Dame i gospodo, poštovane kolegice i kolege izaslanici, nazočni predstavnici Vijeća ministara BiH, poštovani predstavnici medija, srdačno vas pozdravljam i otvaram 10. hitnu sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. [[INTONIRANJE HIMNE]] Sjednici je nazočno 14 izaslanika, od kojih 5 iz bošnjačkog naroda, 5 iz hrvatskog naroda i 4 iz srpskog naroda. Gospodin Bosić nije nazočan sjednici. Za 10. hitnu sjednicu predlažem sljedeći Dnevni red 1. Usvajanje izvoda Zapisnika 9. hitne sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH 2. Zahtjev izaslanika iz Kluba hrvatskog naroda u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH Dragana Čovića, Lidije Bradare, Marine Pendeš i Bariše Čolaka za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Izbornog zakona BiH po hitnom postupku sukladno sa člankom 124. Poslovnika Doma naroda, broj 02-02-1-639/22 od 22.04.2022. Javlja li se netko za riječ? Prijavio se kolega Bećirović. Izvolite.
Pozdravljam sve prisutne. S obzirom da je danas sazvana hitna sjednica Doma naroda, želim predložiti najhitnije tačke dnevnog reda na ovoj hitnoj sjednici. Zato prvo predlažem da kao prvu tačku danas dnevnog reda uvrstimo informaciju Vijeća ministara BiH o posljedicama zemljotresa koji su potresli BiH sa konkretnim mjerama i prijedlozima pomoći ugroženim stanovništvu. Smatram da u ovom momentu nema važnije teme ni za Bošnjake, ni za Srbe, ni za Hrvate, ni Ostale u ovoj zemlji od ovog pitanja. Drugo, podsjećam da sam na zadnjoj sjednici Doma naroda predlagao da se ovdje donesu konkretni zaključci da obavežemo Vijeće ministara BiH da podrži mjere koje je predložila Evropska banka za obnovu i razvoj i da podržimo, odnosno da Vijeće ministara 2 podrži vanjsku i sigurnosnu politiku Evropske unije. Kao što znate, to je odbijeno. Poslije sjednice predsjedavajući Doma, gospodin Čović, je rekao da taj prijedlog nema smisla. Međutim, nekoliko dana poslije Vijeće ministara je glasalo suprotno od onoga šta je vanjska i sigurnosna politika Evropske unije. Premijer Republike Hrvatske, gospodin Andrej Plenković, direktno me je prozvao i rekao da opozicija nema pravo da diktira tempo rada, valjda misleći ovdje i na Dom naroda. Evo sada ja postavljam sljedeće pitanje, odnosno pitam i vas u Kolegiju i Vas predsjedavajući – da li ste išta barem za ovu sjednicu dva mjeseca nakon, i više od dva mjeseca nakon početka ruske agresije na Ukrajinu pripremili kao stav najvišeg zakonodavnog organa o tom pitanju? Ako imate neki prijedlog, ako imate barem jednu rečenicu na tu temu, ja neću ništa predlagati. Da li ste nešto pripremili, javno pitam? S obzirom da nema odgovora, možemo konstatirati da nije ništa pripremljeno i stoga ja, dakle, u skladu sa Poslovnikom Doma naroda predlažem da u okviru ove sjednice uvrstimo tačku dnevnog reda – prijedlog deklaracije o osudi agresije na Ukrajinu. To je tekst koji sam ja u proceduru dostavio 2. marta ove godine i predlažem, dakle, da to danas razmatramo i usvojimo. I treći prijedlog za današnju hitnu sjednicu, a on je zaista također hitnog karaktera, predlažem da uvrstimo u dnevni red – razmatranje informacije Tužilaštva BiH o provođenju istrage protiv lica koja su pokrenula antidejtonski i antiustavni postupak pravne secesije bh. entiteta Republika Srpska od međunarodno priznate države, BiH. Mi ovdje u najvišem zakonodavnom organu BiH moramo napokon dobiti informaciju Tužilaštva BiH. Čime se ti ljudi bave, je li moguće da podižu optužnice protiv ljudi koji su odbranili glavni grad BiH, a da ne vide da je u toku rušenje ustavnog poretka na jedan brutalan način?
Gospodine Bećiroviću, samo vrijeme.
U skladu, dakle, s Poslovnikom kako nalaže, a poštujući i predviđeno vrijeme, dostavljam sve ove prijedloge u pisanoj formi i očekujem da će oni danas biti prihvaćeni ovdje u Domu naroda.
Hvala. Kolega Miletić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedatelju. Srdačno pozdravljam sve prisutne. Da ne bih trošio vrijeme, moje pitanje se odnosi na procedure, odnosno na poštivanje našeg Poslovnika. S obzirom na činjenicu da je ovo prva sjednica Doma naroda u ovom mjesecu, a da član ili članak 155. našeg Poslovnika ne razlikuje ili ne predviđa kad je u pitanju, je li, mogućnost naša da postavljamo izaslanička pitanja razliku između hitnih i redovnih sjednica i imajući u vidu da tu mogućnost niste predvidjeli na ovoj sjednici, interesuje me koji je razlog za to, s obzirom na činjenicu da sam ja prije još, evo, dva tjedna ili 14 dana podnio jedno pitanje koje se odnosi na to da se službenici odnosno diplomatsko osoblje Ruske Federacije proglasi osobljem persona non grata u BiH. Ja vas molim da mi precizno odgovorite na ovo pitanje. 3 Hvala lijepo.
Hvala Vama. Kako nema danas pitanja, nisu predviđena dnevnom redom upravo zbog žurnosti ove sjednice koju smo zakazali jučer, a održali danas, pitanja izaslanika će biti na narednoj redovitoj sjednici koja će biti dogovorena danas kroz Kolegij Doma naroda. A što se tiče prijedloga za dopunu dnevnog reda po predloženom dnevnom redu, obzirom da nema više prijavljenih za raspravu, ja jedino što mogu, staviti prijedloge na usvajanje sukladno Poslovniku, na izjašnjavanje o prijedlozima dopune dnevnog reda koje je stavio kolega Bećirović. Prva dopuna bi bila, Prijedlog 1. Informacija Vijeća ministara BiH o posljedicama zemljotresa koji su potresli BiH sa prijedlogom mjera pomoći ugroženom stanovništvu. Čitam izravno kako je napisano ovdje. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepo. Nazočno 14 – za 6, protiv 8, suzdržan niko. Federacija BiH 6 za, 4 protiv, niko suzdržan. Republika Srpska niko za, 4 protiv. Nema opće većine, prijedlog nije prošao. Prijedlog 2. Prijedlog deklaracije o osudi agresije na Ukrajinu. Opet, pošto će oko ovoga biti rasprave, jer točka se na dnevni red stavlja da bi bilo rasprave, vrlo jasno da naše očitovanje će biti ovu temu, bar što se tiče Kluba Hrvata, zbog žurnosti ove sjednice, ovakve točke dnevnog reda nećemo uvršavati na žurnu sjednicu i to je naš pristup ovome što se tiče Kluba Hrvata. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Nazočno 14 – za 6, protiv 8, suzdržan niko. Federacija BiH 6 za, 4 protiv. Republika Srpska 4 protiv. Znači, nema opće većine, prijedlog nije prošao. Prijedlog 3. Razmatranje Informacije Tužiteljstva BiH o provođenju istrage protiv osoba koje su pokrenule antidejtonski, antiustavni postupak pravne secesije BiH, eniteta Republike Srpske od međunarodno priznate države, BiH.
/nije uključen mikrofon/
Čitam ono što imam ispred sebe. Jedino da ponavljam opet iza vas, znači ja pročitao kako mi piše ovdje, upravo ... piše. Nadam se da ste svi razumjeli šta sam pročitao. Hvala vam lijepo. Pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 14 – za 6, protiv 8, suzdržan niko. Federacija BiH 6 za, 4 protiv, niko suzdržan. Republika Srpska 4 protiv. 4 Nema opće većine, prijedlog nije prošao. Hvala vam lijepo. Sada prelazimo na dnevni red. Prva točka dnevnog reda, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 9. hitne sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Otvaram raspravu, da li se netko javlja za riječ? Prijavljenih nema, a ne vidim ni interesa za prijavu. Zaključujemo raspravu. Glasujemo o Zapisniku 9. hitne sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 14 – za 12, protiv 2, suzdržan niko. Federacija BiH – za 8, protiv 2. Republika Srpska 4 za. Opća većina postoji, entitetska postoji. Konstatiram da je usvojen Zapisnik 9. hitne sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. hvala lijepo. Prelazimo na drugu točku dnevnog reda, Ad. 2. Zahtjev izaslanika iz Kluba hrvatskog naroda u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH Dragana Čovića, Lidije Bradare, Marine Pendeš i Bariše Čolaka za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Izbornog zakona BiH po hitnom postupku sukladno sa člankom 124. Poslovnika Doma naroda, broj 02-02-1-639/22 od 22.04.2022.
[[nije uključen mikrofon]] ___________(?) Samo mikrofon, molim Vas. ... kao što piše u našem zahtjevu, ja ću se samo osvrnuti kratko zašto smo se mi opredjelili da uputimo ovaj zahtjev i zašto smo predložili izmjene i dopune Izbornog zakona, budući da ste svi svjedoci kako dugotrajni pregovori koji su se vodili oko Izbornog zakona nisu donijeli rezultate, kako se odustalo jednostrano od provedbe ..., provedbe Sporazuma iz 5 Mostara, a uzevši u obzir kako je Ustavni sud BiH neustavne odredbe Izbornog zakona BiH, izbor izaslanika Doma naroda Parlamenta Federacije BiH stavio izvan pravne snage i kako svi pregovori nisu, i ograničenoj ustavnoj reformi i izmjenama Izbornog zakona. To su sve procedure koje smo provodili kroz razna tijela, nisu dali nikakve rezultate, a imajući u vidu kako je tijelo za provedbu izbora neovisno o navedenom najavilo raspisivanje izbora za 4. svibnja, mi smo smatrali da je bilo jako važno da sazovemo hitnu sjednicu kako bi razmotrili i usvojili izmjene i dopune Izbornog zakona i time stvorili pretpostavke kako za održavanje izbora, tako i za njihovu provedbu i samu implementaciju izbornih rezultata, a detalje o samom tekstu zakona će iznijeti kolega Čolak. Hvala.
Hvala kolegici Bradara. Kolega Čolak, izvolite.
Hvala Vam gospodine predsjedatelju. Članovi Kolegija, poštovane kolegice i kolege, članovi Vijeća ministara, predstavnici institucija BiH i predstavnici medija. Ja ću u svom uvodnom izlaganju biti kratak jer pretpostavljam da će biti i pitanja, pa ću onda vjerojatno biti prinuđen odgovarati malo i šire. Cilj, dakle, našega prijedloga, kolegica je već rekla jeste, ali evo, ja ću još malo i pojasniti, jeste da se stvore nužne zakonske pretpostavke da bi se izbori mogli raspisati i provesti. Činjenica je da mi u ovom trenutku nemamo određene odredbe Izbornog zakona temeljem kojih se vrši popuna Doma naroda Federacije, a time i državnog Doma naroda iz Federacije i to je nešto što jednostavno se mora otkloniti izravno Izbornim zakonom. Zašto? Zato što u članku 20.16. a) koji je Ustavni sud prije proglasio neustavnim, a kasnije te odredbe stavio izvan snage, zatjeva se preciziranje, dakle, precizno koliko iz koje izborne jedinice, kojeg kantona, odnosno koje županije, dolazi izaslanika na Doma naroda Federacije i koliko iz pojedinog konstitutivnog naroda. Dakle, u tom smislu nema mogućnosti drugačije nego promijeniti odredbe Izbornog zakona. Zašto je žurna procedura, pa iz prostog razloga, već je kazano što naprosto nemamo više vremena čekati jer se najavilo, naravno, raspisivanje izbora. S druge strane, zašto ne možemo ići u cjelovitnije izmjene Izbornog zakona, zašto što jednostavno nemamo vremena ni prostora promijeniti Ustav BiH vi znate da je za promjenu Ustava BiH pored toga što je potrebna dvotrećinska većina u Zastupničkom domu, potrebna i javna rasprava za promjenu Ustava. To traži vrijeme, mi naprosto nemamo vremena i nažalost mi ovim, dakle, našim prijedlogom, nismo mogli obuhvatiti dakle ove izmjene koje se tiču provedbe evropskih presuda, odnosno presude Evropskog suda, pardon, za ljudska prava, u predmetu Sejdić-Finci, ali i drugim predmetima, to ne znači da nismo opredjeljeni za provedbu tih odluka, odnosno tih presuda. U ostalom, mi smo i predlagali takva rješenja koja su bila prihvaćena od strane Venecijanske komisije na ovim pregovorima. Ono što je najelementarnije u ovom našem prijedlogu jeste da se postiže, dakle, legitiman izbor izaslanika za Dom naroda, a jednako tako se zaista ostavlja mogućnost odnosno daje se prostor i za legitiman izbor članova Predsjedništva BiH. Isključivo se naš, dakle, prijedlog temelji na ustavnosti, nismo mogli ići izvan Ustava BiH, na zakonitosti, isto tako na nedominaciji bilo kojeg konstitutivnog naroda, što također obuhvaćaju pojedine presude, odnosno nalažu pojedine presude Ustavnog suda BiH, a ovdje ću se prije svega pozvati, ne 6 samo odluku Ustavnog suda u predmetu Ljubić 23/14, nego i onu koja nosi oznaku U3/17 a jednako tako i odluku o konstitutivnosti, odnosno III djelimičnu odluku Ustavnog suda BiH 5/98. U toj III djelimičnoj odluci je kazano vrlo jasno u zaključku da to ustavno načelo o kolektivnoj jednakosti konstitutivnih naroda zabranjuje bilo kakav privilegij za jedan ili dva konstitutivna naroda, zabranjuje dominaciju u strukturama vlasti što dosad, nažalost, vi znate da nije bio slučaj u praksi. Praksa je pokazala dosada u nekoliko navrata, i ne samo kod članova Predsjedništva, dakle, kod izbora tri puta dominaciju jednog brojnijeg naroda u izboru članova Predsjedništva, ali jednako tako i u ispostavi izvršne vlasti u Federaciji BiH najmanje dva puta, bez legitimnih prestavnika hrvatskog naroda. Osim toga, ova, dakle, Odluka Ustavnog suda govori o tome da je ustavni princip konstitutivnosti naroda nadkrovljujući Ustav, a Odluka Ustavnog suda 23/4, Odluka o predmetu Ljubić govori o principu konstitutivnosti na koji je način je moguće taj princip provesti, dakle, jedino legitimnim političkim predstavljanjem. I ona izravno kaže u svojoj, u točki 47., dakle, ta Odluka kaže da opći princip demokracije pravo na demokratsko odlučivanje legitimnim političkim predstavljanjem koje mora biti utemeljeno na demokratskom izboru onih koje predstavljaju i čije interese zastupa. U tom smisu, dakle, mora postojati veza između onih koje predstavljaju i čiji se interesi zastupaju na svim adiministrativno-političkim razinama. Dakle, samo legitimitet prestavljanja, kaže Ustavni sud, stvara temelj za stvarno sudjelovanje u vlasti i odlučivanju. Mi smo ovim našim prijedlogom u potpunosti riješili to pitanje, dakle, i kod izbora članova Predsjedništva, i kod izbora članova Doma naroda Federalnog parlamenta ne ugrožavajući nijednom našom odredbom bilo koji od ova dva konstitutivna naroda. Mislim da je zaista krajnje vrijeme da se ovo pitanje riješi. Ja ne želim sad, evo, niti obrazlagati, zakon je vrlo kratak, vidjeli ste na koji način smo članove Predsjedništva, dakle, Prijedlogom ovog zakona riješili, ne dira se uopće u način izbora članova Predsjedništva druga dva naroda, ali otvaramo mogućnost legitimnog izbora hrvatskog člana Predsjedništva u skladu sa postojećim Ustavom. Jednako tako kod izbora izaslanika za Dom naroda, uveli smo onu formuli od 16+1, odnosno prag od 5% kako bismo imali legitimno predstavljanje u domovima naroda, kako opet ne bi većinski brojniji narod birao predstavnike drugom narodu. To je, podsjetiću vas, evo, kolegice i kolege, dosad nekoliko puta bilo potpisano. Nažalost, do dana današnjeg to nije ispoštovano, i '13. godine u Briselu pred međunarodnom, pred predstavnicima Međunarodne zajednice, lideri političkih stranaka su to potpisali, potpisali su to 2015. u Mostaru, potpisano je to između predsjednika dvije političke stranke, dakle, HDZ i SDA, '20. godine u Mostaru, opet u nazočnosti međunarodnih predstavnika i mislim zaista da je krajnje vrijeme da se to i provede. S druge strane, mi smo kao vrlo bitno u ovom Zakonu riješili pitanje i popune Srba u Domu naroda Federalnog parlamenta, što dosada nije bio riješen i što je bio zaista veliki problem. Analogno rješenju u Republici Srpskoj, dakle, ukoliko se po postojećem Izbornom zakonu ne može popuniti klub bilo kojeg naroda ako je izabrano manje izaslanika, a to se redovito dešavalo u Srpskom klubu, onda ulaze, dakle, vijećnici iz gradskih odnosno općinskih vijeća koji su izabrani na lokalnim izborima, formira se ... klub i izabere se, dakle, popuni se u potpunosti i Klub Srba. Na ovaj način bismo osigurali zaista da se, da izbori budu legitimni, da izbori budu zakoniti i da riješimo jedan problem koji jeste prije svega problem Federacije, ali on je ujedno i problem čitave BiH. Ovim rješenjem bismo, po mom dubokom uvjerenju, napravili jedan značajan iskorak i prema kandidatskom statusu u Evropskoj uniji jer ovo jeste jedan od 14 ključnih prioriteta kako bismo, evo, što je moguće prije došli do kandidatskog statusa. 7 Svi prigovori koji idu u prilog tome kako je ovaj Zakon diskriminatorski, kako on ne rješava sva pitanja, on zaista ne uvodi nikakvu diskriminaciju, nego rješava diskriminaciju koja postoji između tri konstitutivna naroda, odnosno rješava diskriminaciju koja se, evo, koja je usmjerena prema jednom od tri konstitutivna naroda čitavo ovo vrijeme poslije Dejtonske BiH, a ovo pitanje, rješavanje pitanja Ostalih, odnosno svih onih koji se ne izjašnjavaju kako pripadnici konstitutinih naroda mi moramo riješiti što je moguće prije, ali temelj za to je promjena Ustava i bilo bi dobro da sve političke snage koje djeluju u BiH, posebice one koje participiraju u zakonodavnim tijelima, daju svoj doprinos da se i to pitanje što je moguće prije riješi. Hvala.
Hvala kolega Čolak. Otvaramo raspravu. Za raspravu se prijavio kolega Bećirović. Izvolite.
Samo da razjasnimo jedan detalj, još uvijek raspravljamo o hitnoj proceduri.
O proceduri, da.
Da, pa ćemo onda o sadržaju. Dobro, želim reći nekoliko rečenica zašto sam protiv hitne procedure. Naime, mi u Parlamentarnoj skupštini BiH, pa i u Domu naroda, ne smijemo pomoću hitne procedure ugrožavati ono što jeste Ustav BiH. Dakle, hitna procedura ne znači da ovdje mogu i treba da dolaze prijedlozi koji su antiustavni, a ovaj prijedlog HDZ-a je antiustavan. Ovaj prijedlog je duboko protiv sadržaja Evropske konvencije za ljudska prava, protiv je sadržaja Ustava BiH i Aneksa I na Ustav BiH, a pogotovo međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima i člana 25. i to treba vrlo jasno reći i naglasiti. Druga stvar zbog čega sam protiv hitnog postupka jeste da je ovo prijedlog koji je antievropski prijedlog i koji nema nikakve veze sa evropskim standardima i principima. Ovakav prijedlog izmjena i dopuna Izbornog zakona BiH i sve ljude u ovoj zemlji udaljava od članstva u EU i mi to moramo znati. Kada pogledate 14 prioriteta Evropske komisije u Mišljenju za BiH, onda je jasno da je u ovom prijedlogu koji je, evo, predložen po hitnoj proceduri, nije apsolutno ništa od toga ispunjeno. Da zaključim i da ne zloupotrebljam raspravu, riječ je o hitnoj proceduri, mislim da pod hitnom procedurom ne trebamo ovdje predlagati zakone koji su, ponavljam, i antievropski i antiustavni. Mada, s druge strane nije mi jasno zašto i s kojim razlogom visoki funkcioneri HDZ-a su protiv promjene Evropske konvencije za ljudska prava.
Hvala. Replike niste izazvali, još uvijek. Kolega Jusufović, izvolite. 8
Hvala gospodine predsjedavajući. Vezano za proceduru, ja također smatram da nema elemenata za hitnu raspravu iz nekoliko razloga. Ovo je preosjetljiv zakon, predugo, godinama se raspravlja, znači ima niz pitanja koja su previše zahtjevna da bi kroz ovakvu proceduru došli do konačnog rješenja. Prije svega radi se o povredi Ustava Federacije, neću konkretno govoriti jer tamo ima, zna se na šta se odnosi, oko izbora delegata itd., znači jednim zakonom državnim se ruši Ustav Federacije. Nadalje, imamo niz povreda Evropske konvencije o ljudskim pravima ... Međutim, ima jedno predhodno pitanje po meni koje nije riješeno, a otprilike smo se držali svi u raspravi oko Izbornog zakona, odnosno oko, na svim sastancima, oko izmjene Izbornog zakona, a to je mišljenje Venecijanske komisije. Mi smo imali svi stav da sva pitanja koja budu regulisana Izbornim zakonom budu u skladu sa evropskim standardima. I svako pitanje koje smo na onim sesijama, od Neuma itd., bili su prisutni članovi Venecijanske komsije i oni su se izjašnjavali da li je određeno pitanje u skladu sa evropskim standardima ili nije. To iz razloga, valjda svi smo opredjeljeni da idemo u Evropsku uniju, da se što prije u neko dogledno vrijeme uključimo i da se pridržavamo tih standarda. Danas, sa ovakvim prijedlozima mi takvog mišljenja apsolutno nemamo ili čak ja mogu reći, pošto sam i bio prisutan, da mnoga pitanja apsolutno odudaraju od onoga što je vođena rasprava, a čuli smo i jučer, potvrda ove moje diskusije, izjašnjenje Američke ambasade i izjašnjenje Evropske misije, da je došlo do teških povreda evropskih standarda itd. Iz tih razloga, a to sam govorio i prije, ja ću reći da bez izjašnjenja i mišljenja Venecijanske komisije ni o jednom pitanju, a smatram da nije moguće voditi kvalitetnu raspravu, valjanu raspravu, i donijeti valjane neke zaključke. Iz tih razloga ja se dalje neću uključivati o bilo kakvim pitanjima dok prethodno ne dobijemo mišljenje, mislim da bi trebalo zatražiti mišljenje evropske komisije, Venecijanske komisije, pa se onda upustiti u raspravu oko ovog pitanja. To je to, hvala.
Hvala. Kolega Čolak, ispravka krivog navoda.
Hvala. Samo kratko, referiraću se ovo što je govorio gospodin, prije svega, Bećirović, a onda i gospodin Jusufović. Naime, ja mislim ako se kaže da je povrijeđen Ustav BiH onda treba zaista kazati u čemu je to povrijeđen Ustav BiH. Ja odgovorno tvrdim da našim prijedlogom nijedan članak Ustava BiH nije doveden u pitanje i molio bi da mi se evo kaže šta je to povrijeđeno. S druge strane kad je riječ o povredi Ustava Federacije, o čemu je govorio uvaženi kolega Jusufović, ako je Ustav, ako je Izborni zakon usuglašen u potpunosti sa Ustavom BiH onda mi možemo teoretski raspravljat kakvi su odnosi sa Ustavom Federacije. Međutim, o hijerarhiji pravnih akata, o tome bi trebali odučivati, ja mislim, suci Ustavnog suda, a ne mi ovdje. Dakle, ja trvrdim da ovaj naš prijedlog, dakle, nije suprotan niti Ustavu, prije svega, BiH, a ponavljam kad je riječ o hijerarhiji pravnih akata usuglašenost našeg Izbornog zakona sa Ustavom BiH ni na koji način onda ne može biti u suprotnosti sa Ustavom Federacije BiH, može se, naime, desiti obrnuto. Hvala. 9
Hvala. Za raspravu se prijavila kolegica Pendeš. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedatelju. Uvažene kolege, članovi Vijeća ministara, ja sam se javila zbog toga da obrazložim zbogo čega je potrebna žurna porocedura. Ovo je godina izbora i mi nemamo još dugo vremena kako bismo napravili izmjene zakona sukladno odlukama, prije svega, Ustavnog suda. Odluke Ustavnog suda se ne komentiraju nego se provode, a ovaj gornji dom ili Parlamentarna skupština, jednako Zastupnički tako i Dom naroda, dužan je provoditi i u tom smislu Kluba HDZ-a, odnosno Kluba Hrvata, dio bez gospodina doduše Miletića, je predložio ove izmjene u cilju demokratizacije. Pozivate se na Povelju evropsku o ljudskim pravima, pa baš utemeljeno je o ljudskim pravima i poveljom, Evropskom poveljom za ljudska prava, utemeljeno je Ustavom u privitku i dodatku 3. o izborima kaže se – da bi se osigurali uvjeti potrebno je utemeljenje vlasti na volji naroda. Ne piše na volji političkih stranaka, nego volji naroda, a svi ste svjesni činjenice da je ta volja prvenstveno hrvatskog naroda u nekoliko izbornih procesa izigrana. Drugo, pozivate se nakon, kaže, Mišljenje Venecijanske komisije. Mišljenje Venecijanske komisije podržaćete u potpunosti sve dok Simona Granata nije rekla da prijedlog koji je iznio HDZ u potpunosti izražava ili da nije u suprotnosti sa stavom Venecijanske komisije. Valjda su ljudska prava izgleda nekome u ovoj državi da pokrećući i vitalne nacionalne interese uzmu ljudska prava Hrvatima, pa tako ... vjerojatno su podržani i na taj način i Petrić, koji nam je uzeo ljudska prava, Ešdaun, Incko, Barijeva izborna pravila. Je li to pokazatelj šta je demokracija u BiH? Ja ovdje pozivam sve vas, svi smo mi izabrani od naših predstavnika, svi smo mi predstavnici naroda i ja mislim da je jako bitno da ne činite drugima što ne želite da vam se učini i u tom smislu smatram da je jako bitno da danas po žurnoj proceduri usvojimo ovaj Zakon u cilju demokratizacije, u cilju uvažavanja drugoga i drugačijeg za koje se mnogi od vas u medijima, doduše neki i kažu da nema veze, jer ovo nije u skladu sa Evropskom konvencijom o ljudskim pravima, jer ipak kako će se neki opravdati kako ne mogu sljedeći put, što jest ove godine, ponovno izabrati i drugog člana Predsjedništva. Hvala.
Hvala. Ispravka krivog navoda, kolega Bećirović.
Kolega Čolak je, između ostalog, pitao – U kojem dijelu je povrijeđen Ustav BiH? Je li ja imam dvije ili tri minute za odgovor?
[[nije uključen mikrofon]] 10
Da, dobro, biću koncizan. Dakle, kolega Čolak kad pogledamo sadržaj onog što ste vi dostavili u parlamentarnu proceduru potpuno je bjelodano da je taj prijedlog, a pogotovo neka rješenja u suprotnosti sa članom 2. Ustava BiH, a pogotovo sa onom odredbom koja govori o Evropskoj konvenciji za zaštitu ljudskih prava. U suprotnosti je i sa Aneksom I na Ustav BiH, sa Međunarodnim paktom o građanskim i političkim pravima, član 25. vrlo jasno kaže da svaki građanin mora imati pravo i mogućnost da bez ikakvih razlika navedenih u članu 2. i bez utemeljenih ograničenja ima pravo na učestvovanje u javnim poslovima, da bude biran i da bira na poštenim izborima, da se poštuje načelo opće jednakosti. A kad vi pogledate šta je sadržaj ovog Zakona, on je potpuno diskriminatoran ne samo prema Bošnjacima, Srbima i ostalim, već i prema Hrvatima, prema pogotovo Hrvatima iz Tuzlanskog kantona, Sarajevskog kantona i još nekih dijelova BiH. I na koncu, niste mi, kolega Čolak, odgovorili na jedno pitanje, a možda je ovo prilika da date odgovor. Zašto mislite da ne treba poštovati Evropsku konvenciju za ljudska prava u BiH? Evo, to je vrlo konkretno pitanje i ja bi volio da mi date konkretan odgovor na ovo pitanje.
Hvala. Za raspravu se prijavio kolega Miletić. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja koliko vidim, predsjedatelju, opet ovo rasprva ide i vodi se u kontekstu samog sadržaja, znači, ako ćemo razgovarati o sadržaju, ako ćemo razgovarat skupno i o proceduri i o sadržaju onda da razgovaramo i o jednom i o drugom. Ja ću vas zamolit da se ipak vratimo na samu proceduru, a imam štošta reć kad je u pitanju sam prijedlog sadržaja Zakona. Ono što mene zabrinjava jest jedna činjenica i moram pojedine od vas ovdje demantovat, možda ja sam trenutno u najdelikatnijoj situaciji od sviju vas koji se nalazite ovdje kao izaslanici i delegati u Domu naroda, prevashodno s aspekta što ja moram braniti interese hrvatskog naroda i ovo pitanje se u BiH mora riješiti. Međutim, ja smatram da u ovoj situaciji u kakvu ste nas doveli, pogotovo evo mene osobno, smatram da je ona vrlo delikatna i da niste trebali sedam dana prije raspisivanja izbora u BiH da nas dovedete u ovaj položaj i da ovo prelamamo preko koljena. Znači, ja smatram bez obzira na vrijeme koje bi nam oduzela neka, uvjetno rečeno, redovna procedura, da je ovo pitanje vrlo ozbiljno i ne samo s aspekta htvarskog naroda, već i ostala dva naroda u BiH. A to što ste nas doveli u tu situaciju najodgovorniji ste vas dvojica, lidera, je li, naroda i bošnjačkog i hrvatskog, a ako hoćete i svi ovi koji su prethodnih godinu dana učestvovali u ovom pregovorima, da niste bili jednostavno u stanju da se dogovorite o ovim pitanjima. A samo još jedu stvar, zašto se ne slažem s ovim načinom i da se ovo pitanje rješava preko koljena, vratiću vas unatrag jedno godinu dana kad je formirana ova famozna interresorna radna grupa. Ja koliko se sjećam jedna od izmjena koja je prošla na Zastupničkom domu od strane jednog delegata, vi niste dali jednostavno da se raspravlja o tom pitanju po izgovoru da ta interresorna radna grupa treba riješit to pitanje. Ja samo osobno, recimo, predlagao izmjenu i dopunu zakona u tom kontekstu da se uvede obaveza svim građanima BiH da moraju glasati i tad ste nam rekli da o toj inicijativi nećete raspravljat, da je 11 raspravi interresorna radna grupa i ja u konstalaciji toga da ostanemo, pod navodne znake, u dobrim odnosima nisam oko toga pravio problem nadajući se da će zaista ta interresorna grupa ustvari uradit svoj dio posla. Nažalost, to se nije desilo iz raznoraznih razloga, ali zaista vas molim i dalje ja tražim to i zahtjevam od vas, mislim da u BiH imamo dovoljno vremena o svakom pitanju u BiH, ako ima političke volje, ja mislim da se možemo dogovorit i mislim da i eventualno kad bi izgubili možda mjesec, dva dana, da riješimo ovo, a i sva ostala pitanja koja su vezana za Izborni zakon, naravno ovo nije jedino, da budemo strpljivi i možda je pametnije da ovim pitanjem se bavimo na jedan temeljitiji, možda sporiji način, ali mislim koji će bit mnogo efikasniji. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Miletiću. Riječ je tražio predsjedavajući Dragan Čović. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvažene kolegice i kolege, ja sam mislio da ćemo ići malo brže oko ovoga dijela i da neće ovo zauzimat baš toliko vremena, međutim kad smo već otvorili raspravu na ovakav način onda svakako zaslužuje da kažemo par riječi, jer ove govornice se najčešće koriste za potrebe onih koji će o kasnije prenositi medijski i na neki način voditi izbornu kampanju, koja se ovdje vodi već zadnjih godinu dana, a izbori još nisu proglašeni kao takvi. Mi smo išli sa žurnom, odnosno hitnom procedurom u onom trenutku kada nam je Središnje izborno povjerenstvo kazalo kako će na nekoj narednoj sjednici donijeti odluku i proglasiti izborni proces otvorenim kao takav, definirati dan općih izbora. Naravno, pošto smo apsolutno i sada to mislimo i dosad na stotine puta javno govorili kako ne postoje formalno- pravni preduvjeti da se izbori organiziraju, onda smo morali na neki način reagirati, a jedina reakcija može biti hitna procedura. Da smo dali truda u zadnje dvije godine, ja mislim da smo neke i zamorili u BiH, pa i ove izvan BiH koji vješto ili nevješto se snalaze ili ne snalaze u problemu kako ne promijeniti Izborni zakona i oni često budu dovedeni u nezgodnu situciju, želili bi stvarno riješiti pitanje legitimnog izbora hrvatskog naroda u BiH, a kad to dođe pitanje na dnevni red onda imate ono „ali“, onda imate „međutim“ itd. već pune dvije godine. Na tragu toga smi mi još prije dvije godine, saće biti, potpisali dva sporazuma u Mostaru. Jedan se ticao Grada Mostara, a drugi legitimnog predstavljanja konstitutivnih naroda u BiH, tako to piše u tom sprazumu i precizno je definirano što to podrazumijeva, između ostalog provedbu svih presuda Suda u Strazburu i Ustavnog suda BiH, između ostalog oko legitimnog predstavljanja konstitutivnih naroda u Predsjedništvu BiH i domovima naroda Federacija BiH, to je djelić tog sporazuma koji smo tada potpisali u Mostaru. Mostarski smo sporazum ili onaj koji se tiče Grada Mostara realizirali isto to ljeto, pa smo onda izbore od strane Središnjeg izbornog povjerenstva za Mostar pomjerili otprilike dva mjeseca, pa su održani sredinom dvanaestog mjeseca prije dvije godine. Kako smo vrlo jasno razumjeli da je jedna od strana potpisnica učinila sve da izigra potpisani sporazum i to više nije ni tajna, to se sad javno i govor, a kroz pregovarački proces upravo sa predstavnicima međunarodnih institucija, koji su se juče oglasili oko prijedloga koji smo mi iznijeli, ja mislim da smo organizirali na desetke sastanaka predstavnika jednog, drugog, trećeg naroda, dominantno između Bošnjaka i Hrvata, jer su 12 predstavnici sprskog naroda čak kazali dogovorite se unutar Federacije i mi ćemo pratiti vaš dogovor koji će biti na tragu Ustava BiH. Svaki naš prijedlog, apsolutno svaki, a bilo ih je približno deset, ticao se prijedloga koji će osigurati legitimno predstavljanje sa ciljem da se provedu sve presude kako Ustavnog suda, primarno Ustavnog suda BiH, da budemo jasni, ali tako i svih odluka Suda u Strazburu. Nastojali smo do kraja ispoštovati sve ovo što sad slušamo ovdje kroz sastanke u Sarajevu, Neumu i gdje smo ih sve organizirali sa predstavnicima međunarodne zajednice, od različitih rezidencija, u najrazličitijim sastavima, sa predstavnicima najrazličitih međunarodnih zaštitnika ljudskih vrijednosti, građanskih prava i sloboda, koji su bili s nama. Tu smo slušali otprilike ovakve izvode, mi smo spremni bjanko prihvatiti sve što kažu međunarodni predstavnici, mada vi tu čujete što god kaže Venecijanska komisija mi bjanko prihvaćamo itd. a onda smo u tim raspravama, gdje je jedan dio vas bi i nazočan, koji ste sad ovdje, dolazili do zaključaka koji su do kraja bili usuglašeni s tim standardima, a kad se dobije potvrda da su usuglašeni e onda se promijeni ovaj koncept, ne vrijedi više bjanko, onda vrijedi jedan drugi koncept, koncept kako ponovno osigurati da jedan najbrojniji narod u Federaciji bira dva člana Predsjedništva, po četvrti put biće, ako u tom uspiju, ja sam siguran da neće, jednako tako da ovaj put dobiju i nužnu većinu u Domu naroda kako bi uz Klub Ostalih kojim potpuno vlada bošnjački narod, uz Klub Bošnjaka kojim potpuno vlada, uz Klub Srba kojim dominantno vlada, ovladali i minimalno jednom trećinom Kluba Hrvata i time riješili pitanje funkcioniranja Federacije za sva vremena. Naravno, duboko podcjenjujući odnose u BiH, političke prilike i zbog toga skraćeni postupak nije rješenje, zbog toga redoviti postupak nije rješenje. Jeste vidjeli da takođe imamo jednu inicijativu u Zastupničkom domu, koja ide po skraćenoj proceduri, kako bi se korigirale, ja ću kazat, tehničke popravke Izbornog zakona, a kroz proces pregovora to se nazvalo integritetom izbornog procesa, jer smo tada imali četiri elementa koja smo međusobno trebali usuglasiti i vrlo jasno kazali dok se sva četiri ne usuglase, upravo na insistiranje Bošnjaka, da smatramo da nijedan nije dogovoren kao takav. Došli smo više puta jako blizu, ali čim dođemo blizu jedna grupa napusti sjednicu i više nema završetka te blizine, tako smo jako blizu bili jedno veče u Neumu, tako smo jako bili jedan dan u Sarajevu, na zadnjim pregovorima i zbog toga moja zahvalnost svima onima koji su nam tada pomagali, ali primarno potreba da mi kroz naš parlamentarni rad donesemo izmjene i dopune Izbornog zakona kako bi se izbori mogli organizirati u duhu Ustava BiH. Prijedlog koje mi predlažemo, što god kazao neko o njemu izvan ove dvorane, bez obzira koliko bio prijatelj BiH, je do kraja usuglašen sa Ustavom BiH. On je i kad je u pitanju Predsjedništvo jedan od deset prijedloga koji smo imali u raspravi. Mogli smo mi za ovu hitnu sjednicu predložiti dvije izborne jedinice u Federaciji, pa bi vjerojatno razoružali ove međunarodne, jer tada bi to bio građanski faktički koncept kroz dvije izborne jedinice, al' smo to prihvatili upravo da Bošnjacima bi moglo značiti nešto drugo, pa smo u startu pregovora prije godinu dana kazali da to neće bit prijedlog na stolu, ako tražimo rješenja. Mogli smo i neko druga rješenja staviti, o kojima smo pričali zadnjih pet, šest mjeseci, kao tipa ovoga elektronskog glasovanja i nekog od tih koncepata itd. Što se tiče Doma naroda vrlo jasan prijedlog koji smo već uveliko raspravljali i uveliko izdogovarali kad je u pitanju ovaj pregovarački proces, mislim zaključkom u Neumu po modelu 16+1, to je taj model koji predlažemo sada kako bi se osiguralo da svaki narod bira svoje predstavnike tamo gdje postoji taj narod. Imali smo mi i bez ove žurne, hitne procedure mogućnost da zaštitimo Hrvate i u Sarajevu i Tuzli, prebrojite ih koliko ste ih zaštitili unutar kantonalne strukture vlasti, unutar gradskih, općinskih struktura vlasti u tom prostoru, pa ću ja biti prezadovoljan u onoj mjeri zaštite hrvatskog naroda na tom prostoru i svakom drugom prostoru. Kao što se mnogi zaklinju u pitanju Sejdića, Fincija i drugih, pa se upitajmo koliko tih predstavnika nacionalih manjina danas ima u općinskim, gradskim, županijskim i drugim skupštinama, pa i ovoj ovdje Parlamentarnoj skupštini BiH. Jasno je meni da ovo treba služiti samo kao alat kako bi se 13 zadržao status kvo, jer se ništa drugo i ne radi, nego zadnje dvije godine želi očuvati status kvo, kako se ne bi ... ili moralo pravdati kako ovaj put nećemo moći izabrat dva člana Predsjedništva u Federaciji BiH, to su riječi političara najbrojnijeg naroda kad obrazlažu one naše pregovore i zbog toga nam je trebala hitna procedura. Ja bi bio sretan da smo mi ovo završili u sedmo mjesecu prošle godine, to je plan bio, pa u desetom, pa u dvanaestom, ali evo došli smo u četvrti mjesec, vjerojatno će idući tjedan, ovaj, Središnje izborno povjerenstvo donijeti odluku o izborima i onda bi bilo sasvim racionalno, razumno, razgovjetno danas razgovarati o ovom prijedlogu koji smo dali, koji je mogao izgledati drugačije, apsolutno se s tim slažem, našli smo najjednostavniju formu, kako je kolega Čolak i kolegica Bradara kazala, jer je hitna procedura, kako bi mogli osigurati da se izbori provedu, da ... političku stabilnost u BiH i poruka svima onima koji prate ono što mi radimo, koji su pokušali tražiti samo krivca zadnjih pola godine, pa kad to nisu mogli naći unutar srpskog naroda, jer nije učestvovao u ovim pregovorima, onda im je ostalo da traže između ova dva naroda, pa kad to nisu mogli uradit kod hrvatskog naroda što je bio primarno cilji, da vrlo otvoreno kažem, onda su pokušali izjednačavati krivice kao juče u komentarima i sadržaja zakona i načina blokiranja nezapamćenog u povijesti parlamentarnog rada ove Skupštine, sjednice Doma naroda. Evo, zato hitna sjednica i zato potreba da o ovome razgovaramo danas, jer bojim se za par mjeseci da nećemo onda djelovanja Parlamentarne skupštine BiH i mogućnosti da nešto popravimo u izbornom zakonodavstvu, a onda ćemo imati dosta političkih problema koje već danas imamo i živimo ih već dugo na ovakav način. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem kolegi Čoviću. Ispravka krivog navoda, gospodin Bakir Izetbegović.
Dakle, replika, ispravka krivog navoda u odnosu na ovo što je kazao gospodin Čović i gospodin Miletić. Ja sam u Mostaru, dakle, prihvatio da ću raditi na tome i pokušati iznaći rješenje zajedno s gospodinom Čovićem i prijateljima iz međunarodne zajednice po pitanju implementacija presuda Evropskog suda za ljudska prava i Ustavnog suda BiH, legitimno predstavljanje je samo jedna od tačaka koja je pomenuta usput, a u vezi legitimnih predstavnika gospodin Čović i ja imamo očigledno različita viđenja šta je to legitimni predstavnik. Za mene je gospodin Komšić legitimni predstavnik, legitimno je, dakle, izabran u skladu sa Ustavom i sa zakonom. Zašto to nismo riješili, zašto mi tu kvadraturu kruga nismo uspjeli da riješimo? Ja sam, dakle, pristao da je pokušam riješiti, nisam uzeo obavezu da ću je riješit, politički, političku kvadraturu kruga, pa zato što je HDZ predlagao ovakve stvari, kakve danas čitava javnost u BiH vidi. Dakle, jesam li ja mogao pristati na ovakve stvari? Gospodine Miletić, ja ne predstavljam Bošnjake, ja predstavljam SDA, koja ima osma ruku u Predstavničkom domu i tri u ovome, to su slobodni ljudi, ja im neću naređivati šta će raditi i ono sigurno neće prihvatiti neka retrogradna, ovaj, rješenja. Dakle, ja sam jedan od predsjednika stranaka. I nije krivica mene, gospodina Čovića, što imamo ovaj problem koji iz HDZ-a nazivaju sulučaj Komšić, dakle, nije SDA kandidovala gospodina Komišića tri puta, nego je to radila vaša strana SDP, zatim DF, ja uopšte neću da kažem da vi to niste trebali raditi, ali vi ste to radili, a zatim ste imali reakciju polublokadama, u blokadama, u jednom teškom komplikovanju stvari u BiH. Kakve veze SDA ima s tim, zašto mene prozivate u vezi s tim? Kažem, neću reći da niste bili u pravu što ste kandidovali gospodina Komšića, ali ste to uradili i dobili ste reakciju kakvu ste dobili, dakle, između vas je to, zašto mene u to uvlačite. Dakle, 14 ja tam imam veze toliko s tim koliko imam veze sa ulaskom Finske u NATO, dakle, vi pratite neku logiku koju smo juče čuli, znate, NATO, Finska, SDA i slučaj Komšić i ostalo. Hvala.
Hvala. Ispravka krivog navoda, kolega Bećirović.
Poštovane koleginice i kolege ovdje je glavni problem što u rješavanju svih ovih pitanja je potpuno pogrešan pristup i mislim da bi za početak bilo dobro da pronađemo snage i da progovorimo o suštinskim pitanjima i suštinskim problemima. Kad to kažem mislim na sledeće, vraćam se na tu razdjelnicu, ključno pitanje od kojeg sve zavisi, a to je neprovođenje Evropske konvencije za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda, prema Ustavu ona se mora direktno primjenjivati u BiH i ona i njeni protokoli i Evropska konvencija ima prioritet nad svakim drugim zakonom, to nisu, dakle, moje riječi, to stoji u Ustavu vrlo jasno i vrlo precizno i to je ključni problem sada u BiH, ja bih rekao možda i od Dejtona do danas, to neprovođenje Ustava BiH i ove odredbe koja govori o Evropskoj konvenciji o ljudskim pravima. A član 2. Ustava BiH, tačka 2. je mapa puta kako da svi mi u ovoj zemlji dođemo do stabilne, sigurne i evropske države, sa evropskim standardima i principima. Taj član 2. Ustava BiH, Evropska konvencija o ljudskim pravima, to je srž Dejtonskog mirovnog sporazuma, to je srž Ustava, to kad se provede i da se to provelo onako kako je trebalo ne bi bilo presude Sejdić-Finci, niti ijedne presude koje su poslije uslijedile. Odgovorno tvrdim, iako ovo možda može biti pomalo i heretičko tumačenje, svi govore loš nam je Ustav, loš sporazum itd.
Vrijeme.
jeste on u mnogim stvarima neadekvatan, pogotovo današnjoj BiH, ali taj Ustav treba provesti, a i u tom Ustavu BiH ima mapa puta kako da se napravi država jednakih ljudskih prava za svakog čovjeka u ovoj zemlji.
Ispravka krivog navoda, kolega Miletić.
E ovako, prvo sam mislio da se ne javim, da vam previše ne oduzimam vremena, ali moram zaista s aspekta pošto se to u medijima onako provlači, a Vi ste to, gospodine predsjedatelju, opet na određen način vrlo vješto provukli, ko biva da postoji nečija intencija da se u Klubu naroda Hrvata, govorim kad je u pitanju ili kad je riječ o Federaciji, da neko hoće da otme tih nekih šest, pa da kontroliše nešto, Vi, nažalost, imate takvo mišljenje i sad. A šta Vas ja moram zaista zamoliti, Vi morate shvatiti da Vi prije svega niste moj predstavnik, znači mnogi ljudi, govorim o dijelu Federacije i mnogi Hrvati isto to smatraju, navešću jedan primjer, znači, mi imamo Hrvata koji imaju svoje političke subjekte poput Bože Skopljakovića koji isto to tvrdi. Imamo ženu koja je u prošlom sazivu iz devedesetke bila ovdje u Parlamentu, gospođu 15 Dijanu Zeleniku, koja isto to tvrdi. Znači, Vi morate shvatiti da ljudi koji su izabrani iz ta četiri kantona, koja Vi iz ne znam iz kojih razloga ne priznajete, oni imaju pravo da izaberu Hrvate u Federaciji kad je u pitanju Klub naroda i oni imaju istu važnost kao i svaki drugi koji je izabran s drugog dijela teritorije. A gospodine Izetbegoviću, žao mi je što ste me pogrešno razumjeli, ja sam govorio o opštoj odgovornosti, da je previše vremena prošlo, znači, da smo ovo pitanje pokrenuli na početku našeg mandata, ja sam ubjeđen sto posto da bi ga dosad riješili, ja sam govorio o tom. Al' smatram, evo da se nadovežem, gospodin Komšić, iako mu se to spočitava, čovjek je izabran na osnovu Izbornog zakona, Ustava koji je važeći, svaki Hrvat u ovoj zemlji, bez bozira iz kog dijela dolazi, govorim u kontekstu trenutne situacije u BiH, ima pravo da se kandiduje i da bude izabran i to je suština i to treba biti suština ne samo za hrvatski narod već za svaki narod u BiH, pa ako hoćete i za ostale, odnosno sve građane BiH.
Kolega Čolak, ispravak krivog navoda.
Hvala gospodine predsjedatelju. Vrlo kratko, gospodinu Bećiroviću kad je govorio zašto smo mi protiv Evropske konvencije. Otkud Vam to, gospodine Bećiroviću, da smo mi protiv Evropske konvencije? Pa mi smo predložili takva rješenja u ovom našem pregovaračkom procesu koja su zadovoljavala Evropsku konvenciju, ali valja promijeniti Ustav BiH i ne možete Vi Izborni zakon koji sad predlažete predložit a da bude suprotan Ustavu, ja mislim da je to i Vama i svima nama ovdje trebalo biti jasno. Drugo, kad je riječ o Ustavu i citiranju određenih odredaba, ja bih volio da kažete i što je Ustav još rekao na početku članak 1.2. Ustava BiH koji vrlo jasno kaže da je BiH demokratska država koja funkcionira sukladno zakonu i slobodnim demokratskim izborima i naš ustavotvorac je označio narode, konstitutivne narode Hrvate, Bošnjake i Srbe kao konstitutivne narode, priznao ih kao posebne kolektivitete i dao im jednaka prava kroz konstitutivnost. To biste morali jednostavno shvatiti i ja i Vi, ja sam shvatio i nadam se da je velika većina to shvatila. Drugo, vrlo kratko se želim referirati na ovo što je govorio gospodin Izetbegović kad je rekao kako je gospodin Komšić legitimno izabran. Pa mislim da zaista to ne odgovara istini, gospodine Izetbegoviću, jer građanski princip vrijedi jedan čovjek jedan glas u građanskim domovima i to je u redu, od općinskih vijeća, preko kantonalnih, županijskih, ne znam, entitetskih, do državnih i nitko ne spori, dakle, da se negdje skoro četiri tisuće osoba bira po tom principu u ovoj našoj državi, negdje skoro, preko 97%, svega 2,8% osoba se bira po ovom drugom principu. Ne možete vi u institucijama gdje postoji vitalni interes, a to su domovi naroda i Predsjedništvo, po istom principu birati, naprosto to, to ne ide, to jednostavno onda su te institucije viška ako ćemo birat po istom principu. Dakle, ko je prvi započeo znamo, ali ko je kasnije bio izvođač radova isto znamo. Dakle, svi mi ovdje znamo sve, ali konačno bismo se morali usredotočiti da ove probleme rješavamo, da oni ostaju iza nas, a da nam budućnost bude bolja. Hvala. 16
Hvala. Kolegica Bradara, ispravak krivog navoda.
Zahvaljujem predsjedniče. Pa ja bi samo onaj pitala gospodina Izetbegovića – da li ste Vi izgubili Mostarski sporazum i da li se uopće sjećate šta ste potpisali? Budući da ste sad rekli da niste to potpisali, a kako je on kratak mogu ga čitat, a mogu Vam, evo, Vašim kolegama poslati na mejl da Vam ga dostave, jer ja sam sigurna da Vi to imate kod sebe i nije korektno da kažete da niste to potpisali kad jeste i prije svega kažete da između ostalog će ... pristupit će implementaciji tačke 1. ovog Sporazuma počevši s izradom izmjena i dopuna Izbornog zakona kako bi se osigurao legitiman izbog i legitimno političko predstavljanje konstitutivnih naroda i građana na svim administrativno ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa naravno, znači, evo ja se onaj nadam da Vi to ... vidim ja da Vi to znate i napamet, imaju ovdje i svjedoci tog Sporazuma. I također želim reći, ja ne vidim razloga zašto se Vi osjećate povrijeđenim s našim prijedlogom Izbornog zakona budući da Dom naroda Parlamenta Federacije jako jedno zanimljivo, zanimljivo funkcionira na ovaj način i ja nemam ništa protiv da hrvatski narod ukoliko je u mogućnosti u Podrinskoj županiji ili Bosansko-podrinskoj županiji izabere predstavnika hrvatskog naroda, njih pet, ako njih 23 Hrvata mogu izabrati pret predstavnika to mi je u redu, a nama je otprilike svima sve jasno šta se u BiH događalo proteklih godina i šta se namjerava i na ovim izborima.
Hvala. Kolega Bećirović, ispravka krivog navoda, odnosno povreda Poslovnika.
Gospodine Čolak, Vi jako dobro znate da ja nikada ništa napamet ne govorim i sve ono što govorim je uvijek potrepljeno argumentima. Kada ste me sada pitali otkud Vam to da ja tvrdim da se Vi zalažete za neprimjenu Evropske konvencije za ljudska prava, nisam ni to slučajno govorio. Da je to tako ovdje je Zbornik radova, kao što mogu da vide svi u Domu naroda, rješenje hrvatskog pitanja za evropsku BiH, organizacijski odbor na čelu akademik Dragan Čović itd. I u tom Zborniku radova su tekstovi, između ostalog, koje ste potpisali i Vi i gospođa Borjana Krišto. U zaključku Vašeg teksta stoji ovako, zaključak – predlaže se suspenzija konvencije i protokola uz konvenciju na određeno vrijeme. Ovo ste, dakle, Vi objavili, ovo je taj Zbornik radova, ništa nisam, dakle, izmislio. Riječ je naprosto o činjenicama. Hvala. 17
Hvala. Kolegica Majkić, prijava za raspravu. Izvolite.
Poštovane koleginice i kolege. Nešto razmišljam, mogli smo jučer ovu zakazanu sjednicu koja je trebala početi jučer pokrenuti ovako kako je bilo planirano, i danas bi sjedili isto u ovom sastavu i raspravljali o istim stvarima i ne bi se pomakli ni nijedan centimetar bliže dogovoru, nema dogovora. I ovo je razuman pokušaj onih koji se osjećaju ugroženi i onih koji su ravnopravniji od drugih pa ne daju ono što su stekli u međuvremenu i nemaju namjeru to da vrate. To je istina, sva istina je u tome. Pričanje ovdje o svemu ovome što je izgovoreno je pričanje samo da bi se pričalo, ali ne da bi se došlo do dogovora, a očito se vidi kome je stalo, a kome nije stalo. Srpska strana je pokazala maksimalnu demokratičnost time što je rekla – imate najveći problem tu kod vas pa riješite ga, a mi ćemo biti korektni pa tome se nećemo suprotstavljati, sve što dogovorite biće sveto za nas i prihvatit ćemo to i očekivali smo to. Onda sam kao vrhunac vidjela ovaj tekst koji je objavljen da je SDA navela razloge zašto prijedlog HDZ-a nije prihvatljiv za SDA. E to me je više užasnulo nego sva ova priča o kojima sam, gdje sam ja bila svjedok. Kaže SDA – Prijedlog Kluba delegata hrvatskog naroda ignoriše činjenicu da usprkos dugotrajnim dogovorima domaćih i stranih aktera nije postignut politički dogovor. Što? Ko je kriv? Šta su činile obje strane, znamo, da se dođe do dogovora? Koliko je prijedloga rješenja nuđeno i koliko nije prihvaćeno? Dogovaralo se jer se znalo da, pojedini su znali da neće biti dogovora zato što im najviše odgovara postojeće rješenje u kome postojeći zakon omogućava ponovo da se na isti način biraju dva člana iz bošnjačkog naroda i jedan iz srpskog, dakle Hrvati opet budu preglasani. To je, ono što ne želimo da se nama dogodi, nećemo nikad podržavati da se dogodi drugima. A vrhunac toga, kaže, to bi stvorilo lažnu sliku kako je jedan od domova Parlamentarne skupštine usvojio izmjene Izbornog zakona. Zamislite, ono što usvoji Dom naroda da je to stvaranje lažne slike. Pomislite kakav je to odnos prema Domu naroda, je li to je gospodine Izetbegoviću stav SDA prema Domu naroda? Ja znam za vašu namjeru da ovaj Dom postane samo Dom koji će štititi vitalne nacionalne interese, a isto tako znate i mišljenje druga dva naroda da tako nešto se nikad neće dogoditi. Dakle, za mene je ovo zaprepašćujuća izjava, stvori slika kako jedan od domova je donio to i to bi moglo da bude rješenje. Pa ako već nije moglo dosad ništa da se dogovori, možda će se danas dogoditi. Možda će se danas nešto dogoditi pa će se zakon usvojiti, nema dugog rješenja. Svi drugi razgovori, pregovori, interresorne, ovakve onakve radne grupe, to je smiješno i lakrdija. Kad nećeš nešto da riješiš, onda formiraš komisiju, tako je i sa Izbornim zakonom bilo i svi su znali, stavit ćemo tamo neke ljude koji će sjediti kao bajagi nešto raditi, uglavnom će se na drugom nivou sa strancima to rješavati i na kraju od toga neće biti ništa, biće sve po starom. Dalje, sljedeće, a jao, mislim ovo ko vam je pisao genijalac je, stvarno, mislim, pod navodnicima. Zamislite ovo – prijedlog ignoriše ustaljenu praksu koja bi trebala da bude poštovana radi, radi se o važnom zakonu i tako, da prvo treba da se razmatra na Predstavničkom domu, a onda na Domu naroda, jer su njih birali direktno. Postoji po proceduri regulisano da ide uglavnom prvo na Predstavnički dom, ali ne znači nikada ne na Dom naroda. Dakle, niko ne zabranjuje i Poslovnik ne zabranjuje da Dom naroda prvo raspravlja o nečemu. Ako se misli da i na taj način ponizite Dom naroda, e pa nećemo vam dozvoliti da to uradite, zgranuta sam 18 takvim stavom. Zamislite to da se, zato što su tamo direktno birani, e mi to, oni treba to da rješe pa kad se usvoji ovaj zakon tamo, onda ćemo mi pustiti i zato se i napravilo se sve ovo da ne budete jučer, da bi mogli, da prođe onaj zakon, da bismo doveli opet u poziciju, da ... šta da radimo, da otežavamo okolnosti u kojima se nalazimo. Zašto da ne bude hitna procedura? Zato što bi more amandmana, vidjeli smo to i tamo u Predstavničkom domu, obesmislilo namjeru, obesmislilo dolazak do rješenja. Vidjeli smo jučer ove čak, evo, iznenadio me SBB koji je, takođe nije jučer došao, iako ga nigdje nisu novinari nisu pomenuli, samo su pomenuli tri delegata SDA. Džaba se trudio SBB da pokaže da je na toj strani, ali niko Vas nije primjetio da niste bili tu, niko nije pomenuo Vas. Uzalud ste se trudili. Dakle, hoću da kažem još jednu neistinu koju ste iznijeli, a neistina je vezana za izbor CIK-a, 2005., ovdje je neko rekao 2001., da od 2001. se bira od strane samo Predstavničkog doma, nije tačno. 2005. godine je donesena izmjena da samo se u Predstavničkom domu bira CIK, dakle nema, i to nije istina i to je potpuno pogrešno. Tada se još mislilo da neće se događati ovo što se događa u posljednje vrijeme, da se nastati otimanje, haos, da će svako nacrtati na Ustavu kako može i zna. Dakle, da skratim, nijednog razloga nema da ovo ne bude po hitnoj proceduri, nijedan razlog nema da ovaj Prijedlog zakona ne prođe i da bude to osnov za provođenje izbora po novom Izbornom zakonu.
Hvala kolegice Majkić. Kolega Jusufović, ispravka krivog navoda.
Hvala što ste mi dali prostora da mogu nešto reći, ja se izuzetno zahvaljujem Vama, posebno jer Vas uvažavam kao vrijednu zastupnicu, delegatkinju itd. Zar je uopšte bitno je li dao neko prostora ili nije? Ja imam svoj stav, mnogo parlamentarnog iskustva i baš mene briga šta Vi mislite o meni i šta SDA misli i bilo ko drugi, i da li je neko primjetio nas ili nije. SDA je najjača bošnjačka stranka, imala je poslovničko pravo i bez mene i sa mnom. Ali da budem do kraja jasan, ja sam jasno jučer rekao, inače ne dajem ja baš izjave iz mnogo razloga, ne što nemam šta reći ili ne znam šta reći, nego jednostavno ne, dovoljno sam davao izjave, ne slažem se sa metodom rada, danas slažem, jučer nisam se slagao sa metodom, ali poslovnički SDA je imala vrlo jasne razloge poslaničke da to uradi. Isto je to rađeno, nije to radila sam SDA, svi su gotovo promjenjivali nekad u nekoj praksi one ili ove oblike ovoga. Za danas ja ovaj put se slažem, a da li je eto sad ispalo, trebalo je medijima da ja trčim, eh evo i SBB se, ovaj, da bi zadovoljili gospođu Dušanku Majkić. Ne treba, čak predlažem i danas da me nigdje ne pomenu ali imam svoj stav. Evo, to je to otprilike, odgovor na to pitanje. Hvala.
Mislim da je razumljen. Kolega Miletić, ispravka krivog navoda. 19
Ma ujedno i povreda Poslovnika. Ja Vas molim da vratite diskusiju na način da raspravljamo o hitnoj proceduri. Znači, ovdje vrijeme sad nije predviđeno da raspravljamo o saopćenjima SDA jer ako počnemo, imam ja i nekih drugih saopćenja koja su otišla u javnost, koja se meni ne svidjaju. To je prva stvar, druga stvar. Zamolio bih zaista kolegicu Majkić, ovo je drugi put i nije jedina ona, nema potrebe da vrijeđate druge ljude, gospodin Komšić nije bošnjački član Predsjedništva. Ja Vas molim, znači, čovjek je Hrvat. Može biti problematično kako je on izabran, pa Vi ste rekli imamo dva bošnjačka člana Predsjedništva. Pa nije tako. Znači vi na taj, to što vi radite nemojte da ja upotrebljavam koji je prikladan izraz tome što Vi govorite i Vi niste prvi, ali Vi morate prihvatiti on institucija koja je dobila 225.000 glasova što god vi mislili o njemu i čovjek je to po nacionalnosti. To što Vi mislite da nije u redu kako je on izabran, to je drugi problem. I treća stvar, kada je u pitanju Republika Srpska, ja shvatam da vi ovo doživljavate lagano, kad je u pitanju hrvatski narod koji živi u Republici Srpskoj, a to ću kad se javim oko sadržaja, on je sveden na statističku grešku, a objasnit ću vam kako i na koji način.
/nije uključen mikrofon/
Hvala. Recimo da se niste javili za riječ, mi smo već mogli glasovati o hitnoj proceduri pošto nema više ispravaka krivog navoda, nema više rasprava. Evo, zaključujemo, ako se slažete raspravu o proceduri. Znači, zaključena rasprava o proceduri. Glasujemo, znači, o proceduri da li ćemo Prijedlog zakona razmatrati po hitnom postupku sukladno članku 124. Poslovnika Doma naroda. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala.
/nije uključen mikrofon/
Na zahtjev kolege Bećirovića molim vas poništite. Pokrenite novu proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 14 – za 8, protiv 5, suzdržan 1. Federacija BiH – 4 za, 5 protiv, 1 suzdržan. Republika Srpska – 4 za, niko protiv, niko suzdržan. Ima opća i entitetska većina. Konstatiram da je prošao prijedlog da razmatramo Zakon o izmjeni i dopuni zakona, Izbornog zakona, po hitnom postupku. Hvala vam lijepo. Sada otvaramo raspravu o Prijedlog zakona. Za raspravu se prijavio kolega Sarajlić. Izvolite kolega Sarajliću. 20
Hvala gospodine predsjedavajući. Pošto smo, evo, došli do same rasprave o Zakonu, a dosta se već u diskusijama i referiralo na sam prijedlog, ja ću ovome Domu, odnosno Vama kao predsjedavajućem podnijeti jedak akt u kojem mi, ne SDA, nego Klub Bošnjaka jednoglasno proglašavamo ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona sa prijedlogom usvajanja po hitnom postupku na sjednici dana 27.04. štetnim po vitalni nacionalni interes bošnjačkog naroda. Obrazloženja smo čuli na početku, ali ono što je osnova, osnova su članovi 97. i 98. Poslovnika o radu Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH i četri delegata hrvatska u Domu naroda su 22.04.2022. godine uputili na razmatranje i usvajanje u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH, te na osnovu člana 124. Poslovnika u radu Doma naroda zatražili da se ovaj Prijedlog razmatra po hitnom zakonodavnom postupku. Prijedloženi zakon o izmjenama i dopunama Izbornog zakona koji su predložila četri delegata hrvatskog naroda u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH je za razmatranje po hitnom postupku za nas je neprihvatiljiv u cijelosti iz sljedećih razloga. Ovaj Prijedlog ignoriše činjenicu da unatoč dugotrajnim i obuhvatnim naporima domaćih i stranih aktera nije postignut politički dogovor o izmjenama izbornog zakonodavstva i Ustava BiH. Radi se o jednostranom i protivustavnom prijedlogu. Prijedlog ignoriše ustaljenu praksu o kojoj je govorila Dušanka, uvažena gospođa Dušanka Majkić, o funkcionisanju dvaju domova, Predstavničkog i Doma naroda. Prijedlog je prije upućivanja u proceduru trebao biti dostavljen Interresornoj radnoj grupi za izmjenu izbornog zakonodavstva o čemu je kolega Munib Jusufović govorio. Njegovo razmatranje po hitnom postupku onemogućava podnošenje amandmana koji bi eventualno mogli uticati na popravljanje diskriminirajućih rješenja. Prijedlog zakona ne ispunjava obaveze BiH iz Ključnih prioriteta Evropske komisije 4F koje glasi – osigurati jednakost i nediskriminaciju građana posebno postupanje prema Presudi Evropskog suda za ljudska prava u predmetu Sejdić-Finci. Niti jedan član ovog predmeta ne osigurava otklanjanje postojeće diskriminacije. Prijedlog zakona osigurava provođenje preporuka OSCE-a i ODHIR-a što je obaveza sadržana u ključnom prioritetu 1 Evropske komisije, citiram – osigurati da se izbori provede u skladu sa evropskim standardima tako što će se provesti relevantne preporuke OSCE-a i ODHIR-a i Venecijanske komisije koje se odnose na integritet izbornog procesa. Pored ovih opštih primjedbi na Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH, a u kontekstu štetnosti po vitalni interes bošnjačkog naroda ističemo – članom 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona u poglavlju 8. Predsjedništvo, a član 8.1. mijenja se i postaje još diskriminatorniji u odnosu na trenutno važeće rješenje koje je prema odlukama Evropskog suda za ljudska prava diskriminatorno i koje se mora mijenjati. Izmjena je predviđena za izbor članova Predsjedništva sa prostora Federacije, tako da se bira jedan Bošnjak, jedan Hrvat, ali se izbor hrvatskog člana Predsjedništva uslovljava većinskom podrškom u pet kantona, Hercegovačko-neretvanskom, Srednjo-bosanskom, Zapadno- hercegovačkom, Kantonu 10 i Posavskom kantonu. Ovakvim rješenjem kandidati za člana Predsjedništva BiH iz reda Bošnjaka se stavljaju u nepovoljniji položaj, a ravnopravnost bošnjačkog naroda sa drugim narodima, u ovom slučaju hrvatskim, je svakako pitanje koje je od vitalnog nacionalnog interesa. Naime, prema Prijedlogu kandidat za člana Predsjedništva BiH iz reda Bošnjaka mora osvojiti najveći broj glasova među bošnjačkim kandidatima u cijeloj Federaciji BiH, za razliku od kandidata za člana Predsjedništva BiH iz reda hrvatskog naroda koji u najekstremnijem slučaju, član 8.1. stav (3) tačka c) Prijedloga treba osvojiti većinu u 21 jednom od pet kantona što će mu biti dovoljno da bude izabran. Ova odredba Prijedloga štetna je za vitalni interes bošnjačkog naroda i zbog činjenice da je zadržala odredbu da se za člana Predsjedništva BiH iz entiteta Republika Srpska bira Srbin. Dakle, i pored jasnih stavova Evropskog suda za ljudska prava, podsjetiću na predmet Pilav protiv BiH, da se radi o diskriminatornoj odredbi koji je potrebno mijenjati, predlagači su je zadržali. Mogućnost Bošnjaka da se kandiduju za članove Predsjedništva BiH iz eniteta Republika Srpska je svakako pitanje koje mi smatramo vitalnim za povratak i opstanak na tim prostorima, a time i jednim od mehanizama za eliminaciju posljedica strašnih zločina, uključujući i genocid koji je nad našim narodom počinjen na tom prostoru, što ovakav prijedlog čini štetnim za naš vitalni nacionalni interes. Članom 6. Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH u poglavlju 9. koji se odnosi na Parlamentarnu skupštinu BiH član 9.12 e) mijenja se tako da svaka politička partija ili poslanik u Narodnoj skupštini Republike Srpske ima pravo da predloži listu za izbor srpskih delegata u Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH. Primjer da u pogledu štetnosti po vitalni nacionalni interes bošnjačkog naroda je ista kao o kod izbora člana Predsjedništva BiH iz entiteta Republike Srpske. Činjenica je da bošnjački poslanici, a koji prema Ustavu Republike Srpske u Narodnoj skupštini Republike Srpske mora biti najmanje četri, moraju predlagati i birati srpske delegate. Pored toga što je diskriminatorna za bošnjački narod u entitetu Republika Srpska štetna je po naše vitalne interese u ovom entitetu. Ovakvim pristupom eliminira se mogućnost da se u ime bošnjačkog naroda iz entiteta Republika Srpska kandidira i bude izabran delegat u Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH, te da u istom zastupa interese bošnjačkog naroda koji živi u ovom entitetu. Ograničenja za kandidovanje na izborima po osnovu etničke pripadnosti i prebivališta, je prema stavovima Evropskog suda za ljudska prava diskriminatorno i OHDIR u svojim izvještajima od 2010., 2014. i 2018. godine tražio da se te diskriminacije ukinu. Prijedlog u članu 9. i 10. sadrži odredbe o izboru delegata u Dom naroda Parlamenta Federacije suprotne odredbama Ustava Federacije BiH prema kojima, citiram – u Domu naroda biće najmanje jedan Bošnjak, jedan Hrvat i jedan Srbin iz svakog kantona koji imaju najmanje jednog takvog poslanika u svom zakonodavnom tijelu, kraj citata. Prijedlogom se šteti interesima bošnjačkog naroda u cjelini, a naročito u kantonima u kojima je njihov broj ispod 5% od ukupnog broja Bošnjaka u Federaciji BiH prema rezultatima posljednjeg Popisa. Tako se određuje da će Posavski, Zapadno-hercegovački i Kanton 10 birati jednog delegata u Dom naroda što Bošnjake u ovim kantonima stavlja u neravnopravan položaj. Za nas je problematičan i raspored delegata druga dva naroda u Federaciji BiH. ovakvim Prijedlogom produbljuju se podjele u našem društvu, diskriminiraju se Bošnjaci u sredinama gdje ih ima ispod 5% i nama je to neprihvatljivo. Obnova multietničkog društva na cijelom teritoriju BiH svakako je naš vitalni nacionalni interes. Ovo je, dakle, stav svih pet delegata iz reda bošnjačkog naroda. Poštovani predsjedavajući ja ću to Vama sada i dostaviti. To je naš stav i mi ovim proglašavamo ovaj Prijedlog zakona za koji je već usvojena hitna procedura i raspravljamo o njegovom meritumu štetnim po vitalni interes bošnjačkog naroda. Nadam se da ćete postupiti dalje u skladu sa Poslovnikom. Hvala.
Hvala Vama. 22 Sukladno Poslovniku, znači, nismo raspravili meritum Zakona, raspravili smo samo proceduru. Ko je zloupotrijebio proceduru i raspravu to je nešto drugo. I, naravno, rasprava je u tjeku. Ispravka krivog navoda, kolegica Bradara. Izvolite.
Pa ja koristim ovu prigodu i da podsjetim nas kolege iz ovog Doma, a i sveukupnu bosanskohecegovačku javnost da je ovo danas 14.-ti zahtjev za zaštitu vitalnog nacionalnog interesa bošnjačkog naroda u Domu naroda i toliko o tome, a ukupno je 16.-ti u Domu naroda Parlamentarne skupštine. Znači 14.-ti put Bošnjaci pokreću vitalni nacionalni interes u Parlamentarnoj skupštini BiH, a uvijek su optuživani neki drugi da zloupotrebljavaju ovaj instrument. Meni je jako dobro poznata procedura zaštite vitalnog nacionalnog interesa jer najveći dio svoje karijere sam provela u domovima naroda i mislim da je to potpuno legitimno i u redu. Samo sam željela napomenuti, također, da je ovo treći, zadnja tri zahtjeva za zaštitu vitalnog nacionalnog interesa pokrenuta u ovom Domu se upravo odnose na izmjene i dopune Izbornog zakona BiH. Jedan je bio 2013., drugi 2017. i evo, opet svjedočimo instrumentu u kojem u glavnom Klub bošnjačkog naroda koristi zaštitu vitalnog nacionalnog interesa na pitanjima koja se tiču druga dva konstitutivna naroda u BiH ili samog funkcioniranja BiH. Gledajući koja su to sve bila pitanja, bio je to Zakon o javnim nabavama, Zakon o sukobu interesa, jako je to interesantno na kojim temama se uglavnom Klub Bošnjaka poziva na vitalni nacionalni interes. Ja neću osporavati vaše pravo na korištenje ovog instrumenta, ali samo želim istaknuti da je, budući da je to bio predmet spora, da je to bilo pitanje koje se stalno nametalo u javnosti i, evo, ja sad samo želim da javnost zna da po treći put uzastopno, tri zadnja zahtjeva za zaštitu vitalnog nacionalnog interesa Kluba Bošnjaka su sprečavanje donošenja Izbornog zakona koji će osigurati legitimno predstavljanje i, evo, sve ono što bi trebalo iako ja ne vidim, moglo bi se ulaziti što sve povređuje vitalni nacionalni interes bošnjačkog naroda, ali neću koristiti ovo vrijeme za to. Hvala.
Hvala. Ispravka krivog navoda, kolegica Pendeš.
Zahvaljujem. Ja ću se samo osvrnuti na ovu netočnu konstataciju, da je obnova multietničkog društva u BiH naš vitalni nacionalni interes. To nije točno, da je to, da nije to točno to potvrđuju vaše aktivnosti, između ostalog jedna je o proglašavanju nacionalnog interesa gdje se jedan od zaključaka usvojen u Zastupničkom domu, a koji se tiče kanala na hrvatskom jeziku u izmjeni Zakona o javnom RTV sustavu, znači na taj način ste to spriječili, a to je jedno od osnovnih ljudskih prava, pa mi nije jasno kako gospodin Denis Bećirović to može na takav način prihvatiti obzirom da se poziva na poštivanje Ustava, poziva se na Konvenciju o ljudskim pravima. Tako da, njegovo pravo vjerojatno je ugroženo na način, jer nije multietničko društvo ukoliko Fejzić Edin iz Goražda ne bude u Klubu Hrvata Doma naroda Federacije ili Šahinović Anel iz Velike Kladuše. 23
Hvala. Također, obzirom da imamo podnesen zahtjev za pokretanje procedure vitalnog interesa mi ćemo raspravu prekinuti, ali, evo, iscrpit ćemo sve prijave za ispravke krivog navoda i povrede Poslovnika. Kolega Izetbegović, izvolite.
Pa upravo sam to htio reći. Dakle, član 177., 178. Poslovnika ne dopuštaju nastavak rasprave, Vi ste je dopustili.
Nema rasprave, ovo su ispravci krivog navoda.
Ok. Onda idemo po članu 177., 178.
Hvala. Ispravka krivog navoda, kolega Bećirović.
Vrlo kratko. Dakle, ja stojim iza svojih riječi, svojih stavova, a ono što drugi dostavljaju i govore da su moji stavovi, to je njihov problem.
Hvala. Evo sad smo iscrpili sve ispravke krivih navoda, povrede Poslovnika i raspravu prekinuli. Znači rasprava nije vođenja, na zahtjev predsjednika Kluba smo stali. Vi ste se sukladno našem Poslovniku izjasnili tko sve podržava vaš prijedlog. Sad ću vas zamoliti, obzirom da ćemo se izjašnjavati po klubovima, da koristite ručni način izjašnjavanja i pozvat ću prvo izaslanike Kluba Bošnjaka još jednom – bošnjački ... izjavljuje da odluka proglašena štetna po vitalni interes bošnjačkog naroda. Pozivamo vas da se izjasnite oko toga. 5 – 5 za. Hvala vam lijepo. Pozivam Klub izaslanika srpskog naroda da se izjasni o tome da li je zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH po hitnom postupku u skladu sa člankom 124. Poslovnika Doma naroda štetan po vitalni nacionalni interes bošnjačkog naroda. 4 – 4 protiv. Nije. 24 Pozivam Klub izaslanika hrvatskog naroda da se izjasni o tome da li je zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Izbornog zakona BiH po hitnom postupku u skladu sa člankom 124. Poslovnika Doma naroda štetan po vitalni nacionalni interes bošnjačkog naroda.
[[nije uključen mikrofon]] 4 protiv, 1 za. Znači, nije.
Znači, nije. Znači imamo dva kluba, srpski i hrvatski, koji su se izjasnili da ovo nije štetno po interes bošnjačkog naroda i Klub Bošnjaka koji se to izjasnio. Sad bih ja opet sukladno našem Poslovniku pozvao predsjednike, odnosno šefove klubova da odrede po jednog predstavnika u ime tri kluba kako bi se pristupilo. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Kolega Sarajliću, izvolite.
[[nije uključen mikrofon]] U Ime Kluba Bošnjaka predlažem gospodina Izetbegovića, člana Kolegija.
Hvala. Predstavnik srpskog naroda? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Gospodine predsjedavajući, u ime Kluba, Sredoje Nović. Sredoje Nović, hvala. Kolegice Bradara.
[[nije uključen mikrofon]] U ime Kluba hrvatskog naroda, Bariša Čolak.
Hvala. 25 Time smo stvorili ambijent da možemo sazvati sjednicu ...
/nije uključen mikrofon/
Molim?
[[nije uključen mikrofon]] Stavite na glasanje.
Da. Da. Evo popravka, znači, i ovo ćemo uraditi ručno pošto smo sve uradili ručno da zajednički usvojimo prijedlog ovoga Povjerenstva, tri predstavnika, znači kolega Izetbegović, kolega Sredoje Nović i kolega Čolak. Nas je 14 – 14 svi za. Hvala vam lijepo. Time smo formalno sjednicu završili, odnosno prekinuli u ovoj fazi, rasprave o meritimu, kako bi rekli, predloženog, predložene izmjene i dopune Zakona, a ja predlažem da odmah nakon ovoga sazovemo sjednicu ovog našeg Povjerenstva da se dogovorimo o načinu rada jer poslovnički najdalje do pet dana mi moramo danijeti odluku i usuglasiti se oko ovoga. Hvala vam lijepo. O narednoj sjednici bićete pravodobno informirani. Sjednica prekinuta u 11:43 sati.