Uvažene dame i gospodo zastupnici, poštovani članovi Vijeća ministara BiH, uvaženi predstavnici medija, poštovani gosti, otvaram 5. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, himna države Bosne i Hercegovine. [[INTONIRANJE HIMNE]] Još jednom srdačno pozdravljam sve uvažene zastupnice i zastupnike, kao i prisutne goste. Na sjednici je trenutno prisutno 37 zastupnika. Uvaženi zastupnik Softić je najavio kašnjenje, a iz Ministarstva vanjskih poslova BiH dostavljeno je obavještenje da zamjenik ministrice vanjskih poslova, Josip Brkić, zbog ranije preuzetnih obaveza nije u mogućnosti prisustvovati sjednici Doma. Dakle, konstatujem da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Sada prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Što se tiče izmjena dnevnog reda sjednice želim napomenuti sljedeće: S dnevnog reda skinute su sljedeće tačke: Tačka 12. Prijedlog zakona o elektronskoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektronske transakcije (P.Z.E.I), predlagač: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-667/19 od 24. 12. 2019. godine (prvo čitanje); Tačka 37. Razmatranje zastupničke inicijative Aide Baručije koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine ('Službeni glasnik BiH', br. 79/14, 81/15, 97/15), upućujem zastupničku inicijativu kojom se Vijeće ministara obavezuje da uradi analizu sigurnosti i tehničke opremljenosti na željezničkim stanicama u Bosni i Hercegovini”, broj: 01-50-1-1655/19 od 18.09.2019. godine; jer Komisija za saobraćaj i komunikacije nije dostavila mišljenje. Tačka 17. Izvještaj o realizaciji Revidirane strategije Bosne i Hercegovine za provođenje Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma za 2017. godinu, podnosilac: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02,03-37-2701/18 od 10. 12. 2018. godine, skinuta je tačka na zahtjev Zajedničke komisije za ljudska prava; Tačka 34. Razmatranje zastupničke inicijative Damira Arnauta, koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine podnosim zastupničku inicijativu za izmjene i dopune Pravilnika o međunarodnim aktivnostima Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine“, broj: 01-50-1-186/19 od 31. 01. 2019. godine; Tačka 38. Razmatranje zastupničke inicijative Predraga Kojovića, Aide Baručije i Mirjane Marinković Lepić koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine ('Službeni glasnik BiH', br. 79/14, 81/15, 97/15), 2 upućujemo zastupničku inicijativu za izmjenu člana 5. Pravilnika o korištenju telefona u Parlamentarnoj skupštini BiH na osnovu člana 49. stav (2) Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH ('Službeni glasnik BiH', br. 50/08, 35/09, 75/09, 32/12, 42/12, 50/12, 32/13, 87/13, 75/15, 88/15 i 16/16), člana 63. stav (1) tačka g) Poslovnika Predstavničkog doma ('Službeni glasnik BiH', br. 79/14, 81/15, 97/15) i člana 53. stav (1) Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH ('Službeni glasnik BiH', br. 58/14, 88/15, 96/15 i 53/16)”, broj: 01-50-1-1872/19 od 25. 10. 2019. godine, jer Zajednička komisija za administrativne poslove nije dostavila svoje mišljenje. Na dnevni red dodate su: Tačka 3. Zahtjev zastupnika Dragana Mektića za razmatranje Prijedloga zakona o prestanku mandata Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH u sadašnjem sastavu, po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-472/20 od 18.02.2020.; Tačka 15. Izjašnjavanje Predstavničkog doma o utvrđivanju novoga roka za dostavljanje mišljenja o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o akcizama (predlagač: zastupnica Aida Baručija), broj 01-02-1-222/19 od 26.02.2019. Dok su tačke 11. i 12. dopunjenje: Tačka 11. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH, predlagači zastupnici: Mirjana Marinković Lepić i Predrag Kojović, broj: 01-02-1-840/19 od 18. 04. 2019. godine, skraćeni postupak, s Mišljenjem Komisije za finansije i budžet koja nije prihvatila principe Prijedloga zakona. Tačka 12. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama BiH, predlagač: zastupnik Damir Arnaut, broj: 01-02-1-1517/19 od 30. 08. 2019. godine , s Mišljenjem Ustavnopravne komisije koja po drugi put nije prihvatila principe Prijedloga zakona. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Uvaženi zastupnik Dragan Mektić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi članovi Kolegija, kolegice kolege poslanici, dragi gosti. Ja odustajem od ove svoje diskusije, odustajem od ove svoje diskusije, imao sam namjeru neki prijedlog da dam, ali evo odustao sam od svoje diskusije.
Hvala najljepša. Uvaženi zastupnik Damir Arnaut, diskusija. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja sam ovu tačku dnevnog reda još predložio u aprilu prošle godine, ne znam zašto Kolegij nikada nije stavio na razmatranje, tako da sam to ponovio sada sa istim materijalom, 3 ovaj, koji je dostavljen tada. Dakle, utvrđivanje okolnosti vezanih za komunikaciju upućenu generalnom sekretaru Vijeća Evrope ispred Parlamentarne skupštine BiH sa posebnim osvrtom na dva pitanja od primarne važnosti, razmatranje medijskih izvještaja, da je gospođa Krišto zauzela određene stavove po pitanju odobravanja međunarodnih putovanja nakon što je gospodin Mladen Bosić, govorimo o prošlom sazivu, odbio dati saglasnost za njeno putovanje u Bleiburg gdje se održavala komemoracija pripadnicima ... ustaških i drugih kolaboracionističkih postrojbi, a što mi je gospodin Bosić potvrdio, te da se utvrdi da li je odbijanje mog, saglasnost za moje putovanje u svojstvu eksperta Vijeća Evrope na bilo koji način s tim povezano, te dostavljanje svih utvrđenih činjenica generalnom sekretaru Vijeća Evrope. Kratko obrazloženje: Ja sam u oktobru 2018. izabran kao ekspert Vijeća Evrope da putujem na konferenciju o pravnim pitanjima u Danskoj. Tanašnji članovi Kolegija, gospodin Džaferović, gospodin Mladen Bosić su odmah dali saglasnost, gospođa Krišto je odbila dati saglasnost, međutim službe Parlamenta su obavijestile generalnog sekretara Vijeća Evrope da saglasnost nije data zato što se Kolegij nije sastao, međutim, kako vidite iz priloženih materijala email poruke unutar službi dokazuju da su gospodin Džaferović i gospodin Bosić dali saglasnost, da gospođa Krišto nije. Ja sam razgovarao, konsultovao se o ovom pitanju sa gospodinom Bosićem. On nije znao konkretno razloge za odbijanje ovog konkretnog putovanja, međutim, takođe me obavijestio da je gospođa Krišto obavijestila nakon što je on odbio dati saglasnost za njeno putovanje u Bleiburg da ona više neće davati generalno saglasnosti za putovanja. Tako da, s obzirom da nemam činjenice, ja sam se obratio kao što znate sve troje u više navrata, prvo Kolegiju sekretara, pa Kolegiju Predstavničkog doma, nikad nisam dobio nikakav odgovor po ovom pitanju i mene zaista čudi da gospodin Radmanović i gospodin Zvizdić nisu našli za shodno da se ovo pitanje razmotri u svijetlu zaista ozbiljnih medijskih izvještaja da su neka odbijanja za putovanja možda bila povezana sa odbijanjem gospodina Bosića da gospođi Krišto odobri putovanje u Bleiburg. Stoga predlažem ovu tačku dnevnog reda, dakle, da se sve ovo razmotri, da se eventualno ukoliko tačka bude prihvaćena, da se formira neka komisija koja će razmotriti ova pitanja. Hvala.
Hvala. Nema više prijavljenih za raspravu o dnevnom redu. Imamo, dakle, jedan prijedlog izmjene i dopune dnevnoga reda koji je upravo obrazložio uvaženi zastupnik Damir Arnaut. Mi ćemo se izjasniti o ovom prijedlogu izmjene i dopune dnevnog reda, a onda idemo na dnevni red današnje sjednice. Dakle, dajem na izjašnjenje, na izjašnjavanje prijedlog izmjena i dopuna dnevnog reda sa novom tačkom dnevnog reda koja se zove – Utvrđivanje okolnosti vezanih za komunikaciju upućenu generalnom sekretaru Vijeća Evrope ispred Parlamentarne skupštine BiH. Obrazloženje ste čuli od zastupnika Damira Arnauta. Molim da glasamo. Od ukupno prisutnih 41 – za 13, protiv 16, suzdržanih 12. Dakle, ne postoji opća većina i nije prihvaćen prijedlog izmjena i dopuna dnevnog reda. 4 Konstatiram da 5. sjednica Doma ima sljedeći dnevni red, e sada će ovo sve trebati pročitati, pa molim za malo strpljenja, je li. Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika sa 4. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja; 3. Zahtjev zastupnika Dragana Mektića za razmatranje Prijedloga zakona o prestanku mandata Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH, u sadašnjem sastavu, po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-472/20 od 18.02.2020.; 4. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o ombudsmenu za ljudska prava BiH, predlagač: Vijeće ministara BiH, broj: 01-02-1-2568/17 od 30.10.2017. (drugo čitanje); 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija BiH, predlagač: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-1885/18 od 17.09.2018. godine (drugo čitanje); 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o patentu, predlagač: Vijeće ministara BiH (P.Z.E.I), broj: 01,02-02-1-2852/18 od 27.02.2019. godine (drugo čitanje); 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Sudskoj policiji Bosne i Hercegovine, predlagač: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-489/19 od 27.05.2019. godine (drugo čitanje); 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sistemu državne pomoći u Bosni i Hercegovini (P.Z.E.I), predlagač: Vijeće ministara, broj: 01,02-02-1- 1694/19 od 25.09.2019. godine (drugo čitanje); 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona BiH o izvršenju krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera, predlagač: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02- 1-1613/18 od 13.09.2018. godine (prvo čitanje); 10. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima, predlagači zastupnici: Mirjana Marinković Lepić i Predrag Kojović, broj: 01-02-1- 1626/18 od 26.02.2019. godine (prvo čitanje); 11. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH, predlagači zastupnici: Mirjana Marinković Lepić i Predrag Kojović, broj: 01-02-1- 840/19 od 18.04.2019. godine, skraćeni postupak, s Mišljenjem Komisije za finansije i budžet; 12. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama BiH, predlagač: zastupnik Damir Arnaut, broj: 01-02-1-1517/19 od 30.08.2019. godine , s Mišljenjem Ustavnopravne komisije; 13. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Zahtjevu zastupnika Damira Arnauta za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-196/20 od 05.02.2020. godine; 14. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radu u institucijama BiH, broj: 01,02-02-1-377/18 od 03.02.2020. godine; 5 15. Izjašnjavanje Predstavničkog doma o utvrđivanju novoga roka za dostavljanje mišljenja o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o akcizama (predlagač: zastupnica Aida Baručija), broj 01-02-1-222/19 od 26.02.2019.; 16. Izvještaj o radu Vijeća ministara BiH za 2017. godinu, broj: 01,02-50-19-2615/18 od 03.12.2018. godine; 17. Izvještaj o radu Vijeća ministara BiH za 2018. godinu, broj: 01,02-50-18-2141/19 od 12.12.2019. godine; 18. Izvještaj o radu i poslovanju BHRT-a za 2017. godinu i Izvještaj o realizaciji programskih planova za 2017. godinu BHT1, BH Radija 1, Muzičke produkcije BHRT-a i Multimedija BHRT-a, podnosilac: Upravni odbor Radio-televizije BiH, broj: 01,02-29-1451/18 od 14.06.2018. godine; 19. Izvještaj o realizaciji programskih planova za 2018. godinu BHT1, BH Radija 1, Muzičke produkcije BHRT-a i Multimedije BHRT-a, podnosilac: Upravni odbor Radio-televizije Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-50-18-678/19 od 27.03.2019. godine; 20. Izvještaj o radu i poslovanju BHRT-a za 2018. godinu, podnosilac: Upravni odbor Radio-televizije BiH, broj: 01,02-50-18-1194/19 od 27.06.2019. godine; 21. Izvještaj o radu Vijeća nacionalnih manjina Bosne i Hercegovine za 2018. godinu, broj: 05/7-39-1-382/19 od 19.02.2019. godine; 22. Izvještaj o radu Vijeća nacionalnih manjina Bosne i Hercegovine za 2019. godinu, broj: 05/7-39-1-289/20 od 31.01.2020. godine; 23. Izvještaj o radu Nezavisne komisije za praćenje uvjeta boravka u zavodima, postupanje i poštovanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine za 2018. godinu, broj: 01,02- 50-18-548/19 od 11.03.2019. godine; 24. Izvještaj o radu Nezavisne komisije za praćenje uvjeta boravka u zavodima, postupanje i poštovanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine za 2019. godinu, broj: 05/6-50- 18-293/20 od 03.02.2020. godine; 25. Izvještaj o radu Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2018. godinu, broj: 05/1-50-13- 26-55-9/19 od 21. 01. 2019. godine; 26. Izvještaj o radu Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH za 2018. godinu, broj: 05/2-50-12-237/19 od 29.01.2019. godine; 27. Izvještaj o radu parlamentarnog vojnog povjerenika BiH za 2018. godinu, broj: 05/3-37-4-227/19 od 28.01.2019. godine; 28. Izvještaj o radu Državne regulatorne komisije za električnu energiju za 2018. godinu, broj: 01,02-50-18-747/19 od 04.04.2019. godine; 29. Izvještaj o stanju radijacijske i nuklearne sigurnosti za 2017. godinu, podnosilac: Državna regulatorna agencija za radijacijsku i nuklearnu sigurnost, broj: 01,02-50- 19-1645/18 od 18.07.2018. godine; 30. Izvještaj o stanju radijacijske i nuklearne sigurnosti za 2018. godinu, podnosilac: Državna regulatorna agencija za radijacijsku i nuklearnu sigurnost BiH, broj: 01,02- 50-18-1273/19 od 11.07.2019. godine; 6 31. Izvještaj o izdatim ispravama i odbijenim zahtjevima za izdavanje isprava za spoljnotrgovinski promet oružja, vojne opreme i robe posebne namjene za 2017. godinu i Izvještaj o realizaciji izdatih isprava za spoljnotrgovinski promet oružja, vojne opreme i robe posebne namjene u 2017. godini, podnosilac: Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, broj: 01,02-50-18-1623/19 od 12.09.2019. godine; 32. Informacija o Godišnjem planu obuke i vježbi pripadnika i jedinica Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u inostranstvu za 2019. godinu, podnosilac: Ministarstvo odbrane BiH, broj: 03/1-03-2146/18 od 25.09.2018. godine; 33. Potvrđivanje Odluke o učešću pripadnika policijskih službi iz Bosne i Hercegovine u stabilizacijskoj misiji Ujedinjenih nacija u Demokratskoj Republici Kongo, podnosilac: Predsjedništvo BiH, broj: 01,02-50-18-1222/19 od 02.07.2019. godine; 34. Razmatranje zastupničke inicijative Damira Arnauta koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, podnosim zastupničku inicijativu kojom se sugerira nadležnim entitetskim institucijama, odnosno institucijama Brčko Distrikta (vlade i zakonodavna tijela), da pripreme i usvoje izmjene i dopune Zakona o zaštiti od klevete, na način da se u njih inkorporiraju različiti standardi prihvatljivosti, tolerancije te dokazivanja kada je u pitanju navodna kleveta protiv javnih ličnosti u odnosu na privatne osobe, a u skladu sa sudskom praksom Evropskog suda za ljudska prava”, broj: 01-50-1-1490/19 od 19.08.2019. godine; 35. Razmatranje zastupničke inicijative Predraga Kojovića koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine ('Službeni glasnik BiH', br. 79/14, 81/15, 97/15), podnosim zastupničku inicijativu kojom se Vijeće ministara BiH obavezuje da uradi analizu propusnosti državne granice Bosne i Hercegovine i opremljenosti Granične policije za bolju kontrolu granica”, broj: 01-50-1- 1519/19 od 23. 08. 2019. godine; 36. Razmatranje zastupničke inicijative Mirjane Marinković Lepić koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine ('Službeni glasnik BiH', br. 79/14, 81/15, 97/15i 78/19), upućujem zastupničku inicijativu kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da, najkasnije u roku od 90 dana od dana usvajanja ove inicijative u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH, donese odluku o provjeri diploma svih zaposlenih u državnim institucijama u smislu kontrole validnosti diploma u skladu sa zakonskim propisima iz oblasti obrazovanja.”, broj: 01-50-1-225/20 od 24.01.2020. godine; 37. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o davanju saglasnosti za ratifikaciju Amandmana na Rimski statut Međunarodnog krivičnog suda (Amandmani iz Kampale), broj: 01,02-21-1-2224/19 od 05.02.2020. godine; 38. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i vlada ostalih članica Inicijative za spremnost i prevenciju katastrofa u Jugoistočnoj Evropi o aranžmanima zemlje domaćina za Sekretarijat Inicijative za spremnost i prevenciju katastrofa u Jugoistočnoj Evropi, broj: 01,02-21-1-897/19 od 26.04.2019. godine; 39. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Konvencije o uzajamnoj administrativnoj pomoći u poreskim stvarima (MAC), broj: 01,02-21-1-345/20 od 06.02.2020. godine; 40. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Amandmana broj 3 na Ugovor o finansiranju zaključen između Bosne i Hercegovine (zajmoprimac), Republike Srpske i Evropske investicione banke (banka) dana 5. oktobra 2011. u Luksemburgu i 25. oktobra 2011. u Sarajevu, sa naknadnim izmjenama i dopunama s vremena na 7 vrijeme /Bolnice RS – A (Fi 31.243 - SERAPIS 2010-0049) (Ugovor o finansiranju), broj: 01,02-21-1-362/20 od 07.02.2020. godine; 41. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju i projektu između Bosne i Hercegovine (primalac), koju zastupa Ministarstvo finansija i trezora, i Republike Srpske (Republika Srpska), koju zastupa Ministarstvo finansija i Grada Gradiške (agencija za sprovođenje projekta), koju zastupa gradonačelnik, i KfW-a, Frankfurt na Majni (KfW) u iznosu od 10.266.845,46 evra – Prikupljanje i tretman otpadnih voda Gradiška – faza 1, broj: 01,02-21-1-363/20 od 07.02.2020. godine; 42. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Nota sporazuma o finansijskoj saradnji između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Savezne Republike Njemačke za 2018. godinu, zaključen u Sarajevu, 9. decembra 2019, razmjenom diplomatskih nota, broj: 01,02-21-1-365/20 od 07.02.2020. godine; 43. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o grantu između Razvojne banke Vijeće Evrope i Bosne i Hercegovine u vezi sa Regionalnim stambenim programom – BiH 6 (2018), potpisan 30. 09. 2019. u Parizu, broj: 01,02-21-1-366/20 od 07.02.2020. godine; 44. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Amandmana broj 1 na Ugovor o finansiranju zaključen između Bosne i Hercegovine (zajmoprimac), Republike Srpske i Evropske investicione banke (banka) dana 27. decembra 2016. u Sarajevu i 29. decembra 2016. u Luksemburgu i Banjaluci /Bolnice RS – B (Fi 31.526 - SERAPIS 2010-0049) (Ugovor o finansiranju), broj: 01,02-21-1-375/20 od 10.02.2020. godine; 45. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju i projektu između Bosne i Hercegovine (primalac), koju zastupa Ministarstvo finansija i trezora, i Republike Srpske (Republika Srpska), koju zastupa Ministarstvo finansija, i Grada Gradiške (agencija za izvođenje projekta), koji zastupa gradonačelnik, i KfW-a, Frankfurt na Majni (KfW), u iznosu od 3.800.000,00 evra – Prikupljanje i tretman otpadnih voda u Gradiški, broj: 01,02-21-1-376/20 od 10.02.2020. godine; 46. Razmatranje materijala sa oznakom „povjerljivo“, broj: P-Pov-07-03-10-5-38/18 od 03.05.2018. godine; 47. Razmatranje materijala sa oznakom „povjerljivo“, broj: P-POV-07-03-10-12-97/18 od 05.11.2018. godine; 48. Razmatranje materijala sa oznakom „povjerljivo“, broj: P-POV-07-03-10-12- 71/19 od 26.11.2019. godine. Prelazimo na prvu tačku, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 4. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Dobili ste Zapisnik. Ima li neki od uvaženih zastupnika primjedbe na Zapisnik? Imamo zastupnicu Sanju Vulić. Izvolite.
Dobar dan svima. Uvaženi predsjedavajući ja sam iščitavala Poslovnik i cijenim da ova moja primjedba negdje najbolje može da se predstavi kroz ovu tačku dnevnog reda, izvod iz Zapisnika, a radi se o mojoj diskusiji na prošlom parlamentarnom zasjedanju. Prilikom uživo prednosa kada sam 8 ja diskutovala na 17. tački dnevnog reda bio je zvučni signal koji se pretežno pušta, je li, tokom uživo prenosa kada se govore pogrdne riječi, psovke i slično i samim tim došlo je do zabune u Republici Srpskoj gdje su me pitali kakve sam ja to ružne riječi izgovarala u ovom Domu i zašto sam narušavala dignitet ovog Doma, pa ja želim Vama da kažem, i da sugerišem kolegama iz tehnike, a vjerujem da ćete Vi uvažiti, da ja nisam nikakve pogrdne riječi govorila. Vi znate da ja dolazim iz reda srpskog naroda i da govorim srpski jezik. Riječ – bezobrazan po riječniku srpskog jezika, Matice srpske, nije uopšte pogrdna riječ, naprotiv, označava onog ko se ne stidi svojih dijela i postupaka, sinonimi su besraman, drzak i tome slično. Tako da ja očekujem da kolege iz tehnike taj bip koji su pustile izbrišu jer ja nisam ništa loše rekla, niti uvredljivo, a ukoliko je to nemoguće evo Vama kao predsjedavajućem predlažem da i u tehniku zaposlimo nekoga ko poznaje pravopis u srpskog i hrvatskog i bosanskog jezika tako da nećemo više imati tih problema. Toliko i hvala.
Ok. Hvala, nema više prijavljenih. Prelazimo na tačku broj dva, Ad. 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja U skladu sa članom 170. Poslovnika do ove sjednice Doma pitanja i incijative u pisanoj formi postavili su sljedeći zastupnici: Saša Magazinović je postavio 8 pitanja, Nenad Nešić dva, Zukan Helez je postavio jedno pitanje, Edita Đapo je postavila jedno pitanje, Mirjana Marinković-Lepić je postavila 4 pitanja, Jasmin Emrić je dva pitanja postavio, Damir Arnaut postavio je dva pitanja i zatražio upućivanje urgencija za dostavljanje odgovora, Nikola Lovrinović je postavio dva pitanja i zatražio upućivanje urgencija za dostavljanje odgvoora, Aida Baručija je postavila 15 pitanja, Adil Osmanović jedno pitanje i zastupnici iz Kluba Naša stranka-Nezavisni blok postavili jedno pitanje. Do današnje sjednice dostavljeni su sljedeći odgovori: na pitanja zastupnice Mirjane Marinković-Lepić dostavljeno je 38 odgovora, Aide Baručije 26 odgovora, na pitanja Saše Magazinovića dostavljeno je 7 odgovora, na pitanja Damira Arnauta dostavljeno je 6 odgovora i po jedan odgovor dostavljen je na pitanja uvaženih zastupnika: Đapo, Đonlagića, Mehmedovića, Emrića i Mirka Šarovića. Imate li komentare na dobivene odgovore? Imate, uvaženi zastupnik Magazinović. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući pozdravljam Vas, Vaše zamjenike, članove Vijeća ministara i kolege i kolegice zastupnike, kao i ostale prisutne. Dobio sam nekoliko odgovora, komentarisat ću samo jedan. To je od ministra Mitrovića vezano za izgradnju putnog pravca Foča-Šćepan Polje, o čemu smo razgovarali i na Komsiji za izbor Vijeća ministara i to je bilo jedno od pitanja koje sam mu postavio. Za razliku od 9 uobičajnih komentara, ja sam izuzetno zadovoljan i brzinom kojom je ovaj odgovor dostavljen, a i njegovim sadržajem koji ukratko kaže da bi taj putni pravac koji je sramota za državu Bosnu i Hercegovinu već godinama, koja je naša, je li, sa ove strane nabliža veza prema Crnoj Gori, taj put koji je u katastrofalnom stanju. Ja sam prošle sedmice prošao zadnji put, ne znam, tu nema šanse da se dva autobusa mimoiđu, nema mogućnosti kad je loše vrijeme da vam iko može garantovati da zajedno sa onim zemljištem koje klizi nećete završiti dole u provaliji. Dakle, odgovor je takav, optimističan je, da u drugoj polovini ove godine ili najkasnije početkom naredne, počinju radovi. Ono što je obećavajuće jeste i najava da je urađeno dosta popratne dokumentacije, da su riješeni uglavnom imovinsko pravni poslovi, s tim da ima ovdje i nekoliko stvari, ja neću sada da to komentarišem i da tražim dlaku u jajetu, ima nekoliko stvari koje vuku na ono, može bit bidne. Da ne bi to tako bilo, mislim ja Vas molim iako znam šta su vaše ingerencije, ali isto tako znam i šta znači politička moć čovjeka koji sjedi u Vijeću ministara, da ovo ispratite i da imamo informaciju nekada, recimo za pet, šest mjeseci, gdje smo sa ovom pričom i Vas lično ću cijeniti po tome ako održite ono obećanje koje ste dali kad smo razgovarali i kad ste trebali postati ministar, a bili samo kandidat. Hvala vam.
Hvala. Uvažena zastupnica Marinković-Lepić.
Ja bi, pozdravljam sve prisutne i ja ustvari nemam komentar, ali imam, uslovno rečeno, prigovor i žalbu na Ministarstvo vanjskih poslova u smislu da mi niti na jedno poslaničko pitanje, a četiri sam dosad ukupno postavila za čiji odgovor je istekao rok, ima još jedno za koje teče rok, nije dat odgovor. Ne znam razloge i mislim da to nije u redu, da se ignoriše, dakle, postavljeno pitanje od strane poslanika u Predstavničkom domu, bez obzira i na period kada nije bio, bila imenovana ministrica postoje stručni ljudi u Ministarsvu koji su u svakom slučaju mogli dati odgovor i ja ovim putem još jednom apelujem da Ministarstvo vanjskih poslova ipak ima dovoljno rešpekta prema nama i našem statusu i da nam odgovori na postavljena pitanja.
Hvala. Nemamo više prijavljenih za komentare na dobivene odgovore. Prelazimo na tačku dnevnog reda broj tri, Ad. 3. Zahtjev zastupnika Dragana Mektića za razmatranje Prijedloga zakona o prestanku mandata Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH, u sadašnjem sastavu, po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-472/20 od 18.02.2020. godine Prijedlog zakona sa zahtjevom za razmatranje po hitnom postupku ste dobili. Otvaram raspravu o zahtjevu za hitni postupak. Uvaženi zastupnik Dragan Mektić. Izvolite. 10
Hvala predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, ja sam uputio ovu poslaničku inicijativu kao Prijedlog zakona o prestanku mandata Visokog sudskog i tužilačkog vijeća u Bosni i Hercegovini u sadašnjem sazivu i to sam predložio da se ovaj Zakon ide i usvoji u hitnoj proceduri. Razloga za to je jako puno, mi znamo, svima je nama poznato i cjelokupnoj javnosti Bosne i Hercegovine, pa ako hoćete i svim međunarodnim organizacijama koje se bave praćenjem i pomoći nama u ovoj reformi pravosudnog sistema i vladavine zakona u Bosni i Hercegovini, da je to treći stub vlasti koji ne obezbjeđuje nikakvu pravnu sigurnost u ovoj državi i koji je kočničar mnogih reformi u Bosni i Hercegovini. Bez pravne sigurnosti u Bosni i Hercegovini vi ne možete imati, niti razvijati ekonomiju, ne možete bez pravne sigurnosti očekivati i strane investitore. Ali sad da se ne bavim sa svim tim, da ne uzimam vaše vrijeme, između ostalog vama je svima poznato da mi nismo usvojili ili primili k znanju Izvještaj o radu VSTV-a niti za 2017. niti za 2018. godinu. Koliko je meni poznato, dakle, i u ranijim sazivima ili u ranijem sazivu, ja nisam tad bio poslanik ovdje u ovom Parlamentu, ali bio sam na određen način prisutan, da se dešavala ista takva situacija sa izvještajima o radu VSTV-a. Brojne afere i nezakonitosti, opšte poznate su javnosti, ovdje u Bosni i Hercegovini kad je u pitanju ono što treba da reguliše VSTV kao najodgovornija institucija u trećem stubu vlasti, tj. pravosudnom sistemu, pa se sjećamo afera „podkivanje“, pa brzog pranja čitavog tog slučaja itd. iako je čitavoj javnosti bilo poznato da predsjednik VSTV-a u tom momentu neprimjereno sjedi sa strankama, dogovara i obećava da će riješiti slučajeve i probleme i da, opet kažem, ne, sed ne nabrajam sve te afere i sve te i sve to što se dešava u pravosudnom sistemu, a da to nanosi ogromnu štetu Bosni i Hercegovini. I opet, još jednom ponavljam, da javnost i građani Bosne i Hercegovine, opšta je percepcija, nema nikakvog povjerenja u pravosudni sistem Bosne i Hercegovine, u pravnu državu, u vladavinu zakona, a ključni, ključna, odgovorna institucija u svemu je tome VSTV. Ako se sjetimo samo određenog broja izvještaja o napretku Bosne i Hercegovine ka Evropskoj uniji vidjeće da smo u okviru vladavine prava dobivali negativne izvještaje i da ja, da nisu kako vrijeme prolazi uopšte konstatovani u tim izvještajima bilo kakav napredak u vladavini zakona i u pravosudnom sistemu, čak naprotiv govori se o ozbiljnoj korupciji, kriminalu, spregi politike i pravosudnog sistema u Bosni i Hercegovini što je i očito. Ja mislim da mi nemamo vremena više za čekanje, mi vidimo da se tu, da tu nema nikakvih pokušaja, dakle, da se ovo stanje promijeni, da se ovdje bilo šta poboljša, već vidimo da stalno idemo iz afere u aferu. Evo neki dan je objavljen jedan novinarski istraživački tekst u kome se pominje argumentovano, argumentovano pominje iznošenje niza dokaza da je u jednoj akciji koju je vodilo Tužilaštvo na prostoru tamo negdje Orašja pronađeno negdje oko 53 tone duhana. Tužilaštvo BiH je vodilo tu istragu i sad se ispostavilo da je taj duhan nije oduzet, iako nije imao valjanu prateću dokumentaciju, i da je taj duhan nestao i da je država Bosna i Hercegovina samo u tom slučaju oštećena za 6 miliona maraka. I na kraju, da ne uzimam vaše vrijeme, ja misim da je VSTV i dobar dio pravosudnog sistema, čast poštenim ljudima tamo, međutim imam osjećaj da sve je manje i manje takvih ostaje, da je sve više i veše korumpiranih, kriminalizovanih nosioca pravosudnih funkcija, je i ponašanje predsjednika VSTV-a, dakle koje je nedvosmisleno potvrdio da je on pod direktnim političkim uticajem jel' je prihvatio kroz ovu, aj da kažem tako, kontraverznu odluku Ustavnog suda, famoznu odluku Ustavnog suda, poslednju ovu, prihvatio zaključke Izvršnog komiteta Saveza nezavisnih socijaldemokrata. Da ne ulazimo dalje u institucije i organe ko je šta radio i kako se ponašao u tome, nego prihvatio zaključke Izvršnog komiteta jedne političke partije, što 11 govori da on je pod direktnim uticajem političkim i mislim da je to prevršilo svaku mjeru i da je neophodno što prije izvršiti značajnu reformu VSTV-a prije svega i cjelokupnog pravosudnog sistema. Moja je inicijativa da počnemo sa ovom izmjenom i dopunom Zakona i evo ako samo dozvolite, evo samo ću pročitati dva člana na brzinu i završavam. Član 2. kaže – mandat Vijeća u sadašnjem personalnom sastavu prestaje sa danom 15.06.2020. godine. Član 3. – najkasnije do 08.06.2020. godine pravosudni organi i advokatske komore, institucije Bosne i Hercegovine, koje biraju članove u Vijeće, saglasno članu 4. Zakona o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću dužni su provesti postupak izbora novih članova Vijeća. Dakle, mi trebamo do 08.06.2020. godine da dobijemo nove članove, da se nakon toga konstituiše Visoki sudski i tužilački savjet i da onda pokušamo da idemo u sasvim drugom smjeru i pravcu u odnosu na ovaj. Neću govoriti još šta treba sve učiniti, da ne uzimam vrijeme, ali ću samo reći da ću i u toku ovog vremena uputiti još jedan, još jednu, zakonski prijedlog kao inicijativu poslaničku u smislu da se konačno definitivno uredi stanje u pravosudnom sistemu, a kao što smo vidjeli to niko nema ozbiljnu namjeru da se pravosudni, da se VSTV otuđio totalno od, ovaj, kao da kažem jedno, jedan organ ili jedna institucija koja je izvan bilo kakve kontrole u ovoj državi, ali što bi rekao naš narod, o tom potom. Hvala.
Hvala. Uvažena zamjenica, gospođa Krišto povreda Poslovnika.
Hvala lijepa. Poštovane kolegice i kolege, poštovani članovi Vijeća ministara, svi uvaženi i nazočni na ovoj sjednici Zastupničkog doma. Ja sam se javila za povredu Poslovnika, pa pitam predlagatelja koji je dobio riječ, da li mi obavljamo ovdje raspravu o hitnosti procedura, obzirom na članaka 133. koji kaže da predlagatelj može zatražiti u pisanom obliku od Doma razmatranje u jednom čitanju prijedloga zakona visokog stupnja hitnosti ili je formuliran na tako jednostavan način da ga se može usvojiti ili odbaciti u cjelosti. Mi smo ovdje čuli zapravo obrazloženja za Zakon, pa čak i neke druge inicijative koje je neko, pa vas molim i predsjedavajućeg i sve zastupnike da se pridržavamo Poslovnika, jer mi koji se trebamo sad javiti trebamo raspravljati prvo da li Zakon usvajamo u hitnoj proceduri, a ne koja su to rješenja i tako. Kada se otvori rasrpava i kada budemo znali da li raspravljamo o Zakonu o hitnom postupku, koji smo usvojili, onda ćemo govoriti i o sadržaju Zakona. Pa evo ja molim i ukazujem na povredu Poslovnika i za ovu situaciju, a i naravno svake buduće. Hvala lijepa.
Hvala. 12 Uvaženi zastupnik Adil Osmanović, predsjednik kluba. A oprostite, Dragan Mektić ispravka krivog navoda. Morate se brže malo javljati.
Izvinjavam se, pa pazite nije mi uopšte namjera da polemišem oko ove stvari, evo prihvatim i ovu sugestiju koja je, koju ste iznijeli. Ali vidite, da bi ja uspio da obrazložim koliko toliko važnost svega ovoga, pa moram se dotaći suštine Zakona. Kako ću obrazložiti što je važno, što je bitno, što je hitno, ako neću objasniti i obrazložiti bar sa nekoliko rečenica o čemu se radi i šta je predmet ovog Zakona. Hvala.
Hvala. Uvaženi zastupnik Adil Osmanović, predsjednik kluba. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Evo prije svega želim da pozdravim ovu inicijativu kad je u pitanju rasprava o radu i Visokog sudskog i tužilačkog vijeća i samog pravosuđa, obzirom na sve ankete građana koje su dosad provođene pokazuju da je uistinu vrlo nizak stepen povjerenja u pravosudni sistem naših građana, što od nas kao najvišeg zakonodavnog tijela u Bosni i Hercegovini traži određene reakcije. Ja bi učestvovao u diskusiji, ali ne znam da li ćete sada postupiti po ovom prijedlogu dopredsjedavajuće ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Sada samo govorimo o tome da li ćemo se opredijeliti o zahtjevu za hitni postupak i da li ćemo ovaj Zakon razmatrati po hitnom ili po nekom drugom postupku. Uvažena zastupnica Novaković-Bursać, izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Ja želim da kažem nešto o hitnosti i o nekom, o tom pojmu kako ga neko od nas i pojedine stranke, a i personalno doživljavaju. Želim da kažem da i podsjetim vas sve na 13 činjenicu da je prije ravno osam, pa i više godina, Bosna i Hercegovina na inicijativu tadašnjeg rukovodstva Republike Srpske pristupila procesu koji je tad nazvan strukturalni dijalog u oblasti reforme pravosuđa u dijalogu sa Evropskom komisijom. Dakle, prošlo je osam godina dok su neki ovdje se sjetili i shvatili da eto to hitno. Imajući na umu, ja ću samo da kažem toliko o hitnosti i koliko je ko od nas i kako doživljava, da SNSD, a i stranke u koaliciji s nama, nisu za ovih osam godina, kada je u pitanju ukupno pravosuđe i njihova problematika, odstupili ni od jednog svoga stava, niti su promijenili mišljenje po pitanju glasanja o izvještajima o radu Visokog sudskog i tužilačkog savjeta, a trenutak hitnosti ovaj koji nam se sada prezentuje vjerovatno, prema našem mišljenju, ima veze sa određenim sudskim procesima i tužilačkim i da nema nikakve stvarne veze hitnosti rješavanja ovog zaista gorućeg problema u Bosni i Hercegovini, ali niti je ovo način, a pogotovo izražavamo sumnju u povod, a o hitnosti i vašem doživljaju hitnosti govori ovih proteklih osam godina. Hvala lijepo.
Hvala. Uvaženi zastupnik Arnaut, ispravka krivog navoda.
Hvala. Dakle, kada je u pitanju poslovnička odredba, mislim dva su, dvije su mogućnosti za hitni postupak ili je zakon formulisan na tako jednostavan način da se može usvojiti u jednom čitanju i u tim situacijama zaista nema neke potrebe za dugim obrazloženjem u ovoj fazi kad razgovaramo o hitnosti. Međutim, druga poslovnička odredba koja se tiče hitnog postupka kaže – ukoliko je zakon visokog stepena hitnosti. A onda to treba obrazložiti vrlo detaljno i ja sam tako doživio diskusiju gospodina Mektića. Dakle, on je u potpunosti 10 minuta posvetio obrazlaganju zbog čega je sada ne pet do dvanaest nego dvanaest i pet kad je u pitanju VSTV i zbog čega je neophodno da sad kad se izjasnimo, izjasnićemo se sad, a ne na kraju dana, neophodno da se izjasnimo za hitnost postupka, a onda ćemo i siguran sam da će imati diskusiju u drugom pravcu, je li, o samim rješenjima u zakonu. Sve što je čovjek uradio u tih 10 minuta, koliko sam ja čuo, a ticalo se samih rješenja, je da je na brzinu pročitao ta dva člana, a i to vjerovatno da stavi u kontekst čitavu ovu diskusiju oko hitnosti. Prema tome, ovaj, kad tumačite Poslovnik, a pogotovo članovi Kolegija, onda obratite pažnju na sve riječi u tom Poslovniku, jer ja sam primjetio da pogotovo u ovom mandatu imamo sve više selektivnog tumačenja Poslovnika. Dakle, ufatite se ovog dijela koji je formulisan na tako jednostavan način, tu stvarno ne treba duže od minute da kažete vidite ima dva člana i to je to. Ali ovdje je zaista, ono kako sam ja i pažljivo sam slušao, čovjek objasnio zašto je sada zaista trenutak da to što prije uradimo. Hvala.
Hvala. Uvaženi zastupnik Nermin Nekišić, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. 14 Pa ja bi se mogao složiti sa gospodinom Arnautom da postoje elementi hitnosti i ja imam jako puno primjedbi i na rad Visokog sudskog i tužilačkog vijeća na neka rješnja kako bi to drugačije, recimo, o tome smo i pričali ovdje u Parlamentu, o izboru tužilaca, ovaj, u Parlamentu na svim nivoima. Ali smatram da je nemoguće ovaj Zakon, koji danas imamo, razmatrati u hitnom postupku i riješiti sve te probleme koje, ja sam skloniji tome da to razmatramo u više čitanja, da ne bude hitni postupak i da. Već sam ranije govorio i to je nešto što sigurno, jedna oblast u koju treba ući i gdje treba pokušati da ustrojimo i da riješimo, pogotovo sa aspekta gledajući kako i Visoko sudsko i tužilačko vijće, pa i neke druge institucije poput Centralne izborne komisije, koje bi jel', pod navodnicima, trebali da budu, ne pod navodnicima trebale bi da budu nezavisne, a pod navodnicima su nezavisne i vrlo plastično predsjednici tih tijela pokazuju svoju političku ovisnost učestvujući u nekim manifestacijama koje baš i ne možemo tretirati neovisnim. Zbog toga smatram da je ovo oblast i imamo planiranu sjednicu, tematsku sjednicu Parlamenta o tome u kojoj bi trebalo da zaista govorimo sa argumentima i da dođemo do što je moguće kvalitetnijih rješenja, a nisam sklon razmišljati da je to moguće na ovom tekstu koji danas imamo. Hvala.
Hvala. Uvaženi zastupnik Đonlagić, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege, članovi Vijeća ministara, gosti. Sa aspekta diskusije oko hitnosti, ja mislim da svaka rasprava o inicijativi ili prijedlogu izmjene nekog zakona koja ima u naslovu riječ VSTV treba da ima karakter hitnosti. Imajući u vidu da je ovaj Dom prije nekoliko sedmica sa nula glasova glasao, odnosno izjasnio se o Izvještaju o radu VSTV-a, dakle nula, ponavljam nula glasova je bilo „za“ takvu vrstu izvještaja, samo po sebi govori koliko je priča o VSTV-u bitna, a istovremeno i hitna. Imajući u vidu da taj segment pravosudnog sistema Bosne i Hercegovine pod nazivom VSTV po svim, dakle, relevantnim istraživanjima javnog mjenja i mišljenja građana Bosne i Hercegovine ne funkcioniše na odgovarajući način, sve ono što dođe kao prijedlog izmjena Zakona o VSTV-u, koji bi bio početak rješavanja tog gorućeg problema i ako ima karakter hitnosti, mislim da ima opravdanje u tome. Prema tome, imajući sve ovo u vidu koliko je bitno riješiti taj segment pravosudnog sistema Bosne i Hercegovine, a evidentno je da se ne rješava, dakle prolaze dani, prolaze sedmice, svi pričaju kako je to bitno i kako mi to trebamo uraditi, ali nema konkretnih prijedloga. Kolega, zastupnik Mektić je učinio odgovarajući napor i inicirao neke stvari i da li je dovoljno, vjerovatno nije. Da li treba cjelovito rješenje izmjene Zakona o VSTV-u? Treba. Dakle, ali nema konkretnih, nema konkretnog dokumenta, dakle samo, sve je na priči. Imajući u vidu sve ovo navedeno, dakle podržavamo ovu vrstu, odnosno ovaj karatker hitnosti izmjena ovog Zakona i naravno i ukoliko dobije podršku ovog Doma taj postupak hitnosti, poslije toga ćemo podržati i sam Prijedlog izmjena ovog Zakona. Hvala.
Hvala. Uvaženi zastupnik Emrić. 15
Zahvaljujem uvaženi predsjedavajući. Čisto da podržim ovaj zahtjev kolege Mektića, da se predloženi Zakon razmatra u hitnom postupku. Po mojoj procjeni ispunjeni su uslovi u skladu s članom 133. Poslovnika, da Zakon treba i može da se raspravlja i o njemu odlučuje u hitnom postupku. Podsjetio bi samo da smo mi prije osam mjeseci imali raspravu o stanju u pravosuđu, te donosili i određene zaključke kojima smo pozvali sastav, sadašnji sastav Visokog sudskog i tužilačkog vijeća da zbog nastale situacije u pravosuđu i nepovjerenja u pravosudni sistem od strane građanki i građana naše države Bosne i Hercegovine podnesu ostavke. Tada smo obrazlagali to naše stajalište sa različitim primjerima i aktuelnim aferama koje su se tada dešavale i koje su na neki način bile povod da zastupnici ovog uvaženog Doma, zastupnice i zastupnici na takav način reagiraju i pozovu sadašnji sastav Visokog sudskog i tužilačkog vijeća da budu odgovorni, te da u skladu sa zakonom postupe. Kako je prošlo osam mjeseci, a sadašnji sastav Visokog sudskog i tužilačkog vijeća nije postupio u skladu s članom 6. tačka d) Zakona mislim da mi moramo poduzeti neku hitnu i krajnju mjeru, a ovo je taj krajnji odgovor kojeg je predložio kolega Mektić. Često smo u situaciji da građani naše države nas pitaju pa možete li vi išta učiniti da se određenim radnjama i pojavama stane u kraj, da se to prekine, da pošaljete neku poruku da ovaj uvaženi Dom nadzire, kontrolira ili na neki drugi način sve negativne procese koji su primjetni i koje, koji uznemiravaju u najmanju mjeru javnost u Bosni i Hercegovini. S obzirom da je izostala reakcija sadašnjeg saziva Visokog sudskog i tužilačkog vijeća podržavam Zakon i mislim da je potpuno opravdano da isti i usvojimo. Hvala.
Hvala. Uvažena zastupnica Marinković-Lepić.
Pa ja sam osjećala potrebu da dam svoj doprinos ovoj diskusiji iz prostog razloga što sam bila i predlagateljica lično, dakle, zaključka o održavanju tematske sjednice, a i zbog činjenice da je takođe i naš klub imao niz primjedaba na Izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog vijeća. Ovo što je predložio uvaženi kolega je način da smjenimo trenutni sastav, dakle trenutne članove Visokog sudskog i tužilačkog vijeća, što smatram da zaista iziskuje hitnost zbog samog odnosa svih članova Visokog sudskog i tužilačkog vijeća prema činjenici da im je izvještaj odbijen u oba doma, čak je predsjednik Visokog sudskog i tužilačkog vijeća ponosno to obrazlagao time da su oni nezavisni i da je baš dobro što izvještaj nije primljen k znanju, jer to Bože dokazuje njihovu nezavisnost. Zbog bahatog i drskog ponašanja i komentara vezano za neprisustvo sjednici Predstavničkog doma, zbog činjenice da u Visokom sudskom i tužilačkom vijeću, dakle, i disciplinski postupak poveden protiv gospodina Mektića, pardon, protiv predsjednika Visokog sudskog i tužilačkog vijeća nije proveden uz, odnosno proveden je sa obrazloženjem da je prijava nedopuštena. Pazite molim vas, dakle čovjek je snimljen, zatečen u jednom postupku koji je totalno neprimjeren za funkciju predsjednika Visokog sudskog i tužilačkog vijeća, koji je u suprotnosti sa etičkim kodeksima i dakle prijava je odbačena kao nedopuštena. Niko od članova Visokog sudskog i tužilačkog vijeća se nije ogradio od takvog ponašanja i predsjednika i njegovih zamjenika, svjedočili smo u medijskim izjavama da smo mi nestručni ili da, i da sigurno nismo pročitali izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog vijeća. Bogami jesmo, barem ja jesam, a sigurna sam i većina vas i dakle sve to govori u prilog činjenici 16 da je i te kako hitno da smjenimo trenutno članove Visokog sudskog i tužilačkog vijeća, jer izgleda da je to jedini način, da je lex specialis jedini način za to obzirom da očigledno ne postoji drugi. Za njih moral ne postoji, jer da postoji dali bi dosad ostavke.
Hvala. Uvažena zastupnica Alma Čolo.
Hvala predsjedavajući. Uvažene kolege i gosti, ja bih željela da govorim takođe u prilog hitnosti procedure usvajanja ovog Zakona, jer svaka priča koja počinje sa Visokim sudskim i tužilačkim vijećem je sigurno hitna u ovoj zemlji. Svjedoci smo da je specijalni ekspert Evropske unije, gospodin Pribe krajem prošle godine objavio Izvještaj o stanju u pravosuđu u Bosni i Hercegovini i čini mi se iz cijelog tog Izvještaja najteža situacija je u Visokom sudskom i tužilačkom vijeću. Visoko sudsko i tužilačko vijeće sigurno nije neovisno, izgubilo je povjerenje javnosti, barem neki njihovi članovi, a u Pribeovom izvještaju stoji da treba vratiti povjerenje u VSTV i pravosudni sistem u Bosni i Hercegovini i da pravosuđe ne osigurava adekvatnu borbu protiv ozbiljnog kriminala i korupcije, citiram dijelove ovog Izvještaja. Svako, znači, otvaranje priče o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću u ovom Parlamentu za mene je hitno, pogotovo što smo juče imali Izvještaj na Ustavnopravnoj komisiji o radu Tužilaštva BiH u 2018. godini. Tužiteljica se nije udostojila da dođe na Ustavnopravnu komisiju, oni negiraju zakonodavnu vlast u ovoj zemlji, jer smatraju da su neovisni, biraju sami sebe na način na koji oni misle da je regularan i nikome ne polažu račune ni za pravosudne kadrove koje imenuju, od vrha do dna pravosudnog sistema, niti odgovaraju za svoj rad, a to je evo kolegica Marinković-Lepić rekla kada je predsjednik VSTV-a bio predmet disciplinskog postupka. Taj zahtjev za disciplinski postupak je ocjenjen kao nedopušten, znači on je neko ko je nedodirljiv u ovoj zemlji. Znači, čim nekoliko članova VSTV-a izgubi povjerenje mislim da je ovo način da se svima, mandat da im svima prestane i da se biraju novi članovi, a time i da se nešto mijenja u pravosudnom sistemu Bosne i Hercegovine i ja ću naravno glasati za hitnu proceduru ovog Zakona.
Hvala. Uvažena zastupnica Nada Mladina.
Uvaženi predsjedavajući, predstavnici Vijeća ministara, gosti i kolege i kolegice zastupnici. Ja se pridružujem svima onima, a posebno gospodinu, prijedlogu gospodina Mektića da se ovaj zakon donosi po hitnom postupku. Ne bih ponavljala argumente koje su dosadašnji zastupnici iznijeli, a jedino sigurna sam da će ovaj prijedlog poduprijeti rasprava svakog od zastupnika na tematskoj sjednici 11. marta koja je i zakazana zbog toga što niko od zastupnika državnog Parlamenta nije podržao Izvještaj VSTV-a a odgovor na to je bilo da to njih izgleda, ne izgleda nego sigurno, uopće ne zanima. Proglasili su nas ljudima koji ne znaju, ne razumiju se u to, nemaju prava na to da daju primjedbe. Činjenica da ne radi se o odgovoru, drskom odgovoru kakav smo mi dobili kao zastupnici, nego se radi o našoj obavezi da taj važan stub 17 pravosuđa u Bosni i Hercegovini učinimo takvim da vratimo bar dio povjerenja građana, a to nije nevažan segmet. Vrlo važan, vrlo životan i ono što se tiče svakog građanina Bosne i Hercegovine. To bi bio i biće ja sam sigurna da ćemo doći do zajedničkog stava da ovo treba ići po hitnom postupku, biće jedan od važnih koraka ka vraćanju povjerenja građana u djelatnost i Parlamenta, a posebno u pravosuđe. Podsjećam da, barem sam iz medija informisana da je Udruženje sudija također tražilo odgovornost. Znači, da imamo tu zajedničku saglasnost. Ja ću glasati za. Hvala.
Uvaženi zastupnik Lovrinović. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne nazočne i goste. Dakle, s obzirom da ću reći nešto malo drugačije nego sve kolege dosada, prije toga ću reći da sam u stranci koja u zadnja dva mandata, barem dva ova zadnja dva, u ovome mandatu i prethodnome, nikada nije podržala izvješća VSTV-a, tako da ne bih bio pogrešno shvaćen. Druga stvar koju ću reći, da mi je drago da sa ovim potezom i možda nekim ranijim potezima iako nisu oni imali takav karakter konačno mi preuzimamo odgovornost za pravosudni sustav u Bosni i Hercegovini. Dakle, kolege bih podsjetio ko je kreator ovoga, pa i gospodina Pribea, znači, mogao je malo reći kako je to došlo do toga, kako je nastalo pa sad, evo, iznosi ocjene. Neka, trebat će nam to. Drugo što bih podsjetio, dakle, da nekako sve rasprave pa čak i možda sam incijativa je proistekla, bar se meni tako čini, zbog predsjedavajućeg Tegeltije, ili ja možda griješim, pa se to sad sve svodi na kompletan VSTV i predlaže se, evo, ovakvo rješenje, zapravo ovo je zakon koji će vjerovatno imati samo jednokratnu upotrebu, uporabu. Drugo što govori u prilog tome da ne bismo trebali donositi ishitrene odluke je i to što smo mi donijeli već odluku da imamo tematsku sjednicu po pitanju stanja u pravosuđu, pa mi se čini, koja je 11., a to je za 10-15 dana, da bi bilo daleko svrsishodnije da to sve ostavimo, da u nekoj normalnoj proceduri raspravimo o svemu, pa da donesemo i novi zakon kompletan o VSTV-u, ne samo ovakav, i ako hoćete o Tužiteljstvu i o svemu, nego da ovako ishitreno ulazimo u proces koji nisam siguran da je dobar. Druga stvar, podsjetiću, nekako mi se čini da parlamentarna većina dobro prati oporbu. Naime, mi nikako da preuzmemo odgovornost za stanje u državi, to se događalo čak i u prošlom mandatu. Znači, ja ću vas podsjetiti da, po meni, smo prije sedam, osam mjeseci, čini mi se da je kolega Emrić govorio, donijeli jedan zaključak koji nije zakon, mi nismo mogli formirati, po meni, povjerenstvo koje će sređivati VSTV. Po meni nismo mogli, dakle, vi izvolite pa ustvrdite drugačije, ali smo to uradili. Druga stvar, evo, sad ćemo, koliko vidim bar iz ovih dosadašnjih nastupa, dakle, podržati žurnost ili hitnost ovoga postupka, a mi smo tako dobro sređena država da kad nešto donesemo, ne znamo to riješiti po dvije godine, pa je vrlo interesantno kako ćemo mi sad ovo, kad ovo raspustimo i kako ćemo to imenovati i kako će se to sve završiti, baš bih volio nešto vidjeti. Toliko smo mi sređena država i toliko dobro funkcioniramo da, evo, vidjet ću kad sve ovo završi, ja osobno neću, a sa Klubom ćemo se konsultirati, podržati žurnu proceduru, jesam za raspravu. 11. je sjednica, možemo, dakle, pokrenuti postupke, razne zaključke, da donesemo kompletan zakon, možemo izvući razne druge zaključke, raspraviti temeljito o svemu, a da ovako to radimo, evo vidjet ćemo, dakle, mi dobro funkcioniramo pa se nadam da će ovo biti bolje kad ovo donesemo danas. Hvala lijepo. 18
Uvažena zastupnica Marinković-Lepić, ispravka krivog navoda.
Ispravila bih prije svega navod da se ovo odnosi samo na Tegeltiju, pa da se eto prenosi i na druge članove. Mislim da to nije tačno iz prostog razloga, evo, što sam već argumentovala, da se i VSTV, dakle, ni ostali članovi, osim Tegeltije nisu, dakle, ni na koji način ogradili niti svojim izjavama, niti postupcima od rada kompletnog VSTV-a. Dakle, nije bilo apsolutno neslaganja sa načinom rada ni od jednog člana VSTV-a. Takođe, naša tematska sjednica je nešto što je potpuno drugo od ovog o čemu pričamo danas. Dakle, mi ćemo tu raspravljati, dakle, o stanju u pravosuđu, raspravljati o Izvještaju. Mi nećemo, dakle, usvajati niti novi Zakon o VSTV-u, inicirano je njegovo i donošenje i on je, koliko znam, eto bar kažu iz Ministarstva pravosuđa, u nekoj proceduri i da se na njemu radi. Tako da, mislim da je ovdje u Zakonu jasno rečeno šta treba i do kada treba, znači da se ispune uslovi, da funkcioniše novi sastav VSTV-a koji bi bio izabran po istom zakonu, ali do određenog roka. Eto.
Uvažena zastupnica Čolo, ispravka krivog navoda.
Pa i ja bih podržala stav kolegice Marinković-Lepić, nije stvar ovdje samo prvog čovjeka VSTV-a, pa znate da je cijelo VSTV ustvari dalo njemu amnestiju od procesuiranja za povredu profesionalne dužnosti. On je kao sudija izabran u VSTV, sudije znači mogu disciplinski odgovarati, a članovi VSTV-a ne mogu disciplilnski odgovarati. Pa oni prvo dolaze kao sudije i tužioci ili advokati u to neovisno tijelo i nose tu odgovornost sa mjesta sa kojeg dolaze is vi su oni njega amnestirali i zbog toga mislim da nije pitanje samo njega, ali pošto ne možemo samo njega smijeniti bolje je ovako, sve smijeniti u kompletu. I mislim da se ništa drastično neće desiti i ako mi u roku od pola godine ne riješimo pitanje izbora novog VSTV-a. Sudije ovdje imaju po evropskim međunarodnim standardima zagarantovan svoj položaj. Oni su na funkciji do 70 godina. Ne možete ih smijeniti, oni lagodno sjede u tim svojim foteljama, čak i na općinskom nivou. To je najniži nivo gdje sudije i tužioci mogu službu obavljati do 70 godina. Znači, neka nova imenovanja će se spriječiti time ukoliko ne budemo imali VSTV, ali s obzirom kako se naše pravosuđe bori sa kriminalom i korupcijom, mislim da neće biti velika šteta ako ne imenujemo u tom prelazom periodu neke nove.
Uvaženi zastupnik Lovrinović, ispravka krivog navoda.
Da, ja sam rekao, dakle, da je moj dojam, da je rasprava o gospodinu predsjedavajućem VSTV-a se svela na pitanje cijelokupnog sastava VSTV-a, pa nisam sigurna da će svi još, sudije, imaju 20tak godina rada, da mogu čekati tih 70 godina dok ih neko drugi imenuje, možda Vi mislite da je to tako, pa vidjet ćemo, dakle, kako ćemo ih imenovati, kako će raditi i u ovakvom sastavu kakvom jesu i tako kako rade kao što govorite, a ja opet tvrdim da je šansa da na tematskoj sjednici raspravaljamo i o donošenju novog zakona o izmjenama i dopunama zakona, novog potpuno zakona o VSTV-u, i bilo kakvog drugog zakona, a da ne radimo ovako 19 kako nam se čini. A što je jedna kolegica, čini mi se Snježana govorila, da smo u ovoj strategiji reforme pravosuđa već osam do 10 godina i ne vidim, dakle, da na ovakav način kao odgovorne, kako odgovoran Parlament za funkcioniranje sustava radimo ovakvo nešto, dakle, da mi u četri mjeseca to sve završimo. Ja opet kažem, e baš ću se sjetiti ovoga negdje s jeseni kad budemo krenuli pa da vas upitam kakvo je sad stanje u pravosuđu. Hvala ljepo.
Hvala. Uvaženi zastupnik Stevandić, diskusija.
Hvala lijepo predsjedavajući, poštovano predsjedništvo, kolegice, kolege, članovi Vijeća ministara. Osnovno pitanje, upravo ono o čemu ste maločas, nakon eventualnog raspuštanja šta se dešava. Nije baš lako imenovati sudije i tužioce, to nemojte da se igramo, to je kao kad ljekar opšte prakse hoće da operiše srce. Znači, to je ozbiljno pitanje. Druga stvar o kojoj trebamo otvoreno govoriti ovdje je pokušaj jedne vrste revolucionarne pravde. Revolucionarna pravda je uvijek ime nove još veće nepravde i ne može se tako brzo i urgentno uvoditi revolucionarna pravda u pravosudni sistem. Razumijem da ste se to dogovorili, da imate možda i dovoljan broj ruku, ali upamtite, svaka revolucionarna pravda je još veća nepravda. Gospodin Izetbegović je najavio incijativu i tražio da VSTV smijeni gospodina Tegeltiju, to se nije desilo. Sada imamo zahtjev od gospodina Mektića da se smijeni kompletan VSTS, ne bih ja sad tu da li ima neka tajna veza ili nema, ali ono što treba da racionalno razmotrimo je šta dobijamo i kakva se pandorina kutija tada otvara. To nije vakum, to je možda doba ozbiljne pravne nesigurnosti ili potpuna anarhija da i tužioci i sudije, i to radi ko šta hoće ili ko će koga, da kažemo, više slušati i tad će biti pravosudni sistem pet puta više izložen političkom uticaju. Tad će svako imati neki svoj kolateral za uticaj, a sada bar imamo instituciju pa možemo i da je kritikujemo. Odmah da vam kažem, ja ne branim VSTS, uglavnom sam diskutovao protiv njihovog rada, ovaj, i u Narodnoj skupštini Republike Srpske, ali vam govorim o suštini. Ono što bi još trebalo posebno apostrofirati je ta priča o povratku povjerenja, gospođa Čolo je čini mi se spomenula Pribeov izvještaj. U Pribeovom izvještaju postoje argumenti za i protiv, ali u Pribeovom izvještaju je više riječ o evoluciji, a ne o revoluciji. U pravosuđu je evolucija osnov stabilnosti, napretka i boljih rješenja, a revolucija je, da kažemo, otvaranje pandorine kutije, a meni ovo liči na neku vrstu revolucionarnog prevrata u pravosuđu. Razumijem da umjesto argumenta veoma često, pogotovo ljdi u političkom establišmentu ili imju ličnu percepciju, lični motiv što je takođe nesporno. Vi ste kolega Mektiću u ratu sa većinom članova i u sudskim postupcima i neki drugi su, razumijem da ti lični motivi i percepcija mogu da ... argumente, ali vjerujte mi moguće je i da srljamo u vrijeme kad ćemo imati nenadoknadivu štetu. Spomenuo je to kolega Lovrinović i mislim da je možda mnogo pametnije da imamo ozbiljan strukturalni dijalog koji smo pokrenuli prije osam godina, nakon dolaska gospođe Ketrin Ešton u Banjaluku i da u tom strukturalnom dijalogu sučelimo argumente i pravne stručnjake, a ne samo nas iz političkog establišmenta i da tako tražimo rješenje i za novi zakon i za novi VSTS. Ovako, sve mi liči na neku vrstu ličnih motiva i revolucionarne pravde, a to je još veća nepravda od ove koja bi se nekome mogla učiniti. Hvala lijepo. 20
Hvala. Uvaženi zastupnik Kožul. Prije toga, uvaženi ..., odustao. Ok, uvaženi zastupnik Kožul.
Dobar dan svima. Pa ja ću reći nekoliko riječi, makar je dosta i rečeno, ali upozoriti na jedan detalj koji niko nije spomenuo. Zašto držim da hitna procedura vezano za ovaj Zakon nije dobra. Kolega Lovrinović, predsjednik našeg Kluba je vrlo jasno rekao kakav je naš stvar generalno o radu VSTV-a kroz zadnjih dugo godina kada smo možda i jedini imali tu vrstu stava, i to nije samo stav o VSTV-u, o njegovom radu, o personalnim pitanjima, nego stav o modelu kadroviranja u pravosuđu u ovoj državi. Mi moramo biti iskreni i kazati da je Zakon o VSTV-u zakon koji je nama nametnut i donešen sa rješenjima od onih od kojih je nametan, koja se ne koriste u njihovim zemljama i taj Zakon i princip na koji se to radi je rak rana pravosuđa u Bosni i Hercegovini. Zato je pravosuđe izmješteno i iz ovog Parlamenta, ali i iz niz drugih društvenih tokova. Ali to nam ne daje za pravo da na to reagiramo ishitrenim, nerovoznim zakonskim rješenjima. Ja ću vas podsjetiti da u Zakonu o VSTV-u o kojem mislim što mislim postoji članak 6. koji definira prestanak mandata članova VSTV-a. Ovaj Zakon o kojem ovdje u hitnoj proceduri bez mogućnosti da prođe komisije, bez mogućnosti amandmana na drugi način definira prestanak mandata VSTV-a, a da uopće nije doveo u pitanje članak 6. temeljnog Zakona. I, dakle, imamo dva zakonska rješenja koja su u koliziji. Šta ćemo raditi? Ovo što ja govorim, govorim kao pravni laik, nisam pravnik ali volio bih da mi se kroz Ustavnopravno povjerenstvo ovoga Parlamenta, kroz odgovarajuće komisije, ali i kroz raspravu, kroz mogućnost ulaganja popravki, amandmana, kaže da li ovo što ja kao pravno laik govorim, da li je to tako? Da li ćemo dobiti dva zakona koji su na snazi, a o jednoj istoj stvari govore različito i kako ćemo riješiti taj pravni rašomon ako donesemo na taj način ishitren zakon? Zahvaljujem.
Zastupnik Arnaut, diskusija. Izvolite.
Hvala lijepo. Samo na brzinu ovo, ova dva zakonska rješenja koja su u koliziji to je inter-alija, obilježje nečega što se zove lex specialis, tako da o tome ne treba dalje. Vidite, što se tiče ovih koji inputiraju gospodinu Mektiću da je podnio ovo samo zbog Tegeltije, radi nekih sastanaka, ja podsjećam da je taj sastanak bio 20. februara, a ako otvorite Prijedlog zakona stoji datum 18. februara, dakle, puna dva dana ranije, tako da to apsolutno ne stoji. Ako inputirate gospodinu Mektiću da je podnio samo radi Tegeltije, radi njegovih ranijih aferima, ja podsjećam da su ga u tim aferimima podržali svi članovi VSTV-a u izjavama prije nego što je provedena istraga, prije nego što je donešena odluka o njegovoj odgovornosti, a i potom. Što se tiče same hitnosti, kolega Lovrinović uporno govori da ima vremena i zaista kad god pričamo o pravosuđu u ovom Parlamentu, gospodin Lovrinović govori da ima vremena, da trebamo još nešto sačekati pa ćemo onda to uraditi temeljito itd., međutim, nema vremena. Jesmo li pokušali formirati Istražnu komisiju o stanju u pravosuđu? I jesmo je formirali, 21 međutim nikad nije konstituisana i svi pokušaji da ishodimo konstituisanje te Komisije, da naložimo sekretaru da konačno sazove sjednicu te Komisije što je njegova poslovnička obaveza, su ovdje oboreni od strane SNSD-a, HDZ-a i SDA, a upravo je ta Komisija, zadatak te Komisije kako je navedeno u zaključku kojim je osnovana je bio da utvrdi sve probleme, da sasluša svjedoke, da razmotri materijale i da po tom, na osnovu sve te rasprave, diskusije, svih tih materijala, uputi u proceduru detaljne izmjene i dopune Zakona o VSTV-u. To je bilo prošlog juna, tad nije bilo vremena, ali evo prošlo je 8 mjeseci i zbog toga je ovo dodatni razlog zbog čega više nema vremena za bilo šta drugo, već da se podrži ovaj Prijedlog zakona gospodina Mektića. Dakle, bilo je takođe hitno u junu nakon onog sminka, bilo je hitno nakon one potpuno pravno, da kažem, hajde da kažem, čudne konstrukcije kada je u pitanju snimak i kad je u pitanju ona afera potkivanja. Bilo je hitno nakon Pribeovog izvještaja, bilo je hitno kada je izostalo prisustvo predsjednika VSTV-a kod usvajanja, kod razmatranja Izvještaja o VSTV-u, bilo je hitno nakon svake drske izjave upućene ne nama, već građanima kad god se građani usude da izraze svoje nezadovoljstvo radom VSTV-a, pa im onda neko kaže da ne može se ni očekivati od ljudi koji teško rade da misle da ima nezavisno pravosuđe, bilo je hitno nakon svega toga i zbog toga sam maloprije rekao, nije više 5 do 12, sad je 12 i 5 i procedura odnosno zahtjev za hitnost je u potpunosti opravdan. Hvala.
Uvažena zastupnica Novaković-Bursać, ispravka krivog navoda.
Poštovani predsjedavajući. Iskoristit ću ovu ispravku krivog navoda da ispravim navode više kolega koji pozivaju na hitnost. Ovog trenutka ja opet vas vraćam, ako neko u postupanju nije vidio ništa hitno proteklih osam godina, ne stoji argument da je u proteklih par mjeseci nešto se, jeste bilo priče, jeste bilo ukazivanja, jeste personalnih problema, ali jedine, evo, koliko mi se čini, dvije stranke koje u kontinuitetu upozoravaju i ne prihvataju izvještaje VSTS-a su definitivno SNSD svih ovih godina, kako čujem kolega iz HDZ-a i mislim koalicioni partneri koji su uz nas sve ove godine. I takođe, želim da ispravim i navode gospođe Čolo ovom prilikom, kada se pominje Pribeov, takozvani Pribeov izvještaj, Pribeov izvještaj u tački 77. kao epilog svih navođenja nekih, hajde da kažem, potreba poboljšanja stanja u VSTS-u govori sljedeće, da bi se otklonili gore navedeni nedostaci novi zakon o VSTS-u koji generalno prati preporuke Komisije, preporuke Venecijanske komisije, je neophodno donijeti kako bi se osiguralo da pitanja koja se tiču sudija i tužilaca, njihovih konkretnih funkcija rješavaju odvojeni pododjeli VSTS-a. Dakle, molim vas da, skrećem pažnju da ne izvlačimo stvari pojedinačno iz konteksta, da sve ovo liči na lični obračun i izvršavanje, evo, ovog ću sad trenutka reći, i glasno, tačke 11. zaključaka Predsjedništva, SDA, da se trebaju izvršiti presonalne smjene u VSTS-u. Da li se trebaju, kako se trebaju, svi mi imamo pojedinačna mišljenja. Ovdje je posrijedi izvršavanje zaključaka jedne političke stranke u izvršnom postupku kolege iz druge političke stranke [[govornik se upozorava na vrijeme]] i ništa bitno ni, mislim jedino ovo što skrećem pažnju, takođe, može nam se desiti da uđemo u ogroman problem na koji je ukazao gospodin Stevandić, a ništa od ovoga što ste naveli [[govornik se upozorava na vrijeme]] nema veze sa stvarnim faktima navedenim u Pribeovim izvještajima. 22
Uvaženi zastupnik Genjac. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Trebalo bi razdvojiti govor o pravosuđu, stanju u pravosuđu i o VSTV-u. Dakle, da to ne pomiješamo, danas je tema VSTV i jedno zakonsko rješenje vezano za VSTV i konkretnije još, u ovom trenutku rasprava da li je to hitno. Dakle, koncept VSTV-a koji je dodjeljen VSTV- u, uloga koja mu je dodjeljena, dostojanstvena, moćna, snažna, profesionalna, neovisna, dakle, uloga koju su članovi VSTV-a na profesionalan način trebali nositi i voditi u daljnjoj evoluciji kako nam rekoše, pravosuđe u Bosni i Hercegovini. Ako poslušate glasove javnosti o stanju u pravosuđu i ako poslušate glasove u javnosti o ulozi VSTV-a i pojedinih članova VSTV-a, mi danas imamo, ne hitnu nego izuzetno urgentnu situaciju kad je u pitanju VSTV. Dakle, imamo Pribeov izvještaj u kome se govori o potrebi reforme, o potrebi donošenja zakona, ali ko može povjerovati, ja ne mogu, da sadašnji VSTV i njegov sastav može odigrati ulogu u pravoj i pravilnoj evoluciji i reformi u pravosuđu na način donošenja zakona. Mislim da je sadašnji VSTV poveo evoluciju pravosuđa u potpuno pogrešnom pravcu i zato jesam za reformu, jesam za napredovanje ali na način da VSTV svojim sastavom odgovori toj zahtjevnoj ulozi. Ovaj VSTV je pokazao više puta na više načina, ponekad i drastično da to nije u stanju. Neusvajanje izvještaja VSTV-a koje već godinama se dešava postavlja pitanje kakva je to ustvari povezanost da se uporno glasa protiv izvještaja i uporno štiti sastav VSTV-a. I kojim onda treba mađioničarskim trikovima povezati nekakve zahtjeve političkih stranaka koje su imale potpuno suprotan odnos prema izvještajima o VSTV-u i konstrukcije praviti o tome da su tobože nekakvi savezi u pitanju, a uporno glasati protiv izvještaja o VSTV-u i štititi strukturu VSTV-u. Dakle, hitno treba, urgentno treba riješiti pitanje VSTV-a i zato mislim da nije uopće sporno pitanje barem po mom mišljenju hitnosti ovog Zakona. Hvala.
Uvaženi zastupnik Stevandić, ispravka krivog navoda.
Hvala. Ja bih samo htio da kažem na ovo pozivanje na reakcije iz javnosti. Dakle, to je nešto slično što može biti poziv na linč. Mi imamo reakcije javnosti, ne znam, da Tramp ne treba biti predsjednik Sjedinjenih Američkih Država, imamo reakcije javnosti da je Salmana Ruždija trebalo spaliti. Pozivanje na reakcije javnosti moglo bi biti još gore nakon primjene ovoga, kako se zove, akta. Šta ćemo onda ako reakcije javnosti budu bile da oni koji su ovo izglesali treba svi da budu smjenjeni? Ko će njih smijeniti? Ko će odgovarati za buduću moguću haotičnu situaciju? Na što ćemo se onda pozivati ovdje? Ponavljam, strukturalni dijalog, ozbiljni argumenti, ozbiljna rasprava i evolucija, a nikako revolucija, brzo skidanje glava, brzo suđenje, pogotovo mi koji nismo baš sudije po profesiji.
Hvala. Zastupnik Lovrinović, ispravka krivog navoda. 23
Ma javio sam se da se referiram na ono što je gospodin i kolega Genjac rekao, dakle, ja doista svaki put ponešto novo naučim u ovom Parlamentu. Znači, VSTV treba izuzeti od pravosuđa. Hvala lijepa, ja to prvi put čujem. Dakle, a kasnije govorite da generira stanje u pravosuđu, upravo VSTV, a treba ga izuzeti od priče o stanju u pravosuđu. Eto, u redu, i to je nešto dobro za čuti. Druga stvar, neke kolege ranije su govorile, znate nisu se kolege iz VSTV- a ogradile od onoga što je gospodin Tegeltija govorio. Ogradite li se vi možda kad vam predsjednik Kluba nešto govori, kad vam govori neko iz Predsjedništva, iz Kolegija? Ogradite li se vi od njegovog nastupa, nešto što govori? Dajte molim vas, ako je to razlog da se ovo pokreće i da se sve radi, onda ja nisam, ja nisam svoj, što se kaže. Druga stvar, dakle, disciplinski postupak je bio pokrenut protiv Tegeltije, koliko ja znam, za ono o čemu pričate, ali mi nismo zadovoljni kako je donešena odluka. Hoćete li to da mi preuzmemo suđenje, disciplinske postupke? Dakle, ako hoćete, u redu, treba to staviti i u ovaj Zakon pa da idemo tim smjerom. Hvala lijepo.
Zastupnik Magazinović. Ispravka krivog navoda.
Ja sam se maloprije javio, poslije gospodina Stevandića, ali odustao sam, mislio sam da sam pogrešno shvatio. On je to sad još jednom ponovio, dakle, njegov je prijedlog da se vratimo na ono što smo zvali strukturalni dijalog u pravosuđu i ako sam ga ja dobro razumio, da je to mjesto gdje se, ovaj, o tome govori. Onda pretpostavljam da nas može obavijestiti da i ovaj Zakon vezano za Ustavni sud se, je li, ubacuje u tu istu priču i mjesto gdje se o tome raspravlja i onda ako je to tako, onda mi danas sasvim normalno radimo i nemamo potrebe za bilo kakvim akrobacijama u smislu usvajanja ili neusvajanja zakona. Ako nije tako, a logično bi bilo da je čovjek doslijedan, onda treba da kaže da se strukturalni dijalog u pravosuđu odnosi, bar što se njega tiče ili politike koju predstavlja, samo za one teme koje treba skloniti, je li, iz Parlamenta ili koje treba razvodniti, kao što se pokušava razvodniti ovaj prijedlog gospodina Mektića kakav god da je i kakve god može imati dobre ili loše strane. Dakle, bilo bi dobro radi daljeg toka rasprava da gospodin Stevanić pojasni da li je on doslijedan i da li je on zapravo nama svima danas predložio da sve teme koje se tiču pravosuđa, uključujući i posljednju, vezano za Ustavni sud, prebacimo na paralelne tračnice koje se zovu strukturalni dijalog o pravosuđu.
Zastupnik Stevandić, ispravka krivog navoda.
Hvala na pitanju, kolegi Magazinoviću. Strukturalni dijalog u pravosuđu se ne vodi sa stranim sudijama i ne derogira suverenitet Bosne i Hercegovine odluka iz Republike Srpske Narodne skupštine, nego je upravo derogiraju strane sudije, koji govore da je to zemlja bez suvereniteta, gdje strane sudije sa bilo koja dva predstavnika bilo kojeg naroda mogu da preglasaju, donesu bilo kakvu odluku trenutno, recimo, sa Bošnjacima, sutra sa Hrvatima, prekosutra sa Srbima. Tako da ulaganje Prijedloga zakona o prestanku mandata stranih sudija je upravo povratak nekakvoj vrsti domaćeg strkturalnog 24 dijaloga i domaćeg suvereniteta i onoga da se mi ovdje dogovorimo, a to pogotovo se odnosi na to da nema .... pravde na koju ste se Vi, vidim, prilično brzo upecali i što se mene tiče Vi ćete i podnositi sutradan nekakvu vrstu političke odgovornosti zašto ste se na to primili i upecali i zašto pokušavate naći alibi u tome što ja govorim da bi podržali ovakav jedan rogobata, da kažemo, predlog koji nema nikakve veze sa realnošću i ne može da bude, da kažemo, put u neki izlaz iz teške ili loše situacije, nego će biti put u još težu situaciju. To je Vaš problem.
Uvažena zastupnica Čolo, ispravka krivog navoda i predlažem da ovu raspravu o hitnom postupku polako privodimo kraju.
Ma nisam mislila da repliciram kolegici Bursać, kada je rekla da ja iz izvještaja navodim nešto što ne stoji, jer ne znam da li sam je dobro razumjela. U izvještaju stvarno stoji da je potrebno vratiti povjerenje u pravosuđe i da se pravosuđe ne bori protiv ozbiljnog kriminala i korupcije. I jedna rečenica koja je po meni veoma bitna, navodi se da je Visoko sudsko i tužilačko vijeće, da se široko doživljava kao neprihvatljiva snaga u pravosuđu koja služi utjecajnim osobama, raznim interesima i političkim pokroviteljima. Zbog ove jedne rečenice ja mislim da ovaj Zakon treba podržati po hitnoj proceduri.
Zastupnik Magazinović, ispravka krivog navoda.
Prvo, gospodine Stevandiću nemojte ovdje prijetiti nikome, jer na to nemate pravo. Dakle, to što Vi prijetite tim nekim teškim situacijama, ovim, onim, okačitet to mačku o repe, što bi rekao onaj koga pratite u stopu kad se pokušavate slikati sa njim na kojekakvim događajima. Dakle, sad ste prijetili i prošlo je vrijeme kad ste vi ikome mogli prijetiti i sad je drugačija malo situacija. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Dakle, mogu li ja da završim? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zastupnik Stevandić, povreda Poslovnika.
To zaista nema nikakvog smisla da ono što ja govorim neko smatra bilo kakvom prijetnjom, ja sam upozorio i upozoriću ponovo, ovaj Zakon može dovesti do još haotičnije situacije, to nije prijetnja to je moje upozorenje, ja to tako smatram kao što Vi smatrate da to, da će to biti dobro....
Moramo čuti koji je član Poslovnika povrijeđen kad se javite za povredu Poslovnika.
Evo već sam rekao, ovaj, pa nema potrebe da navodim član, znate o čemu se radi.
Ok. Zastupnica Marinković-Lepić, ispravka krivog navoda.
Pa ja bi ovdje samo naglasila još jednom da se ovdje ne radi ni o kakvom vakumu, dakle ništa neće trpiti, određeni su rokovi i kad bi trebao da bude izabran novi saziv Visokog sudskog i tužilačkog vijeća. I ja bi još samo nešto rekla, kad je u pitanju evolucija i revolucija, mi smo se nadali evoluciji u pozitivnom smislu godinama, od formiranja Visokog sudskog i tužilačkog vijeća nadali smo se da će taj način izbora omogućiti neovisno pravosuđe, popravak stanja u pravosuđu, povećanje povjerenja, skraćenje vremena u kojem se vrše, u kojem se završavaju postupci itd. ali do toga nismo došli. Kada, pogotovu je ovaj sastav Visokog sudskog i tužilačkog vijeća jako bahat, dakle u cjelini i apsolutno se, dakle, ne osvrće prije svega na odluke Parlamenta, a naravno da treba da osluškuje glas javnosti, prije svega građana kada je u pitanju percepcija javnosti o pravosuđu. Prema tome kada ne urodi plodom evolucija onda ja mislim da moramo poduzet nešto revolucionarno.
Zastupnik Halid Genjac, ispravka krivog navoda, pa da idemo dalje.
Dakle, kad sam govorio o reakciji javnosti mislim da je to vrlo teško bilo povezati sa, na neki način sa Trampom. Dakle, mi imamo građane koje zastupamo, interese tih građana i reakcije tih građana povodom interesa, u ovom trenutku građani Bosne i Hercegovine osjećaju pravnu nesigurnost u dobroj mjeri zbog VSTV-a i nadam se da je to dovoljan razlog da razumijemo taj interes građana i da ga ovdje pokušamo zastupati, a nikako ne dovodeći to u pitanje sa raspoloženjem današnjim, možda eventualno Trampa. Hvala. 26
Zastupnik Begić, ispravka krivog navoda.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Pa evo doista vrlo kratko, onaj, kad je riječ o revoluciji i evoluciji, revolucija nekad predstavlja dio evolucije i u prirodnim i u društvenim procesima. Znate da kojim slučajem nije udario meteor, kako kaže jel', prirodne znanosti kako to kažu, u planetu zemlju ne bi bilo danas nas ovdje kao ljudskih bića. A pravo da vam kažem kad nas vidim kakvi smo možda je bolje da je tad promašio. Pa tako i u društvenim procesima, kada institucije izgube svoju svrhu, pa čak ako uzmete Američku deklaraciju o nezavisnosti, ako uzmete Francusku deklaraciju o ljudskim pravima iz 1789. godine itd. svi ti dokumenti govore upravo i o nakim, pa ne čak ni pod navodnim znacima, revolucionarnim potezima gdje treba ispraviti neke društvene procese koji su krivo krenuli. A ljudi evo, ja stvarno ne znam ima li išta hitnije od ovog trenutno u Bosni i Hercegovini, evo ako ima išta hitnije od stanja u pravosuđu ja bi volio da mi se kaže. Ono je uzrok mnogih stvari i mnogih vrlo loših posledica koje možemo da vidimo svakodnevno oko nas. E sada ja bi mogao ovdje danima da govorim o slučajevima iz prakse, ali naravno neću ovdje, kao što reče uvažena kolegica Krišto, sada govorimo o hitnosti samog postupka, pa ako ovo danas nije hitno, onda ja predlažem da idemo u izmjene Poslovnika i da potpuno izbacimo hitni postupak kao mogućnost [[govornik se upozorava na vrijeme]] Hvala lijepa.
Hvala. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Pozivam vas da se sada izjasnimo, odnosno da glasamo o zahtjevu za hitni postupak ovoga Prijedloga zakona o prestanku mandata VSTV-a. Od ukupno prisutnih 38 – za 23, protiv 14, suzdržan 1. Postoji opća, postoji entitetska većina, što znači da smo usvojili prijedlog da se Zakon razmatra po hitnom postupku. Sada otvaram raspravu o Prijedlogu zakona o prestanku mandata Visokog sudskog i tužilačkog vijeća Bosne i Hercegovine u sadašnjem sastavu, po hitnom postupku. Samo malo, uvažena zastupnica Krišto. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege evo nisam se javljala maloprije kad je bila rasprava o ovom Zakonu o hitnosti, naravno svako je imao pravo i svoje stajalište da iznese na koji način vidi i na koji način trebamo raspravljati o ovom Zakonu. Naravno, pod hitnom procedurom nema što se nije čulo, naravno o sadržaju Zakona, pa čak i ne samo o sadržaju Zakona raspravljalo se o Visokom sudbenom i tužiteljskom vijeću, o stanju u pravosuđu itd. Ja ću se pokušati pridržavati zakona koji je na dnevnom redu, a on glasi – Zakon o prestanku mandata Visokog sudskog i tužiteljskog vijeća BiH u sadašnjem sastavu. Kada to 27 govorim želim naglasiti da u potpunosti stoji priča i možda činjenice, naravno, koje su iznesene kad je u pitanju funkcioniranje i uspostava jednog tijela, koje se zove Visoko sudsko i tužiteljsko vijeće, a koje je uspostavljeno prenosom nadležnosti sa entiteta na razinu Bosne i Hercegovine, a s ciljem uspostave neovisnog, profesionalnog, apolitičnog pravosuđa. I naravno iza toga mogu reći, kao neko kome je poziv pravnik i bavi se i vodim računa o odlukama itd. tih institucija koje donose, pa na koncu se susrećemo i mi evo kroz ovaj Parlament viđamo odluke institucija koje, čiji je zadatak bio da uspostave pravosuđe na ovim principima o kojima sam govorila. Ovdje nisam čula ni jednu, možda uzgred je Saša nešto spomenuto itd. niko nije spomenuo da je ovu instituciju uspostavio Ured visokog predstavnika, odnosno OHR i međunarodne organizacije. Nitko od nazočnih u institucijama i tijelima vlasti i organima uprave koji su imali zadatak da se brine najmanje o pravosudnoj upravi nisu imali nikakvo pravo da kažu kako i na koji način vide to rješenje i imenovanje određenih dužnosti, odnosno sudaca i tužitelja na provosudnim funkcijama. Sve što bi neko tada izgovorio bilo je direktno, želite se miješati u pravosuđe. Kada je to napravljeno to je bila jedna institucija kojom su se mnogi ponosili, a za koju evo mogu slobodno reći, jer sam u to vrijeme obnašala dužnost ministrice pravde u Vladi Federacije, kad sam nešto izgovorila onda su me napadali, prozivali, a tada već u samom startu, znači, ovo Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće je postavljalo na dužnosti glavnih tužitelja i na nižim razinama i sudaca ljude koji nisu imali određeno iskustvo, koji nisu došli jednom hijerarhijom u smislu poznavanja pravosuđa od najniže razine, preko viših razina, dovođeni su različite nacionalnosti u određene sredine misleći da će na takav način odgovoriti zadaćama i potrebama neovisnog i profesionalnog pravosuđa. Ubrzo se vidjelo da je to samo dalo i da je bilo kontraefekat, da je dovelo pravosuđe u situaciju gdje danas nitko ne može biti zadovoljan situacijom u pravosuđu. Pogledajte, ja sam neki dan dobila osobno jednu odluku, jednog pravosudnog tijela iz Sarajeva koje donosi odluke temeljem općih zastavnih rokova i to se ubraja u rad pravosudnih institucija. Da li je neko nekoga odžepario, pa je prošao opći zastavni rok itd. to su nekakve informacije o stanju i radu u pravosuđu. Kad je u pitanju, o tome ću kasnije govoriti kada bude, naravno, tematska sjednica. Kad je u pitanju Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće još ću jednom podcrtati, znači da ono nije dalo efekte i nije opravdalo ciljeve koje je uspostaviljeno i na to nitko od nas ne može ni na kakav način preuzeti odgovornost. Za to mogu i trebaju preuzeti odgovornost oni koji su inicirali ovakvu uspostavu. Ali što želim reći? Da i ovaj Zakon unatoč svim našim nezadovoljstvima kad je u pitanju i rad i funcioniranje Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća neće dati rezultate koje mi želimo, ja osobno samo uspostavu neovisnog, profesionalnog, apolitičnog i učinkovitog pravosuđa, pravosuđa u kojem će svaki građanin pred zakonom biti jednak. Ovaj Zakon koji je kolega predložio, po meni je, gotovo temporalnog karaktera, iako u, po pravnom normativno ne stoji da je temporalnog karaktera, ali se odnosi na samo na jedan mandat. Zato sam govorila i mislim da nije imalo nikakvog smisla hitna procedura, jer smo mogli uticati ukoliko smo željeli da možda neke stvari napravimo, pa ako je to iskorak po prestanku ovog prvog mandata, onda smo trebali ostavit mogućnost da Zakon raspravljamo u redovnoj proceduri ili pak u skraćenom postupku, pa da se može intervenirati, pa da možda i učinimo neke stvari, ako mislimo svi zajedno ovdje da je to put za rješenje i za uspostavu i Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća na jedan drugi način, kome je uistinu i jedini zadatak treba biti uspostava neovisnog i profesionalnog pravosuđa. Kada to govorim, jer pogledajte zakon stoji, Zakon o prestanku mandata Visokog sudskog i tužiteljskog vijeća u sadašnjem sastavu. Članak 1. propisuje da prestaje mandat u sadašnjem sastavu. Drugi članak kaže – mandat Vijeća u sadašnjem prestaje danom 15.06. I treći članak kaže – najkasnije do 08.06.2020. pravosudni organi, advokatske komore, institucije, opet sukladno članu 4. onog Zakona o Visokom sudbenom i tužiteljskom vijeću, 28 dužni su provesti postupak novih izbora. Znači šta smo radili ovim, možda se može napraviti, znači, prestaje mandat, definirano je ovim nekim zakonom koga smo izabrali. Jesmo li išta napravili kad je u pitanju Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće, Zakon isti ostaje na snazi, ako se promijeni ovo Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće doće neko drugo i ja osobno mislim kad je u pitanju ovaj Zakon da to možemo u konačnici svesti – nije petak već subota. Hvala lijepa.
Uvaženi zastupnik Osmanović, diskusija. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja sam prihvatio Vaše tumačenje člana 133. Poslovnika i odustao sam od diskusije, mada moje kolegice i kolege ipak su učestvovali u diskusijama, ali što bi rekli teško je biti fin, je li. Prije svega iz ovih diskusija koje su proizašle oko ovog Zakona o VSTV-u, njegovo razmatranje po hitnom postupku, vidjeli smo da svi poslanici se slažu da nešto treba mijenjati kad je u pitanju i pravosuđe i kad je u pitanju Visoko sudsko i tužilačko vijeće. Vrlo mali broj je bio onih, gotovo zanemarljiv, koji su bez neke jake argumentacije pokušali da brane VSTV. Zakon o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću je potpuno jasan, u kojem stoji da Vijeće kao nezavisni i samostalni organ ima zadatak da obezbijedi nezavisno, nepristrasno i profesionalno pravosuđe. Mi smo odbili Izvještaj o radu Visokog sudskog i tužilačkog vijeća za 2017. i 2018. godinu i samim tim smo dali snažnu poruku VSTV-u da nismo zadovoljni sa njegovim radom i da oni ustvari nisu odgovorili zadatku koji je pred njih postavljen Zakon o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću. Rekao sam da je i vrlo nizak stepen povjerenja naših građana u pravosuđe i od koga će naši građani očekivati da se neke stvari promijene, ako ne od najvišeg zakonodavnog tijela, Parlamentarne skupštine BiH. S te strane slažem se sa svim dosadašnjim diskutantima da je zaista ovo krajnje vrijeme da povučemo određene poteze, da uozbiljimo rad Visokog sudskog i tužilačkog vijeća i da im kažemo da mi kao Parlamentarna skupština BiH i te kako pratimo njihov rad i tražimo da zaista budu neovisni, nepristrasni, a prije svega apolitični. Čudne su izjave i ne možemo a da se ne dotaknemo izjava predsjednika Visokog sudskog i tužilačkog vijeća nakon što niko od nas ovdje prisutnih u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH nije glasao za Izvještaj o radu VSTV-a. Njegovo objašnjenje je bilo krajnje neodgovorno, on je pokušao da brani takav naš postupak, da ustvari time što niko nije glasao za Izvještaj pokazuje neku vrstu objektivnosti i nepristrasnosti VSTV-a. Zašto moramo se osvrnuti i personalno na Milana Tegeltiju? Radi se o predsjedniku VSTV-a i on zastupa VSTV, predstavlja ga i nažalost u poslednjem periodu, kao što su moje kolege rekle, imao je značajnih i velikih afera. Ono što smo očekivali i dali smo sasvim dovoljno prostora da predsjednik Visokog sudskog i tužilačkog vijeća kao odgovorna, moralna osoba podnese ostavku nakon one afere koja se nazvala „potikivanje“. Pod dva, nakon što predsjednik VSTV-a nije pokazao visok stepen svoje odgovornosti i moralnosti očekivali smo da Visoko sudsko i tužilačko vijeće u skladu sa zakonom pokrene smjenu predsjednika VSTV-a. Ni to nije urađeno. I naravno, nakon kad uzmemo, što nije, što nismo usvojili Izvještaj o VSTV-u smatram da ova inicijativa kolege Mektića je došla u pravo vrijeme ili kao što neko reče u dvanaest i pet, ali mi moramo povući određene poteze. Kad je u pitanju neke diskusije mojih kolega, evo ovdje Stevandića, vidim da ga nema, povezivanje Stranke demokratske akcije sa ovom inicijativom ili kako reče neke tajne veze sa 29 Srpskom demokratskom strankom, dužan sam pojasniti nekoliko stvari. Tačno da smo mi na sjednici Predsjedništva Stranke demokratske akcije donijeli zaključak da se pokrene smjena predsjednika VSTV-a, ali smo to tražili da se pokrene u skladu sa aktuelnim, važećim Zakonom VSTV-a, nismo očekivali ovakvu inicijativu. Mi smo pokrenuli da, ali da se ide u skladu sa Zakonom o VSTV-u i prema tome apsolutno nije bilo nikakvih kontakata, ni nekih tajnih veza kad je u pitanju ova inicijativa koja je došla od strane kolege Mektića. No ja bi postavio pitanje ovdje, volio bi da je kolega Stevandić ovdje – Zašto kolegi Stevandiću odgovara ovako neprofesionalan VSTV? Zašto kolegi Stevandiću odgovara jedan značajan politički uticaj na rad pravosudnih institucija i zašto kolegi Stevandiću odgovara neučinkovitost pravosudnih institucija u periodu dešavanja '92–'95. godina? I to je pitanje, očigledno da neko ima ovdje i ličnih interesa da nema objektivno, profesionalno pravosuđe koje će staviti Ustav i zakone ove države iznad svakog lidera i svakog političara. S te strane Klub poslanika Stranke demokratske akcije, kao što smo vidjeli iz naših diskusija, će podržati usvajanje ovog Zakona koji je za nas lex specialis, on ne dovodi u pitanje član 6. Zakona o VSTV-u. Ponovo će biti izabrani članovi Visokog sudskog i tužilačkog vijeća po Zakonu o VSTV-u, ali želimo da povučemo potez i uozbiljimo rad te institucije. Hvala.
Hvala. Zastupnik Arnaut, ispravka krivog navoda.
Hvala predsjedavajući. Pa evo u vezi ovoga što je gospodin Osmanović rekao, ja sam potpuno siguran da nije bilo kontakata između SDA i SDS, PDP-a oko ovog Zakona konkretno, ali sam isto tako posve siguran da su postojali opsežni kontakti između SDA i SNSD-a i HDZ-a oko obaranja četiri puta ovdje inicijative da se konstituiše ova komisija, Istražna komisija o stanju u pravosuđu sa posebnim osvrtom, podsjećam, sa posebnim osvrtom na sposobnost ovog saziva VSTV-a da odgovori izazovima Bosne i Hercegovine na put ka Evropskoj uniji. Ta Komisija je osnovana nakon one afere „potkivanje“, zaustavljeno je njeno konstituisanje, jer sekretar nije u skladu sa obavezama iz Poslovnika sazvao konstituirajuću sjednicu. Četiri puta smo ovdje imali na glasanju pokušaj da se konstituiše ta sjednica, ta Komisija istražna, i četiri puta su SDA, SNSD i HDZ skupa oborili te pokušaje, tako da sam ja posve siguran da su ti kontakti ne samo postojali, nego bili veoma opsežni i strateški u prirodi. I zbog toga zaista ne mogu baš da slušam ove priče, eto kako SDA godinama, šta li već, mjesecima ukazuje, pokušava, ne glasa za izvještaj. To oko ne glasanja za izvještaj isti je argument SNSD-a, HDZ-a i SDA, potpuno isti argument imate, da ste kao za to da se popravi zato što kontinuirano glasate protiv izvještaja, a kad treba nešto konkretno uradit poput konstituisanja Komisije čiji je zadatak bio da istraži sve probleme, da sasluša svjedoke, da razmotri sve relevantne izvještaje, onda nešto ponudi [[govornik se upozorava na vrijeme]] četiri puta skupa sa SNSD-om i HDZ-om ste oborili te pokušaje. Hvala.
Uvaženi zastupnik Osmanović, ispravka krivog navoda. 30
Hvala predsjedavajući. Mislim da jako je nekorektno kolega Arnaut kad su u pitanju rad institucija Bosne i Hercegovine, posebno pravosudnih institucija stavljati u isti koš SDA, SNSD i druge političke stranke koje ste nabrojali. Vi znate našu opredeljenost kad su u pitanju podrška tim institucijama, ali očigledno da Vi imate kompleks od SDA, ali hajde što imate kompleks od SDA, ali Vi imate kompleks i od SBiH i SBB-a i s te strane Vam ja ne mogu puno u tom pravcu pomoći. Hvala.
Zastupnica Novaković-Bursać, ispravka krivog navoda.
Uvaženi predsjedavajući, malo je krivog navoda, malo potvrda. Skrećem pažnju na izjavu gospodina Arnauta kako je siguran da nije bilo kontakta između SDS-a i SDA, izgleda da u tom kontaktu gospodin, gospoda iz Naše stranke drži svijeću, pa znaju kako ide i vrlo su upućeni u te kontakte čim su to sa takvom sigurnošću mogu da govore o tom kontaktu, što je stvarno i u javnosti, pogotovo nama iz Republike Srpske postaje više nego jasno. Drugo što se tiče da je inicijativa, a ovo ću da potvrdim gospodina Adila Osmanovića, da kaže da je inicijativa gospodina Mektića došla u pravo vrijeme. Jeste iz perspektive potpredsjednika SDA, odlično je došla inicijativa i prijedlog gospodina Mektića da podrži lijepo i provede on kao barjaktar Zaključka broj 11 Predsjedništva SDA i kao što vidim podržaše i kolege iz SDS-a i PDP-a na ovom glasanju. Također, evo želim da kažem, da potvrdim i ovo kad reče gospodin Adil Osmanović da nije SDA i SNSD ne mogu po pitanju pravosuđa da budu u istom košu. Pa ne možemo, s tim samo na način da mi već u kontinuitetu ukazujemo na strukturalne probleme, ukazujemo da, evo sad moram to izgovoriti iako sam se čuvala ove rečenice, da mi nigdje nemamo nadležnosti pravosuđa u Ustavu BiH na nivo zajedničkih organa ili na nivou organa Bosne i Hercegovine. Prema tome nemojte nas trpati u situaciju kakva vama, na koju ste, moram da kažem, navikli da onako kako vam se politički i personalno u kom trenutku učini, da pohvatate ovo, ove neke partnere, između ostalih i ove, nažalost, kolege naše iz Republike Srpske, pa da onda pokušavate podesiti situaciju u ovoj zemlji [[govornik se upozorava na vrijeme]] kako vama, kako je vi politički vidite. Nema ovo veze sa stvarnim [[govornik se upozorava na vrijeme]] promjenama za rješenjem gorućeg, slažem se, problema pravosuđa [[govornik se upozorava na vrijeme]] funkcionisanja pravnog sistema u ovoj državi, ima isključivo veze sa politikom [[govornik se upozorava na vrijeme]] SDA proklamovanom u zaključcima. Hvala.
Uvaženi zastupnik Osmanović, ispravka krivog navoda.
Kolegice Bursać, drago mi je da Vi tako pomno pratite i čitate zaključke SDA. Nemamo mi ovdje kao Klub poslanika SDA problem da podržimo svaku dobru ideju, inicijativu od bilo koje političke stranke da dolazi. Ovo je po nama, po našoj procjeni dobra inicijativa isto kao 31 što je bila vaša dobra inicijativa kad je u pitanju ANP i Program reformi, mi smo to podržali. Prema tome podržaćemo svaku vašu dobru inicijativu koja dolazi i od SDS-a i PDP-a i SNSD- a, mi ćemo kao Klub poslanika i naši funkcioneri u drugim institucijama podržati. Hvala vam.
Uvažena zastupnica Čolo, diskusija.
Hvala lijepo predsjedavajući. Da bi pravosudni sistem u jednoj državi bio nezavisan i nepristrasan i organ koji bira taj pravosudni sistem trebe da bude nezavisan i nepristrasan i to stoji u našem Zakonu o VSTV-u, ali pod nezavisnošću i nepristrasnošću se podrazumijeva i utisak koji taj sistem ostavlja u javnosti. Da li u javnosti taj sistem stvarno ostavlja utisak da je nazavisan i nepristrasan? U ovom slučaju mislim da VSTV takav, takvu percepciju nema u javnosti i zbog toga je potrebno smjeniti ovaj sastav VSTV-a i u narednom periodu, ovo jeste zakon temporalnog karaktera i on važi samo dok se ne smjeni sastav ovog VSTV-a i dok se ne imenuju novi članovi Vijeća. U tom periodu imamo dovoljno prostora da postupimo po preporukama iz Pribeovog izvještaja o ovome što je govorila kolegica Bursać-Novaković, znači da donesemo i zakon o izmjenama i dopunama Zakona o VSTV-u i da eventualno predvidimo drugačiji način izbora članova VSTV-a. Hvala.
Uvaženi zastupnik Begić, diskusija. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, evo budući da su druge kolege uglavnom kazale ono što sam ja mislio, ovaj, i ja ću biti znatno kraći. Dakle, jasno je da je zakon lex specialis, svojevrsni lex specialis i da jeste temporalnog karaktera, nema tu sistemskih rješenja. Evo ja sam na jednoj od prošlih sjednica najavio da će Klub zastupnika Demokratske fronte, naravno, u redovnu zakonodavnu proceduru uputiti prijedlog izmjena i dopuna Zakona o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću i to ćete moći i očekivati do kraja iduće sedmice. Naravno, taj prijedlog zakona će sadržavati sistemska rješenja kada je riječ o ovoj problematici i naravno svaki zastupnik i svaki klub će imati pravo u redovnoj zakonodavnoj proceduri i da daje svoje prijedloge i da se na tome radi. Molim vas, dajte i da razbijemo tu famu više ko se s kim čuje, ko se s kim ne čuje, ko s kim radi, odma da vam kažem ja se čujem sa svima i volio bi da sarađujem sa svima. Ja ovdje vidim da smo mi kolege, da smo na istom putu i da treba nešto da uradimo, iz prostog razloga jer mi ne smijemo da talačimo stanovništvo ove zemlje. Maloprije sam pomenuo Francusku deklaraciju koja je, se davno smatra i međunarodnim standardom u oblasti ljudskih prava, otpor tlačenju je zapravo svrha političkog udruživanja i neotuđivo pravo. Ako mi ne koristimo, ne koristimo dakle sredstva i mehanizme koji su nam na raspolaganju, pa i donošenja ovakve vrste lex specialis zakona u hitnim slučajevima, onda mi skupa sa drugim institucijama tlačimo ovo stanovništvo. Američka deklaracija o nezavisnosti koja je i danas kamen temeljac ustavnosti Sjedinjenih Američkih Država kao jedne velike demokratije, navodi kao dužnost svakog građanina, odnosno građana SAD-a da kada dugački niz povreda institucija vlasti pokaže 32 namjeru podvrgnut ih potpunoj samovlasti, dužnost svakog građanina je zbaciti takvu vlast. Ako mi ne budemo radili svoj posao onda građani ove zemlje imaju demokratsko pravo i nas da zbace, a raditi svoj posao, između ostalog, znači i koristiti ovakvu mogućnost donošenja i lex specialis temporalnih zakona da bi se neke, odgovorilo na neke hitne pojave. Što ne znači da ćemo mi sjediti besposleni, mi ćemo u proceduru staviti i zajednički raditi na sistemskim rješenjima koja će otkloniti sve nedoumice na jedan sistemski i uređen način za neki budući period. Eto toliko, hvala vam lijepo.
Uvaženi zastupnik Nikšić.... Helez, diskusija. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući samo da me ne posvađate sa predsjednikom. Znači, uvaženi predsjedavajući, dopredsjedavajući, predstavnici Vijeća ministara, dame i gospodo zastupnici. Pa evo pravo da vam kažem ja sam dugo razmišljao da li podržati ili ne podržati ovaj Zakon, prvo po hitnoj proceduri, a evo sada i kao zakonsko rješenje, iz prostog razloga što znam kako mi sporo donosimo i kako mi poštujemo rokove. Jedno, što nismo nešto navikli da to radimo, a drugo zbog ustavne strukture Bosne i Hercegovine, ali evo ipak sam odlučio da kažem da ću podržati ovo zakonsko rješenje, jer ono kad kažu ako ne donesemo na vrijeme može bit pravna anarhija. Ovo sad što imamo ovo je dobrim dijelom gore od pravne anarhije. Znamo svi kako je uspostavljeno Visoko sudsko i tužilačko vijeće i u početku je to i ličilo na nešto, dok ljudi nisu shvatili da su jednostavno otuđeni centar moći, da nema niko utjecaja na njih. Što je veća tragedija, znači oni su pod direktnim političkim utjecajem i odma da kažem, ona narodna ima, nije ovdje ničije maslo za Ramazana od političkih stranaka. Sad se dešavaju gore stvari, predsjednik Visokog sudskog i tužilačkog vijeća čak se viđa po sarajevskim kafanama sa nekakvim ljudima iz kriminalnog miljea, tako da centar moći polako seli iz političkih stranaka tmo gdje je, gdje mu je najgore mjesto i postaje potpuno otuđen i od politike i od svakoga i zato podržavam ovo što je predložio kolega Mektić, jer je to urgentno, jer je to hitno. Čuo sam od jednog kolege, kaže ovako – pa onda će svako imati mogućnost da nazove sudiju i tužioca. A je li to sad ima samo neko mogućnost? I šta je bolje da može svako ili da može samo neko i da pravimo selekciju? Još sam jednu glupost čuo od istog čovjeka, gledao sam ovu prenos direktni Narodnu skupštinu Republike Srpske, kad kaže – pa ljudi moji mi nemamo vitalnog nacionalnog interesa u Ustavnom sudu. Pazite, u sudu vitalni nacionalni interes, pa tu glupost od rođenja tako nisam čuo. Ubije čovjek pet ljudi i onda kaže to je vitalni nacionalni interes Bošnjaka ili Srba itd. Ali evo svašta se čovjek nasluša u, je li, u životu. Gledajte i ovo, ovo je jedna zamka, kad se glasalo o Izvještaju VSTV-a pa je, skoro svi smo bili protiv, nisu isti motivi bili određenih stranaka što su bili protiv i tu je različit motiv pozicije i opozicije, a različit motiv nekih stranaka iz RS-a, pogotovu kada je većina u pitanju, evo vidimo ovdje da se ne slaže ni ova koalicija, ali nije to jedino oko čega se ne slažu. Znači, podržaću ovaj Zakon i ako ništa da pokažemo ovima što ljetuju, što se sunčaju, znači, na jednoj hemisferi je sad ljeto, dok mi raspravljamo da kažemo im da i te kako možemo da se ovdje zakoni donose, da vratimo stvari tamo gdje im je mjesto. Hvala. 33
Hvala. Uvaženi zastupnik Nikšić, diskusija.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa ja ću ponoviti neke stvari koje sam govorio kad je bio Izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog vijeća. Dakle, jedna je činjenica, reformu pravosuđa su vodili u Bosni i Hercegovini predvodili i donosili ključne odluke, i to se potpuno slažem s uvaženom zastupnicom Krišto, predstavnici međunarodnih institucija. Dobro se sjećam, tad sam, današnja zastupnica je tad bila ministrica, ja sam vodio Obor za pravdu i opštu upravu u Federalnom parlamentu, mi smo prvi put srušili tu, taj zakon i reformu u Federalnom parlamentu. Nakon toga nema kakav pritisak nije izvršen, ovaj, dakle na mene lično, sastanci, sve što je bilo tih stranaca dolazili su i normalno domaćih, dolazili su u SDP da naprave pritisak oko toga i nakon toga je praktično zakon silom izglasan. Dakle, ... dakle to nije bila moja pamet, to su mene upozorili ljudi, predsjednici sudova redovnih i sudova za prekršaje u šta idemo, u kakvu avanturu idemo donošenjem tih zakona. Nažalost, ljudi koji tu rade pokazali su da su bili potpuno u pravu, danas smo tu gdje jesmo i ovo je, po meni, najgora reforma urađena u Bosni i Hercegovini, za razliku, recimo, od reforme odbrane ili od reforme policije, koja takođe nije u najboljem stanju, ali je puno bolje stanje nego kad je u pitanju pravosuđe. O iskustvima dok sam vodio Vladu narušen nam je bio nacionalni balans i mi idemo na sud, tražimo privremenu mjeru i sudinica odbija naš zahtjev pozivajući se na odredbe Ustava koje su prije 10 godina promijenjene, prvo amandmanima visokog predstavnika, a onda potvrđene i u Federalnom parlamentu. Nije ona, ovaj, bila neinformirana, znala je ona za te amandmane, ali je bila politički instruirana. I poslije tri mjeseca to Visoko sudsko i tužilačko vijeće tu sudinicu, za koju sam ja, dakle, izađem na press i kažem – je li moguće da ne zna. Onda dobijem upozorenje od Visokog sudskog i tužilačkog vijeća da se mijenja, da vršim pritisak na nezavisno pravosuđe i da bi mogao dobiti krivičnu prijavu, ne od ovog saziva od prethodnog saziva Visokog sudskog i tužilačkog vijeća. I nakon tri mjeseca ta sudinica ode u Vrhovni sud Federacija BiH. E zato sam bio suzdržan kod donošenja, kod hitnosti procedure, apsolutno podržavam da treba uvesti reda, apsolutno podržavam da treba promijeniti ovo što sada imamo i kad je u pitanju izbor Visokog sudskog i tužilačkog vijeća, a bogami i nosilaca pravosudnih institucija i zato smatram da baš, ovaj, teško možemo postići efekat donošenjem ovog Zakona danas. Kakva je garancija da će novo Visoko sudsko i tužilačko vijeće biti bolje od ovog sad koje imamo, jer maloprije sam vam rekao kakvo je bilo ono prethodni, pa sad imamo ovo, postavlja se kako koje dođe sve gore. Kakva je garancija da ponovo neće biti neki članovi Visokog sudskog i tužilačkog vijeća izabrani od strane Udruženja sudija i tužilaca u Visoko sudsko i tužilačko vijeće? Možda ćemo mi, i hoćemo i evo u redu je, pokazati da imamo vlast ovdje u Predstavničkom domu da se pita, evo neće baš ispasti parlamentarna većina, ali ima neka većina da donese taj zakon, ali da se ne lažemo taj zakon nema nikakve šanse da prođe u Domu naroda. Šta smo postigli, koji efekat? Ovaj, .... i ja zato smatram, dakle ne, potpuno podržavam, ponavljam, da treba uvesti reda, razriješiti sve ova pitanja i izbora Visokog sudskog i tužilačkog vijeća, ja zaista mislim. Pa dakle, u Hrvatskoj glavnog tužioca bira Sabor, u Srbiji glavnog tužioca i predsjednike sudova bira Narodna skupština, a mi kao nismo na tom demokratskom nivou da možemo mi birati tužioce, nego treba pet sudija i tužilaca, pet advokata i pet, pa što su to oni nešto pozvaniji da o tome odlučuju nego ovaj Parlament i nego zastupnici u ... dakle, parlamenata na svim, na svim nivoima. Zato smatram da je vrlo važno da uđemo u studiozno, 34 u rješavanje ovih problema, evo ako će nešto doprinijeti današnje donošenje zakona, neka ide u tom pravcu, smatram da neće jer sam prilično uvjerene da zakon neće proći u Domu naroda i zbog toga smatram da je važnije da probamo doći do zakonskih rješenja koja ćemo svi podržati i koja realno mogu proći, a koja će uvesti reda i u izbor i formiranje Visokog sudskog i tužilačkog vijeća, njihove nadležnosti, a bogami i izbog čelnika tužilaštava, koji bi onda drugačije se odnosili prema izvještajima, a ne ne bi dolazili na radna tijela Parlamenta i dolazili na Parlament da podnesu izvještaj o svom radu. Hvala.
Uvaženi zastupnik Stevandić, diskusija.
Hvala lijepo. Pa u uvodnoj diskusiji o hitnosti Zakona sam rekao dovoljno, sada bi htio da kažem nešto o samom meritumu Zakona što ... priprema pravni tim Ujedinjene Srpske. Znači, član 2. prestanak mandata i član 3. najkasnije do 08.06. pravosudni organi, komore, institucije Bosne i Hercegovine koji biraju članove Vijeće saglasno članu 4. Zakona o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću dužni su provesti postupak izbora novih članova Vijeća. Pa ko kaže da neće izabrati iste ove? Ko kaže da neće izabrati iste ove koje su već jednom izabrali i da neće biti toliko principijelni i da kažu, neće njima političari određivati koga će oni izabrati? To je logičan zaključak. A kad sam govorio u početku, pa me mnogi niste razumjeli i neki su ušli i u neku, da kažemo, ličnu diskvalifikaciju, to ću se obratiti posebno na kraju govora kolegi Osmanoviću. Ako hoćete suverenitet Parlamenta onda mijenjate zakon i vraćate Parlamentu snagu, pa ćemo birati članove Visokog sudskog i tužilačkog savjeta kao Američki, Srpski parlament ili Hrvatski, pa ćemo ih birati u Narednoj skupštini, u Federalnoj skupštini i ovdje u Parlamentarnoj skupštini. A ovaj Zakon u ovoj formi pravi od nas ljude koji ćemo se sutra posvetiti da mi lobiramo po sudovima i to da prođe neko naš u Visoki sudski i tužilački savjet, pa pravi od nas nekog ko je dva puta niži od statusa u kome trenutno jesmo, jer tako se to radi, tako se biraju, samo što je to lobiranje uglavnom vezano za njihove međusobne odnose u sudovima i tužilaštvima. Pa ćemo se sad i mi umješati sa ovim Zakonom, daj da i mi nekog izlobiramo i dobićemo isto tijelo sa istom strukturom, sa istom suštinom koje je izabrao neko drugi, koji je rezultat, da kažemo, izbora od, u zavisnosti od ugleda u samoj tužilačkoj, advokatskoj i drugoj struci, i mi ćemo iz Parlamenta ostati u potpuno istoj poziciji da možda za koju godinu opet kažemo kako to ne valja. Zato sam rekao da je rješenje strukturalni dijalog, rješenje novi zakon, rješenje je da biramo i sudije i tužioce i Visoki sudski i tužilački savjet ako treba da ih potvrđujemo u parlamentima, da to vratimo tamo gdje postoji izvorni suverenitet onih koje je narod izabrao. Tako mi vraćamo autoritet narodnih poslanika i autoritet Parlamenta u kome pripadamo. A ovaj revolucionarni način nas opet stavlja u podređeni polažaj, to je suština i to se ne može negirati i nemojte molim vas, ono što se kaže, ne ubijajte glasnika ako vam se ne sviđa vijest. Ako vam se ne sviđa što neko govori nemojte odma za kamen i nemojte ići na neku ličnu diskvalifikaciju, to je besmisleno. Evo kolega Osmanoviću, ja imam tih koji meni kače te neke pridjeva, šta ja znam, malo malo pa na nekim mrežama napišu, ne znam, crveni kombi ....Ja priznajem svaki sud i ovaj i Haški i taj novi koji vi formirate prijeki, ako hoćete, i ovaj koji formira Mektić, i molim vas do sada nisam imao nijednu optužnicu, nijedno okrivljenje, ništa i nemojte mi ovdje praviti probleme, jer kad vi nekoga osumnjičite ovdje onda ima ih koji će na mrežama prijetiti. Ja imam 35 ljude kojima se sudi u Belgiji jel' su prijetili meni i mojoj porodici, zato što je neko, a ima ih i prisutnih, svašta izgovorio na nekoj televiziji. Svako svakome može da podmetne šta god hoće, a pogotovo ako se sa njim politički ne slaže, dajte da mu nakalemimo koliko god hoće, pa nek mu onda prijete razni ekstremisti da će mu pobiti porodicu, to nije politika. Politika je da ovdje raspravljamo o meritumu stvari, ja vam ponavljam, ovaj Zakon kad ga usvojite, bez obzira što on će proizvesti negativna rješenja bez obzira što će, slažem se kolega Nikšiću, pasti u Domu naroda, naravno da će pasti neće proći, vama je potpuno jasna konstalacija klubova, svi ..., svi vi to znate. Al' sad na ovaj način targetirate članove Visokog sudskog i tužilačkog savjeta i stvarate još jednu novu, da kažemo, ovaj napetu situaciju između njih i nas, umjesto da mi budemo neko ko je iznad toga. I ja vas najljepše molim, kad vam se nešto ... što neko nešto kaže, kažete drugačije, ne slažete se, glasate drugačije, nemojte da se spustamo na primitivni nivo ličnih uvreda, diskvalifikacija i targetiranja, to je onda, da kažemo, prenošenje stvari koje duboko zadiru i u privatni i u porodični i u svaki drugi život, pa na kraju krajeva i u nečiju bezbjednost i sigurnost. Evo ja vas to najljepše molim i stvarno vas to molim. A inače, možete provjeriti sve živo, u tužilaštvu, sudu, gdje god stali i ako hoćete da prijavite, sve možete i pozivam vas ako ima i zrno sumnje bilo koga, al' nemojte da ovdje stvaramo ljudima etiketu koja sutradan utiče na njihovu sigurnosti na sigurnost njihove porodice, nemojte to da radite. Ovo sam sve morao da pričam sa gospodinom Mektićem na sudu, nema potrebe da, ovaj, da to spuštamo na taj nivo, ali evo politički. Gospodin Mektić ima pravo da podnese ovakav zahtjev, ima pravo da misli da je ovo rješenje, ja mislim da je ovo katastrofa, da ovo je stvar ličnih frustracija i percepcija i to su naša dva mišljenja. On će naći način da ima podršku, vi ćete to ovdje izglasati, to je sve legitimno, pašće u Domu naroda i ajte recite gdje smo onda, haj da vidimo gdje smo onda, šta smo mi to kao Parlament, najodgovornije tijelo, vrhovni zakondavni ... postigli, pa se onda sjetite i diskusije gospodina Lovrinovića i gospodina Nikšića i evo da još nekoga, ovaj, spomenem, mislim da je i, da ne pogriješim nisam čitavo vrijeme bio u sali. Znači, molim vas smatram da je ovo u suprotnosti s onim što mi svi imamo želju i gdje se isto, po meni, isto nadamo i mislimo i ja i sve kolege iz pozicije i opozicije, da parlamenti svojim suverenitetom, subjektivitetom biraju ili utiču na izbor članova Visokog sudskog i tužilačkog savjeta i sudija i tužioca. Ako je to američki, evropski princip, ne znam zašto bi i mi sami sebe derogirali. Kao što sam govorio za Ustavni sud, u ovom momentu tri strana sudija su derogiranje suvereniteta Bosne i Hercegovine. Nije logično da ako hoćete taj suverenitet podržavate strane sudije, jer oni mogu ove godine nešto pomoći, kako se zove, nekoj ideji bošnjačke političke partije ili da kažemo svih Bošnjaka, za dve-tri godine promijeni se geopolitička situacija biće protiv, a to je tako kad dozvolite drugima da s vama upravljaju, pa vam se ove godine sviđa, al' iduće godine vam se ne sviđa. A povratak izvornim principima na kojima postoji ova zemlja, saglasnost naroda entiteta to mora da bude u svakoj instituciji, čim dislocirate neku instituciju gdje toga nema vi ste napravili mjesto odakle se, da kažemo, inputira kriza. Ja sam zaista zainteresovan da mi o svemu razgovaramo, da nađemo najbolje sudije, najbolje tužioce i najbolji Visoki sudski i tužilački savjet, ali molim vas imam potpuno pravo da vam kažem da smatram da ovo ne da nije put nego da će biti, proizvesti mnogo gore efekte. Najviše hvala.
Uvaženi zastupnik Helez, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. 36 Pa malo je neobična moja ispravka krivog navoda, to sam često radio i u Federalnom parlamentu. Kolega je li Stevandić, jeste, ne kaže sam ja sam htjeo, muški rod se kaže ja sam htio, a ženski ja sam htjela.
[[nije uključen mikrofon]] Evo htio sam.
Evo, drago mi je da je shvatio i brzo uči. Druga stvar, suštinske prirode, u jednoj emisiji slušao sam gospodina Bakira Izetbegovića kad su ga pitali – optužuju Vas da ste izglasali četvrtog delegata u Domu naroda u Klubu Srba. Ona je rekao – tri, četiri su potpuno ista. Gledao sam, odgovorno tvredim, evo sad na primjeru da nisu ista, da SNSD ima samo tri u Klubu Srba u Domu naroda ovaj Zakon bi prošao što se tiče SNSD-a, a kad imaju četiri taj koji im je SDA izglasala ne može proći i neće proći i to da javnost zna. Hvala lijepo.
Zastupnik Osmanović, ispravka krivog navoda.
Hvala predsjedavajući. Vidim da Vas je, Stevandiću, dotakla ova moja diskusija, niste odavno tako bili nervozni, Vi ste inače smiren političar, s razlogom naravno, s razlogom. Ako možete kazati da je ovo primitivan nivo iznošenja argumenata i samo sam rekao, Vaš ratni period '92 - '95. godina, ne znam kako nazvat ako je ovo primitivna diskusija, kako nazvati Vaše postupke u tom periodu, u Kotor Varošu crveni kombi itd. i s razlogom ste tako nervozni. Kolega Stevandiću, Vi se ovdje zaklinjete da Vam je u interesu kao svima nama da napravimo nepristrasno, profesionalno pravosuđe Bosne i Hercegovine. Ali kolega Stevandiću, Vi nikada niste došli na početak zasjedanja Parlamentarne skupštine Zastupničkog doma, da ne slušate himnu Bosne i Hercegovine, a ovamo se zaklinjete da ste spremni da pravite institucije Bosne i Hercegovine. Vama smeta da slušate himnu Bosne i Hercegovine zajedno sa svim ovdje kolegama, a onda raspravljate da napravimo nepristrasno, profesionalno pravosuđe. Budite jasni, nemate čiste namjere, jedno pričate, drugo radite. Da iskoristim i kolegi Helezu. Četiri delegata, evo sjede ovdje i iz SDS-a i PDP-a, male su nijanse, male, vrlo tanka nijansa između SDS-a, PDP-a i SNSD-a, znate, vrlo malo, ja to znam, ja sam deset godina radio u Banjaluci. Pokrenite neko pitanje Helezu kad je u pitanju Republika Srpska, pokrenite neko pitanje kad je u pitanju genocid u Srebrenici, pokrenite neko pitanje kad je u pitanju etničko čišćenje u Prijedoru, vidjećete kakve su to vrlo male nijanse. Pitanje je sad kako bi se sve ovo odvijalo i da je drugi delegat tamo, ali o tom da dalje ne raspravljam. Hvala.
Uvaženi zastupnik Nenad Stevandić. 37 Ja vas inače molim da se vratimo na suštinu tačke dnevnog reda, suštinu Zakona, malo se odmičemo od same tematike. Izvolite.
Odmakao se gospodin Osmanović, ja sam govorio i prvi put i drugi put isključivo o Zakonu, a on je i prvi put i drugi put pokušao neke lične diskvalifikacije. Kolega Osmanoviću, znači imate u dokumentima Suda BiH i Haškog suda, ali imate pet vozača crvenog kombija, imaju ljudi imena i prezimena i niko ih ni za što nije osumnjičio, ali neko je mislio da će mene dodatno targetirati kad je to napisao. I Vi to sad ponavljate kao papagaj, pročitajte ili ako nešto sumnjate pa prijavite, meni to zaista ne smeta, ali smeta mi to targetiranje koje motiviše ekstremiste da prijete ljudima i govorim Vam to vrlo ozbiljno. Ne pada mi na pamet da .... Što se tiče himne Bosne i Hercegovine, iznijeli ste takođe neistinu. Ja možda nisam bio jednom ili dva puta, a uglavnom sam bio. Prema tome Vi, ali ako je Vama lakše da ne budem, nema problema ja ću uvijek doći poslije. Znači, niste u pravu, morate znati da govorite stvari koje nisu istinite, provjerite fino, evo imate gospodina Zvizdića, gospođu Krišto, Radmanovića, provjerite ima snimak skupština, znači to nije tačno. Ali ako će Vama biti lakše, ja ću Vama ispuniti želju, ispuniću Vam želju i da Vam možda izvadim neke papire da vidite Vi da to što Vi pričate da je to neistina. A to su lične stvari targetiranja van merituma, ako Vam se ne sviđa šta ja pričam, nemojte spinovati laži o meni, ja pričam ono zašto sam dobio glasove, to nije usmjereno protiv Bošnjaka, nije protiv Hrvata, nije protiv Bosne i Hercegovine, to je moje izvorno pravo da pričam. A ovo što govorim o Visokom sudskom i tužilačkom savjetu i načinu izbora sudija, to je u interesu sve i jednog naroda i sve jedne političke partije i u Vašem interesu. Druga je stvar što Vi od trenutne potrebe da to eksponirate kao nešto za obračun sa ljudima u Visokom sudskom i tužilačkom savjetu, koji je najavio gospodin Izetbegović pre sedam dana i napisano u zaključcima SDA, nastavio kolega Mektić, ovaj, sadašnjim ovim Zakonom, to su druge priče i ja govorim o struci i o meritumu i ovo su mi pripremili ozbiljni ljudi. Sve što je lično nije pošteno da unosite u ono što Vam se ne sviđa u moje tumačenje o ovome Zakonu.
Uvaženi zastupnik Helez, ispravka krivog navoda.
Hvala gospodine predsjedavajući. Gospodine Osmanoviću, za ostalo ne znam kad je Stevandić u pitanju, ali kad je himna ispred mene stoji, gledam ga tako je gord, ponosit, kad svira himna samo što ne zapjeva, ja stvarno govorim kako jeste, Bosne i Hercegovine i tu poštujem, uvažavam. A kada je u pitanju Vaš argument SNSD i SDS da je to isto, pa ja ne znam jeste Vi sjedili danas ovdje, čovjek, Mektiću jeste Vi pripadnik SDS-a, član, čovjek iz SDS-a podnosi i prošao bi Zakon da nemaju četiri delegata SNSD i vidite da nije isto. Ne znam, mislim to predškolsko vaspitanje može da shvati, nije isto.
Uvaženi zastupnik Adil Osmanović.
[[nije uključen mikrofon]] 38
Ne, ne može zato što je, ovaj, bile su do sada kolke ..., četiri. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne može, može samo povreda Poslovnika, naravno. Dobro, hvala. Idemo, Jasmin Ermić diskusija.
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo, pokušat ću se vratiti tački dnevnog reda. Zakonom o VSTV-u, članom 3. utvrđeno je sljedeće – Vijeće kao nezavisni i samostalni organ ima zadatak da osigura nezavisno, nepristrasno i profesionalno pravosuđe kako je propisano u članu 17. ovog Zakona. Također, u članu 4. propisano je da članovi Vijeća su osobe visokih moralnih kvaliteta i profesionalne nepristrasnosti poznate po djelotvornosti, stručnosti i profesionalnoj nepristrasnosti. Prema tome, mi ovu slabost pravosudnog sistema ne možemo i ne trebamo promatrati na način da imamo slabosti u zakonodavnom okviru ili u zakonu. Kao što ste čuli, da su se predstavnici i svi članovi pravosudnih organa ponašali odgovorno i onako kako je to utvrđeno ovim Zakonom mi ne bi danas imali ovu tačku dnevnog reda, ja sam u to ubijeđen. Međutim, kako to nije bilo tako i kako je prošao jedan određeni vremenski period došlo se u situaciju da građani ove države nemaju povjerenje u pravosudne institucije i općenito u pravosudni sistem što znači da se neke stvari moraju mijenjati. Što se treba mijenati? Treba se mijenjati ono što je uzrokovalo tako stanje. Znači, nije uzrokovao Zakon o VSTV-u nego neodgovornost i neprovođenje tog Zakona od strane oni koji su trebali provoditi zakon. I zbog toga mi trebamo danas da smijenimo postojeći saziv VSTV-a, da imenujemo novi, pa da im damo šansu, da vidimo kako će raditi. Ovo je poruka svima onima koji u budućnosti se ne budu ponašali odgovorno, profesionalno i nepristrasno, da će biti smjenjeni. Da ima mogućnost i da ima ova krajnja mjera na kraju krajeva. Ovo je krajnja mjera, ovo je neki vapaj za pravdom da bi se pravosudne institucije i pravosudni sistem učinio dostupnim svim građanima u ovoj državi na jednak način. U skladu s tim, ja u cjelosti podržavam ovo zakonodavno rješenje. Nadam se da nećemo doći u situacije koje su ovdje najavljivane u neku anarhiju, jer ako su odgovorni, a ja smatram da ima najveći broj odgovornih nosilaca pravosudnih funkcija, onda će se i u ovim propisanim rokovima izvršiti imenovanje i doćemo do novog saziva VSTV-a, te ćemo kroz i stukturalni dijalog i kroz dijalog koji će biti na tematskoj sjednici utvrditi smjernice za nove zakonodavne, za nova zakonodavna rješenja i to će biti prilika da svi opet sudjelujemo u kreiranju tog Zakona ako smatramo da ovaj Zakon koji sada imamo je nametnut. Međutim, iako je nametnut on je dobro postavljen, ali nažalost zloupotrebljen je i nije se dosljedno provodio. Hvala.
Uvaženi zastupnik Lovrinović, diskusija.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. 39 Htio sam samo u ovoj raspravi o meritumu skrenuti pozornost na nekoliko stvari koje nam je rekao Zakonodavno-pravni sektor, a pošto smo mi, je li, na tragu tih evropskih rješenja za sve naše zakone, kaže ovdje u Mišljenju svom Zakonodavno-pravni sektor da je od Direkcije za evropske integracije o usklađenosti Zakona, Prijedloga zakona sa evropskim standardima trebao pribaviti Kolegij. Vjerovatno Kolegij sad nije ni mogao jer je to bio hitni postupak. Dakle, on govori o tome da, o formi Zakona, da nije trebao imati poglavlje itd., o čemu se nešto govorili gospođa Krišto i druge kolege pa mi se čini da je u suštini ovoga Zakona sad nakon što smo se dogovorili odnosno što ste te izglasali da se radi po hitnom postupku besmislno govoriti. Ali na nekoliko komentara, odnosno rasprava koje su kolege govorile, recimo gospodin Genjac, Osmanović pa možda dijelom sad i Emrić i neki drugi, da eto tako frustrirana javnost, da ona očekuje da javnost nije zadovoljna itd., itd. s tim što bih ja volio da možda sljedeći put kad budemo razgovarali o nekom zakonu neko donese ovdje definiciju javnosti pa da ja znam šta je ta javnost kako bih mogao i ja sa nekim svojim prijedlogom zadovoljiti tu javnost. Ali se nadam, također, da kad uskoro uputimo u proceduru Zakon o izmjenama i dopunama Izbornoga zakona, da će također se ispoštovati bilo neke javnosti odlukama Ustavnog suda koje su tamo donesene pa ja, evo, čvrsto vjerujem da se i tad se poslušati glas javnosti. I sad ću, znači, nećete se ljutiti, u ovih osam minuta do kraja mog prava da govorim govoriti da mi nismo govorili o dobrom stanju u pravosuđu, niti smo branili stanje u pravosuđu, niti u VSTV-u, nego smo govorili da ovo ne treba donositi po hitnom postupku. Sad ću to ponavljati ovih osam minuta do kraja mog prava, je li tako gospodine Mehmedoviću?
/nije uključen mikrofon/
A što ne bi? Jednostavno, vama nije jasno. I četri puta smo gospodine Arnaut branili, dakle, zakonito djelovanje ovoga Parlamenta, nema ga, ima ga, vratio se, dakle, četri puta koja se spomenuli, mi smo branili zakonitost rada ovog Parlamenta jer mi takav zaključak nismo mogli donijeti po zakonu na kojem ste Vi insistirali. Tako da, evo, sad ću se opet vratiti da ponavljam, mi nismo, dakle, branili stanje u pravosuđu, niti u VSTV-u, mi smo tražili da se ovo ne radi po žurnom postupku. Hoću li još dalje? Neću da vas ne maltretiram više. Hvala ljepo.
Uvaženi zastupnik Mektić, diskusija. Vi ste u prvom javljaju uglavnom sve obrazložili, tako da se nadam da će ovo biti koncizno. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pa vidim da se Predlog ovog zakona za koji sam ja pokrenuo incijativu stavlja u razne i nepotrebne, da ne kažem, bezvezne kontekste. Povezuje se hipotetički ne znam ni ja sa čim više. Posebno želim da kažem da ovaj, ova moja incijativa nema nikakve veze sa nekim, hajde da kažem tako, posljednjim dešavanjima ovdje u Bosni i Hercegovini, zato što sam ja na Predlogu ovog zakona radio sa nekim ljudima, dakle, ima mjesec i po dana kad se nije ni znalo ni moglo pretpostaviti za neke stvari. Pa ne mislite valjda da sam ja to izbacio za dan, dva iz rukava, tako napamet i na takav način da bi on stvorio, da kažem tako, neke probleme pravne 40 prirode, posebno ovi koji govore o sukobu zakona? Druga stvar, mi strukturalni dijalog imamo osam godina, već kako se vodi taj strukturalni dijalog pa dokle smo došli? Šta smo mi dobili iz tog strukturalnog dijaloga? Pa je li mi trebamo čekati još osam, šesnaest ili ne znam koliko godina pa opet da ne dobijemo ništa na kraju? Pa kome, sad gledam i slušam pojedine diskusije ovdje, ne slažemo se ni mi, ali nije trebalo ovako, nije trebalo onako itd., to postupati, pa kad i kako da mi krenemo u nekakvu incijativu da mijenjamo i pokušavamo promijeniti neko stanje? Ta hipotetička priča da će možda doći isti ili možda će doći gori, pa tom logikom mi kad bismo se rukovodili pa mi nikad nikog ne bi trebali smijeniti. Pa mi imamo situaciju recimo da, evo, ovdje nama poznato recimo da direktore svih agencija možemo smijeniti ako ima dvije godine negativan izvještaj o radu. A što ćemo ga mijenjati, možemo dobiti goreg? Pa mi imamo situaciju da VSTV ocjenjuje i sudije i tužioce i čak je propisao norme, donio Pravilnik kako ih ocjenjuje i koji su to konkretni rezultati koji se vrednuju kako bi dobili neku ocjenu i ako ne zadovolje, mogu biti smjenjeni, a sad svi kažemo ovdje da je opšta percepcija javnosti da je VSTV ključ svih problema i spoticanja ovdje, a onda kažemo ne treba ga smijeniti. A pogotovo kažemo, ne treba ga smijeniti jer ćemo možda dobiti goreg ili dobiti istog. Druga stvar, priča hoće li proći u Domu naroda ili neće proći u Domu naroda, to me sad posebno iznenađuje. Pa nikad nijednu incijativu ne bih pokrenuo ja u ovom Domu ili bi morao računati hoće li proći u Domu naroda ili neće proći u Domu naroda. Pa šta ima veze ako neće proći u Domu naroda? Je li to nas sprečava ovdje da pokrećemo incijative i da kao dikrektno izabrani ljudi iz naroda na izborima radimo nešta u korist tog naroda i pokušavamo promijeniti neku situaciju, neko stanje, da ovom narodu bude bolje. Pa ko garantuje da će, evo, ima ovdje još nekakvih prijedloga, izmjena i dopuna zakona itd., otkud znamo kako će to proći u Domu naroda? To jednostavno, mislim to mi nikako nije jasno i nemogu da shvatim da mi ovdje hipotetički tako to posmatramo, onda u suštini mi ne bi trebali ništa raditi ovdje, jer ne znamo kako će to proći na Domu naroda, ili da gatamo ovdje kako će to proći na Domu naroda ili, ovaj, da ako imamo incijativu, da mi idemo prethodno, usaglašavamo nešta sa Domom naroda pa da onda vidimo kome je milo šta, kome je šta drago itd., itd. Pa ljudi, ako smo mi konstatovali i ako je opšta percepcija domaće ovdje javnosti i Međunarodne zajednice koji su relevantni u toj stvari, ni na koji način ne pozivam ovdje Međunarodnu zajednicu bezveze, ne tražim da interveniše, s nikim se nisam konsultovao za ovaj Zakon iz Međunarodne zajednice, to vam dajem časnu svoju riječ ja ovdje, kažu da je problem u VSTV-u. Pa šta nam onda treba da uradimo mi, da činimo? Ja ne mogu to da shvatim. Drugu stvar, sam ovaj predlog, incijativa ovog Zakona koji sam ja podnio neće, i ja se slažem, sama po sebi nešta drastično promjeniti, niti napraviti bolje stanje, evo, ali, Stevandić opet kaže da to neće proći u Domu naroda, ali to je moja incijativa i ovo je moja namjera, da učinim nešta dobro. Ili da sjedim ovdje, da ništa ne radim, da izađem odavde i da ne pokušavamo ...
Hajmo se fokusirati na Zakon, pa Dom naroda nek radi svoj posao.
Evo, hoću. Ja mislim, sad konkretno da kažem, da poslije ovog Zakona, bilo bi dobro da ga usvojimo i da prođe u Domu naroda bilo bi dobro, ali ako ne prođemo vidjet ćemo onda ko je protiv mišljenja javnosti u Bosni i Hercegovini, raščistit ćemo neke stvari. Značemo ko je ko i ko je šta ovdje, a i to je dobro. Ko je za to da se poštuje mišljenje javnosti, a ko je za to da ne poštujemo mišljenje i mislim, ako ne bude htjeo niko drugi, ja imam jedan tim ljudi koji prati ovu situaciju, bez ikakve zlobne namjere, časnu vam riječ dajem, samo da unaprijedimo ovaj pravni sistem ovdje, da predložimo dva zakona sledeća. Jedan je Zakon o Visokom tužilačkom 41 savjetu i drugi je Zakon o Visokom sudskom savjetu. I onda možemo ugraditi u ta dva zakona gospodine Stevandiću i to što ste Vi rekli, da bira Parlament, da bira ne znam ko, Skupština itd., ali dajte ljudi da se pokrenemo, nemojte samo da pričamo mi bi trebali ovo, mi bi trebali ono. Ja sam razgovarao sa sudijom jednim koji kaže – ja sam odbio optužnicu tužiocu jednom koji je član VSTS-a i on meni poslije toga prijeti. Direktan sukob interesa. Ja mislim da je dobro, da se podijeli, da bude jedan tužilački savjet, da bude jedan sudski savjet i da to budu dva različita visoka savjeta u Bosni i Hercegovini. Nećemo imati ove probleme onda koje imamo sigurno i u ta nova dva zakona tragat ćemo za ovim rješenjima koje svi govorite da treba popraviti, ugraditi, dograditi, ko da bira, kako da bira, ko predlaže itd. itd., ali dajte ljudi nemojte odmah, pričamo o evoluciji i revoliciji. Kakva revolucija? Pa ne rade ljudi ocjenjeni su negativno od domaće javnosti, ocjenjeni su negativno od međunarodnih relevatnih, da kažem tako, čimbenika, da se poslužim sa tom rječju, znači smjena, a onda opet, ako ćemo se vraćati u situaciju da možemo poslije dobiti gore, onda mi, onda to možemo primjeniti na cjelokupno društvo i tako posmatrajući stvar ništa ne dirati, ništa ne mjenjati, pa čak ni vremensku prognozu ne treba prognozirati, jer može biti gora sutra ako mi ... kakva će biti. Dajte malo da se uozbiljimo, hajmo ako ste spremni da mijenjamo neke stvari. Na nama je, stalno govorimo, ovu reformu pravosuđa je izvršila Međunarodna zajednica i ona snosi najveću odgovornost [[govornik se upozorava na vrijeme]] kako je kilavo. Završavam, pa hajmo uzeti mi stvar u svoje ruke, evo početak, evo poslije toga hajmo donijeti Zakon o VSTV-u itd., ako neće niko, ako nemamo koga zadužiti, evo ja ću uzeti na sebe obavezu opet da sa nekim timom napravim neku incijativu koju [[govornik se upozorava na vrijeme]] pred vas. Hvala.
Uvaženi zastupnik Arnaut, ispravka krivog navoda.
Hvala predsjedavajući. E vidite, u vezi Vašeg komentara, ne možemo samo o Zakonu, a nek Dom naroda radi svoj posao, jer mi danas na konkretnom primjeru ovog Zakona vidimo vrlo kristalno jasno da tri nije četri. Gospodin Stevandić je otvorio ovo pitanje hoće li ili neće proći u Domu naroda. Na identičan način na koji je gospodin Osmanović obrazložio medijima zašto je glasao protiv mog Zakona o smanjenju otpremina, da treba voditi računa o prohodnosti u Domu naroda. Na tom primjeru se takođe vidi da tri nije četri i ta argumentacija, s obzirom da je već otvorena, zaslužuje da bude diskutovana. Tri nije četri i evo već imamo dva primjera, a do kraja ovoga mandata, zbog toga što ste dali četvrtog SNSD-u ćemo vidjeti još niz primjera. Hvala.
Uvaženi zastupnik Borenović, diskusija. Izvolite.
Hvala. Pa mislim da smo se svi složili da je stanje u pravosuđu zaista izuzetno loše i da o ovome govorimo skoro na svakoj sjednici Parlamenta i kada isključimo diskusije koje su imale neku ličnu dimenziju, ja mislim da svaku rečenicu i svaku diskusiju svakog parlamentarca treba uvažiti i shvatiti kao dobru namjeru. Potpuno razumijem predlagača ovog Zakona, gospodina Mektića koji jasno kaže – pa ljudi vrijeme prolazi. Ništa se ne dešava, a godina za godinom ide, 42 a pravosuđe sve lošije, građani sve više nezadovoljni, sve manje je povjerenja u institucije generalno, sve manje je pravde i istine u ovoj zemlji. Ja ovo shvatam kao dobru namjeru i poruku da podstaknem neku vrstu konačnog dogovora da se stanje mijenja. I ovaj rok koji je zakonom definisano kada treba da prestane mandat članovima VSTS-a je možda dobar rok da se u tom periodu zaista nešto uradi, da se donese nekoliko važnih zakonskih rješenja i da se pokuša izlaziti iz ovog sivila kada je u pitanju pravosudni sistem u Bosni i Hercegovini. Mnogo je puta bilo prilike da nešto uradimo. Kada govorimo o strukturalnom dijalogu prošlo je osam godina, ništa nije urađeno, vrijeme curi, nikakvih efekata nema. Šta ćemo da radimo, da čekamo dalje? Pa mi smo donijeli zaključke ovog Parlamenta dovoljnom većinom glasova, onako kako Parlament radi koji nisu provedeni. Ovaj Parlament je tražio ostavke VSTS-a prije osam mjeseci i da se u proceduri propisanoj zakonom VSTS-a BiH izabere novi sastav i ništa nije urađeno. Sasvim je logično da poslanik ili grupa poslanika ili poslanički klubovi, evo u ovom slučaju gospodin Mektić, predloži da se razrješe dužnosti jer nisu postupili, nije postupano po zaključima upravo ovog visokog Doma. Pa smo tada usvojili zaključak da su uputi u Parlamentarnu skupštinu BiH Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o VSTS-u BiH i to po hitnoj proceduri, ništa nije urađeno. Pa smo donijeli odluku da se formira istražna komisija privremenog karaktera sa ciljem da se istraži stanje pravosudnih institucija u Bosni i Hercegovini, sa posebnim ostvrtom na sposobnost VSTV-a da učestvuje u procesu neophodnom na putu Bosne i Hercegovine na članstvu u Evropskoj uniji, ništa nije urađeno, ništa, kada da se to negdje na Marsu dešava. Pa smo zadužili Savjet ministara da predloži Zakon o VSTV-u i Zakon o Visokom tužilačkom vijeću, to jest savjetu kojim bi VSTV bio razdvojen na dva savjeta, ovo o čemu Vi govorite gospodine Mektiću. Zadužili Savjet ministara, vjerovatno Ministarstvo pravde koje je to trebalo uraditi prije osam mjeseci, pa smo onda tada usvojili zaključak da najmanje polovinu članova ova dva vijeće biraju njihove kolege, a ostatak zakonodavna vlast pri čemu će se voditi računa o ustavnim principima, ravnopravnosti entiteta i naroda i sve ono što smo govorili. Pa smo usvojili zaključak da se izbor sudija i tužilaca treba učiniti javnim uključujući javno objavljivanje njihovih profesionalnih biografija i imovinskih kartona, pa smo usvojili zaključak da se zadužuje Savjet ministara da dostavi izmjene i dopune Zakona o Tužilaštvu BiH kojim će biti uređeno da glavnog tužioca Tužilaštva BiH dvotrećinskom većinom bira Parlamentarna skupština BiH na prijedlog Visokog tužilačkog vijeća. Sve smo mi to ovdje usvojili, mi smo, znam dobro da smo mi taj zaključak predložili kao poslanički klub. Da ne govorim dalje šta je ovaj Parlament uradio po ovom pitanju, a mi se nalazimo na isteku februara mjeseca i može svako od nas ovdje da traži manu u svakoj incijativi, u svakom zakonu, ali opet govorim, mislim da je dobro što smo, ako ništa drugo, omogućili da kroz hitnu proceduru čujemo stavove političkih stavova i stavove parlamentaraca. Iskreno se nadam da ovako zakonsko rješenje neće biti zaustavljano, neće biti onemogućavano, nego će biti prilika da se stvari u ovoj zemlji konačno uozbilje i da sva ova zakonska rješenja koja su neophodna, koja su potvrđena zaključkom Predstavničkog doma Parlamenta BiH budu upućena u redovnu proceduru od strane Savjeta ministara BiH, što bi bilo najlogičnije. Ako ne, onda je sasvim opravdano i da poslanici preduzimaju aktivnosti, da nije samo da sjede u poslaničkim klupama, već da reaguju ako nema adekvatne incijative od strane izvršnih vlasti koje se preuzele odgovornost za vođenje ove zemlje u ovom mandatnom periodu. I zaista smatram da je svaka rečenica i diskusija kada isključimo ove lične stvari bila korisna, može pomoći, i ta pitanja koja se postavljaju vječito, šta bi bilo kad bi bilo, šta će biti kada bude, a stanje ostaje isto. Zato smatram da je i prijedlog gospodina Mektića jednostavno podsjeticaj da se nešto konkretno, korektno, konačno uradi u ovoj zemlji po pitanju pravosudnog sistema, stanja koje je očajno, koje je zaista, hajde da kažem, crvena linija o kojoj smo puno, puno govorili po pitanju 43 pravosuđa i da ovih nekoliko mjeseci ako ovaj Zakon prođe iskoristimo da konačno riješimo set zakona koji će pomoći da pravosudni sistem dignemo na jedan potpuno profesionalan, odgovoran nivo koji je potreban svima nama.
Uvažena zastupnica Marinković-Lepić, diskusija.
Ja bih samo rekla da smo možda, da je, da su i neki raniji sazivi Parlamenta pokušali da djeluju na ovaj način, da možda Visoko sudsko i tužilačko vijeće i ne bi postalo tako otuđen centar moći, jer izgleda da su se oni uljuljkali upravo u činjenicu da im niko ništa ne može, a evo ovo je način da pokažemo da može. Drugo, sada svaljujemo svu odgovornost na Međunarodnu zajednicu. Međunarodna zajednica sigurno nije imala loše namjere kod donošenja ovakvih i nametanja ovakih propisa misleći da će, dakle, ovo biti jedno neovisno tijelo koje će doista raditi i prema zakonima i kodeksima koji su donijeti. Naravno, mi smo majstori da sve izigramo i da sve zloupotrijebimo. Dakle, to je razlog zbog kojeg je VSTV radilo na način kako je radilo. I da ne dužim, samo bih još rekla da i Dom naroda nije usvojio izvještaj VSTV-a, dakle, nije ih primio k znanju na sjednici 23.01.2020. godine, da su sve svi poslanici i iz Kluba srpskog naroda, znači da su diskutovali protiv tih izvještaja, a ovo je, znači, samo način da smijenimo trenutni sastav, a nesporno je da mi treba da dalje idemo u reformu pravosudnog sistema kroz donošenje novih zakona i to je, dakle, nesporno i očekujemo da nam se to predloži od strane Ministarstva pravde.
Hvala. Uvažena zastupnica Sanja Vulić.
Hvala predsjedavajući. Pa ja ću na kraju samo reći, ovaj, ovako sad ću da se baziram na pogled onako građanina, apsloutno ne na pogled političara i moram reći da sam stvarno zgrožena činjenicom da imamo mogućnost kao izabrani u ovom Domu da zloupotrijebimo svoje lične frustracije i nezadovoljstvo i pokrenemo neke stvari. Apsolutno sam saglasna da trebamo nešto mijenjati po pitanju pravosuđa i to smo u ostalom svi donijeli zaključak na prethodnoj sjednici i zato i treba da imamo ovu tematsku sjednicu koju ste Vi najavili čini mi se za 11. mart ili 9., nevažno. Tako da apsolutno mi nije jasno, zapravo moja sumnja u svim ovim danas iznešenim stavovima i činjenicama zašto ja sumnjam u sve i moram reći da mi je vrlo iznenađujuće kada pročitam reference svih ovih uvaženih kolega imajući u vidu koliko svi imaju i životnog i profesionalnog iskustva, čudno mi je kako odjedanput imaju niz argumenata zašto ovaj Zakon treba da ide po hitnoj proceduri, jer ne vidim zaista šta je to hitno od jučer za danas, ili šta je to bilo hitno u odnosu na prethodno zasjedanje u odnosu na danas. Mislim da je ovdje samo poenta u par faktora, a to je da, kolega je rekao – ja sam ovaj Zakon predložio, odnosno pokrenuo incijativu, ja sam ga lično sam pisao sa timom ljudi. Pitanje leži upravo u tome – ko čini sastav tog tima ljudi i ko je sastavio ovaj Predlog zakona, jer uvaženi kolega sigurno nije. Tako da, i pošto je kolega Helez započeo ovo kako treba da se govori i šta je ispravno, a šta ne, moram reći da – s 44 nikim definitivno ni u jednom od tri jezika nije ispravno već – ni sa kim. Tako da, moja sumnja i ono što me žalosti kao poslanika jeste da građani moraju da trpe svu ovu torturu od strane nas, jer ovo je tortura dok mi objašnjavamo kako je nešto hitno ili nije hitno. Da smo zaista odgovorni ljudi, o ovoj temi bismo mnogo prije raspravljali, to jeste, evo, kako ste rekli, već osam godina tapkamo u mjestu. Mene zanima ko je ključna figura i ko je problem u cijeloj ovoj priči kada moramo, evo, cijeli dan da izgubimo o nekoj temi koja je samo jednoj osobi bliska definitivno, a pronašao je saradnike u kolegama, vjerovatno zbog neke druge teme koja će nekada u narednom periodu doći na dnevni red, a biće potrebna podrška i od kolega iz Republike Srpske koji dolaze iz opozicije. Tako da, postavlja se zaista pitanje šta je svrha ovog i koja je rasprava, ako smo tako hrabri i ako zaista želimo dobro Bosni i Hercegovini sa entitetima i Brčko Distriktom, da se razvijamo, napredujemo, da budemo samostalni, samo svoji i tome slično, hajde da vidim gdje ta hrabrost da se konačno riješimo stranih sudija. Mene iskreno zanima da možda oni baš nisu pisali ovaj Predlog zakona. Tako da pričamo o nekakvom čojstvu, o moralu, o kakvom moralu mi govorimo, mi se našli da govorimo o moralu sudija, pa gospodo draga mi svako jutro, svi mi pojedinačno ovdje treba da se pogledamo u ogledalo pa prvo sami o sebi da razmislimo, ko smo, šta smo, odakle smo, kako smo postali, odakle smo tu gdje jesmo, kakvi su nam imovinski kartoni i tome slično, koliko ko ima mandata iza sebe, koliko je ko na političkoj sceni i koliko je ko od samih nas imao saradnje i tome slično sa svim tim i sudijama i čudima. Moje lično zapažanje, znam da nije korektno i znam da nije mudro što ću vam reći ovo, ali ovako svakako ću reći, moje lično zapažanje je, slušajući kolege i njihove referenece koje ovdje često ističu, moje lično zapažanje je da ovdje imamo dosta kandidata koji bi da zamjene ili gospođu Seadu Palavrić ili gospodina Tegeltiju i da zato iz ličnih razloga svu ovu zavrzlamu su i pokrenuli. Toliko i hvala.
Uvaženi zastupnik Mektić, ispravka krivog navoda.
Uvažena kolegica Vulić, Vi se gledajte u ogledalo ako mislite da se treba gledati u ogledalo, što se mene tiče stavite ogledalo tu pred sebe, buljite u njega, ne morate nigdje ni sklonit glavu niti šta ..., ali ja nemam se za šta gledati u ogledalo. To, priča ovdje da sad kad neko ustane i kad kaže da mu nije jasno zašto ovaj Zakon treba podržati, onda ja zaista ne mogu da shvatim nas ovdje i koliko smo mi ozbiljni i odgovorni prema ovom društvu. A to što govorite o timu, da bi dobro bilo znati ko je taj tim bio, pa normalno da sam radio sa timom, zato što sam htjeo da radimo ozbiljno i odgovorno ovaj posao. Jesam li ja Vama trebao govoriti ko je bio u timu, pa da Vi onda ocjenjujete te ljude sa stručne ili bilo koje druge strane? Ali evo, reći ću Vam, sav moj tim, nekoliko ljudi su bili sudije i tužioci koji obavljaju sad funkcije. Pa recite glasno ako imate nešta reći, nemojte mumnjati u sebi tu [[govornik se upozorava na vrijeme]] ovo je priča, gospodine Emriću Vama ću se sada obratiti, sjećate se kad smo govorili o mačku i zakačit za rep...
[[nije uključen mikrofon]] 45
E ovo je, na ovo se dotjerao mačak što vuče ono za rep, zato što smo donosili zaključke za koje svi znamo da su apsolutno [[govornik se upozorava na vrijeme]] provodivi, da niko neće [[govornik se upozorava na vrijeme]] zato idemo na zakon koji je obligatoran i obavezan.
Hvala, to smo sve čuli. Uvažena zastupnica Čolo. Molim vas da idemo dosta brzo, da završimo konačnu ovu temu. Izvolite, ispravka krivog navoda.
Ma ja bih kratko, da li uopšte mi imamo pravo da razgovaramo o moralu ljudi koji rade u pra vosuđu, o moralu sudija i tužilaca? Pa samo bih vas podsjetila na jedan slučaj ne znam koliko ljudi iz Republike Srpske znaju, imali ste slučaj sutkinje Vrhovnog suda Federacije koja se danima sunčala naga pored prozora u kancelariji u kojoj je sudila na Vrhovnom sudu Federacije. Zna li iko u ovoj sali šta je bilo sa tom ženom? Je li procesuirana? Je li otjerana iz pravosuđa? Nije, mislim da još uvijek radi u pravosuđu i mislim da imamo pravo da raspravljamo o moralu ljudi koji nam sude i ne mislim da je [[govornik se upozorava na vrijeme]] gospodina Mektića jer danas je u Bosni i Hercegovini klima takva da ne smijete pričati o pravosuđu. Budete li pričali može vam neko montirati neku optužnicu i nije pohvalno danas što ja stojim ovdje i zalažem se za ovaj Zakon jer ne znate šta vam neko može naći i neki nestručni tužilac za šta vas može optužiti i šta vam može staviti na teret i zašto vas nestručni sudija koji je vozio kamion u Kanadi i imenovan kad je došao poslije rata u Bosnu i Hercegovinu, imenovan za sudiju, za šta vas može osuditi. I zato, molim vas da ovaj Parlament kao najviše zakonodavno tijelo u ovoj zemlji može odlučivati o ovakvim pitanjama.
Zastupnica Marinković-Lepić, ispravka krivog navoda.
Pa ja bih željela da odlučno odbijem navode kolegice da se ovdje radi o nekim ličnim motivima. Dakle, ja apsolutno nemam nikakvih ličnih motiva osim boljitka građana ove zemlje. Tačno, imam referense i zbog tih referensi razumijem zakone, znam ih tumačiti i prema tome, mislim da je to samo plus ukoliko su ljudi sa referesama u ovom Parlamentu tako da mislim da je, ovaj, diskusija neprimjerena, pominjanje ličnih kartona itd., mislim da ovdje nije uopšte na dnevnom redu, a istovremeno bez obzira na svoje zanimanje koje mi daje mogućnost, znači, da razumijem zakon, osjetila sam pravosuđe na svojim plećima u onom negativnom kontekstu i zato mu znam sve i mane. Prema tome, mislim da se zaista diskusija razvila u nekom potpuno neprimjerenom toku, ali ja bih molila da se ovdje ne generalizuje ko kakve ima motive, mi smo ovdje svi poslanici i kao takvi treba da djelujemo isključivo u interesu građana, a sad ovdje govoriti ko se s kim dogovorio i je li, hoće li nekom neko zatrebati, konkretno mi iz našeg Kluba ćemo sigurno kako je već i ovdje rečeno podržati sve dobre prijedloge bilo koga ukoliko budemo smatrali da su u interesu građana ove zemlje. Hvala. 46
Zastupnica Mladina, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem. Htjela sam samo kratko reći da moji motivi kao zastupnice su već rečeni na početku, nemaju veze sa tim ko je predlagač, nisam time opterećena kao što sam nažalost svjedočila sad da su neki drugi zastupnici opterećeni ko je predlagač. Hvala zastupniku Borenoviću što nas je podsjetio na naše zaključke, naše zaključke prema Vijeću ministara, naše zaključke šta treba uraditi, a da ništa od toga nakon osam mjeseci nije ni pokrenuto. I zahvaljujem se na incijativi koju je zastupnik Mektić podnio, da pokrenemo taj zamajac i da nešto uradimo. Hvala lijepo.
Zastupnica Novaković-Bursać, ispravka krivog navoda.
Uvaženi predsjedavajući. Krivi navod se odnosi na nekoliko stvari, pa ću redom. Dakle, imamo ovdje čak i u diskusiji gospodina Mektića jasno kao izraženo, da je ovo radio tim nekoliko mjeseci. Skrećem pažnju na Izvještaj Zakonodavno-pravnog sektora koji nam je svima ukazao na neke stvari koje ću, evo, ja javno da iznesem. Mislim, mogu mislit kakav je to tim ako dva mjeseca radi na jednom A4 formatu, pa napravi sljedeće greške i normotehničke prirode koje fali u naslovu samog Zakona, piše BiH umjesto Bosne i Hercegovine, tri četri štamparske greške od kojih je jedna ozbiljna, u prvom čini mi se članu gdje fali zagrada, pa onda štamparskih grešaka dole gdje se brka, jednom je vijeće, jednom je savjet itd. Ovo govorim iz razloga što, da demantujem, da ovo, nemam pojma, ili je možda tim nekakvih dječaka i djevojčica koji su se igrali ili je ovo na brzinu sklepano kako bi se, što mislim da jeste, i dato gospodinu Mektiću da provede, shodno zaključcima Predsjedništva SDA što sam nekoliko puta i pominjala. Da li jeste i zaista ovdje nekakva druga stvar motiv gospodina Mektića, ne bih da iznosim, iako svi imate i danas i svih ovih dana u štampi naslove o trenutnim procesima aktuelnim, ali hajde da to ostavimo za neku drugu diskusiju i kad zato budemo vrijeme. Da li imamo gospođo Čolo pravo ili nemamo diskutovati o moralu pojedinih sudija, pa imamo mi pravo, ali nikakvog efekta. I opet, želim da istaknem, pa čak i ovim Zakonom, šta god se desilo opet nikakvog efekta niti mi možemo šta utjecati na to pravosuđe, ni na izbor ovog VSTS-a, ni pojedinih sudija. Dakle, sve ovo skupa može slobodno isto tako da, ovaj, da se konstatuje da nikakvog stvarnog suštinskog strukturalnog efekta neće imati, a za koji mi procjenjujemo da trebamo [[govornik se upozorava na vrijeme]] da ga imamo. Tako da, da, još da kažem, da je neko zaista imao dobru namjeru sa ovim Zakonom, stavio bi ga u redovnu proceduru koja bih se mogla završiti do juna mjeseca, kako je predviđeno, hajde da kažemo, prijedlogom ovog Zakona, pa bismo zaista mogli imati nekakvih [[govornik se upozorava na vrijeme]] možda i konstruktivnijih i boljih prijedloga. Inače, dakle, da završim, čisto politikanstvo i izvršavanje zaključaka Predsjedništva SDA od strane gospodina Mektića i PDP- a i SDS-a. Hvala. 47
Hvala. Nemamo više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku dnevnog reda broj četri, Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o ombudsmenu za ljudska prava BiH, predlagač: Vijeće ministara BiH, broj: 01-02-1-2568/17 od 30.10.2017. (drugo čitanje) Prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju u prošlom sazivu Doma. Zajednička komisija za ljudska prava dostavila je Izvještaj. Komisija je usvojila Prijedlog zakona. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Izvolite. Niko se ne javlja. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku dnevnog reda broj pet, Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija BiH, predlagač: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-1885/18 od 17.09.2018. godine (drugo čitanje)
... predlagača samo podsjetila kolege i koleginice, obzirom da sam obrazlagala taj Zakon i na ranijoj, jednoj od ranijih sjednica, da se ovdje radi, dakle, o dopuni člana 63. Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima. Znači, član 63. stav (3) gdje se kaže da pravne osobe koje prometuju lijekovima na veliko smiju prodavati lijekove samo pravnim i fizičkim osobama koje imaju dozvolu za promet lijekova na veliko i malo, a naša dopuna, naš prijedlog je da se tu doda i izraz – i zdravstvenim ustanovama, odnosno drugim pravnim osobama koje imaju odobrenje za obavljanje zdravstvene djelatnosti. Dakle, vidimo da je ovim Zakonom ustvari definisan, dakle, promet lijekova na veliko i malo i ovdje je u pitanju činjenica da se vakcine, pogotovo one koje nisu u procesu obavezne imunizacije nabavljaju, dakle, u apotekama, da se, dakle, na određeni način prekida daj hladni lanac jer ne znamo na koji način oni koji kupuju tu vakcine ustvari na koji se način ophode prema njima, da li ih pravilno čuvaju, koliko je vremena proteklo od kupovine itd. I, dakle, to pogotovu se odnosi na ona lica koja, ili zbog obaveze vakcinacije u određenim zemljama i u određenim dijelovima svijeta moraju da se vakcinišu, tako da ovdje, dakle, bismo samo željeli da se dopuni, dakle, ova odredba, da se promet lijekovima omogući i zdravstvenim ustanovama, odnosno drugim pravnim licima koji imaju odobrenje za obavljanje zdravstvene djelatnosti.
Uvaženi zastupnik Magazinović.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ovo je jedan od tema kojima smo se bavili u prethodnom mandatu i posebno kolegica Maja Gasal-Vražalica je bila aktivna i kako razumijem, ovo je taj Zakon koji, je li, nismo dovršili. Ovdje se ovim Prijedlogom zakona predlaže da izuzetno veletrgovci mogu isporučivati lijekove zdravstvenim ustanovama i privatnim praksama, odnosno predlaže se izuzetak da veletrgovine, odnosno veledrogerije mogu obavljati poslove prometa lijekova na malo koje je saglasno članu 71. istog Zakona. E sad, bojim se da Zakon ovakav, samo mjenjajući ovaj član neće ispuniti svoju funkciju sa kojom se ja u potpunosti slažem. Treba znati da recimo u Federaciji, a mislim da je i slična situacija i u Republici Srpskoj, je po aktuelnom zakonu, također, moguće da veletrgovine prodaju lijekove zdravstvenim ustanovama ukoliko zdravstvene ustanove imaju službu za farmaceutsko snadbjevanje. E sad, oni to nemaju najčešće, a to nije prekomplikovano da se napravi i da na taj način mogu ostvarivati mogućnost kupovine bez posredovanja apoteka. Apoteke poskupljuju lijek, dakle, ide veledrogerija, apoteka, bolnica i tu otpilike je 25% skuplji lijek na kraju kada je u pitanju dom zdravlja, nego što bi bilo kada bi oni mogli direktno nabaviti. 50 Međutim, ima ovdje još nekoliko članova u istom tom Zakonu koji tretiraju istu oblast i koje bi trebalo, gdje bi se trebalo intervenisati. Dakle, ova opcija o kojoj sam govorio, dakle, da zdravstvene ustanove formiraju službe za farmaceutsko snadbjevanje je nešto što je najbrže bilo za uraditi. Zašto to ne rade, zašto ne žele da uposle farmaceute i zašto ne žele da imaju to, to je druga stvar. Da bi se postigla svrha predloženog Zakona, potrebno je intervenisati i u članu 71. Zakona, te regulisati da, izuzetno od stava (1) ovog člana pravna lica koja obavljaju promet na veliko mogu obavljati promet lijekovima na malo direktno sa zdravstvenim ustanovama koje obavljaju zdravstvenu djelatnost, a saglasno članu 63. Dakle, ima još članova u Zakonu koji, ako ih ne promjenimo, onda će biti vrlo teško ovaj član 63. koji je, po meni, dobro definisan, provesti u djelo. S druge strane, ima i član 124. gdje bi trebalo dodati stav da izuzetno od stava (1) ovog člana farmaceutsko-inspekcijski nadzor nad primjenom odredbi člana 63., ovog koji vi mijenjate, obavljaju nadležni farmaceutski inspektori u entitetima i Brčko Distriktu sukladno sa zakonima entiteta i Brčko Distrikta, kao i propisima o prometu lijekova na malo i kontroli prometa na malo koji donose entitetska ministarstva, kao i Odjel za zdravstvo Brčko Distrikta. Ne treba posebno isticati postupanje državne inspektorice za lijekove Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH koja je svojevremeno zabranila promet vakcinama Zavodu za javno zdravstvo koje je te poslove obavljalo u skladu sa članovima ovog Zakona kojeg mi mijenjamo, te je time prekinula program imunizacije stanovništva u Federaciji BiH jednim,ja sam slobodan reći, rigidnim tumačenjem ovog Zakona, što je bio i povod da se radi na ovom Zakonu. Da li će to značiti konstantni, nastavak konstantnog pada imunizacije u cijelom teritoriju države Bosne i Hercegovine ostaje da se vidi. Sve su prilike da hoće, ali ma ovdje u sali kvalifikovanijih od mene da govore na tu temu, ali kada se i ako se popusti u zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti i da se pojave one koje smatramo da smo davno iskorjenili, neko će morati biti odgovoran. Da li će to biti ova inspektorica ili ko već, to ćemo vidjeti. Dakle, ono što je moja poenta, ja ću ovo podržati u prvom čitanju, ali nije dovoljno izmijeniti samo jedan član ukoliko se to provlači kroz zakon da bi to, ovaj, funkcionisalo. Da li možemo nešto uarditi u amandmanskoj fazi, možemo probati, ne znam koliko je to, bolje će nam Arnaut reći, on je stručnjak za te procedure, kako promijeniti član koji ne tretiramo zakonom, ali u svakom slučaju bilo je, ima još nekih stvari kroz zakon koje se moraju promjeniti da bi ovo moglo funkcionisati.
Uvaženi zastupnik Genjac, izvolite.
E hvala, zahvaljujem. Dakle, ja razumijem namjeru i opravdavam namjeru predlagača ovog Zakona, međutim, moramo biti oprezni ovdje i određenu rezervu iskazati. Izmjena samo ovog člana bez izmjena ostalih članova zakona je vrlo opasna. Dakle, mi imamo, kad su u pitanju vakcine, niz problema, od nabavke, skladištenja, platnog lanca, do nadziranja procesa imunizacije u oba entiteta i ta pitanja treba obavezno riješiti prije ovakve intervencije u Zakonu. Dakle, podržavam da potrebne intervencije napravimo u Zakonu, međutim izmjena samo ovog člana je nešto što je rizično, nešto što sa sobom nosi određene opasnosti i imajući u vidu da mi kad razmatramo prijedloge izmjena i dopuna Zakona obično, kako to i Poslovnik kaže, tretiramo samo one članove koji tangiraju prijedloge izmjena i dopuna. Mislim da bi trebalo pristupiti opsežnijoj i 51 široj, širem zahvatu izmjena ovog Zakona. Iz tog razloga mi ćemo u Klubu biti rezervisani prema ovom prijedlogu. Hvala.
Damir Arnaut, ispravka krivog navoda.
Gdje to kaže Poslovnik gospodine Genjac? Evo, ja Vam kažem da Poslovnik ne kaže to što sve Vi rekli, da tretiramo samo one članove koji su predmet zakona, a Vi pokušajte naći taj član Poslovnika. Na kraju krajeva, praksa u ovom Domu je takva da smo i ranije intervenisali u amandmanskoj fazi na one članove koji nisu direktno tretirani prijedlogom Zakona, uključujući Zakon o izmjenama i dopunama zakona o, Krivičnog zakona, Krivičnog postupka, uglavnom duga je lista, mogu je pripremiti za iduću sjednicu, a ono što zaboravljate također je da je ovaj Zakon preuzet od poslanice Gasal-Vražalica koja je zaista neumorno radila na ovim pitanjima i meni je žao što nije dobila priliku da to nastavi raditi i u ovom sazivu. U svakom slučaju, bilo je puno korisnije preuzeti Zakon i radi izbjegavanja nepotrebnih ponovnih procedura itd., a amandmanska faza nam nudi konkretnu priliku da sve, sva pitanja koja imate eventualno adresiramo. Ono što ja mogu otvoreno reći da nema nikakve opasnosti od usvajanja ovog Zakona, a pogotovo uzimajući u obzir činjenicu da pitanja koja ste otvorili mogu biti tretirana u amandmanskoj fazi i zbog toga treba dati šansu u prvom čitanju, a onda sva ova pitanja koja ste otvorili, ustvari ona su više primjerena za amandmansku fazu u nadležnoj komisiji. Hvala.
Hvala. Nema više prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku dnevnog reda broj 11., Ad. 11. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH, predlagači zastupnici: Mirjana Marinković Lepić i Predrag Kojović, broj: 01-02-1-840/19 od 18.04.2019. godine, skraćeni postupak, s Mišljenjem Komisije za finansije i budžet Prijedlog zakona podnesen je sa zahtjevom za razmatranje po skraćenoj proceduri. Zakonodavno-pravni sektor je dostavio Mišljenje 23.04.2019. godine. Kolegij Doma prihvatio je da Prijedlog zakona bude razmatran po skraćenom postupku i kao nadležnu odredio Komisiju za finansije i budžet. Ustavnopravna komisija dostavila je Mišljenje. Komsija je utvrdila da je Prijedlog zakona usklađen sa Ustavom BiH i pravnim sistemom BiH, a i Komisija za finansije i budžet je dostavila Mišljenje. Komisija nije prihvatila principe Prijedloga zakona. Otvaram raspravu o Mišljenju Komisije za finansije i budžet. Uvažena zastupnica Marinković-Lepić. 52
Evo, ja bih u svojstvu predlagača malo pojasnila prijedlog. Naravno, zadržavam pravo kasnije diskusije. Dakle, prvo da kažem da ovo nije želja ni za kakvom popularnošću, da nije želja ni za kakvim dodvoranjem bilo kome, a smatram, da preduprijedim evenutalno diskusiju u tom smjeru, da je zakon sistemski, obzirom da nam sistem omogućava da mi kao poslanici predlažemo izmjene i dopune zakona. Ono što je bila namjera i želja nas, dakle, mene i Predraga Kojovića, je činjenica da sve naknade koje pripadaju poslanicima uvedemo u zakon. Naime, članom 39. a. Postojećeg zakona regulisano je da naknade u vezi sa obavljanjem poslaničkog i delegatskog mandata u Parlamentarnoj skupštini BiH, a koje nisu regulisane odredbama člana 30. do 48. ovog Zakona, posebnim aktom regulira Zajednička komisija za administrativne poslove Parlamentarne skupštine BiH. Dakle, 18 članova postojećeg zakona reguliše naknade poslanicima i delegatima, međutim ni tih 18 članova očigledno nije bilo dovoljno, pa se, dakle, daje mogućnost Zajedničkoj komisiji za administrativne poslove da može utvrđivati naknade koje nisu utvrđene zakonom. Ono što se, dakle, mijenja u ovom članu je da umjesto postojećeg člana ustvari uvodimo u zakon naknade koje dosada nisu bile zakonu, a to je razlika plate i ostale naknade u vezi sa obavljanjem poslaničkog i delegatskog mandata. Takođe, na ovaj način, dakle, smo ostvarili odnosno na neki način postupili po preporukama i interne revizije u Parlamentarnoj skupštini BiH, ali, dakle, postupili po preporukama iz brojih revizorskih izvještaja jer, dakle, davati mogućnost da Komisija utvrđuje vrste naknada umjesto da ih stavimo u zakon. To u svakom slučaju nije primjereno. Dakle, na ovaj način ustvari bismo izbili i mogućnost da Komisija utvrđuje i paušale poslanicima jer moram reći da zaista meni definicija te naknade do kraja nije jasna, dakle, njena svrha. Moram takođe reći da smo mi kao zemlja u odnosu na zemlje regiona, zemlja koja ima po visini drugi iznos paušala u regiji, iza Slovenije koja, dakle, je daleko odmakla i u standardu i u svemu ostalom od Bosne i Hercegovine i da, naravno, sve zemlje u regionu ovu materiju tretiraju u zakon. Dakle, ona ušteda koja bi bila ostvarena u budžetu sa ukidanjem i paušala je oko 2 miliona KM za mandatni period. Tako da, iskreno rečeno, nije mi bilo jasno zbog čega je Komisija za budžet i finansije dala negativno Mišljenje, obzirom da, dakle, je ovo odgovoran odnos prema javnim sredstvima i zaista smatram da u ovakvoj ekonomskoj situaciji u zemlji i u situaciji kada je veliki broj našeg stanovništva na rubu egzistencije, ovoliki naši paušali zaista nisu primjereni, a mogu reći da je njihova visina čak i sramotna.
Hvala. Nemamo više prijavljenih. Idemo na tačku dnevnog reda broj 12. Ad. 12. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama BiH, predlagač: zastupnik Damir Arnaut, broj: 01-02-1-1517/19 od 30.08.2019. godine, s Mišljenjem Ustavnopravne komisije Na 4. sjednici, održanoj 04.02.2020. godine Dom nije usvojio Mišljenje Ustavnopravne komisije, te je Komisija u skladu sa članom 113. stav (3) Poslovnika zadužena da izradi novo 53 mišljenje. Ustavnopravna komisija dostavila je Mišljenje, Komisija po drugi put nije prihvatila principe Prijedloga zakona. Otvaram raspravu o Mišljenju Ustavnopravne komisije. Uvaženi zastupnik Arnaut, izvolite.
Hvala. Dakle dom, cijeli Predstavnički dom i ova jedna anomalija u Poslovniku, al' takva je kakva je, cijeli Predstavnički dom je na prošloj sjednici odbio, odbacio negativno mišljenje Ustavnopravne komisije i zadužio Ustavnopravnu komisiju da usvoji novo mišljenje u skladu sa zaključcima Doma i Ustavnopravna komisija je usvojila potpuno isto mišljenje. I ja stvarno ne razumijem, radi se, dakle, ovdje, da potpuno pojednostavim, o Prijedlogu zakona da se svi koji se prijave za posao u državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine mogu sa prijavom dostaviti kopije svoje dokumentacije, a ako uđu u uži krug na poziv ADS-a imaju deset dana da dostave originale, odnosno ovjerene kopije. Time bi se značajno olakšao posao svima koji se prijavljuju, uštedili bi im se novci i evo zahvaljujem se i kolegi Begiću, koji je ukazao na sjednici Komisije na jednu bitnu činjenicu, dosta opština daje nezaposlenima pravo da besplatno ovjere kopije dokumentacije. Međutim, ono što je on ukazao, ovaj, je da to stvar i dalje ogromne gužve, to je trošak za opštinu, ... zapošljavaju dodatne. Tako da zaista ne razumijem zbog čega su, ovaj, kolega Radmanović, Krišto i Lovrinović bili protiv ovog Prijedloga zakona, ovim bi se olakšalo građanima Bosne i Hercegovine da se prijave na posao u državnoj službi, ništa ne bi bilo dovedeno u pitanje u svakom slučaju ovo mislim da pokazuje da ono odustajanje SDA od svoje jedne zagarantovane komisijske pozicije i rokada sa gospodinom Glavašom, a sve kako bi HDZ zadržao dva mjesta u Ustavnopravnoj komisiji, pokazuje svu pogubnost tog poteza. Hvala.
Hvala. Nema više prijavljenih. Prelazimo na tačku dnevnog reda broj 13. Ad. 13. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Zahtjevu zastupnika Damira Arnauta za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-196/20 od 05.02.2020. godine Nakon što na prošloj sjednici Doma nije bilo potrebne entitetske većine u prvom krugu glasanja, Kolegij Doma kao komisija nije postigao saglasnost o zahtjevu zastupnika Damira Arnauta za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH po hitnom postupku. Izvještaj komisije Kolegija ste dobili, rasprava je okončaja, ostaje da se naknadno izjasnimo o zahtjevu za hitni postupak u drugom krugu glasanja. Povreda Poslovnika, zastupnik Damir Arnaut. Izvolite. 54
Hvala predsjedavajući. Dakle, član 7. Poslovnika kaže da poslanik ima pravo i dužnosti utvrđene Ustavom, zakonom, odlukom, te Kodeksom ponašanja poslanika i delegata u Parlamentarnoj skupštini BiH, Kodeksom ponašanja. Kodeks u svom članu 12. kaže da će se poslanici izuzeti od glasanja u kojem imaju lični interes. Mi ovdje sada raspravljamo, dakle, o nastojanju Kolegija, ukoliko ste sve troje glasali, uključujući i gospodina Radmanovića, prema medijskim izvještajima gospodin Radmanović je prije više godina uzeo otpremninu u, opet prema medijskim izvještajima, od blizu 30 hiljada maraka, ja smatram da se u skladu sa Kodeksom i članom 7. Poslovnika trebao izuzeti od glasanja, isto kao što se treba izuzeti od glasanja kad budemo u konačnici danas glasali o ovom prijedlogu. Hvala.
Idemo dalje, tačka 14. Ad. 14. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radu u institucijama BiH, broj: 01,02-02-1- 377/18 od 03.02.2020. godine Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o radu u institucijama BiH nije usvojen u identičnom tekstu u domovima Parlamentarne skupštine BiH, te je formirana Zajednička komisija za oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona. Komisija je dostavila Izvještaj, usaglašen je sadržaj tri amandmana. Za izvjestioca na Domu imenovana je zastupnica Alma Čolo i ja otvaram raspravu o Izvještaju Zajedničke komisije, ako ima potrebe. Niko se ne javlja. Prelazimo na tačku dnevnog reda broj 15. Ad. 15. Izjašnjavanje Predstavničkog doma o utvrđivanju novoga roka za dostavljanje mišljenja o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o akcizama (predlagač: zastupnica Aida Baručija), broj 01-02-1-222/19 od 26.02.2019.
Ja pozdravljam sve prisutne. Kao što ste pročitali, ja sam dva puta bila na Ustavnopravnoj komisiji, jednom na Komisiji za budžet i finansije i problem je zašto oni nisu dali svoje mišljenje zato što čekamo mišljenje Vijeća ministara i Uprave za indirektno oporezivanje. Stoga bi zamolila kolege, sve prisutne kolege da glasaju za produženje roka kako bismo nastavili raditi na ovom, na ovoj izmjeni i dopuni Zakona. Dakle, samo je problem u nepoštivanju rokova od strane Vijeća ministara i Uprave za indirektno oporezivanje. Hvala.
Hvala. Nema više prijavljenih. Prelazimo na tačku 16. Izvještaj o radu Vijeća ministara BiH za 2017. godinu. U principu danas ćemo očito sve tačke morati ići jednu po jednu bez objedinjavanja rasprave o tačkama koje imaju istu tematiku, osim naravno ako zastupnici iz RS-a ne odluče da bi takvu stvar podržali, koja je potpuno benigna i omogućila efikasniji i brži rad samoga Doma. Ja, ako želite, mogu staviti na glasanje da, sa molbom da eventualno se zaista izjasnimo pozitivno kako bi objedinjavali raspravu, jer imamo pet setova tačaka na današnjoj raspravi koje možemo objediniti, a glasanje će biti pojedinačno i tu će svako, naravno, svaki zastupnik moći da iskaže svoj politički i svaki drugi stav o samoj tematici i tački dnevnog reda. Evo ja dajem na glasanje da objedinimo raspravu za tačke 16. to je – Izvještaj o radu Vijeća ministara BiH za 2017. godinu i tačku 17. Izvještaj o radu Vijeća ministara BiH za 2018. godinu. Ponavljam objedinjujemo raspravu, a glasamo pojedinačno. Hvala. Od ukupno prisutnih 38 – za 28, protiv ništa, suzdržanih 10. Imamo opću i entitetsku većinu, dakle objedinili smo raspravu za tačke 16. i 17. Ad. 16. Izvještaj o radu Vijeća ministara BiH za 2017. godinu, broj: 01,02-50-19- 2615/18 od 03.12.2018. godine i Ad. 17. Izvještaj o radu Vijeća ministara BiH za 2018. godinu, broj: 01,02-50-18- 2141/19 od 12.12.2019. godine Kolegij Doma je navedeni Izvještaj dostavio svim stalnim komisijama Predstavničkog doma i stalnim komisijama oba doma radi davanja mišljenja iz djelokruga svoje nadležnosti. Mišljenje o Izvještaju su dostavile Ustavnopravna komisija, Komisija za vanjske poslove, Komisija za vanjsku trgovinu i carine, Komisija za saobraćaj i komunikacije, Komisija za budžet i financije, Komisija za ostvarivanje ravnopravnosti spolova, Zajednička komisija za odbranu i sigurnost, Zajednička komisija za ljudska prava, Zajednička komisija za evropske integracije, Zajednička komisija za ekonomske reforme i razvoj. Komisije su prihvatile 56 Izvještaj i uputile ga u dalju proceduru. Sve ove komisije su dostavile, dakle, pozitivan izvještaj o radu Vijeća ministara i za 2017. i za 2018. godinu. Otvaram jedinstvenu raspravu o izvještajima o radu Vijeća ministara za 2017. i izvještajima o radu Vijeća ministara za 2018. godinu. Zastupnik Emrić, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Čitajući ova dva izvještaja sam sebi sam postavljao pitanje, ima li svrhe da uopće rasrpravljamo o istima, s obzirom da su stari po dvije i tri godine, ali ipak zbog truda koji je uložen za izradu ovih izvještaja procijenio sam da oni zaslužuju kraći komentar. Izvještaji su obimni i sadrže važne i korisne podatke, svaki ima po 290 strana, pa su i teški po mojoj slobodnoj procjeni, nisam ih vagao, ali svaki ima kilogram i pol, što znači da je potrošeno dosta papira. Stoga bih ja iznio mišljenje da bi možda ovaj dio izvještaja koji se odnosi na izvršenje Akcijskog plana trebalo dostavljati samo u elektroničkom obliku da se ne dostavlja u printanom obliku, jer je obiman Izvještaj o izvršenju Akcijskog plana, tabelaran je i nije toliko ni pregledan, vrlo je težak za čitanje, praćenje, razumijevanje, pa se u tome svemu i izgubimo. Ja sam izvršio kraću analizu izvještaja kompariranjem podataka iz 2017. i 2018. godine. Vijeće ministara je u 2017. godini održalo 49 sjednica, a u 2018. godini 41 sjednicu, znači 8 sjednica manje u 2018. godini. Vijeće ministara je u 2017. godini razmatralo 1062 tačke dnevnog reda, a u 2018. godini 1026 tačaka dnevnog reda, znači 36 tačaka dnevnog reda manje u 2018. godini. Dalje, Vijeće ministara je u 2017. usvojilo 1234 zaključka, a u 2018. godini 1092 zaključka, što znači 142 manje donesena zaključka u 2018. godini. U 2017. godini Vijeće ministara je usvojilo 28 prijedloga zakona, a u 2018. godini 9 prijedloga zakona, što znači 19 zakona manje je usvojeno u 2018. godini. A broj donesenih odluka u 2017. je 210, u 2018. godini 248 – 38 odluka više je usvojeno u 2018. godini. Na osnovu ovih kompariranih rezultata rada iz 2017. i 2018. godine možemo zaključiti da je 2018. godina bila daleko neuspješnija za rad Vijeća ministara od 2018.(?) godine, pa možemo to povezati i sa izbornom godinom, ali opet logika je da se pojačaju aktivnosti u izbornoj godini, a ne da se u potpunosti umanje. Po broju usvojenih prijedloga zakona možemo zaključiti, za obje godine, da su rezultati ispod svakog nivoa, odnosno da je prosjek 18,5 usvojenih prijedloga zakona od strane Vijeća ministara na godišnjem nivou. Po meni, ovo su katastrofalin pokazatelji za rad Vijeća ministara i to u državi koja pretendira članstvo u EU. Da bih potkrijepio ovu svoju konstataciju o, po meni, katastrofalno sporom, nedovoljnom i lošem radu Vijeća ministara u 2017. i 2018. godini izvršio sam uvid u rad Vlade Republike Hrvatske, da vidim koliko oni usvajaju zakona na godišnjem nivou. Premijer Vlade Republike Hrvatske Andrej Plenković je u oktobru prošle godine obrazlažući Izvještaj o radu Vlade u trećoj godini mandata naglasio, da je njegova Vlada za tri godine mandata predložila, a Hrvatski sabor usvojio 585 zakona. Što znači da je svake godine Plenkovićeva Vlada predlagala u prosjeku 195 zakona. E sada da procjenimo s obzirom na dosadašnji rad Vijeća ministara kada ćemo mi dostići taj nivo. Ovakvim radom Vijeću ministara treba 11 godina da bi usvojila 195 zakona, koliko je Hrvatska vlada prosječno usvajala u jednoj godini mandata. Odnosno ovakvim radom Vijeću ministara je potrebno 32 godine da bi usvojili isti broj zakona koliko je Hrvatska vlada usvojila za 3 godine. Evo iz ovih izvještaja vidimo da ovakvim radom, kako je radio prošli saziv Vijeća ministara, ne ulazeći u okolnosti, mi ne možemo očekivati napredak na evropskom putu, jer Vijeće ministara ne predlaže zakone, a samim tim Parlamentarna skupština ne usvaja zakone, odnosno mi ukupno ne izvršavamo svoju osnovnu zadaću. A glavna zadaća Vijeća ministara je da predloži zakone, a u 2018. godini 57 predloženo je samo 9 zakona i to uglavnom se radi o izmjenama i dopunama postojećih zakona, kako je to navedeno na strani 8 Izvještaja za 2018. godinu. S ozbirom da sam član Komisije za ostvarivanje ravnopravnosti spolova analizirao sam i podatke o broju zaposlenih i spolnoj strukturi u 2017. i 2018. godini kako bi se mogli izvesti i neki zaključci o ravnopravnosti spolova. Broj zaposlenih i spolna struktura u 2017. godini, Ministarstvo vanjskih poslova muških 117, žene 124, ukupno 241, sedam žena više. Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa 67 muških, 116 žena, ukupno 183 – 49 žena više. Ministarstvo financija i trezora 55 muških, 108 žena, ukupno 163 – 53 žene više. Ministarstvo komunikacija i promete 52 muških, žene 47, ukupno 99 – 5 muških više. Ministarstvo civilnih poslova 55 muških, 95 žene, ukupno 155 – 40 mjesta u korist ženske populacije. Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice 39 muških, 64 žene, ukupno 103 – 25 u korist ženske populacije. Ministarstvo pravde BiH 139 muških, 96 žena, ukupno 235 – 43 u korist muške populacije. Ministarstvo sigurnosti 92 muška, 90 žena, ukupno 182 – 2 muška više. Ministarstvo odbrane 195 muških, 120 žena, ukupno 315 – 75 muških više. Ukupno zaposlenih muških 811 u ministarstvima, žena 860 i ukupno 1671. Na osnovu ovih podataka vidljivo je da je u 2017. godini u ministarstvima bilo više uposlenih žena nego muškaraca, a razlika je 49, što je po meni ohrabrujuće. U 2018. godini promijenjena je spolna struktura zaposlenih na način da je u ministarstvima bilo više uposlenih muškaraca nego žena, a razlika je 9. Ukupan broj zaposlenih u 2018. godini povećao se za 359, a od toga 261 lice je zaposleno u Oružanim snagama u ostalim ministarstvima 98 lica. Ono što ohrabruje iz ovih izvještaja je to da se može zaključiti da je vrlo pozitivan trend rasta prihoda od indirektnih poreza. U 2017. godini na Jedinstvenom računu ukupno je prikupljeno 7.044.000.000,00 KM. U 2018. godini ukupno je prikupljeno prihoda 7.596.000.000,00 KM. Trend rasta je sljedeći, u 2018. godini povećanje je bilo za 406 miliona u odnosu na prihode naplaćene u 2016. godini, u 2018. godini povećanje je za 553 miliona u odnosu na 2017. godinu ili 7,3%. Također vrlo je važno naglasiti i povećanje prihoda od cestarina na naftu i naftne derivate nakon usvajanja izmjene i dopuna Zakona o akcizama, koje se može utvrditi iz sljedećih podataka. Prikupljeni prihodi od cestarina u 2017. godini iznosili su 383 miliona KM, a u 2018. godini 621 milion, odnosno ukupno je prikupljeno u ove dvije godine 1.004.000.000,00 KM. Povećanje u 2018. godini je za 238 miliona ili za 38,3 u odnosu na 2017. godinu što je značajno, ali i očekivano povećanje. U Izvještaju o radu Vijeća ministara za 2018. godinu na strani 8 navedeno je očekivanje da će se u 2018. godini desiti značajan val povećanja investicionih projekata u cestovnu infrastrukturu, te da će se poboljšati [[govornik se upozorava na vrijeme]] rast i razvoj u državi i povećavati broj radnih mjesta, međutim u Izvještaju za 2018. godinu to se uopće ne spominje, kao da to nikada nije ni najavljivano, te je zaboravljeno da su povećani značajno prihodi od cestarina [[govornik se upozorava na vrijeme]] na osnovu nafte i naftnih derivata. Nemam vremena, imam još dosta tih važnih podataka, ali evo samo da izrazim neko očekivanje ili nadanje da će novi saziv ministara biti dosljedan i konačno pokrenuti infrastrukturni razvoj i ulaganja [[govornik se upozorava na vrijeme]] u modernizaciju i razvoj cestovne mreže. Oba izvještaja, moram naglasiti, sadrže velik broj formalnog opisa izvršenih poslova [[govornik se upozorava na vrijeme]] radnji
Hvala najljepša. Idemo dalje 58
te smatram da isti .... Hvala.
Nema više prijavljenih. Prelazimo na naredne tačke dnevnoga reda, predlažem objedinjenu raspravu za tačke 18, 19. i 20. obzirom da je riječ o istoj tematici, pa molim da se o tome izjasnimo. Hvala najljepše. Imamo opću i entitetsku većinu. Ad. 18. Izvještaj o radu i poslovanju BHRT-a za 2017. godinu i Izvještaj o realizaciji programskih planova za 2017. godinu BHT1, BH Radija 1, Muzičke produkcije BHRT-a i Multimedija BHRT-a, podnosilac: Upravni odbor Radio-televizije BiH, broj: 01,02-29-1451/18 od 14.06.2018. godine Ad. 19. Izvještaj o realizaciji programskih planova za 2018. godinu BHT1, BH Radija 1, Muzičke produkcije BHRT-a i Multimedije BHRT-a, podnosilac: Upravni odbor Radio-televizije Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-50-18-678/19 od 27.03.2019. godine Ad. 20. Izvještaj o radu i poslovanju BHRT-a za 2018. godinu, podnosilac: Upravni odbor Radio-televizije BiH, broj: 01,02-50-18-1194/19 od 27.06.2019. godine Dakle, objedinili smo raspravu o tačkama 18. Izvještaj o radu i poslovanju BHRT-a za 2017. godinu sa Izvještajem o realizaciji programskih planova BHT1, BH Radija 1, Muzičke produkcije BHRT-a i Multimedija BHRT-a, kao i za 2018. godinu, te Izvještaj o radu i poslovanju BHRT-a za 2018. godinu čiji je podnosilac Upravni odbor Radio-televizije BiH. Kolegij Doma je kao nadležnu za razmatranje navedenih izvještaja odredio Komisiju za saobraćaj i komunikacije. Komisija je za Izvještaj o radu i poslovanju BHRT-a za 2017. godinu dostavila Mišljenje, Izvještaj nije prihvaćen i otvaram raspravu, otvorićemo raspravu o Izvještaju Komisije. Za Izvještaj o realizaciji programskih planova za 2018. godinu Komisija je dostavila Mišljenje, Izvještaj nije primljen k znanju. I u konačnici Izvještaj o radu i poslovanju BHRT-a za 2018. godinu čiji je podnosilac Upravni odbora Radio-televizije BiH nadležna komisija je opet bila Komisija za saobraćaj i komunikacije, Komisija je dostavila Mišljenje, Izvještaj nije prihvaćen. Dakle, otvaramo jedinstvenu raspravu o izvještajima. Samo da se prebacimo. Nema prijavljenih. Mi idemo na naredne tačke dnevnog reda, imamo sada tačke 21. i 22. Izvještaj o radu Vijeća nacionalnih manjina Bosne i Hercegovine za 2018. godinu i Izvještaj o radu Vijeća nacionalnih manjina Bosne i Hercegovine za 2019. godinu. Ponovo predlažem da objedinimo raspravu. Molim da se izjasnimo. Hvala najljepša. Imamo opću i entitetsku većinu. 59 Dakle, objedinili smo raspravu za tačke 21. i 22. riječ je o Ad. 21. Izvještaj o radu Vijeća nacionalnih manjina Bosne i Hercegovine za 2018. godinu, broj: 05/7-39-1-382/19 od 19.02.2019. godine i Ad. 22. Izvještaj o radu Vijeća nacionalnih manjina Bosne i Hercegovine za 2019. godinu, broj: 05/7-39-1-289/20 od 31.01.2020. godine
Ja sam bila dio te Komisije, usvojili smo s tim zaključkom, ali evo ja ću samo jednu, možda, da kažem pozitivnu stvar. Na osnovu saznanja, na osnovu čitanja izvještaja i na osnovu saznanja da predsjednici Vijeća nacionalnih manjina BiH nisu pozivani na obilježavanje državnih i vjerski praznika, kao i na ostale svečanosti i obilježavanje značajnih datuma, koje su organizirali državni, politički i vjerski zvaničnici u Bosni i Hercegovini, ja sam Predsjedništvu BiH uputila poslaničko pitanje. Reagirali su odma i juče su, ovaj, dakle predstavnici Vijeća nacionalnih manjina pozvani na sutrašnji prijem u Predsjedništvo, tako da je to jedna, eto, pozitivna vijest. Hvala.
Hvala najljepša. Nema više prijavljenih. Prelazimo na naredne tačke dnevnoga reda. Ponovo imamo dvije tačke sa istom tematikom – Izvještaj o radu Nezavisne komisije za praćenje uvjeta boravka u zavodima, postupanje i poštovanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije za 2018. godinu i za 2019. godinu. Molim da se izjasnimo o objedinjenoj raspravi. Hvala najljepša. Od ukupno prisutnih 30 – za 26, protiv ništa, suzdržana 4. Imamo opću i entitetsku većinu, objedinili smo raspravu o tačkama 23. i 24. Riječ je o Ad. 23. Izvještaj o radu Nezavisne komisije za praćenje uvjeta boravka u zavodima, postupanje i poštovanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične 60 sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine za 2018. godinu, broj: 01,02-50-18-548/19 od 11.03.2019. godine Ad. 24. Izvještaj o radu Nezavisne komisije za praćenje uvjeta boravka u zavodima, postupanje i poštovanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine za 2019. godinu, broj: 05/6-50-18-293/20 od 03.02.2020. godine Ovi izvještaji su za 2018. i 2019. Kolegij Doma je kao nadležnu za razmatranje navedenih izvještaja odredio Zajedničku komisiju za ljudska prava. Komisija je dostavila Mišljenje, Komisija je prihvatila Izvještaj uz preporuke navedene u samom Izvještaju ua 2018. i Komisija je prihvatila Izvještaj uz preporuke navedene u samom Izvještaju za 2019. godinu. Otvaram jedinstvenu raspravu. Nema prijavljenih. Mi idemo na narednu tačku dnevnoga reda, tačka 25. Ad. 25. Izvještaj o radu Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao neovisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2018. godinu, broj: 05/1-50- 13-26-55-9/19 od 21.01.2019. godine
Hvala predsjedavajući. Pa evo ja ću se malo izvinuti kolegama što kvarim ovu idilu, malo smo se uspavali jel', ali ne mogu da ne primijetim neke stvari koje se ponavljaju, gledao sam Izvještaj za 2017., 2018. ne znam i 2019. ja mislim da je došla, iste stvari se ponavljaju, iste greške se ponavljaju. Ovaj čovjek koji radi u njegovom opisu poslova je da na prijavu iz Oružanih snaga i zaposlenih tamo oficira, vojnika, da dođe tamo i da utvrdi stanje na žalbe i prijave i ili može sam ovaj vojni parlamentarni povjerenik da dođe uz najavu i da kontroliše tamo neke stvari. U ovim zapažanjima, mislim ja što se tiče Izvještaja glasaću za, on je korektan, ustvari presjek stanja kako jeste, ali nikakvih sankcija za one koji ponavljaju iste stvari, a navešću samo dva ova primjera. Kada je u pitanju slanje naših vojnika u međunarodnu misiju i kako se određuje lista, ovaj, ko bi trebao tamo da ide. Tu se tačno vidi gdje god u ovoj državi ima neko nešto novca da se tu uvlači korupcija i mito i to ovaj gospodin upozorava u nekoliko tih izvještaja. Znači, kad se odredi, imaju testovi, kad se odredi ko ide tamo, vjerovatno su veća primanja, dobiju čak i akontaciju za, ovaj, tamo za put i sve to i onda bez ikakvih razloga, bez ikakvog objašnjenja tamo neko u ministarstvu promijeni tu listu, nekoga isključi, ovoga drugoga ubaci bez testiranja naknadnog. Imate lista A i B, sa liste B se postavi ovaj drugi i ovome niko ne objasni ni zbog čega, ni kako i naravno ti ljudi su se žalili i sve je to navedeno ovdje u Izvještaju. Nikakvih sankcija. Drugo, kad se primaju vojnici u profesionalnu vojnu službu, imate konkurs gdje, svi znamo ko je služio neku vojsku da je fizičke, fizička sprema, fizičke predispozicije su broj jedan. Tu su razlike 0,5 – 0,3 itd. i ne možete tu gdje bi trebali da se razlikujete od nekoga, ne možete se razlikovati nego na eseju. I onda tamo navodi, ovaj gospodin, da ko kontroliše eseje, ko ispravlja to, ispravlja nestručno lice i onda dolazimo do toga da se tu ... a to nosi najveći broj bodova, to je taj neki famozni intervju gdje se odredi, ovaj, subjektivno ko će i tu se štima ko bi, onaj, trebao da prođe u profesionalnu službu. Naravno, ako ljudi pokušaju to tri, četiri puta, i oni znaju između sebe da su bolji od ovih koji su prošli, pa evo to je jedan od razloga što nam mladi ljudi odlaze iz ove države, ne vide, ne mogu. 62 E gledajte sad, za ova dva primjera, ima još primjera, u svakoj normalnoj državi, ja mislim da bi prvo ministar dao ostavku, jer nemoguće je da ministar to ne zna. Drugo, Parlament bi trebao da smijeni tog ministra, ako već neće da podnese ostavku. Međutim, ja vjerujem da je neko stranački nazvao tog ministra da to uradi, tako da bi ti zastupnici iz te stranke ovdje to blokirali. Na šta se onda svodi, šta je rješenje? Pa krivična odgovornost, ali evo maloprije smo raspravljali na jednoj od prethodnih tačaka i o stanju u Tužilaštvu, tako kad ovo pročitate samo jednostavno, što bi naš narod kazao, nasikirate se i ne vidite rješenje. Evo dođete u Parlament gdje biste mogli, gdje je normalno da se to rješava i znači zaredom nekoliko izvještaja iste greške se prave i niko ništa ne poduzima. Hvala vama lijepo.
Hvala najljepša. Uvaženi zastupnik Arnaut.
Hvala. Ja potpuno podržavam sve ovo što je gospodin Helez rekao i ono što treba ovdje pozdraviti je činjenica da izvještaji koje sastavlja parlamentarni vojni povjerenik već godinu, iz godine u godinu ustvari pokazuje jednu izuzetnu hrabrost da stvari postavi onako kakve zaista jesu i ja mu čestitam na tome i ovi izvještaji su jedna novina koju viđamo svaki put u Parlamentu u odnosu na suhoparne izvještaje koje dobivamo iz Vijeća ministara, iz VSTV-a itd. Ovaj, ovu su zaista izvještaji koji su bazirani na činjenicama i isto tako ne samo na činjenicama koje neko nađe na internetu, u knjigama, ovo su izvještaji bazirani, znači, na direktnim razgovorima sa pripadnicima Oružanih snaga i zbog toga mu takođe čestitam. I mogu samo izraziti nadu, ovaj, u prošlom sazivu ovi izvještaji dođu na razne komisije, razmatrali smo ih i na Komisiji za ljudska prava sa tog stanovišta itd. usvojili niz zaključaka u prošlom sazivu i izostala, potpuno izostala reakcija nadležne ministrice. Ovaj, ja se nadam da će gospodin Podžić kao novi ministar odbrane malo ozbiljnije prići ovom problemu, mada u prošlom sazivu je bio član Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost i nisam vidio neku aktivnost po tom pitanju, ovaj, nadam se da će se to promijeniti sad kad je ministar, a u svakom slučaju ovi izvještaji su mu definitivno osnov za rad. Hvala.
Hvala. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku dnevnog reda broj 28. Ad. 28. Izvještaj o radu Državne regulatorne komisije za električnu energiju za 2018. godinu, broj: 01,02-50-18-747/19 od 04.04.2019. godine Kolegij Doma je kao nadležnu odredio Komisiju za saobraćaj i komunikacije, Komisija je dostavila Izvještaj, Izvještaj je prihvaćen i predloženo je Domu njegovo usvajanje. 63 Otvaram raspravu o Izvještaju. Uvažena zastupnica Marinković-Lepić, izvolite.
Jedan navod iz Izvještaja koji je evo čisto proceduralne prirode, što mi ovako pravnici često primjećujemo i mislim brzo primjetimo, što nam zapar oči, ja naravno nisam stručnjak za električnu energiju, ali ono na šta bi htjela ukazati je na, u Izvještaju na stani 3 je, govorilo se prvo o sastavu Komisije i dakle jedan od članova Komisije, Milorad Tuševljak, dakle i dalje obavlja funkciju člana Komisije, iako mu je mandat istekao još 10.08.2016. godine. A ono što je meni takođe posebno zaparalo oči je, kaže navod – slijedom dosadašnje prakse. Da znači ljudi ostaju na svojim radnim mjestima godinama nakon isteka mandata, a rečeno je dole u fusnoti da je u proceduri postupak izbora. Dakle, Izvještaj je rađen u decembru 2018. na web stranici DERK-a je još uvijek taj gospodin, dakle sada je 2020. godina, a njemu je istekao mandat 10.08.2016. Dakle, slijedom ove prakse, ovo je, dakle, jedan ovako izraz koji je mene doista zaintrigirao i neprijatno iznenadio, jer valjda se na vrijeme ima obaveza raspisivanja konkursa i ima se obaveza da se vodi računa kad kome ističe mandat i da se na vrijeme vrše imenovanja. Dakle, evo ja bih zaista ukazala, imala sam potrebu da ukažem na ovu anomaliju, jer znači slijedom dosadašnje pakse, znači da je to praksa u državnim institucijama, a mislim da bismo tu praksu trebali ispravljati.
Hvala najljepša. Nema više prijavljenih. Pralazimo na naredne tačke, imamo dvije tačke s istom tematikom, tačka 29. i 30. Izvještaj o stanju radijacijske i nuklearne sigurnosti za 2017. godinu i 2018. godinu. Molim da glasamo o objedinjavanju rasprave. Hvala najljepša. Od ukupno prisutnih 32 – za 27, protiv 1, suzdržana 4. Imamo opću većinu, nemamo entitetsku većinu. Evo ako je potrebno možemo ponoviti glasanje. [[konsultacije Kolegija]] Hvala najljepše. Od ukupno prisutnih 32 – za 29, protiv ništa, suzdržana 3. Imamo opću i entitetsku većinu, objedinili smo raspravu za tačke 29. i 30. Tačke 29. i 30. to su, Ad. 29. Izvještaj o stanju radijacijske i nuklearne sigurnosti za 2017. godinu, podnosilac: Državna regulatorna agencija za radijacijsku i nuklearnu sigurnost, broj: 01,02-50-19-1645/18 od 18.07.2018. godine 64 Ad. 30. Izvještaj o stanju radijacijske i nuklearne sigurnosti za 2018. godinu, podnosilac: Državna regulatorna agencija za radijacijsku i nuklearnu sigurnost BiH, broj: 01,02-50-18-1273/19 od 11.07.2019. godine
Hvala. Dakle, obje komisije su prihvatile ovu inicijativu koja, čiji je glavni cilj da zaštiti medije i novinare u Bosni i Hercegovini u skladu sa najboljom evropskom praksom. Ova inicijativa je izazvana zaista pretjeranom upotrebom sudova od strane javnih ličnosti, a pogotovo osoba koje obnašaju političke funkcije protiv novinara i medija, a što je u zadnjih nekoliko godina rezultiralo, prema izvještajima nadležnih institucija, odnosno institucija koje se bave ovim poslom, rezultiralo zatvaranjem, gašenjem velikog broja medija u Bosni i Hercegovini. Trenutno u Bosni i Hercegovini se ne primjenjuju evropski standardi kada su u pitanju tužbe protiv novinara i medija od strane javnih ličnosti. Trenutno previše je presuda protiv medija i novinara zbog njihovog izvještavanja, zbog iznošenja njihovog mišljenja i slično. To nije praksa u Evropskoj uniji, to nije praksa u Sjedinjenim Državama i u drugim zapadnim razvijenim zemljama čijem članstvu, čijim organizacijama mi težimo. Dakle, ovom inicijativom potpuno svjestan da je ovo zakonodavstvo primarno na entitetskom nivou, se isključivo sugeriše nadležnim entitetskim institucijama, dakle vladama i skupštinama entiteta, kao i Brčko Distrikta da pripreme i usvoje izmjene i dopune Zakona o zaštiti od klevete na način da se u istu inkorporiraju različiti standardi prihvatljivosti, tolerancije, te dokazivanja kada je u pitanju navodna kleveta protiv javnih ličnosti u odnosu na privatne osobe, a u skladu sa sudskom praksom Evropskog suda za ljudska prava. Osnov da se to uradi iz državnog Parlamenta, da se, dakle da se ova sugestija uputi nadležnim entitetskim institucijama je upravo zbog ovog međunarodnog aspekta, 66 odnosno zbog sudske prakse Evropskog suda za ljudska prava nad čime ovaj državni Parlament i institucije BiH imaju nadležnost tako da taj osnov postoji, a sve dalje aktivnosti će biti na entitetskim vladama i parlamentima, odnosno na tijelima Brčko Distrikta. Ovo je neophodno primjeniti iz više razloga, rekao sam već koji je javni interes, dakle kada su u pitanju interesi novinara i medija, a takođe treba uzeti i u obzir činjenicu da kada su javne ličnosti u pitanju i to ne uključuje samo političare, uključuje glumce, znači svakoga ko sebe svjesno isturi na javnu scenu. Međutim, u Bosni i Hercegovini prema raspoloživim podacima najveći procenat tužbi protiv medija i novinara kad su javne ličnosti u pitanju ustvari se pokreće od strane političara i to zaista nije prihvatljivo, jer svako ko se uhvati ovog posla ima ne samo privilegije koje ovaj posao nosi, već i ogromne odgovornosti i treba zbog toga podići svoj nivo tolerancije, dakle ne može očekivati od medija da samo pišu hvalospjeve već treba biti svjestan, znači svako ko se uhvati ovog posla treba biti svjestan da će biti izložen i kritikama. I takođe sam to naveo u obrazloženju inicijative, ali je neophodno i ovdje podcrtati, zbog čega, šta je osnov za različit standard u praks Evropskog suda za ljudska prava i u praksi sudova uređenih demokratskih država. Najviše to da javne ličnosti, a političari pogotovo, imaju puno drugih resursa na svom raspolaganju da se nose sa negativnim medijskim publicitetom. Prije svega, svako ko je javna ličnost, a pogotovo političar ima mikrofon, ima ovakav mikrofon, ima mikrofon koji stoji tamo u holu, ima mogućnost da sazove press konferenciju, da pošalje saopštenje koje će svako objaviti itd. Ne treba pribjegavati sudovima, nije dozvoljeno u demokratskim zemljama da odmah pribjegavate sudovima, trebate, imate sve ove druge mehanizme na raspolaganju, a standard treba podići u skladu sa tom praksom. Stoga, opet podcrtavam, nema bilo kakvog udara na nadležnosti entitetske, isključivo se sugeriše entitetskim institucijama da poduzmu mjere iz svoje nadležnosti, a u skladu sa najboljom praksom Evropskog suda za ljudska prava i demokratskih zemalja. Hvala.
Hvala najljepša. Nema više prijavljenih. Prelazimo na tačku 35. Ad. 35. Razmatranje zastupničke inicijative Predraga Kojovića koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine ('Službeni glasnik BiH', br. 79/14, 81/15, 97/15), podnosim zastupničku inicijativu kojom se Vijeće ministara BiH obavezuje da uradi analizu propusnosti državne granice Bosne i Hercegovine i opremljenosti Granične policije za bolju kontrolu granica”, broj: 01-50-1-1519/19 od 23. 08. 2019. godine Kolegij Doma je kao nadlženu za razmatranje navedene inicijative odredio Zajedničku komisiju za odbranu i sigurnost, nadležna Komisija je dostavila Mišljenje, Komisija nije podržala ovu inicijativu. Otaram raspravu o inicijativi. Nema prijavljenih. Prelazimo na narednu tačku 36. 67 Ad. 36. Razmatranje zastupničke inicijative Mirjane Marinković Lepić koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine ('Službeni glasnik BiH', br. 79/14, 81/15, 97/15i 78/19), upućujem zastupničku inicijativu kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da, najkasnije u roku od 90 dana od dana usvajanja ove inicijative u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH, donese odluku o provjeri diploma svih zaposlenih u državnim institucijama u smislu kontrole validnosti diploma u skladu sa zakonskim propisima iz oblasti obrazovanja.”, broj: 01-50-1-225/20 od 24.01.2020. godine
Ma nije, nego ne znam kako drugačije, nije problem predsjedavajući to jeste eto takva praksa, mada je znalo to biti i malo kraće, a ja imam jedno pitanje za Vas, odnosno molbu. Pošto mi imamo neke obaveze popodne, bar neki od članova kluba, da li je moguće da zbog važnosti ovog dnevnog reda glasamo sada o ovome što smo dosad završili? [[zajednička diskusija]]
Ako slaže čitav Dom ...
Ako se slaže Dom, hajde ja bih Vas zamolio onda da stavite na glasanje, pa ako se Dom slaže u redu je, ako se ne slaže Bože moj.
Ok. Evo stavljamo na izjašnjavanje ovaj prijedlog da se o do sada završenim tačkama odmah izjasnimo, odnosno da glasamo. [[zajednička diskusija]] Ako, sada klub naravno traži pauzu, koju ja moram dati, onda ćemo ostati pri ovome. Da ja samo pročitam za ove materijale koji nose oznaku povjerljivosti, dakle napominjem da su materijali za tačke 46. do 48. dnevnog reda zbog povjerljivosti bili dostupni isključivo kod sigurnosnih službenika Parlamentarne skupštine BiH, da ih nije moguće iznositi. Uvid u materijale mogli su se ostvariti u kancelariji broj 215 na drugom spratu. Obzirom na to da materijali iz ove tačke imaju oznaku „povjerljivo“ one su zatvorene za javnost, pa kada budemo o njima razgovarali svi gosti će morati napustiti salu. Dakle, vidimo se ovdje u 16:00 sati. [[PAUZA]]
Evo da pojasnim, u SNSD-u očito ima nedoumica oko ovih glasanja, zapetljali su se potpuno. Upravo smo usvojili hitni postupak i sada otvorena je rasprava, dakle, o samom Prijedlogu zakona i onda ćemo glasati o Prijedlogu zakona. Kao i prošli put, ja nisam siguran da je glasanje nekih kolega za hitni postupak ustvari dobra namjera, već želja da se obustavi zakonodavni postupak danas umjesto da ide, ovaj, u komisijsku fazu, ali evo, vidjet ćemo. U svakom slučaju, činjenica da ovim Prijedlogom zakona maksimalna otpremina u institucijama BiH se ograničava na oko 10.000 maraka, minimalna ostaje na sadašnjem nivou, na oko 5.000 maraka i time se uvodi puno pravedniji i pravičniji sistem, je li, zato što su otpremnine prema trenutnom zakonu vezanu za platu onoga ko je dobiva i onda najveću otpreminu dobivaju oni kojima otpremnina najmanje treba, tako da neko sa 5.000-6.000 maraka plate kao što neki u ovoj sali znaju, uzme 30.000 maraka otpremnine što zaista, ovaj, niti je pravedeno, niti je pravično, niti je, na kraju krajeva, stimulirajuće za ekonomiju. S druge strane, ljudi kojima otpremnina najviše treba, to su ljudi koji imaju 900- 1.000 maraka plate, zaposleni u institucijama Bosne i Hercegovine zato što je vezana za platu, najmanju otpremninu i dobiju. Prema tome, ja pozivam kolege da konačno ostave sva druga razmišljanja po strani i shvate da je ovo interes građana, interes Bosne i Hercegovine, na kraju krajeva, i interes budžeta, jer svaki put ukoliko ovaj Zakon padne, ja ću naravno imati listu i svaki put kad neko kaže da neke novce, da negdje nema dovoljno novca, da treba preusmjeriti, ja ću vas podsjetiti na vaš glas oko otpremnina, jer svojim glasom danas vi birate da li da preusmjerite novac od otpremina u neke važnije projekte, u neke projekte, u neke projekte od većeg interesa za građane Bosne i Hercegovine. Tu mislim na oba entiteta, na sve građane, ili da te otpremnine ostaju u džepovima ljudi koji sjede ovdje jer samo će se na ovom nivou smanjiti otpremnine, državnim službenicima će ostati iste. Prema tome, ovo je zaista pitanje i 75 fiskalne odgovornosti i odgovornosti prema građanima Bosne i Hercegovine, odgovornosti prema državi na kraju krajeva, prema tome, nema zaista nikakvog razloga se ovo ne podrži. Hvala.
Hvala. Nema više prijavljenih, zaključujem raspravu. Sada ćemo glasati o Prijedlogu zakona. Ukupno prisutnih 36 – za 20, protiv 12, suzdržana 4. Postoji opća većina, ne postoji entitetska većina. Idemo na naknadno usaglašavanje. Tačka 14. – Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radu u institucijama BiH, broj: 01,02-02-1- 377/18 od 03.02.2020. godine Glasamo o usvajanju Izvještaja sa tri amandmana koja su sadržana u ovom Izvještaju. Ukupno prisutnih 36 – za 25, protiv 7, suzdržana 4. Postoji opća većina, ali ne postoji entitetska većina. Naknadno ćemo se usaglasiti. Tačka 15. – Izjašnjavanje Predstavničkog doma o utvrđivanju novoga roka za dostavljanje mišljenja o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o akcizama (predlagač: zastupnica Aida Baručija), broj 01-02-1-222/19 od 26.02.2019. U skladu sa članom 110. stav (3) Poslovnika izjašnjavamo se o određivanju ovog roka za koji je predloženo da to bude 30 dana, uz upućivanje urgencije Vijeću ministara Bosne i Hercegovine za dostavljanje traženog Mišljenja. Molim da se izjasnimo o ovome. Od ukupno prisutnih 36 – za 25, protiv 7, suzdržanih 4. Postoji opća većina, ne postoji entitetska većina. Dakle, praktično je, idemo u naknadno usaglašavanje jer može voditi ka obustavi zakonodavnog postupka, pa ćemo se naknadno usaglasati, da se sada ne izjašnjavamo. Tačka 16. – Izvještaj o radu Vijeća ministara BiH za 2017. godinu, broj: 01,02-50- 19-2615/18 od 03.12.2018. godine Glasamo o usvajanju Izvještaja. Od ukupno prisutnih 36 – za 15, protiv 13, suzdržanih 8. Postoji opća većina, ne postoji entitetska većina. Naknadno ćemo se usaglasiti. Tačka 17. – Izvještaj o radu Vijeća ministara BiH za 2018. godinu, broj: 01,02-50-18- 2141/19 od 12.12.2019. godine Glasamo o usvajanju Izvještaja. Od ukupno prisutnih 36 – za 15, protiv 13, suzdržanih 8. Postoji opća većina, ne postoji entitetska većina. 76 Naknadno ćemo se usaglasiti u vezi sa ovim. Dobar primjer iracionalnosti, ali evo, idemo dalje. Tačka 18. – Izvještaj o radu i poslovanju BHRT-a za 2017. godinu i Izvještaj o realizaciji programskih planova za 2017. godinu BHT1, BH Radija 1, Muzičke produkcije BHRT-a i Multimedija BHRT-a, podnosilac: Upravni odbor Radio-televizije BiH, broj: 01,02-29-1451/18 od 14.06.2018. godine Glasamo o usvajanju Izvještaja. Od ukupno prisutnih 36 – za 15, protiv 15, suzdržanih 6. Dakle, ne postoji opća... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Može, ponavljamo. Od ukupno prisutnih 36 – za 15, protiv 15, suzdržanih 6. Ne postoji opća većina, Izvještaj nije usvojen. Tačka 19. – Izvještaj o realizaciji programskih planova za 2018. godinu BHT1, BH Radija 1, Muzičke produkcije BHRT-a i Multimedije BHRT-a, podnosilac: Upravni odbor Radio-televizije Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-50-18-678/19 od 27.03.2019. godine Glasamo o primanju k znanju Izvještaja. Od ukupno prisutnih 36 – za 15, protiv 15, suzdržanih 6. Ne postoji opća većina, nismo primili Izvještaj k znanju. Tačka 20. – Izvještaj o radu i poslovanju BHRT-a za 2018. godinu, podnosilac: Upravni odbor Radio-televizije BiH, broj: 01,02-50-18-1194/19 od 27.06.2019. godine Glasamo o usvajanju Izvještaja. Od ukupno prisutnih 36 – za 16, protiv 15, suzdržanih 5. Postoji opća većina, ne postoji entitetska većina. Naknadno ćemo se usaglasiti. Tačka 21. – Izvještaj o radu Vijeća nacionalnih manjina Bosne i Hercegovine za 2018. godinu, broj: 05/7-39-1-382/19 od 19.02.2019. godine Glasamo o usvajanju Izvještaja uz Zaključak da je neophodno stvoriti adekvatnu logističku podršku za rad u punom kapacitetu i afirmaciji prava nacionalnih manjina u Bosni i Hercegovini u skladu sa zakonskim nadležnostima. Ovaj Zaključak je Zaključak Komisije. Glasamo, dakle, o usvajanju Izvještaja uz ovaj Zaključak. Od ukupno prisutnih 36 – za 24, protiv 7, suzdržanih 5. Postoji opća većina, ne postoji entitetska većina. Naknadno ćemo se usaglasiti. Tačka 22. – Izvještaj o radu Vijeća nacionalnih manjina Bosne i Hercegovine za 2019. godinu, broj: 05/7-39-1-289/20 od 31.01.2020. godine 77 Uz isti Zaključak, da je neophodno stvoriti adekvatnu logističku podršku za rad u punom kapacitetu i afirmaciji prava nacionalnih manjina u Bosni i Hercegovini u skladu sa zakonskim nadležnostima. Glasamo o usvajanju Izvještaja uz ovaj Zaključak. Od ukupno prisutnih 36 – za 25, protiv 7, suzdržanih 4. Postoji opća većina, ne postoji entitetska većina, pa naknadno ćemo se usaglasiti. Preskočit ću komentar, bilo kakav komentar, idemo dalje. Tačka 23. – Izvještaj o radu Nezavisne komisije za praćenje uvjeta boravka u zavodima, postupanje i poštovanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine za 2018. godinu, broj: 01,02-50-18-548/19 od 11.03.2019. godine Glasamo o usvajanju Izvještaja. Od ukupno prisutnih 36 – za 21, protiv 7, suzdržanih 8. Postoji opća većina, ne postoji entitetska većina. Usaglasiti ćemo se naknadno. Tačka 24. – Izvještaj o radu Nezavisne komisije za praćenje uvjeta boravka u zavodima, postupanje i poštovanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine za 2019. godinu, broj: 05/6-50-18-293/20 od 03.02.2020. godine Glasamo o usvajanju Izvještaja. Od ukupno prisutnih 36 – za 21, protiv 7, suzdržanih 8. Postoji opća većina, ne postoji entitetska većina. Usaglasiti ćemo se naknadno. Tačka 25. – Izvještaj o radu Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2018. godinu, broj: 05/1-50- 13-26-55-9/19 od 21.01.2019. godine Glasamo o usvajanju Izvještaja. Od ukupno prisutnih 36 – za 21, protiv 7, suzdržanih 8. Postoji opća većina, ne postoji entitetska većina. Usaglasiti ćemo se u drugom krugu. Tačka 26. – Izvještaj o radu Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH za 2018. godinu, broj: 05/2-50-12-237/19 od 29.01.2019. godine Glasamo o usvajanju Izvještaja. Od ukupno prisutnih 36 – za 21, protiv 7, suzdržanih 8. Postoji opća većina, ne postoji entitetska većina. Usaglasiti ćemo se u drugom krugu. 78 Tačka 27. – Izvještaj o radu parlamentarnog vojnog povjerenika BiH za 2018. godinu, broj: 05/3-37-4-227/19 od 28.01.2019. godine Glasamo o usvajanju Izvještaja. Ovdje očekujem obje većine. Od ukupno prisutnih 36 – za 22, protiv 7, suzdržanih 7. Postoji opća većina, ne postoji entitetska većina. Naknadno usaglašavanje. Tačka 28. – Izvještaj o radu Državne regulatorne komisije za električnu energiju za 2018. godinu, broj: 01,02-50-18-747/19 od 04.04.2019. godine Glasamo o usvajanju Izvještaja. Od ukupno prisutnih 36 – za 24, protiv 7, suzdržanih 5. Postoji opća većina, ne postoji entitetska većina. Naknadno usaglašavanje. Tačka 29. – Izvještaj o stanju radijacijske i nuklearne sigurnosti za 2017. godinu, podnosilac: Državna regulatorna agencija za radijacijsku i nuklearnu sigurnost, broj: 01,02-50-19-1645/18 od 18.07.2018. godine Glasamo o usvajanju Izvještaja. Od ukupno prisutnih 36 – za 20, protiv 7, suzdržanih 9. Postoji opća većina, ne postoji entitetska većina. Usaglasiti ćemo se u drugom krugu. Tačka 30. – Izvještaj o stanju radijacijske i nuklearne sigurnosti za 2018. godinu, podnosilac: Državna regulatorna agencija za radijacijsku i nuklearnu sigurnost BiH, broj: 01,02-50-18-1273/19 od 11.07.2019. godine Glasamo o usvajanju Izvještaja. Od ukupno prisutnih 36 – za 21, protiv 7, suzdržanih 8. Postoji opća većina, ne postoji entitetska većina. Naknadno usaglašavanje. Tačka 31. – Izvještaj o izdatim ispravama i odbijenim zahtjevima za izdavanje isprava za spoljnotrgovinski promet oružja, vojne opreme i robe posebne namjene za 2017. godinu i Izvještaj o realizaciji izdatih isprava za spoljnotrgovinski promet oružja, vojne opreme i robe posebne namjene u 2017. godini, podnosilac: Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, broj: 01,02-50-18-1623/19 od 12.09.2019. godine Glasamo o usvajanju Izvještaja. Od ukupno prisutnih 36 – za 24, protiv 7, suzdržanih 5. Postoji opća većina, ne postoji entitetska većina. Naknadno usaglašavanje. Tačka 32. – Informacija o Godišnjem planu obuke i vježbi pripadnika i jedinica Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u inostranstvu za 2019. godinu, podnosilac: Ministarstvo odbrane BiH, broj: 03/1-03-2146/18 od 25.09.2018. godine Glasamo o primanju k znanju ove Informacije. 79 Ukupno prisutnih 36 – za 25, protiv 7, suzdržana 4. Postoji opća većina, ne postoji entitetska većina. Naknadno usaglašavanje. Tačka 33. – Potvrđivanje Odluke o učešću pripadnika policijskih službi iz Bosne i Hercegovine u stabilizacijskoj misiji Ujedinjenih nacija u Demokratskoj Republici Kongo, podnosilac: Predsjedništvo BiH, broj: 01,02-50-18-1222/19 od 02.07.2019. godine Glasamo o potvrđivanju odluke. Ja sad predlažem da obrnemo, da SDA bude suzdržana, a vi za, pošto je Predsjedništvo, malo da šaramo. Predsjedništvo je predlagač, pa da vidimo. Ukupno prisutnih 37 – za 24, protiv 7, suzdržanih 6. Opća većina postoji, entitetska većina ne postoji. Naknadno ćemo se usaglasiti. Tačka 34. – Razmatranje zastupničke inicijative Damira Arnauta koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, podnosim zastupničku inicijativu kojom se sugerira nadležnim entitetskim institucijama, odnosno institucijama Brčko Distrikta (vlade i zakonodavna tijela), da pripreme i usvoje izmjene i dopune Zakona o zaštiti od klevete, na način da se u njih inkorporiraju različiti standardi prihvatljivosti, tolerancije te dokazivanja kada je u pitanju navodna kleveta protiv javnih ličnosti u odnosu na privatne osobe, a u skladu sa sudskom praksom Evropskog suda za ljudska prava”, broj: 01-50-1-1490/19 od 19.08.2019. godine Glasamo o usvajanju incijative. Ukupno prisutnih 37 – za 12, protiv 7, suzdržanih 18. Opća većina postoji, entitetska većina ne postoji. Naknadno ćemo se usaglasiti. Tačka 35. – Razmatranje zastupničke inicijative Predraga Kojovića koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine ('Službeni glasnik BiH', br. 79/14, 81/15, 97/15), podnosim zastupničku inicijativu kojom se Vijeće ministara BiH obavezuje da uradi analizu propusnosti državne granice Bosne i Hercegovine i opremljenosti Granične policije za bolju kontrolu granica”, broj: 01-50-1-1519/19 od 23. 08. 2019. godine Glasamo o usvajanju incijative. Ukupno prisutnih 37 – za 21, protiv 12, suzdržanih 4. Opća većina postoji, entitetska većina ne postoji. Naknadno ćemo se usaglasiti. Tačka 36. – Razmatranje zastupničke inicijative Mirjane Marinković Lepić koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine ('Službeni glasnik BiH', br. 79/14, 81/15, 97/15i 78/19), upućujem zastupničku inicijativu kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da, najkasnije u roku od 90 dana od dana usvajanja ove inicijative u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH, donese odluku o provjeri diploma svih zaposlenih u državnim institucijama u smislu kontrole validnosti diploma u skladu sa zakonskim propisima iz oblasti obrazovanja.”, broj: 01-50-1-225/20 od 24.01.2020. godine Glasamo o usvajanju incijative. 80 Ukupno prisutnih 37 – za 25, protiv 7, suzdržanih 5. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Incijativa je usvojena. Tačka 37. – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o davanju saglasnosti za ratifikaciju Amandmana na Rimski statut Međunarodnog krivičnog suda (Amandmani iz Kampale), broj: 01,02-21-1-2224/19 od 05.02.2020. godine Glasamo u drugom krugu o davanju saglasnosti za ratifikaciju amandamana. Malo slalom, malo veleslalom.. Ukupno prisutnih 37 – za 21, protiv 12, suzdržana 4. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatujem da smo ratificirali amandmane na Rimski status Međunarodnog krivičnog suda. To su amandmani iz Kampale. E sada prelazimo na tačke od 38. do 45., Dakle, to su one o kojima smo objedinili raspravu. Riječ je o ratifikaciji različitih sporazuma i drugih finansijskih ugovora. Prijedlog je da glasamo o objedinjavanju glasanja o tačkama od 38. do 45. Dakle, glasamo hoćemo li objediniti glasanje o tačkama od 38. do 45. Ako ne može se sugerisati, onda ne treba ništa reći, samo ... Ukupno prisutnih 37 – za 31, protiv 2, suzdržana 4. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Dakle, sad smo donijeli odluku o objedinjavanju glasanja o tačkama od 38. do 45. Sada glasamo o davanju saglasnosti za ratifikaciju materijala za tačke 38., 39., 40., 41., 42., 43., 44., i 45. Smijem li ja reći postoji opća, postoji entitetska ili da sačekamo ipak? Ukupno prisutnih 37 – za 26, protiv 7, suzdržana 4. Postoji opća većina, ne postoji entitetska većina. Idemo u drugi krug glasanja. Amandmani, grant sredstva, ratifikacija. Ukupno prisutnih 37 – za 24, protiv 7, suzdržana 6. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatujem da smo dali saglasnost za ratifikaciju materijala za tačke 38. do 45. Je li ostajemo sami? Je li treba neko izaći iz sale? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]