Dame i gospodo, poštovani kolegice i kolege delegati, predstavnici Savjeta ministara BiH, dragi gosti, srdačno vas pozdravljam i otvaram 27. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Sjednici prisustvuje 14 delegata, od kojih 4 iz reda bošnjačkog, 5 iz hrvatskog i 5 iz srpskog naroda. Uvaženi predsjedavajući Doma naroda, gospodin Sulejman Tihić iz opravdanih razloga nije u mogućnosti da prisustvuje sjednici, tako da sam zamoljen da preuzmem njegovu dužnost u skladu sa Poslovnikom. Za 27. sjednicu predlažem sljedeći izmjenjeni Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika sa 26. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 2. Odgovori na delegatska pitanja i nova delegatska pitanja; 3. Zahtjev delegata Borjane Krišto, Staše Košarca i Sulejmana Tihića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije po skraćenom postupku, u skladu s članom 121. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 01,02-02-1-52/12 od 10.12.2012. godine; 4. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova u Bosni i Hercegovini 2013. godine po hitnom postupku, u skladu s članom 122. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 01,02-02- 1-6/13 od 29.01.2013. godine; 5. Zahtjev Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 02-02-1-9/13 od 19.02.2013. godine; 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine (drugo čitanje), predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02- 1-38/12 od 28.11.2012. godine; 2 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Sudskoj policiji Bosne i Hercegovine (drugo čitanje), predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 50/12 od 04.12.2012. godine; 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine (prvo čitanje), predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 51/12 od 07.12.2012. godine; 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti novih sorti bilja u Bosni i Hercegovini (prvo čitanje), predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2/13 od 09.01.2013. godine; 10. Prijedlog zakona o izbjeglicama iz Bosne i Hercegovine, raseljenim licima i povratnicima (prvo čitanje), predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-3/13 od 10.01.2013. godine; 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine (prvo čitanje), predlagač: Zajednička komisija za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 5/13 od 22.01.2013. godine; 12. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje), predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1-43/12 od 25.12.2012. godine; 13. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje), predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1-44/12 od 25.12.2012. godine; 14. Informacija o donesenim zaključcima Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH i stepenu njihove realizacije, materijal broj: 02-50-19-193/13 od 07.02.2013. godine; 15. Informacija o Nacrtu nomotehničkih pravila za izradu zakona i drugih propisa u institucijama BiH, materijal Savjeta ministara BiH, broj: 01,02-50-19-1070/12 od 12.09.2012. godine; 16. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure imenovanja članova Nezavisnog odbora i Odbora za žalbe građana kao nezavisnih tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-34-1- 131/13 od 25.01.2013. godine (prijedlog Zajedničkog kolegijuma oba doma Parlamentarne skupštine BiH); 17. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za izradu prijedloga izmjena i dopuna poslovnika Predstavničkog doma i Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-133/13 od 25.01.2013. godine (prijedlog Zajedničkog kolegijuma oba doma Parlamentarne skupštine BiH); 18. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za usaglašavanje Odluke o imenovanju članova Savjeta nacionalnih manjina BiH, materijal broj: 01,02-34-1-132/13 od 25.01.2013. godine (prijedlog Zajedničkog kolegijuma oba doma Parlamentarne skupštine BiH); 19. Razmatranje produženja mandata članu Upravnog odbora BHRT-a, materijal Sekretarijata Upravnog odbora BHRT-a, broj: 01,02-29-127/13 od 25.01.2013. godine; 20. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o kreditu (projekat „Modernizacija Univerziteta u Bihaću“) između Bosne i Hercegovine, koju zastupa Ministarstvo finansija i trezora BiH, i Raiffeisen Bank International AG, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-38/13 od 03.01.2013. godine; 3 21. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju, Tehnička pomoć za Autoput na Koridoru 5c – BiH (Tehnička pomoć u sklopu Investicionog okvira za Zapadni Balkan) između Evropske investicione banke i Bosne i Hercegovine i JP Autoceste FBiH d.o.o. Mostar, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-130/13 od 25.01.2013. godine; 22. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Protokola između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Rumunije o realizaciji Sporazuma između Evropske zajednice i Bosne i Hercegovine o readmisiji lica koja borave bez dozvole, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-39/13 od 03.01.2013. godine; 23. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije o programu prekogranične saradnje, Bosna i Hercegovina – Srbija, u okviru komponente prekogranične saradnje programa IPA za 2011. godinu, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-165/13 od 04.02.2013. godine; 24. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije koji se odnosi na Horizontalni program o nuklearnoj bezbjednosti, zaštiti od zračenja u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći za 2011. godinu, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-166/13 od 04.02.2013. godine; 25. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Dodatka 1 Sporazumu o finansiranju koji se odnosi na državni program za Bosnu i Hercegovinu – Dio II po IPA komponenti tranzicione pomoći u jačanju institucija za 2009. godinu, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2- 167/13 od 04.02.2013. godine; 26. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Bezbjednosnog sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Kraljevine Norveške, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-198/13 od 08.02.2013. godine; 27. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Memoranduma o razumijevanju između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Islamske Republike Iran o saradnji u oblasti turizma, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-1431/12 od 24.12.2012. godine; 28. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Islamske Republike Pakistan o odbrambenoj saradnji, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-1446/12 od 26.12.2012. godine; 29. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske o saradnji u oblasti odbrane, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-1-1025/12 od 23.08.2012. godine. Otvaram diskusiju, izvolite. Za riječ se javio uvaženi kolega Mehmed Bradarić, izvolite.
Gospodo predsjedavajući, poštovani kolegice i kolege, ministri, gosti, dobar dan svima. Ja predlažem da se u dnevni red današnje sjednice uvrsti i Rezolucija o uvažavanju i podršci suvereniteta i teritorijalne cjelovitosti Republike Azerbejdžan, predlažem da to bude tačke 20., dakle prije davanja saglasnosti za ove sporazume. 4
Zahvaljujem se. Za riječ se javila uvažena kolegica, delegatkinja Borjana Krišto. Izvolite.
Hvala ljepa. Poštovani zamjenici predsjedavajućeg, uvažene kolegice i kolege, poštovani članovi Vijeća ministara, uvaženi gosti, dame i gospodo, sve vas srdačno pozdravljam. Evo i u okviru rasprave o točci dnevnog reda ove današnje sjednice ja predlažem da se točka 29., a koja glasi – Davanje suglasnosti na ratificiranje Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske o suradnji na području obrane, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-1-1025/12 od 23.08.2012. godine povuče s današnje sjednice dnevnog reda. Hvala ljepo.
Zahvaljujem. Konstatujem da nema daljih prijava za učešće u diskusiji o samom dnevnom redu pa prelazimo na izjašnjavanje. Pozivam vas da se izjasnite o prijedlogu uvaženog kolege Mehmeda Bradarića, da se Rezolucija o uvažavanju i podršci suvereniteta i teritorijalnoj cjelovitosti Republike Azerbejdžan uvrsti kao 20. tačka dnevnog reda na ovoj sjednici. Pokrenite glasanje. Hvala. Konstatujem da je u ovom glasanju od prisutnih 14 delegata – za bilo 12 delegata, protiv nije bio nijedan delegat, a uzdržana su bila 2 delegata. Iz Federacije – 8 za, niko protiv i 1 uzdržan. Iz RS – 4 za, protiv nema i uzdržan 1. S obzirom da postoji opšta i entitetska većina konstatujem da je ovaj prijedlog usvojen. Sada vas pozivam da se izjasnite o prijedlogu uvažene delegatkinje, gospođe Borjane Krišto, da se tačka 29. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske o saradnji u oblasti odbrane, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-1-1025/12 od 23.08.2012. godine skine sa dnevnog reda. Pokrenite glasanje. Zahvaljujem. U ovome glasanju od prisutnih 14 delegata – za je bilo 12 delegata, protiv su bila 2 delegata, uzdržan nije bio ni jedan delegat. Iz Federacije – 7 je bilo za, protiv 2, uzdržanih nema. Iz RS – 5 za, protiv nema, uzdržanih nema. S obzirom da postoji opšta i entitetska većina konstatujem da je i ovaj prijedlog usvojen. S obzirom da nismo imali uslove da u skladu sa članom 60. Poslovnika Doma naroda usvojimo ovaj predloženi dnevni red onako kako ga je sačinio Kolegij, sad vas pozivam da se izjasnimo o cjelovitom dnevnom redu, konstatujući da su unesene izmjene u prijedlog koje su se ticale predloga delegata Bradarića i delegatkinje Krišto. 5 Pokrenite glasanje. Molim da isključite mobilne telefone ako je neko to zaboravio. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – 12 delegata je bilo za ovakav dnevni red, protiv nije bilo izjašnjenih i uzdržana su bila 2 delegata. Iz Federacije – 7 je bilo za, protiv niko, uzdržana 2. Iz RS – 5 za, nema protiv i uzdržan. S obzirom da postoji opšta i entitetska većina konstatujem da smo usvojili predloženi dnevni red. Prelazimo na rad po tačkama dnevnog reda. Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 26. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Otvaram raspravu o ovoj tački dnevnog reda. Izvolite. Prijavljenih nema, zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o Zapisniku sa 26. sjednice. Zahvaljujem. Prisutno je 14 delegata – za je 14 delegata, protiv i uzdržanih nema. Iz Federacije – 9, iz Srpske – 5. Postoji opšta i entitetska većina tako da konstatujem da je ovaj Zapisnik usvojen. Prelazimo na tačku dva, Ad. 2. Odgovori na delegatska pitanja i nova delegatska pitanja
Kratko, ja sam zadovoljan dobijenim odgovorom, naravno ja ću kad, pošto su to obimni materijali, kad se to sve poslaže i u mojoj glavi onda jedan zaključak koji će možda biti opet u formi poslaničkog pitanja, tako da zadovoljan sam dobijenim odgovorom.
Zahvaljume. Za riječ se javio uvaženi kolega Krstan Simić, izvolite. 6
Hvala. Pa morao sam iznijeti komentar na ovaj odgovor iz nekoliko razloga. Prvi razlog, zahvaljujem se Ministarstvu pravde što mi je poučilo, naučilo šta je to amnestija, jel' vjerovatno su vjerovali, mislili na moje godine da sam ja to već zaboravio. Drugo, nisam dobio suštinski odgovor na pitanje koji je bio vrlo jednostavan – Da li Savjet ministara ima namjeru predložiti Zakon o amnestiji? Jedino rješenje koje postoji u svakoj državi, kao i ... mjeru, druge mjere koje su vezane i za smještajne kapacitete zatvora i ostalo. Dobio sam odgovor – Da oni nemaju prijedloga za takav zakon, nemaju kriterijuma za takav zakon, niko im to nije predložio. Moje pitanje je – Imaju li oni namjeru da to urade? Jer to smatram da to spada u resor Ministarstva pravde, pogotovo ako se ima izričita odredba u zakonu koja predviđa da će se donijeti Zakon o amnestiji. Mislim ja nemam interesa da se ovaj Zakon donese ili ne donese, ali ovo je u suštini jedan akt države u kojoj postoji vladavina zakona, od zakona koji je donio proteklo je 10 godina i BiH ni jednom prilikom nije učinila akt ove amnestije koje čine sve države svijeta, pa čak i naši entiteti već u dva, tri navrata su to radili. Hvala.
Zahvaljujem. Za riječ se javila uvažena kolegica, delegatkinja Nermina Kapetanović. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedavajući i gospodine dopredsjedavajući, dame i gospodo, predstavnici medija. Postavila sam dva pitanja Vijeću ministara, jedno Ministarstvu za ljudska prava, a drago Ministarstvu vanjskih poslova. Moram reći da sam, da nisam zadovoljna dobivenim odgovorima, čini mi se da je potpuno besmisleno voditi dijalog s Vijećem ministara vezan za problematiku vrlo teške opterećene populacije iz RS i Federacije i nešto ljudi iz Brčko Distrikta, ali govoreći o činjenici da je riječ o radnicima koji su izgubili pravo na rad u toku oružanih sukoba u Republici Hrvatskoj koji su izgubili pravo, sem prava na rad i pravo na svoju imovinu i vodeći računa o činjenici da je riječ o 13 626 građana, a govori se, zvanično, a nezvanično se govori o 60 000 građana. Istinski uvažavajući ono što je Ministarstvo civilnih poslova uradilo, dakle u svojim naporima i u svom dijelu ispunjavanja zadataka, ono što je Ministarstvo vanjskih poslova uradilo to je nedovoljno, nedostatno. Njihov odgovor nije adekvatan na moje zastupničko pitanje iz prostog razloga jer ja nisam tražila transkript njihovih sastanaka sa perdstavnicima iz Republike Hrvatske, po nekim drugim pitanjima apsolutno je za mene nebitno ono što su oni razgovarali, a ne tiče se ove populacije radnika iz BiH. I ja ovom prilikom ističem još jednom svoj nezadovoljstvo i konstataciju da je apsolutno besmisleno sa Ministarstvom vanjskih poslova razgovarati o pitanju populacije bh 7 radnika, jer samo dvije diplomatske note i jedan nezvanični razgovor ne predstavljaju dovoljno za ovu ranjenu populaciju. Što se tiče mog drugog pitanja Ministarstvu ljudskih prava – Kada će BiH donijeti sveobuhvatan Zakona o pravima djeteta na državnom nivou koji će upotpunosti utjeloviti načela i odredbe Konvencije o pravima djeteta i njenih fakultativnih protokola? Takođe sam dobila jedan vrlo površan odgovor i mislim da djeca u BiH uistinu zaslužuju mnogo više sem što jedan neprecizan odgovor, mislim da njima treba dati priliku kao i svoj djeci svijeta. Mislim da sama, sam odgovor od nekih desetak, petnaest rečenica u kome nema niti rokova, niti datuma iskazuje ustvari odnos Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice vezano za prava djeteta i nisam zadovolja ovim odgovorom. Jako mi je žao što se ovako podcjenjuje zastupnički napor da konačno prava djeteta u BiH budu izjednačeni sa pravima djece svih dijelova svijeta. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Konstatujem da nema prijavljenih za dalje učešće u diskusiji po ovom dijelu ove tačke dnevnog reda. Pa sada otvaram drugi dio ove tačke dnevnog reda i pozivam vas da se obratite ukoliko imate nova delegatska pitanja. Izvolite. Za riječ se javila uvažena kolegica, delegatkinja Nermina Kapetanović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja bih ovom prilikom Vijeću ministara najprije uputila jednu delegatsku inicijativu. To je inicijativa za donošenje i usvajanje Državne strategije za promovisanje obnovljive energije. U obrazloženju želim da kažem da u Izvještaju Evropske komisije o napretku BiH u 2012. godini je navedeno da je ostvaren vrlo mali napredak u pogledu obnovljive energije u BiH. Entiteti su uveli podsticaje u smislu garantovanih tarifa za obnovljive izvore energije koji nisu ujednačeni te mogu da dovedu do neefikasnosti u zemlji. BiH još uvijek nije izradila državni plan aktivnosti za obnovljivu energiju kojom bi se kreirala mapa puta za realizaciju obavezujućeg cilja o udjelu obnovljive energije u konačnoj potrošnji energije u zemlje 2020. godine, a u okviru energetske zajednice, te se time osiguralo preduzimanje mjera za unapređenje korištenja bio goriva u transportu. Složenost organizacione strukture i sistema donošenja odluka ugrožava djelotvorno promovisanje obnovljive energije, zato su potrebni značajni napori da se stvori regulatorno okruženje koje će podsticati veću upotrebu obnovljivih izvora energije u svim sektorima, kao i u svrhu olakšavanja administrativnih procedura za izdavanje dozvola i licenci. Zbog toga cjenim da je neophodno usvojanje državne strategije za promoviranje obnovljive energije, pa dakle na tragu toga i ova moja delegatska inicijativa. Moje prvo zastupničko pitanje je – Šta je sa, Vijeću ministara naravno, šta je sa Strategijom ruralnog razvoja na nivou BiH i šta je s Akcionim planom Mape puta? 8 Poslaničko pitanje koje je u sličnoj formi u maju prošle godine postavio moj uvaženi kolega, gospodin Hasan Bećirović nije rasvijetljeno, niti je polučilo konkretne rezultate. Ja ovim putem želim da skrenem pažnju na ozbiljnost i prioritet za izradu Strategije ruralnog razvoja na nivou BiH. Svima je jasno da izrada Strateškog plana ruralnog razvoja BiH predstavlja jednu od značajnih obaveza u Sektoru poljoprivrede i ruralnog razvoja, osim toga Strateški plan ruralnog razvoja BiH predstavlja osnovu za izradu posebnog dokumenta IPAD programa, a koja predstavlja jedan od osnovnih preduslova za uspostavu IPAD strukture BiH u simslu tri obavezne komponenete stvaranje platne agencije, upravljačkog tijela BiH i IPAD programa BiH. Inače IPAD instrument za pretpristupnu pomoć za ruralni razvoj čini glavninu mogućih predpristupnih sredstava. Mogućnost povlačenja ipard sredstava je moguća i prije sticanja statusa zemlje kandidata ali samo u slučaju potpunog uspostavljanja ipard operativne strukture. Svakom godinom kašnjenja BiH praktično gubi od 20 do 25 miliona eura godišnje za revitalizaciju Sektora agrara. Teško stanje koje trenutno vlada u oblasti bh porljoprivrede, kao i posljedice koje će se dodatno pojačati i multiplicirati ulaskom Hrvatske u EU obavezuje nas na hitnu reakciju. Obzirom da neuređenost Sektora poljoprivrede u BiH najviše pogađa poljoprivredne proizvođače bilo kakva dalja destrukcija u izgradnji potrebnih bh poljoprivrednih kapaciteta imala bi po njih nesagledive posljedice. I moje sljedeće, drugo delegatsko pitanje, dakle želim da pitam Vijeće ministara, da ih napomenem, da je prije 8 mjeseci Ustavni sud BiH donio presudu koja se odnosi na pitanje državne imovine. Navedenom presudom je potvrđeno da su institucije BiH isključivo nadležne za probleme regulisanja pitanja državne imovine. Kad i na koji način će Vijeće ministara pristupiti implementaciji ovi presude, a koja se odnosi na pitanje državne imovine? Zahvaljujem gospodine predsjedavajući.
Zahvaljujem i ja Vama. Za riječ se dalje javlja uvaženi kolega Mehmed Bradarić. Izvolite.
Ja imam jedno delegatsko pitanje ono je na tehničkom nivou, tehnički je struktuirano, možda bi ga bilo malo dosadno i čitati i pogotovo slušati, tako da ja evo prilažem u pismenoj formi i naravno u takvoj formi i očekujem odgovor.
Zahvaljujem se uvaženom kolegi Bradariću. Za riječ se javio uvaženi kolega Krunoslav Vrdoljak. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege. Imam jedno pitanje, ustvari dva pitanja, jedno je Vijeću ministara. Naime, ovih dana je Direkcija za ekonomsko planiranje BiH objavila analizu ekonomskih rezultata, trendova ustvari u zemlji, za 2012. godinu. U toj nedovoljno detaljnoj analizi, konstatira se pad proizvodnje u 9 građevinarstvu 7%, industrijskoj proizvodnji 5,6%, rudarstvu 4,6%, prerađivačkoj industriji 5,4%, te u energetskom sektoru 6,7%. Broj uposlenih smanjen je za 0,6%, a neuposlenih povećan za 2,5%. Od toga je realni sektor, tako se kaže u toj analizi, imao smanjenje broja uposlenih za 1,3%, a samo se konstatira da je u javnom sektoru taj broj povećan, a procenat je ostavljen da mi izračunamo, jer ga nema objavljenog. Ovi i drugi podaci iz objavljenih trendova, samo upozoravaju i to ozbiljno, nisu dovoljni za ozbiljnu analizu stanja i odnosa u gospodarstvu. Dirakcija niti neko drugo tijelo nije pokušala uraditi tu analizu, što upućuje na nedostatak volje da se krene sa ekonomskim reformama u zemlji. Pitanje Vijeću ministara – Ima li Vijeće minitara namjeru i kada formirati neko konačno stručno tijelo, sa ciljem izrade platforme za pokretanje ekonomskih reformi, odnosno utvrđivanja mjera ekonomske politike, kojima bi se spriječilo dalje urušavanje gospodarstva? I drugo pitanje, drugo pitanje bih postavio Ministarstvu civilnih poslova, iako su mi tamo u tom Ministarstvu kada sam tražio neke podatke, rekli da oni baš nemaju pa mnogo veze sa ovim, ali ja mislim da to ne bi trebalo da je tako i mislim da ipak imaju neke veze. Radi se o obrazovnom sustavu na razini države. Naime, taj obrzaovni sustav kod nas kao prate, kontroliraju, itd. dvije agencije i jedan centar. To je Agencija za predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje, Agencija za osiguranje kvaliteta visokog obrazovanja i Centar za informiranje i priznavanje diploma u visokom obrazovanju. Mi u manjim sredinama, možda u većim sredinama to nije tako, ali postaje već smiješno ko sve obavlja poslove sa fakultetskom diplomom. To ima sporadičnih priča po, u sredstvima javnog informiranja, o kupovini diploma, privatni fakulteti itd. Međutim, ta tragedija je prešla više u smiješno. To je u manjim sredinama se vidi, pa skoro polovina učiteljica, učitelja u osnovnim školama ima 100%, jer mi znamo te ljude, kupljene diplome. U javnom sektoru u institucijama sistema, od općinske administracije, preko županijske itd. nema ga ko nije završio fakultet, sve čistom kupovinom, da nije praktično išao ni polagati ispite. Medicinski tehničar, a mi imamo u Livnu medicinskih sestara koje su kupile diplome. Viši medicinski tehničar, kupio diplomu. Ja mislim da je to već situacija koja je baš smiješna. Pitanje, dakle, Ministarstvu civilnih poslova, ali bez obzira što su to ove dvije agencije i centar, samostalne institucije koje kao nemaju mnogo veze sa Ministarstvom civilnih poslova, ali je njih formiralo Vijeće ministara i mislim da je ipak u tom ministarstvu bi trebalo da oni imaju neki ipak dodir s njima, pitanje dakle njima. Do koje mjere je Ministarstvo civilnih poslova ima, do koje mjere ima namjeru uključiti se, zajedno sa dvjema agencijama i jednim centrom, a koji su zaduženi za obrazovni sustav u državi, u riješavanju inflacije fakultetskih diploma stečenih kupovinom ili na drugi nelegalan način? Imamo evo sinoć svježu informaciju o ovom profesoru Nuriću koji tako lijepo je to sve odradio, 10 doktorskih disertacija maltene je napravio. Zahvaljujem.
Hvala. Konstatujem da nema prijavljenih za dalje učešće po ovoj tački dnevnog reda. I molim prije svega prisutne predstavnike Savjeta ministara, da pravovremeno daju odgovor i sadržajno na delegatska pitanja. 10 Prelazimo na tačku tri dnevnog reda, Ad. 3. Zahtjev delegata Borjane Krišto, Staše Košarca i Sulejmana Tihića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije po skraćenom postupku, u skladu sa članom 121. Poslovnika Doma naroda Vi ste dobili Zahtjev delegata Borjane Krišto, Staše Košarca i Sulejmana Tihića za razmatranje Prijedloga ovog zakona. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Znači sada raspravljamo o pitanju skraćenog postupka. Nema prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje, da se Prijedlog razloga razmatra po skraćenom postupku u skladu sa članom 121. Poslovnika Doma naroda. U ovom glasanju od prisutnih 14 delegata – za je bilo 12 delegata, protiv niko i uzdržana su bila 2 delegata. Iz Federacije – 7 za, protiv niko, uzdržana 2. Iz Srpske – 5 za, protiv niko, niko uzdržan. S obzirom da postoji opšta i entitetska većina, konstatujem da je Zahtjev delegata Borjane Krišto, Staše Košarca i Sulejmana Tihića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, po skraćenom postupku, usvojen. Prelazimo na tačku četiri, Ad. 4. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova u Bosni i Hercegovini 2013. godine po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda
Zahvaljujem predsjedavajući. Uvažene koleginice i kolege, cijenjeni gosti, znamo hronologija ovog Zakona je prilično dugo trajala, od prve, druge, treće varijante prijedloga, zahtjeva itd. i tokom te odiseje nastajala su i poboljšanja u odnosu na prvobitno rješenje koje je bilo predloženo i koje je zaista bilo vrlo interesantno, da tako kažem. Reagovali su naravno i predstavnici međunarodnih institucija, reagovali 14 smo i mi ovdje u Parlamentu i rekoh, ovo što je sad u rješenju, bitno je bolje od onoga što je bilo prvobitno predloženo. Jasna je namjera i opravdana potreba da se riješi servisiranje vanjskog duga i u situacijama kada Budžet nije usvojen. I to je sasvim op... i to se mora riješiti, to je nužnost i treba ga riješiti na što je bolje mogući način. Mislim da je u ovom rješenju aktuelnom, to prilično dobro riješeno. Međutim, sam Zakon u sebi još uvijek sadrži jedno rješenje koje može izazvati nedoumica. Naime, u predloženom Zakonu o izmjenama i dopunama u stavu, u članu 1. koji se odnosi na član 11. i stav 5. tog člana 11. kaže se – da se u toku trajanja privremenog finansiranja Vijeće ministara može donijeti posebnu odluku o rashodima koji nisu bili predviđeni Budžetom iz prethodne godine, s tim da rashodi institucija BiH koji uključuju rashode iz stava 2. ovog člana, ne mogu biti veći od zbira prihoda u toku trajanja privremenog finansiranja, koji budu prikupljeni od indirektnih poreza, vlastitih ... itd. Rashodi po ovom osnovu, odobravaju se u skladu sa odredbama člana 17. ovog Zakona kojim je propisano korištenje tekuće rezerve. Dakle, ono što je za mene problematično je, dakle, da se otvara mogućnost da Vijeće ministara posebnim odlukama donosi odluke, dakle svojim posebnim odlukama odlučuje kako će se neka sredstva trošiti, koja čak nisu predviđena ni u Budžetu koji je bio za prethodnu godinu. To je jedna stvar. Mislim da bi trebalo više insistirati da se Budžet usvoji u određenom roku, a ne da se otvara mogućnost da se posebnim odlukama stvara situacija da se Budžet ne mora usvajati. I druga stvar, pozivanje na član 17. i način da se u skladu sa članom 17. donosi odluka o ovim, prilično je problematična, jer član 17. govori o sredstvima tekuće rezerve. I on ne govore mnogo o načinu donošenja odluke. Jednostavno govori da Vijeće ministara odlučuje o upotrebi tekuće rezerve. Više govori o tome za šta se koriste sredstva tekućih rezervi. Pa između ostalog, od finansiranja hitnih i vanrednih izdataka, do grantova neprofitnim organizacijama. Da li se ovo pozivanje na član 17. odnosi na cijeli član 17., da li se odnosi samo na proceduru odlučivanja? Mislim da to treba u narednim poboljšanjma ovog Zakona, popraviti. To je ujedno razlog što ja ne mogu podržati ipak principe ovog Zakona, a i ujedno ukazujem na potrebu da se on još dodatno doradi u amandmanskoj fazi. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Drugih prijava za učešće u ovoj diskusiji nema. Shodno tome, zaključujem diskusiju, izuzev ukoliko predladgač nema potrebu da da određen komentar? Nema, hvala. Sada prelazimo na izjašnjavanje o prijedlogu zakona u prvom čitanju. Izvolite. U ovom krugu glasanja od prisutnih 14 delegata – za je bilo 12 delegata, protiv su bila 2 delegata, uzdržanih delegata nije bilo. Iz Federacije – 7 za, protiv 2, uzdržan niko. Iz Srpske – 5 za, protiv niko, uzdržan niko. S obzirom da postoji opšta i entitetska većina, konstatujem Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija BiH je usvojen u prvom čitanju. 15 Prelazimo na tačku devet, Ad. 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti novih sorti bilja u Bosni i Hercegovini (prvo čitanje), predlagač: Savjet ministara BiH Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona i shodno članu 100. Poslovnika, prvo se vodi rasprava o neophodnosti donošenja i principima na kojima je Prijedlog zakona zasnovan. Vi ste dobili Mišljenje Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Ova Komisija je prihvatila principe Prijedloga zakona. Predstavnički dom je na svojoj 42. sjednici održanoj 14.02.2013. godine, usvojio Prijedlog zakona u prvom čitanju. Riječ dajem, predsjedavajućem Komisije, uvaženom kolegi Hasanu Bećiroviću, ukoliko želi? Zahvaljujem se gospodine Bećrioviću. Riječ dajem predlagaču Zakona, ukoliko želi? Nema potrebe za komentar. Hvala. Sada prelazimo na raspravu po ovoj tački dnevnog reda. Izvolite. Za riječ se javila uvažena kolegica, delegatkinja, Nermina Kapetanović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Samo ću kratko prokomentarisati. Mislim da je riječ o vrlo dobrom Prijedlogu zakona o zaštiti novih sorti bilja u BiH. Samo jedna mala zamjerka. Ono što nedostaje u ovom Zakonu, a smatram da je izuzetno bitno, je činjenica da niti jedan član ne reguliše pokretanje procedure za šemu certifikacije po principima OSCD, odnosno bez ovog stava nemamo mogućnost izvoza sjemena i sadnog materijala iz naše zemlje prema EU. Ostali članovi u aspektima i izmjenama i dopunama su sasvim prihvatljivi i korektni. Zahvaljujem.
Zahvaljujem uvažena kolegice. Nema prijavljenih za dalje učešće u raspravi po ovoj tački dnevnog reda. Da li predlagač želi neku vrstu komentara da, da? Nema potrebe. Zahvaljujem. Otvara, pardon, sada predlazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Izvolite. Zahvaljujem. U ovom glasanju od prisutnih 14 delegata – 14 delegata je bilo za. Iz Federacije – 9, iz Srpske – 5. Postoji i opšta i entitetska većina, pa konstatujem, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti novih sorti bilja u BiH je usvojen u prvom čitanju. 16 Prelazimo na tačku 10. Ad. 10. Prijedlog zakona o izbjeglicama iz Bosne i Hercegovine, raseljenim licima i povratnicima (prvo čitanje), predlagač: Savjet ministara BiH Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona. S obzirom na član 100. Poslovnika, prvo se vodi rasprava o neophodnosti donošenja i principima na kojima je Prijedlog zakona zasnovan. Vi ste dobili Mišljenje Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Ta Komisija je prihvatila principe Prijedloga zakona. Predstavnički dom je na svojoj 42. sjednici održanoj 14.02.2013. godine usvojio Prijedlog zakona u prvom čitanju. Riječ dajem predlagaču Zakona, ukoliko želi? Dajem riječ predstavniku Komisije, ukoliko želi? Zahvaljujem se. Ni jedan ni drugi ne žele. Sada otvaram raspravu o ovoj tački dnevnog reda. Izvolite. Prijavljenih za diskusiju nema, pa konstatujem da zaključujem raspravu, molim? Ja se zaista izvinjavam uvaženoj kolegici Kapetanović. Za riječ se javila uvažena kolegica Kapetanović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Najprije želim da kažem da ću predstavnike resornog ministarstva i sve ostale kolege zamoliti da moju diskusiju shvate vrlo dobronamjerno. Ja cijenim intencije koje su došle od predlagača iz Vijeća ministara, prvenstveno ministra za zaštitu ljudskih prava, ali mislim da o ovom Zakonu danas ipak moramo malo progovoriti. Znam i svjesna činjenice da je ovaj Zakon proizišao iz Revidirane strategije za provođenje Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma, koja je tada predviđala samo povratak. I činjenica je da je nakon intervencije delegata u Domu naroda traženo da se uvrste i prava na ostanak i prava na naknadu štete. Ovo jeste poboljšani tekst u odnosu na Strategiju, ali mislim da dvije godine nakon usvajanja Revidirane strategije u Parlamentarnoj skupštini BiH, Zakon je došao u proceduru, ali ovaj put sa činjenicom da su sredstva, materijalna sredstva koja su potrebna za tu namjenu, znatno redukovana u odnosu na vrijeme kada je donošena Revidirana strategija povratka. I, mislim da je s te strane, predlagač u vrlo nepovoljnoj situaciji, svjestan činjenice da će se danas moguće iznijet eventualne dileme zastupnika, kako ostvariti taj povratak, vodeći računa o činjenici da nisu predviđena sredstva. Dakle, znajući da je u toko donošenje predmetnog Zakona, prilikom rasprave o Budžetu BiH, zastupnici SDA, su i u diskusijama i u amandmanskoj fazi ukazivali na potrebno planiranje sredstava u Budžetu BiH, nadam se da se toga sjećate. Naši amandmani nisu usvojeni, ali je usvojen dokument Okvirnog budžeta koji neće biti promjenjen, nažalost, do 2015. godine i u kojem dostatnih sredstava za povratak nema. Bilo bi dobro da znamo šta se dogodilo sa ranijim zaključcima Parlamenta, 17 Parlamentarne skupštine BiH kojim se zadužuje Vijeće ministara da pokrene aktivnosti i potrebne procedure u smislu obezbjeđivanja neophodnih kreditnih sredstava, prvi put 500, potom 400 miliona KM, koja su potrebna za realizaciju procesa povratka. Uz to, jedno od najvažnijih pitanja je pitanje kako ovaj Zakon provesti sa finansijskog aspekta, kako ga implementirati a da nema postavljene finansijske konstrukcije koja bi trebala da bude postavljena od resornog Ministarstva finansija? Bilo bi dobro da imamo neke informacije o tome. Ima poboljšanja, naravno činjenica da je osnovan Fond, dakle postoji preinaka u imenu tog Fonda iako postoji jedna vrlo, vrlo, kako bih rekla, opterečujuća činjenica, informacija koju sam pročitala u sredstvima javnog informisanja, a kako se sjećam Izvještaja revizije, da bi taj podatak mogao da bude tačan, da je Fond za povratak BiH na plaće i naknade potrošio skoro 400 hiljada KM. Mislim da je to jako puno, s obzirom da je za plaće, dakle, dato 400 hiljada a ostatak od 60 hiljada za druge namjene. Mislim da je to jako puno. Imamo primjedbe i predstavnika Unije za održivi povratak i integracije BiH, koji smatraju da taj Fond za povratak BiH nije u skladu sa Dejtonskim mirovnim sporazumom, odnosno Aneskom VII, u kome oni kažu da je taj Fond od '96. godine trebao da bude organizacijska jedinica, koja bi prikupljala novac za naknade štete, povratak rekonstrukcije, da se to nije desilo, pa je Fond na provođenje spomenutog Aneksa samo djelimično odgovorio. A, mislim da je to jedan optrerečujući podatak. Zanima me sudbina potpisanog sporazuma, koji je ako se dobro sjećam, prije nekoliko godina sa Fondom OPEK uvaženi gospodin Vrankić potpisao, mislim da je tada bila riječ o predugovoru, ako se pravilno sjećam. Zanima me sudbina tog predugovora, da li je on prerastao u zvanični ugovor i šta će biti sa realizacijom tih sredstava? I mislim da su to neki elementi koji opterećuju dakle, predloženi tekst. Neću ići zvanično, neću ići redoslijedom po članovima, a imam primjedbe. Ali recimo, ako bismo krenuli od člana 2. Definicija povratnika, u članu 2. bi trebala da bude istovjetna definiciji koja je data za izbjeglice iz BiH i raseljene osobe. I bilo bi dobro da se ta definicija povratnika definirala, dakle da je riječ o osobi koja je nadležnom organu iskazala volju za povratak u prebivalište i koja je imala prije 30.04.'91. godine. Dakle, na isti način, na istovjetan način da se ujednači, dakle radi ujednačenog pristupa pojašnjenju pojmova i definicija za sve izbjeglice iz BiH, raseljene osobe i povratnike, da se koristi isti datum kao i za druga dva pojma. Nejasan je termin imovine koja, dakle, podrazumijeva ovdje u vašem prijedlogu samo stambenu jedinicu, a vrlo često znamo da je riječ i ostaloj nepokretnoj imovini, pa bi recimo bilo dobro da se u amandmanskoj fazi taj termin – imovina, poboljša. Postoji jedna kontradikcija vezana za član 6. i članu 5. U članu 6. koji tretira prava izbjeglica iz BiH i raseljenih osoba, postoji jedna nedoslijednost ako se posmatra direktno član 5. i član 6. Jer, u članu 5. koji tretira prestanak statusa raseljeno osobi, kada se kaže da raseljenoj osobi prestaje status, ukoliko je dobrovoljno izabrala drugo mjesto prebivališta. Tako da ne može ostvriti prava koja su predviđena članom 6. ovog Zakona. Riječ je, dakle, o jednoj kontradikciji. Isto se odnosi i na član 9. Mislim da on ne može ovako stajati i da ga treba brisati s obrazloženjem da ..../nema snimka/... 18
Ja se Vama zaista izvinjavam, uvažena kolegice. Iz nekog tehničkog problema, na koji ja nisam uticao, u ovom trenutku vaš mikrofon nije aktivan. Evo, vratili smo aktivnost, možete nastaviti.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, mislim da se u amandmanskoj fazi ovaj tekst značajno može popraviti. Mislim da bi bilo dobro da se u članu 19. svakako istakne i eventualno doda, da ministar za ljudska prava i izbjeglice, direktor Fonda za izbjeglice i raseljene osobe BiH i predsjednik Komisije ne bi trebali da budu iz istog konstitutivnog naroda i da se to može predvidjeti, dakle u amandmanskoj fazi, jer bi to bilo tada usklađeno sa članom 9. Aneska VII Dejtonskog mirovnog sporazuma. Postoji još nekoliko primjedbi. Mislim da bi svakako trebalo u novom tekstu da stoji tvrdnja ili dodati neki novi stav, koji će omogućiti i reći da izbjeglički status raseljenoj osobi prestaje pod istim uslovima na cijeloj teritoriji BiH, odnosno na osnovu harmonizovanih odredaba entitetskih zakona i zakona Brčko Distrika. To sada trenutno nije u Zakonu baš precizno rečeno. Pa, da ne bi bilo nedorečenosti u realizaciji Zakona, mislim da to svakako treba reći, jer ako bi se dogodilo da jedan entitet utvrdi drugačije uslove za prestanak statusa ovih kategorija u odnosu na drugi entitet i Brčko Distrikt, onda bi se dogodila neravnopravnost. A ja znam da predstavnik resornog ministarstva, uvaženi ministar ima za cilj i za namjeru, kako je mnogo puta isticao u sredstvima informisanja, da se napravi pravičan zakon koji će napraviti ravnopravan status i položaj svih osoba koji su predmet, dakle, ovog Zakona. Mislim da bi još bilo vrlo važno reći nekoliko stvari. Da bi bilo dobro da se precizira da mandat Komisije tretirane ovim Zakonom, bude istovjetan po vremenskom roku sa mandatom Vijeća ministara, radi lakše komunikacije predstavnika resornog ministarstva i Vijeća ministara, odnosno Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice, sa mandatom Komisije. Zatim, meni se ne dopada predpostavka i mogućnost koja se predviđa, dakle u prvom čitanju, da će članovi koji su u Komisiji, dakle i po osnovu funkcija koje obavljaju uvaženi ministri entitetskih minisarstava Brčno Distrika i resornog ministarstva na državnom nivou, da će imati pravo na materijalnu naknadu. Ja islim da to nije uredu iz prostog razloga jer su ministri koji su po funkciji članovi komisije, dakle tu direktno ne biraju se na neki poseban način, pa dakle obavljaju aktivnosti koje su u okviru njihovih redovnih aktivnosti. I bilo bi logično da im ne pripada naknada za posao za koji su već plaćeni. U članu 26. Zakona, stav 3. se predviđa da će nadzor nad finansijskim poslovanjem Fonda vršiti Ministarstvo finansija i trezora BiH i Ured generalnog revizora finansijskog poslovanja institucije BiH. Pitam, da li se ova obaeza nadzora uklapa u zakonima predviđene i utvrđene obaveze ministastava finansija i Glavnog ureda revizora? U članu 14. kojim se definišu opći uslovi za utvrđivanje korisnika, u stavu 1.f) se ističe uslov, da korisnik ili član njegovog sadašnjeg domaćinstva nemaju na teritoriji BiH drugu stambenu 19 jedinicu, koja zadovoljava propisane standarde. Postavlja se pitanje potrebe preciziranja standarda, za one koji možda ne znaju koji su to standardi. A drugo, važno pitanje je, nedorečenosti i nedoslijednosti, kada se izostavlja ili ne predviđa šta se odnosi, šta, dakle vrijedili to isto za one građane BiH koji žive u zemljama regiona, jer u prethodnom tekstu za njih zakonodavac nije predvidio obavezu neophodnog dokazivanja postojanja bilo kakve stambene jedinice na području regiona, gdje trenutno žive. Dakle, treba ih staviti u ravnopravan položaj. Ukoliko je namjera predalagača da se ovim zakonom osigura jednakopravnost, bez postojanja bilo kakve diskriminacije, sasvim sam uvjerena, a sasvim sam uvjerena u dobre namjere predlagača, onda u tom članu 14. u amandmanskoj fazi, treba napraviti značajne korekcije. Opet ću se vratiti na financije. Dakle, kredit koji u iznodu od 40 miliona eura odobrila Razvojna banka Vijeća Evrope, s ciljem zatvaranja kolektivnih centara u kojima živi 2 900 obitelji, sa oko 7,5 hiljada članova, Vijeće ministra bi u smislu tog kredita bi moralo ubrzati aktivnosti da ta kreditna sredstva, za te namjene postanu operativna i da počne konačno zatvaranje tih kolektivnih centara. Postoji i još jedno pitanje. Kroz Regionalni stambeni program i prošlogodišnju Donatorsku konferenciju koja je održana u Sarajevu, kojoj sam prisustvovala, kao neko u vrlo malom broju prisutnih zastupnika koji su taj dan bili prisutni, BiH je trebalo pripasti 80 miliona eura. Ako je istina da je 5 miliona sredstava ... operativno u ovom trenutku, a 200 miliona KM čekaju još uvijek na realizaciju, u različitim fazama realizacije su u ovom času, procjena koja se često izriče u sredstvima medija, da je potrebna 1,3 milijarde za obnovu stambenih objekata, onda ja izražavam zabrinutost i sumnju da bi proces povratka mogao biti okončan za 3-4 godine, kako najavljuju iz resornog ministarstva, a ja opet kažem znam da je riječ o dobrim namjerama. Dakle, tu su neke dileme koje su vezane za ovaj Zakon i mislim da bi svakako u amandmanskoj fazi neophodno to bilo popraviti, naravno cijeneći dobru namjeru predlagača i svih nas koji se nalazimo u Parlamentarnoj skupštini BiH, da se konačno povratak u BiH dovrši na zadovoljstvo svih građana BiH. Zahvaljujem.
Zahvaljujem uvažena kolegice. Dakle, dužan sam pojašnjenje. Tokom Vaše diskusije došlo je do tehničkog prekida koji je nastao kao posljedica nastojanja tehničke službe da adaptira dnevni red za tačku 20. Ja se Vama izvinjavam, a izričem primjedbu tehničkoj službi, ovakve stvari se ne bi smjele dešavati jer one mogu uticati na sam zapisnik. Opet svako zlo za neko dobro. Iskoristili ste duplo vrijeme zahvaljujući toj tehničkoj grešci, tako da, nadam se da niste krajnje nezadovoljni.
Hvala.
Prelazimo dalje na diskusije. Za riječ se javio uvaženi kolega Stjepan Krešić. Izvolite kolega Krešiću. 20
Gospodine predsjedatelji, kolegice i kolege, dame i gospodo. Pozdravljam napor koji je učinilo Vijeće ministara da ponudi zakon. Činjenica da je ova država izašla iz rata i da ovakvi zakoni trebaju da bi se te ratne nepravde i katastrofe ublažile i ovaj zakon očito ima tu namjeru. Moja diskusija će biti kratka, jer je većinu toga kolegica Kapetanović mi uzela. Ja ću komentirati članak 2. Zakona, pod d) Imovina. Imovina je stambena jedinica nad kojom je izbjeglica iz BiH, raseljena osoba ili povratnik imao vlasništvo ili stanarsko pravo, a koje je lišeno tijekom sukoba počevši od 30. travnja 1991. godine. Želim ovdje komentirati da se normalno Zakon popravi amandmanski. Što znači lišeno tijekom sukoba 30.04.1991. godine? Misli se da je osoba koja je, pod navodnicima, potjerana sa svoga mjesta prebivališta od ratnog sukoba, znači prisilno otjerana. Ima jedna kategorija koja je još tragičnija od toga da je neko potjeran sa svoga rodnog ognjišta, ima da je i ubijen, znači lišen života. I u ovom Zakonu takođe treba povesti računa i o takvim jer se desilo i ovdje u Sarajevu, nekoliko obitelji koje su, kompletne obitelji pobijene tijekom ovog nesretnog rata. Pa predlažem Vijeću ministara i nadležnom ministarstvu, znači ako se govori o imovini da nasljednici takvih obitelji imaju pravo na povrat imovine, a vidim da je u imovini i vlasništvo i stanarsko pravo. Znači, govorim o konkretnom primjeru gdje je vlasnik stana i njegova obitelj ubijena. Da se u Zakon ugradi i takva mogućnost da oni koji su nasljednici da imaju pravo na povrat stana. Ovaj Zakon je u suštini dobar, normalno amandmanski ga treba popraviti i nešto slično što je kolegica govorila. Znači još jednom pozdravljam napor Vijeća ministara i resornog ministarstva da se ovim Zakonom ublaže katastrofalne posljedice ovoga rata. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se kolegi Krešiću. Za riječ se javio uvaženi kolega delegat Krstan Simić. Izvolite gospodine Simiću.
Gospodine predsjedavajući. Naravno da pozdravljam ideju da se ovaj Prijedlog zakona nađe na dnevnom redu Parlamentarne skupštine BiH, imajući u vidu i odredbe Dejtonskog sporazuma i Aneksa VII o povratu. Međutim, moje uvažene kolege su iznijele ovdređene sugestije, gdje postoji dosta prostora za poboljšavanje ovog Zakona, u amandmanskoj fazi s jedne strane i s druge strane da se otklone i određene nejasnoće. U tom pravcu ću i ja biti vrlo pragmatičan i postaviti određena pitanja koja bi mogla se pojaviti kao problem kada dođe, a ja se nadam da hoće, do implementacije ovog Zakona. Počeću od člana 1. termini – protjerani i oni koji su otišli da ne bi bili protjerani. Nastaje problem u radu komisije, da li će to biti da neko dokazuje da li je protjeran, da li je to, ja smatram da svi ljudi koji su zbog tragičnih događaja u BiH u ovom periodu, su morali otići, neko je izabrao to da ode, da li je on protjeran? Navešću primjer svog jednog od najboljih prijatelja Bošnjaka, kad je krenuo tužan kažem – moraš li ići, a on kaže – moram, pa zbog čega? Kaže – da ne bi došao u 21 poziciju da ja pucam na tebe, ti pucaš na mene i otišao je. Hoću da kažem da je ovo jedan širok pojam i da bi možda ovdje u ovom pravcu se moglo postaviti jedno univerzalno lice, univerzalna odredba koja bi pošla od toga, sva lica koja su zbog ratnih događanja morali napustiti svoju imovinu. Ne bi stvaralo problem, ne bi stvaralo konotacije. Gospodin Krešić je pokrenuo jedno pitanje koje sam i ja imao namjeru pokrenuti, a upravo mi je šlagort dala i gospođa Nermina, kad govorimo da ne bi smjelo biti diskriminacije. Moramo poći od činjenice i pitanja stanarskih prava. Evropski sud u Strazburu je rekao da je stanarsko pravo specifičan vid i da on predstavlja imovinu. Istina, imovinu koja je imala poseban režim prenosa stanarskog prava, nasleđivanja stanarskog prava, ali u suštini to je imovina. Mi svi znamo da je veliki broj građana, opet zbog rezultata tragičnih sukoba, nije podnio zahtjev za povat svojih stanarskih prava. Imamo odluke Suda u Strazburu vezane za vojne stanove. Ja moram reći da tu postoji jedna specifičnost, a ta specifičnost da je u Federaciji BiH zakonom isključeno to pravo. Ali lica koja nisu podnijela, govorim i o pripadnicima svih narodnosti, svih građana, koja nisu podnijela do određenog roka, izgubili su pravo na naknadu povrat stana. Možda bi mogli razmisliti da i ta lica imaju pravo na satisfakciju. Rezultat što oni nisu podnijeli opet je bio rezultat ratnih događaja, frustracija, strahova, nepovratka i td. Znam ja i poziciju da su ti stanovi dodijeljeni, da se u tim stnaovima manje više nalaze potpuno legitimni nosioci stanarskog prava koji su čak te stanove i otkupili. Ne možete vi njih sad pomjerati. Ali razmišljam, da li bi ovdje bilo prostora da se licima koja su podnijeli, koja nisu podnijela zahtjev, koja su propustili i zbog toga izgubili pravo na imovinu, da li im se to može pravo vratiti? Takođe moram podjsetiti, bar sa aspekta RS-a, da smo imali Zakon o izbjeglicama i raseljenim licima i da je u tom momentu bio povrat koji je rađen pod snažnom kontrolom međunarodne zajednice i da je tada glavni medijator za te poslove bio, svi koji su malo duže ovdje sjećaju, gospodin Donal Hejs. U jednom momentu u RS-u i Parlament je usvojio većinom svih glasova, da je imovina povraćena 99%. Narodni poslanici iz reda bošnjačkog naroda su i za to glasali, ali su stavili rezervu da tim nije izvršen povratak, jer su se pozivali da pravo na povratak nije samo povrat imovine, da je to pravo na održiv povratak da ljudi mogu doći, da mogu ljudi raditi i da mogu ljudi ostvarivati neka druga prava, bez kojih imovinu ako vratite, imate onaj status poznate imovine "gola svojina" koja vam ne služi ničemu ako ne radite, ne možete održavati kuću, niste tu. U tom pravcu bi trebalo malo vidjeti da ne dođemo u sukob propisa koji su važili i oko tih izvještaja i oko toga svega što je urađeno. I na kraju bi postavio pitanje koje će u praksi, mislim da je u članu 16. predviđeno kad govorimo o imovini koja se ne može vratiti, da ljudi imaju pravo novčane naknade. Svi vi znate da u našim propisima, i u entitetima i jednom i drugom i u Distrikt Brčko, npr. kad se govori o eksproprijaciji, dobija se termin – tržišna vrijednost. Kad se vraća zemlja, tržišna vrijednost ... to nismo odredili. Ako bi odobrili tržnu vrijednost, bojim se da bi blokirali ovaj proces jer bi nam stizali zahtjevi milionskih vrijednosti kuća, ne znam ni ja vidjeli ste kako to ide, već s jedne strane. S druge strane bi opet bili dovedeni u ravnopravan (?) položaj onih kojima su davani paketi da se to prikrpi i pokrpi. Bojim se da ovo ovako nedorečeno stanje ne stvori problem u radu i realizaciji ovog zakona. 22 I na kraju, drugi put na kraju pardon, propustio sam pa sam se sjetio naknadno, imate određene slučajeve i znam da se vode sporovi oko naknada štete za imovinu na oba, na teritoriji oba entiteta gdje je imovina porušena nakon potpisivanja Dejtonskog sporazuma. Ti ljudi vode štete, traže vještačenja, otvara se ta priča gdje se stavlja teret i na političke zajednice i entitete. Vidjeli ste poslednju odluku Suda u Hrvatskoj gdje je bivšem advokatu, sudiji dosuđena naknada štete za kafić koji je stradao kao rezultat, na izvjestan način, terorističkog čina. Ovdje sve ono što je porušeno nakon potpisivanja Dejtonskog sporazuma može se podvesti pod to. Da li bi postojala mogućnost da razmislimo i da i te ljude uključimo u ovaj proces ili da ostavimo te sporove otvorene, jer opet i ta imovina se ne može vratiti jer je oštećena, uništena nakon koji obuhvata ovaj zakon. Mislim da bi to bila i usluga i entitetima i tim građanima, a na kraju krajeva i želji da svi građani dobiju bar nešto od te satisfakcije ukoliko se mogne nadoknaditi ta šteta. Hvala vam.
Hvala i Vama, kolega Simiću. Za riječ se javio uvaženi kolega gospodin Dragutin Rodić. Izvolite.
Poštovano predsjedništvo, kolege delegati, dame i gospodo. Obzirom da smo čuli nekoliko diskutanata i mislim da je dobro da danas progovorimo oko ovog Zakona, jer imam utisak da nismo ništa rekli da bi ostali uskraćeni za jednu od možda najtužnijih priča u BiH koja traje dugi niz godina i koja, evo čini mi se poslije mnogo vremena će doživjeti i svoj epilog. Ono što u samom početku ove svoje diskusije želim da kažem da su postojali određeni okviri kada je predlagan ovakav zakon i da je to Revidirana strategija i koja je dala određene pravce kojim putem će se kretati sam ovaj Zakon. Ako posmatramo, i nemam ja ništa da dodam na prethodnike kolege delegate koji su govorili i koji su govorili o pojedinostima sa ciljem da poboljšaju ovaj Zakon, ali želim takođe da kažem da sam ja ovaj Zakon shvatio kao okvir ponašanja u BiH, a ni mnoga druga pitanja koja se tiču ove problematike, su regulisana entitetskim zakonima i koji, kada je u pitanju ova oblast, mnogo detaljnije regulišu i prava. Ono što je za mene pozitivno jeste da, evo ovim Zakonom možda po prvi put imamo ravnopravna sva tri prava u BiH i naravno to je ono pitanje koje za mene zavređuje posebnu pažnju. Jasno je da je problem i socijalni i pravni i ekonomski i finansijski i da nije takav sve ove godine vjerovatno da bismo mi danas govorili drugačije i da bismo riješili ovo pitanje, nažalost ono je još uvijek prisutno. U pripremi ovoga Zakona, koliko sam ja upoznat, i ministarstvo je obavilo čitav niz konsultacija sa raznim udruženjima, pa ću vam ja pročitati samo jedan detalj za koji mislim da je ključni i da, evo obzirom da se mi nalazimo u osnovnom zakonodavnom postupku i da će na kraju uslijediti rješenja, ali je činjenica da sva zakonska i druga rješenja treba gledati u širem kontekstu i kroz interese brojnih zainteresovanih aktera, jer su vrlo često veoma različiti zahtjevi institucija BiH i RS-a i Federacije BiH, a i međunarodne zajednice, državne i entitetskih i zakonodavnih i izvršnih vlasti. Takođe nevladin sektor je podijeljen, nema jedinstvenih i usaglašenih stavova, nego su 23 nasuprot tome oni veoma različiti i teško je postići čak i minimum konsenzusa između svih zainteresovanih. Zbog toga mislim da je dobro što smo ušli u ovu proceduru, što je ovaj zakonski okvir, odnosno, postavio određene pravce u kojima se možemo kretati i mislim da nakon ove današnje rasprave i ovoga što smo čuli, a vjerujte kada taj zakon primjenjujete i kada dolazite iz lokalnih zajednica gdje je on strahovito izražen i gdje se rješavaju sudbine tih ljudi i kada pogledate finansijski aspekt i onoga što mi imamo u budžetima i BiH i entiteta i lokalnih zajednica, onda je stvarno potrebno da iznađemo jedno rješenje koje će ići ka pravcu rješavanja ovoga pitanja. Vi možete to da posmatrate, pa možemo reći da je posmatranje dvojako. S jedne strane imate normativno i regulisanje određenih pitanja koje bi zadovoljili najveći broj građana i populacije koja dolazi iz ovoga i imate drugi dio finansijski koji treba naravno rješavati u narednom periodu. Zbog toga mislim da idemo dobrim putem, mislim da sve ove primjedbe možemo kroz konačan prijedlog zakona, da imamo ovdje i da reagujemo. Naravno kao političari i kao odgovorni ljudi, teško je donositi određene odluke, koji rješavaju veliki broj građana RS-a, ali valjda smo zbog toga ovdje. Hvala vam.
Zahvaljujem kolega Rodiću. Za riječ se javio uvaženi kolega, delegat Martin Raguž. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedatelju. Pozdravljam sve nazočne, resornog ministra i ministre iz Vijeća ministara. Javio sam se za riječ iz dva razloga. Znači, prvi je zato što sam sudjelovao u donošenju prvog ovog zakona 1998. godine, bio prvi ministar na razini BiH i osnivanju ovog ministarstva. Dugo sam se bavio ovim pitanjima, preko 10 godina tijekom rata i poslije rata i mogu reći vrlo kratko, ovo je vrlo dobar prijedlog zakona i trebao nam je ovaj prijedlog zakona. I u tom smislu moja potpora, potpora Kluba ovom zakonu. Međutim, da bismo shvatili što treba uraditi da se ovaj zakon implementira, moram reći sljedeće. Od te 2000. godine do ove 2013. godine propustili smo puno vremena, nismo imali dovoljno dobru dinamiku, organizaciju i menandžment u provođenju strategije i ranije donesenog zakona. To oramo odgovorno reći. Ovaj Zakon i njegovo donošenje treba poslužiti da se te greške i propusti otklone i da se ima jedan ozbiljan i odgovoran ritam od Vijeća ministara, resornog ministarstva, ovih institucija i tijela koji su definirani u ovom Zakonu za njegovo provođenje do koordinacije sa entitetskim i županijskim ministarstvima. To je prva stvar. Druga stvar, ove neke dvojbe oko definicija imovine, statusa raseljenih, to trebamo popraviti u ovoj drugoj fazi, ali to ne umanjuje ovaj kvalitet zakona i to je jedno važno pitanje jer time ćemo otkloniti različite interpretacije i mogućnosti, što je vrlo važno. 24 I treća stvar i s tim ću završiti, znači ovdje su u projekciji financiskih sredstava, kako se kaže u obrazloženju, suštinsko okončanje procesa povratka predviđaju sredstva u iznosu od 1.300.000.000 KM. Od toga 900.000.000 za pitanje rješavanja obnove stambenog fonda, a oko 400.000.000 KM za prateću infrastrukturu. Ja želim reći sljedeće, mi smo u zadnjih 3-4 godine u oba doma Parlamentarne skupštine imali zaključke koji su manje-više skoro konsenzusom usvajani, o dodatnom angažiranju sredstava, najprije 400 pa 500 miliona, pa zaduživali Vijeće ministara. Mi danas trebamo vidjeti i predlažem da to bude jedan od zaključaka, koliko je od toga realizirano i kako će se realizirati ova sredstva od 1.300.000.000 maraka za suštinsko okončanje procesa povratka, jer u obrazloženju kako se misli doći do tih sredstava, mi imamo sada uvid koliko se izdvaja iz proračuna na razini BiH i oba entiteta, Distrikta Brčko, koliko je osigurano od Razvojne banke Vijeća Evrope, koliko je od Donatorske konferencije koja je održana u Sarajevu, to je evo oko 101 milion eura i vidjet ćete da ostaje jedan ogroman nepopunjen prostor kako će se ta sredstva finansijski realizirati. Znači, mislim da prilikom usvajanja zakona ljudi iz nadležnog ministarstva i Vijeće ministara moraju dati jasnu projekciju kako će se namaknuti sredstva za implementaciju ovog zakona. To sad objektivno nedostaje u ovom zakonu. Znači, i druga stvar, mislim da postoje još političke dvojbe oko toga kad je proces povratka završen u BiH? Ja mislim dok god postoji i jedan državljanin BiH dok se bude želio vratiti sada ili za vjek i vjekova da će imati pravo na taj povratak i da tako treba definirati i razumjeti ovaj zakon. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženi kolega. Za riječ se javio gospodin Mehmed Bradarić. Izvolite uvaženi kolega.
Evo slušam moje prethodnike, uvijek je bolje kad pravda pravi zakone nego kad to radi vlast, jer pravda je uvijek pravednije nego što su vlade, nego što su vlasti. Ali u ovom slučaju ne mislim zaista da je tako. Kad bi ovi ljudi nesretnici koji čekaju da im se sanira kuća, da im se izvrši pravična naknada za ono što su, imali bi, čini mi se morali bi živjeti 100 ili 200 godina da bi im se to stečeno pravo ispunilo. Sama činjenica da ljudi mogu birati prebivalište, hoće li ono prijeratno ili ovo, no ne znači zaista da, kako neki kažu, da se ovdje radi o etničkom čišćenju. Ovdje se zaista ne radi o etničkom čišćenju, to je vlastiti izbor tih lica. Ja znam i Bošnjaka i Srba i Hrvata koji žele da se njihovo pitanje tako riješi, mi tu moramo činjenicu uvažavati i ovo je po prvi puta. I naravno nije u situaciji kad imamo stotine hiljada domaćinstava nego kad imamo mnogo manje domaćinstava. Samo će biti pitanje, a to možemo u ovoj amandmanskoj fazi riješiti, kako regulisati pitanje naknade i koju proporciju, hoćemo li mi opredijeliti se za, na kraju krajeva natjerala nas je ona Donatorska konferencija, zbog toga i jeste bila, hoćemo li se mi opredijeliti da prvo mislimo na takve osobe, na te osobe, a da zanemarimo one koji još imaju namjeru da im se kuće prave tamo gdje su prije rata živjeli. Znači, i to se može doduše i u amandmanskoj fazi regulisati, ali u svakom slučaju ovaj zakon 25 je puno bolji od nekih ranijih verzija koje su čak govorile da status povratnika možete imati 6 mjeseci, nakon toga gubite status povratnika i onda stvaraju se mnogi drugi problemi itd. Dakle, ovo je dobar zakona treba ga podržati, ali evo u amandmanskoj fazi imaćemo mogućnost da ga, kako bi se reklo, popeglamo, dotjeramo i da bude na opšte zadovoljstvo svih ovih ljudi koji su zainteresovani da se njihovo pitanje riješi što prije.
Hvala gospodine Bradariću. Jasna je pažnja posvećena ovom Zakonu iz same činjenice da je u ovom sazivu samo jedan čovjek rođen u RS-u i to gospodin Tihić, tako da sve smo prošli vjerujem svi na svojoj kož, manje više. Za riječ se javio uvaženi ministar gospodin Damir Ljubić. Međutim, prije nego što on uzme riječ, ja bih zamolio jedno pojašnjenje uvaženog kolega Martina Raguža koje se tiče naznaka o mogućnosti da predloži zaključak u određenom tekstu, što je rekao tokom diskusije. Dakle, moje pitanje glasi – Da li imate spremljen taj zaključak, da li želite da ga ponovite usmeno na ovaj zapisnik, pa da se onda izjasnimo ili je to bilo pitanje retoričke prirode u smislu da bi zaključak politički iz ove rasprave trebao da izađe svima nama u nekom pravcu? Izvolite. Morate se samo prijaviti za diskusiju kako bi mogao dati riječ. Izvolite.
Hvala. Ja očekujem, dakle, da će ministar sad dati neku vrstu odgovora na ovo. Ja u osnovi sam smatrao da treba puno preciznija projekcija kako će se osigurati financijska sredstva za realizaciju ovog zakona nego što je u ovom zakonu. Ako dobijemo objašnjenje od resornog ministra na način kako će to biti osigurano, nema potrebe da usvajamo dodatni zaključak. Ako ne, mislim da taj zaključak ima osnova da bude prihvaćen od strane Doma na način da dobijemo jednu preciznu sliku kako se misle osigurati ta sredstva?
Zahvaljujem se uvaženi kolega. Onda Vas molim da racionalno korišćenje vremena radi pratiti diskusiju uvaženog ministra i da procijenite sami da li želite dopunski zaključak. Gospodine ministre izvolite.
Hvala lijepo. Poštovano predsjedništvo, poštovane zastupnice i zastupnici ovog uvaženog Doma, evo hvala vam lijepo na prilici da se obratim i hvala na dobronamjernim korisnim diskusijama i želim 26 konstatirati, kao što sam to uradio i na Zastupničkom domu, da je ambijent oko ove teme i oko donošenja ovog zakona stvarno povoljan i puno povoljniji nego što je to bilo ranije. Prije nego što se osvrnem konkretno na diskusije, samo želim reći par rečenica o temeljnoj namjeri ovog Zakona koje je predložilo ovo ministarstvo. Ovo je okvirni zakon koji uvažava i regulira ovu oblast, uvažava podijeljenu nadležnost kakva je definirana u BiH, znači vodili smo računa o podijeljenoj nadležnosti. Isto tako neko je od uvaženih zastupnika rekao, i jesmo proveli jednu široku javnu raspravu od općina, pa županija, entiteta, sa međunarodnim organizacijama, nevladinim sektorom sa ciljem da dobijemo jedan kvalitetan zakon i stvarno smo trudili se koliko smo mogli, ugraditi i njihove sugestije i primjedbe na temeljni nacrt koji smo bili poslali u javnu raspravu. Želja nam je bila, kao što ste istaknuli, da osiguramo sva prava koja su definirana Aneksom VII Dejtonskog mirovnog sorazuma i isto tako prava koja su definirana Revidiranom strategijom koju je takođe usvojio ovaj Parlament. Pokušali smo i nastojali da preciziramo nadležnosti mjerodavnih tijela koja su definirana ovim zakonom, kao što je Komisija za izbjeglice, Fond, samo nadležno Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice. Isto tako smo definirali vrste pripadajuće pomoći korisnicima, pokušali i nadam se dobrim dijelom uspjeli precizirati procedure za utvrđivanje korisnika. Isto tako utvrđivanje, način pripreme projekta, jedna druga vrsta projektni pristup ono o čemu se puno govori kada govorimo o održivosti i jedna aktivnija uloga u osiguravanju sredstava i poziv na solidarnost kao što smo to predvidjeli ovim zakonom na svim razinama od 2%. Vidjećemo kakav će odziv biti tu, ali evo želja nam je bila animirati sve razine i nadležne razine vlasti i da jednostavno iskoristimo ovaj povoljni momenat i da pokušamo ovo pitanje polako, koliko je to moguće, privoditi kraju. Isto tako ubrzavanje i definiranje procedura, kad govorimo o implementaciji sredstava, gdje je bilo dosta zastoja u proteklom periodu, ne samo kada je u pitanju ova oblast nego i neke druge oblasti. I ono što je neko od zastupnika pitao, uvaženi zastupnik mislim Martin Raguž, do drugog čitanja ili konačnog usvajanja ovog zakona, mi smo već uputili na Vijeće ministara Informaciju sa Akcionim planom gdje su definirana jedna projekcija sredstava. Tako da možda, sljedeći put kad budemo govorili o ovom Zakonu, biće prilika da ta dva materijala budu objedinjena gdje će vjerovatno na jedan kvalitetan način biti dopunjeni i gdje ćemo dati određene odgovore kada je u pitanju i projekcija i donamika realizacije ovih predviđenih financijskih sredstava. Što se tiče samih financijskih sredstava poznato je da je ovaj Parlament, kad je usvajao i Revidiranu strategiju, donio zaključak da se putem kreditnih sredstava osigura, odnosno pokuša osigurati 400 miliona KM za rješavanje prognaničko-izbjegličkog pitanja. U protekle dvije godine, 2010. i 2011., odnosno i 2012. godini, negdje je osigurano blizu 200 miliona KM, najviše iz proračunskih sredstava. Ono što je sad, manje-više ili operativno ili u tijeku ove godine, će se završiti, a to su sljedeća sredstva, opet sredstva od 15 miliona KM, kreditna sredstva, sredstva Saudijskog fonda 18 miliona dolara. I jedna i druga sredstva su operativna i doće na odlučivanje pred Komisiju za izbjeglice. Sredstva za zatvaranje kolektivnih centara od 40 miliona eura, Upravni odbor Razvojne banke Vijeća Evrope je donio pozitivnu odluku, odnosno odobrio ova kreditna sredstva u prvom mjesecu, sad ide potrebna procedura u smislu operativnosti tih sredstava. Što se tiče Donatorske konferncije ili Regionalnog stambenog programa, taj događaj je bio prošle godine ovdje u Sarajevu, gdje BiH iz donatorskih sredstava treba pripasti negdje odprilike od oko 85 27 miliona KM sa učešćem od 15 miliona maraka domaćih institucija, odnosno domaće vlasti. Negdje oko polovica tih sredstava je osigurana kad govorimo o ukupnom proračunu Regionalnog stambenog programu od 500 miliona eura. Najveći donator su Evropska komisija, Vlada SAD, Vlada Njemačke i Vlada Italije. U ovom trenutku je operativno za cijeli Regionalni stambeni program negdje do 100- tinjak miliona KM, s tim da su određene zemlje, kao što je Njemačka, dobrim dijelom i Vlada SAD- a, taj novac usmjerili za BiH svoje donacije. Ono što, na čemu mi najviše sad radimo u ovom trenutku kao ministarstvo, a to je da ta sredstva, uvažavajući složeni mehanizam odlučivanja međunarodne zajednice poštivajući procedure koje od nas traži Evropska komisija, ulažemo najviše nastojanja da ta sredstva budu što operativnija. Sad za sad imamo, da budem potpuno iskren, polovičan uspjeh obzirom da su te procedure za nas prilično spore, da smo mi najvećim dijelom, odnosno skoro pa u potpunosti ispunili ono što se od nas traži kao resornog ministarstva, ali vi ćete, i mi osjećamo potrebu, na vrijeme dobiti potrebnu informaciju šta je sa tim sredstvima i nadam se da ćemo do ljeta već dio tih sredstava iskoristiti, odnosno da će ona biti operativna. Znači, ovo što smo pobrajali izuzev Regionalnog stambenog programa, odnosno uključujući Regionalni stambeni program, negdje baratamo sa iznosom od prilike 220 miliona KM koje su u ovom trenutku u različitoj fazi operativnosti. I naravno ova informacija o kojoj sam govorio sa detaljnim akcionim planom, daće i projekciju za naredni period i naravno ne možemo biti u potpunosti točni, obzirom jer još uvijek nemamo točne podatke za koje pravo će se prognanici, odnosno raseljene osobe ili izbjeglice odlučiti. I naravno to će biti živa materija koju ćemo mi s vremena na vrijeme, odnosno redovito dopunjavati, ažurirati i informirati Vijeću ministara i oba Doma Parlamenta BiH. Na kraju vam se još jednom želim zahvaliti uvažavajući vaše sve diskusije, mi ćemo ih detaljno razmotriti. I želim konstatirati i pozvati vas da svi zajedno iskoristimo ovu dobru atmosferu, dobar momenat kojim je dobrim dijelom, evo i vaše diskusije i prošla Donatorska konferencija i još uvijek dobra volja i dobra želja međunarodnih institucija i donatora, da se angažiraju i daju određena sredstva, da iskoristimo ovaj momenat i da svi zajedno, evo se potrudimo, naravno najviše nadležno resorno ministarstvo, da u narednom periodu učinimo sve da skratimo traženje rješenja za prognanike i izbjeglice i da nam je to i zajednička obveza. I to je stvarno jedno od pitanja gdje je dosta urađeno, ali evo kažem još jednom da iskoristimo ovu dobru atmosferu i da damo sve od sebe da čim prije ovo pitanje, koliko je to moguće riješimo na dobrobit svih onih koji to od nas očekuju. Hvala vam lijepo i živjeli.
Zahvaljujem uvaženi ministre. Hvala i ostalim učesnicima u raspravi i drugim delegatima, konstatujem da je rasprava zaključena, pa ćemo sada preći na izjašnjavanje o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 12 delegata je glasalo za, niti jedan delegat nije bio protiv, a uzdržana je bila jedna delegatkinja. Iz Federacije – 7 je bilo za, protiv niko i uzdržan 1 glas. Iz RS-a – 5 za. 28 S obzirom na to da postoji opšta i entitetska većina konstatujem – Prijedlog zakona o izbjeglica iz BiH, raseljenim licima i povratnicima je usvojen u prvom čitanju. Prelazimo na tačku 11. Ad. 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine (prvo čitanje), predlagač: Zajednička komisija za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku Parlamentarne skupštine BiH Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona po članu 100. Poslovnika, pa se prvo vodi rasprava o neophodnosti i donošenje principima na kojim je Prijedlog zakona zasnovan. Dobili ste Mišljenje Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH koja je prihvatila principe Prijedloga zakona i predložila sljedeće zaključke. Zaključak – Prije razmatranja Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona, pardon, da, prije razmatranja, ponavljam dakle tekst zaključka. Prije razmatranja Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona BiH u drugom čitanju, potrebno je pribaviti mišljenje Savjeta ministara BiH odnosno radne grupe za praćenje primjene Krivičnog zakonodavstva. Zatvoren citat. Predstavnički dom je na 42. sjednici održanoj 14.02.2013. godine usvojio Prijedlog zakona u prvom čitanju. Riječ dajem predsjedavajućem komisije, gospodinu Krstanu Simiću. Ne želi. Zahvaljujem. Riječ dajem predlagaču zakona. Ko je imenovan od strane Komisije? Gospođa Kapetanović ne želi riječ. Hvala. Otvaram raspravu o ovom Zakonu. Izvolite. Za riječ se javila uvažena kolegica Nermina Kapetanović. Izvolite gospođo Kapetanović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pozdravljam činjenicu da je danas na dnevnom redu Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona BiH koji tretira vrlo važan problem trgovine ljudima koji se u zadjih godina sve više i više tiče i BiH. Dakle, želim da s ovog mjesta dam bezrezervnu podršku inicijativi. I želim da kažem da rad udarne grupe za borbu protiv trgovine ljudima, koja je sačinila Prijedlog izmjena i dopuna Krivičnog zakona, kako bi dobila krivično zakonodavstvo u ovoj oblasti, u međusobni sklad i uskladila sa međunarodnim standardima, posebno Protokolom UN-a o sprečavanju i kažnjavanju trgovine ljudima, potom Konvencijom Vijeća Evrope protiv trgovine ljudima kao i Direktivom EU o borbi protiv trgovine ljudima i zaštite žrtava, sada mislim da bi 29 trebala da uz sve to i svoje aktivnosti usmjeri i na uvrštavanje u državni zakon krivičnog djela dječije pornografije. To je ono što nedostaje. Iako je BiH prepoznala ovaj problem još 2008. godine i od tada preduzima aktivnosti na prevenciji i unapređenju pravnih normi i jačanju kapaciteta svojih institucija, problem dječije pornografije i djela vezanih za ovu kriminogenu radnju, postoji zbog činjenice da definicija takvih djela i kazne za njihove počinioce, nisu usglašeni unutar BiH, niti su usaglašene sa međunarodnim konvencijama koje regulišu ovu oblast. Ta teška krivična djela su u nadležnosti entiteta i Brčko Distrikta, jer nisu uvrštena, i nisu uvrštena u državni zakon. Dječija pornografija i drugi oblici seksualnog iskorištavanja djece itekako su prisutni u cijelom regionu, a prema svjetskoj statistici svaka četvrta djevojčica i svaki šesti dječak dožive neki oblik seksualnog zlostavljanja. Protiv dječije pornografije i BiH se mora boriti na svim poljima, kako kroz prevenciju, edukaciju, suzbijanje i usklađivanje kaznenih odredbi sa međunarodnim pravnim normama, tako dakle i politikom pooštravanja kaznene politike za krivična djela koja se učinjena prema djece. Smatram da je neophodno da Vijeće ministara što prije pristupi izradi zakona odnosno realizira i dovrši, mislim da su aktivnosti već u toku, Zakon o zaštiti prava osoba koji su predmet trgovine ljudima i unutar tog zakona bi, a ima veze sa današnjom diskusijom vezanom za krivično zakonodavstvo, bilo neophodno unaprijediti postupak identifikacije žrtava trgovine ljudima za strane i državljane BiH, što trenutno nije slučaj, da je to urađeno na način na koji je to potrebno. Neophodno je osigurati pravovremenu i adekvatnu pomoć žrtvi i svjedoku žrtve i trgovine ljudima. Neophodno je osigurati adekvatnu rehabilitaciju i reintegraciju žrtava trgovine ljudima, što u ovom trenutku nije slučaj u BiH. Za mene je osobito važno da uz neophodnost povećanja broja osuđujućih presuda i pooštrenje kaznene politike, da je vrlo važno učiniti efikasnijim mjere za oduzimanje imovine koja je stečena, dakle vršenjem krivičnih djela u vezi sa trgovinom ljudima, dakle oduzimanje imovine počiniocima. Neophodno je učiniti efikasnijim sistem obeštećenja žrtava trgovine ljudima, dakle ni to trenutno nije slučaj u BiH, na adekvatan način. Vrlo je važno poboljšati implementaciju Zakona o Programu zaštite svjedoka. BiH to nije uradila na način koji je potreban i ja vjerujem u kapacitet Ministarstva pravde i sasvim sam sigurna da će oni to uraditi, kako oni tako Ministarstvo sigurnosti. Neophodno je promijeniti izvršnu regulativu koja je vezana za pitanje zaštite ličnih podataka žrtava trgovine u smislu ... zaštite njihove privatnosti, naročito za djecu, ali i za odrasle žrtve trgovine ljudima. Jako je važno za BiH da razvije sistem pružanja besplatne medicinske usluge i zaštite žrtava trgovine ljudima, kako stranim tako i državljanima BiH, jer svi znamo da se trenutno usluge pružaju zahvaljujući stranim donatorima i njihovim sredstvima. Vrlo je važno poboljšati i unaprijediti prekogranične mehanizme upućivanja za rješavanje i pojedinačnih slučajeva prekogranične trgovine ljudima. A znajući da je BiH uključena u implementaciju trans-nacionalnog referalnog mehanizma, neophodno je stvoriti institucionalne okvire za saradnju uključujući sve vladine i nevladine aktere s ciljem osiguranja sveobuhvatne i efikasne pomoći i zaštite žrtava trgovine ljudima. Zahvaljujem i predlažem naravno da se danas ovaj Prijedlog zakona usvoji. Hvala. 30
Zahvaljujem. Nema prijavljenih za učešće u diskusiji, pa zbog toga prelazimo na izjašnjavanje. Prije svega stavljam na glasanje Prijedlog zakona u prvom čitanju. Izvolite. U glasanju je učestvovalo 13 delegata. Da li reklamirate gospodine Raguž, nije ...
/nije uključen mikrofon/
Ok. U glasanju je učestvovalo 13 delegata – za je bilo 12 delegata, protiv nije bio niko i bio je 1 uzdržan delegat. Iz Federacije – 7 za, protiv niko, uzdržan 1. Iz RS-a – 5 za, protiv niko, uzdržan niko. S obzirom na to da postoji opšta i entitetska većina konstatujem – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona BiH je usvojen u prvom čitanju. Sada prelazimo na izjašnjavanje o prijedlogu zaključka naše Ustavnopravne komisije. Izvolite. Hvala. Od prisutnih 13 delegata – za je bilo 13 delegata. Iz Federacije – 8, iz Srpske – 5. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je prijedlog zaključka Ustavnopravne komisije, vezan za Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona BiH, usvojen. Prelazimo na tačku 12. Ad. 12. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje), predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona, a u skladu sa članom 100. Poslovnika, prvo se vodi rasprava o neophodnosti donošenja i principima na kojima je Prijedog zakona zasnovan. Dobili ste Mišljenje Komisije za finansije i budžet Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Komisija je prihvatila principe Prijedloga zakona. Riječ dajem predsjedavajućem Komisije, dr Draganu Čoviću, ukoliko želi.
/nije uključen mikrofon/
Ne, zahvaljujem. 31 Riječ dajem predlagaču Zakona ukoliko to želi, da li je iko nominovan ovdje? Želite. Uvažena poslanica Predstavničkog doma u ime Predstavničkog doma, gospođa Ismeta Dervoz. Izvolite.
... predsjedavajući. Ako dozvolite, kako izmjene i dopune Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH direktno proizilaze iz naredne tačke dnevnog reda koja se odnosi na izmjene i dopune Zakona o radu u institucijama BiH, ja molim za Vaše odobrenje da se kratko obratim vezano za obje tačke dnevnog reda i dam naše pojašnjenje.
U cilju racionalnijeg postupka imate tu saglasnost. Izvolite.
Hvala Vam lijepo. Cilj izmjena i dopuna koje, uvažene dame i gospodo, delegatkinje i delegati, gosti, predlaže Zastupnički dom, a prethodno je bio prijedlog Komisije za ravnopravnost spolova Zastupničkog doma BiH su, da se usklade zakoni sa Zakonom o ravnopravnosti spolova u BiH i odgovarajućim međunarodnim dokumentima u oblasti ravnopravnosti spolova i da se omogući pristup pravu za sve zaposlenike u BiH na način da se zakonima uredi pravo na roditeljsko odsustvo i za majku i za oca djeteta. Zakoni su usvojeni u Zastupničkom domu na 39. sjednici od 18.12.2012. godine. U Zakonu o radu u institucijama BiH uvodi se institut roditeljskog odsustva kojim se omogućuje roditeljima da se dogovaraju da dopust ili dio porodiljnog dopusta nakon isteka 60 neprenosivih dana od dana rođenja djeteta, umjesto majke prenosivo može nastaviti koristiti otac djeteta. Na ovaj način harmonizira se radno zakonodavstvo u BiH jer je na isti način ovo pravo regulirano Zakonom o radu RS-a, a u proceduri je i uvođenje roditeljskog odsustva i u Zakonu o radu Federacije BiH, te se izjednačuje pristup ovom pravu svim zaposlenicima u BiH bez obzira na temelju kojeg zakona ostvaruju prava iz radnog odnosa. I vezano za tačku 12. slijedom navedenih izmjena Zakona o radu u institucijama BiH, potrebno je u Zakonu o plaćama i naknadama u institucijama BiH predvidjeti pravo na naknadu plaće za vrijeme korištenja roditeljskog odsustva, što se predloženim izmjenama i čini. Zahvaljujem.
Zahvaljujem uvažena kolegice. Vidim ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 32 Molim. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Pa ja mislim da je dobro da se ova analiza pojavila zato što ona ustvari pokazuje da najveći dio toga je što je ovaj Dom zaključio, nije bilo nikome važna. I da najveći dio toga što je Dom sugerisao nije ni primijenjeno i bojim se da se ovaj papir pojavio ne bi se niko toga ni sjetio. Zato mislim da je dobro da se vidjelo, ali ne očekujem da će poslije ove rasprave doći do bilo kakvog značajnijeg ubrzanja realizacije zaključaka i mislim da će jedan broj zaključaka ostati neispunjen. Pretpostavljam da će to i zaključak koji sam ja predložio, da konačno napravimo i razgovaramo, dobijemo analizu rada stranih tužilaca i sudija. Evidentno je da u ovoj zemlji to niko ne smije ni otvoriti. Evidentno je da međunarodne institucije o tome ne žele progovoriti. A evidentno je da su krajnji rezultati svega toga bili jako loši, jer ima sudija i tužilac koji su jako dobro plaćeni, odnosno posebno tužilaca kojima ni jedan njihov predmet nije prošao, a u ovoj zemlji očito niko nema ni snage, ni vlje, ni hrabrosti da na tu temu progovori. I zato pravo da vam kažem, ne vidim neki više smisao, izuzev ... u obliku šale da pokušam tu temu ponovo aktuelizovati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Ivaniću. Nema daljih prijava za učešće u ovoj diskusiji. Pa prelazimo na izjašnjavanje o Informaciji i to tako što se izjašnjavamo da li Dom naroda ovu Informaciju prima k znanju ili ne prima k znanju. Izvolite. Zahvaljujem. Od prisutnih 11 delegata – za je glasalo 11 delegata. Iz Federacije – 6, iz – Srpske 5. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da Informacija o denesenim zaključcima Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH i stepen njihove realizacije primljena k znanju. Sada ćemo preći na izjašnjavanje o zaključcima. A prije toga želim da pitam – Da li bilo koji delegat smatra da bilo koji od ovih zaključaka treba biti izdvojen i posebno da se o njemu izjašnjavamo ili možemo pristupiti objedinjenom izjašnjavanju o svim ovim zaključcima? Niko se ne javlja za riječ. Smatram da možemo pristupiti objedinjenom izjašnjavanju, pa vas pozivam da pokrenete postupak za izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 11 delegata – za je bilo 11 delegata, protiv niko, suzdržan niko. Iz Federacije – 6, iz Srpske – 5. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da su zaključci Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda, Komisije za finansije i budžet Doma naroda i Ustavnopravne komisije Doma naroda usvojeni. 36 Prelazimo na tačku 15. Ad. 15. Informacija o Nacrtu nomotehničkih pravila za izradu zakona i drugih propisa u institucijama BiH, materijal Savjeta ministara BiH Vi ste dobili Mišljenje Ustavnopravne komisije Doma naroda, Komisija je primila k znanju Informaciju o Nacrtu nomotehničkih pravila za izradu zakona i drugih propisa u institucijama BiH i predlaže Domu da nevedenu Informaciju primi k znanju, te donese zaključke o utvrđivanju pravnog osnova i potrebe donošenja nomotehničkih pravila za izradu zakona i drugih propisa u institucijama BiH. Predstavnički dom je na 41. sjednici održanoj 31.01.2013. godine nije primi k znanju Informaciju. Riječ dajem predsjedavajućem Ustavnopravne komisije, gospodinu Simiću, da li želi?
/nije uključen mikrofon/
Ne želi, zahvaljujem. Sada riječ dajem predstavniku predlagača, ako je prisutan i ukoliko želi riječ. Ne želi, zahvaljujem se. Otvaram raspravu da li se neko javlja za riječ? Niko se ne prijavljuje za diskusiju. Zahvaljujem. Prelazimo na izjašnjavanje o ovoj Informaciji. Zahvaljujem. Od prisutnih 10 delegata – 5 delegata je bilo za, protiv je bilo 5 delegata. Iz Federacije za su bila 4 delegata – protiv su bila 2 delegata, uzdržanih nije bilo. Iz RS – 1 delegat je bio za, 3 delegata su bila protiv. Imajući u vidu da ne postoji ni opšta, ni entitetska, samim tim, većina, konstatujem da ova Informacija nije primljena k znanju pa shodno tome i svi kolateralni akti vezani za ovu tačku dnevnog reda nisu u daljnjoj proceduri. Prelazimo na tačku 16. Ad. 16. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure imenovanja članova Nezavisnog odbora i Odbora za žalbe građana kao nezavisnih tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine (prijedlog Zajedničkog kolegijuma oba doma Parlamentarne skupštine BiH) Zajednički kolegijum oba doma Parlamentarne skupštine BiH je na 17. sjednici održanoj 22.01.2013. godine razmatrao dopis sekretara Zajedničke službe kojim je zatraženo da 37 Parlamentarna skupština BiH raspiše Javni konkurs i sprovede proceduru za izbor novih članova Nezavisnog odbora za nezavisna tijela policijskih struktura BiH i Odbora za žalbe građana za rad policijskih službenika u policijskim tijelima zbog isteka mandata. Zajednički kolegijum oba doma Parlamentarne skupštine BiH je u vezi s tim pitanjem utvrdio prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure imenovanja članova Nezavisnog odbora i Odbora za žalbe građana kao nezavisnih tijela policijskih strukture BiH, te ga uputio domovima na razmatranje i usvajanje. Predstavnički dom je na 41. sjednici održanoj 31.01.2013. godine usvojio zaključaka i u ovu Komisiju imenovao Božu Ljubića, Denisa Bećirovića i Milorada Živkovića kao članove Kolegija. Otvaram raspvaru o ovoj tački dnevnog reda, koja bi trebala da sadrži i prijedloge usaglašene na klubovima vezane za kandidate za izbor u ovo tijelo. Abecednim azbučnim, neki drugim redom, možemo s lijeva na desno ovaj put, gospodine Genjac izvolite. Molim Vas da prijavite diskusiju, podsjeća me sekretar da već postoje imena u materijalu, ali naravno Vi ste legitimni predstavnik, samo izvolite.
/nije uključen mikrofon/
Ne, ne, Vi ste legitimni predstavnik mislim.
/nije uključen mikrofon/
Gospođa Krišto, uvažena šefica kluba. Izvolite.
Ispred Kluba hrvatskog naroda predlažemo člana Kolegija, u osobi zamjenika predsjedavajućege, doktora Dragana Čovića.
Hvala gospođi Krišto. Gospodin Košarac, izvolite.
Klub delegata srpskoga naroda predlaže gospodina Ognjena Tadića.
Zahvaljujem gospodine Košarac. Za riječ se javio uvaženi kolega Halid Genjac, izvolite. 38
Dakle, po drugi put podržavam, kako je ovdje napisano, ispred Kluba Bošnjaka gospodin Tihić.
Gospodina
Tihića, ja.
Nisam čuo, izvinjavam se. Zahvaljujem. Dakle, diskusija još uvijek traje. Konstatujem da nema prijavljenih i zaključujem raspravu. Pa glasamo o prijedlogu zaključka uvrštavajući imena koja su predložili šefovi klubova. Pokrenite izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 11 delegata – 11 delegata je bilo za, protiv niko, uzdržan niko. Iz Federacije – 7, iz Srpske – 4. Postoji opšta i entitetska većina, pa tako konstatujem usvojili smo zaključak o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure imenovanja članova Nezavisnog odbora i Odbora za žalbe građana kao nezavisnih tijela policijske strukture BiH, te za članove te Komisije iz Doma naroda imenovali: Sulejmana Tihića, Ognjena Tadića i Dragana Čovića. Prelazimo na tačku 17. Ad. 17. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za izradu prijedloga izmjena i dopuna poslovnika Predstavničkog doma i Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH (prijedlog Zajedničkog kolegijuma oba doma Parlamentarne skupštine BiH) Zajednički kolegijum oba doma Parlamentarne skupštine BiH je na 17. sjednici održanoj 22.01.2013. godine razmatrao Mišljenje Ustavnopravne komisije Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH i zaključak Ustavnopravne komisije od 17.10.2012. godine i zaključak Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH od 17.09.2012. godine o potrebi formiranja zajedničke komisije koja bi u kratkom roku završila rad na izmjenama i dopunama poslovnika. Zajednički kolegijum oba doma Parlamentarne skupštine BiH je shodno Mišljenju Ustavnopravne komisije Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH i zaključku Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH utvrdio prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za izradu predloga izmjena i dopuna poslovnika Predstavničkog doma i Doma naroda. Predstavnički dom je na 41. sjednici održanoj 31.01.2013. godine usvojio zaključak i u Komisiju imenovao Dragu Kalabića, 39 Sašu Magazinovića, Ismetu Dervoz, Matu Franjičevića, Nermina Purića i Mladena Ivankovića Lijanovića. Otvaram raspravu po ovoj tački dnevnog reda. Za riječ se javila uvažena kolegica Borjana Krišto. Izvolite gospođo Krišto.
Hvala lijepo. Evo ja bih htjela reći ispred Kluba hrvatskih izaslanika u Domu naroda da podržavamo zaključak o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine za izradu prijedloga izmjene i dopuna poslovnika kako Zastupničkog tako i Doma naroda. Ono što bih željela predložiti ovdje, budući da se radi o izmjenama poslovnika jednog i drugog doma i da su one kako pravne tako i tehničke, a i političke naravi, ja smatram da bi ovaj Dom, odnosno Dom naroda trebao biti ravnopravan sa Zastupničkim domom i da bi na takav način došli do većeg i političkog, a i svakog drugog konsenzusa kad su u pitanju poslovnici jednog i drugog doma. To nam je potrebno jer se mnoge stvari odnose na rad zajedničkih itd. a naravno i na pojedinačnih odredbi koje reguliraju rad svakog doma ponaosob, pa u tom kontekstu ja predlažem da iz Doma naroda imamo 6 izaslanika i u tom smislu ispred Kluba hrvatskih izaslanika ja predlažem gospodina Martina Raguža i drugu osobu, u mom imenu, Borjana Krišto. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se uvaženoj kolegici Krišto. Diskusija je i dalje otvorena moramo, za riječ se javio uvaženi kolega Halid Genjac. Izvolite.
Zahvaljujem. Izmjene poslovnika su inače veoma, veoma zahtjevna aktivnost i obzirom da se radi o značajnom aktu dobro je da unutar grupe ili komisije koja to radi bude zastupljeno što je moguće više političkih stranaka iz oba doma. I principijelno smatram da se radi o aktu koji je Poslovnik Predstavničkog doma i aktu koji je Poslovnik Doma naroda, dakle podjednako važna akta i podjednako značajna. U dobrom dijelu imaju zajedničke odredbe, ja se pridružujem i podržavam ovaj prijedlog da bi trebao i Dom naroda i Predstavnički dom da budu podjednako zastupljeni u toj grupi i pojedinačno i u cjelosti u Komisiji. I mislim da bi bilo dobro da i Dom naroda ima 6 predstavnika, upravo iz navedenih razloga i možda bi trebali prvo da se izjasnimo da li prihvatamo ovaj prijedlog da bude iz Doma naroda 6 članova, a onda da predlažemo zavisno od toga kako se izjasnimo. Zahvaljujem.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Genjcu. 40 Za riječ se javlja, moram vas dakle informisati ako je potrebno to u ovom trenutku da učinim, dakle mi našom odlukom danas kojom bi broj članova bio povećan sa 3 na 6 nimalo ne ugrožavamo odluku koja je donesena u Predstavničkom domu. Dakle, pitanje je naše volje jel'. Jeste, tako da nakon što čujemo prijedloge mi ćemo pristupiti glasanju i proceduralno smo potpuno u toku sa čitavim postupkom. Gospodin Staša Košarac.
Hvala predsjedavajući.
Ja se izvinjavam Vama zaista, danas ovaj monitor, e sad možete.
Hvala predsjedavajući. Naravno uvažavajući činjenice koje smo čuli od gospođe Krišto, naravno podršku i gospodina Genjca u vezi sa brojem članova Komisije i za nas je prihvatljivo da svaki od nacionalnih klubova predloži po dva člana kako bi ukupno Dom naroda imao 6 članova ove Privremene zajedničke komisije oba doma za izmjene i dopune statuta(?). Hvala, i naravno u tom slučaju, ako mogu da predložim, predlažem u ime kluba gospodina Dragutina Rodića i gospodina Krstana Simića.
Zahvaljujem gospodine Košarac. Gospodine Genjac, dakle imena.
[[nije uključen mikrofon]] Bećirovića.
Izvinjavam se, predložiste sad tri predstavnika.
Neke sam citirao,
A nije Bradarić jel'?
Ne, ne njega sam samo citirao.
Dobro. Nema ode jezik na Bećirović, pa to je, dobro. U ime predlagača tražim riječ. 41
Krenite.
Sad redi, zahvaljujm se. Dakle, iz čisto proceduralnih razloga koji vidim da su mogli unijeti određenu zabunu evo izjavljujem u ime predlagača, pošto smo gospodin Čović i ja kao članovi Zajedničkog kolegija možemo to da u ovom trenutku kažemo, kao i bilo koji drugi predlagač kad je u pitanju, recimo, zajednička komisija, da prihvatamo ovu sugestiju i da shodno tome postoji mogućnost da danas Dom naroda izabere šest svojih predstavnika u ovu Komisiju radi pariteta koji po broju odgovara jednakosti domova. Toliko, kažem radi samo poslovničkih razloga.
Hvala kolegi Tadiću.
Zahvaljujem. S obzirom na to da smo konstituisali ovaj zaključak u dijelu koji se tiče Doma naroda i da su vam poznata imena koja su šefovi klubova predložili, sada vas pozivam da pređemo na izjašnjavanje u vezi sa ovim prijedlogom. Zahvaljujem. Od prisutnih 12 delegata – 12 delegata je bio za, protiv niko, uzdržan niko. Iz Federacije – 8 za, iz RS – 4 za. S obzirom na to da postoji opšta i entitetska većina konstatujem – usvojili smo zaključak o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za izradu prijedloga izmjene i dopuna poslovnika Predstavničkog doma i Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, te za članove Komisije iz Doma imenovali: Martina Raguža, Borjanu Krišto, Halida Genjca, Hasana Bećirovića, Dragutina Rodića i Krstana Simića. Prelazimo na rad po 18. tački dnevnog reda, Ad. 18. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za usaglašavanje Odluke o imenovanju članova Savjeta nacionalnih manjina BiH (prijedlog Zajedničkog kolegijuma oba doma Parlamentarne skupštine BiH) Zajednički kolegijum oba doma Parlamentarne skupštine BiH je na 17. sjednici održanoj 22.01.2013. godine razmatrao Odluku o imenovanju članova Savjeta nacionalnih manjina BiH dostavljenu od Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku od 06.11.2012. godine. Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH na 23. sjednici održanoj 04. i 06.12.2012. godine i Predstavnički dom na 36. sjednici održanoj 07. i 22.11.2012. 42 godine donijeli su Odluku o imenovanju članova Savjeta nacionalnih manjina BiH. Budući da su domovi usvojili Odluku u različitom tekstu Zajednički kolegijum oba doma Parlamentarne skupštine BiH odlučio je da predloži i donošenje zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za usaglašavanje Odluke o imenovanju članova Savjeta nacionalnih manjina BiH. Predstavnički dom je na 41. sjednici održanoj 31.01.2013. godine usvojio zaključak i u Komisju imenovao: Nerminu Ćemalović, Dragana Vrankića i Sašu Bursaća. Otvaram raspravu i pozivam vas da predložite članove Komisije iz Doma naroda. Danas dosta posla za šefove klubova, za riječ se javila uvažena kolegica Borjana Krišto.
U Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine za usuglašavanje Odluke imenovanja članova Vijeća nacionalnih manjina BiH u Domu naroda ispred Kluba hrvatskih izaslanika predlažem gospodina Martina Raguža. Hvala.
Zahvaljujem kolegici Krišto. Za riječ se javio uvaženi kolega, delegat Halid Genjac. Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem. Ispred Kluba Bošnjaka Halid Genjac.
Zahvaljujem. Za riječ se javio uvaženi kolega Dragutin Rodić. Izvolite gospodine Rodiću.
Ispred Kluba delegata srpskog naroda u ovu Komisiju predlažem Stašu Košarca, predsjednika Kluba.
Zahvaljujem. Diskusija je još uvijek otvorena. Da li se neko javlja za riječ? Ne, zaključujem raspravu. 43 S obzirom na to da imamo prijedloge, pozivam vas da se izjasnimo. Zahvaljujem. U ovom glasanju od prisutnih 13 delegata – za je bilo 13 delegata. Iz Federacije BiH – 9, iz Srpske – 4. Postoji opšta i entitetska većina pa konstatujem – usvojili smo zaključke o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za usaglašavanje Odluke o imenovanju članova Savjeta nacionalnih manjina BiH, te za članove te Komisije iz Doma naroda imenovali: Martina Raguža, Halida Genjca i Stašu Košarca. Prelazimo na rad po tački 19. Ad. 19. Razmatranje produženja mandata članu Upravnog odbora BHRT-a, materijal Sekretarijata Upravnog odbora BHRT-a od 25.01.2013. godine Postupajući po zaduženju Kolegijuma Doma naroda Komisija za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH je na 20. sjednici održanoj 25.02.2013. godine razmatralo dopis Upravnog odbora RTV BiH od 25.01.2013. godine kojim se traži produženje mandata članu Upravnog odbora iz reda ostalih čiji je mandat istekao 29.01.2013. godine. Komisija je usvojila sljedeći zaključak koji upućuje Domu na usvajanje, citiram: „Članu Upravnog odbora BHRT-a iz reda ostalih kojem je mandat istekao 29.01.2013. godine produžava se mandat do imenovanja novog člana, a najkasnije do 90 dana“, zatvoren citat. Riječ dajem predlagaču gospodinu Hasanu Bećiroviću u ime Komisije ukoliko želi. Nema potrebe. Zahvaljujem. Otvaram raspravu o ovom prijedlogu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Zahvaljujem. Izjašnjavajući se po ovom prijedlogu od prisutnih 13 delegata – 13 delegata je bilo za. Iz Federacije – 9. Iz Srpske – 4. Postoji opšta i entitetska većina pa konstatujem – zaključak Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH je usvojen. S obzirom da sada prelazimo na 20. tačku dnevnog reda i da je ona naknadno dodata ovom dnevnom redu na zahtjev tehničke službe odobravam pauzu u vrlo kratkom roku, ne mogu pretpostaviti, ali vrlo kratkom, kako bi se adaptirao informacioni sistem za rad po ovoj tački dnevnog reda. Molim vas da ostanete u sali, nadam se da će to sve brzo biti gotovo. [[PAUZA]]
Pa ništa, saradnja između BiH i Republike Azerbejdžan kao dvije prijateljske zemlje daleko je od nivoa na kojem bi mogla biti, upravo zbog toga što nema otvorenih pitanja između ove dvije države. Predstavnički dom na svojoj zadnjoj, posljednjoj sjednici je usvojio tekst Rezolucije, nakon toga delegacija Predstavničkog doma bila je u Azerbejdžanu, nakon toga delegacija Azerbejdžana na čelu sa ministrom za ekonomski razvoj, gospodinom Šahinom Musafajevim je bila u BiH i nakon te bilaterale pojavila se potreba za korekcijom teksta ove Rezolucije, evo koju danas ovdje imamo ispred sebe. I ja predlažem da ovu Rezoluciju usvojimo, a s obzirom da nije u identičnom tekstu kakvu je usvojio Predstavnički dom Poslovnik možda ne kaže da može da se formira komisija koja će usaglasiti ova dva teksta, ali je rekla, ali nije rekla ni da ne može, pa možda u tom smislu da se evo osnuje jedna komisija koja će zajedno sa komisijom iz Predstavničkog doma usaglasiti ova dva teksta. Eto toliko.
Zahvaljujem kolegi Bradariću. Za riječ se javio delegat Mladen Ivanić, izvolite uvaženi kolega. 45
Ovo je tipični primjer spoljne politike i u principu bi trebalo imati, ako ništa drugo, ono barem mišljenje Ministarstva inostranih poslova ili Predsjedništva. Ja mogu razumjeti, ali ako mislimo ozbiljnije voditi politiku međunarodnu, valjalo bi neko mišljenje da bude zbog svih mogućih implikacija, a pogotovo što vidim da je tekst i drugačije usvojen u odnosu na Predstavički dom. Pa ako ništa drugo, zbog nekog razloga barem da dođe do nekog usaglašavanja. Dakle, ja ne govorim o samom sadržaju, suštini. Ali zaista mislim da bi malo temeljitije trebalo ovo spremiti kada je u pitanju odnos Predsjedništva i Ministarstva inostranih poslova, o ovakvim deklaracijama.
Hvala gospodine Ivaniću. S obziro da je gospodin Bradarić iz političke partije ministra inostranih poslova, mi ćemo predpostaviti da je to usaglašeno je li? Dobro. S obzirom na to da nema dalje prijavljenih za diskusiju, prelazimo na izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 12 delegata – za je glasalo 8 delegata, protiv nije bio niti jedan delegat, uzdržana su bila 4 delegata. Iz Federacije – 6 za, protiv niko, uzdržana 2. Iz RS-a – 2 za, uzdržana 2, protiv niko. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem Rezolucija o uvažavanju i podršci suvereniteta i teritorijalne cjelovitosti Republike Azerbejdžan je usvojena. Sada smo u situaciji da, s obzirom na prijedlog dodatni gospodina Bradarića, damo svoje izjašnjenje u pogledu formiranja našeg dijala komisije za usaglašavanje tekstova između dva doma. Pozivam šefove klubova i druge predlagače, da iskoriste svoje pravo i nominuju delegate koji će ući u proces usaglašavanja. Za riječ se javio uvaženi kolega Genjac. Izvolite.
Gospodin Bradarić koji je stručnjak za ovu Rezoluciju.
Zahvaljujem. Za riječ se javio uvaženi kolega Dragutin Rodić. Izvolite.
Gospodin Staša Košarac.
Zahvaljujem. 46 Za riječ se javlja, predpostavljam gospodin Vrdoljak je li? Gospođa Krišto, samo nema prijavu, a ima. Izvolite.
Evo ovako ...... na Klubu a evo imali smo na neki način i različite stavove. Ja bih tražila jednu kratku pauzu, da se iskonsultiramo u smislu ovih prijedoga. Tako da ja ne mogu, evo na neki način u smislu i različitih pristupa i stavova spram Rezolucije, predložiti i osobu koja će biti u povjerenstvu za usuglašavanje različito usvojenih tekstova.
Uvažavajući Vaše stavove i situaciju u kojoj se nalazi Dom u ovom trenutku, a s obzirom na Vaše pravo da tražite pauzu dajem pauzu. Nadam se vrlo kratko, evo nećemo je vremenski odrediti. [[PAUZA]] Gospođo Krišto, izvolite.
Hvala ljepa. Evo ispred Kluba za usuglašavanje, predlažemo i jednog od predlagatelja, to je u osobi, gospodina Krunoslava Vrdoljaka. Hvala.
Zahvaljujem. Imajući u vidu da imamo sva imena, sada vas pozivam da pređemo na izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 12 delegata – 11 delegata je bilo za, protiv nije bio niko, uzdržan je bio 1 delegat. Iz Federacije – 8 za, niko protiv, niko uzdržam. Iz RS-a – 3 za, niko protiv, 1 uzdržan. Postoji i opšta i entietska većina, pa konstatujem da smo usvojili zaključak kojim u Komisiju za usaglašavanje tekstova koji su usvojeni u dva doma imenujemo: gospodina Mehmeda Bradarića, gospodina Stašu Košarca i gospodina Krunoslava Vrdoljaka. Nadam se da ćemo vrlo brzo i efikasno završiti i ostatak ove sjednice. Pa, prelazimo na preostale tačke dnevnog reda. Na dnevnom redu današnje sjednice ostalo nam je još davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma i konvencija. Na prijedlog delegata iz reda Kluba srpskog naroda, predlažem da objedinimo raspravu o izjašnjavanju i davanju saglasnosti za ratifikaciju sporazuma, konvencija i protokola, od tačke 21. do tačke 28. uključujući, 27. Sravnićemo ovo ukoliko bude bilo potrebno, izuzeve posljednje tačke dnevnog reda a to je tačka, izuzev 28. tačke. Otvaram raspravu. 47 Ko je za ovaj prijedlog? Dakle, izuzev tačke koja se zove – Davanje saglasnosti za ratifikaciju Memoranduma o razumijevanju između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Islamske Republike Iran o saradnji u oblasti turizma, materijal Predsjedništva BiH, dakle izuzev te tačke. Dakle, da li se neko javlja za raspravu? Niko se ne javlja. Ja vas lijepo molim, dakle da vidimo ko se javlja za riječ. Gospodine Genjac, izvolite.
Dakle, tačka 27. je bila – Memorandum o razumjevanju Vijeća ministara i Vlade Islamse Repunlike Iran o saradnji u oblasti turizma. Tačka 28. je bila – Sporazum između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Islamske Republike Pakistan o odbrambenoj saradnji, tačka 29. bi bila – Sporazum između Vijeća ministara BiH i Hrvatske o saradnji u oblasti odbrane, koja je skinuta. Ove dvije tačke posljednje su bile da se izuzmu. Onda se nismo razumjeli. Dakle, [[zajednička diskusija]] Onda, samo da bude, dakle Sporazum sa Hrvatskom je skinut. Pakistan i Iran su zamjenili redoslijed po prioritetu je li tako?
Ne zna se koji nam je draži.
Ja, dobro.
Dobro, da pređemo na izjašnjavanje po ovom prijedlogu zaključka. Izvolite. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – za je bilo 12 delegata, protiv niko, uzdržan 1 delegat. Iz Federacije – 8 za, protiv niko, uzdržan 1. Iz RS-a – 4 za, protiv niko, uzdržan niko. Postoji i opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je prijedlog zaključka usvojen. Vi ste dobili Izvještaj Komisije za spoljnu trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije. Riječ dajem predsjedvajućem komisije, gospodinu Bećiroviću ukoliko želi? Ne, zahvaljujem. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Nama prijavljenih, zaključujem diskusiju. 48 Sada prelazimo na izjašnajvanje. Dakle, glasamo o davanju saglasnosti za ratifikaciju sporazuma, konvencija i protokola od tačke 21. do tačke 28. izuzimajući tačku 27. koja se zove – Davanje saglasnosti za ratifikaciju Memopranduma o razumjevanju između Savjeta ministara BiH i Vlade Islamske Republike Iran o saradnji u oblasti turizma, materijal Predsjedništva BiH. Prelazimo na izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 13 delegata je bilo za, protiv niko, uzdržan niko. Iz Federacije – 9, iz Srpske – 4. Postoji opšta i entitetska većina pa konstatujem da smo dali saglasnost za ratifikaciju sporazuma, konvencija i protokola od tačke 21. do tačke 28. izuzev tačke 27. koja glasi – Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma(?) o razumjevanju između Savjeta ministara BiH i Vlade Islamske Republike Iran o saradnji u oblasti turizma, materijal Predsjedništva BiH. Prelazimo na slijedeću tačku dnevnog reda, Ad. 27. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Memopranduma o razumjevanju između Savjeta ministara BiH i Vlade Islamske Republike Iran o saradnji u oblasti turizma, materijal Predsjedništva BiH Vi ste dobili Izvještaj Komisije za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda. Riječ dajem predsjedavajućem Komisije, gopodinu Bećiroviću, ako želi? Ne, zahvaljujem. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Izvolite. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjvanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 9 delegata je bilo za, protiv su bila 3 delegata, uzdržan je bio 1 delegat. Iz Federacije – 9 za, protiv niko, uzdržan niko. Iz RS-a – niko za, protiv 3, uzdržan 1. Postoji opšta većina, ali ne postoji entitetska većina. I nemamo uslove za konsultacije, s obzirom na to da gospodin Tihić nije ovdje prisutan, tako da ćemo na slijedećoj sjednici imati izjašnjenje o usaglašavanju, a onda odlučito i zaključku Spoljnotrgovinske komisije, koji glasi, nakon toga – Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH traži od Savjeta ministara BiH da prilikom zaključivanja međunarodnih ugovora striktno vodi računa o podjeli nadležnosti između institucija BiH i entiteta u skladu sa odredbama Ustava BiH. Ili ukoliko želite, možemo odmah pristupiti izjašnjavanju, imamo poslovničke uslove. Nije to sporno. ____________(?) Može. 49