Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici, dobro vam jutro. Nažalost okolnosti su nam natjerale da promijenimo raspored rasprava. Jučer je najavljeno da ćemo danas raspraviti Prijedlog Deklaracije o Ukrajini. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,35 SATI]] Gospođe i gospodo zastupnici, pozdravljam vas još jednom. Sukladno čl. 226 st. 2. Poslovnika prvo ću predložiti dopunu dnevnog reda 10. sjednice s 3 nove točke. Dobili ste Prijedlog dopune elektroničkim putem i kako sukladno čl. 225. st. 4 Poslovnika pisanih prigovora na prijedlog dopune dnevnog reda nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 10. sjednice.
Zahvaljujem uvaženi predsjedniče. Uvažene zastupnice i zastupnici, uvažena zastupnice Peović. Dakle, navedeni amandman se ne prihvaća sa sljedećim obrazloženjem. Dakle, pravno formalno uvođenjem registra stanovništva nije moguće regulirati samo izmjenom Programa, zato treba imati pravnu osnovu, nadležnost što se tiče vođenja administrativnih izvora podataka i samog Registra i ... [[Govornik se ne razumije.]] prema Ministarstvo unutarnjih poslova. No, prilikom donošenja zadnjeg Zakona o popisu stanovništva predlagatelj i Vlada je najavila uvođenje Registra jer smatramo svakako da je ona vrlo bitna jer bi predstavljalo jedno od važnih baznih registara i ključan administrativni izvor za obradu statističkih podataka, posebice provođenja popisa stanovništva na godišnjoj razini temeljem upravo tih administrativnih izvora. Što se tiče drugog dijela amandmana koji govori o povećanju broja administrativnih izvora podataka te uspostave baze podataka, ovdje treba reći da se oni dobivaju na temelju provođenja anketnih istraživanja i to anketna o potrošnji kućanstava i ankete o dohotku stanovništva. One se provode temeljem i u skladu s metodološkim preporukama Eurostata te međunarodnim standardima i klasifikacijama te stoga nije preporučljivo jednostrano mijenjati s obzirom na usporedbu i bitnost usklađenosti svih statističkih podataka na razini EU odnosno Europe, a što se tiče same baze, ona je dostupna po čl. 6 ovoga Programa. Zahvaljujem.
Izvolite zastupnice, očitovanje, međutim nema je. Ne, slobodni ste vi državni tajniče, nema zastupnice tako da će morati glasovati o ovom amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova pa dajem na glasovanje Prijedlog Programa statističkih aktivnosti RH 2021.-2027. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 117 zastupnica i zastupnika, 107 za, 2 suzdržana i 8 protiv pa smo donijeli Program statističkih aktivnosti RH 2021.-2027. Idemo sada na Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravnim posljedicama osude, kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji, prvo čitanje, br. 243. Predlagatelj je vlada. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak: 1. Prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravnim posljedicama osude, kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji i 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Jednoglasno 126 glasova za donesen je zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Hvala poštovani predsjedniče Sabora, kolegice i kolege. U ime Kluba Hrvatskih suverenista tražimo stanku u trajanju od 10 minuta kako bi još jednom istaknuli da Klub Hrvatskih suverenista apsolutno daje potporu, solidarizira se sa patnjama napadnutog ukrajinskog naroda i neovisne države Ukrajine, ali istodobno, želimo dati do znanja da u ovoj raspravi treba biti obuhvaćena inicijativa i prijedlog u toj našoj Deklaraciji o 9 točaka, 10. točka koja treba inzistirati da se i europske i međunarodne institucije potrude, a mi kao HS da predložimo ustrojavanje međunarodnog suda za ratne zločine na području Ukrajine jer to je sad je vrijeme za to. Da se preveniraju takva stanja, a ne kada se zločini dogode i ukrajinskom narodu ćemo dati smještaj kome treba, nužni je ženi i djeci, međutim muškarci sposobni za borbu moraju ostati u Ukrajini, boriti se za slobodu svog naroda i države Ukrajine.
Stanka će biti odobrena, ali ćemo nastaviti onda odmah s radom sukladno čl. 293b i pozivam sada predsjednika OdborA za vanjsku politiku, kolegu Cappellija da uvodno predstavi tekst Deklaracije. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče, cijenjene kolegice i kolege. Jučer je počelo događati se nešto što smo smatrali da se ne može dogoditi u Europi 21. st. Rusija je započela svoju ničim izazvanu vojnu agresiju i invaziju jedne prijateljske miroljubive države, čime je grubo pogazila suverenitet Ukrajine i međunarodno pravo. Važno je naglasiti kako je riječ o najvećem vojnom pohodu na tlu Europe, još od Drugog svjetskog rata i najozbiljnijem udaru na sigurnost cijele Europe. Rusija ovim potezom udarila je i u samo temelje svjetskog poretka koji se zasniva na miru, stabilnosti i poštovanju suvereniteta i neovisnosti nacija i država. Odbor za vanjsku politiku HS-a jučer je održao hitnu 17. sjednicu kako bi raspravio upravo o prijedlogu Deklaracije o Ukrajini, s ciljem iskazivanja solidarnosti, davanja potpore Ukrajini i ukrajinskom narodu u ovom za njih i za sav miroljubivi svijet, iznimno teškom trenutku. Jučerašnja sjednica bila je ujedno i 3. sjednica Odbora posvećena stanju u Ukrajini u posljednja 2 tjedna radi razmatranja upravo izvanrednih okolnosti u ovoj prijateljskoj zemlji, odnosno vojne agresije Ruske Federacije koja je započela jučer rano ujutro. Prethodno smo kao Odbor, i to je važno spomenuti, konsenzusom usvojili i zaključke slijedom prethodno održane 2 rasprave, a kojima smo jednoglasno izrazili zabrinutost zbog situacije u Ukrajini i dali potporu teritorijalnoj cjelovitosti, suverenitetu i neovisnosti Ukrajine u njezinim međunarodno priznatim granicama te ujedno osudili kršenje međunarodnog prava od strane Ruske Federacije. Danas smo ovdje pred nama imamo Prijedlog Deklaracije o Ukrajini, koja je također, rezultat ujedinjenosti vladajuće većine i oporbe, u Odboru za vanjsku politiku, a nadam se i da će dobiti i jedinstvenu potporu na jednaki način i u Saboru. Naš je cilj s kojim ćete, nadam se, svi složiti i pružiti jasnu poruku Ukrajini i ukrajinskom narodu, da nisu sami i da imaju prijatelja u Hrvatskoj. Hrvatska je i sama prije 3 desetljeća bila žrtva brutalne vojne agresije Miloševićevog režima i stoga jako dobro znamo i razumijemo Ukrajinu. Ne zaboravimo, Ukrajina je bila među prvim državama koje su priznale RH, kao suverenu i samostalnu državu 11. prosinca '91. g. Sada kada je Ukrajina žrtva agresije, na Hrvatskoj je da bude na pravoj strani, na strani mira, slobode, demokracije, solidarnosti i međunarodnog prava. Stoga držimo potrebnim da u HS-u najoštrije osudimo ničim izazvanu agresiju na Ukrajinu i njezin suverenitet, teritorijalni integritet te neovisnost, a Rusiju pozvati da odmah prestane s vojnim napadom i povuče svoje trupe s ukrajinskog teritorija. Slijedom svih navedenih informacija, Odbor za vanjsku politiku je na 17. sjednici održanoj 24. veljače 2022., raspravljao je 3. put o aktualnoj političkoj sigurnosnoj situaciji u Ukrajini te je s ciljem izražavanja jasne politike i potpore Ukrajini nakon održanih svih rasprava odlučio HS-u podnijeti Prijedlog Deklaracije o Ukrajini. Vidimo jedinstvo institucija EU te država članica EU-a i NATO-a. U osudi agresije na Ukrajinu, počinjene od strane Ruske Federacije kao i jasnu potporu koju su dale neovisnosti, suverenosti i teritorijalne cjelovitosti Ukrajine. EU vijeće sinoć je na izvanrednom sastanku odobrilo novi paket ciljanih sankcija EU protiv Rusije. Sankcije obuhvaćaju financijski, energetski i transportni sektor, robu s dvojnom namjenom, kao i kontrolu izvoza i financiranje izvoza viznu politiku, proširenje popisa sankcioniranih osoba i nove kriterije za uvrštavanje na taj popis. Ono što je važno naglasiti je da je paket sankcija sačinjen u tijesnoj konkurenciji, koordinaciji sa najbližim partnerima i saveznicima EU-a, uključujući SAD i UK. Kolegice i kolege, ozbiljnost, solidarnost, kvalitetna rasprava, dokazali su da Hrvatska zna, može i hoće i da je jedinstvena u ovakvim teškim trenucima prema Ukrajini i da je jedinstvena u europskoj obitelji. Stoga se nadam da će i prijedlog Deklaracije dobiti jednoglasnu potporu HS-a. Zahvaljujem.
Hvala predsjedniku Odbor za vanjsku politiku kolegi Cappelliju. Nema nikakvih replika, tako da ste slobodni. Mi ćemo sada prijeći na raspravu. Prvi na redu je Kluba zastupnika Domovinskog pokreta poštovani kolega Bartulica. Izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče, kolegice i kolege, jučer se dogodio trenutak istine. Cijeli svijet zapravo je mogao promatrati i užasavati se što se događa u Ukrajini i vidjeli smo da Vladimir Putin nije blefirao. Dakle ne bih se složio da je ovo veliko iznenađenje, ovo se priprema već mjesecima i treba odlučnije i odvažnije, rekao bih, reagirati, s obzirom na situaciju koja se pogoršava sat na sat. Navodno ruske snage su već pred Kijev, glavni grad. Što se tiče Deklaracije, mislim da je jako dobro da smo postigli brzo jedinstvo, rekao bi konsenzus, Domovinski pokret je svakako za, glasovat će za Deklaraciju jer, sudjelovao sam osobno u pripremi ovog dokumenta. Dobro je također, da naš premijer i predsjednik se konačno mogu složiti oko nekog pitanja i da su u stanju sjest za istim stolom. To također, pozdravljamo. Podsjetio bih samo na neke činjenice koje su prethodile ovom trenutku. Dakle od raspada Sovjetskog saveza mnoge pogreške su učinjene, pogotovo od strane zapadnih saveznika i to moramo reći. Dakle do 1994. Ukrajina kao jedna nova neovisna država je još imala svoj vlastiti nuklearni arsenal, to je moćno sredstvo za odvraćanje Rusije od ovakvog poteza, međutim, zapadni svijet tada, dakle američki predsjednik Clinton, britanski premijer Major su uvjerili tu zemlju da se odreknu tog oružja i da unište zapravo svoj nuklearni potencijal i sad vidimo da je to bila pogubna greška i ukrajinski narod mora gorko, gorko to doživjeti. Rusija, podsjećam, u gospodarskom smislu je zemlja koja ima BDP otprilike kao Belgija i Nizozemska zajedno, dakle ne radi se o jednoj velesili, barem u ekonomskom smislu, a danas se nalazimo u situaciji da cijeli svijet strepi i čeka što će Vladimir Putin sutra napraviti. Dakle prva greška, to treba jasno reći je iz '94., tzv. Budimpeštanski dogovor. Dakle što se tiče sankcije i reakcija Zapada, gledao sam jučer američkog predsjednika Bidena, prilično anemično je izgledao, pomalo izgubljen. Mislim da način kako su američke snage se povukle iz Afganistana su je čak ohrabrilo Putina da ide u ovu svoju vojnu avanturu, da ne kažem zločinačku. Danas britanski premijer nudi utočište ukrajinskom predsjedniku Zelenskiju. Dakle ovo govorim jer postavlja se pitanje šta smo naučili od zadnjih 30 godina jer slična sudbina se dogodila hrvatskom narodu. Dakle tada čak naši današnji saveznici nisu bili u stanju brzo osuditi ono što radi Slobodan Milošević i to je trebalo vremena da shvate tko je žrtva i agresor. Danas barem to razumiju i mogu brzo reagirati, ali sankcije, dame i gospodo su too little too late. Dakle mi se nadamo da će ruski narod vidjeti sam u kojem smjeru ovo vodi i da će ustati protiv ovakve politike i da će sankcije u tom smislu možda ubrzati taj proces, ali iz povijesti, rekao bih, ne mogu biti optimističan. Što se tiče Hrvatske, pozdravljamo Vladinu odluku da šalje pomoć, mislim da Hrvatska mora biti spremna pokazati solidarnost u djelima, dakle biti spremna i prihvatiti izbjeglice koje će bježati sad iz prijateljske Ukrajine. Međutim, ove sankcije treba reći će imati posljedice i implikacije na naše gospodarstvo. Dakle, moram reći da Hrvatska je ranjivija u ovoj situaciji nego što bi trebala biti. Neke stvari su se predugo odgađale, dakle podsjetit ću da mi ne eksploatiramo vlastite izvore plina već duže vrijeme, to je u padu već godinama i postali smo preovisni o ruskom plinu, o jeftinom ruskom plinu. Ja sam organizirao osobno prije 3 godine jednu konferenciju o energetskoj sigurnosti gdje su prijatelji iz baltičkih zemalja govorili o svojim iskustvima sa LNG i tada sam od hrvatskih stručnjaka slušao argumente kako je plin, ruski plin jeftiniji, kako je to pouzdani izvor, kako ovo nije isplativ LNG projekt i slično. Danas se pokazuje da itekako je LNG strateški projekt i dobro da se do kraja provodi. Samo ću reći da je jako važno da se vodi računa o sigurnosti tog terminala jer će biti sve važnije u bliskoj budućnosti. Što se tiče okruženja, jako zabrinjava izostanak jasne osude od strane srpskog predsjednika Vučića, dakle jedna zemlja koja pretendira da danas-sutra bude članica EU nije u stanju brzo osuditi ono što svi gledamo u Ukrajini. Dakle to budi veliku sumnju u namjere tog režima i rekao bih da je svakako opravdano da je hrvatska Vlada odlučila nabaviti vojne zrakoplove. Svi koji su kritizirali tadašnju odluku i govorili da taj novac se može na bolji način potrošiti, trebali bi preispitati svoje stavove. Dakle još živimo u opasnom svijetu i Domovinski pokret će i dalje podržavati ulaganje u hrvatske obrambene resurse i snage. Na kraju, rekao bih, trebamo svi biti svjesni da dijelimo odgovornost za ovo stanje, Hrvatska sigurno neće biti taj odlučujući čimbenik u rješavanju ove krize, međutim, treba konkretno činiti što može. I mi ćemo svakako podržati Vladu u tom smjeru. Međutim, činjenice na terenu pokazuju da se situacija jako pogoršava, bojim se brojeve koje ćemo slušati ovih dana o mrtvim stradalim civilima, dakle izražavam unaprijed svoju podršku ukrajinskom narodu da izdrži, hrvatski narod zna što oni prolaze, sami smo to iskusili na vlastitoj koži. Na kraju, Bože, čuvaj ukrajinski narod.
Idemo na drugu raspravu u ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina poštovani kolega Bilek. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, poštovani kolegice i kolege zastupnici. Hrvatski građani koji nas pratite putem medija, ali i svi ostali. Svjedoci smo nažalost da su svjetski mir i međunarodni poredak na najvećem iskušenju od Drugog svjetskog rata čije posljedice nažalost u pojedinim dijelovima političkog života i međunarodnih odnosa i dalje osjećamo. Naš odnos prema ovim događajima koji potresaju miroljubivi svijet još je emotivniji i traumatičniji jer smo u ne tako dalekoj prošlosti doživjeli sve ono što proživljavaju stanovnici prijateljske nam Ukrajine. Ničim izazvana agresija Rusije na Ukrajinu i njezin suverenitet, teritorijalni integritet i neovisnost zaslužuju najoštriju osudu od svih nas. Agresija na Ukrajinu predstavlja i presedan u međunarodnim odnosima i dovodi u pitanje pravnu osnovu međunarodnog poretka koje je decenijama izgrađivana među državama kroz globalne političke asocijacije, od UN-a do brojnih regionalnih saveza i bilateralnih odnosa, često i među državama različitih političkih uređenja i povijesnih naslijeđa. I sad kad smo na pragu 21. st. bili u uvjerenju da je hladnoratovska politika postala prošlost, ona je nažalost oživljena okretanjem nezabilježenog rata u povijesti koji je Rusija pokrenula protiv Ukrajine. Ponosan sam što je ovome za cijeli svijet najtežim trenucima nakon Drugog svjetskog rata RH pokazala jedinstvo, jedinstvo državnog vrha, kao i svih nas na jučerašnje Odboru svih parlamentarnih stranaka i nezavisnih zastupnika u HS-u. To je snažna poruka potpore teritorijalne cjelovitosti, suverenitetu i neovisnosti Ukrajine u njezinim međunarodno priznatim granicama. Ne smijemo zaboraviti i nećemo podršku Ukrajine kad smo i mi bili izloženi agresiji sa istim ciljem i korištenjem identičnih metoda. Iako je politička i verbalna podrška značajan čin u međunarodnim političkim odnosima koji nas i u ovoj svjetskoj krizi svrstava na stranu dobroga protiv zla, samo na tome ne smije ostati. Pozdravljam dakako, spremnost Vlade da uz punu solidarnost s Ukrajinom i ukrajinskim narodom pruži humanitarnu i tehničku pomoć kako bi im olakšali i na taj način pomogli njihovu borbu, ne samo za njihove državne interese, nego i obranu međunarodnog pravnog poretka. O značenju humanitarne pomoći prije svega pomoći izbjeglicama koje su bili prisiljeni napustiti svoje domove da bi sačuvali svoje živote, RH najbolje svjedoči, nažalost na iskustvima Domovinskog rata i rata u BiH kada smo zbrinuli preko 600 tisuća izbjeglih i prognanih iz njihovih domova, kako na području Lijepe naše, RH, tako i iz susjedne prijateljske BiH. Ne smijemo zaboraviti ni brojne svjetske zemlje koje su širokog srca primile i desetine tisuće prognanih hrvatskih građana. Prisjećam se vremena Domovinskog rata kad je R. Češka primila 1600 djece iz mog kraja koja su tim činom bila pošteđena traumatičnih ratnih iskustava i bila su sačuvani mnogi ljudski mladi životi. To je samo jedan primjer koji govori kako možemo pomoći jedni drugima. Budimo spremni, pomognimo. I na kraju, Klub zastupnika nacionalnih manjina snažno podržava Deklaraciju o Ukrajini HS-a, kao naše ljudsko i političko opredjeljenje i stav prema do sada nezabilježenom zločinu, ruskoj agresiji na Ukrajinu, koji dovodi u pitanje međunarodni pravni poredak i prijeti da postane obrazac za provođenje politike svjetskih moćnika. Pozivam dakako i sve političke čimbenike u RH da ova Deklaracija bude vodič kroz predstojeće dane, a možda i mjesece koji nas očekuju, a koji će obilježiti na mnogim područjima života agresija na nama prijateljsku Ukrajinu. Ukrajinke i Ukrajinci i naša prijateljska Ukrajino, Hrvatska i hrvatski građani su čvrsto uz vas. Hvala lijepo.
Sada će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govoriti dva zastupnika. Kolega Milanović Litre i kolega Pavliček, prvi će biti kolega Milanović Litre. Izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege. Kada se ideja o slobodnoj, demokratskoj i suverenoj Hrvatskoj počela još jednom ostvarivati, nisam znao pričati ni hodati ni brinuti se o sebi. Prve korake iskoračile smo zajedno, Hrvatska i ja. I kako se ona razvijala, tako sam i ja rastao. Danas sam zahvalan i sretan što je tako bilo. Sretan sam jer nisam morao prolaziti kroz ugnjetavanja i represiju, kroz koju je moja obitelj prolazila u bolesnom režimu bratstva i jedinstva. Zahvalan sam i svima vama braniteljima koji ste danas ovdje u ovoj sabornici, ali i koji gledate u Hrvatskoj, koji ste hrabro rekli ne srpskoj hegemoniji, bolesnim idejama balkanskih krvnika i jednoumlju jugoslavenskog režima i krenuli na prve crte braniti naše slobode. Zbog vas danas moj sin uživa u njegovoj i našoj slobodnoj Hrvatskoj. On danas ima 3 godine, baš poput mene 1991. g. kada je krenula agresija na Hrvatsku i pokušaj prekrajanja granica s izgovorom zaštite ugroženih Srba u Hrvatskoj. Jučer je napadnuta njegova druga domovina, Ukrajina. Napadnuta je s istom retorikom i s istim ciljem, zatiranjem ideala, sloboda i volje ukrajinskog naroda s izgovorom, ovog puta ugroženih Rusa na istoku Ukrajine. Ukrajinci u Hrvatskoj itekako znaju što znači rat jer većina njih je prošla Domovinski zajedno s nama. Kako su oni pomagali nama 90-ima, tako i mi moramo biti spremni pomoći njima danas. No, problemi Ukrajine nisu se stvorili jučer ili prije nekoliko tjedana. Od zauzimanja Krima i dijelova istočne Ukrajine 2014. g., gomilanje ruskih trupa koje okružuju Ukrajinu traju više od godinu dana. Tvrdnje Moskve da djeluje kao odgovor na prijetnju širenja NATO-a, spadaju u kategoriju velikih lažu, znajući da će u Rusiji i među njezinim saveznicima i državama klijentima biti dovoljno ljudi koji će u to povjerovati. Posljednje i veliko širenje NATO-a na istok dogodilo se 2004. g., Poljska, Mađarska i sadašnja Češka pridružili su se već 5 godina prije. Dakle prije 23 godine na samitu NATO-a u Bukureštu 2008. doista je priznata težnja Ukrajine da postane članica NATO saveza. Tijekom godina, nakon toga ponavljana su uvjeravanja u vezi s članstvom, ali prihvaćanje ukrajinske molbe morala bi biti jednoglasna politička odluka 30 država članica NATO-a, a mala je vjerojatnost za to s obzirom na političku osjetljivost. Prošlogodišnji samit NATO-a u Bruxellesu zadržao je ovo nemirno, nemirno nedvosmislen stav. Putin želi ponovo ujediniti sovjetsku imperijalnu sferu, samo na taj način Moskva se ponovo može ozbiljno shvatiti kao velika sila. To bi bila njegova povijesna ostavština. Moglo bi imati različite oblike, ali ključni element bi morala biti Ukrajina čiji je gubitak, Putin smatra najvećom strateškom katastrofom koja bi zadesila Rusiju. On želi popustljivu Ukrajinu, idealno pod punom vrhovništvom Rusije, ali ako ne to, onda pod ruskim utjecajem i sigurno ne dijelom bilo kojeg zapadnog vojnog ili gospodarskog bloka. Neće biti zadovoljan time što je Ukrajina sama povukla zahtjev za članstvo u NATO-u. Ruski cilj je neutralizacija Ukrajine, priznato odcjepljenje cijelog Donjecka, Luganska i Krima od vlasti Kijeva ili na ekstremnijem kraju zauzimajući sva obalna područja s većinom ruskog govornog područja, uključujući Odesu. Putin vjeruje da je sada trenutak da ostvari svoju širu ambiciju u vrati rusku veličinu nakon onoga što on vidi kao poniženje prije 30 godina. Zapad vidi kao slab, prožet domaćim krizama i gospodarskim posljedicama pandemije Covida i ... [[Govornik se ne razumije.]] kulture koji izjedaju društvo iznutra i bacaju sumnju, osobito među mnoge zapadnjake u same temelje Zapada. S druge strane, EU je vješta u pretvaranju krize u priliku i nedvojbeno je jer ćemo sada čuti nove pozive za potrebom zajedničke vojske EU. Ja mogu reći da danas sam ponosan na ujedinjenu Hrvatsku koja se bori za slobodnu i suverenu Ukrajinu. Hvala.
Sada će nastaviti kolega Pavliček. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a. Kolegice i kolege. Jučer se dogodilo nešto što je malo tko od nas prošle godine u ovo doba i pomislio da se može dogoditi, a to je rat na Europskom kontinentu u 21. stoljeću. To isto tako pokazuje koliko opasan može biti ljudski um kada ima ogromnu vojnu, financijsku i ekonomsku moć kao što u ovom slučaju ima Vladimir Putin. Nažalost, ovaj rat će bojim se imati nesagledive posljedice na cjelokupni Europski kontinent, na njegovu sigurnost, na njegov ekonomski standard. I pred nama je teško razdoblje, razdoblje krize, razdoblje inflacije, razdoblje rasta svih energenata, rasta cijena svih prehrambenih proizvoda i usluga i samo se možemo Bogu moliti da ne dođe do kolapsa turističke sezone. Hrvatski suverenisti jasno i glasno će podržati ovu Rezoluciju o Ukrajini jer smo upravi mi tijekom Domovinskog rata prošli ono što danas prolaze Ukrajinci i Ukrajine. Danas ukrajinske majke plaču nad svojim sinovima, danas ukrajinska djeca se skriva u skloništima pod zvukom sirena i eksplozijom granata, danas se uništavaju ukrajinski gradovi, ukrajinska industrija, ukrajinska infrastruktura, sve ono što smo mi proživljavali tijekom Domovinskog rata. I zbog toga smo i kao narod možda i nešto više solidarni od ostalih, no solidarnost se mora pokazati na djelu. Ova deklaracija ne smije ostati samo slovo na papiru. Drago mi je što je jučer već odobrena financijska pomoć, humanitarna Ukrajini, a ono što je još bitnije da moramo biti spremni ukrajinske izbjeglice, moramo ih smjestiti, ako treba i trajno zbrinuti jer ne znamo do kada će ovaj sukob trajati. Oni se ovdje moraju osjećati kao u svojoj domovini. I tu moramo pokazati svoju solidarnost, svoj moral i svoju pripadnost kršćanskom svijetu. Ali isto tako moramo imati na umu da se ova kriza vrlo lako može preliti u naše susjedstvo. Mi imamo oko nas zemlje koje su i dan danas od interesa Ruske Federacije, mi danas imamo BiH koja je bure baruta, imamo Republiku Srpsku koja prijeti odcjepljenjem, imamo Crnu Goru koja je trenutno bez premijera, bez predsjednika skupštine, imamo Srbiju koja ni dan danas kao jedina država unutar Europe nije osudila rusku invaziju na Ukrajinu, stoga moramo biti itekako oprezni i čuvati interes hrvatskog naroda u BiH te čuvati interes hrvatske nacionalne manjine kako u Crnoj Gori tako i na području Srbije. Nadajmo se da Ukrajina neće šaptom pasti, vjerujemo da je moral ukrajinske vojske visok i da će uspjet zaustaviti ovu rusku invaziju. A na nama je da pored ove humanitarne pomoći, pored prihvata izbjeglica Ukrajinci budu u našim mislima i molitvama.
Prelazimo sada na četvrtu raspravu u ime Kluba zastupnika HSLS-a i Reformista govorit će isto tako dvoje zastupnika kolega Klasić i kolegica Matinčević. Izvolite kolega Klasić.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče HS-a, uvažene kolegice i kolege. Slobodni dio svijeta jednoglasno je osudio napad i teror na Ukrajinu, suverenu državu, članicu UN-a. Istovremeno raznorazni populisti i ekstremisti s raznih strana pronalaze sve manje načina da opravdaju svoju zavedivost ovim autokratskim režimom i smišljaju dodatna opravdanja za bešćutnu agresiju. U ovom slučaju odabir svake moralne i odgovorne osobe mora biti jasan i nedvosmislen. Slušali smo i proteklih mjesec dana niz dezinformacija, a na kraju se ispostavilo ipak da SAD i Velika Britanija su slala opravdano upozorenja cijelom svijetu o predstojećoj agresiji i propali su nažalost i svi diplomatski napori da se Putin urazumi i odustane od svojih planova agresije na Ukrajinu. I dalje uporno pokušava zavodit ljude na zapadu izgovorima od denacifikaciji i demilitarizaciji Ukrajine, a suštinski cilj je mnogo dublji i nitko normalan na to ne može pristati. Sjetimo se da su tijekom Domovinskog rata podmetani isti izgovori da bi se i nas napadala i vršila agresija na Hrvatsku, zato smo nažalost i morali krvlju izboriti slobodu te smo danas na pravoj strani povijesti i budućnosti. Hrvatska geopolitička pozicija na granici Unije i NATO saveza vrlo je značajna jer smo zemlja koja graniči sa hibridnim ne demokratskim sustavima koji su izvršili tu istu agresiju na nas i cijelu regiju. Nikad se nisu ispričali nego nam i dalje podmeću dezinformacije. Svi su oni danas isto pozvani da budu dio civiliziranog svijeta, ali onda nema mjesta dilemama i nema mjesta nejasnoćama. HSLS zauzima jasna vanjskopolitička stajališta hrvatske Vlade i cijele EU, pogotovo smo mi europski liberali dugi niz godina iskazivali veliku solidarnost sa Ukrajinom koja je već godinama žrtva rata i okupacije. Činjenica je da slobodu daleko više cijenimo ako živimo u diktaturi ili ako je mir izravno ugrožen. Nažalost onda kada se mir i sloboda uspostave skloni smo zaboraviti njihove vrijednosti i manje smo spremni čuvati ih i braniti. U ovom trenutku napadnute su temeljne vrijednosti međunarodne zajednice, međunarodni ugovori i povelja UN-a. Posljedice napada na temeljni koncept poštovanja međunarodnog prava i obveza napada je na mir i slobodu. Pozivamo hrvatsku vladu da otvori granice ukrajinskim izbjeglicama i ponudi svaki oblih pomoći prijateljskoj Ukrajini kao što su oni pružili podršku i pomoć nama u Domovinskom ratu. HSLS podržava predloženu Deklaraciju o Ukrajini i stojimo uz Ukrajinu i ukrajinski narod. Hvala.
Pozivam sada i kolegicu Martinčević.
Poštovani predsjedniče sabora, poštovane kolegice i kolege, evo svi smo jučer ostali u šoku nakon dramatičnog napada Rusije na Ukrajinu koji sam uvjerena svi najoštrije osuđujemo. Usprkos krizi koja na tom području traje već godinama eskalirala je posljednjih dana. Vjerujem da smo ipak svi se do zadnjeg trenutka nadali da do ovog razvoja događaja neće doći. No došlo je. Napad Rusije na Ukrajinu u potpunosti mijenja i redefinira strateške odnose u cijelom svijetu, a posebno ovdje kod nas u Europi i takvo će stanje sasvim sigurno trajati još jedno dugo vrijeme. Jučer su bombe padale 500-tinjak kilometara od naše granice i Hrvatska mora promptno reagirati na razini cijele vlade, ali i države u cjelini. Već jučer nakon početka ruskog napada iz Ukrajine su krenule kolone izbjeglica i sasvim je sigurno moguće očekivati veliki broj izbjeglica iz tog područja u cijeloj Europi ali i u našoj zemlji. Mi svakako u ovim teškim trenucima moramo pokazati empatiju i jasno im poručiti kako smo ih spremni prihvatiti ne samo kao izbjeglice već kao punopravne članove našeg društva naravno ukoliko oni to žele. Stoga smo od vlade zatražili, a to je i jednoglasno prihvaćeno da Hrvatska ne iskaže spremnost samo za prihvat izbjeglica proporcionalno svojoj veličini već da iskažemo želju da ih prihvatimo i mnogo više. S obzirom da Hrvatska jedina nakon Drugog svjetskog rata u Europi ima iskustva u prihvatu prognanika i izbjeglica iz Domovinskog rata kada smo imali 650.000 prognanika iz Hrvatske i izbjeglica iz BiH upravo je ovo područje ono u kojem možemo natproporcionalno pomoći. Kako bi to bilo moguće Hrvatska mora odmah uspostaviti sustav koji će im biti u mogućnosti osigurati smještaj, prehranu, zdravstvenu skrb, te mogućnost obrazovanja jer je sasvim sigurno izvjesno da će ovdje dolaziti cijele obitelji. Međutim, mi moramo omogućiti i nešto što do sada nigdje nije bila praksa u prihvatu izbjeglica, a to je dobivanje radnih dozvola, a posebno bih istaknula važnost kvalitetnog osmišljavanja načina na koji ćemo ih smještati. Prema stavu Reformista to nekako ne smije biti izolirani prostori poput izbjegličkih kampova i sličnog, te ljude ne smijemo tretirati kao izbjeglice i azilante i izolirati ih iz našeg društva već svima onima koji to žele moramo pružiti ruku kao našim sugrađanima. To je nešto što je važno za te ljude ali i za nas na ljudskoj i na svakoj drugoj razini. Kako bi ovo o čemu govorim bilo moguće svi državni resursi moraju odmah biti mobilizirani i mora se krenuti u komunikaciju prema hrvatskim građanima koji su mnogo puta do sada pokazali kako im u teškim situacijama empatije nikad nije manjkalo, a što je posebno došlo do izražaja u Domovinskom ratu ali evo i nedavno poslije potresa, a uvjerena sam da će tako biti i ovog puta. U ovom trenutku nije bitno koliko će broj izbjeglica doći u Hrvatsku, hoće li ih biti 5 ili 15.000 teško je sada to prognozirati, ali mi se u svakom slučaju moramo najkvalitetnije moguće pripremiti na to kako bismo ih prihvatili na jedan novi puno širi način od onoga što je do sada bilo uobičajeno u svijetu tj. kako sam već naglasila poput vlastitih sugrađana, a ne samo izbjeglica u nevolji. Narodna stranka Reformisti snažno podržava donošenje ove deklaracije i nadamo se da sve ovo o čemu smo danas govorili i što sam predlagala da će vlada na taj način kao što je to bilo i rečeno i usvojiti i na tome početi odmah raditi. Hvala.
Sada ćemo čuti Klub zastupnika Centra i GLAS-a, govorit će dvije zastupnice, poštovana kolegica Mrak Taritaš i poštovana kolegica Orešković. Prva je na redu kolegica Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege, odmah na početku želim reći jasno i glasno bez ikakve dvojbe, podržavamo ovu rezoluciju isto kao što podržavamo teritorijalnu cjelovitost Ukrajine i najoštrije osuđujemo napad Vladimira Putina i Ruske Federacije na Ukrajinu. Nakon što se mjesecima smijao i rugao cijelom civiliziranom svijetu u lice, Vladimir Putin jučer je pokrenuo napad na Ukrajinu i time bacio crnu sjenu na cijelu Europu i cijeli svijet. Pogažen je i europski i međunarodni sigurnosni poredak, pogaženo je međunarodno pravo i pogažen je osjećaj mira i sigurnosti koji su europski narodni mukotrpno gradili posljednjih 75 godina. Na razvalinama iluzija o ruskoj veličini još iz hladnoratovskih vremena mi sad svjedočimo jednom napadu na mir i civilizaciju u srcu Europe za kakav smo očito sasvim naivno mislili da više nije moguće. Ako išta ovo je trenutak da se svi zajedno suočimo s vlastitom naivnošću i shvatimo da se za mir i stabilnost treba svakodnevno žestoko boriti. Umjesto toga počeli smo vrijednosti na kojima je moderna Europa sazdana uzimati zdravo za gotovo, zaboravili smo važnost mjera i slobode. Ova situacija možda će nas na vrlo bolan način podsjetiti da nisu strukturni fondovi ono što je ključna zadaća organizacije kao što je EU. S ruskom vojskom na granicama EU svi smo se prisjetili onoga zbog čega je tada davno osnovana Zajednica za ugljen i čelik, a to je da nam se ne ponovi opći rat. Posebno se nadam da su se tih vrijednosti prisjetili baš neki od onih koji graniče sa Ukrajinom, a koji su se posljednjih godina izigravali i ismijavali europske vrijednosti kao što je npr. vladavina prava. Vladari tih zemalja zadivljeno gledajući u Putina malo su prebrzo zaboravili kakav je osjećaj kad ruski tenkovi voze glavnim trgovima vaših gradova. Ovo je trenutak da se EU sabere i resetira kako treba, da ujedinjeni i složni branimo vrijednosti mira, slobode, vladavine prava i suradnje među narodima. Ono što se događa nije zaslužila niti Ukrajina, niti Europa, a niti Rusija. Iako teritorijem najveća zemlja na svijetu Rusija je zapravo puno slabija od onog kako se često želi predstaviti i kako ju mi sami često vidimo. Nominalni PDV Ruske Federacije je otprilike na razini New York City-a, njihovi glavni izvozni proizvodi baš kao neke zemlje trećeg svijeta su fosilna goriva, sirovine i oružje. Ovo je trenutak kada moramo stati ujedinjeni i odlučni da nas takvi režimi više ne maltretiraju, da više nikada ne ugroze naš mir, našu slobodu i naš stil života. U tom smislu želim ovim putem dati i punu podršku hrabrim građanka i građanima Ruske Federacije koji su javno i otvoreno stali i protive se nasilju i ludilu onog koji trenutno upravlja njihovom zemljom. Biti opozicijski političar ili član kritički nastrojene organizacije civilnog društva ili samo slobodni građanin danas u Rusiji nije bezopasno. Svi smo svjedočili trovanjima, atentatima, neobjašnjivim padovima s balkona, nestancima i sličnim događanjima koje su zadesile one koji su se usudili kritizirati ili protiviti. Za stolom oko Vladimira Putina ipak sjede neki drugi ljudi oligarsi i pripadnici režima, dobrim dijelom regrutirani još iz sovjetskih tajnih službi ili njihovi duhovni i mentalni nasljednici i na njima će se u vremenima koji dolaze biti veliki dio odgovornosti u tome kamo ćemo sve dalje ići i koji će biti konačni ishod. Ali ništa od onog što im je vrijedno ti ljudi ne čuvaju u Rusiji, zbog toga su svi mehanizmi da im se život ozbiljno oteža u rukama Europe, Amerike i ostatka civiliziranog svijeta. Jučer smo se probudili u jednoj novoj Europi, u jednom novom svijetu, naša podrška i naše srce je s napadnutim ukrajinskim narodom. Naš razum mora biti tamo gdje se stvara ujedinjena Europa koja mora biti u stanju odgovoriti na takve izazove, Europa koja mora imati zajedničku vanjsku, sigurnosnu i obrambenu politiku, Europa čiji građani razumiju zašto su velikani naše povijesti nakon II. svjetskog rata započeli graditi ono što je danas EU. Hvala.
Pozivam sada i kolegicu Orešković da nastavi sa govorom u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a. Izvolite.
Predsjedniče HS-a, zastupnice i zastupnici. Deklaracija je politička poruka, dokument kojim se HS kao predstavničko tijelo svih građana RH svrstava uz onaj dio međunarodne zajednice koji osuđuje ovaj brutalan čin agresije potaknut ambicijama jednog opasnog vođe, zaluđenog idejom stvaranja i obnavljanja velike Rusije. Neprihvatljivo je u 21. stoljeću ovako posezanje u teritorij jedne druge suverene države. Obrazloženje samog Putina koji se poziva na povijesne okolnosti i povijesne granice nije dovoljno samo snažno osuditi. Mlaka, spora i nedovoljno pripremljena reakcija svih država i međunarodne zajednice može dovesti do toga da će se svijet vrlo brzo naći u još većoj krizi i u još većim problemima. Podržavam ovu deklaraciju, podržavam to da se i nadalje diplomatskim putem traži rješenje ove krize, ali isto tako pozivam i na dijalog o tome koji će biti sljedeći koraci, kako ćemo se pripremiti na konkretnu pomoć od humanitarne do vojne ukoliko ona bude potrebna, prije nego što će za takav dijalog biti prekasno. Dakle, prihvaćanje deklaracije u HS-u nije sporno, no upravo ovaj trenutak neupitnog jedinstva HS-a i svih zastupnika prilika je da ukažem i na kontekst naših nacionalnih prilika. Prije svega želim govoriti o ulozi HS-a koji napokon treba u međunarodnim pitanjima i u međunarodnoj problematici početi davati smjernice i putokaza predsjedniku države i predsjedniku Vlade s obzirom na činjenicu da smo do sada bili svjedoci vrlo često njihovog mimoilaženja, ne samo u postojećoj garnituri nego i u prethodnim kohabitacijama, tvrđim ili malo manje tvrđim. Drugo, ova situacija upućuje na nužnost i predsjednika Vlade i predsjednika države da sa HS-om na primjeren način dijele informacije s kojima oni raspolažu, ne dovodeći u pitanje tajnost nekih podataka ili dijeleći informacije koje možda u nekom opsegu na takav način nije niti potrebno dijeliti, ali pravovremene i pune informacije mi kao predstavničko tijelo svih građana moramo imati. Na sličan način o tome kakve su naše zajedničke vanjskopolitičke pozicije predsjednik države i predsjednik Vlade moraju zajednički obavještavati i sve hrvatske građane. Njihov zajednički nastup, njihovo jedinstvo u ovakvim situacijama ujedno je nužan preduvjet da bi se RH počela uvažavati i u međunarodnim kontekstima, u međunarodnim odnosnima. Ne možemo biti bilo kakav, a kamoli relevantan faktor ukoliko se naša dva brda ne podudaraju ili daju kontradiktorne izjave tada kada tome nije bilo mjesto. I treća stvar, ova brzina i način reakcije Hrvatskog sabora pokazuje da nisu u pravu vladajući kada kažu da je za neke ključne i bitne odluke potrebno derogirati ulogu Hrvatskog sabora pa ovlasti za donošenje odluka isključivo zadužiti vladu ili neka druga tijela. Ovo pokazuje da nije točno da Hrvatski sabor ne može biti brz i učinkovit kada je potrebna brza i hitna reakcija. I ovo nas na neki način vraća na početak kako funkcionira naša hrvatska demokracija u uvjetima kada svijet postaje svakim danom sve više nesiguran, u uvjetima kada se bojimo početka Trećeg svjetskog rata bitno je ne zaboraviti zašto postoji Hrvatski sabor kao mjesto, kao primarno mjesto na kojem se raspravlja, kao početak donošenja svih političkih odluka. A u tom Hrvatskom saboru ovih dana također smo imali prilike svjedočiti istoj onoj retorici zveckanja etnicitetom etničkoj nacionalnoj pripadnosti u kontekstu stvaranja i izazivanja novih sukoba. Ovo su okolnosti na koje sve [[Upadica: Hvala vam.]] hrvatske saborske zastupnike pozivam da o njima vode računa. Hvala.
Idemo sada na šestu raspravu u ime Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a i nezavisnih zastupnika poštovani kolega Hrelja. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, možemo biranim riječima zalagati se u maniri političara i diplomata za usvajanje ove deklaracije ali će to biti zanatski i isprazno ako nismo svjesni trenutka u kojem se nalazimo. Jučer je svijet potvrdio da iz povijesti ništa nije naučio i da je nesposoban zaustaviti 69-godišnjaka koji se izruguje cijelom svijetu i uzima si za pravo da kao oličenje zla napadne život. Da, kolegice i kolege rat je napad na rađanje, razvoj i život. Rat je razaranje i smrt. Tolika moć u rukama jednog čovjeka da u jednom danu vrati čovječanstvo u izvedbi, u izvedbi i narativu 83 godine unazad. Ovo što se jučer dogodilo drage kolegice i kolege nije se dogodilo Ukrajini, ovo se dogodilo opet i svima nama. Dakle, nije samo Ukrajini nego opet i svima nama. Niti smo se mi još oporavili od '90.-tih niti će Ukrajina od ovoga u bliskoj budućnosti. To su trajne kolektivne rane čovječanstva, a svjesni smo da ih ima već puno previše. Da, točno je Ukrajinu povijest nije mazila i točno je da nikada nije podnosila rusku čizmu. Poznato nam je svima da je sve to platila krvlju i životima od svih okupacija do golodomora pa do sadašnjih patnji. Duboko smo potreseni zbivanjima u Ukrajini, strahovima, patnjama, stradavanjima, razaranjem i znam pitat ću se zauvijek da li je svijet mogao biti normalniji, vidjeti što se zbiva i sve spriječiti. I to, i to bez obzira na sve dobro što želimo ukrajinskom narodu te koliko i kako ćemo mu pomagati. Tužni smo zbog svake kapi krvi, svakog uništenog doma, svakog straha djeteta, svake žrtve u Ukrajini, a žalim i svaku rusku majku čiji će sin biti ranjen ili poginuti ili će pak biti označen kao u povijesti sudionik najbrutalnije agresije na susjeda i život uopće. Žalim ih i zbog toga jer je veliki ruski narod sebi dozvoli da ih izmanipulira stroj za uništenje, moćnik ali u suštini samo bešćutni starac kojemu se nepobitno približava kraj. Starac za koga će ginuti mladi ljudi i koji računa na zaborav ljudskog roda i na relativizaciju svega ovoga odnosno ovog velikog zločina. Da, kolegice i kolege moramo i hoćemo pomoći. Sjećam se 100-tinjak vrijednih radnika koji su u brodogradilištu Uljanik radili kao kooperanti i jednom mjesečno vraćali se svojim kućama, svojim obiteljima, svom domu. Bili su doista dobri radnici, pristojni ljudi, mirni susjedi, solidarni među sobom i solidarni sa našim radnicima. Da moramo i hoćemo ih pomoći jer znamo cijeniti pomoć koju smo nedavno primili i smatramo to svojom dužnošću, svojom ljudskošću bez obzira na sve teškoće koje ovaj period eskalacije ludila donosi cijelom čovječanstvu i nama malenima. Dakle, da budem sada u duhu ove deklaracije, pozivamo na momentalni prekid svih oružanih operacija pokrenutih od strne Ruske Federacije, izražavamo žaljenje zbog svih ljudskih žrtava i razaranja nastalih uslijed vojnih akcija, osuđujemo vojnu agresiju i svako kršenje odredaba međunarodnog prava, posebice Povelje UN-a i Europske sigurnosne povelje. Zalažemo se za teritorijalni integritet Ukrajine i uspostavu punog suvereniteta na njezinom cjelokupnom državnom području. Pozivamo na iznalaženje diplomatskog rješenja krize i poštovat ćemo sve obaveze koje smo preuzeli kao članica euroatlantskih integracija. Izražavamo spremnost za humanitarnu i tehničku potporu Ukrajini, posebice prijem izbjeglica i to u daleko većem broju no što nas na to obvezuje članstvo u EU. Drage kolegice i kolege, budimo sa ukrajinskim narodom srcem i djelima i našim molitvama, budimo na braniku rađanja, stvaranja, na braniku života i činimo dobro. Hvala lijepa.
Sada će kao sedma rasprava biti rasprava Kluba zastupnika Mosta, govorit će isto tako dva zastupnika kolega Petrov i kolega Raspudić. Izvolite kolega Petrov.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Most podržava deklaraciju i oštro osuđujemo rusku agresiju na Ukrajinu. Ne može se u ime zaštite ljudskih prava kršiti međunarodno pravo i započinjati rat, ne možete u ime mira biti sluga rata. Tko želi mir radit će na tome da bude mir. Hrvatska mora maksimalno pomoći ukrajinskom narodu u ovom trenutku u humanitarnoj pomoći, u prihvatu izbjeglica. Ne smijemo zaboraviti ne tako davnu prošlost koju smo mi imali, stradanja koja smo mi imali i koliko smo cijenili apsolutno svaku pomoć u trenutku kada smo se mi borili protiv višestruko jačeg neprijatelja. Također, RH kao članica NATO saveza, EU treba postupati u ovoj situaciji u okviru svojih obveza. Ono što mi je važno naglasiti iz ove sadašnje situacije, važno mi je napraviti retrospektivu na dva trenutka, također iz ne tako davnih dana u našem HS-u u političkom prostoru, ne da bih nekome trljao nos nego da bismo uvijek u svakom trenutku kad budemo donosili bitne odluke za budućnost Hrvatske imali slike ovoga što se događa i znali da dugoročno moramo donijeti odluke koje su bitne za Hrvatsku na način da ona bude uvijek suverena i neovisna u svakom trenutku. Jedna od tih scena je rasprava oko LNG terminala, mogli smo slušati ovdje u saboru i političkom prostoru kako to nije potrebno. Postoje li danas oni koji smatraju da je LNG terminal nepotreban? Ponosan sam na ono, na onu ulogu koju je Most odigrao da se LNG dogodi u Hrvatskoj. U svakom pogledu Hrvatska treba biti neovisna. Također druga stvar, slušali smo rasprave ne tako davno da nam nije potrebno modernizirati hrvatsku vojsku, da nam nisu potrebni avioni, da nam nije potrebna bojna spremnost i sposobnost. Postoje li danas takvi koji smatraju da nije potrebno? Svi smo mi vjerovali da ovakve scene kakvim danas svjedočimo u Ukrajini nisu realne, nisu moguće u ovom trenutku. Vjerovali smo da se stvari uvijek mogu riješiti za stolom. Nismo vjerovali da neka država može napraviti invaziju na drugu državu. Ljudi se danas pribojavaju trećeg svjetskog rata i za one koji u ovome svemu ipak bez obzira na sve pokušavaju pronaći opravdanje za poteze Ruske države spominjući prevenciju, da im moram reći što je Sveti Ivan Pavao II rekao, ne postoji preventivni rat ne možete u ime zaštite ljudskih prava i života uništavati tuđu zemlji i uništavati ljudske živote. Hvala.
Sada će govoriti kolega Raspudić, izvolite.
Kolegice i kolege, drago mi je da u saboru postoji konsenzus oko ove deklaracije, vidjeli smo ga jučer na Odboru za vanjsku politiku. U biti jedino nije bio prisutan klub SDSS-a, ne znam njihovo stajalište, ali evo vidim da je najavljen kolega Pupovac, očekujem da će se i oni pridružiti ovom konsenzusu. Međutim, iz svega ovoga što se dogodilo, a dogodile su se bolne teške stvari mi moramo izvući i nekakve poučke. Prvo, slušao sam ova snebivanja i frazetine o 21. stoljeću, pa kako je moguće ovo u 21. stoljeću pa ko bi to zamislio. Podsjetit ću samo da se početkom 20. stoljeća rafinirana zapadna javnost snebivala nad barbarstvom balkanskih ratova, govoreći upravo ovim riječima, kako je to moguće u 20. stoljeću. A onda su te iste nacije koje su se snebivale počinila neka od najvećih barbarstava u povijesti u tom naprednom 20. stoljeću onda dogodio se i Auschwitz i Gulag i Hiroshima da ne idem dalje. Dakle, svaku čovjek je isti uvijek samo danas imamo veće tehnološke mogućnosti za dobro i za zlo. Dakle, svakog čovjeka i svaku generaciju potrebno je moralno odgajati od nule. Čovjek u moralnom smislu se ne rađa ko savršeno biće zato što je rođen u ovom ili onom stoljeću. Dakle, ostavimo po strani te frazetine. Predsjednik Ukrajine Zelenskij je jutros rekao citiram, jutros branimo svoju državu sami kao i jučer najmoćnije svjetske sile gledaju iz daleka. I ironizira priču o sankcijama protiv Rusije. Još jednom vidimo kako EU nema nikakvu jedinstvenu i usklađenu vanjsku politiku. Odlazili su u Moskvu kao svak po svom poslu malo Macron, pa Scholz, pa ovaj, pa onaj, pa jučer navečer nakon svega Macron telefonski odjednom razgovara s Putinom jel pitao Plenkovića jesu li usklađivali. Ponovo vidimo da u kriznoj situaciji kad zagusti kao u trenutku migrantskog vala, kao u trenutku početka Covid krize EU se raspada. Svatko vodi svoju politiku i gleda svoje interese. A kakvi su signali slani Ukrajini nakon 2014. godine i slavne revolucije? 2016. godine bio je referendum u Nizozemskoj kojim su Nizozemci odbacili proširenje EU na Ukrajinu već je to bila jedna jasna poruka. Nakon uvođenja djelomičnih sankcija Rusiji zbog aneksije Krima Italija se odupirala tim sankcijama, zanimljivo je da je vijeće talijanske pokrajine Veneto izjasnilo se za priznanje da je Krim dio Rusiju jer kaže to utječe na naše poslovne interese. Europska komisija nakon svega toga je propustila Gazpromu monopol nad plinovodom Opal. Gerhard Schroder treba li ga spominjati djeluje kao potrčko ruskih energetskih giganata u toj mjeri da se s pravom pitamo jel taj čovjek dok je još bio na čelu Njemačke bio na istoj toj liniji. Pa ću podsjetiti da veliki skandal iz svibnja 2016. godine Gunther Oettinger europski povjerenik za energetiku iz CDU-a leti iz Bruxellesa u Budimpeštu privatnim avionom Klausa Mangolda koji je ruski lobist dapače ruski počasni konzul u Njemačkoj. Sjetite se onih suza Federike Mogerinini u trenutku terorističkog napada na Bruxelles, ona koja je povjerenica za sigurnost u koju gledamo da nam ulije sigurnost, da kaže što nam je raditi cmizdri na tiskovnoj konferenciji i govori kako joj je teško. Evo ovo vam je vrhuška EU. Dakle, ili potkapacitirani ili korumpirani, naveo sam primjer i Etingera i Schrodera birokrate. Ljudi mi se nad time moramo zamisliti. Mi trebamo strepiti nad ovim što radi Putinova Rusija, ali veće drhtanje nam treba izazvati to tko nas vodi u ruke kakvih ljudi korumpiranih i nesposobnih smo dali svoje sudbine, a vidimo što radi EU danas. EU koja će nakon Ukrajine i ukrajinskog naroda biti najveća žrtva svega ovoga što se događa. Priča se o sankcijama, pa evo od sankcija se dogodilo to da je jučer nekoliko sati nakon početka Ruskog napada na Ukrajinu Kina je javno objavila da je potpisan ugovor kojim kupuje de facto svu pšenicu i ječam iz Rusije, iz svih regija. Dakle, alternativa robi koju neće prodavati na zapad prodavat će ju Kini, al naravno tu Kina profitira jer će Rusije postajati sve više ovisna o Kini što otvara neke sasvim nove probleme i pitanja. Ovo što Zelenskij jasno kaže, a što je svakome tko išta zna o povijesti je jasno da sankcije neće djelovati na Rusiju. Pa jučer je Štern koji je iskusan, koji to dobro poznaje na pitanje koliko Rusija može izdržati sankcije, kaže zauvijek, taj narod je spreman trpiti i podnositi. Oligarsi ne mogu Putinu ništa. Za vašu informaciju za rashod postmodernog stanja u zapadnoj politici gdje je sfera ekonomije i financija odavno progutala sferu politike jer vi u prošlo vrijeme kad vidite jednog Roosevelta ili Churchilla jasno vama je da ti ljudi vode politiku. Danas kad vidite ove jasno je da oni nemaju moć u rukama nego su to financijski i ekonomski krugovi koji daju dinamiku, a politika je samo fasada. U Rusiji s dolaskom Putina se dogodilo suprotno, ne upravljaju oligarsi Putinom nego vojna i obavještajna struktura koju drži u šaci upravlja ekonomskim tokovima u Rusiji. I priče o sankcijama su priče za malu djecu, siroti Zelenskij to jutros i sam kaže. A koliko će se ozbiljno provoditi te sankcije govori i nevoljkost oko bankarskog sustava SWIFT. Ne žele jer bi moglo štetno utjecati na dolar. Ovo se neke istine koje treba izreći izražavajući solidarnost s ruskim narodom i osuđujući ruski napad sve ovo oko čega ćemo se složiti i podržati danas ovu deklaraciju. Ljudi mi već danas moramo pokrenuti raspravu od tome tko nas vodi i na kakav način jer dolaze tvrda vremena.
Idemo na osmu raspravu, Klub zastupnika HSS-a i RF-a, poštovani kolega Beljak. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege saborski zastupnici, prije svega htio bih reći da Klub saborskih zastupnika HSS-a i Radničke fronte naravno nije izuzetak i da će bez ikakve zadrške podržati rezoluciju i da se protivimo i najoštrije osuđujemo ovom činu Vladimira Putina i Ruske Federacije jer rat nikad nije rješenje i rat nikad nema opravdanja, a i izražavam u ime kluba suosjećanje sa onima koji u ovome trenutku pate, koji su u ratu, koji su napadnuti i koji su u situaciji u kakvoj je Hrvatska bila 1991. godine. Ne bih htio da me netko krivo shvati, ja osobno i moja stranka smo prozapadno orijentirani i Hrvatska je prozapadno orijentirana uostalom to smo pokazali i na referendumima kod ulaska u EU, oko NATO saveza nije bilo mislim nikakvog spora, dakle mi smo dio zapadnog svijeta. Kolega Raspudić koji je otišao je puno toga dobro rekao i puno, puno toga je dakle istina što on govori ali činjenica je da većina ostalih kolega kad sam ih slušao, a pozorno sam ih slušao jednostavno govore kao da se nalazimo ne znam na izboru za miss svijeta, zalažemo se za mir u svijetu, osuđujemo, stavit ćemo sankcije i to je to kao da mi odlučujemo o nečemu. A svi oni koji koje doista zanima geostrategija, geopolitika ono što se događa cijelo 20. stoljeće, što se događa danas njima preporučujem ovu knjigu koju možete nabaviti, a koju je napisao čovjek koji je uz Henrya Kissingera vodio de facto američku politiku u drugoj polovini 20. stoljeća, dakle riječ je Zbigniewu Brzezinskom inače rođenom Poljaku, čovjeku koji g. Stier jako dobro zna o čemu pričam. On je napisao knjigu koja se zove „Velika šahovska ploča“, a kad je okrenete onda vidite da je tu cijeli svijet. On priča o nečemu vrlo brutalno iskreno što se zove hegemonija, … čak i spominje to, hegemonije prevlast, prevlast tko će biti svjetski hegemon i to je cijela povijest 20. stoljeća, povijest svih ratova, povijest svih kriza tko će biti svjetski hegemon. Mi smo odabrali stranu i nema nikakvog spora da nitko u Hrvatskoj sebe ne vidi pod ruskim utjecajem, bar mislim da je to tako, uvjeren sam da je to tako bez obzira što ima nekakvih sitnih natruha drugih ideja. Rekao je kolega Raspudić da će u konačnici nastradati mali ljudi i u konačnici i ta razjedinjena i licemjerna EU, ali ono što svi zaboravljamo nije Njemačka granična država NATO saveza i EU nego je to Hrvatska. Ono što svi zaboravljamo da imamo u susjedstvu ljude koji nisu jasno i rezolutno osudili kao što to svi mi radimo napad Rusije na Ukrajinu, bez obzira o kakvoj se igri radi, a radi se o velikoj igri. Ta velika igra i ono što se ja bojim i o čemu bismo mi trebali razmišljati jer mi prije svega uz svu sućut prema Ukrajini trebamo razmišljati o hrvatskim interesima. Da li je hrvatski interes da se nama susjedne države dvoume oko toga na čijoj su strani ili je naš interes sa preko svojih saveznika, preko NATO pakta izvršimo pritisak na BiH, Republiku Srpsku konkretno dakle dio BiH i na Republiku Srbiju da se što prije integriraju odnosno izjasne, ne licemjerno izjasnite se nego pozivamo vas i priključite se NATO savezu. To je hrvatski interes, da se Hrvatska, da Hrvatska prestane biti granična država i da kao takva prestane biti dio velike igre odnosno jedna kockica vrlo mala kockica na svjetskoj karti ljudi koji se bore za svjetsku prevlast i svjetsku hegemoniju, vrlo jasno opisano u ovoj knjizi. Ako razmišljamo na taj način onda trebamo zaboraviti priče Dodig će stati uz Rusiju, bit će ovako, bit će onako, imamo prilike vidjeti ljude koji su jako glasno bili za Putina i to je kolega Raspudić govorio, koji su preko noći promijenili mišljenje, preko noći. Dakle, izaberi, nema više neodlučnih izaberi stranu. Danas je Aleksandar Vučić pred tim upitom. Ajmo mi pomoć ne licemjerno, pomoć sebi i pomoć njemu da izabere pravu stranu, a prava strana je zapadna strana ma štogod mi mislili o detaljima, ma štogod neki čitali o teorijama zavjere. Nećemo mi utjecati na svjetsku politiku, ali smo dio saveza koji je najmoderniji, najprogresivniji i koji doista bez obzira na ekonomske interese i svjetske i ovakve i bankarske i lobističke, kakvegod hoćete ipak je nešto dakle sa svim ne savršenstvima, ipak nešto što je krajnji najviši doseg svjetske civilizacije ikada. I zato moja molba ide u tom smjeru ljudima koji vode hrvatsku vanjsku politiku da porazmisle na taj način da se ne vode sitnim osjećajima iz nedavne prošlosti nego da pomognemo Republici Srpskoj, BiH pa i Crnoj Gori da se što prije pridruže zapadnoj strani i nama kako bi sebi olakšali geostratešku poziciju i kako bismo taj pijun koji jesmo kako bi se sakrili u principu u dubinu problema jer ne daj Bože da se dogodi obrnuta situacija, samo zamislite to da se dogodi obrnuta situacija da se Rusija i Republika Srpska odrede drukčije što će se dogoditi onda Hrvatskoj, ne Njemačkoj, ne Francuskoj nego što će se dogoditi Hrvatskoj. Hvala vam lijepa.
Prelazimo na devetu raspravu Klub zastupnika Socijaldemokrata poštovani kolega Hajduković. Izvolite.
Hvala g. predsjedniče. Kolegice i kolege. Jučer je bio dan koji će živjeti u sramotnom sjećanju „A day of infamy“ kako je to rekao predsjednik Roosevelt govorivši 8. prosinca 1941.g. pred Kongresom SAD-a. Desio se barbarski čin, desila se agresija i invazija na jednu slobodnu državu. Dogodio se događaj koji će sigurno označiti ovo stoljeće koji će uzdrmati ekonomski, politički i svaki drugi poredak svijeta. Nakon jučerašnjeg dana kolegice i kolege, ništa više nije isto. Nažalost sa ratom i agresijom imamo ponešto iskustva i znate preko čijih leđa se rat i agresija uvijek lomi. Dozvolite mi da citiram jednu narodnu mudrost, kaže „U ratu država daje topove, bogati daju volove, a siromašni daju sinove. Poslije rata država napravi nove topove, bogati dobiju svoje volove, a siromasi traže grobove“, to se dešava i sada na Istoku Europe, ne tako daleko od Hrvatske i sa jedne i sa druge strane i mali pod navodnicima Ukrajinici i mali Rusi poslije ovoga će tražiti grobove. I to je jedini rezultat ovakvog načina vođenja politike kolegice i kolege. Sjetite se 1991. godine. Hrvatska nije imala ni izbliza ovoliku podršku kao što ima Ukrajina i neki kažu, a što će ova deklaracija donijeti, što ćemo njome postići, hoćemo li pomoći Ukrajini, hoćemo li spasiti neki život. E pa kolegice i kolege sjetite se koliko bi nam takva makar deklaratorna potpora značila te turbulentne 1991. Trebamo ponosno stati na pravu stranu povijesti. Trebamo ponosno stati u obrani slabih i onih koji su napadnuti jer kolegice i kolege dozvolite da citiram Dantea najmračnija mjesta u paklu rezervirani su za one koji održavaju neutralnost u vremenima moralne krize. Ovo je moralna, politička i svaka druga kriza koja razara temelje svjetskog poretka. I baš zbog toga, baš zbog toga kolegice i kolege ponosno stojim na pravoj strani povijesti. I zato sam zajedno sa kolegicom Bušić jučer bio na prosvjedima i pridružio se našim sugrađanima Ukrajincima koji su digli svoj glas za slobodu, za demokraciju, za sve ono za što smo se vjerujem i mi borili u Domovinskom ratu. Kolegice i kolege također želim jednu stvar jasno podcrtati ovdje. Ja sebe osobno smatram rusofilom, ja obožavam rusku kulturu, ruski jezik, rusku poeziju, rusku umjetnost. I ovo nije deklaracija kao usmjerena protiv ruskog narodan. S ove govornice kažem pogotovo onim hrabrim Ruskinjama i Rusima koji prosvjeduju protiv ovoga rata, a to nije baš tako laka stvar u Ruskoj Federaciji jer su mnogi uhićeni i tko zna što će im se desiti, šaljem i njima našu ljubav i podršku jer kolegice i kolege ovo je deklaracija protiv jednog režima koji taj narod tjera u rat. A rat kao što sam rekao donosi samo grobove. Na grobovima i na grobljima neprijatelja nema. Kolegice i kolege, pozdravljam sa ovoga mjesta i podršku i brzu reakciju hrvatske vlade koja je poslala pomoć Ukrajini. To nije posljednja koju ćemo i koju bi trebali slati, Ukrajina će trebati i humanitarnu, ali i svaku drugu političku i zagovarateljsku podršku. Posebno je ovo Hrvatskoj bitno jer kao što su se kolege dotakli i prije mene ovaj rat jako se lako može preliti i van granica Ukrajine i može dotaknuti i našu regiju. I zbog toga pozdravljam i sve napore i vlade sadašnje i onih prije i svih nas ovdje koji promoviramo, zalažemo se i radimo na tome da ova regija postaje stabilna, mirna, da postane dio EU, oni koji žele i NATO-a jer samo je to način na koji dugoročno možemo garantirati mir u našoj regiji i na europskom kontinentu. Klub Socijaldemokrata će naravno nedvosmisleno podržati ovu, ovu deklaraciju i želim na kraju još obratiti se ukrajinskom narodu, ali također i našim sugrađanima ukrajinskog porijekla riječima na njihovom jeziku, dozvolit ćete mi i shvatit ćete zašto jer ću vam i prevesti. Naime, Pavlo Chubynsky je 1862. godine napisao jednu vrlo dirljivu pjesmu koja je kasnije postala i ukrajinska himna, ali ja ću koristiti verziju originalnu ne onu koja je danas himna jer mislim da bolje odražava poruku koju sa ovoga mjesta želim poslati. …/Govornik govori stranim jezikom./… Još Ukrajini nije propala ni slava ni sloboda ponovno će nam se braćo Ukrajinci osmjehnuti sudba. Kolegice i kolege, dragi Ukrajinci, dragi prijatelji, u očekivanju da vam se sudba ponovo osmjehne kao i svima nama šaljemo vam podršku, šaljemo vam ljubav i možemo povući i paralelu i sa hrvatskom pjesmom još Hrvatska ni proprala. Još niste propali dokle god ima slobodoljubivih, slobodnih, demokratskih naroda i pojedinaca i pojedinki koji se ne srame i ne boje progovoriti za ono što je pravedno, što je dobro i koji se ne boje osuditi agresiju, a ovo to upravo je. I zbog toga dragi Ukrajinci, drage Ukrajine …/Govornik govori stranim jezikom./… ni slava ni volja. Hvala.
Sada ćemo kao desetu raspravu čuti Klub zastupnika IDS-a i poštovanog kolegu Emila Dausa. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, da li je povijest stvarno učiteljica života ili nije ili su ljudi samo lošiji učenici? Nakon svih onih iskušenja trauma, gladi, milijuna poginulih, tisuća porušenih gradova, svega ostalog što se događalo u Europi u prošlom stoljeću čovjek bi pomislio da smo kao ljudska vrsta nešto naučili, da smo evaluirali, ali očigledno nismo odnosno neki nisu. I vjerujem, a i čujem danas ovdje da smo svi svjesni ozbiljnosti ovog trenutka i koje mogu biti globalne posljedice. Napad Rusije, Ruske Federacije na suverenitet Ukrajine izaziva duboku zabrinutost i globalnu nesigurnost. Nakon nekoliko desetljeća mira u Europu se praktički vraća rat i sve ono najgore što s njim dolazi. Naziru se mračni dani za Europu, a samim time i za cijeli svijet i od jučer gledamo teške i mučne slike iz Ukrajine koje vjerujem nikoga ne mogu ostaviti ravnodušnim i naše misli naravno da su uz građanima Ukrajine kojima ovim putem želimo izraziti punu solidarnost i podršku. I najteže će biti sigurno u narednom razdoblju onim tzv. običnim malim ljudima, među njima ponajviše onim nemoćnima i siromašnima. I uz sve ove suze, strah i neizvjesnost koje vidimo kroz medije koji ti ljudi sad osjećaju naše misli naravno su s njima. I zato Hrvatska, ali i cijela Europa moraju pokazat jedinstvo i pobrinuti se da Ukrajina dobije našu pomoć, u prvom redu naravno onu humanitarnu gdje mislim i na prihvat izbjeglica i hrvatska vlada mora čim prije osigurat tehničke i financijske preduvjete za ono što nas uskoro očekuje koliko god to u ovom trenutku teško bilo i zato i mi pozdravljamo jučerašnju hitnu reakciju hrvatske vlade. Bitka za Ukrajinu je bitka za EU, za Europu bez terora, kao prostor slobode i demokracije nasuprot despotizmu i militarizmu i nemojmo zaboravit da Ukrajina nije toliko daleko od nas, nije s druge strane svijeta, štoviše i bliže nam je nego što mislimo. I ovaj napad na Ukrajinu predstavlja prijetnju europskoj i regionalnoj stabilnosti, kao i svjetskom poretku odavno utemeljenom na jasnim pravilima i pravima. On ugrožava europski model demokratskog društva i zato je od krucijalne važnosti da kao takav ne može ostati i ne smije bez odgovora. Stoga pokažimo jedinstvo, pokažimo da vrijednosti na kojima počiva naše društvo nemaju alternative. I pred nama jesu da, veliki su izazovi, povijest je nažalost opet pokazala da se ponavlja i zato je potrebno i mnogo mudrosti, ali ponavljam i mnogo zajedništva jer veoma se brzo promijene prioriteti u društvu, u trenutku shvatiš koliko je važna stabilnost i mir jer ponekad kad tu stabilnost i taj mir imaš se opustiš, pa možda o tome i ne razmišljaš dovoljno. U Hrvatskoj jako dobro znamo s obzirom na agresiju na našu zemlju prije 30.g. koje posljedice to može ostaviti na društvo u cjelini i nažalost koliko dugo te posljedice mogu trajati. Zato pokažimo što znači živjeti u civiliziranom svijetu gdje su sloboda i sigurnost temeljne vrijednosti našeg društva. Budimo primjer i mi ovdje, ostavimo sa strane naše svjetonazorske različitosti, naše političke podjele i pokažimo zajedništvo. To se od nas u ovom trenutku očekuje i Klub IDS-a naravno podržat će Deklaraciju o Ukrajini kao što to očekuje, a i vidim danas ovdje da će to učiniti i svi ostali klubovi zastupnika u HS. Hvala.
Kao 11. govorit će poštovani kolega Pupovac u ime Kluba zastupnika SDSS-a, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Prije samo nekoliko dana dijelili smo nade sa mnogim Europljanima, a prije svega sa Ukrajincima da će diplomatski pregovori otkloniti ratne opasnosti i stvoriti pretpostavke za učvršćivanje mira na ukrajinskim granicama i unutar same Ukrajine. Te su nade potopljene početkom ruske vojne intervencije i ruskog vojnog napada na ukrajinski teritorij s dramatičnim posljedicama za samu Ukrajinu, a tragičnim za rusko-ukrajinske odnose. Zato se pridružujemo osudama korištenja oružane sile za rješavanje međudržavnih i međunarodnih sporova, a posebno unutar državnih sporova, kao što je to slučaj i sa Ukrajinom koja je napadnuta od strane vojne sile Ruske Federacije. U ovim za njih dramatičnim danima izražavamo solidarnost sa građanima Ukrajine, sa nama bliskim ukrajinskim narodom. Pridružujemo se iskazanoj spremnosti naše vlade za primanje mogućeg izbjegličkog kontingenta bez posebnih limita i humanitarnih oblika pomoći ako je potrebno i iznad naših mogućnosti, te spremnosti da politički djeluje da se rat i stradanje građana i naroda Ukrajine zaustavi. Stoga naročito podržavamo isticanje relevantnosti mirovnoga iskustva naše zemlje u suradnji sa UN-om, OESS-om i drugim relevantnim organizacijama međunarodnima, susjednim zemljama i predstavnicima srpske zajednice, kao što je to iskustvo mirne reintegracije hrvatskog Podunavlja i iskustva slična ovom našem na drugim mjestima u svijetu. Dijelimo duboku zabrinutost zbog toga što politika prvenstva nacionalnih interesa na koji se Ruska Federacija po prvi puta pozvala i u ovom slučaju kao i u nizu drugih ranijih slučajeva prijeti uništavanjem preostalih komponenti međunarodnoga poretka, njegovih multilateralnih instituta koji su stvoreni u periodu nakon Drugog svjetskog rata. Nacionalni interesi su legitimni, ali ne kao sredstvo ugnjetavanja ili ugrožavanja tuđih nacionalnih interesa i zloupotrebe ili razbijanja institucija svjetskog poretka utemeljenog na uzajamnom priznavanju nacionalnih interesa istih tih nacionalnih interesa i međunarodne pravednosti u odnosima među državama. Ništa manje duboko zabrinut, ništa manje duboku zabrinutost ne dijelimo zbog mogućeg utjecaja ratnog sukoba u Ukrajini po mir na europskom prostoru i obnavljanju dubokih i štetnih linija podjele, kako između Ruske Federacije i EU, tako i unutar same EU. Nakon pada Berlinskog zida za EU i za cijeli europski prostor, a za to znači i za Rusiju i druge zemlje toga prostora, bilo bi višestruko poražavajuće i krajnje štetno ukoliko bi se podigla nova željezna zavjesa. Pozivamo na veću posvećenost rješavanja otvorenih pitanja u zemljama naše regije, našeg susjedstva. Rat u Ukrajini i vojne napetosti između NATO-a i Ruske Federacije mogu imati zabrinjavajuće posljedice za Jugoistok Europe. Geopolitički podijeljen i unutar sebe nekonsolidiran. Tu vodimo ozbiljnu priliku i jednako ozbiljnu odgovornost RH, tu vidimo našu priliku i našu odgovornost. Veliku odgovornost svih političkih lidera u regiji, naročito odgovornost za očuvanje mira i političke stabilnosti u regiji i odgovornosti za europski mir. Jer taj mir je ujedno i mir naše regije. I svih zemalja našega susjedstva. Stoga se pridružujemo pozivu za obnavljanje diplomatskih aktivnosti u cilju uspostavljanja mira i političkog dijaloga, kao nikada od Drugog svjetskog rata do sada europski mir i politički dijalog su na rubu ambisa. Premda mnoge zemlje i narodi u proteklih 30 godina, premda su mnoge zemlje i narodi, premda mnoge zemlje i narodi u proteklih 30 godina od pada Berlinskog zida nisu imale mira, nikad kao dosad nakon Drugog svjetskog rata svjetski mir nije doveden u pitanje kao sada. Svatko tome treba doprinijeti, naročito veliki i moćni, a malima i bez velike moli, a mali i bez velike moći jednako jer to je njihov životni interes, a tu smo mi, to je naš životni interes kao zemlje. Mi iz Kluba SDSS-a smo za svijet bez politike sile i bez vojne konfrontacije. Bez dominacije i prvenstvo politike nacionalnog interesa nad sigurnošću mira i prava svake zemlje na život u miru. Mi smo predani očuvanju europskog mira i za očuvanje međunarodnog poretka i njegovog učvršćivanja, a protiv zloupotrebe ili devastacije međunarodnih institucija jer upravo tako očuvan i ojačan međunarodni poredak je ono što danas treba nama bliskoj i po osjećajima ovih dana, posebno bliskoj Ukrajini kao što trebaju i drugim zemljama koje su prošle ili prolaze ovako dramatično iskustvo. A onima koji s ove govornice i ovog Sabora pitaju gdje je SDSS u ovom trenutku i ovih dana, jučer i danas na Odboru za vanjsku politiku i u saborskim raspravama želim reći, tu smo. Onima koji pitaju gdje je Pupovac, želim reći, tu sam. Onima koji pitaju s kim se konzultira, želim reći, sa sobom, meni najbližima i sa svojom savješću. Kao što sam to činio 1991., 1995., kao što sam to činio 1996. na početku mirne reintegracije ili 2004. kada smo dobili kao zemlja odgovor da možemo pregovarati s EU i 2013. kad smo postali članica EU i tu sam i danas da slušam one koji nas od '90. na ovamo sumnjiče i tretiraju kao petu kolonu. Ako netko misli da će time pomoći Ukrajini ili bilo kojoj drugoj zemlji, teško se vara i sramoti sve ovo što mi danas radimo. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovanog zastupnika Peđe Grbina.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Bilo bi lažno reći da je u 21. st. rat nezamisliv. Scene iz Jemena, Afrike, gledali smo ih na televiziji, ali nisu nas pogađale. Mislim da svatko od nas treba pogledati u svoje srce i razmisliti zašto je tome tako. Međutim, isto je tako činjenica da nas od ovog rata dijeli tek jedna država, tek jedna država. Zato je rasprava o ovom ratu za nas u Hrvatskoj bitna. Ali isto tako i zbog onog što smo prošli i počet ću sa onime što bi svatko od nas trebao reći i rekli smo, solidarnost sa Ukrajinom, ali prije svega sa ukrajinskim narodom koji je danas žrtva agresije. Politike iredentističkih pretenzija kakvih smo se u prošlosti nagledali, a pogotovo kod nas na našim vratima i nemojmo se varati i sa zapada i sa sjevera i sa istoka, sa svih strana opet su u ishodištu ratnog sukoba i opet su u ishodištu krivi, stradanja i tragedije. I mi u Hrvatskoj moramo biti prvi koji ćemo ih najoštrije osuditi. Zato je jako važno da smo danas ovdje unisoni u tome, da smo unisoni u solidarnosti i osudi onoga što se događa. Podrška deklaraciji, ali ne može na tome stati. Mislim da ovo mora biti trenutak u kojima treba govoriti i o nekim vrlo konkretnim stvarima koje se događaju i na koje iako mali mi kao Hrvatska, kao članica EU i NATO-a možemo utjecati. Poštovane kolegice i kolege, možda nismo svjesni, ali Kijev u kojem se u ovom trenutku vode ulične borbe ima stanovnika gotovo koliko i Hrvatska. Zašto to govorim? Zato što se svi sjećamo koliko je naših ljudi 1991. moralo pobjeći iz svojih domova, a u Ukrajini samo glavni grad ima stanovnika približno koliko imamo i mi što znači da nas vrlo vjerojatno čeka ozbiljna, ali ozbiljna situacija u kojoj moramo pokazati solidarnost. To je prvo i osnovno, ali isto tako moramo kao Hrvatska zatražiti od EU da se maksimalno ubrza i olakša postupak ulaska tih ljudi koji bježe od ratnog sukoba bez obzira na njihovu dob, bez obzira na njihov spol, koji bježe od rata, razaranja, ubojstva u EU. To mora krenuti već sada. Ti ljudi ne smiju čekati na granici, ne smije im se dozvoliti da osim ratnih stradanja i patnje dožive još jednu kada moraju bježati iz svojih domova, moraju. Nije da žele, moraju, jer se puca i jer se gine. To je poruka koju očekujem da naša Vlada prenese našim partnerima i u EU i u NATO savezu. Mislim da je to naša obveza, zbog ljudskosti ali i onoga kroz što kao društvo na žalost morali proći. Druga poruka koju želim poslati je sankcije koje su jučer usvojene nisu dovoljne, nisu dovoljne. To je kao da pračkom gađamo tenk. Teško je očekivati da će sankcije same po sebi spriječiti rat. Ali kad je rat već počeo i kada smo donijeli odluku da u njega nećemo ući, a takva je odluka očito donesena onda moramo napraviti sve što možemo da pošaljemo jasnu poruku agresoru. A sankcije koje su jučer usvojene su stale na pola puta, naprosto stale su na pola puta. I nije napravljen onaj korak koji je po mom dubokom uvjerenju trebao biti, a to je da već danas postane potpuno jasno da je linija prijeđena i da se to neće tolerirati. Ali tih sankcija i tih koraka nema, pa ruski plin i dan danas dolazi do Europe preko Ukrajine, a novac kojim se financira rat ide u suprotnom smjeru. I za kraj poštovane kolegice i kolege nešto što ne možemo prešutjeti je položaj u kojem se Hrvatska nalazi, a taj položaj je za nas dvostruko kompliciran i sigurno je složeniji nego što je to položaj Njemačke, Danske, Portugala, gotovo bilo koje države članice EU ekonomski, ali i sigurnosni. Jer mi i nemojmo se zavaravati oko toga u našem okruženju imamo one koji danas navijaju za rat i to je ozbiljna sigurnosna ugroza, jer kako navijaju za rat danas kada na teritoriju Ukrajine možda će navijati za rat i agresora sutra ako on prijeđe granice Ukrajine. Ovo nije neko moje saznanje, neka moja prijetnja. Ovo je samo činjenica da sam slušao na satima povijesti i da sam pročitao i naučio šta se događalo 1938. i 1939. dok su svi gledali i u Münchenu ironijom sudbine kao i ovog vikenda opet u Münchenu zabijali glavu u pijesak misleći da se neke stvari ne mogu dogoditi. Ali kao što piše na memorijalu Holokausta u Berlinu dogodilo se, znači može se dogoditi ponovno. Mi u Hrvatskoj moramo se pozabaviti našom sigurnosnom situacijom i moram se pozabaviti našom ekonomskom situacijom. Zato ovim putem pozivam predsjednika Vlade u svoje ime, u ime stranke kojoj sam na čelu, ali mislim u ime svih nas zastupnika u Hrvatskom saboru da nam što prije podnese izvješće, da nam da odgovore koji su sljedeći koraci, da provedemo konzultacije, dogovore i osiguramo zajedničko djelovanje kako bi u trenucima ekonomske i sigurnosne ugroze za našu zemlju bili pripremljeni što je bolje moguće. To je naša obveza prema nama, prema našoj državi i prema našem narodu. Hvala.
Sljedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovanih zastupnika Bušić i Stier.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Cijenjene kolegice i kolege. Svjedoci smo napada kakav Europa nije vidjela od '39.g. prošloga stoljeća, a jučerašnje scene u Ukrajini Hrvatsku zorno podsjećaju na '90.-te kada je zločinačka JNA s odmetnutim Srbima u Hrvatskoj nemilosrdno udarila na Hrvatsku. Ničim izazvana Rusija je svom silinom s kopna, mora i zraka jučer u ranu zoru napala Ukrajinu. Riječ je o najvećem vojnom udaru u Europi koja prijeti sigurnosti i stabilnosti Europe pa i šire. Dogodilo se ono što zaista mi nismo mogli vjerovati niti pomisliti da bi se moglo dogoditi u Europi 21. stoljeća. Ovim brutalnim i masovnim napadom Rusija je pokazala svu svoju silinu i što misli, pogazila je povelju UN-a, Helsinški akt i Europsku sigurnosnu povelju na kojima počiva europska organizacija za sigurnost i suradnju. Ona je time udarila u same temelje svjetskoga poretka koji se zasniva na miru, stabilnosti, poštovanju, suverenitetu i neovisnosti nacija i država, rekao je jučer predsjednik Vlade otvarajući sjednicu Vlade. Ova agresija Rusije na Ukrajinu je zasigurno promijenila svijet u kojem mi živimo u zadnjih 70 godina. Ali Hrvatska kao svjedočena prijateljska zemlja Ukrajini, Ukrajini će pokazati i otvoriti svoja vrata u ovim teškim danima i očitovati svoju punu solidarnost s ukrajinskim narodom. Mi smo to već naglasili, mi smo to jučer rekli na svim javljanjima i javno, išli smo potporu dati ukrajinskoj zajednici koja živi u Hrvatskoj i prosvjedovali zajedno s njima. Mi smo spremni pružiti humanitarnu i tehničku pomoć i prihvatiti ukrajinske izbjeglice. Hrvatska nažalost ima velikog iskustva s prognanim, izbjeglim iz vremena Domovinskog rata i rata u BiH. Već danas mi svjedočimo o tragičnim gubicima ljudskih života i patnje prouzročene ruskom agresijom, zato dajemo jasnu potporu naše pune solidarnosti s ukrajinskim narodom. Stoga je važno da mi ovdje danas na parlamentarnoj razini pokazujemo jedinstvo u osudi ruske agresije. Čvrsto smo uvjereni da stabilna i prosperitetna Ukrajina u strateškom je interesu svih građana Ukrajine, šire regije naravno EU i čitavog Europskog kontinenta pa i svijeta. Već smo primali mi i na kraju želim reći i naglasiti da je Hrvatska zapravo ovih zadnjih svih godina u kojima ima Ukrajina svoje probleme i susreće se s agresijom ruskom, mi smo primali i već pokazali svoju solidarnost, prijateljstvo i razumijevanje prema Ukrajini, primali smo djecu, primali smo ranjene na rehabilitaciju i primali smo djecu na ljetne praznike. To ćemo činiti i dalje i osvjedočit ćemo se koliko i na koji način želimo pomoći Ukrajini u ovo teško vrijeme, a ja bih posebno naglasila tu socijalnu dimenziju i tu prijateljsku i tu humanitarnu zapravo jednu humanitarnu pomoć koju mi doista želimo iskreno pružiti ukrajinskom narodu koji smo osvjedočili se ovih zadnjih nekoliko godina. Evo pa sada će moj kolega nastaviti. Hvala lijepo.
Kolegice i kolege. Danas donosimo Deklaraciju o Ukrajini, osuđujemo agresiju na Ukrajinu, dajemo potporu suverenitetu, teritorijalnoj cjelovitosti Ukrajine. Tražimo od Vlade da pruža humanitarnu pomoć, jučer smo vidjeli Vlada je već izdvojila više od devet milijuna kuna, premijer je sam rekao da je Hrvatska spremna prihvatiti ukrajinske izbjeglice i već su krenule pripreme ako tu bude potrebe i nažalost ide u tom smjeru. Ali Vlada je isto tako vodila i odgovornu politiku kada je izgradila LNG terminal na Krku, mislim da danas je svima jasno zašto je to bilo strateški važno, isto tako i kada je jačala i Oružane snage RH. Pred našim očima danas Moskva stvara ruski svijet. Strateški, geopolitički koncept koji je razradila još početkom ovog stoljeća i koji je počela primjenjivati još 2008.g. u Gruziji i sada je naravno na jednoj puno višoj eskalaciji intenziteta sukoba, to se događa i Ukrajini. Međutim, imamo i u našem susjedstvu pokušaj jedne replike uvidu tzv. srpskoga svijeta. Naravno da su tu i geopolitičke razlike jer Srbija nije nuklearna sila, ona je u drugoj geopolitičkoj situaciji, ona je okružena NATO članicama, EU članicama, međutim i taj koncept jedan remetilački faktor za europeizaciju Jugoistoka Europe. I zato iz ove govornice danas moramo reći, Hrvatska čvrsto stoji za europeizaciju Jugoistoka Europe i čvrsto stoji i uz svoje NATO saveznike u našem susjedstvu, uz Albaniju, Sjevernu Makedoniju, a pogotovo u ovim danima uz Crnu Goru da nastavi svojom zapadnom orijentacijom kao neovisna država. Dajemo potporu dijalogu između Srbije i Kosova, smatramo da budućnost, europska budućnost mora biti otvorena i za Srbiju i za Kosovo, na njima je da to odluče. Dajemo potporu neovisnosti i teritorijalnoj cjelovitosti BiH i šaljemo poruku liderima bošnjačkog naroda kao najbrojnijeg naroda koji zbog toga ima i posebnu odgovornost da prihvate Hrvate kao ravnopravne partnere, da prihvate i dogovor kojim će se omogućiti da mogu izabrati svoje legitimne predstavnike, da se ne tjera Hrvate u neku taktičku suradnju sa Banja Lukom jer budimo iskreni Banja Luka je tu samo ispostava Beograda, dakle da se ne tjera Hrvate, ali i na taj način da se i ne stavlja cijelu BiH u nekom kontekstu srpskoga svijeta. Ne, alternativa je europeizacija cijelog jugoistoka Europe i to je naš strateški interes i o tome vodimo računa i danas kada donosimo ovu deklaraciju, ona je Deklaracija o Ukrajini, ali ona je isto tako i deklaracija o tome, o tome ko smo mi. Jer danas kolegice i kolege, danas nismo crveni ili plavi, danas smo svi crven, bijeli, plavi, danas ovom deklaracijom mi pokazujemo što crven, bijeli, plavi predstavlja, predstavlja prelijepu našu zemlju gdje živi ponosan narod koji se izborio za svoju slobodu i koji je danas solidaran s onima kojima je sloboda ugrožena. To je smisao i to je ono što mi danas želimo poručiti sa ovom Deklaracijom o Ukrajini. Kolegice i kolege, oni koji su pokrenuli ovu agresiju, agresiju i na međunarodni poredak htjeli su posijati podjelu na zapadu da Europa se udalji od Amerike, da Amerika se udalji od Europe, da se Europa unutar sebe podijeli, pa čak da potaknu podijele i unutar članica EU na njihovim političkim scenama. Mi smo odgovorili na to i u ovome saboru time što smo pokazali jedinstvo i to smo radili i na vanjskopolitičkom odboru, činimo to danas i na ovoj plenarnoj sjednici. Zašto? Jer danas jednostavno nema mjesta za nesvrstanosti, danas šaljemo poruku još jednom, svi smo mi kao predstavnici hrvatskog naroda i svih hrvatskih građana svrstani na strani mira, na strani prava, na strani slobode. To je naša poruka, to je poruka koju danas šaljemo i našem narodu i svijetu i našim saveznicima i našim partnerima i da i u ukrajinskom narodu. Sloboda jednostavno je koncept koji nas definira, država za koju smo se izborili je tu da brani slobodu. To je svrha i zbog toga danas ponavljam danas nas vodi upravo taj barjak crven, bijeli, plavi kao simbol slobode. Hvala vam.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, poštovanog zastupnika Bojana Glavaševića.
Sinoć kad sam došao kući prvo sam snažno zagrlio svoju suprugu i djecu nakon dana ispunjenog vijestima o kolonama izbjeglica dugima po 70 km i nakon snimki raketiranja domova i zgrada ispunjenih preplašenim plačem djece i onog nepogrešivog zvuka roditeljske utjehe u kojoj se čuje sva neizvjesnost, sav strah, sav očaj zbog spoznaje da su potpuno nemoćni pred bombama, mecima i tenkovima, jedino sam mogao zagrliti svoje najmilije, nisam imao riječi. Tako se u životu dogodilo da sam s gorčinom morao opet čuti taj zvuk, zvuk rata, taj zvuk ljudske propasti vratio me u godine progonstva, mislim da je vratio sve nas. Teško je zapravo i gorko gledati kako se zlo koje si proživio događa nekom drugom. To i takvo zlo ne želim ni onima koji su mi u životu nanijeli najveće zlo. Dok ovo govorim ruski agresori ulaze u Kijev i u mojim mislima današnji datum u Kijevu nije 25.2. nego je 18.11.. … [[Govornik se ne razumije]] dok oružje govori zakoni šute, ali mi ne šutimo i mi nećemo šutjeti, mi koji u ruskoj agresiji na Ukrajinu vidimo nepogrešiv odraz velikosrpske agresije na našu domovinu, nećemo šutke pognuti glavu i gledat kako se taj 18.11. događa 25.2. na nepunih 8 sati vožnje autom od nas, od ovoga mjesta. Ova deklaracija nisu samo prazne riječi, to nije samo onaj otužni … [[Govornik se ne razumije]] , ova deklaracija je naše obećanje da ćemo poslati pomoć u lijekovima, raznim potrebnim materijalima, pa i vojnoj opremi. Tu pomoć vrijednu skoro 10 milijuna kuna Vlada RH već jučer je poslala. Ova deklaracija je također obećanje da ćemo prihvatiti izbjeglice baš kao što su neke zemlje u našem trenutku potrebe prihvatile naše ljude. Ona je također ispružena ruka pomoći u mirovnom procesu i ona je još nešto, ona je snažna i jasna osuda agresora. To je nešto što za nas nisu mnogi napravili u našem trenutku potrebe, ali mi to radimo i to je samo ono što smo mi napravili ovdje u saboru. Hrvatska će podržati ekonomske sankcije Rusiji i iskreno se nadam da će naš premijer inzistirati da te sankcije ne stanu samo na blokadi banaka i imovine pojedinaca, nego da će tražiti da se Rusiju izbaci iz sustava SWIFT. Eto tako se Rusiji može zadati udarac koji će ih natjerati da istinski požale agresiju na Ukrajinu. Moramo međutim nešto i naučiti iz ove situacije iako do sada nismo vodili takvu poljoprivrednu politiku vrijeme je da počnemo proizvoditi hrane dovoljno za naše potrebe i da tako smanjimo ovisnost o uvozu. Vrijeme je da naše energetske potrebe prestanu biti ovisne o uvozu iz zemalja koje krše međunarodno pravo i onda nas ucjenjuju prijetnjama o siromašenju i smrzavanju naših ljudi. Hrvatska može drugačije, može održivije i može zelenije dobiti energiju. Na samome kraju poruka za zemlje u našem susjedstvu prije svega za Srbiju, Crnu Goru, Bosnu i Hercegovinu. Pred vama je izbor. S jedne strane ekonomski prosperitet i samostalnost ekonomska, s druge strane siromaštvo i ovisnost o zemlji koja vas vidi samo kao resurs. S jedne strane mirotvorstvo i sigurnost, s druge strane nacionalistička mitologija i stajanje na strani nasilnika. S jedne strane vladavina prava, s druge strane oteta država. Unatoč svim bolima naše dijeljene prošlosti nadam se da ćete odabrati budućnost, jer vjerujem da svoju djecu volite i želite im blagostanje i sigurnost baš kao što ja volim svoju djecu i želim im blagostanje i sigurnost. Sinoć je vukovarski vodotoranj bio osvijetljen bojama ukrajinske zastave. Ima li tužnijeg, ali i snažnijeg simbola naše podrške Ukrajini? Postoji li išta što jasnije kaže djela, a ne samo riječi? Mislim da ne. Klub Zeleno-lijevog bloka podržat će ovu deklaraciju.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku poštovanog zastupnika Miroslava Škore. Ali evo prije početka kako su na prijedlog deklaracije podneseni amandmani, odmah nakon završetka rasprave održat će se sjednica Odbora za vanjsku politiku koji će se očitovati o podnesenim amandmanima. Zato ćemo nakon završetka rasprave po ovoj točci napraviti stanku do 12,30 sati kada ćemo glasovati. Izvolite gospodine Škoro.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Zadnja evo dva sata sam pažljivo slušao sve govornike, sjedio sam ovdje jer mislim da je sjediti ovdje ovih dva sata izraz poštovanja prema patnjama ukrajinskog naroda i solidariziranja sa onim što oni prolaze. I vidite da je moguće da se u Hrvatskom saboru dogodi čudo, da smo jedinstveni oko nečega, iako su se čuda događala i prije čuda u kojima je ljevica podržavala desnicu na vlasti, a sklon sam povjerovati da će vrlo brzo možda biti i čudo da ljevica bude na vlasti zahvaljujući djelu desnice. No, Rusija je veća i jača od Ukrajine i svih svojih susjeda i to je činjenica. Jednako tako su SAD, Kina ili Indija veće i jače od svojih susjeda i od većine zemalja u svijetu. Uvijek ima netko jači, ali znači li to da ih se njihovi susjedi i ostale države i nacije trebaju bojati? Znači li to da su tisuće godina razvoja civilizacije uzaludne. Ova hladnokrvna ruska invazija stoga nije samo rat protiv Ukrajine, nego rat protiv međunarodnog poretka i međunarodnog prava, iako ruski je predsjednik još 2007. godine najavio da je zaštita Rusa izvan granica Rusije jedan od njegovih primarnih ciljeva. Prema tome, nešto drugo se nije moglo ni očekivati. Slično je govorio i Slobodan Milošević kada su u pitanju Srbi, a njegov nasljednik Vučić o svemu ovome danas šuti, ali je stavio vojsku u stanje pripravnosti. Ovo je scenarij zla koji je svijet već vidio puno puta najbolje 1939. godine u Poljskoj. To je isti scenarij iz '91. godine, a rezultat je 14912 poginulih, 1571 nestala osoba, 236 milijardi kuna štete za Republiku Hrvatsku, uništenih 180 000 domova i 25% hrvatskog gospodarstva. Veliki je problem kad netko tko je na vlasti živi u prošlosti i pri tome ima ambiciju da njegov narod mora živjeti u jednoj državi jer je povijest dokazala da je to nemoguće. Puno je neslaganja oko granice diljem svijeta, još više je razloga za nesporazume u odnosima i zbivanjima iz prošlosti. Ali mi moramo biti okrenuti budućnosti i učiniti sve da čuvamo mir plaćen krvlju milijuna ljudi samo u ratovima prošlog stoljeća. Taj mir garancija je opstojnosti naših država i naših nacija bez obzira što neki u ovom Saboru i u hrvatskom društvu misle i govore da smo mi mali i nebitni i da se ne trebamo miješati u ovaj sukob valja podsjetiti da smo kršćanska zemlja koja se poput Davida prije samo nekoliko godina borila protiv srpskog Golijata. U ovom se trenutku događa agresija koja za posljedicu ima smrt ljudi koji ne mrze tuđe, nego vole svoje. Ljudi su to koji umirući gledaju u svijet i u nas i traže bilo kakvu pomoć. Zar smo zadnjih 30 godina uzalud se odricali i činili ustupke da budemo dio civiliziranog svijeta koji ne bi trebao priznavati silu kao prihvatljiv oblik ponašanja. U demokratskim društvima vjerujemo da veliki i jaki imaju onoliko prava koliko ih ima najmanji i najslabiji među nama. To bi trebao biti naš moto. Smatram da moramo biti čvrst i nepokolebljiv dio NATO bloka, zagovarati jedinstvo i odlučnost u obrani granica NATO saveza. Danas moramo poslati snažnu poruku da smo pouzdan partner, jer ako ćemo gledati u stranu dok međunarodni buliji, nasilnici rade što požele onda mi možemo biti sljedeći na redu. Kao što reče kolega Grbin Ukrajina je samo jedna država dalje od nas. I pitanje je može li se bulija ili nasilnika uvjeriti u nešto dijalogom kad on razumije samo jezik sile? Svijet kojem pripadamo uvodi još jače sankcije prema Rusiji i naša obveza je i pravna i moralna da ih uvedemo i mi, ali valja biti iskren i reći da će te sankcije pogoditi i one koji ih nameću pa u tom smislu želim nešto reći. Naime, Hrvatska nažalost nije neovisna ni u energetskom, ni u gospodarskom, ni u financijskom smislu, ni u čemu drugom, ali ovo nam je prigoda da pokažemo neovisnost kao ponosni narod koji nikada u svojoj povijesti savio kičmu i gledao u stranu dok su drugi patili i to od velikog hrvatskog kraljevstva koje je znalo obraniti manje i slabije što znamo iz povijesti do ove tisućljećne borbe za slobodu i neovisnost koju smo izvojevali. Kolike su i kakve veze Hrvatske i Rusije i kakve mi sankcije uopće možemo nametnuti? Treba i otvoreno odgovoriti jer podržavati ukrajinsku borbu protiv ruske okupacije, biti članica EU i NATO-a, a istovremeno trgovati i poslovati s Rusijom to je u najmanju ruku licemjerno. Hrvatski mediji su u nekoliko navrata proteklih godina pisali da su energetika, poljoprivreda, trgovina i turizam samo neke od grana hrvatskog gospodarstva u kojima se osjeća sve veći utjecaj Moskve. Posebice od 2015. godine kada je tadašnji ministar gospodarstva Ivan Vrdoljak u Rusiju poveo 100 velikih hrvatskih kompanija. O utjecaju ruskog kapitala u našoj zemlji pisali su i strani mediji koji spominju osobe povezane s ruskom oligarhijom ili ruske oligarhe koji su istovremeno veliki investitori u hrvatski turizam. Ruski kapital značajno ulaže u Tisno kraj Šibenika, u Istru oko Pazina, a posjeduje većinski paket dionica Lošinjske jadranske grupe. Valja reći i to da Hrvatska turistička zajednica ima svoj ured u Moskvi i da je prošle godine 145.000 ruskih turista ostvarilo oko 800.000 noćenja na našoj obali. Time se pohvalio hrvatski ministar vanjskih poslova koji je prije samo mjesec dana bio u posjetu Moskvi. Jesmo li se spremni toga odreći? Kada su energenti u pitanju, Lukoil trenutno u Hrvatskoj ima 53 benzinske pumpe i razgranatu veleprodaju nafte i naftnih derivata. Procjenjuje se da od Rusije godišnje kupimo plina za oko 600 milijuna EUR-a što je četvrtina ukupne trgovinske bilance između naše dvije zemlje. Desetogodišnji ugovor PPD-a i Gazproma osigurava isporuku milijardu kubika prirodnog plina godišnje sve do 2027. godine. Što ćemo s tim? Rus je vlasnik IGH i Hidroelektre. Iako se pravni vlasnički nešto petlja najveći dioničari novog Agrokora postale su svojevremeno dvije ruske banke, WTB i Sberbank, a samim tim postali su vlasnici vrbovečkog PIK-a, Belja, Konzuma što znači da upravljaju proizvodnjom i distribucijom hrane. Kako ćemo to tretirati i možemo li uopće učiniti nešto jer osim navedenog mnoga ulaganja završena su osnivanjem tvrtki u Hrvatskoj, završena, zaštićena i napravljena, ali i posredno ugovorima i financiranjem. To je nešto o čemu trebamo razgovarati kada govorimo o slijedećem koraku nakon deklaracije. Na kraju želim izraziti sućut za sve poginule u ruskoj agresiji, suosjećanje s ukrajinskim narodom i izraziti žaljenje zbog ovih događaja koji se bojim se neće zaustaviti samo na Ukrajini. Današnji Die Welt piše kako je krajnji cilj BiH odnosno Republika Srpska odnosno gospodin Dodik koji je blizak Putinu i njegov je čovjek, ali po riječima hrvatskog predsjednika i strateški partner naš. Morat ćemo neke stvari raščistiti i ovo je možda zgodna prigoda za to. Ž Klub zastupnika Za pravednu Hrvatsku podržat će naravno ovu deklaraciju i sve odluke Hrvatskog sabora koje će voditi prema nametanju najoštrijih sankcija prema Rusiji, osudi agresije na Ukrajinu i kojima će se tražiti trenutni prekid vatre i početak mirovnih pregovora, a u sve u skladu s činjenicama da je naša zemlja članica EU i NATO-a i da smo ponosna zemlja što reče gospodin Stier, izvojevana u ratu i to na krvi hrvatskih mučenika i na suzama hrvatskih majki i njihove djece. Hvala.
Slijedi rasprava poštovanog zastupnika Hrvoja Zekanovića.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege prvo moram zahvaliti na mogućnosti da kao nezavisni zastupnik također govorim o ovoj temi i moram zahvaliti prije svega vladajućoj većini koja je prihvatila moju ideju evo staru već mjesec dana da se donese ovakva deklaracija. Jasno mi je da se trebalo čekati jer jasno mi je da treba biti konsenzus i iznimno mi je drago, zadovoljan sam reći ću i ponosan što su svi zastupnici u Hrvatskom saboru, svi klubovi stali na isti način ovdje uz Ukrajinu. Prije nekoliko dana sam jedini u Hrvatskom saboru govorio o situaciji u Ukrajini i upozoravao sam čak i na mogućnost početka Trećeg svjetskog rata. Ne želim biti zloguki prorok međutim, pitanje je je li možda ovom agresijom i započeo Treći svjetski rat. Rusija nažalost nije sama, nije usamljena, dakle oko nje se stvorio čitav blok država. Kina gaji simpatije prema ovom činu koje radi, koji danas radi Rusija prema Ukrajini. Indija čuti, Iran, Sirija, Venezuela, Bjelorusija i mnoge druge države su otvoreno podržale Rusiju u ovom činu. Ono čega mi moramo biti svjesni je da svijet nakon ove agresije više nikad neće biti isti. A za sve one koji nisu čuli što je Vladimir Putin rekao jučer rano ujutro u 4 sata ja ću kratko pročitati završnu rečenicu njegovog iznimno dramatičnog govora. On je rekao slijedeće. Imam nekoliko vrlo važnih riječi za one koji bi mogli biti u iskušenju da se umiješaju u događaje. Tko god nas pokuša omesti ili čak stvoriti prijetnju našoj državi i narodu mora znati da će odgovor Rusije biti trenutan i da će vas dovesti do takvih posljedica s kojima se nikada u svojoj povijesti niste suočili. Dakle, ovakve riječi je izgovarao jedino još Adolf Hitler slične riječi. Jesmo li se prepali? Pa moram reći iznimno mi je drago što smo mi danas ovdje svi zajedno i hrabro smo rekli što smo rekli, međutim pitanje je je li zapad ipak malo ustuknuo? Ono o čemu sam govorio prije nekoliko tjedana u HS-u pa su me čak i prozivali, ovaj put treba glasno reći, mi smo zapad, mi smo NATO pakt i nismo izdajice te ćemo sve ono što NATO pakt na čelu sa SAD-om i ostalim partnerima odluči i mi poštivati jer ponovit ću, mi smo zapad, mi smo NATO pakt i neka to bude svima jasno. Ovdje moram reći jednu stvar koja nije toliko lijepa, ali je istina. Ova jednoglasna odluka svih hrvatskih zastupnika je jedna velika šamarčina zapravo i našem predsjedniku države jer nadam se da se više nikada neće dogoditi da će bilo kojeg hrvatskog političara, a pogotovo ne predsjednika države radosno prenositi Putinovi mediji i stavljati ga kao svijetli primjer u svojim glavnim informativnim emisijama. I na posljetku da malo približim iako svi pratite siguran sam, što se zapravo događa danas u Ukrajini. Upravo ovih trenutaka ljudi sa strojnicama ruski vojnici ulaze u Verhovnu Radu Parlament u Kijevu, dakle u isti ovakav Parlament u Kijevu upravo u ovom trenutku ulaze ruski vojnici sa strojnicama, puškara se oko Vlade Republike Ukrajine, to je ovdje nama preko puta, u ovom trenutku ruski tenkovi gaze ljude na Kijevskim ulicama, to je 2022.g. A ja ću još jednom ponoviti da niko ne zaboravi, mi smo zapad, mi smo NATO pakt.
Evo kako sam najavio pauza do 12,30. STANKA U 11:48 SATI
Sada idemo na glasovanje o raspravljenim točkama. Prva je na redu Prijedlog Deklaracije o Ukrajini. Prije nego što krenemo sa procesom glasovanja, želim vas izvijestiti da je s nama veleposlanik Ukrajine u RH, Vasilj Kirilić. [[Pljesak.]] U ime svih zastupnika i zastupnika, a i u ime cijelog hrvatskog naroda želim vam poručiti da smo u ovim teškim trenucima uz vas, uz ukrajinski narod. Predlagatelj Deklaracije je Odbor za vanjsku politiku, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli zastupnica Katarina Peović i Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Molio bih prvo predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima to će učiniti predsjednik Odbora Gari Cappelli, izvolite predsjedniče Odbora, idemo redom. Prvo idemo sa amandmanima zastupnice Katarine Peović, njih ima ukupno 5. 1. amandman navedene zastupnice, izvolite.
... [[Govornik nije uključen.]] [[Upadica predsjednik: Samo malo, evo ga.]] Prijedlog se odbija s obrazloženjem da ulaz je u strukturu teksta i značajno mijenjaju smisao ove Deklaracije koja je na odboru prihvaćena jednoglasno, dakle mi smo protiv tog prijedloga.
Izvolite očitovanje zastupnice.
Hvala, malo ću pojasniti znači o čemu se radi. Prije svega, da kažem da Radnička fronta nedvosmisleno osuđuje napad Rusije na Ukrajinu, protiv smo svake agresije, huškanja, poziva na ratove, za rusku agresiju nema i ne može biti opravdanja, riječ je o odgovoru koji je nesrazmjeran onoga što je do njega dovelo. Ipak, smatramo da tekst Deklaracije mora biti nešto primjereniji. Deklaracija bi trebala biti dokument solidarnosti, dokument osude neprihvatljivosti rata i ratnih sukoba, deklaracija o ovakvim klasifikacijama i tvrdnjom s kojom počinje da su sukobi ničim izazvani, postaje dokument koji se uvlači u sukobi u koji ekskulpira američku vanjsku politiku i ekspanzionističku politiku NATO-a. Za nas je ovo neprihvatljivo dakle, agresija nije ničim izazvana već je posljedica zastarjele hladnoratovske politike koje je svojom dugogodišnjem postupanju vodi i Ruska Federacija i NATO i SAD, blokovska politika koju ne pozivam, ne pozdravljamo. Dakle, ova Deklaracija amnestira politiku SAD-a koja je dobrim dijelom usmjerena bila na poticanje sukoba i miniranje mirnog rješenja, što proizlazi i neki su zastupnici ipak na to upozorili iz energetske politike SAD-a, znači jesenas je u potpunosti, kao što svi znamo, završen novi plinovod od Rusije do Njemačke-Sjeverni Tok 2 koji je trebao biti pušten u promet, ali je SAD napravio sve da stopira i napravio sve što može da stopira Sjeverni Tok 2 i da bude otkazan kako bi Europa bila prisiljena višestruko skuplji američki LNG ukapljeni plin. Tako da smatramo da bi bilo pametno i mudro da se riječi ničim izazvana agresija zamijeni za riječima [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] potpuno neopravdana [[Upadica: Hvala lijepa.]] i tražit ću da se glasa o amandmanu.
Predlagatelj ne prihvaća ovaj amandman. Moramo o njemu glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Samo vas molim još kratko, fali iz jedne prostorije, evo ga, stiglo je. Dakle, glasovalo je 124 zastupnice i zastupnika, 7 je bilo za, 117 protiv, tako da amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na 2. amandman iste zastupnice.
2. amandman isto ne prihvaćamo sa istim tumačenjem.
Izvolite zastupnice Peović, možete obrazložiti svoj stav.
Dakle opet ću obrazložiti o čemu se radi u amandmanu, bilo bi možda dobro da je došlo i obrazloženje negativnog odgovora, ali dobro, bilo bi korektno mislim. Ono što je ovdje bilo ključno je da se brišu riječi te slobodi država da izaberu ili promjene svoje vlastite sigurnosne aranžmane. Znači iako naravno, pozdravljamo da države imaju pravo slobodnog odabira vlastitih sigurnosnih aranžmana, sasvim je jasno da je ovdje riječ o direktnoj podršci ukrajinskom uključivanju u NATO-u iako je stvarno pitanje traži li to danas i sama Ukrajina i koja je uopće EU politika po tom pitanju, pogotovo uzmemo li u obzir i reakcije i Francuske i Njemačke. Jedino rješenje bi bilo prekid ruske vatre i i povlačenje ruskih snaga iz Ukrajine i proglašavanje neutralnosti što u ovom trenutku zagovara i Francuska i Njemačka. Trebalo bi reći ne militariziranju odnosa već kraju NATO ekspanzije i povratak na povelje kao što su CFE povelja The Conventional Armed Forces in Europe, …/nerazumljivo/… Treaty iz 1990., ABM povelja znači Anti-Ballistic Missile Treaty iz 1972. između SAD-a i Rusije kao i New STRAT New Strategic Arms Reduction Treaty povelja između SAD-a i Rusije 2011. godine. Ono što također želimo reći da je u ovom tu amandmanu bilo sadržano naše protivljenje dakle u ovom smislu znači i na neki način i naše militarizaciji društva koji apsolutno osuđujemo da je jučer ministar Banožić već aktivirao slanje hrvatskih vojnika i tražio od predsjednika Milanovića da se šalju hrvatski vojnici u Ukrajinu čemu se Radnička fronta protivi i tražit ćemo da glasa o ovom amandmanu.
Dakle, glasujmo o amandmanu koji predlagatelj ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Ovaj amandman isto tako nije dobio dovoljan broj glasova, 8 je bilo za, 119 protiv. Idemo na 3. amandman iste zastupnice.
3. amandman se ne prihvaća sa istim obrazloženjem koji sam već iznio. Hvala.
Izvolite kolegice Peović.
Znači mi smo tražili da se brišu riječi poglavito inicijativa istočnog partnerstva. Znači riječ je o inicijativi 6 zemalja EU susjedstva Armenija, Azerbejdžana, Bjelorusije, Gruzije, Moldavije i Ukrajine, bivših znači republika Sovjetskog saveza. Inicijativa je inače osnovana 2009. godine, godinu nakon Rusko-gruzijskog rata, a čiji su dometi znači barem iz onog aspekta koji mi ocjenjujemo klasificirani kao promašeni od sukoba među samim članicama do zaoštravanja odnosa s Rusijom smatramo da bi bilo pametno taj amandman odnosno tu točku preoblikovati tako da se brišu riječi pogotovo inicijative istočnog partnerstva, a tražit ćemo da se glasa o amandmanu.
Glasujmo i o 3. amandmanu, ne prihvaća ga predlagatelj. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban glasova, 2 su bila za i 114 protiv. 4. amandman ista zastupnica.
Odbor nije prihvatio sa istim obrazloženjem.
Izvolite kolegice Peović, obrazloženje.
Znači ovdje smatramo da je nejasan, nejasnu točku podršku vladi Ukrajine za provođenje tih jel mitskih reformi koje za svakog mogu znači nešto drugo, potrebno zapravo zamijeniti bez pogovornom spremnošću da se i to da se jasnije naglasi u samo jednoj točki dakle bez pogovornom spremnošću da se prihvati izbjeglice iz Ukrajine i sve pogođene ovim sukobom tako da pomoći narodu, tako da pomognemo narodu Ukrajine koji će podnijeti najveći teret krize. Ono što je nama važno je naglasak na pomoći narodu znači i radnom, radnoj većini u Ukrajini, a ne znači elitama koje će i tako i onako iz ovoga profitirati. Važno nam je da se izbjeglicama da jedan članak, znači cijeli članak u kojem se bezrezervno daje podrška, znači ne samo materijalna podrška nego i prihvat izbjeglica za koji se na nekim procjenama procjenjuje da će biti čak 2 milijuna njih. Tako da smo tražili da se to uvrsti tako da tražimo da se i glasa o ovom amandmanu.
Glasujmo o amandmanu koji predlagatelj ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Niti ovaj amandman nije dobio potreban broj glasova, 20 za, 103 protiv. I idemo na zadnji 5. amandman zastupnice Peović, izvolite.
Odbor ne prihvaća sa istim obrazloženjem. Hvala.
Izvolite očitovanje kolegice Peović.
Znači posljednji amandman, amandman 5. je išao za dodavanjem točke koja glasi, Hrvatska neće sudjelovati u ratnim operacijama u Ukrajini već će inzistirati na mirnom rješavanju sukoba. Za nas je prvo i osnovno da se inzistira na mirnom rješavanju sukoba, a ne da ulazimo odmah u rat. Po nama je jedna od osnovnih zadaća pa ako hoćete i lijevih politika da se inzistira na protivljenju domaćoj militarizaciji za koju mogu reći da je odmah krenula pa i jučer jel sa zahtjevom ministra obrane da se šalju hrvatski vojnici u Ukrajinu, tako da je ono što tražimo ovdje da se inzistira na mirnom rješavanju sukoba. Tražimo da se glasa o amandmanu.
Glasujmo i o ovom amandmanu koji predlagatelj ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova, 8 za, 13 suzdržanih i 100 protiv. Sada idemo na 2 amandmana Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Amandman broj 1. Izvolite.
Amandman broj 1. Odbor za vanjsku politiku Hrvatskog sabora djelomično prihvaća Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka u izmijenjenom obliku tako da on sad glasi. Hrvatski sabor izražava punu solidarnost s Ukrajinom i ukrajinskim narodom te poziva Vladu RH da pruži humanitarnu i tehničku pomoć, te prihvati ukrajinske izbjeglice u ovom za Ukrajinu i sav miroljubivi svijet u teškom trenutku.
Kolegice Benčić, izvolite očitovanje.
Prihvaćamo amandman u izmijenjenom obliku.
Zahvaljujem. U ovoj formi on postaje sastavni dio deklaracije i drugi amandman istog kluba zastupnika je povučen, tako da o njemu nema potrebe glasovati. Zahvaljujem predsjedniku Odbora za vanjsku politiku Cappelliju, možete zauzeti svoje mjesto, a mi ćemo sada glasovati o Deklaraciji o Ukrajini. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 134 zastupnice i zastupnika, 133 bilo je za i jedan suzdržani, te je na taj način donesena Deklaracija o Ukrajini kako je predložio Odbor za vanjsku politiku. … [[Pljesak]] Godišnje izvješće Hrvatske zaklade za znanost za 2020., podnositelj je Upravni odbor Hrvatske zaklade za znanost. O ovoj točki dnevnog reda glasovat ćemo sukladno čl. 44. st. 4. Poslovnika HS-a. Sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prihvaća se Godišnje izvješće Hrvatske zaklade za znanost za 2020. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 110 zastupnica i zastupnika, 106 za, 2 suzdržanih, 2 protiv pa je donesen zaključak kako ga je predložilo matično radno tijelo.