivanje u provedbi mjera iz akcijskih planova. Stvorit će se dodatni kvalitetniji uvjeti za donošenje akcijskih planova s jasno definiranim mjerama i učincima istih, što će u konačnici rezultirati osiguravanjem postizanja graničnih vrijednosti, sve u cilju da se kvaliteta zraka i zdravlje naših građana unaprijedi koliko je to moguće.
Imamo repliku poštovane zastupnice Selak Raspudić.
Kod mnogih lebdećih čestica kao što nam pokazuje izvješće o kvaliteti zraka u RH za 2020.g. nije postignut značajan napredak tokom proteklih godina. Stoga je moje pitanje kako ocjenjujete ispunjenost dosadašnjih akcijskih planova s obzirom na izvješća o kvaliteti zraka u RH koja su dostupna za prethodna razdoblja odnosno jesu li ti akcijski planovi kada se sve zbroji i oduzme manje-više mrtvo slovo na papiru i što se može učiniti da se to promijeni?
Poštovani zastupnik Brkan.
Uvažena zastupnice, zahvaljujem se na vašem pitanju. Kao što ste rekli, akcijske planovi gdje su zagađeni, gdje je zrak zagađen raznim česticama su dužni donijeti jedinice lokalne ili regionalne samouprave. Nažalost, čuli smo iz današnje rasprave, a i jučer na odboru, donošenje samih tih akcijskih planova je predugo trajalo, a onda sami akcijski planovi se nisu provodili na način kako je bilo zamišljeno. Zbog toga i jesu ove izmjene i dopune Zakona o zaštiti zraka kako bi se točno i definiralo kako akcijski plan treba izgledati, kako će se provoditi i tko je odgovoran za njegovo provođenje ili ne provođenje. Ukoliko se ne provodi ovim izmjenama i dopunama prostornog, o pardon, Zakona o zaštiti zraka je propisano i koje su kazne za njihovo neprovođenje akcijskih planova. Izuzetno bitan dokument, a ja vjerujem da i ove izmjene i dopune Zakona o zaštiti zraka idu u poboljšanju provedbe upravo tih akcijskih planova koje su dužne donijeti JLS.
Poštovana zastupnica Benčić.
Zahvaljujem se. Poštovani kolega, evo ja bih vas pitala u vezi vašeg grada. Može li grad Makarska sa svojim proračunom, mislim da je oko 135 milijuna za…
185.
Koliko?
185.
185, 185 milijuna koje imate za ovu godinu financirati mjere koje efikasno, efikasno suzbijaju onečišćenja zraka i one mjere koje doprinose znači prevenciji budućih onečišćenja, na koji način to vaš grad može financirati i koje to mjere može financirati? Hvala.
Poštovani zastupnik Brkan.
Zahvaljujem se na pitanju. Evo srećom živim u gradu i stvarno nema problema sa zagađenjem zraka možda više zbog toga što nemamo i druge industrije osim turizma, a isto tako većina naših kućanstava ne grije se na ugalj ili na drva nego uglavnom na struju i zbog toga imamo čist zrak. Sa izdašnim proračunom kakvi ima grad Makarska triba naći način što je to efikasno za smanjenje emisija čestica u zrak, da li je to upravo ovo kao što smo čuli znači kućna ložišta pridonose velikom stupnju zagađenja, da li moramo potaknuti stanovništvo naroda sa kućnih ložišta znači na, na ugljen i drva prebaci se na struju, pa samim time i smanji emisiju čestica u zrak. Ja mislim da tu i JLS sa nekim određenim fondom uz pomoć europskih fondova koji se nude može pridonijeti značajnom smanjenju emisija čestica štetnih u zrak.
Sljedeći će govoriti poštovana zastupnica Sandra Benčić. Izvolite.
Zahvaljujem se. Pa evo kao predsjednica Odbora za okoliš dobivam redovito, doslovno na dnevnoj bazi upite građana, ali isto tako i udruga građana iz cijele zemlje, a posebno, posebno Zagreba i Slavonskog Broda oko mogućih mjera za zaštitu kvalitete zraka u njihovim gradovima. Zagreb i Slavonski Brod zaista jesu dva žarišta u Hrvatskoj što se tiče zapravo ne kvalitete zraka. To nije samo okolišno pitanje to je i zdravstveno pitanje, o tome smo već mogli i nešto čuti. U tom smislu mi smatramo da je dobro da se jača mehanizam kontrole ne samo izrade nego onda i provedbe akcijskih planova i efikasnosti mjera koje su se provele, dakle da li je na bilo koji način to utjecalo na poboljšanje kvalitete zraka. To se do sada nije radilo, ja mislim da je to bitno i da to treba raditi i da nema nikakvog smisla nametati obaveze lokalnoj samoupravi da radi 58 akcijskih planova ako ona ostaju slovo na papiru. Ono što mene muči pri tome je odredba gdje se kaže da su jedinice lokalne samouprave dužne implementirat i financirati te mjere, jedinice lokalne samouprave. E sad, evo s kolegicom Ahmetović sam razgovarala i ona će vam sigurno reći, imate gradova u Hrvatskoj u kojem su glavni onečišćivači državne strateške tvrtke na koje vi kao grad ne možete utjecat. Ali još više i zato sam to i pitala kolegu Brkana, još više, velik dio najveći jedinica lokalne samouprave nema sredstva kojima bi mogao efikasno djelovati na ona područja koja zaista uzrokuju povećanje lebdećih čestica i uzrokuju onečišćenja zraka. Dat ću vam primjer na Gradu Zagrebu, a isto to možete preslikati na Slavonski Brod. Imamo dva ključna izvora povećane koncentracije lebdećih čestica i u Zagrebu i u Slavonskom Brodu, u Slavonskom Brodu je prije bilo i pitanje prekograničnih emisija, od kad se zatvorila rafinerija nemamo taj dio, međutim ostala su ova dva izvora promet i loženje na kruta odnosno fosilna goriva u kućanstvima. E sad, ako su to ta dva izvora kako to možemo mitigirat? Što možemo napraviti? Možemo napraviti to da investiramo upravo u ona kućanstva i one zgrade za koje znamo odnosno kuće za koje znamo da se lože na način koje doprinose koncentraciji lebdećih čestica. To vam je jasno da je samo po sebi ogromna investicija. Ako ne želite gledati Zagreb pogledajte da li proračun Slavonskog Broda može podnijeti takvu investiciju. Drugo, promet dakle, transformacija urbanog prometnog sustava je vjero, a to se vidi i po načinu na koji se planira i eu fondovi je vjerojatno jedna od najvećih investicija koju možete imati. Dakle, ako idemo na smanjenje prometa, primjerice u Zagrebu ili u Slavonskom Brodu vi morate ići na mjere koje će destimulirati dolazak autima u grad, koje će pojačati javni promet, stvoriti novu infrastrukturu za javni promet. pa to nisu projekti od tri milijuna kuna, to su projekti koji se broje u milijardama. Dakle i ovo što pričam o Fondu zgradarstva u smislu energetske učinkovitosti i ovo drugo što pričam o prometu, to su milijarde. I ne možemo onda u zakonu staviti da će jedinice lokalne samouprave financirati mjere jer je ono što će se onda svesti te mjere da će postaviti mjerač i nekakve sitnije stvari koje mogu financirati, opet nećemo imati efikasne mjere. Dakle, mi moramo i u zakonu reći da će se mjere iz akcijskog plana financirati i sredstvima jedinica lokalne samouprave i sredstvima Fonda za energetsku učinkovitost i sredstvima državnog proračuna jer inače nećemo imati efikasne mjere, završit će na sitnicama koje gradovi i općine mogu financirat i to bi bilo šteta jer se ovime ipak radi napredak i stavljaju se obaveze jedinicama lokalne samouprave. Ali ne možete im kontinuirano politikama oduzimati izvorne prihode, a stavljati nove financijske obaveze. To nije prihvatljivo.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice SElak RAspudić.
Moram priznati da mi je malo neugodno slušati kada netko tko dođe na čelo ipak jednog vitalnog glavnog grada u RH sada otprilike šalje poruku koja se može sažeti na to, mi ne možemo ništa učiniti po tom pitanju. Mislim da možete itekako puno učiniti. I u tom smislu bi me zanimalo s obzirom na ovu statistiku EU koju sam ovdje ponudila jer ljudi vole konkretne brojke, možete se i za neku drugu statistiku pozvat, koja je ambicija Grada Zagreba s obzirom na mjesto na kojem se trenutno nalazi po udjelu nedozvoljenih čestica u zraku, unutar vašeg mandata za koliko mjesta da se Grad Zagreb spusti? I drugo pitanje odnosi se na problem kojeg trenutno imamo s plinom. Mnoga kućanstva baš u Gradu Zagrebu koja su provela plin trenutno imaju u planu otići ponovo na kućna ložišta dakle s obzirom na činjenicu da će plin itekako poskupjeti i da će radije nabavljati drva, a imaju otprije nekakve peći nego si moći priuštiti plaćati plin, tako da me zanima očekujete li tu dodatno onečišćenje?
Hvala. Poštovana zastupnica Benčić.
Meni je često neugodno slušati kako onime što čujete manipulirate da bi rekli nešto deseto, a reći ću šta ste 10. rekli, ja nisam rekla da Grad Zagreb ne namjerava financirati, dapače, ono što ja govorim je da se veliki projekti koji su potrebni da bi se smanjila onečišćenje, da bi se smanjilo, da bi se zbilja smanjilo, da su to projekti koji se broje u milijardama i da nijedna jedinica lokalne samouprave u ovoj državi ne može to samostalno financirati i da kad već imamo propis koji definira da i obavezu implementacije i financiranja, da se izvori financiranja koji nisu samo jedinica lokalne samouprave trebaju navesti. Što se tiče ambicija, osnovna ambicija koja se mora riješiti unutar ovog mandata je da Zagreb ne prelazi granične vrijednosti i to je ono što moramo osigurati jer u velikom broju dana Zagreb prelazi granične vrijednosti i da to ne možemo sad u mjesec dana riješiti.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić je digla povredu Poslovnika, u čemu je on povrijeđen?
Čl. 238, kolegica Benčić je, omalovažava kao saborsku zastupnicu jer je rekla da manipuliram, nisam uopće manipulirala. Konstatirala sam ono što je bilo rečeno unutar njezinog izlaganja, a to je da se u ključnim projektima jedinice lokalne samouprave ne mogu učiniti ništa. Nije vas to smetalo kada ste bili u oporbi i kritizirali Grad Zagreb zbog neprovođenja različitih okolišnih politika, onda su lokalne jedinice mogle učiniti sve, samo nisu imale volje.
Naravno, i vi znate da je to bila replika pa dobivate opomenu. Poštovana zastupnica Orešković ima repliku.
Hvala. Ne znam kom bi sad trebala prvo replicirati, da li vama ili se osvrnuti na ovo što je rekla kolegica Selak Raspudić. Mislim da je prije svega, zadatak svih nas zastupnika, što pozicijskih, što oporbenih to da zakone koje skrojimo, skrojimo tako da budu provedbeni, da budu realni, da budu smisleni i svrhoviti, ovaj Zakon to nije. Ne vidim problem samo u tome što Grad Zagreb, a i druge jedinice lokalne samouprave neće imati vlastite ili dostatne financije da provedu mjere koje su si osmislili i zamislili već i problem vidim u tome što za ključne probleme uopće neće imati ovlasti. Za početak, brojne zagađivače i poštuju li oni propisane mjere, propisivat će država i otkrivat će država putem svog resornog inspektorata. I već je tu prostor za manipulaciju i za zlouporabu vlasti protiv onih gradova u kojima više nemaju vlast. Kako vidite prostor da se kroz izmjene i dopune zakona riješi ovaj gorući problem?
Poštovana zastupnica Benčić.
Zahvaljujem se. Da, upravo sam o tome govorila. Dakle ako imamo podijeljenu nadležnost, podijeljenu nadležnost u regulaciji i utjecaju na pojedine onečišćivače, onda i u ovom Zakonu se mora reflektirati ta podijeljena nadležnost između jedinica lokalne samouprave, države i državnih tijela uključujući i inspektorat, ali isto tako, primjerice, Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Ono što sam pokušala objasniti. Pa neki nisu shvatili jest da moramo izbjeći situaciju u kojoj stvaramo naizgled efikasan mehanizam, da se napokon provode mjere na lokalnoj razini, a da s druge strane osuđujemo jedinice lokalne samouprave da te mjere ne budu u onim ključnim resorima u kojima treba intervenirati zato što intervenciju u tim ključnim resorima zaista jesu na razini koju [[Upadica: Hvala.]] jedinice lokalne samouprave proračunski ne mogu pokriti.
Hvala. Poštovani zastupnik Totgergeli.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovana kolegice. U svojoj raspravi više ste pričali o Slavonskom Brodu nego o Gradu Zagrebu, vjerojatno zbog toga što nije bilo dovoljno vremena, pa evo malo sad prilike da pričate i o Gradu Zagrebu. Zanima me u ovih, skoro sad već godinu dana koliko obnašate vlast u Gradu Zagrebu, što ste pripremili od projekata [[Upadica: Koliko? Koliko?]] konkretnih projekata, pa skoro godinu dana će biti [[Upadica Reiner: Molim vas, nemojmo.]] [[Upadica: Ozbiljno? Pa vi ste ...]] [[Upadica Reiner: Nemojmo, ne možemo ovako komunicirati, polako. Imat ćete priliku odgovoriti. Izvolite kolega Totgergeli.]] Što, što ste pripremili od konkretnih projekata vezanih uz zaštitu okoliša u Gradu Zagrebu koje bi onda mogli kandidirati i kod Fonda za zaštitu okoliša da vam u jednom dijelu to financira. I druga stvar što me zanima, koliko se osobno osjećate odgovornim za onaj dio građana koji će u Gradu Zagrebu prijeći sa plina na, recimo, loženje na drva zbog onoga što ste i na koji ste način se bavili više kadroviranjem u Holdingu nego stvarnim potrebama građana Grada Zagreba?
Poštovana zastupnica Benčić.
Evo, sad kak da ja vama sad raspakiram sve kaj ste krivo rekli. ... [[Upadica se ne čuje.]] Znači kao prvo, cijena plina građanstvu je određena, određuje ju država, tako da tu ste, kak da kažem, fulali ste opet cijeli fudbal, ne, ne pripremate se za rasprave, dajte se pripremite, je l'? Što se tiče projekata koje smo pripremili, to su projekti u području gospodarenja otpadom, dakle projekt za sortirnicu, projekt za kompostanu, sa bioplinskim postrojenjem. To su, to je, to su projekti koji zapravo vode, naravno, zatvaranju Jakuševca i to su naravno, projekti koji se tiču vodoopskrbe i odvodnje, gdje se pripremaju zamjene zapravo i vodovodnih cijena i sustava odvodnje kako bi bili u skladu sa zahtjevima 21. st., a taj zahtjev nije da se 60% vode [[Upadica: Hvala.]] bude, gubi, kak ste [[Upadica: Hvala vam lijepo.]] vi imali 20 godina [[Upadica: Hvala vam lijepo.]] je l', nego da ... [[Govornik nije uključen.]]
Kolegice Benčić, dajte se obuzdajte, molim vas [[Upadica: Nemrem kad vas vidim.]] Molim vas. Kolega Totgergeli, vi ste digli povredu Poslovnika [[Upadica: Točno.]] U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Pa povrijeđen je čl. 238 jer, kolegica me vrijeđa govoreći da se ne pripremam za rasprave, a jako dobro sam pripremljen, pogotovo kad se radi o plinskom biznisu i potpuno sam svjestan da propuste koje su napravili sad na sve moguće načine žele prikazati nekom drugom, a građanima je potpuno jasno gdje je adresa koje i zbog čega plaćaju takav plin u ovom trenutku u Gradu Zagrebu u odnosu na druge građane u drugim gradovima.
Dobro, to, to, dajte se smirite, kolegice Benčić, molim vas. To nije bio naravno kao što znate nikakva, nikakva povreda Poslovnika nego je to bila replika, prema tome dobijate opomenu. E sad ovako, ja vas lijepo molim, krenete li sa pseudo povredama Poslovnika nećete završiti još minutu dobit ćete dvije ili tri opomene, ja vas unaprijed opominjem. Držimo se Poslovnika svi skupa. Svi imamo prigodu za govoriti i u ime kluba i u ime osobne dakle rasprave i možemo završno govoriti i sve što želimo reći možemo reći tu. Prema tome, nemojmo zlorabit Poslovnik, ja vas sve lijepo molim jel. Kolega Dretar, ostajete kod povrede Poslovnika?
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući. Da, naravno ostajem. Čl. 238., upozorio bi poštovanu zastupnicu Benčić i kolegice i kolege, smijanje bilo kome u lice što god da ta osoba rekla ipak nije korektno i smatram da predstavlja čistu povredu Poslovnika bez obzira na to što netko rekao.
Dobro, to nije povreda Poslovnika naravno ovaj smijali su se razni tu i svašta izvodili, ali ovaj to nije povreda Poslovnika. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] To je druga priča, ovaj ali nije povreda Poslovnika. Prema tome, dobijate i vi opomenu. Kolega Beljak, vi imate isto, ste digli povredu Poslovnika, u čem je povrijeđen?
Hvala vam lijepa. Povrijeđen je Poslovnik 238., prvo ste ga povrijedili vi zbog toga jel ste se neprimjereno odnosili prema kolegici Benčić i rekli ste da se obuzda, što bi se moglo svakako protumačiti, a drugo bila je u potpunosti u pravu…
Tako da ne govori dulje od predviđenog vremena.
…bila je u potpunosti, nemojte me prekidati, sad opet kršite Poslovnik jer me prekidate.
Da, naravno prekidam vas jer to što vi govorite nije povreda Poslovnika, prema tome izričem vam već sad opomenu.
Drugo, g. Gergeli, g. Gergeli je doista povrijedio Poslovnik, dakle doista se nije, ne da se nije pripremio, pripremio se ali laže jer cijena plina je dogovorena za Zagreb ima godinu dana kad je na vlasti bio HDZ, dakle konkretno…
Temeljem čl. 240. st. 1. izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi. Temeljem čl. 240. st. 2. izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi do kraja rasprave o ovoj temi.
Šta, šta, šta?
A vi si slušajte šta želite slušati. … [[Upadica Beljak se ne razumije]] Nemam ja šta vama govorit što ste …
Nemate vi meni što govoriti gospodine dragi.
Temeljem čl. 241. st. 1. izričem vam mjeru udaljenja sa sjednice za današnji dan.
… [[Govornik se ne razumije]] Sad je meni dosta vašeg ponašanja.
Izvolite se, izvolite se sjesti i izać.
Neću, evo neću se sjesti.
A dobro, to odgovara…
Nećete vi meni zabranit da govorim, to pravilo vrijedi samo za mene ili za rijetke jel?
To, to odgovara svemu vašem liku.
… [[Govornik se ne razumije]] neću, neću prekinut raspravu, evo što sad?
Sada ću ja prekinuti onda ovaj sjednicu.
Možete prekinut evo da ja ne smijem govorit kao izabrani saborski zastupnik u hrvatskom parlamentu jer mi vi to ne date, molim vas lijepo.
Ne izvan Poslovnika i ne na takav način, ne izvan Poslovnika. Ovo je uređena država, ovo je parlament demokratski, tu se nećemo derati jedni na druge, vrijeđati jedni druge itd., zato postoji Poslovnik.
To vi prvi radite. Al to vi prvi radite.
Ja to uopće ne radim, nikog nisam niti vrijeđao, ni ništa, ja se striktno držim Poslovnika.
Udaljili ste me sa sjednice, zbog čega?
Molim vas, nemojmo, nemojmo pretjerivati.
Što to znači, moram ić doma ili što? Ja sam se javio poslije za repliku, smijem imat repliku poslije?
Ja sam vam izrekao…
Ne recite mi konkretno, da li smijem imat repliku za koju sam se javio?
Konkretno sam vam, ja sam vam konkretno rekao da ste dobili mjeru udaljenja sa sjednice za današnji dan, vrlo konkretno.
Niste mi rekli konkretno, molim vas konkretno da mi sad kažete vrlo uljuđeno da li ja imam pravo na repliku na koju sam se javio prije ovog?
Ne, nemate, jasno da nemate, a da znate Poslovnik znali bi da nemate, ali mislim takva diskusija je potpuno izlišna.
Znači vi meni branite, vi meni branite govoriti u hrvatskom parlamentu.
Napravit ćemo sada stanku od 10 minuta, sad ćemo napraviti stanku od 10 minuta, pa ćemo onda nastaviti. STANKA U 12,01 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,10 SATI]] Poštovana zastupnice Benčić. Mi imamo još jednu povredu Poslovnika poštovana zastupnica Selak-Raspudić. Izvolite u čem je povrijeđen Poslovnik?
Članak 238. mene također smeta omalovažavanje i ismijavanje progresivne ljevice, ali vas molim predsjedavajući jedna opomena po jednom javljanju. Imamo nejednake kriterije i to zbilja nije fer i nije prvi put.
Naravno da ću dati opomenu, ali želim vam vrlo jasno reći. Ja sam unaprijed rekao svima i ja imam jednake kriterije, apsolutno jednake kriterije. Nitko mi ne može reći da nemam. Dajem opomene kad se krši Poslovnik. Uopće ne zanima tko je iz kakve stranke, ni zašto, ni kako. Ali se treba držati Poslovnika. Jer Poslovnik je naš zajednički. Prema tome, što se toga tiče kriteriji su jednaki, ali unaprijed sam rekao da je krenulo u jednom potpuno krivom smjeru. I mi smo normalno, lijepo raspravljali. Ljudi imaju različite stavove o nekim stvarima i to je, zato je Parlament ovdje. Ali ako to krene u jednom smjeru koji nema više nikakve veze sa doprinosom općem boljitku i pritom kršimo Poslovnik koji smo mi donijeli, onda to nema smisla. Onda naš rad nema smisla, mi sami sebe obezvređujemo time. Mi moramo bit konstruktivni bez obzira da li se vi i ja recimo slažemo ili kolegica Benčić i ja slažemo itd. Ali u takvoj raspravi nekoj će se vjerojatno iskristalizirati nešto dobro. I to je sve naš razlog zašto smo ovdje. Ali ako počnemo pričati, zlorabiti naš Poslovnik onda to jednostavno sve dezavuira. Mislim da sam objasnio stvari i zato sam ja unaprijed rekao nemojmo to raditi. Ja ću davati opomene još tijekom govora ako vidim da se zlorabi Poslovnik. To sam unaprijed najavio. Jel' jesam? Čisto fer. Evo ga. Poštovana zastupnica Benčić.
Pa evo slažem se sa vama da je to Poslovnik sviju nas pa se pozivam na članak 240. da ste kršili upravo vi članak 240. Poslovnika kada ste zastupniku odmah pri prvom javljanju oduzeli riječ i to do kraja rasprave, a nakon toga, dakle pri istom javljanju ga i udaljili sa sjednice. Osim što nejednako postupate prema članovima oporbe i pozicije smatram da ovime i kršite direktno Poslovnik jer niste se vodili onime što piše, a to je ako nastavi. Dakle, vi niste pričekali da čovjek sjedne i sljedeći put se javi, nego ste mu odmah, dakle pri prvom javljanju ga udaljili sa sjednice. I mi ćemo podnijeti prigovor predsjedniku Sabora.
Ja vas svakako upućujem na to, ne predsjedniku Sabora. Opet molim vas pročitajte svi Poslovnik da znamo opet o čem se radi. Kad pročitate Poslovnik vi ste pravnica vidjet ćete kome se podnosi prigovor. Prigovor se podnosi Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav, pa vas molim dapače učinite to. Hajmo razjasniti onda neke stvari ako vi mislite da sam ja krivo postupio. Naravno, apsolutno molim vas učinite to. Nemojmo!
… [[Govornica nije uključena, ne čuje se.]] dakle prigovor protiv stegovne mjere udaljenja sa sjednice Sabora članak 242. prigovor se podnosi predsjedniku Sabora najkasnije u roku od 24 sata od izricanja stegovne mjere, a predsjednik ga upućuje svim zastupnicima i on ga šalje Odboru za Ustav. Pa mislim kao predsjedavajući dajte vi čitajte Poslovnik!
Odlično. To što ste rekli ne stoji [[Upadica Benčić: Predugo vodite ovdje sjednice da to ne bi znali.]] To što ste rekli ne stoji, ali mislim nećemo ulaziti u [[Upadica Benčić: Evo pročitajte članak.]] Hvala vam. Hvala vam lijepo. Evo ga, poštovana zastupnica Selak-Raspudić je zatražila stanku.
Tražim stanku u ime kluba MOST-a da još jednom sumiramo što se ovdje dogodilo i da pokušamo zajedno ustanoviti kvalitetnije kriterije za buduću raspravu. Kada bismo se vodili kriterijima gospodine Reiner koje ste vi ovdje naveli sada je netko trebao kolegicu Benčić iznijeti iz prostorije, jer je ona dala povredu Poslovnika da uopće nije rekla u čemu je povrijeđen Poslovnik i da se nadovezala na sasvim drugu temu. To se naravno nije dogodilo. Zašto se nije dogodilo? Zato što ste vi procijenili da sada ni vama nije više politički oportuno na takav se način ponašat jer je on nepravedan, a prethodno ste taj kriterij primjerice primijenili na kolegu koji je nije iznesen na kraju nego je sam otišao, ali kolega Beljak je dobio nekoliko opomena u jednom javljanju. Ja vam samo pokazujem da u istom trenutku dakle u razmaku od pet minuta ste vi imali različite kriterije za povredu Poslovnika za dvije osobe. Mi tako ne možemo raditi. Ja sam eksplicitno pitala g. Jandrokovića što je omalovažavanje saborskih zastupnika, budući da to nikada nije slučaj. On mi je rekao da mi ni sam javno za ovom govornicom ne može eksplicitno reći. Pa kako onda meni netko može dati povredu ako se ne zna jesam li ja ikoga omalovažila i koji kriteriji uopće za to važe? Minimum je ako želite nekoga penalizirati da ne ulazite u sadržaj jer ne možete anticipirati što će do kraja netko reći, niste Kasandra zaboga, da date jednu opomenu po jednom javljanju. Ovo doista ne vodi nigdje, imamo nejednake kriterije za različite zastupnike, a onda kreiramo kaos koji nepovoljno utječe na percepciju sabora u hrvatskoj javnosti što je i opravdano. Mene je doista sram što je ovdje bilo prisutno ismijavanje i glasno negodovanje od onoga što se voli nazivati progresivnom ljevicom, međutim vaš odgovor na to je jednako sramotan kao i to prethodno ismijavanje ako ne i sramotnije jer vi ovdje morate držati red.
Hvala lijepa. Ovo jedino vas moram ispraviti kolegica Benčić se pozvala na Poslovnik, a kolega Beljak nije uopće spominjao na što se poziva. Nemojte molim vas sa mjesta govoriti. Evoga ovaj poštovani zastupnik Lenar će sad obrazložiti stanku.
Poštovani potpredsjedniče. Tražim stanku u ime kluba HSS-a i RF-a o konzultacijama o daljnjem radu na tijeku ove rasprave pod vašim vodstvom. Pozivam i ostale klubove zastupnika na konzultacije na vidimo na koji način ćemo raditi s obzirom na vaše nejednake kriterije prema vama mrskim zastupnicima. Sami se ne držite kriterija jer sam vas i osobno raspravljajući za govornicom morao prekinuti svoju raspravu i upozorit vas zbog vaš žlabranja na telefonu na glas, a niste sami sebe onda kritizirali. Znači nemate jednake kriterije i ne možete u jednom javljanju od minutu izreći tri opomene. Jasno se vidi da diskriminirate određene zastupnike koji vam nisu srcu prirasli, a one koji jesu oni mogu govoriti cijelu minutu da im tek iza toga izričete opomenu. Stoga evo pozivam oporbu da konačno reagira na vaše ponašanje jer i u prošlom mandatu ste se ponašali kao potpredsjednik tako, stoga mislim da je vrijeme da zastupnici dignu glas protiv vašeg načina vođenja i da konačno shvatite da i vi morate čitati pravilnik Poslovnik i da vas ne moraju na to zastupnici upozoravati. Kada ste u grijehu tj. pogriješili u vođenju sjednice i krivo postupali po poslovniku jednostavno tražite sasvim desete izgovore i načine da sebe opravdate i niste samokritični. Zbog toga evo molim vas stanku od deset minuta da se mi konzultiramo da vidimo da li ćemo više raspravljati tijekom vašeg vođenja ili nećemo. Hvala lijepo.
Naravno da ću vam dati stanku. Za stanku javlja i poštovana zastupnica Dalija Orešković. Izvolite.
Hvala. U ime kluba stranke Centar i stranke GLAS tražim stanku u trajanju od deset minuta radi konzultacija. Slažem se sa kolegom da doista trebamo raspraviti hoćemo li uopće nastaviti sudjelovati u ovoj točci dnevnog reda, ali ajmo otići i korak dalje pa postaviti pitanje treba li oporba uopće sudjelovati na raspravama kada ste vi g. Reiner taj koji vodi sjednicu HS-a. Ovo što ste napravili danas nije vam prvi put. Ne samo da imate dvostruke kriterije u odnosu na oporbene zastupnike i vladajuće, ne samo da izričete opomene tamo gdje im nije mjesto, ne samo da sam ne vladate odredbama Poslovnika HS-a nego ono što je najgore dezavuirate uopće ulogu svih nas koji smo ovdje došli sa svrhom i s razlogom, želimo sudjelovati u raspravi i u toj raspravi nešto reći. Koristite silu kad već nemate osobni autoritet da prekinete kogagod možete prekinuti radi čega, tri ili pet ili sedam sekundi prekoračenja ovog tajmera. Je li to demokracija kakva bi trebala biti, je li to svrha HS-a? Da vi danas kao što to radite inače kada vodite sjednice niste postupali ovako kao što ste postupali mi bismo sada raspravljali o kvaliteti zraka, umjesto toga raspravljamo o kvaliteti upravljanja sjednicama HS-a od osobe za koju možda doista treba netko otvoreno reći, sjedi na stolici na kojoj joj nije mjesto. Hvala.
Hvala lijepo. Naravno da ću vam odobriti stanku. Stanku je tražio u ime kluba HDZ-a poštovani zastupnik Totgergeli.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS-a. Tražim stanku u ime kluba HDZ-a kako bi se još konzultirali o ponašanju saborskih zastupnika u ovom cijenjenom domu. Svjesni smo svi skupa da ono što imamo u poslovniku napisano, a to je povreda poslovnika da je ustvari svi saborski zastupnici kontinuirano zlorabe i to se pretvara ustvari u nemogućnost vođenja na normalni način sjednica. A onda kad netko tko krši očigledno taj isti poslovnik na koji se poziva da je povrijeđen to eskalira do takve bezobraštine da imamo ovdje deranja, vikanja, raznoraznih ekscesa koji ustvari služe jedino da se privuče medijska pažnja na pojedinca i onda on nakon toga dobije sve naslovnice svih medija u Hrvatskoj i postaje glavna zvijezda tog dana i više nije uopće ni bitno ni važno što smo mi ovdje govorili, koje smo stavove imali, ko se za što zalagao, ko je koji zakon branio ili ga napadao nego je samo bitno da je ta osoba taj dan izazvala eksces. To se je u stvari u prošlom sazivu događalo nam sa jednim bivšim zastupnikom, tad su još i sve kamere bile uperene na njega, ja sam već tad spomenuo da bi bilo dobro slično kao na nogometnim stadionima kad netko radi cirkus u sabornici da se onda u stvari i prijenos sa sjednice isključi jer to upravo rade i na stadionima kad neko radi cirkus onda sve kamere se maknu i da se to ne prenosi, da mu se ne daje pažnja i važnost. Očigledno svi klubovi trebaju popričat o tome treba li nam više uopće ova povreda Poslovnika jer ona uopće se ne koristi za ono ili se koristi u 0,1% za ono što stvarno to je nego je svi zlorabe i koriste u stvari za davanje replike.
Hvala lijepo. Naravno da ću i vama odobriti ovaj stanku. Evo i poštovani zastupnik Davor Dretar.
Hvala lijepa poštovani g. Reineru. U ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta i ja ću jednako tako zatražiti stanku jer smatram ne samo da se moramo konzultirati nego da se moramo na koncu konca i odlučiti na koji način želimo sudjelovati u ovoj raspravi ne samo naravno vezano uz ove današnje točke dnevnoga reda nego i u prošlosti, pa danas, a i ubuduće. Činjenica da krenemo, eto ima sasvim dovoljno vremena, otpočetka. Poštovani zastupnik prigovorio je poštovanoj zastupnici. Na to smo dobili salve smijeha, mogu razumjeti da se kao što ste i vi to argumentirali neko nasmije iz saborske klupe, ali smijanje sa saborske govornice koje bi trebalo biti jedno od najodgovornijih mjesta u Hrvatskoj, ne samo u politici, vraćam se ponovno na temu odgovornosti. Ova bi govornica trebala biti sveto mjesto na kojem ljudi otvoreno i razumno raspravljaju, a ne smiju se jedno drugome u lice. Štogod da je zastupnik ili zastupnica rekao, mogao je reći da je krava zelena, da je mjesec kockast, to je tako potpuno nebitno, nikomu se ne smije smijati u lice. Nakon toga, vidjeli smo naravno evo i sada vidimo ovdje praznu sabornicu navodnih boraca za demokraciju. Slagali se mi sa njihovim političkim programima ili ne činjenica jest ne možete napuštati raspravu zato što vam se ne sviđa nečija kravata, nečija rečenica ili nečija misao. Pretpostavljam da bi jednako tako, a možda i gore završavali svi mi, bili mi u bilo kojoj stranci na svijetu ako bi mislili, govorili ili ne daj Bože radili drugačije od tzv. slobodno misleće liberalno demokratske ljevice. Dakle, eto mislim da svi moramo sjesti i ozbiljno popričati o tome i u to ime tražim i stanku. Hvala vam.
Hvala vam lijepa. Naravno i vama ću odobriti stanku, a sukladno čl. 293.b. mi ćemo nastaviti sa radom, pa ovaj slijedeća će govoriti poštovana zastupnica Marina Opačak Bilić, izvolite.
Hvala vam. Evo odlučila sam uzet i ovu pojedinačnu riječ jer sam zapravo ostala iznenađena odgovorom državnog tajnika na moju repliku u uvodnom izlaganju koji mi je rekao da se evo jednostavno nekako nismo razumjeli da ja zapravo ne govorim o temi, o suštini i o meritumu zakona. Dakle, u raspravi o Zakonu o zaštiti zraka uputila sam pitanje koje mjere su provođene od strane ministarstva u slučaju višegodišnjeg zagađenja u Slavonskom Brodu i odgovorom dobijem da nisam u temi, da se mi ne razumijemo i da je zadatak ministarstva tek evo odlučit o razini kvalitete akcijskog plana i pratit njegov format. Dakle, odgovor koji sam dobila o poduzetim koracima, dobila sam odgovor da sve što me zanima o poduzetim koracima da to pitanje adresiram čelniku lokalne samouprave. Ja moram reć da sam ja evo doista šokirana da u raspravi o zaštiti zraka državni tajnik kaže da moje pitanje je ovdje danas pogrešno adresirano. Pa onda ako ćemo po tome onda je danas ovdje trebao bit nekakav kordon načelnika i gradonačelnika koji bi evo predstavljali ovaj Zakon o zaštiti zraka. Poštovani državni tajniče vaš zadatak je upravo ono što sam vas ja pitala, vaš zadatak je briga o kvaliteti zraka i naravno ta briga nije pojedinačna, ona je zajednička, naravno da je to zadatak i lokalne i regionalne samouprave, to je u konačnici i moj zadatak evo na ovaj način na koji ja mogu što i jest u opisu mog posla da evo kao zastupnica građana i RH i grada Slavonskog Broda koji udišu treći najgori zrak u Slavonskom Brodu, najgori treći zrak u Europi, a prekoračenja su često pokazala da je Brod zapravo gori čak i od Pekinga. Evo to je moj način i ja ću na ovaj način doprinjet. Ja se slažem s vama da postupanje i gradske i županijske uprave evo odaje dojam hajmo reć nekog ignoriranja problema, no nikako ne mogu prihvatit vašu izjavu da vi niste danas ovdje zbog toga. Mogu reć da je ovo apsurd izjava godine. Što se tiče provedbe planova i aktiviranja i same uprave i grada Slavonskog Broda i uprave Brodsko-posavske županije one su ispod potrebne razine, tu nema govora, ali svi zajedno se sudionici dugogodišnjeg nečinjenja ničeg osim pisanja dokumenata, strategija i evo svi zajedno smo zapravo odgovorni jednako tako i ja ovdje koja mogu i na ovaj način se oglasit što rješenja još uvijek nema. I evo primjerice što se tiče tog djelovanja i gradske i županijske uprave mogu reć da nisam vidjela u javnom savjetovanju niti jedan komentar niti grada, niti županije, dakle niti jedan komentar koji je mogao ić minimalno u smjeru ukazivanja na, na problem, dakle ne mora nužno ić na same izmjene jer evo često imamo prilike da se upravo ta prilika javnog savjetovanja koristi kako bi se zapravo poslala poruka. No evo od njih ništa, ni glasa. I dalje evo o razlozima zagađenja mi i dalje imamo samo nagađanja od izjave do izjave kako kad. Znači godinama smo uvjeravani da ono evo zapravo dolazi od prekogranične i susjedne rafinerije, pa su onda to bili ispušni plinovi pa kućna ložišta štogod da jest, evo možda smo jednostavno na takom geografskom položaju. U svakom slučaju konkretan odgovor i prijedlog nemamo niti nakon 13 godina i ponovit ću još jednom da građani zaslužuju konačno rješenje ovog problema i konačno zaslužuju čist i zdrav zrak.
Imamo nekoliko replika, poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Slažem se s vama kolegice, mene je doista sram što živim u zemlji gdje su građani jednoga grada ozbiljno zdravstveno ugroženi zbog problema koji je u 21. stoljeću morao biti riješen, a ne možemo sve prebacivati na susjede. Sama sam podnijela amandman kada je išao prijedlog izmjena proračuna na to da se u Ministarstvu zdravstva nastavi upravo istraživanje koje se odnosi na stanovnike Slavonskog Broda i bolesti koje nastaju kao posljedica onečišćenja zraka, nažalost on nije prihvaćen. Još se sjećamo i prethodne predsjednice Kolinde Grabar Kitarović kako je slavodobitno rekla da je to ispregovarala s Rusijom, nažalost ništa se od toga nije dogodilo. Kako vi vidite ovo prebacivanje odgovornosti s države na jedinice lokalne samouprave i obrnuto što smo mogli čuti gdje na kraju ispada da zdravstvena ugroza, ali i ekološka naših građana nije ničiji problem kada govorimo o konkretnim rješenjima?
Poštovana zastupnica Opačak Bilić.
Hvala vam kolegice Raspudić. Ja ću vam se prije svega zahvalit evo i u ime svih građana Grada Broda na podnošenju vašeg amandmana i evo žao mi je da nije prihvaćen. To je kod nas valjda tako nema veze da li je nešto dobro ili nije dobro, važno je samo od kud taj prijedlog dolazi. Pitali ste me kako ja, ja znam kako svi građani već gledaju na to prebacivanje odgovornosti, dakle nakon 13 godina kad neko samo spomene temu zraka ljudi već, ma daj neću više ni slušat o čemu se govori, više mi nije važno ni šta kaže ministarstvo, ni šta kaže gradonačelnik, ni šta kaže župan, ni to što nam predsjednica dolazi u posjet pa u noći kad bukne ovaj požar i eksplozija ona je ipak evo morala otputovat tu noć nije bila tamo. Dakle, nama je svima više dosta pričanja i sada ovaj moj govor, ja se nadam da neće građani Broda reć evo opet je ona izašla tamo i priča nešto o tome opet se ništa neće dogoditi. Znači upozoravamo i ministarstvo, šaljemo dopise, ali evo niko ništa, nažalost.
Poštovani zastupnik Totgergeli.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice zastupnice. Pa govorili ste o stanju u Slavonskom Brodu i spominjali ste i rafineriju preko kao da je ona u nekim trenucima izgovor za takvo stanje koje je sa zrakom u Slavonskom Brodu. Ja mislim da je stanje sa samom rafinerijom prijašnjih godina bilo drastično gore nego što je to sad u ovom trenutku i da su se tu angažirali i ministarstvo i sve državne institucije, angažirale su se i gradske i županijske u tom trenutku kad je to bio najveći problem. Međutim, iz vaše rasprave se može zaključit da ipak i grad i županija mogu napraviti više. Zanima me što vi konkretno mislite da treba i grad Slavonski Brod i županija Slavonsko-brodska napraviti više da bi zrak u Gradu Slavonskom Brodu bio bolji? I s druge strane mislim da ovaj prijedlog zakona ide upravo u tom smjeru da se točno definira šta tko od lokalne, regionalne do državne vlasti treba radit i nakon toga šta onda i ko treba i kako kontrolirati i pritisnuti ih da [[Upadica Reiner: Hvala.]] to svako svoje i odradit.
Poštovana zastupnica Opačak Bilić.
Pa evo vjerovali ili ne u dobrom dijelu ovog zadnjeg vašeg komentara se slažem, da svako treba znati što se radi, ali ne može onda državni tajnik iz Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja reći meni da nije tema, nije meritum i nije srž o kojem raspravljamo znači Zakon o zaštiti zraka nije tema moje pitanje što se do sad činilo za rješavanje problema zagađenog zraka u Slavonskom Brodu, znači nemoguće. Prvi dio pitanja je bio … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro. Toliko, hvala.
Poštovana zastupnica Perić.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice. Svima nama je itekako važno kakva je kvaliteta zraka i u Zagrebu i u Slavonskom Brodu i u mom Zadru i sigurno da nam nije svejedno da je to tako bilo u Slavonskom Brodu, međutim ono što me zasmetalo kada ste rekli da je državni tajnik vama rekao da ne govorite o temi da nije meritum, nije vam tako rekao. Rekao je na drugi način dakle da je potreban upravo ovo što je kolega Totgergeli rekao dakle procedure koje je potreban sve da se uključi u to sve skupa, na koji način da se to rješava, a ako ćete zaista onda sve ono što je napravila Vlada i kako se aktivno uključila upravo u rješavanje tog problema je vidljivo i sada jer su se nekakvi pomaci dogodili, nisu svi, ali jesu.
Poštovana zastupnica Opačak Bilić.
Zahvaljujem na vašoj replici poštovana kolegice Perić. Evo što se tiče ovog dijela evo u ovoj pauzi sam iskoristila priliku pa sam baš vratila video i poslušala točno od riječi do riječi, dakle državni tajnik mi je rekao da nisam u temi, da ne govorimo o sadržaju i o meritumu teme. Spomenuli ste sve procedure da su one zapravo važne i što je sve do sada učinjeno, je, ali većina tih procedura izostaje, izostala je u velikoj mjeri. Evo Studija utjecaja na zdravlje građana od 2016. je nemamo, Povjerenstvo za praćenje kontrole zraka ne sastaje se znači sastaje se jednom u dvije godine, a s obzirom na stanje koje imamo da li je dvije godine prikladno i normalno. Znači, moramo svi zajedno veće napore i sjetila sam se prvog dijela pitanja, što to trebamo učiniti. Znači ako treba, treba sjest pet dana svi znači i grad i županija i državna vlast znači što se kaže ono ne izaći iz prostorije idemo nać rješenje za ovaj problem. Znači 13 godina to je previše, djeca tamo žive, ja tamo [[Upadica Reiner: Hvala.]] živim to se udiše, evo veliki su problemi i zdravstveni i glavobolje i [[Upadica Reiner: Hvala, hvala.]] alergije.
Hvala lijepa. Sad idemo na završna izlaganja i prvi će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Miro Totgergeli. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Kao što smo već danas čuli tijekom provedbe postojećeg zakona uočeno je da je potrebno propisati jasnije i strože odredbe vezano uz nadležnosti ministarstva, jedinica lokalne samouprave odnosno Grada Zagreba u postupku donošenja i provedbi akcijskih planova, pa se tako ovim izmjenama i dopunama određuju nadležnosti i odgovornosti dionika u postupku donošenja i provedbi akcijskih planova za poboljšanje kvalitete zraka. U odnosu na postojeći zakon čl. 54.mijenja se na način da se uvodi obavezno mišljenje o prihvatljivosti akcijskog plana koje daje ministarstvo i koje je sastavni dio donesenog tog plana. Ministarstvo mišljenje o prihvatljivosti donosi na temelju prethodno pribavljenih mišljenja nadležnih tijela državne uprave, nadležnih tijela jedinica područne, regionalne samouprave i drugih nadležnih tijela nositelja pojedinih aktivnosti i mjera u postupku izrada akcijskog plana, a koje su ujedno i prilog tom istom planu. Dodatno se propisuje obveza da su tijela državne uprave, jedinica područne, regionalne samouprave, jedinica lokalne samouprave i/ili Grad Zagreb i druga nadležna tijela nositelji pojedinih aktivnosti mjera dužna provesti i financirati mjere za smanjivanje onečišćenja zraka utvrđenih u akcijskom planu. Dodaje se i novi članak kojim se uređuje praćenje provedbe mjera, vremenskog plana provedbe i razina onečišćenja zraka kao rezultat provedbe mjera utvrđenih u akcijskom planu kao javna objava tog istog izvješća. Istim člankom propisuje se izrada izvješća o provedbi mjera i sadržaja za razdoblje od dvije godine. Dodatno se propisuje i pokretanje i postupak donošenja izmjena i dopuna akcijskog plana u slučaju neostvarivanja zadanih ciljeva. Dakle, nije baš točno kao što smo kroz raspravu čuli da šta će bit ako se nešto ne izvršava, baš upravo u tom smjeru ovaj prijedlog zakona i ide. Zakonom se ujedno usklađuju određeni pojmovi sa novom uredbom EU iz 2019.o nadzoru tržišta i sukladnosti proiuzvoda kao i dijelu koji se odnosi na distributera, fizičku osobu, obrtnika, proizvođača i uvoznika. Također se uređuje pitanje izdavanja suglasnosti ministarstva za kupovinu i korištenje strogo ograničenih količina proizvoda koji odstupaju od graničnih vrijednosti sadržaja hlapivih organskih spojeva nastalih upotrebom organskih otapala u određenim bojama i lakovima. A iz rasprave državnog tajnika čuli smo da se to najčešće koristi za oldtimere. Ovim prijedlogom zakona uređuje se pravni okvir koji se odnosi na upis podataka o uređajima za loženje kao i podataka o plinskim turbinama, a koji se onda svi zajedno upisuju u registar. Propisuje se pravni okvir vezan uz uvjete koje mora ispunjavati ispitni laboratorij u pogledu iskustva djelatnika kao i pravni okvir vezan uz norme i mjerenja emisije onečišćenja tvari u zraku iz malih kućnih ložišta. Usklađuju se odredbe s inspekcijskim postupanjem te dodatno unapređuje sama provedba inspekcijskog postupak pri inspekcijskom nadzoru kvalitete brodskih goriva koja se stavljaju na tržište RH kao i pri dostavi i korištenju na pomorskim objektima. Dosadašnje obveze se ne povećavaju, misli se pri tome na financijske obveze, na ni ne uvode nova davanja financijska već postojeće obveze za gospodarstvenike koje su i do sad propisane Zakonom o zaštiti zraka ostaju iste te će se preuzeti i ovim prijedlogom zakona. Slijedom navedenog klub HDZ-a podržat će ovaj prijedlog zakona u prvom čitanju. Hvala.
U ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a završno će govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković. Izvolite.
Možda najbolji uvod u ovo završno izlaganje je vaša replika i odgovor na repliku kada ste rekli, ako tema zagađenja zraka u Slavonskom Brodu i pitanje državnom tajniku što je napravljeno do sad nije nešto što spada u doseg ove rasprave onda se trebamo pitati, a što zapravo je. A zašto to kažem? Bojim se da ćemo ta pitanja, a što ste napravili i zašto rezultata nema često postavljati jedni drugima ukoliko do drugog čitanja ovakav kostur zakona ostane na snazi. Kolega prije mene je govorio da se ovim zakonom propisuje nadležnost i odgovornost, e pa u tom krugu nadležnosti i odgovornosti i ovlasti nešto nije osmišljeno kako treba. Naime, meni se čini kada se jedinicama lokalne samouprave daje zadatak da pripreme akcijske planove i kada im se definiraju neke obaveze koje iz toga proizlaze da se mora voditi računa o tome što jedinicama lokalne samouprave, pogotovo u velikim gradovima, uzmimo npr. evo Grad Zagreb, što će u realitetu moći ili neće moći ostvariti, a gdje su sve namjerno postavljene zamke koje u svojim rukama imaju predstavnici druge političke opcije putem resornog ministarstva, putem Državnog inspektorata jel znamo tko je tamo na čelu, putem Fonda za zaštitu okoliša i raznih drugih tijela. I uzalud će biti to što će jedinice lokalne samouprave na svom području najbolje znati koji su onečišćivači i što bi zapravo trebalo učiniti, vrlo mali paket mjera će te jedinice lokalne samouprave moći provesti same. Već će nekom nešto sugerirati ili osmisliti da im država i državna tijela u tome budu partner, a država će na fin i pristojan način reći ne hvala. Naravno da će oni koji u konačnici ispaštaju ponovno biti građani. I zato sam se protivila onim odredbama koje kažu da dakle za provedbu zakona je nadležno resorno ministarstvo pa će onda ministar nadležan za poslove zaštite okoliša pravilnikom propisivati sadržaj, dakle sadržaj, a ne definira se što je to sadržaj. E to će tek reći, to će ministar ni manje ni više, ne neki drugi nešto malo mudriji TČ će reći što je sadržaj programa mjera i akcijskog plana koji bi trebao donijeti Grad Zagreb. Što bi moglo poći po zlu? Mislim protupitanje glas, a što ne bi? Dakle, način i postupak donošenja akcijskog plana čak i to i obaveze jedinica lokalne samouprave. Pa onda postavljam pitanje tko zapravo definira što će se raditi po odredbama ovog zakona kako bi zrak bio čišći i bolji. Pa jedini čisti zrak koji nama zapravo treba da se stvarno počnemo baviti tim nesretnim toksičnim lebdećim česticama je to da HDZ maknemo s vlasti. Hvala.
Slijedeći klub zastupnika biti će onaj SDP-a, a završno će govoriti poštovana zastupnica Mirela Ahmetović. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, tijela državne uprave, jedinice područne odnosno regionalne samouprave i jedinice lokalne samouprave ili Grad Zagreb i druga nadležna tijela nositelji su pojedinih aktivnosti i mjera i dužni su provesti i financirati mjere za smanjivanje onečišćenja zraka utvrđenih u akcijskom planu. Dakle ja ovdje govorim o jedinici lokalne samouprave na kojoj su onečišćivači isključivo i samo industrijska postrojenja u vlasništvu države ili u vlasništvu javnih poduzeća ponovno naravno od države osnovana. U malom mjestu Omišalj stambena površina zauzima tek 1/3 industrijske površine odnosno površina zemljišta koju zauzimaju industrijska postrojenja 3 puta su veća nego površina zemljišta koju zauzimaju stambeni objekti. I govorim naravno o državnim projektima energetske prirode, govorim o onečišćivačima između ostalog o onečišćivaču za kojeg je utvrđeno izvješćem, službenim izvješćem da je prekoračio dozvoljene količine prizemnog ozona. I nikom ništa. Hoćete protuprijedlog? Hoćete prijedlog popravljanja ovog zakona? Neka budu jedinice lokalne samouprave obveznici izrade akcijskog plana, provođenja mjera iz akcijskog plana, financiranja tih mjera, financiranja svega što vam padne napamet jer očekujem da ćete u Omišalj staviti i neku novu nuklearnu elektranu. To vam je ko dobar dan. Ako se bude ikada radila nuklearna elektrana ona ide u Omišalj. To je ko dobar dan. Evo vam prijedlog. Dajte jedinicama lokalne samouprave ovlast državnog inspektorata pa da vidite šta je čist zrak, da vidite kako se poštuju mjere propisane u rješenju o prihvatljivosti zahvata za okoliš. Jedini slučajevi kada je inspektorat došao na područje općine Omišalj po pitanju onečišćenja da li zraka, da li okoliša, da li prekomjerne buke je zato što je jedinica lokalne samouprave poslala tu prijavu i proslijedila ju medijima. Samo zbog toga inspektorat izađe na teren i naravno izađe 2-3 dana nakon incidenta i naravno da utvrdi da nema ništa sporno, da je zrak čist, da buke nema, naravno kad terminal ne radi buke nema itd., itd. I onda vam dođe direktor javnog poduzeća na sastanak sa općinskom načelnicom i potvrdi da je buka bila recimo, sad govorim o buki, ali radi se tako i o zraku, da je buka bila prekomjerna. A znate šta piše u nalazu inspektorata? Da nije bilo prekoračenja buke. Ha, što ćemo sad? Gdje je inspektorat i gdje su nadležne institucije kad kažem da LNG terminal plutajući plovi pod zastavom Maršalskih Otoka protivno Zakonu o terminalu za ukapljeni prirodni plin gdje mora pod hrvatskom zastavom bit. Gdje su nadležne institucije, gdje je državni inspektorat? Ali važno da se u Zakon o zaštiti zraka ugradi da jedinica lokalne samouprave ima ključnu ulogu naravno iz financijske, iz provedbene kontrolne, svih osnova, baš me zanima tko će to u općini Omišalj i još nekim manjim općinama kontrolirati i odrađivati. Kaže se za prizemni ozon on je reguliran programom onečišćenja zraka koji donosi vlada. Pazite ulogu u izvršavanju jedinice lokalne samouprave, praćenje i procjenjivanje kvalitete zraka na samom području, određuje lokaciju mjernih postaja za praćenje kvalitete zraka, mi smo to 2017. ugovorili postavljanje mjerne postaje, do danas nula. Donosi program mjerenja razine onečišćenosti, osigurava uvjete njegove provedbe, obavlja nadzor nad provođenjem tih aktivnosti i godišnje još izvješćuje ministarstvo o izvornim i validiranim podacima o praćenju kvalitete zraka. Pa to, pa to nema stručnjaka koji bi odradio ovaj posao u državi, a kamoli u maloj jedinici lokalne samouprave. A šta državni inspektorat radi? Ništa. Šta radi ministarstvo i ministar? Još daje dozvolu da li je prekomjerna možda aktivnost propisana akcijskim planom od strane jedinice lokalne samouprave jer ako mu ne odgovara da se kontroliraju ti onečišćivači nećemo dobiti pozitivno mišljenje. Pa ne možete sve svaliti na jedinicu lokalne samouprave, a ministar nizašto nije kriv.
Hvala. Slijedeći klub zastupnika bit će onaj MOST-a, a završno će govoriti poštovana zastupnica Marija Selak Rapudić. Izvolite.
U opisu ovog zakona kao njegovu intenciju možemo pronaći slijedeće. Da se ovim zakonom dopunjuju prekršajne odredbe u dijelu koji se odnosi na kažnjavanje odgovornih osoba u jedinicama lokalne samouprave, jedinicama područne (regionalne) samouprave, Gradu Zagrebu i tijelima državne uprave u slučaju da ne osiguraju provedbu i financiranje mjera za smanjivanje onečišćenja zraka utvrđenih u akcijskom planu za poboljšanje kvalitete zraka i ne osiguraju provedbu mjera smanjivanja onečišćenosti zraka i to je dalje razrađeno u ovim zakonskim odredbama. Tokom ove rasprave iskristalizirao se problem i različiti argumenti oko toga što je čija nadležnost kada govorimo o državnoj upravi i lokalnim jedinicama samouprave u pogledu smanjenja onečišćenja zraka. Naravno da građane zapravo supstancijalno zanima samo jedno, a to je što će bilo država, bilo jedinica lokalne samouprave sa svoje strane učiniti da se onečišćenje zraka smanji, a manje ih zanima ovo prebacivanje loptice odgovornosti između toga što je čija nadležnost. Međutim, unutar ovih zakonskih izmjena ipak postoji jedan sadržajni problem. Ukoliko zakonodavac smatra da postoji problem u izvršavanju obaveze jedinica lokalne samouprave zbog čega ih treba teže kažnjavati i jasnije propisati prekršajne odredbe jer ne provode akcijski plan za poboljšanje kvalitete zraka u mjeri koji je on potreban onda bi zakonodavac ovdje odnosno predlagatelj zakona trebao dati jasne argumente na temelju kojih kriterija su dosada i koje jedinice lokalne samouprave ne provodile akcijske planove zbog čega je potrebno dopuniti prekršajne odredbe. Dakle, mi želimo čuti vrlo konkretno zašto je došlo do ovih zakonskih izmjena. Meni neka opća formulacija poput akcijski planovi se ne provode u djelo, to je veliki problem, zrak je i dalje onečišćen ne znači ama baš ništa. Želim čuti 50%, 60%, 20% tih i tih jedinica lokalne samouprave nije provelo ove točke svoga akcijskoga plana zbog čega treba dopuniti prekršajne odredbe ili do sada smo zbog tog istog neprovođenja kaznili te i te jedinice lokalne samouprave. Inače jedino što se može zaključiti je da se ponovo prebacuje odgovornost s razine države na jedinice lokalne samouprave. Želimo egzaktne pokazatelje je li doista na djelu kršenje akcijskog plana jedinica lokalne samouprave i ako jest što to one iz tog akcijskog plana nisu provele u djelo i čija je to trebala biti odgovornost. Tek s takvim argumentima mi možemo uopće opravdati naš rad ovdje i zakonske izmjene koje bismo trebali usvojiti jer bez obzira na plemeniti cilj koji nam je ovdje zajednički, a to je da konačno smanjimo onečišćenje zraka mi ne možemo tek tako na temelju povjerenja ili nekakvih načelnih opisa donositi bilo koje zakonske izmjene. Ako su one opravdane onda trebamo popis i argumente na koje se to jedinice lokalne samouprave odnosi pa da doista raščistimo ovu raspravu je li problem propust vlade, državnog inspektorata ili je problem u jedinicama lokalne samouprave. Ovako dovodite u poziciju čelnike lokalne samouprave da se moraju braniti, a građane u neizvjesnost oko toga kome bi se uopće trebali obratiti zbog visoke razine onečišćenosti njihovog zraka. Mi u Zagrebu s time imamo ozbiljan problem. Kvaliteta našeg zraka je kada gledamo europska mjerila slaba, a kvaliteta zraka u aglomeraciji Osijek i Slavonski Brod je jako slaba. Kvaliteta zraka u Gradu Zagrebu također oscilira ovisno o tome gdje se mjeri pa smo mogli slušati za neke možda utješno obrazloženja koja ne rješavaju problem da je to eto tamo bliže Jakuševca u Dugavama pa onda zapravo nije tako strašno u ostatku grada. Nama je problem onečišćenja zraka zajednički. I onečišćen zrak u Dugavama je jednako problem onoga na Jarunu kao što je problem svih građana RH. I kada sam osobno podnosila amandmane na izmjene proračuna, a kasnije na proračun podnosila sam amandmane koji se tiču Slavonskog Broda i onečišćenosti zraka i kvalitete zdravstvenih istraživanja koja idu u smjeru toga da se saniraju posljedice kada se već nije otklonio uzrok. Da se razbije ona predrasuda da se mi samo brinemo za mjesta gdje dobivamo glasove. Ovo je naš zajednički problem jednako kao i sve ostale ekološke politike i trebamo ga zajedno riješiti.
Sada će završno u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka govoriti poštovana zastupnica Sandra Benčić. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle da sumiramo neke stvari koje su, koje smo ispred Kluba zeleno-lijevog bloka danas ovdje iznijeli. Smatramo da su nam potrebni jači mehanizmi implementacije i mjerenja uspješnosti akcijskih planova na lokalnoj razini i taj dio apsolutno možemo podržati kao i odgovornost onih koji to ne rade. Apsolutno. Isto tako, pozdravljamo neke iskorake koji se ovdje ipak rade i u pogledu pomorskog prometa odnosno brodova itd., to je isto vrlo bitno. Međutim, ono što vidimo ne samo u ovom zakonu nego u masu propisa koje, koje dobivamo ovdje na stol, a to je jedan kontinuirani modus operandi koji izgleda ovako. Jedinicama lokalne samouprave se zapravo smanjuju u posljednjih 10 godina izvorni prihodi i prebacuju se na državni proračun, s druge strane stavljaju im se kontinuirano nove obaveze, nove obaveze koje za sobom vuku financijski trošak i to ozbiljan financijski trošak. I onda nam neke jedinice lokalne samouprave, sada govorim generalno posebno o onim manjima, posebno o manjima, dakle dolaze u situaciju neodrživosti. E sad, kad pogledamo ovaj zakon i šta on zapravo propisuje, ako mi želimo imati te efikasne mjere na lokalnoj razini da zaista eliminiramo ili smanjimo onečišćenje zraka za primjerice 55% koje smo trebali staviti i u ovaj zakon kao cilj jer je i na razini EU to definirano kao cilj, onda smo trebali i predvidjeti ozbiljna sredstva za to da se ta stvar realizira. Ja sam jučer na odboru dala konkretne prijedloge oko toga. Ako nam je važno za 5 gradova koje imaju najgoru kvalitetu zraka u Hrvatskoj, dakle Zagreb, Slavonski Brod, Kutina, Sisak, Osijek osigurati, osigurati bolju kvalitetu zraka onda smo sve što je ovdje u Zakonu stoji kao njihova obaveza trebali isprogramirati u Nacionalnom planu oporavka i otpornosti kao zaseban poziv, kao zaseban poziv za te gradove ciljano, je l', dakle pozivni natječaj koji bi osigurao sredstva za investicije u stanogradnju odnosno u energetsku učinkovitost s jedne strane, s druge .../nerazumljivo/... i to privatnog fonda stanova odnosno kuća i s druge strane, u drugačiju prometnu infrastrukturu, posebno ulaganja koja se tiču javnog prometa. Dakle ja govorim o tome da ono što mi imamo kao do sada najčešće mjere u akcijskim planovima, mjerenja, edukacija javnosti, promotivne kampanje, mislim, sve je to okej, ali to ne tangira, ne dira u onaj konkretni, u konkretnu infrastrukturu koja je nama potrebna da bi zaista smanjili emisije i da bi kvaliteta zraka bila bolja. Možemo educirati građane sljedećih 50 godina, ako im ne damo infrastrukturu za grijanje koja ne emitira čestice, mi nismo napravili ništa. Šta ćemo im reć, nije lijepo da se grijete na ugljen, šta da im kažemo, da jedu kolače onda umjesto toga? Mislim, moramo im dati tu infrastrukturu koja košta i netko to mora u budžetu predvidjeti. Također, smatram da bi bilo dobro da se u Nacionalnom planu oporavka i otpornosti za sve vrste natječaja, je l', kao indikatori također, unesu indikatori doprinosa smanjenju onečišćenja zraka i da to budu indikatori koji se prate tokom provedbe i da zaista o njima i ovisi završno financiranje, kako ne bi ponovno imali projekte koji su možda strateški, koji su bitni, ali koji zapravo idu kontra ciljeva Zelenog plana i koji neće doprinijeti smanjenju dakle onečišćenja zraka za 55% na razini EU do 2030. g. na način na koji je to propisano. Znači, ajmo početi povezivati izvore financiranja, sustav programiranja sa zakonskim obavezama koje stavljamo jedinicama lokalne samouprave. Dok to ne napravimo i dok to ne uvežemo, ono što će se događati je da će se kontinuirano prebacivati obaveze na lokalnu samoupravu, oni neće moći zapravo financirati značajne projekte, mjerit ćemo onečišćenja zraka i o tome izvještavati, educirat ćemo javnost, ali nećemo imati infrastrukturu potrebnu za pravu promjenu. To je, to ono što vidim kao problematično. Hvala.
Stanku je zatražila poštovana zastupnica Vesna Vučemilović u ime Hrvatskih suverenista.
Hvala lijepo predsjedavajući, tražim stanku u trajanju od 10 minuta u ime Kluba Hrvatskih suverenista kako bi još jednom razmotrili, pojasnili, ali i naglasili kako nisu sve jedinice lokalne samouprave iste. Ne možemo mi u isti koš trpati grad Zagreb, a s druge strane, slavonske gradove, slavonske općine, jedinice lokalne samouprave koje nemaju jednostavno isti fiskalni kapacitet. Ja ću još jednom sve prisutne podsjetiti kako je zadnjim izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave gradu Zagrebu ostalo 900 milijuna kuna godišnje, ne kuna, milijun, 2, 900 milijuna kuna. Znači grad Zagreb nije nikakav siromah, grad Zagreb ima imovine u knjigovodstvenoj vrijednosti od 14 milijardi kuna, koju treba aktivirati, naravno. Prema tome, uspoređivati probleme grada Zagreba sa Belišćem, sa Valpovom, sa Donjim Miholjcem i takvim gradovima u Slavoniji koji im ovise o sredstvima iz državnog proračuna, nema apsolutno nikakvog smisla. Grad Zagreb ima dovoljno sredstava, država mu je ostavila 900 milijuna kuna godišnje za koje može napraviti mjerne stanice za svaku gradsku četvrt ako žele pratiti kvalitetu zraka. Prema tome, uspoređivati grad Zagreb sa drugim jedinicama lokalne ili područne samouprave nije isto. Proračun grada Zagreba može itekako podnijeti sve investicije u kvalitetu zraka dostojne građana Zagreba.
Hvala. Sada će završno u ime Kluba zastupnika socijaldemokrata govoriti poštovana zastupnica Marina Opačak Bilić. Izvolite.
Hvala još jednom potpredsjedniče.
Oprostite, možete molim vas, reći što će biti sa stankom koju je zatražio upravo kolegica?
Koja stanka? Ne razumijem [[Upadica: Vučemilović.]]
Bio je, ovo je od kolegice Vučemilović [[Upadica: Da.]] konkretno bio zahtjev za stankom [[Upadica: Da.]] Pa nismo čuli šta je vaš odgovor?
Pa uvijek se odobrava stanka, odobravam, oprostite, vi ste u pravu. Apsolutno, naravno, odobravam stanku i ovaj, nastavljamo sukladno čl. 293b sa radom. Moja greška, hvala vam što ste me upozorili.
Evo, hvala još jednom potpredsjedniče Sabora. Ja ću ovo iskoristiti, ovu priliku završne riječi i dodati još samo neke stvari sitne. Naime, evo, čuli smo iz svih rasprava i ne treba ponavljati da je važan zapravo jedan ovakav zakon jer zaštita zraka ima velik utjecaj i na naš planet općenito i na zdravlje naših građana, a ono što želim reći još jednom u ime kluba i naglasiti i zapravo apelirati jest to da ukažem i da ponovim da nam, evo, procedure izostaju i da je nužno kvalitetnije urediti i provoditi mjere koje se donese kako bi se, evo, zapravo smanjilo zagađenje zraka i tu ću reći da uvijek možemo više i evo, uz tu poruku se trebamo voditi i pratiti, uvijek možemo više. Ponovo ću, evo, iskoristiti još jedan primjer iz mog rada, konkretno, evo, imamo jednu građansku inicijativu, tj. udrugu koja se zalaže za rješenje problematike prevelike koncentracije štetnih čestica na području grada Slavonskog Broda i ta udruga, evo, redovito izvještava putem maila i neke od nas saborskih zastupnika o aktualnim situacijama i prekoračenjima dopuštenih vrijednosti. Evo izvještavaju nas i o slučajevima kvara mjerne postaje kad dođe do tog i doista su evo ažurni i doslovce evo svakim mailom vape za nekakvim rješenjem i nekakvom reakcijom. No kako je ta mail lista onako poduža mogu reći, znači ima dio nas saborskih zastupnika, nekih lokalnih političara. Na toj mail listi su i dužnosnici Ministarstva gospodarstva i zaštite okoliša i Državnog hidrometeorološkog zavoda. Dakle, oni upravo oni koji imaju i zadatak reagirati, a imaju i alate kako doći do rješenja ili barem do prijedloga provođenja rješenja. No evo mogu reći da je tužno kako zapravo ti mailovi stižu samo u jednom pravcu. Dakle u više navrata iz te građanske inicijative žalili su se recimo da tjednima pokušavaju stupiti u kontakt ili dobiti određene povratne informacije ili od ministarstva ili od Državnog meteorološkog zavoda. No evo odgovora zapravo nema. Nadležni neki koji su i danas evo tu kao predstavnici ministarstva uredno čitaju, primaju te mailove i evo ignoriraju zapravo taj nekakav vapaj za kontaktom i za rješenjem. I nije mi jasno, a u konačnici je i neodgovorno da evo preko 10, 15 mail adresa nadležnih, da nitko ne reagira ili evo da barem pristojno odgovori jer zapravo svi vidimo u onoj mail listi cc tko to zapravo sve vidi i čita i da ima više primatelja među kojima i ja to vidim. Doista evo nadam se da će sva daljnja pitanja i odgovornosti upravo te odgovornosti kao i svi planski dokumenti i djelatnosti praćenja kvalitete zraka konačno krenuti i da će se podići na jednu kvalitetniju razinu i da će evo zapravo određeni pojedinci shvatiti što je čiji posao i što je čiji zadatak.
Hvala lijepa. S time zaključujem raspravu o ovoj točci. O njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Pa ćemo sad prijeći na sljedeću točku, a to je - Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o zakladi Hrvatska za djecu, prvo čitanje, P.Z. br. 200. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske temeljem članka 85. Ustava RH [[Upadica: Predsjedniče, potpredsjedniče …]] Izvolite [[Upadica: Slobodni govori.]] Nakon, kad završimo ovu točku. Procjenjujem da ona neće dugo trajati, onda ćemo imati slobodne govore s obzirom da nemamo glasovanja. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, te Odbor za obitelj, mlade i sport. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovana državna tajnica u Ministarstvu rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike Margareta Mađerić, izvolite.
… [[Govornica naknadno uključena.]] zastupnice i zastupnici. Sve vas najljepše pozdravljam. Zakladu „Hrvatska za djecu“ osnovala je Republika Hrvatske 2008. godine Zakonom o zakladi „Hrvatska za djecu“ a osnivačka prava i obveze u ime Republike Hrvatske ostvaruje Vlada Republike Hrvatske. Od 1. kolovoza 2015. godine na snazi je novi Zakon o zakladi „Hrvatska za djecu“. Navedenim zakonom uređuju se način i uvjeti rada zaklade i njezina svrha, tijela zaklade, osnovna imovina, te način i izvori financiranja. Na pitanja koja nisu uređena tim zakonom primjenjuju se odredbe zakona kojim se uređuju zaklade. Zakon je uređen sukladno odredbama tada važećeg Zakona o zakladama i fundacijama. Zaklada se financira iz prihoda igara na sreću i prihoda imovine, darovnica i drugih prihoda. U 2020. godini potpore u slučaju izdavali su novčane potpore fizičkim i pravnim osobama. Sa naslova stipendija učenicima na redovnom srednjoškolskom obrazovanju u 2020. godini isplaćeno je ukupno 525000 kuna. Zaklada je također provodila i brojne samostalne aktivnosti tijekom godine za obitelj u potrebi radi pružanja dodatne vrijednosti djeci i poboljšanje kvalitete njihova života. Ukupni prihodi zaklade u 2020. godini iznose 8 milijuna i 787 000 kuna, a ukupni rashodi 8 milijuna 484 000 kuna. Rezultati rada zaklade u 2020. godini ukazuju da je zaklada opravdala svoju svrhu u izvještajnom razdoblju i da ima izuzetno važnu ulogu u svakodnevnom poboljšavanju uvjeta rasta i razvoja djece i mladih Republike Hrvatske. Dana 1. ožujka 2019. stupio je novi Zakon o zakladama, te se stoga prijedlogom zakona uređuje terminološko usklađivanje zakona sa Zakonom o zakladama i ispravak pojedinih neusklađenih odredbi. Temeljem izvješća o radu zaklade za 2020. godinu zaklada je provodila niz programa i projekata i slijedom svega navedenog predlažem da Hrvatski sabor donese prijedlog zakona o izmjenama Zakona o zakladi „Hrvatska za djecu“. Hvala vam lijepa.
Imamo više replika. Prva je poštovane zastupnice Selak-Raspudić, izvolite. Kolegice Selak-Raspudić vi imate repliku [[Upadica: Je gotovo je.]]
Da, ispričavam se. Pitala sam nešto stručnu službu, nisam primijetila da ste završili. Dakle, kada govorimo o prihodima zaklade koji su 8 milijuna 787 000 kuna zanima me jedan drugi detalj. Dakle, proučavajući pažljivo rad zaklade, na što ću se više osvrnuti u govoru u ime kluba primijetila sam da se zaklada bavi djelomično izrazito pohvalnim projektima, a djelomično da možda bi ti projekti trebali biti i drugačije zakonski uređeni recimo poput onog davanja obroka siromašnoj djeci, tako da to ne mora padati na teret zaklade. Istodobno kada govorimo o ovim prihodima možemo primijetiti da su prihodi od donacija 400 000 kuna. Dakle, zaklada se ima priliku financirati ne samo od igara na sreću, državnog proračuna nego i donacijama. U tom smislu zanima me imate li kakve konkretne politike u planu gdje biste povećali te donacije s obzirom da su one trenutno puno manje nego što je prihod od igara i hoćete li nešto učiniti u tom smislu da se na taj način financijski podigne rad zaklade?
Poštovana državna tajnica.
Hvala vam lijepo uvažena zastupnice na pitanju. Kao što ste i istaknuli, a i ja u svome uvodnome obraćanju zaklada se financira iz prihoda igara na sreću i to većinskim dijelom, a i s druge strane prihoda od imovine, darovnica i drugih prihoda između ostalog i donacija. Zaklada provodi niz programa i projekata. Ona osim financiranja fizičkih i pravnih osoba ima i financiranje stipendija, dakle učenicima koji se procijeni temeljem kriterija koji su socijalno ugroženi i studentima, ali također provodi i niz drugih samostalnih projekata. Ima ih dosta u izvješću godišnjem o radu zaklade koje je dostupno za 2020. godinu. Može se vidjeti točno i koje programe i projekte provodi, pa ne bih sad oduzimala vrijeme koje je već i pri samome kraju, pa da ne opterećujem. Hvala.
Poštovani zastupnik Davor Dretar.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedavajući, poštovana gospođo Mađerić. Dakle, sada imamo ovdje jednu situaciju koja je moralno poprilično upitna. Izvor financiranja zaklade su igre na sreću. Nedavno smo ovdje unutar rasprave o Zakonu o elektronskim medijima raspravljali i o oglašavanjima kladionica, gdje smo zahtijevali da se izuzetno jasno i glasno u reklamama bile one na televiziji, radiju ili novinama istakne da klađenje stvara izrazitu ovisnost, te da su u klađenju odnosno igrama na sreću izuzetno brojne žrtve maloljetne osobe. Dakle, ovdje govorim ako se ne varam o iznosu nešto manjem od 9 milijuna kuna što nije sve samo iz igara na sreću. Pa mislite li da bi možda taj iznos mogli riskirati iz državnog proračuna, pa da onda te igre na sreću ostanu bez jednog argumenta kojeg često koriste. Hvala.
Poštovana državna tajnica.
Hvala vam lijepo na pitanju uvaženi zastupniče. Ja bih ovdje istaknula da ne samo zaklada Hrvatska za djecu i već i naše ministarstvo, niz drugih ministarstava i javnih tijela provode i javne pozive za financiranje nevladinih udruga i svih ostalih programa i projekata koji su upravo usmjereni za najranjivije skupine, osobe sa invaliditetom, djecu sa poteškoćama u razvoju, djecu sa invaliditetom, starije, nemoćne, financiranje udomiteljskih obitelji. I sigurno da je to izuzetno važno i potrebno kako bi i Vlada RH, jedinice lokalne (regionalne) područne samouprave u suradnji sa nevladinim udrugama provodili tako kvalitetne projekte kako bismo u svakom trenutku pomogli tamo gdje je najpotrebnije. Djeca i obitelj su itekako u fokusu i radu i našeg ministarstva i u radu zaklade „Hrvatska za djecu“.
Poštovana zastupnica Šimunić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovana tajnice. Zaklada „Hrvatska za djecu“ dodjeljuje i novčane potpore, stipendije učenicima i studentima tijekom njihova redovitog školovanja. Iz podataka su vidljive oscilacije u dodjeli sredstava s tendencijom smanjivanja sredstava i eliminiranja bilo studenata, bilo učenika u tom procesu. Primjera radi, znači neujednačena praksa, bilo je godina kada je bilo čak 1458 korisnika i vrijednosti stipendija 12 milijuna kuna, nekih godina, dvije godine za redom nije uopće bilo, da bi sada unatrag dvije godine spalo na svega sto učenika kojima je dodijeljeno ove, odnosno za 2019., 2020. 500000 kuna. Znači, spali smo na onu varijantu koja je bila prve godine kada se uopće u to krenulo, a tada je bilo 550 000 kuna, ali ne za učenike, nego studente. I zbog čega je tome tako? Ta neujednačena praksa.
Državna tajnica.
Hvala vam lijepa na postavljenom pitanju. Kao što sam uvodno i istaknula jedna od aktivnosti jesu upravo i financiranje i stipendiranje učenika i studenata. Sigurno da temeljem dobivenih proračunskih sredstava čuli smo u prijašnjim replika koji se onda svake godine određuju u iznosu koji će pripasti i zaklada „Hrvatska za djecu“. Zaklada predlaže i programe i projekte koje će financirati u tekućoj godini. Ono što je ovdje još važno istaknuti posljednje dvije godine suočeni smo i sa covid krizom i potresom kako u Zagrebu, tako i u Banovini, a zaklada dodjeljuje stipendije temeljem unaprijed razrađenih kriterija ali i zahtjeva. Moramo znati, tj. znamo sigurna sam svi ovdje da osim preko zaklade „Hrvatska za djecu“ stipendije se dodjeljuju i iz drugih javnih tijela, pa tako tko ostvaruje negdje drugdje ne može onda ostvarivati pravo i na stipendiju u zakladi.
Hvala. Poštovana zastupnica Dreven Budinski.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, mislim da je stvarno rad zaklade hvale vrijedan. Vidim da rad zadruge ima 25 projekata. Imaju one projekte „Ja putujem“, „Upoznaj Hrvatsku“. I meni je vrlo interesantno bilo jer sam slušala jednu emisiju, gdje je ravnateljica ili upraviteljica zaklade rekla da se i s obzirom na potres u Glini i Petrinji da se planira i otvaranje Centra za psihosocijalnu pomoć toj djeci. I nadam se da će se, bio je najavljen i koncert u Splitu. Znači da se mogu uključiti svi građani da doniraju i da prisustvuju tom koncertu i nadam se da će se i ta praksa dalje nastaviti. I bilo bi lijepo da se sa zakladom ide po cijeloj Hrvatskoj. Hvala lijepo.
Poštovana državna tajnica.
Hvala vam uvažena zastupnice. Sada ste istaknuli nekoliko kvalitetnih, samostalnih projekata koje provodi zaklada „Hrvatska za djecu“. Prošle godine u suradnji i sa Ministarstvom rada, mirovinskoga sustava, obitelji i socijalne politike i gradom Petrinje, a zbog razornog potresa koji se dogodio i u gradu Petrinji i na području Banovine zaklada je financirala kupovinu jednog kontejnera za kontejnersko naselje, a u suradnji s nevladinim organizacijama Crvenim križem i UNICEF-om, te stručnim radnicima u centrima za socijalnu skrb na području Banovine, te radnika u osnovnim školama pružat će se psihološka pomoć i rad s djecom zato što smo vidjeli da je izuzetna važna podrška, psihološka podrška djeci s potresom pogođenog područja.
I poštovana zastupnica Marić preko video veze, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana državna tajnice jasno je da je svrha ovih izmjena usklađivanje sa aktualnim Zakonom o zakladama koji je stupio na snagu 1. ožujka 2019. godine. Moje pitanje je zašto se čekalo evo sad skoro tri godine da se uskladimo sa tim Zakonom o zakladama iz ožujka 2019. Na žalost, vrlo često kasnimo i sa usklađivanje sa EU odredbama, pa dobivamo packe. Ali evo očito se ne možemo uskladiti niti sa vlastitim zakonima. Dakle zašto skoro tri godine? Hvala lijepa.
Poštovana državna tajnica.
Hvala na pitanju. Od 1. kolovoza 2015. godine na snazi je kao što sam i u uvodnom obraćanju istaknula novi Zakon o zakladi „Hrvatska za djecu“. I vi ste sama zastupnice istaknuli da je ovo terminološko usklađivanje koje je tehničke naravi, dakle zaklada je radila normalno u skladu sa svojim programom rada za svaku godinu. A što se tiče zakona imaju svoju proceduru. Ovaj zakon je prošle godine 21. listopada upućen u proceduru za izmjene i dopune, tj. usklađivanje koji danas, dakle imamo i na raspravi u prvom čitanju ovdje u Hrvatskome saboru.
Hvala vam lijepa. Onda ću otvoriti raspravu o ovom prijedlogu i prvi će govoriti u ime Kluba zastupnika Zeleno-lijevog bloka poštovani zastupnik Bojan Glavašević. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovana državna tajnice sa suradnicom. Naša rasprava o ovoj temi neće biti osobito dugačka. Kao što smo i imali prilike čuti ovdje je riječ prije svega o usklađivanju sa Zakonom o zakladama koje istini za volju dosta kasni, ali evo s obzirom i na ovo što je državna tajnica rekla u replici rekao bih da i na komentar kolegice Marić koja je vrlo dobro upozorila zapravo na ovaj odmak u vremenu koji postoji. Rekao bih da odgovornost za to je nekako fifty-fifty, pola na nama, pola na predlagatelju. Ali dobro, možda nije loše da smo i to spomenuli, pa evo bolje ikad nego nikad u svakom slučaju. Zaklada je u prethodne dvije godine pokazala adekvatnu prilagodljivost prilikama i izvanrednim okolnostima u kojima se Hrvatska našla, pa evo i u izlaganju smo zapravo imali i odgovor na repliku kolegice smo imali prilike čuti i nešto više o tome kako je zaklada dio sredstava namijenila za pomoć pogođenima pandemijom i potresima i to smatramo nečim vrlo pozitivnim i to želimo pohvaliti. Na stranicama zaklade dostupna su sva relevantna izvješća o radu zaklade od 2009. godine na ovamo, pa tako i ona u poslovanju. Pregledom tih izvješća vidljivo je da većina prihoda zaklade dolaze od igara na sreću i u mnogo manjoj mjeri od donacija. Zapravo smo, drago mi je da smo već i u ovom dijelu prije rasprave imali prilike nešto čuti, jer čini mi se da to upućuje na jedno vrlo slično razmišljanje koje postoji ovdje u Saboru, pa onda u tom duhu evo poticaj da ono što ću sljedeće reći nekako možda odražava i ne samo mišljenje našega kluba, nego i drugih klubova. Vezano za to mi smatramo da, dakle klub Zeleno-lijevog bloka smatra da bi u narednom periodu trebalo raditi na većem diverzificiranju izvora prihoda, a posebno na povećanju donacija. Također htjeli bismo predložiti da se do drugog čitanja proširi predloženi sastav upravnih tijela zaklade. Dakle, trenutno su ona sastavljena isključivo od članica i članova predloženih tijela državne uprave, a mi vam želimo predložiti da proširite i taj sastav i na članove iz privatnog sektora i nevladinih organizacija. To bi povećalo transparentnost rada zaklade i otvorilo vrata samim time i povećanju broja donacija. Te članove dakako trebalo bi birati na natječaju. Evo s obzirom da je ovo prvo čitanje mi možda ne bismo u ovome trenutku htjeli davati nekakve konkretnije sugestije od ovoga, nego vama dati priliku da naša ova nekakva razmišljanja uvažite i do drugog čitanja da nam predložite u tekstu zapravo kako bi to bilo riješeno. Kolega Dretar je spomenuo također igre na sreću. S obzirom da, kako bih rekao nekakva je ideja da se prihodi od igara za sreću usmjeravaju u ove svrhe kako bih rekao ova socijalna pitanja i to ima svoju logiku. Ali istovremeno želimo smanjiti na neki način, želimo upozoriti naše građanke i građane da to može stvoriti ovisnost, da to možda nije neka dobra praksa, pa onda to su dva različita cilja. S jedne strane ako zaklada ovisi o izvorima iz prihoda od igara na sreću, a koje mi u nekoj perspektivi možda želimo ograničiti ili smanjiti samim time je zbilja potrebno onda raditi na diverzificiranju izvora prihoda. Ako jedna socijalna politika bude uspješna to se onda odražava na prihode zaklade, tako da nadamo se da ćete naše vrlo konstruktivne sugestije uvažiti do drugog čitanja i onda ćemo nastaviti zapravo ovu raspravu. I evo drago mi je, stvarno mi je drago da sam u ovom dijelu prije otvaranja rasprave u ime klubova čuo vrlo slična razmišljanja sa različitih dijelova ove sabornice. Hvala lijepa.
U ime Kluba zastupnika MOST-a sada će govoriti poštovana zastupnica Marija Selak-Raspudić. Izvolite.
U ovom izlaganju detaljnije ću se i na tragu ovog pitanja koje sam postavila osvrnuti na rad zaklade, jer mi je djelomično nejasno, a mislim da bismo o tome u okviru ove saborske rasprave trebali popričati što je uopće zaklada, odnosno što bi trebao biti njezin opseg posla, pa da možemo procijeniti koliko dobro obavlja taj posao a što bi trebao biti opseg posla nekih drugih državnih tijela ili konkretno možda i mjera ili zakonskih izmjena koje bi omogućile kvalitetniji život djeci koje imaju određene potrebe koje se na ovaj način ispunjavaju putem zaklade. Jer kao što samo ime sugerira i kada pogledamo polje rada zaklade pomislit ćemo da je riječ o dobrotvornoj organizaciji. I to je u redu, imamo u društvu različite civilne nevladine dobrotvorne organizacije. Međutim, kakva je to dobrotvorna organizacija čiji članovi dolaze iz bilo ovog Sabora, bilo iz nadležnih ministarstava, tako se biraju članovi uprave a čiji rad na neki način pokriva rupe onoga što nije ostvareno u sklopu redovnih državnih politika. Je li to produžena ruka Ministarstva rada, odnosno socijale ili je to neka enklava koja treba služiti kao dobrotvorna organizacija. Jer nama je potpuno jasno i očekivano da organizacije civilnog društva rade putem različitih projekata i pomažu neovisno od onoga što čini država. No kada to čini organizacija koja je na razini upravljačkih svojstava povezana sa državom, onda se postavlja pitanje zar nije logično da taj isti teret na sebe prenese država unutar nadležnih ministarstava jer mi ovdje imamo još jednu organizaciju, konkretno zakladu koja ima osam zaposlenih i koja radi posao pokriva rupe onoga što nije dobro prepoznato a jest potreba naših mlađih sugrađana unutar hrvatskog društva. Dakle, to je prvo pitanje koje ostaje ovdje otvoreno za raspravu. Drugo pitanje odnosi se na rezultate rada i način financiranja ove zaklade koja opet da bismo mogli odgovoriti morali bismo i razriješiti ovu nejasnoću oko toga što uopće zaklada jest i što bi trebao biti njezin opis posla, a prema tome i tko bi trebao upravljati tom zakladom. Dakle, ovdje se navodi u izvješću o radu zaklade iz 2020. godine potreba osiguranja kontinuiranog priljeva sredstava iz dijela prihoda od igara na sreću kao do sada. Dakle, tu se tek spominje da će se nastojati naći i drugi izvori financiranja kako bi zaklada u buduće proširila svoju djelatnost sukladno dosadašnjim postignućima. Moram priznati da je to poprilično neambiciozno iz moje perspektive. Radi se o zakladi koja ako ćemo vjerovati medijskim napisima, ali i onime čime se ona hvali u svome izvješću ima izuzetno dobru, dapače kažu izvrsnu medijsku pokrivenost. Radi se o državnoj zakladi koja time pruža određenu vjerodostojnost oko načina trošenja sredstava koje bi trebalo biti transparentno. I onda se meni ovdje postavlja pitanje a zašto je taj financijski plan tako neambiciozan, ponovo se zasniva isključivo na sigurnim prihodima od igara na sreću koje se preraspodjeljuju unutar državnog proračuna, dok ovaj dodatni dio na koji kao zaklada s obzirom na specifičnost svoje uloge ima pravo, a odnosi se na donacije ili nekakve ostale prihode uopće ne razrađuje. Kojim će se partnerima zaklada u budućnosti obraćati? Koliko planira povećati svoja sredstva od donacije? Dakle, riječ je o zakladi putem koje se lako mogu reklamirati različite tvrtke, a time će se dakako pridonijeti boljitku naše djece, svima onima potrebitima kojima zaklada trenutni daje novac. Imate medijsku dohvatljivost, imate državnu garanciju, imate upravljački odbor sastavljen od svih onih aktera koji sudjeluju u vlasti u ovoj zemlji a vi se i dalje financijski zasnivate temeljno na igrama na sreću. Vrlo konkretno od prihoda koji su bili 8 milijuna 787 000 prihodi od donacija iznosili su tek 400 000. Pogledajte koliko se novaca pogotovo kada govorimo o covidu skupilo, pardon i o potresu skupilo od nekakvih nevladinih organizacija? Zar ne može jedna zaklada koja je zasebno tijelo i koja ima osam zaposlenih učiniti više da prikupi donacije koje će se očito lako medijski prezentirati, a time povećati vlastita sredstva i omogućiti financiranje dodatnih projekata koji su u interesu naše djece. Mislim da je to stvar koju trebamo detaljnije razmotriti i na kojoj bi se moglo dodatno raditi, pa je onda i u zaključku zaklade da bi mogao se predstaviti neki ambiciozniji plan po tom pitanju. Što se tiče kvalitetnih projekata koje je zaklada do sada financirala i u njima sudjelovala svakako moja škola, auto škola, omogućavanje pohađanja auto škole djeci koja su institucijama socijalne skrbi je nešto što je vrlo korisno. Međutim, postoje neki projekti poput projekt sufinanciranje troškova školske prehrane za djecu koja žive u siromaštvu ili su u riziku od siromaštva u školskoj godini ovoj 2019./2020. godina. Naravno da je to pohvalno financirao se jedan školski obrok u iznosu od 5 i pol kuna za 1721 dijete. Ali ono što mene zanima je jesu li time pokrivena potreba sve djece koja su u riziku od siromaštva i je li ovo način da se njima financira obrok? Možemo li mi uopće unutar školskog sustava, a imamo resorno ministarstvo, dakle Ministarstvo obrazovanja i znanosti dozvoliti da obrok djece koji su u riziku od siromaštva ovisi o financijskim sredstvima zaklade ili to treba sustavno riješiti na razini ministarstva koje će pokazati socijalnu osjetljivost tako da ta djeca i sva djeca koja su u riziku od siromaštva i u siromaštvu imaju zagarantiran obrok u školama u koje odlaze. Dakle, mislim da bi to trebalo riješiti nedvosmisleno sustavno, a ne na ovakav način da ostaje na razini toga hoće li to biti jedan od projekata zaklade koji će se možda tokom godina i promijeniti budući da zaklada financira različite projekte. Bilo bi također kada govorimo o ovom dijelu kako se financira određene projekte, svaka čast mnogim hvale vrijednim projektima koji su dio rada ove zaklade i ne bih ništa od toga htjela omalovažiti. Međutim, postavlja mi se pitanje kada govorim o sufinanciranju projekata i programa pravnih osoba zašto se to događa putem javnog poziva? Bi li bilo primjerenije da se to događa putem javnog natječaja? Jer na javni natječaj postoji mogućnost žalbe, kriteriji su sasvim drugačiji. Zatim što znači da se dio toga događa izravnim sufinanciranjem projekata i programa pravnih osoba jednokratnim dodjeljivanjem financijskih sredstava. Kojim kriterijima i tko određuje kada će se novcima nešto izravno financirati? Ima puno faktora u društvu kojima su novci potrebni i nigdje ne treba ostavljati prostor toga da se može pristrano odlučivati u dodjeli financijskih sredstava. Isto tako se govori o izravnom sufinanciranju projekata i programa pravnih osoba koji imaju isključivu nadležnost u području djelovanja ili zemljopisnog područja za koja se financijska sredstva dodjeljuju. Ne znam kakav je to kriterij, jer kriterij prethodno treba biti naravno ono čime se taj projekt odnosno program bavi ili koje su jedine organizacije operativno sposobne za rad na području djelovanja. Dakle, što bi to točno značilo i možemo li ostaviti prostor tumačenja koje su organizacije jedine operativno sposobne je također nešto što ostavlja mogućnost interpretacija. Ja mislim da bi trebalo jasnije urediti, jer se ponavljam radi o dodjeli državnih sredstava mahom, a manje donacija što nadam da će se promijeniti u budućnosti određenim institucijama, odnosno projektima koji će ih dalje preraspodjeljivati djeci koja su potrebita. Podržavam naravno rad zaklade, podržavam sve kvalitetne projekte koji se nalaze u okviru ove zaklade. Zakonske izmjene su manji dio i pretežno idu prema usklađivanju i brisanju nekih odredbi koje se odnose na zakone koji više nisu važeći, pa u tom smislu nisu toliko sporne. Međutim, mislim da zaklada s obzirom na sve komparativne prednosti koje ima može itekako podići svoje donacije, da mora jasnije postaviti sustav toga koga će financirati a u pogledu nekih projekata koji se tiču osnovnih ljudskih prava djece kao što je pravo na topli obrok u školskoj ustanovi tako nešto mora biti nedvosmisleno riješeno u suradnji resornog Ministarstva znanosti i Ministarstva rada i socijale a ne ostavljeno na teret zakladi koja može možda i promijeniti svoje projekte. Hvala vam.
Sada će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovana zastupnica Andreja Marić preko video veze. Izvolite.
Hvala lijepo. Čujemo se? [[Upadica Reiner: Čujemo se dobro. Hvala.]] E dobro, dobro. Hvala lijepa. Dakle, rekli smo već da je prilično jednostavna izmjena u ovim dopunama zakona. Dakle, usklađuje se aktualni zakon sa odredbama Zakona o zakladama. Rekli smo već stupio je na snagu 1. ožujka 2019. godine. Još jedanput postavljam pitanje zašto se evo čekalo skoro tri godine? Nije baš dobro da evo se stalno stječe dojam da u mnogočemu kasnimo. Nadamo se da i u ovim izmjenama gdje piše da je Upravni odbor zaklade dužan … [[Govornica se ne razumije.]] zaklade u roku 60 dana, da se neće i tu kasniti. Pa evo onda poziv i ministarstvu da prati sve ove rokove. Zaklade su dužne cjelokupno financijsko poslovanje računovodstveni sustav i drugo objaviti na svojim mrežnim stranicama ili na drugi odgovarajući način objavljivanja i zaista ako si date truda možete onda vidjeti na stranicama zaklade da postoje izvješća i vanjskog revizora 2015. do 2020. godine, godišnja izvješća o radu zaklade, 2009. do 2020. godine. Treba samo kliknuti na ikonu pravo na pristup informacijama i u principu i je svrha ne samo naravno zaklade da pomaže djeci, nego da zaista i taj posao obavlja vrlo transparentno. Tako da evo pozivam sve koje interesira da idu na stranice zaklade i da kliknu na ovo pravo na pristup informacijama, gdje mogu vidjeti sva izvješća. Što se tiče same zaklade „Hrvatska za djecu“ ona je osnovana 2008., tada je bio prvi taj Zakon o zakladi pa je revidiran 2010. I onda je bio novi zakon 2015. godine. Zaklada je upisana u registar zaklade RH 23. veljače 2009. godine pod registarskim brojem 139. a onda 10. kolovoza 2009. u registar neprofitabilnih organizacija u nadležnosti Ministarstva financija pod rednim brojem 000527. Zašto to govorim? Jer sam pokušavala ići u registar zaklada, ukucala sam oba dva broja, imena zaklade itd. ali nisam mogla dobiti informacije iz tog registra. Prema Zakonu o zakladi svrha postojanja zaklade je promicanje dobrobiti osobnih imovinskih prava djece, osnaživanje obitelji u situacijama različitih socijalnih, zdravstvenih, odgojnih i obrazovnih potreba djece, a to se pritom ostvaruje davanjem u novcu i stvarima, podupiranje kulturnih, obrazovnih, sportskih, rekreacijskih, vjerskih i drugih sadržaja davanjem potpora koje su utvrđene općim aktima zaklade. I evo mislim da smo svi istog razmišljanja, da zapravo podupiremo rad zaklade u smislu ovakvog transparentnog pomaganja potrebitoj djeci. Zaklada se čuli smo financira od prihoda od igara na sreću, zatim temeljem imovine i donacija odnosno iz drugih izvora i nije zapravo dobro da samo ovisi o prihodima od igara na sreću, nego da se što više omogući donacija. Ali opet i mi postavljamo pitanje zašto država u potpunosti ne ostvaruje svoju ulogu pomoći potrebitoj djeci, pa evo onda imamo ovakve zaklade koje uskaču. Prema Zakonu o zakladi propisano je kako korisnici potpora mogu biti fizički pravne osobe. Dakle daju se novčane potpore fizičkim osobama, sufinanciranje subjekata i programa pravnih osoba, stipendije učenicima i studentima tijekom redovitog školovanja i drugi oblici potpora. I kaže misija zaklade povećanje nataliteta, promicanje obiteljskih vrijednosti, osnaživanje obitelji s većim brojem djece i većih obitelji, obitelji u rijetko naseljenim i prometno izoliranim područjima i djeci iz tih obitelji, obitelji samohranih roditelja i djece iz tih obitelji, obitelji trudnica, rodilja, majki i djece izložene zdravstvenim rizicima i rizicima odgojne, obrazovne, socijalne i kulturne isključenosti, te djece bez roditelja i djece bez roditeljske skrbi. Imaju oni planove i za budućnost, dakle da i dalje pomažu djeci u ostvarenju kvalitetnih sadržajnih odrastanja, da nadopune napore državnih tijela to je ono što smo govorili u ostvarenju boljeg života djece, da provode vlastite projekte i da podrže rad drugih institucija čija misija uključuje dobrobit djece da rade na vidljivosti potreba djece, da nastavljaju senzibilizirati javnost za specifične potrebe djece i da budu učinkovita platforma Vlade RH u svakodnevnom poboljšanju uvjeta rasta i razvoja djece. I onda su temeljne vrijednosti zaklade evo čisto da i naši građani to znaju, dakle zaklada navodi da se vode principima empatije, učinkovitosti, pravednosti, otvorenosti za suradnju, transparentnosti i inovativnosti. Postoji i Facebook stranica zaklade, gdje evo preko 9000 ljudi to prati i zapravo dobro je da što više građana zna koje su mogućnosti koje pruža zaklada i na što se, na kakve natječaji se naši građani mogu javiti. Što se tiče samih prihoda, evo gledala sam sad ovaj financijski izvještaj za 2020. godinu. Dakle, ukupni prihodi 8 milijuna 787000 kuna što je manje nego što je prethodne godine kada je bilo 9 milijuna i 400 000. Što se tiče rashoda ovdje je posebno interesantna ukupna stavka, znači sada za 2020. godinu, 8 milijuna i 484000 kuna, a godinu prije 10 milijuna kuna. Ovdje postoji stavka usluge promidžbe i informiranja gdje je za 2020. Utrošeno 143934 kune i intelektualne i osobne usluge 59, skoro 60 000 kuna. Mislim da bi zaista s obzirom na ovakvu ne baš malu stavku trebalo malo bolje i izdašnije zapravo raditi promidžbu, informirati naše građane na koje se mogu zapravo natječaje i prijaviti. Što se tiče samog ustroja zaklade postoji Upravni odbor zaklade koji ima 7 članova i kad malo pogledate tu se praktički rotiraju sve ista imena naših kolega iz HDZ-a. Predsjednik Upravnog odbora je evo ministar Aladrović, ali evo tu su i onda kolegice praktički evo kako se mijenjaju imenovanja, praktički su ista imena. Upravitelj zaklade također postoji i stručna služba zaklade. Što se tiče samih aktivnosti zaklade dobro je naravno da se daje što više potpora. Rekla sam već da bi trebalo to malo izdašnije animirati ljude i dati transparentno da znaju na što se mogu prijaviti, na koje se projekte i programe mogu prijaviti, znači ne samo pojedini građani nego i pravne osobe koje su mogućnosti donacije, odnosno koji su samostalni projekti zaklade. Ne vidim sad tu on-line koliko još imam vremena, pa ću onda na završnoj se malo više toga dotaknuti, ali u svakom slučaju evo rad zaklade je u redu, mora biti transparentan i evo dat ću još nešto komentara u završnoj riječi. Evo hvala lijepa za sada.
Sada će u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govoriti poštovani zastupnik Davor Dretar. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedavajući, poštovana državna tajnice sa suradnicom, kolegice i kolege. Postojanje ovakve zaklade apsolutno treba podržati. Ovo što je pred nama je jedan mali dokument za kojeg su eto već i kolegice u prethodnim raspravama zaključile ono što je jasno, da se u stvari samo moramo uskladiti sa Zakonom o zakladama koji je eto stupio na snagu 1. ožujka 2019. Sada je već gotovo pa ožujak 2022. O.k. Pokazale su se očigledno neke neusklađenosti sa Zakonom o zakladama, pa eto moramo promijeniti i ovaj Zakon o zakladi Hrvatska za djecu. Nominalno kao što su spomenule poštovane kolegice prije mene ova zaklada ima svoju svrhu promicanje dobrobiti osobnih i imovinskih prava djece, osnaživanja obitelji u situacijama različitih socijalnih, zdravstvenih, odgojnih i obrazovnih potreba. Zaklada kako eto stoji u njihovim dokumentima svoju svrhu ostvaruje kroz dodjelu novčane potpore namijenjene djeci i obiteljima s djecom, jednokratnih novčanih potpora male vrijednosti pravnim osobama, stipendija učenicima na redovnom srednjoškolskom obrazovanju vrijednosti do 5000 kuna, a tu je i provođenje različitih projekata koji su usmjereni na poboljšanje kvalitete života djece i mladih posebice onih izloženih rizicima od siromaštva i socijalne isključenosti. Novčane potpore namijenjene djeci i obiteljima s djecom usmjerene su na obitelji sa višestrukim porodima, udomljenu djecu do tri godine, bolesnu djecu, djecu s oštećenjem zdravlja ili sa teškoćama u razvoju, darovitu djecu, djecu u sustavu obrazovanja, naravno i za tekuće životne potrebe djece, djecu koja izlaze iz sustava socijalne skrbi i obitelji ekonomski pogođene epidemijom bolesti covid-19. To je na žalost izuzetno široka definicija, jer trenutno ne postoji na svijetu niti jedna obitelj koja nije pogođena epidemijom bolesti covid-19 ali naravno ovo ćemo pročitati čisto iz dobre volje. Pogled na Internet stranicu zaklade stvarno je ohrabrujući kada pogledate jedna sjajna ideja modna revija „Moja maturalna večer“, „Jedriličarski vikend“ za djecu bez odgovarajuće roditeljske skrbi, „Koncert mladih talenata“ svakako apsolutno treba pozdraviti postojanje ove zaklade, ovo zakonsko usklađivanje koje će naravno Klub Domovinskog pokreta apsolutno podržati. No, dozvolite da na tren samo eto kao i mnogi prije mene bacim pogled na izvore financiranja. Da, tu se nalazimo u određenom moralnom raskoraku. Jasno je naravno da su igre na sreću nešto što je potpuno legitimno. To je jedan vid gospodarske aktivnosti poprilično uspješan ne samo u Hrvatskoj nego i u cijelome svijetu. Činjenica jest da igre na sreću mogu izazvati ovisnost. Tako je. Dakle, nalazimo se ovdje u jednoj situaciji u koji se pravimo da ne vidimo slona u sobi, da financiramo se od igara na sreću koje istovremeno stvaraju probleme i to često kod onih najranjivijih što je poštovana gospođa Mađarić u odgovoru na moju repliku i rekla i u potpunosti je bila u pravu. Ono što mene na jednoj idealističkoj ravni ponekad malo zasmeta, zasvrbi je evo i ovdje. Donacije iznose 400.000 kuna godišnje, podijeljeno na mjesece recimo da je to nekakvih 30 i 2, 3 tisuće kuna mjesečno pa dozvolite da ipak, nadam se da me poštovani predsjedavajući neće izbaciti zbog izlaska iz teme, gdje su sad hrvatski tajkuni, gdje su milijarde ukradene u najvećoj pljački svih vremena u tzv. privatizaciji. Kada pogledate povijest ovih prostora, naročito onih urbanih, vidjet ćete galerije, vidjet ćete izložbene prostore, muzeje, operne kuće, kazališta sagrađene donacijama bogatih ljudi, sagrađeni prije 50, 80, 100 ili 200 godina. Bogati ljudi osjećali su uvijek društvenu odgovornost i morali su zato jer su svoju, svoje bogatstvo i stekli unutar jedne društvene zajednice. Tu su odgovornost onda pokazivali odnosno možemo ju nazvati čak i zahvalnost time što su gradili crkve, što su gradili bolnice, što su gradili što su već gradili, muzeje, galerije, na neki način vratili su zajednici dio dobara koje su gospodarski iz nje iscrpili. Ja nisam čuo da ijedna velika kompanija u Hrvatskoj stvarno nešto ozbiljno učinila. Po mojoj procjeni donacije za ovakvu jednu zakladu koja ima ovako jasan program te za drugi niz zaklada koje imaju jednako tako jasne programe ne bi smjela biti manja od 400 milijuna kuna godišnje. Nažalost nalazimo se u državi u kojoj to nije slučaj. Tu treba naravno govorit, tu nije nitko kriv, to je jednostavno tako, mi smo mentalitetom takvi. No, u svakome slučaju ovo tehničko usklađivanje sa Zakonom o zakladama ne vidimo niti po bilo kojoj osnovi upitnim i Klub zastupnika Domovinskog pokreta ga bez ijednog pitanja podržava. Hvala vam lijepa.
U ime Kluba Socijaldemokrata sad će govorit poštovan zastupnica Irena Šimunić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovana tajnice, kolegice i kolege, pred nama je Prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o zakladi Hrvatska za djecu. Ovim izmjenama usklađuje se aktualni zakon sa odredbama Zakona o zakladama koji je stupio na snagu 1. ožujka 2019. Analizom normativnog okvira utvrđena je potreba usklađivanja Zakona o zakladi Hrvatska za djecu s novom zakonskom regulativom. Usklađivanje nije sporno i potrebno je, radi se o izmjenama svega nekoliko članaka, ali se postavlja pitanje zar je za takvo samousklađivanje trebalo proći skoro 3 godine. Zaklada Hrvatska za djecu neprofitna je organizacija koju je 2008. osnovala RH dok osnivačka prava i obveze u njezino ime ostvaruje Vlada RH. Zakonom o zakladi Hrvatska za djecu uređuju se načini i uvjeti rada zaklade Hrvatska za djecu, osnovna imovina te načini i izvori financiranja. Pitanja koja nisu uređena zakonom propisana je da se primjenjuju odredbe zakona kojim se uređuju zaklade i fundacije. Rad zaklade je javan, obvezna je javnosti i sredstvima javnog priopćavanja davati informacije o obavljanju poslova iz svoje djelatnosti. Zakladom upravlja upravni odbor zaklade od 7 članova koje imenuje Vlada RH. Prihode zaklade su u odlukama upravnog odbora zaklade raspoređuju za zakladne svrhe u skladu s financijskim planom, godišnjim planom rada i općim aktima zaklade. Rad zaklade primarno se financira iz prihoda koje država ostvari od igara na sreću te prihoda od imovine, donacija i drugih prihoda. Financijska godina zaklade godine počinje 1. siječnja, završava 31. prosinca, a upravni odbor zaklade obvezan je do 30. travnja tekuće godine dostaviti Vladi RH izvješće o radu zaklade za proteklu godinu. Prema posljednjem izvješću ukupni prihodi kojim je zaklada raspolagala u 2020. godini iznosili su 8 milijuna 787 tisuća 907 kuna dok su ukupni rashodi bili 8 milijuna 484 tisuće 681 kunu. Vidljivo je također da ima oko 2 milijuna troškova za rashode za zaposlene i materijalne rashode dok se u dijelu donacija rashodi bili raspodijeljeni na novčane potpore za fizičke osobe u najvećim dijelu u iznosu od 4 milijuna 376 tisuća 624 kune, novčane potpore za pravne osobe oko 151 tisuću kuna te hvale vrijedan projekt Prehrane djece u osnovnim školama za školsku godinu 2019/2020. oko milijun 355 tisuća kuna. Znači da zaklada Hrvatska za djecu dodjeljuje novčane potpore fizičkim osobama odnosno obiteljima u potrebu u skladu s važećim pravilnikom o vrstama, uvjetima i postupku za dodjelu potpora. Kroz 2020. zaklada je odobrila isplatu ukupno 985 novčanih potpora fizičkim osobama tj. obiteljima temeljem odluka upravnog odbora i to novčane potpore za višestruku porod bilo ih je 122 s prosječnim iznosom svake potpore oko 4.000 kuna, za svako udomljeno dijete starosti do 3 godine 30 potpora također prosječnog iznosa oko 4.000 kuna, za bolesnu djecu, djecu s oštećenjem zdravlja i za djecu s teškoćama u razvoju ostvareno je 82 potpore prosječnog iznosa oko 11.500 kuna dok je za darovitu djecu isplaćeno znači svega 3 potpore s prosječnim iznosom od 10.000 kuna. Za djecu u sustavu obrazovanja provedeno je 384 potpora, za tekuće životne potrebe djece 120 potpora, za djecu koja izlaze iz sustava socijalne skrbi svega 5 potpora sa prosječnim iznosom potpore oko 13.200 kuna. Također su te godine ostvarene i novčane potpore za obitelji ekonomski pogođenih epidemijom Covid-19 s prosječnim, 230 potpora s prosječnim iznosom potpore oko 3.700 kuna. Zaklada Hrvatska za djecu dodjeljuje i novčane potpore odnosno stipendije učenicima i studentima tijekom njihovog redovitog školovanja. Od samog osnutka do danas provela je nekoliko javnih natječaja za dodjelu stipendija učenicima i studentima i na taj način stipendije je dobilo oko 1.923 učenika srednjih škola i 2.419 studenata. Uz to sufinancira projekte i programe pravnih osoba putem javnog natječaja ili javnog poziva za podnošenje prijava koji se raspisuju temeljem prethodne odluke upravnog odbora zaklade, u pravilu jedanput godišnje. Na ovaj način dodjeljuju se novčane potpore za niz vrijednih projekata i programa koji su svi usmjereni na dobrobit djece i mladih te podršku istima kroz različite sadržaje koji su od vitalne važnosti za njihov rast i razvoj. Tako je do danas provedeno znači prema podacima s njihove web stranice ukupno 5 javnih poziva krajem 2014., drugi u kolovozu 2016., u 2018. su bili čak 2 javna poziva jedan u travnju, jedan u kolovozu te prema tim postojećim podacima jedan javni poziv u svibnju 2019. Na kraju želim reći, svako ulaganje u djecu, u mlade ulaganje u budućnost, to svi podržavamo i to je misija zaklade Hrvatska za djecu koja bi se u svakom trenutku trebala voditi temeljnim vrijednostima empatije i razumijevanja dubokih potreba djece i volje da im se pomogne, učinkovitosti što podrazumijeva brzinu, proaktivnost i stručnost u obradi zahtjeva korisnika pri tom nikada zaboraveći na pravednost pružanja prilike svakom djetetu kojem je potrebna pomoć. Svakako bih naglasila i transparentnost što znači rad na javnoj dostupnosti informacija kako bi se izbjeglo da neka od najpotrebitije djece bude zakinuta za pomoć zbog nedovoljne informiranosti i neznanja da u biti postoji zaklada i koje mogućnosti i dobiti sve ona može pružiti i kako može pomoći. Hvala lijepa.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će poštovana zastupnica Ljubica Lukačić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnice sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege, evo pred nama je Zakon o izmjenama Zakona o zakladi Hrvatska za djecu. Evo ovim zakonom uređuje se način i uvjeti rada zaklade Hrvatska za djecu, a nadalje na sva ona pitanja, dakle njena imovina i da ne nabrajam sad to sve dalje, a sva ona pitanja koja nisu uređena ovim zakonom propisano je da se primjenjuju odredbe zakona koji uređuje zaklade i fundacije. Dakle, tako je dosada. Međutim, obzirom da se je, da je 1. ožujka 2019. godine stupio na snagu Zakon o zakladama potrebno je uskladiti ovaj zakon sa tim zakonom pa je ocijenjeno da je usklađivanje kao što sam rekla potrebno, a ono se odnosi na terminološko usklađivanje zakona sa Zakonom o zakladama i ovdje imamo još i nekoliko ispravaka pojedinih neusklađenih zakonskih odredbi. Ovo je sve potrebno napraviti kako bi zaklada i dalje mogla normalno raditi i kako bi sve bilo sukladno zakonu i naravno kako bi zaklada provodila svoju svrhu, svoju misiju i svoj cilj. Svrha zaklade Hrvatska za djecu je promicanje dobrobiti osobnih i imovinskih prava djece te osnaživanje obitelji u situacijama različitih socijalnih, zdravstvenih, odgojnih i obrazovnih potreba djece. Zaklada ostvaruje svoju svrhu kroz dodjelu novčane potpore namijenjene djeci i obiteljima s djecom kroz dodjelu jednokratnih novčanih potpora male vrijednosti pravnim osobama, stipendije učenicima na redovom srednjoškolskom obrazovanju a temeljem javnog poziva i ta stipendija iznosi 5.000 kuna te provođenje različitih projekata koji su usmjereni na poboljšanje kvalitete života djece i mladih, a posebice onih koji se nalaze u riziku siromaštva ili socijalne isključenosti. Novčane potpore namijenjene su djeci i obiteljima s djecom, usmjerene su na najviše na obitelji gdje postoje višestruki porodi, dakle obitelji sa višestrukim porodima, obitelji gdje su udomljena djeca do 3 godine, obitelji koje imaju bolesnu djecu ili djecu s teškoćama u razvoju, obitelji koje imaju darovitu djecu i djecu u sustavu obrazovanja za tekuće životne potrebe djece i obitelji odnosno na, usmjerene su na djecu koja izlaze iz sustava socijalne skrbi te obitelji koje su ekonomski pogođene epidemijom Covida-19. Vidimo koliko zaklada pomaže kroz, kroz zahtjeve koji su upućeni zakladi i kroz sredstava koja su tijekom godina isplaćena. Tijekom 2020. godine zaklada je odobrila ukupno 985 novčanih potpora fizičkim osobama i obiteljima temeljem odluka upravnog odbora od ukupno 4 milijuna 434 tisuće i 254 kune. Dakle, to je bilo u 2020. godini dok je u 2021. pristiglo ukupno 744 zahtjeva, a zaklada je isplatila oko 3 milijuna i 228 tisuća kuna. Eto tako otprilike. Dakle, kao što sam rekla ovim se zakonom provodi usklađivanje pojedinih odredbi, njih nema puno i samo je 6 članaka kojima se mijenjaju, izmjenjuju određene odredbe ili usklađuju. Zaklada Hrvatska za djecu ima svoje temeljne vrijednosti, a temeljne vrijednosti su empatija, učinkovitost, pravednost, otvorenost za suradnju, transparentnost i inovativnost. Obzirom da zaklada doista ima, ima dakle prigodu pomoći djeci, svoj djeci i to ona doista čini i obiteljima, njihovim obiteljima ja sam sigurna da će i u ovoj 2022. godini ispuniti svoj cilj. Da će ispuniti svoju misiju, a to je djelovati u ime Vlade RH samostalno ali i s partnerima kako bi aktivno i kontinuirano zaklada promovirala prava i prilike djece na individualni razvoj, ali kako bi doprinijeli ostvarivanju izvrsnosti i napretka u njihovom životu. Zaklada pomaže djeci Hrvatske kojoj je ta podrška i pomoć potrebna u ostvarivanju kvalitetnijeg i sadržajnijeg odrastanja. Nadopunjava i istražuje napore državnih tijela u ostvarivanju boljeg života djece, djeluje kroz osmišljavanje i provođenje vlastitih projekata te podržavanje i rad drugih institucija čija misija uključuje dobrobit djece i zaklada brine da javnost zna za potrebe djece te predstavlja učinkovitu platformu Vlade RH u svakodnevno poboljšanju njihovih uvjeta, rasta i razvoja. Vjerujem da će djeca i dalje uživati o pomoći i potpori koju će im pružati zaklada i želim na kraju još reći da za ovaj zakon odnosno za ove izmjene zakona nije potrebno osigurati sredstva u državnom proračunu te da će Klub HDZ-a podržati donošenje ovog zakona. Hvala vam lijepa.
Hvala. Idemo na pojedinačnu raspravu i govorit će poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić, izvolite.
Dobar dan svima koji ste preostali, nije mi baš neki cilj imati raspravu sama sa sobom tako da ću staviti pitanja na dnevni red, a ako nema interesa, ništa onda ćemo zaključiti ovu pojedinačnu raspravu. Mogu reći da mi je žao što nema većeg interesa jer mislim da je rad zaklade važan i da možemo ovdje doprinijeti tome da bude još bolji zato što on konkretno utječe na one koji su nam u društvu možda i najbitniji, a to su životi djece koji po svom socijalnom statusu i različitim drugim životnim okolnostima pripadaju u ranjivu skupinu. Ono što mene zanima i o čemu sam htjela razgovarati detaljnije s kolegama kojih nema u pojedinačnoj raspravi osim nekoliko ovdje iznimaka je smatramo li da zaklada treba povećati sredstva koja dobiva od donacija? To je prvo pitanje. A drugo pitanje odnosi se na ove projekte koji su doista važni i koji se odnose na životne potrebe djece koja su siromašna ili su u riziku od siromaštva, a to su primjerice topli obroci. Treba li to ostaviti zakladi ili tako nešto treba ipak financirati u okviru nekih drugih djelatnosti gdje će se omogućiti tako trajno i nedvosmisleno financiranje. Dakle, vidim da gotovo da nema nikoga, a onda ćemo se poslije čuditi onim našim ocjenama i medijskim natpisima, tako da ću ja ovdje stati. Napomenula bih samo da kada govorimo o raspodijeli dodijeljenih potpora po vrstama u 2020.g. da se također postavljaju neka pitanja na koja bih voljela čuti odgovor. Primjerice, daju se novčane potpore za udomljeno dijete starosti do 3.g., ne znam zašto je samo do 3.g., jasno je da su to manja djeca koja možda trebaju veća sredstva. Međutim, sva udomljena djeca, a mogu djeca biti udomljena kasnije, a nama je cilj upravo poticati udomljavanje te djece koja su dugo u sustavu i trebaju novčanu potporu, pa bi to možda moglo biti jedan dodatni način da se olakša udomiteljima i mislim da bi tu možda trebalo i proširiti te godine i na one više godine. Što se tiče novčane potpore za darovitu djecu ovdje govorimo o samo tri potpore, ne znam jel nema dovoljnog interesa ili ovo nije način na koji se to financira, bilo bi mi logično da možemo govoriti o većem broju potpora, a onda imamo zasebne potpore za djecu u sustavu obrazovanja, nejasno mi je na koji način su one odvojene od potpore za darovitu djecu i potpore za životne potrebe djece. Dakle, svrha postojanja zaklade je promicanje dobrobiti osobnih i imovinskih prava djece i osnaživanje obitelji u situacijama različitih socijalnih i zdravstvenih, odgojnih i obrazovnih potreba djece i to se radi potporama u novcu. Voljela bih znati što kolege misle o tome, treba li više donacija jer mislim da ovakav tip zaklade to može osigurati i trebamo li sve ostaviti zakladama ili trebamo institucionalno rješavati.
Imamo repliku poštovane zastupnice Marić koja je na video vezi.
Evo, poštovana kolegice, evo meni je isto žao što nas nema puno, tema je vrlo važna, ima jako puno potrebite djece kojima bi itekako dobro došla svaka novčana pomoć, ne samo djeci nego zapravo i obiteljima. Nešto smo već istakli u prethodnim raspravama. Ja ću se evo dotaknuti još pitanja koje ste vi postavili u svojoj završnoj raspravi i što se tiče recimo udomljene djece zašto je baš samo do 3.g. i što se tiče same promidžbe, promidžba bi morala biti ipak malo jača i izdašnija. Evo uspjela sam naći za ovu novu mjeru za države, za, za obitelji koje su pogođene pandemijom praktički objava HINA-e i ništa više. Ja ne znam kako onda da građani dođu do informacija osim da svaki puta idu na stranice zaklade, dakle to bi trebalo malo izdašnije informacije. A što se tiče donacija očito bi morali svi skupa poraditi na tome da zaista bude još više donacija budući da država nije u stanju namiriti te potrebe.
Hvala. Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Slažem se s vama kolegice Marić. Mislim da bi se itekako moglo poraditi na donacijama, a bojim se da ovdje svjedočimo jednom kontinuiranom problemu u RH koji se nerijetko nalazi u državnim institucijama, a to je kada imate sigurne prihode kao što ovdje imate prihode na sreću onda ne morate toliko razmišljati o dodatnim aktivnostima jer one ne utječu na vaše preživljavanje na tržištu, pogotovo kada imate i taj tip moralne satisfakcije jer je ovdje riječ o zakladi koja pomaže dobrobiti djece. Baš zato naša je i moralna odgovornost veća i trebalo bi se učiniti više i na promociji. Ovdje se hvale time da imaju jako dobar odgovor medija na svoje aktivnosti, što znači da imamo nevjerojatan prostor za poboljšanje, poticanje donacije i reklamiranje i drugih projekata. Cijenim vrijedne projekte koji se ovdje rade, međutim mislim da se sigurno može unaprijediti i rad ove zaklade tako da pomognemo još većem broju djece. Hvala.
Sad će završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovana zastupnica Nadica Dreven Budinski, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnice sa suradnicima, kolegice i kolege. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o Zakladi „Hrvatska za djece“ ovim se zakonom propisuje način i uvjeti rada zaklade, uređuje se svrha, tijela zaklade, osnovna imovina, te način i izvori financiranja. Na pitanja koja nisu uređena ovim zakonom propisano je da se primjenjuje odredba zakona kojom se uređuju zaklade i fundacije. Osnova zakona je RH, to smo već čuli, osnivačka prava u ime RH ostvaruje Vlada RH, ime zaklade glasi Zaklada „Hrvatska za djecu“, sjedište zaklade je u Zagrebu, zaklada je pravna osoba, a svojstva pravne osobe stječe upisom u Registar zaklade RH. Rad zaklade je javan, zaklada je obavezna javnosti i sredstvima javnog priopćavanja davati informacije o obavljanju poslova iz svoje djelatnosti. Svrha zaklade je promicanje dobrobiti i prava djece, osnaživanje obitelji kroz dodjelu jednokratnih novčanih potpora, stipendijama učenicima na redovnom srednjoškolskom obrazovanju temeljem javnog natječaja u vrijednosti od 5.000 kuna, te provođenje različitih projekata koji su usmjereni na poboljšanje kvalitete života djece i mladih, posebice onih koji su u riziku od siromaštva, socijalne isključivosti, udomljenu djecu do 3.g., bolesnu djecu, djecu sa teškoćama u razvoju, darovitu djecu, tekuće životne potrebe djece, djecu koja izlaze iz sustava socijalne skrbi, te obitelji koje su ekonomski pogođene epidemijom bolesti covida-19. Tijekom 2020.g. zaklada je odobrila ukupno 985 novčanih potpora fizičkim osobama obiteljima temeljem odluka upravnog odbora u ukupnom iznosu od 4 milijuna 434 tisuće i 254 kune. Analizom normativnog okvira ocijenjena je potreba usklađivanja zakona sa Zakonom o zakladama. Predloženim izmjenama uređuje se temeljološko usklađivanje zakona i ispravak pojedinih neusklađenih zakonskih odredbi. Za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva iz proračuna Republike Hrvatske. I na kraju Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržat će Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o zakladi Hrvatska za djecu. Hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika MOST-a završno će govoriti poštovana zastupnica Marija Selak-Raspudić. Izvolite.
Evo biti ću kratka. U svrhu konstruktivnog unapređenja rada ove izuzetno važne zaklade fokusirala bih se na tri zahtjeva Kluba zastupnika MOST-a. Prvi je jasno financiranje, odnosno dodjela sredstava što znači da se neki projekti izravno financiraju, što znači da se financiraju putem javnih poziva bi li trebalo ustanoviti javne natječaje čisto da ne dopustimo da postoji prostor za bilo kakve sumnje ili ne daj bože malverzacije. Drugi zahtjev je za podizanjem donacija i nekakvim donatorskim mrežama koje bi omogućile da se znatno povise sredstva ove zaklade koja budući da ovisi o državi ima neku garanciju ipak sigurnosti i stabilnosti koja može donatorima omogućiti da znaju kako je njihov novac potrošen. Tu ujedno vidim i prostor za najveći napredak koji bi omogućio dobrobit najvećeg broja djece. I treći prijedlog odnosi se na one projekte koji su ne od dodatne, nego od vitalne važnosti za djecu, a to su djeca koja su u siromaštvu i riziku od siromaštva kada govorimo o pravu na topli obrok u Hrvatskoj ne smije biti niti jedno dijete koje nema topli obrok. Dakle, kada govorimo o tome moramo omogućiti da se problem sustavno riješi a ne da ostaje na teret ove zaklade. Zaklada može biti dodatni poticaj u financijskom smislu roditeljima i obiteljima koje su u poteškoćama poglavito djeci, ali ne može biti ona koja rješava njihove elementarne životne potrebe. Hvala vam.
U ime Kluba zastupnica SDP-a završno će govoriti poštovana zastupnica Andreja Marić putem video veze. Izvolite.
Hvala lijepa. Evo nekoliko završnih rečenica. Ovdje bih podsjetila da je u travnju 2020. godine donesen novi Pravilnik o izmjenama i dopunama pravima, o vrstama, uvjetima i postupku za dodjelu potpora Zaklade Hrvatska za djecu, pa je eto u smislu transparentnosti se očito i zaklada drži tog donesenog pravilnika, pa se nadamo da neće naići više na članke na koje sam naišla gdje je recimo 2016. godine bilo dosta upita zašto su prvo iz zaklade dijelili novce, a te onda objavljivali kome se novci dijele. Pa evo, nadamo se da će to sve skupa biti dalje transparentno. Što se tiče korisnika potpora ovdje sam naišla na stranicama zaklade koja su često postavljena pitanja koja usmjeravaju potencijalni korisnici, pa evo nije loše za naše građane da znaju da evo postoje pitanja i odgovori koje daje zaklada zašto su evo neki predmeti izvan roka, zašto se nešto odbilo itd. Tako da upućuje naše građane da pogledaju stranice zaklade. Što se tiče samih aktivnosti, dakle dodjeljuju se potpore to smo već rekli u prvom redu fizičkim osobama. 2020. Je isplaćeno ukupno 985 potpora, ukupno 4 milijuna 434000 kuna, prosječni iznos potpore 4500 kuna. Tko je sve dobio u 2020.? Znači za slučaj višestrukog poroda 122 potpore, za udomljeno dijete starosti do 3 godine 39 potpora. Evo tu ozbiljno postavljam pitanje zašto je limit tri godine u trenutku podnošenja zahtjeva? Onda za bolesnu djecu, djecu sa oštećenjem zdravlja i djecu sa teškoćama u razvoju 82 potpore. Ono što mi je upalo u oči novčane potpore za darovitu djecu, gdje ulaze i obitelji s jednim ili više djece kada jedno ili više djece darovito samo tri potpore u ukupnom iznosu od 32000 kuna, znači prosječno 10678 kuna. Dakle, mi imamo ipak malo više darovite djece, očito građani ne znaju za tu mogućnost da se prijave. Onda novčane potpore za djecu u sustavu obrazovanja 384 potpore. Dobro da tu ulaze i osnovne škole, srednje škole, veleučilišta, visoka škola, sveučilište ili specijalistički studij. Novčane potpore za tekuće životne potpore djece 120 potpora, za djecu koja izlaze iz sustava skrbi samo 5 potpora. Vjerujem da ima i više potrebe. I dobro je da je ova nova stavka za obitelji ekonomski pogođene epidemijom bolesti covida-19 230 potpora, prosječna vrijednost 3686 kuna. Ponovno ističem da je premala bila promidžba u tom smislu. Dakle, treba malo više raditi na informiranju građana. Zatim se sufinanciraju projekti i programi pravnih osoba opet za one koji su usmjereni za osnaživanje obitelji, za dobrobit djece i mladih. Koje to mogu biti pravne osobe, organizacije civilnog društva, pravne osobe osnovane za obavljanje kulturnih, obrazovnih, sportskih, rekreacijskih, vjerskih djelatnosti, javne ustanove, tijela državne uprave, tijela institucija lokalne samouprave i tijela jedinica područne odnosno regionalne samouprave. Pa evo ima onda ovih hvale vrijednih projekata recimo za Hrvatski savez za rijetke bolesti projekt pod nazivom provedba novorođenačkog probira. Tu su naravno i stipendije koje sam već spomenula gdje su išle za iznos po osobi 5000 kuna, onda i samostalni projekti zaklade. To je već bilo govora o sufinanciranju troškova školske prehrane za djecu koja žive u siromaštvu. Na žalost samo u pet županija je tu uključeno, odnosno 10 osnivača i 40 osnovnih škola. Vjerujem da ima potrebe i više. Pa onda koncert mladih talenata Zaklade Hrvatska za djecu, edukativno-stručne panel rasprave kojih nadam se da će biti više jer postoji potreba od mentalnog zdravlja djece pa na dalje, pa auto-škola, dakle Moja nova škola i Moja maturalna večer i projekt Ja putujem, Sport za sve i humanitarna akcija Spojimo hrvatska srca. Dakle, to je ono na što sam htjela zapravo staviti naglasak da što više građana zna o čemu se radi, da bude naravno što više donacija a ne da se zaklada temelji na igrama na sreću i upozoravamo naravno sva resorna ministarstva da ne kasne kad treba uskladiti određene zakonske odredbe bilo sa EU bilo sa našim vlastitim odredbama. Hvala lijepa.
Hvala. Time zaključujem raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasat kad se steknu uvjeti.