... poštovani gosti, otvaram 15.sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Pored poslanika na sjednicu Doma su pozvani: predsjedavajući i članovi Predsjedništva Bosne i Hercegovine, predsjedavajući i članovi Savjeta ministara Bosne i Hercegovine, predstavnici kancelarije Visokog predstavnika, predstavnici organizacije za bezbjednsot i saradnju u Evropi OSCE-a, predstavnik Evropske Unije, predstavnik generalnog sekretara Savjeta Evrope, predstavnik Posmatračke misije Evropske Unije u BiH, predstavnici ambasada, predstavnici i drugih međunarodnih organizacija u Bosni i Hercegovini. Također su pozvani i predstavnici sredstava javnog informisanja. Sve prisutne srdačno pozdravljam i zahvaljujem na prisustvu i učešću u radu ovog doma. Obavještavam vas da je na sjednici trebao da prisustvuje i gospodin Frankk Orton, ombudsmen za ljudska prava Bosne i Hercegovine. Mi smo se dogovorili, zamolili gospodina Ortona da danas izostavimo njegovo obraćanje Predstavničkom domu, iz razloga koji su vezani za tok sjednice i zamolili ga da učestvuje u radu ovog doma kada budemo raspravljali o ljudskim pravima i slobodama. Gospodin Frank Orton je to sa zadovoljstvom prihvatio, naš prijedlog i on će učestvovati u radu ovog doma kada budemo razmatrali pitanja koja se tiču ljudskih prva i sloboda. U vaše ime zahvaljujemo se na razumijevanju. Gospodo poslanici prelazimo na rad. Prema izvještaju Službe doma, konstatujem da prisustvuje 35 poslanika. Iz Federacije BiH 22 poslanika i iz RS 13 poslanika. Odsustvo sa sjednice opravdali su poslanici: Mariofil Ljubić, Mustafa Cuplov, Dragi Stanimirović i Ivo Lozančić. Sjednica ima kvorum za punovažan rad i odlučivanje. Gospodo poslanici, za današnju sjednicu ste dobili prijedlog dnevnog reda, koji je usaglašen na sjednici Proširenog kolegija, koja je održana 9.oktobra. Međutim, došlo je do određenih novih okolnosti pa je na sjednici Kolegija, koja je održana jučer, 23.o.m. postignuta saglasnost o izvjesnim izmjenama i dopunama predloženog reda, a što smo jutros usaglasili na sjednici Proširenog kolegija ovog doma. Dužnost mi je da ukratko obrazložim skidanje određenih tačaka iz prijedloga dnevnog reda koji ste dobili za sjednicu. Tačka 3. Izvještaj Komisije Kolegija o 2 nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o spoljnotrgovinskoj komori Bosne i Hercegovine. Postupak usaglašavanja u Kolegiju Doma je u toku. U toku usaglašavanja dogovoreno je od strane sva tri člana Kolegija, dakle, postignut je konsenzus, da se organizuje sastanak Kolegija Doma sa predstavnicima sve tri komore, koje su u pitanju, koje su zainteresovane, Privredna komora Bosne i Hercdegovine, Privredne komore Federacije BiH i Privredna komora RS, kao i sa ministrom za spoljnu trgovinu i ekonomske odnose, gospođom Azrom Hadžiahmetović. Inicijativu za ovo dale su sve tri komore. Oni žele ovaj susred i mi smo to prihvatili. Sljedeća tačka je tačka 5. Prijedlog zakona o slobodnim zonama u Bosni i Hercegovini, trebalo je biti drugo čitanje. Umjesto ove tačke, predlaže se zahtjev Savjeta ministara da se novi prijedlog zakona o slobodnim zonama u BiH razmatra po hitnom postupku u skladu sa članom 104. Poslovnika. Ja ne bih govorio u vezi Savjeta ministara ili resornog ministarstva, ali informaicje koje je dobio Kolegij jeste, da su se na zahtjev MMF morale unijeti izvjesne korekcije u taj zakon. Iz predloženog dnevnog reda, skinute su tačke 17. i 18. a to su prijedlozi odluka o utvrđivanju statusa zgrada i zemljišta u Ulici Maršala Tita 16 i Bistrik broj 16 (6), iz sljedećih razloga. Za donošenje odluke, tj. privremene odluke, nadležni su Predsjedništvo Bosne i Hercegovine ili Savjet ministara. Predstavnički dom, odnosno Parlamentarna skupština ne može donositi takvu vrstu odluka. Na nama je gospodo, to je naša nadležnost da donesemo zakon. Dakle, trebalo bi da nam Savjet ministara uputi zakon kojim će se ta materija regulisati, jer, kao što znate, to pitanje je predmet zakona. Ta materija se reguliše zakonom, a privremeno se može regulisasti da bi se moglo obavljati normalno funkcija, odlukom bilo Predsjedništva bilo Savjeta ministara. Dakle, mi očekujemo da nam ili Savjet ministara ili Predsjedništvo, vjerovatno Savjet ministara, nije moje da sugerišem, ali pretpostavljam uputi tekst zakona i da tu materiju zakonom regulišemo. Kolegij se usaglasio da se iz dnevnog reda ove sjednice skinu tačke 20. i 21.a to su Opšti pravci i prioriteti za sprovođenje spoljne politike Bosne i Hercegovine i Informacija o aktivnostima Bosne i Hercegovine u Paktu stabilnosti za Jugoistočnu Evropu. Na Kolegiju je dogovoreno da se ove tačke razmatraju na zajedničkoj sjednici oba doma Parlamentarne skupštine, koja će se, kako je predviđeno, održati početkom mjeseca novembra. Na Proširenom kolegiju, koji je održan prije ove sjednice, orjentaciono utvrđeni datum, a to je 6.novembar, dakle tematska sjednica, zajednička sjednica oba doma. To je i zahtjev Komisije za spoljne poslove Predstavničkog doma. Informisani ste da su oni nama taj zahtjev uputili. Mi smo taj zahtjev prihvatili. I na kraju, pomjeren je redoslijed tačaka dnevnog reda, radi davanja prioriteta nekim tačkama dnevnog reda o važnosti. Vi znate da mi dnevni red pravimo tako da, prvo idu zakoni drugo čitanje, pa onda prvo čitanje, kod zakona, a prema redoslijed 3 zakona, određujemo prema važnosti zakona. Prema tome, kako ocijenimo koji je zakon važan. To je normalno u svim parlamentima i tu nema ništa novo. Evo gospodo poslanici, upoznao sam vas sa izmjenama predloženog dnevnog reda, koje su proistekle sticajem okolnosti, a koje su kako sam rekao usaglašene jutros na sjednici Kolegija Predstavničkog doma u proširenom satavu. Vi ste na klupe dobili novi prijedlog dnevnog reda. Gospodo poslanici, izvolite, ko se javlja za riječ? Mislim da ne trebam čitati prijedlog da ne gubimo vrijeme svi ste dobili. Izvlite. Ko se javlja za riječ? Konstatujem da se niko ne javlja za riječ. Prema Poslovniku, ako je dnevni red utvrđen na Proširenom kolegiju, ne glasa se o dnevnom redu. Prema tome, možemo odmah preći na tačku prvu. Ad.1. Usvajanje zapisnika sa 14.sjednice Predstavničkog doma. Izvinjavam se moram konstatovati dnevni red, to su mi skrenuli pažnju radi snimanja sjednice. Dakle, pročitat ću samo dnevni red. 1. Usvajanje zapisnika sa 14.sjednice Predstavničkog doma; 2. Poslanička pitanja i odgovoriž 3. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o VII amandmanu na Ugovor o bespovratnim sredstvima između BiH i SAD o programu za finansiranje rekonstrukcije, pod nazivom “Program poslovnog razvoja”; 4. Zahtjev Savjeta ministara o razmatranju Prijedloga zakona o slobodnim zonama u BiH, po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika; 5. Prijedlog zakona o međunarodnom i međuentitetskom drumskom prevozu – drugo čitanje; 6. Prijedlog zakona o ličnoj karti državljana BiH – prvo čitanje 7. Prijedlog zakona o centralnoj evidenciji i razmjeni podataka – prvo čitanje; 8. Prijedlog zakona o prebivalištu i boravištu građana BiH – prvo čitanje; 9. Prijedlog zakona o jedinstvenom matičnom broju – prvo čitanje 10. Prijedlog zakona o industrijskom vlasništvu u BiH – prvo čitanje; 11. Prijedlog zakona o zaštiti potrošača – prvo čitanje; 12. Prijedlog zakona o autorskom pravu i srodnim pravima u BiH-prvo čitanje; 13. Prijedlog zakona o tužilaštvu BiH – prvo čitanje; 14. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o carinskoj tarifi BiH – prvo čitanje; 15. Prijedlog odluke o izmjeni Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine; 16. Prijedlog rezolucije o nestalim osobama u BiH – podnosilac poslanik Osman Brka; 17. Davanje saglasnosti za ratifikaicju: a) Amandmana drugog, uz Sporazum Savjeta ministara BiH i EUROFIMA; b) Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Republike Turske recipročnom unapređenju i zaštiti investicija, i 4 c) Sporazum o pitanjima sukcesije. To je gospodo dnevni red koji smo usvojili. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda. Ad.1. Usvajanje zapisnika sa 14. sjednice Predstavničkog doma Izvolite. Ko se javlja za riječ? Kolega Malkić izvolite. Nisam vidio.
Gospodo predsjedavajući kolege poslanici i ostali gosti. Naime, ja hoću da ukažem na jednu činjenicu, čini mi se, olako prelaženje o načinu usvajanja zapisnika a potkradaju nam se i te kako velike tehničke greške. Ako uzmete zapisnik pa na zadnjoj stranici više potpisa. Za ratifikaciju VII amandmana od 32 prisutna glasalo je 26 poslanika – protiv je glasao 1 a uzdržalo se 7. Kad zbrojimo onoliko koliko je glasalo dobijemo da je više glasalo nego što je prisutno u sali. Tako da uozbiljimo tu problematiku a i drugi slučaj je naš poslovnik po članu 68. i prethodnim članovima ne poznaje, ako glasamo elektronski ili bilo kako na drugi način da nema onih koji su glasali, već onih koji su prisutni i koji glasaju, tako da i tu nam se pojavljuju razlika. Imamo glasali za, protiv i uzdržani, a ne daje nam zbir, broj onih koji su u sali. Ja skrećem pažnju na takvu problematiku i da eventualno poduzememo neophodne korake ili u pravcu izmjene Poslovnika, koji tretira donošenje odluke, a i da se ovo ispravi što sam maloprije naveo. I još jedan slučaj, ima na strani 8 pa treća rečenica, odozdo kaže: “Amandman na član 22. i 28. nisu usvojeni. Od 38 prisutnih za je glasalo 14 odnosno 15. Koliko je glasalo? Ili je 14 ili 15? Protiv 23 odnosno 22 a suzdržao se 1 poslanik”. Onda kad igramo se matematike dobijemo nelogičnosti koje nisu primjerne ovom domu. Hvala.
Hvala vam lijepo gospodine Malkić. Da li se još neko javlja za riječ u pogledu zapisnika? Da li sekretar Doma želi da da odgovore na primjedbe gospodina Malkića?
Ja bih morala da provjerim šta je kod nas u stenogramu.
Mi sad možemo, pošto ovdje nema rasprave, treba da se izjasnimo oko primjedbi. Dakle, ja bih stavio na glasanje primjedbe gospodina Malkića, da poslije toga možemo prići usvajanja zapisnika. Ko je zato da se prihvate primjedbe koje je iznio gospodin Malkić id a se provjeri, da se isprave greške? Hvala lijepo. Ima li neko protiv? Uzdržan? Konstatujem da je jednoglasno. Prema Poslovniku, ako su primjedbe usvojene, u zapisnik će se unijeti odgovarajuće izmjene i bit će te izmjene unijete, pošto se 5 sjednica snima nije nikakav problem. Ja bih molio poslanike da se izjasnimo oko zapisnika. Ko je zato da možemo usvojiti zapisnik? Molim poslanike da se izjasne. Hvala lijepo. Ko je protiv? Ko je uzdržan? Konstatujem da je Zapisnik jednoglasno usvojen, da je glasalo 35 poslanika i da je svih 35 poslanika glasalo za. Gospodo, poslanici, prelazimo na 2.tačku dnevnog reda. Ad. 2. Poslanička pitanja i odgovori Izvolite. Svjet ministara je tu. Članovi Predsjedništva su tu. Možete postavljati pitanja. Za riječ se javio kolega Brka Osman. Izvolite.
Uvaženo Predsjedništvo, uvaženi članovi Predsjedništva, članovi Ministarskog vijeća, uvažene kolege, gosti i novinari, Imam jedno pitanje, koje sigurno interesuje sve građane BiH danas a pogotovo one, kojima je od vrlo važnog životnog interesa plin. Ima li ko u ovoj državi da može građanima tačno odgovoriti. Kad će doći plin a ne za dan dva? Taj odgovog slušamo već mjesec dana i to nije nikakav odgovor. Ima li neko ko će odgovarati za to što se mjesec dana građanima BiH govori da će plin doći za dan dva. Hvala vam.
Hvala vam gospodine Brka. Idemo dalje. Da li tražite odgovor odmah ili poslije?
/govori sa mjesta i ne čuje se/
Kolega Malkiću imate našu podršku na vaš odgovor. Hvala lijepa. Idemo dalje. Kolega Grabovac.
Gospodine predsjedavajući, gospodo zastupnici, cijenjeni predstavnici međunarodne zajednice, poštovani predstavnici Predsjedništva BiH i medija. S obzirom da BiH u istinu se nalazi u jednoj fazi da kažem “siromaštva”, evo i dokaz je to što nema plina. S toga ovdje se i postavlja pitanje. Kome je u interesu uništiti Aluminij Mostar, a preko njega i ugled BiH, koja se grčevito bori da dođe do stranih ulagača, dovede strane ulagače u našu zemlju. 6 Obzirom da se zna da je do sada u Aluminij Mostar ušlo 5 milijardi dolara, danas Aluminij bez problema donosi novac u BiH i zbog čega bi netko dirao takvu kompaniju. Aluminij je još uvijek jedno veliko gradilište, proširuje se modernizira, moderniziraju se elektroliza, ljevaonica i što je najvažnije stvaraju se nova radna mjesta u socijalno kritičnoj i osjetljivo vrijeme, kada ljudi diljem BiH već nezadovoljni, nalaze se na ulici bez osnovnih sredstava za život i bez vidljivih rješenja za egzistenciju ovih problema. S toga, ja ću danas postaviti dva pitanja. Što su institucije učinile, u pokretanju proizvodnje u Aluminij Mostar, odnosno što je Vijeće ministara učinilo i što čini na dolasku stranih investicija u Aluminij Mostar i na koji način će zaštititi, udarac na njen ugled u poslovnom svijetu? Drugo moje pitanje, odnosi se, također, Vijeću ministara, odnosno odnosi se Vladi Federacije, ali preko Vijeća ministara. Je li Vlada Federacije BiH, na jednoj od svojih sjednica, raspravljala o Aluminijumu Mostar i je li odluka ili zaključak Vlade ili pojedinca da se blokira račun jednom od najuspješnijih poduzeća u BiH? Ovo moje drugo pitanje odnosi se, s obzirom da su velike špekulacije u javnosti, kad je u pitanju blokada Aluminijum, s obzirom da Aluminijum preko 30 tisuća ljudi direktno ili indirektno ovosi o Aluminijumu išto bi to značilo, da li bi to značilo ponovo dovođenje i stvaranje još jednog većeg siromaštva, nego što se danas nalazi BiH? Hvala.
Hvala. Vi ste poštovali Poslovnik. Pitanja ste postavili u pisanoj formi i zamolio bih poslanike da to poslovničko pravilo poštujemo. Ako sam dobro vidio za riječ se javio psolanik Vukić Zdenko.
Dame i gospodo, uvaženi članovi Predsjedništva, uvaženi predsjedatelju,poštovane kolege, svi nazočni gosti, kao zastupnik koji dolazi ispred dvije županije, osjećam obvezu ovdje da postavim pitanje, koje se tiče sucesiranje Skupštine žepačkih Hrvata. Za što nadležne institucije nisu odredile drugi sud za procesiranje skupine žečačkih Hrvata? Imaju li namjeru to učiniti? Postavlja se logično pitanje, ko može u ovom trenutku osigurati pravično procesuiranje skupini žepačkih Hrvata? Otvaranje ovih procesa i ovi procesi nisu ništa drugo nego puštanje, moram reći, zlog duha, moram reći iz Bosne. Mnogo je zla desilo se u tom vremenu. Svi oni koji su bili na bilo koji način u to uključeni, dobro znaju da sve ovo o čemu se danas govori, da je vrlo ... naći osnovu, ali smatram da jednonacionalni sud u Zenici, sigurno nije mjesto gdje se može u ovom trenutku procesuirati ta skupina. Treba isto reći da je jedan naš kolega zastupnik, jedan od tih. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Ovo ćete predati sekretaru Doma. Možemo li još, eventualno da sačekamo, predsjedavajući Savjeta ministara je spreman da da odgovor na postavljena pitanja, ali da vidimo da li ima još pitanja. Pismeno pitanje dostavite sekretaru Doma. 7 Mi moramo imati evidenciju. Da li ima još pitanja gospodo poslanici? Dajem riječ predsjedavajućem Savjeta ministara.
Dame i gospodo, cijenjene kolege poslanici-zastupnici, predsjedavajući i člane Predsjedništva, mi smo prošli put na sjednici Predstavničkgo doma, također, imali pitanja, koja su postavljena kao prethodna tačka dnevnog reda, prije nego se pređe na druge stvari, na tačke dnevnog reda i tada je bilo zaključeno koliko se ja sjećam da se ubuduće pitanja psotavljaju u skladu sa Poslovnikom, da vas podsjetim, pitanja su definisana Poslovnikom vašim članom 124. do član 129.i diliko sam ja shvatio u skladu sa tim zaključkom i Poslovnikom, jedino je pitanje postavio kolega Malkić koji još nije ni izlazio za govornicu je, u skladu sa Poslovnikom se po članu 124.postavlja pitanje u pismenoj formi i da podnesak sadrži da li se treba odgovor pismeni ili usmeni. Ukoliko se u podnesku ne kaže da li je prismeni ili usmeni odgovor, onda se očekuje da će usmeno na sjednici Doma da se u odgovori u mjeri, ukoliko je to moguće, pri čemu je, također, Poslovnikom vašim predviđeno član 127., odnosno 128.da se može pismeno pitanje, koje date pismeno obrazložiti. Nakon što je pismeno dostavljeno predsejdavajućem Vijeća minsitara, odnosno Vijeću ministara, kako bi se mi mogli pripremiti blagovremeno, tako da za vaša pitanja, koja smo sada dobili mi nismo imali vremena da se pripremimo. Međutim, ja ću da ne bi ostali uskraćeni za ovakva pitanja samo kratko reći nekoliko riječi, pri čemu stojimo u obavezi da, ukoliko ova pitanja se sada formulišu u skladu sa Poslovnikom da mi u skladu sa Poslovnikom, takođe odgovorimo, ukoliko poslanici ne budu zadovoljni onimšto ću ja sad reći, jer nemam namjeru govoriti duže od tri minuta po svakom pitanju, jer Poslovnik od mene traži da govorim tri minuta, nakon što obrazloženje traje tri minuta i da odgovor damo, maksimalno na stranici A-4 što ćemo mi za svako od ovih pitanja učiniti, kad se dostave u skladu sa Poslovnikom. Prvo pitanje od gospodina Brke je bilo. Ima li iko u ovoj zemlji ko može dati odgovor nato kad će biti plina? Ja vam samo mogu reći kratak odgovor bi bio ima i ukoliko je potrebno dalje odgovarati, možemo uz odgovor ima, dati vrlo precizan odgovor šta je Vijeće ministara uradilo, odnosno šta je uradilo nadležno Ministarstvo za trezor, Ministarstvo za spoljnu trgovinu i ekonomske odnose, jer to radi u punoj saradnji sa entitetskim vlastima, obzirom da su entitetske vlasti, odnosno Vlada Federacije u konkretnom slučaju, pa s obzirom na transport plina i da postoje neki neriješeni odnosi, koji se tiču nekih dužnika iz RS istina u maloj mjeri, radi u punoj saradnji premijer Ivanić sa premijerom Behmenom, pri čemu najveći dio odgovornosti na premijeru Federacije i nadležnim federalnim vlastima. Mi ćemo vas o tome obavijestiti, nakon odgovora, kratak odgovor na vaše pitanje ima, a na stranici A-4 ćemo priskrbiti odgovor koji se tiče entitetskih vlasti, a mi ćemo vam dati odgovor u pismenoj formi šta je Ministarsko vijeće uradilo u smislu ministra Trezora i Ministarstva za spoljnu trgovinu. Što se tiče drugog pitanja Aluminijuma, ono je, ja ću samo kratko ovdje reći, da je tačno da se zemlja nalazi u stanju siromaštva kao što je gospodin Titan rekao i želim vrlo jasno i nedvosmisleno da kažem da ćemo mi proslijediti vaše pitanje Vladi Federacije, koja je najneposrednije uključena u te aktivnosti. Najveći dio tih vaših pitanja se odnosi na aktivnosti Vlade Federacije. Ja vam samo mogu reći da sam u kapacitetu predsjedavajućeg Vijeća ministara, na poziv kancelara Šredera, boravio u 8 posjeti Njemačkoj i da prvi sastanak koji sam imao tamo je bio sastanak sa predstavnicima Dajneg ... koji su strateški partner koji je do sada ulagao u Aluminijum. Pripreme za taj sastanak, o čemu vas mogu detaljnije obavijestiti u trajanju koje će trajati više od tri minuta i mislim da bi dobro bilo da se nadležna Komisija za ekonomski razvoj, ako smatrate neko drugo tijelo da možemo na tu temu da razgovaramo, a bilo bi dobro da se uključite u pripremu aktivnsoti s obzirom da ... delegacija planira da dođe početkom ovog mjeseca, uz pomoć ambasade naše u Njemačkoj u punoj koordinaciji sa federalnom Vladom i postignut je tu jedan načelan dogovor i mislim da to mogu ovdje reći sa velikim zadovoljstvom između predsjednika Dajnel-Krajsera i naših predstavnika da se pokuša napraviti jedan cjeloviti program aktivnosti, u kojem je jedan strateški partner kao što je Dajgnel ... koji predstavlja jednu od najvećih korporacija svjetskih iskazao veliki interes da bude strateški prisutan u BiH i u okviru Aluminija i u okviru mnogo širih ekonomskih aktivnosti i to je jedan projekat koji je pred nama i kojem ćemo mi posvetiti punu ozbiljnost kao u samom problemu Aluminijuma. Ako se dobro sjećam, izvinjavam se treće pitanje je, pitanje koje se odnosilo na slučaj procesuiranja jednog broja ljudi u Žepču. Ja mogu reći da to nije u nadležnosti Vijeća ministara. Međutim, ja sam spreman i sasvim prirodno da ćemo vaše pitanje proslijediti odgovarajućim institucijama a vaše pitanje obavezuje nas kao Vijeće ministara da se uključimo u koordiniranje odgovarajuće aktivnosti kako bi vi dobili što bolji odgovor. Ja kao čovjek smatram da je potpuno ne prihvatljivo da se poslaniku našem, da se prema njemu pokreće bilo kakav proces, koji nije usaglašen sa činjenicom da se radi o poslaniku koji je zaštićen imunitetom i mislim da to očekujemo od čelništva Parlamenta da se uključi tome na odgovarajući način. Mi kao Vijeće ministara nismo željeli da se uključujemo u to, jer smo smatrali da se radi o jednom poslaniku, zastupniku i da nije korektno da se mi uključujemo bez koordinacije sa vama, ali mi smo spremni da u okviru naših nadležnosti da se uključimo u rješavanje konkretnog statusa našeg poslanika, prema kojem je, smatram još jednom ponavljam kao čovjek učinjeno nešto što nije trebalo da se učini i mislim da zato neko treba da snosi odgovornost. Kako se došlo u situaciju da poslanik koji ima poslanički imunitet, da mora da mu se kuca na vrata sa zahtjevom za privođenjem. Smatram to apsolutno nedopustivim i izvinjavam se što ponavljam još jednom, ovo je moj lični stav, jer mi kao Vijeće ministra, nažalost, nemamo nikakve ingerencije da bilo šta tu učinimo, ali ću i ja lično i svi mi učiniti u mjeri u kojoj možemo da se ta stvar postavi na pravi način i da se suđenje u Žepču kao ni bilo koje drugo suđenje u suđenje bilo kome drugom, osim ljudima koji su, eventualno, odgovorni za neke aktivnosti, a ni na koji način se neće dozvoliti da bilo koje suđenje se pretvori jednom narodu, bez obzira o kome se radi ni u tom ni u bilo kom drugom slučaju i tu kao politički odgovorni ljudi, ponavljam još jednom, izlazim iz ingerencije onoga što imamo, ali sam dužan to reći za ovom parlamentarnom govoricom i skrenuti pažnju još jednom da ćemo učiniti sve što je u našoj moći i sve ono što smo ovlašteni i sve ono što nije suprotno Ustavu i zakonu. Učinit ćemo i stvari koje nam nisu direktno naložene. Hvala lijepa.
Vidio sam gospodine Brka. Dozvolite samo meni jednu rečenicu. Poslanik o kome je riječ, o kome ste vi govorili gospodine predsjedavajući o kome je postavljeno 9 pitanje, jeste poslanik ovog doma. On se nije obratio ovom domu. Nije se obratio Kolegiju, ali budite uvjereni da će Kolegij, a mislim da ću imati podršku od svih poslanika, čuvati dignitet i dostojanstvo svakog poslanika i čuvati dignitet i dostojanstvo ovog doma. Sve što treba učiniti da se ova institucija afirmiše i afirmiše pozicija poslanika, naravno, u skladu sa važećim propisima mi ćemo učiniti. Za riječ se javio kolega Brka. Izvolite.
Vrlo kratko. Uvaženi gospodine Lagumdžija, ja znam da ste vi univerzitetski profesor. Ja tu činjenicu veoma uvažavam i razumijem kad se na takav način obraćate studentima. Ovdje smo mi poslanici i svi smo ovdje ravnoprvni. Ja vas molim ubuduće, a to vam nije prvi put ne držite predavanje ovdje kao djeci. Ja znam zašto sam postavio takvo pitanje i znam da to, taj odgovor brine svakog građanina u BiH, koji ima doticaj za potrebom za plin, nije važno u kojem dijelu BiH. To osobito brine građane Sarajeva. Vaš odgovor je nikakav odgovor i na takav način se ne može odgovarati. Hvala.
Hvala lijepa. Da li želite odgovoriti ili da idemo dalje gospodine predsejdavajući shodno Poslovniku? Hvala lijepo. Idemo dalje sa poslaničkim pitanjima. Kolega Spasojević pa kolega Grabovac.
Gospodine predsjedavajući, kolege ministri i kolege poslanici, gospodo iz Predsjedništva, ja želim postaviti jedno pitanje. Možda ovaj savjet ministara i nema tu ingerenciju, ali želim pokrenuti bar nešto sa mrtve tačke. Vi kao što znate da u Bijeljini postoji jedina Šećerana u BiH. Želim postaviti pitanje. Da li je moguće nju pokrenuti, odnosno staviti je u rad, jer svi znamo da se šećer uvozi a BiH ima dovoljno oranica da može sijati i proizvoditi šećer?
Zahvaljujem se poslaniku Spasojeviću. Poslanik Grabovac.
Gospodine predsjedavajući, gospodo zastupnici, sukladno članku 127.ja tražim jedan dio dopune kad je u pitanju, a to se odnosi, s obzirom da je u istinu medijski linč i pokušaj sa razine Federacije. Znači, iz institucija nešto što nije dobro za poslovni svijet, odnosno za poslovanje Aluminijuma a moje pitanje u tom dijelu je i bilo, sad se ne sjećam točno, ali je bilo u tom pravcu. Što će Vijeće ministara učiniti da zaustavi negativan ovaj trend, da bi zaštitilo Aluminijum u poslovnom svijetu. Znači, što će Vijeće ministara učiniti, s obzirom da se odnosi i na Vladu Federacije. Ja razumim ovaj dio i zadovoljan sam odgovorom ovim što ste kazali do sada što je se uradilo i što se kani uraditi, ali što će se uraditi kad je u pitanju u našoj zemlji da se zaustavi ovaj negativan trent, koji zasigurno šteti jednojod najvećih firmi u BiH, a to je Aluminij Mostar. 10
Zahvaljujem se poslaniku Grabovcu. Da li se još neko javlja za riječ? Poslanička pitanja. Riječ ima predsjedavajući Vijeća ministara.
Gospodine Grabovac, u skladu sa članom 127.kojim ste dostavili dodatno pitanje, ja u skladu s tim a također stav 1.rečenica prije, odgovaran na isti način. Dakle, mi ćemo u okviru svojih nadležnosti i već smo do govorili kao što sam rekao odgovarajuće susrete i plan aktivnosti predstavnika njemačke privrede, konkretno D... koji je do sada bio prisutan u tim čitavim aktivnostima i u narednih 15 dana očekujemo posjetu visoke delegacije ... koja će ovdje obaviti odgovarajuće razgovore sa nadležnim ministarstvom za spoljnu trgovinu i ekonomske odnose, sa nadležnim ministrstvima za finansije i drugim ministarstvima i iskoordinirati njihov susret sa predstavnicima federalnih vlasti, nadležnog ministarstva elektroprivrede, odnosno svih onih koji su,iz Svjetske banke i drugih međunarodnih fin. institucija, s obzirom da smatram da nema ni potrebe po Poslovniku, a naročito ne treba da ulazimo u detalje, ja očekujem da ćemo mi u narednih mjesec dana izaći sa jednim mnogo, mnogo kvalitetnijim rješenjem po privredu BiH i po ljude koji ovdje žele da rade o jednoj pravnoj stabilnosti. Dakle, na pitanje, da li će Vijeće ministara učiniti nešto konkretnije. Ono neće učiniti ništa konkretnije na blokiranju – deblokiranju bilo kojeg računa, jer to nije u njegovoj nadležnsoati i to je stvar nadležnih institucija o čemu ćemo mi obviti odgovarajući razgovor sa nadležnim predstavnicima, na bazi vašeg pitanja koje ste ovdje dostavili.
Zahvaljujem se predsjedavajućem Vijeća ministara. Ja mislim da smo dobili odgovor. Zahvaljujem se, također, članovima Predsjedništva, predsjedavajućem gospodinu Križanoviću i gospodinu Belkiću, s obzirom na obaveze da napuste ovaj parlament. Hvala vam. Da li se još neko javlja po poslaničkim pitanjima? Nemamo. Znači, zvršavamo sa tačkom 2. Poslanička pitanja i odgovori. Zamolio bih sve članove na koje se odnose poslanička pitanja da u pismenoj formi, u odnosu ono što nije danas rečeno i odgovoreno, da što prije dostave odgovor poslanicima. Ad.3. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnsoti o VII amandmanu na Ugovor o bespovratnim sredstvima između BiH i SAD u Programu za finansiranje rekonstrukcije pod nazivom “Program poslovnog razvoja” Kolegij, možemo dobiti samo u pisanoj formi, koliko ja znam. Kolegij se usaglasio i otklonio bilo kakve smetnje, u smislu da je postigao konsenzus oko ovog projekta “Program poslovnog razvoja” i bespovratnih sredstava od SAD. 11 Možemo preći na tačku 4. Ad.4. Zahtjev Vijeća ministara o razmatranju Prijedloga zakona o slobodnim zonama u BiH – po hitnom postupku u skladu sa članom 104. Poslovnika Naime, Vijeće ministara je imalo nekoliko amandmana na tekst koji je bio u parlamentarnoj proceduri i u tom kontekstu se smatralo nužnim i potrebnim da se, znači, Vijeće ministara s obzirom na novonastalu situaciju ponovo uvede Zakon po članu 104.u proceduru i jednostavno sa izmijenjenim tekstom i amandmanima koji su, normalno, vlastiti proizvod, jednostavno i napora Vijeća ministara. Znači, evo imamo zahtjev Vijeća ministara da se Prijedlog zakona o slovodnim zonama u BiH po hitnom postupku uvede ponovo u parlamentarnu proceduru, znači, u skladu sa članom 104. Poslovnika Predstavničkom doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Da li ima neko po ovom pitanju? Izvolite. Nama. Zaključujem raspravu. Moramo se izjasniti po ovom. Ko je zato da se Zakon o slobodnim zonama u BiH, uvede, odnosno prihvati u proceduru po hitnom postupku u skladu sa članom 104. Poslovnika Predstavničkgo doma Parlamentarne skupštine BiH? Ko je za? Hvala vam. Ima li neko protiv? – niko Ima li neko suzdržan? Također niko suzdržan. Znači, usvojen je zahtjev Vijeća ministara da se Zakon o slobodnim zonama, Prijedlog zakona o slobodnim zonama u BiH po hitnom postupku uvede u proceduru Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH sa 31 prisutnih a glasalo 29. Hvala vam, znači usvojen je ovaj zahtjev. Izvolite kolega Mirjaniću.
Hvala kolega Avdić. Stigli smo do tačke 5. Ad. Prijedlog zakona o međunarodnom i međuentitetskomd rumskom prevozu – došli smo do drugog čitanja Mi smo imali dodatne konsultacije. Bila su tri amandmana. Ja bih molio predstavnika Savjeta ministara da se o tome izjasni ako ima potrebu. Izvolite kolega Malkiću.
Poštovane kolege u dogovoru sa predsjednikom Komisije sa saobraćaj i komunikacije, ja sam moje amandmane koji su bili na prvom čitanju, predloženi za prvo čitanje, rekao da ih automatski predlaže one koji nisu usvojeni od strane predlagača za drugo čitanje. Ja sam dogovorio to sa gospodinom predsjedavajućim Komisije i smatram da moji amandmani trebaju danas ovdje u proceduri. Ja ih imam kod sebe, ai vi vjerovatno imate sa prvog čitanja. 12
Hvala. Svi će amandmani prema Poslovniku biti u proceduri. Gosodine Malkiću, dozvolite informacija. Vaši amandmani koji su predloženi na Komisiji, koje je Komisija,oni su sastavni dio ovog prijedloga zakona, to nije sporno. Amandmani koji nisu prihvaćeni, vi ste bili u mogućnosti da obnovite te amandmane. Izvještaj je iz Službe da vi to niste učinili. Izvolite za govornicu.
Ja sam rekao i na komisiji, ja mislim da je gospođica, odnosno gospođa Branka bila prisutna. Rekao sam, takođe, da amandmani koje nije Komisija prihvatila, automatski ostaju kao amandmani za drugo čitanje i tražio sam od predsjedavajućeg da organizuje i sjednicu Komisije, kako bi, eventualno bili na raspravi Komisije. Međutim, nije to učinio i ja sam smatrao njih da su oni, vjerovatno takvi kakvi su prošli kad sam ih dostavio njemu da su i dalje u proceduri i da mogu danas biti predmet razmatranja.
Hvala vam kolega Malkiću. Dozvolite samo da podsjetim na Poslovnik. Mislim da je tu situacija potpuno jasna. Prema članu 94.stav 2. Poslanici i klubovi poslanika mogu predložiti pismene amandmane koje žele ponovo braniti u plenarnoj fazi, nakon što nisu bili uspješno odbranjeni u Komisiji. Mi nemamo vaš pismeni podnesak da se pozivate na član 94.stav 2. To je problem. Mi to jednostavno nemamo mi to nismo dobili i prema Poslovniku vaši amandmani nisu obnovljeni u roku od 48 časova prije sjednice Doma. Ako je propust, propust nije do nas. Može biti do vas, ili do predsjednika Komisije. To samo želim da konstatujem to nije propust na Kolegiju Predstavničkog doma niti na Službi Predstavničkog doma i mi imamo samo u igri tri amandmana. Dajem riječ ministru Mihajloviću. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, gospodo poslanici, kolege ministri, Ministarstvo civilnih poslova i komunikacije je dobilo ove amandmane i izjasnilo se o ovim amandmanima. Međutim, nije bilo vremena da se o tome zauzme stav na Sajvetu ministara. Radna grupa koja je pripremala zakone i radna grupa smatra da su ovi zahtjevi, odnosno predloženi amandmani prihvatljivi, jer ne mijenjaju suštinu zakona i oni su na tragu predloženog teksta zakona. Prema tome, radna grupa koja je pripremala ovaj zakon je konsultovana i oni su prihvatili ova tri amandmana.
Hvala lijepa gospodine ministre. Da li se još neko javlja za riječ. Podvlačim, u pitanju je drugo čitanje. Gospodine Malkiću da li imate nešto novo ili želite da nam objasnite u vezi onoga što ste već govorili? Ja vas molim, nemojte se ljutiti da pažljivo pratite sjednicu. Ja znam da je vama nezgodno što vaši amandmani nisu vraćeni, ali nije naš propust, to smo svi konstatovali. U pitanju su amandmani koji su 13 prema Poslovniku obnovljeni. Vi znate da one amandmane koje ne prihvati komisija, ili se moguuložiti amandmani koji su protivni amandmanima koje je prihvatila komisija. Ovdje je potpuno zadovoljen poslovnik, poštovan je Poslovnik i ti amandmani su danas Predstavničkog doma, a onda, naravno, vi znate da prema proceduri, ako su amandmani tu da Savjet ministara može i treba da se o njima izjasni. Da li prihvata ili ne prihvata da bi se olakšao rad Predstavničkog doma, odnosno resornog ministrstva. Jeste li zadovoljni odgovorom gospodine Malkiću. Hvala lijepo. Idemo dalje. Ko se javlja za riječ? Izvolite gospodine Malkiću. Nemojte, izvolite za govornicu. Zbog tonskog zapisa je potrebno da izađete za govornicu.
Ako su po srijedi amandmani od 16.7.2001.godine, u potpisu gosodin Željko Bilbija. Onda ja imam primjedbu na te amandmane. Niste rekli či su, ili ja nisam čuo.
Malkiću, imate pravo da učestvujete u rasprvi o amandmanima, izvolite.
Ovdje se predlaže, da licencu za međunarodni saobraćaj izdaje entitetska ministarstva. Ja smatram, obzirom da je nadležnost države BiH za ekonomske odnose i međunarodne, da je ovo, apsolutno u ingerenciji države BiH i ne mora, znači, da ono što je u obrazloženju navedeno da tehničke preglede i ostalo treba neko izvoziti u Sarajevo i vršiti. To može, ako bude i u Banja Luci i u Zvorniku i u Bijeljini, ali da uslovi, odnosno termini koji su definisani u amandmanu II nisu primjerni i imam primjedbu na to. Ovo je pobilo moje amandmane koji su bili ovdje i koji su ... zakon – zakon a ne prenošenje nekih ingerencija, to po Ustavu neko nema pravo. Hvala.
Predlagač amandmana gospodin Željko Bilbija. Izvolite.
Ja hoću malo da ne bi ovaj amandman stvorio nejasnoću. Pošto je od osposobljen veći dio tih tehničkih pregleda, koji stvarno moraju zadovoljavati evropske standarde, od dužine tehničkog pregleda, do uređaja mjerenja do uređaja mjerenja, do uređaja za mjerenje snage motora na obodu točkova, da neko ko sutra ide teretnim vozilom ili autobusom u Njemačku dođe na određen uspon i ne može to vozilo da izvrši svojr adni zadatak. Ti tehnički pregledi već funkcionišu. Ovdje je prijedlog, da na osnovu te licence da ne prave ljudi tri puta licencu godišnje, pošto već postoji ta licenca, znači sa svim tim dolazim u Ministrstvo civilnih poslvoa i komunikacija i dobijate ono što je potrebno i što je priznato u međunarodnom drumskom saobraćaju. Mislim da to nije nikakav problem. Hvala.
Hvala lijepo. Da li se još neko javlja za riječ? Čuli smo objašnjenja. Pošto se niko ne javlja za riječ, treba da se izjasnimo o amandmanima. Ja ću ponoviti, pretpostavljam da imate na stolu, ali ću ponoviti. 14 Amandman I Ja ću pročitati amandman naravno. U članu 4. tačka 7. ostaje tekst Prijedloga Savjeta ministara Bosne i Hercegovine. Ko je za predloženi amandman? Hvala lijepo. Ko je protiv? Ko je suzdržan? – 2 Od 33 prisutna 26 za – protiv 5 – suzdržano 2. Molim da se izjasnimo po entitetima. Ko je iz RS za predloženi amandman? Hvala lijepo. Molim da se izjasne poslanici iz Federacije BiH. Ko je za predloženi amandman? Iz Federacije BiH 16 poslanika za. Iz RS 10 poslanika za. Konstatujem da je amandman usvojen. Amandman II Amandman III komisije mijenja se i glasi. Ne možete, ušli smo u postupak glasanja i rasprava je završena. Gotovo je. Ušli smo u postupak glasanja i nemamo raspravu. Rasprava je završena, što se niste. Rasprave nema, samo ćemo vas čuti i idemo dalje u postupak glasanja, jer smo taj proces otpočeli ne možemo se vratiti nazad. Vi možete glasati za ili protiv ali je rasprava završena.
Evo amandmana koje je Komisija predložila i koje je ovaj dom prihvatio u prvom čitanju. To je u članu 4. tačka 7. koja glasi: “Licenca je kat kojem se domaćem prevozniku potvrđuje sposobnost za obavljanje određenih djelatnosti javnog cestovnog prijevoza, sa stanovišta tehničko-tehnološkog i finansijskog prvnog aspekta pružanja usluga prevoznicima. Prihvatili smo ponuđeno rješenje. Sad u članu 4.tačka 7.novi amandman, tekst predloga, prihvata se tekst prijedloga Savjeta ministara, a prihvatili smo ovaj amandman Komisije.
To se pobija taj amandman. Sve je gospodine Malkiću potpuno, sve radimo u skladu sa Poslovnikom vjerujte, sve je regularno.
Što smo ga onda prihvatili.
Poslovnik, sve poštujemo Poslovnik. Kako će poslanici glasati molim vas. Kako će poslanici glasati to zavisi od njih. Svako ima, svako lično glasa. Poslovnik poštujemo idemo dalje. 15 U članu 5.stav 2.mijenja se i glasi: “Licenca za obvljanje prevoza iz stava 1.ovog, izdaje Ministarstvo civilnih poslova i komunikacija, u daljem tekstu ministarstvo, na osnovu licence koje izdaje Ministarstvo entiteta, ako domaći prevoznik, između ostalog ispunjava i uslove evropskih propisa u pogledu: 1. tehničke opremljenosti 2. stručne osposobljenosti 3. finansijske sposobnosti u koje ne ulaze vrijednosti osnovnih sredstava 4. ne postojanje pravosnažne izrečene zabrane za obavljanje djelatnosti 5. durgih uslova utvrđenih Zakonom i međunarodnim ugovorom Stav 2. U stavu 4. Iza riječi ministarstvo, dodaju se riječi “entiteta” koji mora biti usaglašen sa pravilnikom koji propisuje, naglašavam, ministar ndležnog ministarstva, u daljem tekstu ministar, a to je Ministarstvo za civilne poslove. Ne bih komentarisao jasno je da nije dirnuto u nadležnosti Ministarstva za civilne poslove da je ono to koje je nadležno. Stavljam amandman na glasanje. Ko je za? Hvala. Ko je protiv? Ko je uzdržan? Od 33 poslanika 21 za – protiv 8 – suzdržano 4. Idemo na entitetsko glasanje. Ko je iz Federacije BiH za predloženi amandman? Ko je iz RS od poslanika za predloženi amandman? Konstatujem da su 12 poslanika iz Federacije BiH glasali za – iz RS 8 - prema tome, amandman je usvojen. Amandman III Amandman 17.Komisije se briše i ostaje tekst iz prijedloga Savjeta ministara. Ko je za amandman? Ko je protiv? Ko je suzdržan? Od 33 poslanika – 26 za – protiv 4 – suzdržano 3. Moramo ići na entitetsko glasanje. Ko je iz RS za predloženi amandman? Ko je od poslanika iz Federacije BiH za predloženi amandman? 16 poslanika iz Federacije za – iz RS 9. Konstatujem da je amandman usvojen. Gospodo poslanici, poslije glasanja o amandmanima prelazimo na glasanje o zakonu. Prijedlog zakona o međunarodnom i međuentitetskom drumskom prevozu. Ko je od poslanika za usvajanje predloženog zakona? Ko je protiv? – niko protiv. Ko je suzdržan? – 1 poslanik Nije potrebno entitetsko glasanje. Nema potrebe. Od prisutnih 33 poslanika za je glasalo 32 poslanika – suzdržan je bio 1. Nema potrebe za entitetskim glasanjem. Gospodo poslanici, konsttujem da je Predstvnički dom usvojio Zakon o međunarodnom i međuentitetskom drumskom prevozu. Idemo dalje. 16 Ad.6. Prijedlog zakona o ličnoj karti državljana BiH – prvo čitanje Samo da vas podsjetim, Ustavno-pravna komisija je dostavila mišljenje o Prijedlogu zakona, izvinjavam se, nadležna je Ustavno-pravna komisija. Ona je svoje mišljenje dostavila 6.septembra 2001.godine, a izvještaj 11.oktobra 2001.godine. Otvaram raspravu po članu 95.tačka 1. Poslovnika, dakle o principima. Izvolite ko se javlja za riječ. Da li resorni ministar želi da se obrati Predstavničkom domu? Izvolite gospodine ministre.
Poštovana gospodo, paket zakona koji je danas pred vama je, dugo u proceduri, pred Savjetom ministara i dugo je prošlo vremena oko usaglašavanja ovog paketa zakona, koji se danas predlaže za prvo čitanje u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine. Vi danas ovdje imate četiri prijedloga zakona, peti zakon je iz ovog paketa vraćen predlagaču da se poprve određene stvari. Ja se nadam da ćemo mi u toku dana, zajedno sa Komisijom nastojati da dođemo do jednog kompromisa i, eventualno što prije stavimo ponovo i ovaj peti zakon iz ovog seta u parlamentarnu proceduru pred Predstavnički dom. Oko značaja ovog projekta i ovog zakonskog projekta, koji čini ovaj projekat CIPS,potrošeno je puno riječi. Mislim da je konačno došlo vrijeme i da su sazrele okolnosti i da stu postignuti odgovarajući kompromisi u Bosni i Hercegovini od svih relevantnih političkih stranaka, partija, nosioca funkcija itd. da ovaj paket zakona i kompletan CIPS projekt ide u jednu normalnu proceduru i što prije da dođemo u BiH do ovog paketa mjera i da bi se moglo uvrstiti,odnosno da bi se mogla vršiti realizacija projekta koja slijedi nakon ovog seta zakona, koji vi treba da, eventualno usvojite. O značaju potrošeno je puno riječi, možda i prejakih riječi, ali poslije 11.septembra svima nam je jasno da, posebno mi u BiH moramo povesti više računa o identifikacionim dokumentima, koji su, praktično, dobrim dijelom regulisani ovim setom zakona. Bilo je osporavanja kompletnog projekta, bilo je i dobrih amandmana, dobrih prijedloga da se poboljša prvobitni tekst zakona. Jedan dio toga je uvažen. Postignuti su određeni kompromisi, moram vam reći, ali ti kompromisi, koji su postignuti, ne mislim da ide na štetu predloženog teksta zakona, nego su određene, rekao bih, uvažene određene primjedbe, uvažavajući našu jednu stvarnost, u kojoj smo mi u BiH što je dobro da pokušamo da donesemo paket, bez nametanja od strane Visokog predstavnika, jer mislim da smo prešli u tu fazu da postepeno sudbinu BiH i građana BiH uzmemo u svoje ruke, a to ćemo najbolje pokazati, ukoliko, evo i donesemo jedan ovakav vrlo značajan set zakona. Zato, pošto je ovo prvo čitanje, mislim da bi bilo dobro, da se prihvati ovako jedan projekat zakona koji je vama predložen na prvom čitanju, a kod drugog čitanja govorit ćemo o svim ovim pojedinostima, o kojima su uloženi i amandmani o kojima je Savjet ministara i sa drugim relevantnim faktorima u BiH,odnosno nosiocima vlasti u BiH u strankama itd. postigao i našao jedno kompromisno rješenje. Da ne trošim puno riječi ovaj projekat prije svega je projekat, koji je značajan za građane BiH i o tome moramo voditi računa kad se budemo izjašnjavali da uvijek imamo to na umu, da ne donosimo ovaj zakon i zbog 17 međunarodne zajednice ni zbog nas koji sjedimo ovdje nego ovaj paket zakona je prije svega u interesu građana BiH. Zato predlažem da ovaj paket zakona, ja ne bih se javio po svakom zakonu pojedinačno, nego ova četiri koja su sad u dnevnom redu da, nakon razmatranja prihvatimo i da ove zakone uputimo u drugo čitanje. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospodine ministre. Nastavljamo sa raspravom, izvolite. Podvlačim član 95.tačka 1. Poslovnika. Prvo čitanje. Da li se neko javlja za riječ. Gospodin Banjac.
Dame i gospodo, koleginice i kolege, apsolutno podržavam pristup da se jedna izuzetno važna materija uredi na prihvatljiv način, jer jednsotavno proces stvaranja nove BiH bio je takav da nije bilo moguće imati uređeno ovu važnu materiju i ukazala se potreba da se ovo područje, u kom je postojalo velikih praznina, uredi na prihvatljiv način. Očito je sada jasno svima, da je zbog neuređensoti bilo propusta, koji BiH stavljaju na stupce međunarodne štampe. S pravom, u kojoj mjeri da, u kojoj ne, ostaje procjeni i analizi koju u svakom slučaju treba napraviti. Ali je činjenica da u ovako važnom poslu, kad donosimo ove zakone moramo poštovati unutrašnje zakonodavstvo, pod brojem jedan Ustav BiH, kao temeljni dokument, bez čijeg poštovanja možemo ući u stranputicu goru od one koja nas je motivisala da donesemo ove zakone. Zato, uvažena gospodo, podržavam princip da se ovo područje ili ova područja urede. Podržavam princip da se zakon o ličnoj karti donese na nivou Bosne i Hercegovine, da se urede evidencije i izvrši razmjena podataka, jer je ne prihvatljivo da još uvijek i u prebivalištu i boravištu imamo neuređene odnose, da nemamo ni valjanih jedinstvenih matičnih brojeva, koji su izuzetno važni za identifikaciju lica, ali, gospodo, ne primjećujem nekoliko važnih principa, koji su neophodni za uređenje ove materije. Zato predlažem da se u tekstu zakona pa da ih ne nabrajamo, jer mi sada raspravljamo o principima a ne o članovima, ne raspravljamo ni o bilo kakvim amandmanima, nego jednostavno o članovima, o principima koji kao više pravni modeli kanališu tekst zakona. Dakle, u tekstu zakona CIPS-a, poštovati sljedeće principe, osim ovih o kojima sam govorio i koje podržavam, trebali bi, dakle, poštovati i ustavne odredbe o jeziku i pismu. Drugo, tekst na dokumentima, uvažavaće ustavno ustrojstvo Bosne i Hercegovine. Ovdje prije svega mislim na član 1. Ustava. Treće, drugostepeni organ, u slučaju spora, a u vezi sa pravima podnosioca zahtjeva biće nadležni organi entiteta i četvrti princip sve sumarne evidencije obavezno voditi na nivou entiteta i te evidencije će kao sumarne biti u sastavu evidencije na nivou BiH. Dakle, ovo je, zašto ovako i zašto ovi principi. Prije svega uređujemo odnose u Bosni i Hercegovini kao državi, koja je složena, koju čine dva entiteta, uvažavamo narode i njihova prava, jezik i pismo, uvažavamo Ustav i njegovu odredbu iz člana prvog, uvažavamo organe koji moraju da imaju nadležnost i tačno ćemo moći pokazati konkretno na prekršioca, ako budemo precizno i odredili nadležnosti. A isto tako transpaarentnost ovih evidencija mora da bude takva da 18 omogućuje od lokalne do državne kontrole, jer jednostavno drugačije pojaviće se problemi kao ovi iz neposredne prošlosti. Toliko gospodo i želim da se ovaj parlament odredi prema dodatnim principima, koje sam ovdje pročitao i uručujem ih predsjedavajućem i tražim izjašnjenje.
Hvala lijepo gospodine Banjac. Ko se javlja za riječ? Gospodin Boro Bjelobrk.
Cijenim mišljenje svih onih koji sa pozitivnom energijom ulaze u proces uređenja bosanskohercegovačke registrative kada su u pitanju lični podaci i njihova zaštita i svi drugi izvedeni oblici upotrebe u javnom životu. Želim, također, narednom dijelu aktivnosti Vijeća ministara i ovog parlamenta da bude prisutan, nespornoje da kažem, dodatna briga o principima, kako ih je kolega Banjac ovdje saopštavao, ali da prije toga napravimo jednu, po mom sudu puno važniju procjenu. Biću slobodan da za razliku od stručnjaka iz ove oblasti da parafraziram dva ključna cilja, s aspekta upotrebe ovako postavljene registrative. Jedna je za unutar bosanskohercegovačku a jedna je za vanjsku upotrebu i pretpostavljam da svi mi koji uputrebljavaju sintagmu 11.septembar, imaju svi, prije svega na umu problem promjena, koje su neophodne u ovoj državi a i u svijetu kada je u pitanju iskustvo od 11.septembra. S te strane, bilo kakva rasprava o mogućoj redistribuciji prava, postaje, da kažem, vrlo upitnom, ako želimo da omogućimo daleko veću prohodnost građana BiH zasnovanu, između ostalog na ovakvom ustrojavanju evidencija i pratećoj kontrolu. S toga se zalažem da centralni princip, kome treba težiti jeste, prije svega da imamo jedan efikasan sistem koji će omogućiti svakom legalnom građaninu BiH realizaciju svih prava u zemlji ali i u inostranstvu, konpatibilno izgrađenim pravilima igre u međunarodnoj zajednici. To mi se čini daleko starijim problemom od unutrašnje redistribucije, bez obzira da li se radilo o entitetima, opštinama, kantonima ili nešto slično, pri tom, naravno ne zanemarujem postojeće ustavne pretpostavke, ali mislim da ne bi trebalo brkati ovdje problem redoslijeda analize i sinteze. Dakle, zalažem se konačno da centralni princpi bude centralna evidencija, bitno srazmjerna zahtjevima međunarodnog javnog prometa iu tom smislu usaglašenja sa principima unutrašnje organizacije države BiH. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Kolega poslanik Damir Mašić.
Cijenjeni predsjedavjaući, poštovani zastupnici, Vijeće ministara, gospodo iz međunarodne zajednice i poštovani mediji, ja bih samo zamolio, prije nego što se izjasnimo o prijedlogu kolege Banjca da, ako je moguće, znači da svoj stav da Vijeće ministara, tj. onaj ko je predlagač ovog zakona da čujemo njihov stav, prije nego što se izjasnimo o prijedlogu kolege Banjca. Toliko. 19
Gospodin Banjac, poslovnička intervencija.
Ne sporim pravo nikom da misli i izražavam mišljenje, ali sporim pravo da se to čini suprotno Poslovniku. Savjet ministara, nije organ koji može da da konačan sud, to smo mi. To su nadležne komisije. Predlagač, može da uzme učešće u raspravi, kao svako drugi i ja mu to pravo ne sporim, ali vas molim da se pridržavate Poslovnika.
Hvala lijepo gospodine Banjac. Ko se javlja za riječ? Izvolite gospodine Borić.
Gospodine predsjedavajući, mi pozdravljamo da kako napore Vijeća Evrope, što je, ipak stavilo ovaj set zakona CIPS-a na raspravu i u redovnu proceduru. Mi, također, podržavamo da se ova materija da kako veoma važna uredi na ustavom utvrđen način, dakle, na jedino moguć način i kao prilog Kluba poslanika Stranke demokratske akcije mi se zalažemo da principi na kojima počivaju zakoni CIPS-a, budu u skladu sa evropskim standardima sa našim stalnim ovdje nastojanjima i zagovaranjima da mi želimo da uđemo u eutoatlanske integracije. Zato bih spred Kluba, ja sam dao do znanja, da mi želimo da mi na nivou BiH, zaista bude jednan ifikasan i jedinstven sistem, uređen sistem, koji može da funkcionira i to je princip za koji ćemo se mi zalagati i na kojem ćemo istrajavati. Hvala lijepo.
Hvala vam kolega Boriću. Ko se javlja za riječ? Gospodin Lolić.
Poštovano predsjedništvo, kolegice i kolege, dragi gosti, želio bih, takođe, da o ovim principima iznesem svoj stav. Smatram da ovaj princip da li vanjska ili unutrašnja upotreba je dominantnija, po meni uopšte ne dolazi pod upit, jer ovo je, prije svega, dokument za unutrašnju upotrebu. Mi smo, nažalost, u zemlji sa čijim pasošom nismo u situaciji da dobijemo vize za veliki broj zemalja, a o tome da će naša lična karta moći da služi međunarodnom, da kažem prometu, to je iluzija. O tome ćemo moći razgovarati, nažalost, za desetak godina. Jednostavno da vidimo šta to znači. Ja sam čitao u pripremi neke, nažalost i komentare OHR-a, koje stvarno ne mogu podržati, jer ovo je, evo ja sam, ovdje ću pokazati svoju ličnu kartu koja je sa ćirilicom i neki dan sam sasvim regularno kroz Hrvatsku prošao i gospodin je na carini to pregledao, pročitao i nije bilo problema. Ja mislim da za vanjsku upotrebu, prije svega treba da služi pasoš. S druge strane, apsolutno sam zato da se ovi zakoni donesu. Mislim da je tu sad samo potrebno naći malo dobre volje. Čini mi se da ima pokušaja, nažalost, da se preko ovog zakona, tako da kažem, ispod žita neke stvari koje nisu nužne provedu i to nije fer. Htio bih samo sad da se vratim, nije bilo vremena kad smo govorili o VII amandmanu, na nešto što me je, zaista, ubolo u oči. Onaj amandman je sačinjen ovdje na engleskom i bosanskom jeziku. Pazite, nisam htio da komentarišem, jer nismo u situaciji sad, da možemo pokonu gledati u zube, ali, zaista, biće ovakvih situacija još puno. Moramo naći rješenje koje će zadovoljiti 20 ravnopravnost sva tri jezika. Zašto to sad nije jedan od ova druga dva jezika, a opet ko je to lud da daje pare i piše dokument na tri jezika, ali neka ovo bude prilika da nađemo rješenje. Drugo, onaj drugi amandman, tamo je potpisan predsjednik Vlade BiH. Takvog nema i onaj ko je to potpisao potpisao je s nekim koga nema, jer to je Savjet ministara. Znači, hajmo malo jednostavno o tim nekim stvarima voditi računa, jer ovo, ipak bode oči. Ja moram ovdje da kažem da je moj stav da su ovi principi o kojima je govorio gospodin Banjac upravo principi koje sam ja, kroz amandmane, koje sam u ime našeg kluba stavio, praktično identični i mislim da bi bilo dobro da se, ipak, nađe način da se nađe jedno kompromisno rješenje na kraju, da se ovi principi koji su zaista izuzetno značajni i ispoštuju, jer ja moram reći da kao građanin RS, koja po meni, ja sam to sa ove govornice već nekoliko puta rekao, Republika Srpska će postojati samo ako bude i BiH, a moj duboki stav je da će i BiH postojati samo ako bude RS. Ovo je država sa dva ravnopravna entieta i tri ravnopravna naroda. Bojim se da neki prijedlozi da se nađe jedno trulo rješenje kompromisno, da neko može a neko ne može da ima oznake entiteta nisu dobri. Neki dan sam imao priliku da gledam vozačku dozvolu iz SAD. Također, identifikaciona kartica i nikome ne smeta što velikim slovima gore piše naziv one federalne jedinice Sjedinjenih država iz koje nosilac dolazi. Ako to ne smeta u jednoj Americi velikoj, najjačoj zemlji u svijetu, zašto bi smetalo jednoj maloj BiH, a vjerujte mi da ja zastupan i jednu grupu glasača. Govorili smo ovdje, da mi ovo donosimo zbog građana, uprvo tako. Bojim se da sutra situacija, u kojoj ćemo mi jednoj grupi građana nametnuti, ili omogućiti situaciju da bira nešto, a da joj se prije toga, kaže da to nešto može da mu uskrati neka prava, po meni je neshvatljivo. To mi liči na neka vremena od prije 50 godina i mislim da to danas nikome od nas ne treba. Ovi dokumenti, upravo, imaju zadatak da nas uvrste u Evropu, da nas učine ravnopravnim sa drugim, ja mislim da sa malo dobre volje možemo naći rješenje. Dolazim iz Banja Luke, znate moje dosadašnje nastupe i bojim se, da neki pokušavaju da jednostavno odigraju jednu nefer igru, a ja bih ovdje javno prozvao neke od lidera RS političkih koji, čini mi se, igraju, dvoličnu igru, jednu priču pričaju u Banja Luci, drugu na nekim drugim sastancima, treću pred međunrodnom zajednicom. Ja ću zato tražiti da se prije prilaska onom drugom krugu čitanja, neki od nih javno izjasne, jer ne mogu više da varaju ni nas poslanike, ni našu javnost, moraju svojim rukama zmiju da hvataju. Ja sam jučer na sastanku Komisije za vanjske poslove pričao, došlo je vrijeme da se otvaraju karte. Hoćemo li u Savjet Evrope ili nećemo. Ja sam neki dan pročitao da će jedan od uslova kad uđemo u Savjet Evrope, da se tamo ostane biti zajednička vojska, a imao sam priliku da ljudi koji tamo prave velike priče, to kriju od naroda. To narodu treba reći. Ja sam zato da se ovi, možda i dana, da ne kažem nedjelja stavi sve što je uslov za ulazak i ostanak u Savjet Evrope ovdje, da se mi prije tog bavimo javnom raspravom s građanima odredimo i da krenemo u pravom pravcu. Zna se da je Evropa jedan vrlo lijep voz, udoban, ali traži određene uslove i nećemo se više moći ovako igrati, malo jesmo malo nismo za. Zato bih uputio ovu poruku, da svi nađemo u sebi dovoljno razumijevanja, da je vrlo značajno da se ovi dokumenti usvoje, jer to je značajno, prije svega za Bosnu i Hercegovinu, njen međunarodni ugled, ali vas molim da se ne pokušava na ovome igrati nikakva podla igra ispod stola. Suviše su značajna ova pitanja. Ja vam moram reći da kao građanin BiH i RS kao poslanik, koji se zakleo ovdje, ali se zakleo, znači i 21 BiH i RS ne mogu nikako da prihvatim da na svojoj ličnoj karti, uz ime svoje domovine Bosne i Hercegovine nemam ime svog entiteta Republika Srpska. Hvala.
Hvala gospodine Loliću. Ko se još javlja za riječ? Gospodin Sead Avdić, zamjenik predsjedavajućeg. Izvolite.
Dame i gospodo, poslanici, poštovani gosti, odgovornsot Bosne i Hercegovine, kao države,objektivno u konceptu antiterorističke koalicije, jeste i obaveza i nužnost usvjajanja ovih zakona, koji definiraju lične karte državljana, centralne evidencije o razmjeni podataka itd. Radi se o uspotavi jednog specifičnog, svojevrsnog i jedinstvenog informacionog sistema u Bosni i Hercegovini. U hladnoj logici računara, politici nema mjesta. Znači, radi se o, objektivno podacima, koji su, jednsotavno s apsekta zaštite i svega ostalog ugrađeni u ovakav jedan jedinstven informacioni sistem. Znači, irelevantno je pitanje. Gdje će biti centralna baza podataka, uslovno rečeno ili centralni računar itd. Informacioni sistem se sastoji ovdje o četiri nivoa. Opština, odnosno općina, kanton, odnosno regija, entiteti i država Bosna i Hercegovina. Ponavljam još jedanput, zakoni isključivo tretiraju, znači, o centrlanoj evidenciji i razmjeni podataka, znači razmjeni podataka. Znači, razmjeni informacija. Znači, nema šanse da jedan nivo, entitet ili regija, odnsono kanton, neke podatke čuva za sebe i koristi samo za sebe u ime nekih političkih ciljeva itd. Znači, apsolutno irelevantno, jednsotavno ova diskusija, ovim nekim dodatnim zahtjevima, s aspekta informacionog sistema u Bosni i Hercegoivni. Ljudi, to je računarski sistem decentraliziran. Informaciona hijerarhija je sasvim jasna, znači, nema mogućnosti tu. Računari komuniciraju između sebe u oba pravca u jednom i u drugom smjeru, znači nema šansi da neko može koristiti podatke u neke svrhe koje su samo njemu dobro znani ili jednostavno nekim političkim ciljevima. Znači, apsolutno je do kraja demokratiziran sistem i decentraliziran sistem sa više nivoa i nema šansi da jedan nivo koristi neke informacije koje samo njemu pripadaju. Znači, to je osnovni sistem s aspekta komunikacije i informacione hijerarhije. Znači, aposlutno nisu sporna ova četiri zakona i ljudi ja predlažem stvarno da ove principie u prvom čitanju usvojimo i omogućimo kroz drugo čitanje, jednostavno da Bosna i Hercegovina stvarno dobije ovako jedan dobro uhodan, organiziran sistem. Mi imamo obezbjeđena sredstva za uspostavu tog sistema, kompjuterske resurse i u tom kontekstu, apsolutno, znači, sistem još jedanput ponavljam je decentraliziranog karaktera, otvoren, komunikativan i u tom kontekstu, znači nema opasnosti od bilo kakve, jednsotavno zloupotrebe informacija, podataka ili nečega sličnog. Hvalal vam.
Hvala gospodinu Avdiću. Kolega gospodin Osman Brka izvolite.
Poštovane kolege, zaista ovi zakoni, koji su na dnevnom redu u paketu, mislim da su neophodni, svi smo toga svjesni. Ali, ja ne mogu da se otmem dojmu da, nisam 22 mogao da ne izađem da ne kažem svoj lični stav, povodom diskusije gospodina Lolića pa i gospodina Banjca. Naime, ja ne vidim nikakav razlog, da je bilo koji građanin BiH, bilo pripadnik bilo kojeg naroda sa teritorije Bosne i Hercegovine, na jedan način ugrožen ili oštećen, ako imamo zajedničku, jedinstvenu ličnu kartu. Ja to jednostavno ne razumijem. Neko bi mi trebao da objasni gdje je ugroženost nekog, ako se treba nešto da razlikuje. Zašto da se razlikuje. Ako pripadamo državi Bosni i Hercegovini i svi imamo tu isti interes. Maloprije gospodin Lolić reče: “Možda ćemo za deset godina u Evropu”. Hajmo učiniti mi ovdje da idemo prije u Evropu. Da prije prelazimo preko stvari koje su u svakoj normalnoj držabi logične. Logično je da ljudi u jednoj državi imaju jedinstvenu ličnu kartu. To je logična stvar. Pogrešno je navoditi primjer ovdje lične karte, dokumenta SAD. Bosna i Hercegovina nije federalna država, izvinite. To nisu dvije federalne jedinice, nego su to dva entititeta i nemojmo miješati pojmove. Za mene je sasvim logična vrijednsot da građanin Bosne i Hercegovine i ja i bilo koji ovdje koji sjedi u ovom domu, bilo koje stope BiH ima jedinstvenu ličnu kartu. Ne vidim da sam ja na taj način ugrožen od nekog drugog, ili neko drugi od mene. To je vrlo jednostavna stvar i ja mislim da nema nikakve svrhe braniti nešto što je nemoguće odbraniti. Hvala.
Vidim ko se javio za riječ, ali replika gospodin Banjac, pa gospodin Mijatović poslije gospodina Banjca.
Ne bih replicirao da nije bilo pokušaja iskrivljivanja onog što sam kazao. Zašto? Ja ni jednim svojim gestom nisam rekao da ne prihvatam i ne smatram potrebnim donošenje ovih dokumenata na nivou Bosne i Hercegovine. Naravno, da među ljudima u komunikaciji može da dođe do nerazumijevanja i to je prirodno. Tako i ja ne razumijem ljude koji donesu Ustav pa ga odmah krše. Ja nisam stvarao Ustav. Ako mislimo nešto drugo, onda moramo promijeniti zakone koji regulištu tu oblast. U ovom slučaju to je Ustav. Ja ne tražim ništa drugo, nego da priznate uvaženi gospodine poslaniče onaj nivo državnosti entiteta kojim garantuje Ustav i Dejtonski mirovni sporazum. Ništa izvan toga i ne pada mi napamet da nešto drugo tražim. Da li je to meni dovoljno a vama previše? To je sad drugo pitanje. To ćemo morati sporazumom, oko eventualnih dogradnji regulisati. Ovaj put govorimo o izvedenom dokumentu iz dokumenata zakona koji vrijede. Ja želim da se samo uvažavaju i poštuju. Ništa izvan toga. Ne vidim ni jedan razlog da se neko smatram ugroženim ako se poštuju, jedino bih mogao da se smatram ugroženim ako se nepoštuju i ne vidim razloga da mi, koji gradimo novu demokratsku BiH, ne onu koja je bila, one nema, ona više ne može da se pojavi. Ova je Bosna i Hercegovina nastala u Dejtonu, dogovorom, nažalost, poslije rata. Moglo je bez toga, moglo je bez rata, i trebalo je bez rata. Nesreća ne smije da se ponovi i mi koji smo ovdje mora da uradimo sve da nikad više na ovim prostorima nevidimo nesreću tipa onog kakva je bila ili blaže, puno blaže nikakva nikad više nesreću na ovim prostorima ne bih želio i sve što želim da dam od sebe jeste, moj doprinos da se to više nikad ne dogodi i pozivam sve one koji mogu da pomognu da pomognu da uredimo Bosnu i Hercegovinu, onako kako to odgovara njenim narodima i građanima. 23
Zahvaljujem. Je li replika ili je riječ. Ako je replika. Ja molim poslanike da sjede u svojim poslaničkim klubovima. Veoma sam zabrinut, jer ne znam više koji poslanik sjedi u kom klubu. Gospodine Brka, da li ostajete pri zahtjevu za repliku ili ne? Izvolite.
Zaista ću vrlo kratko. Slažem se gospodine Banjac sve ono što si rekao, ali, ima jedna stvar koju hoću da iskažem, vjerujem da će to i gospodin Banjac prihvatiti. Naime, činjenica je da ovo što on kaže da mi imamo takav ustav i koji se mora poštovati. Ja sam za poštivanje Ustava. To je tačno. Ali, isto tako, mi izvanredno znamo da taj naš ustav, koji je napravljen u nesretnim okolnostima izveden onako kako je nesretno izveden ima jako puno manjkavosti. Ja sam samo gospodine Banjac zato, da te manjkavosti pokušavamo što prije riješiti, a ne da nam taj ustav bude kočnica. Odnosno, ja sam zato da mi ovdje ako treba sjedimo danima i noćima i izdogovaramo se i dođemo do zajedničkog zaključka koji će biti na korist svih građana BiH. Mislim da smo se razumjeli.
[[govori sa mjesta]] Možda je to drugi put.
Pazite, ako stalno gospodine Banjac ostavljamo za drugi put. Ako stalno svaki problem ostavljamo za drugi put, građanima Bosne i Hercegovine to drugi put će jednom dosaditi. Ne može to stalno ići drugi put.
Dobit ćeete riječ gospodine Banjac. Moja molba, da ubuduće vodimo računa o oslovljavanju poslanika. Ja koristim službeno oslovljavanje, dužni smo da se službeno oslovljavamo i molim da to ubuduće činimo. Mislim da razumijete šta sam rekao. Za riječ se javio gospodin Banjac. Imate riječ. Izvolite gospodine Banjac. Nisam se osvrnuo na vašu diskusiju. Pogrešno ste razumjeli. Izvolite.
Gospodine,poslaniče, Brka ja sam vama htio reći samo sljedeće. Nije drugi put, nego drugi način rješavanja tog problema. Ne možemo mi riješiti problem Ustava njegovim kršenjem. Ja ne sporim da se može otvoriti svako pitanje,ovo je demokratski da na jedan pristojan, kulturan, civilizovan način otvorimo svako sporno pitanje. Ali, ne može biti pristup krešenjem nečega ako je to iznad nečega što se ... Znači, ovi dokumenti o kojima mi pričamo i zakoni, proizilaze iz Ustava. Prihvatam vaš pristup da treba taj problem rješavati redoslijedeom. Ali, ako je Ustav takav kakav je, a ja ga recimo poštujem i mislim da ga treba poštovati, poštujmo ga do kraja dok ga ne promijenimo. Kad ga promijenimo uradimo to u skladu s tim. Nije 24 dobar put kršenja vlastitih zakona. To je najbolji način da odemo na stranputicu. To sam samo mislio reći, ništa drugo. Aposlutno, ja vam mogu reći da možemo i te kako lijepo razgovarati i da ja to činim kad god treba.
Ja moram intervenisati. Meni je drago da poslanici zajedno piju kafu, ali ja vas molim da vodimo računa, ja vas molim kolega Bjelobrk da ne gubimo, ode nam vrijeme oko dogovora za kafu, a biću sad direktan, pošto se moja, moja sugestija je bila da se poslanici oslovljavaju sa vi a ne sa ti. To je bila moja sugestija. Mnogi među nama su na ti, ali ne na sjednici. Nemojte to krivo shvatiti molim vas gospodine Brka, a kolega Banjac je mislio da se odnosi na njega. Dakle, meni je žao šo ovo kažem, ali morao sam reći poslije vašeg dijaloga i poziva na kafu. Ako se slažete i mi ćemo vam se pridružiti na kafu. Hvala vam. Idemo dalje. Gospodin Mirko Mijatović. Odustajete od replike. Hvala lijepo. Gospodin Franjo Majdandžić.
Uvaženo Predsjedništvo, uvaženi poslanici, dame i gospodo, ja bih prvo predložio da se mi izjasnimo glsovanjem, jer se radi o prvom čitanju. Amandmani će jasno doći na razmatranje, trebaju doći. Ovdje su predloženi dodatno principi, međutim, za prijedlog tih principa i ostalog sigurno trebaju više argumenata, jer ono sve što sam ja čuo d se i negira i Ustav i drugo, treće, nisam ubjeđenja tog. S druge strane, ja bih pitao kolegu Lolića i Kolegu Banjca itd. Zašto sam ja, ako bih to prihvatio kao Franjo iz RS, Hrvat u neravnopravnom položaju, ako bi usvojili to, jer bi pisalo u ćirilici moji osobni dokumenti i drugo, a treće, sigurno da kolege ne zalažu se zato. Zalažu se, valjda da budemo ravnopravni, kao građani. Moji su se doselili 1465.godine na to područje u selo Ivanjska kojeg sada nema. Ja nemam rodnog mjesta. Ima P... vidite vi kakve se sve stvari. Što to ne govorite. Dakle, vratite da bude selo Ivanjska. Pišite mi ne pišite mi latinicom, ja ću biti zato da bude, ako je to tehnički u redu itd. entitetsko i tako. Nemojte prelaziti preko toga. Hvala.
Da li se još neko javlja za riječ? Replika Lolić Branislav.
Prvo kolegi Franji, vjerovatno me nije shvatio. Jedan od principa i mojih amandmana je upravo da bude trojezičnost. Mi samo tražimo da bude ispisano ime i Bosne i Hercegovine i entiteta i latinicom i ćirilicom, a ja sam tamo u amandmanu stavio u ime kluba da se naziv, odnosno ime ispisuje ili latinicom ili ćirilicom, kako građanin želi. Međutim, evo moram reći ovog puta, do pravog rješenja ja sam siguran da ćemo do rješenja doći. Doći ćemo do rješenja popuštanjem. Ja ovog momenta ću taj amandman povući i mislim da je jasno da ime samog građanina može biti pisano i samo i latinicom, jer će, ipak, moguće, prelaziti se u Hrvatsku ili u Srbiju i meni je bitno da mi u ove dvije zemlje, koje su naše komšije možemo prelaziti, a Slovenija 25 već sada nam neda s ličnom kartom. Da bogda sve drugačije bilo. Znači, tu vas podržavam. Drugo, gospodine Franjo, ja sam jako sretan, što tada kada ste vi otišli nisam bio u politici. Budite sigurni, ja dok god budem u politici niko neće biti manje vrijedan, a molio bih ovdje da se spomene neko koga nikako ne spominjemo a to su oni četvrti. Ima ovdje puno građana koji se osjećaju jugosloveni, jer su iz miješanih brakova, o njima u ovoj državi niko ne misli a neki od njih su me zamolili da i o njima malo popričamo, ali o tom potom. Mislim da trebate na pravu adresu uputiti tu kritiku. Ja ne mogu shvatiti zašto se u Republici Srpskoj kasni sa ovom implementacijom konstitutivnosti naroda. Međutim, ja nisam poslanik tamo, već ovdje, ali ću učiniti sve da se to ispoštuje, jer ja sam apsolutno za dva ravnopravna multietnička entiteta. Ali, oni ravnopravni zna se kako mogu biti. A gospodinu Brki samo da kažem, da mi je jako drago da smo došli u situaciju, da ovako fino možemo razgovarati. Ja samo mislim, potpuno se sa vama slažem, da rješenje treba tražiti. Samo apelujem na sve nas, da rješenje ne tražimo na brzinu. Ovo su ključne, ipak, stvari, ali ovo što ste rekli 3-4 dana razgovarati to je rješenje, pa možda je i to rješenje i da se ovi zakoni na taj način usvoje. Hvala.
Hvala. Gospodin Kulenović Salih.
Gospodo predsjedavajući, uvažene koleginice i kolege, evo kratko u vezi sa ovim paketom zakona ja bih rekao. U svakom slučaju dijelim mišljenje da što prije treba usvojiti ovaj paket zakona. Mi smo danas čuli i diskutira se o principima. Svi ovi principi, manje više su u duhu Ustava i oni su, mnogi od njih dosta logični. Ja bih upozorio i evo sada zalažem se ovdje na ovom mjestu da, ipak,ovi principi budu u duhu evropskih standarda i nemojmo se zalagati za neki od principa koji će ometati našeg građanina u inostranstvu, kada su u pitanju ovi dokumenti i donošenje ovih dokumenata. Zahvaljujem.
Kolega Mehtić Halil.
Uvaženo Predsjedništvo, poštovane kolege zastupnici, mislim da nema potrebe puno trošiti riječi o tome koliko su neophodni ovi zakoni koji su predmet ovog današnjeg reda. U svakom slučaju da moramo imati na umu činjenicu da međunarodne organizacije koje su ovdje i koje su poprilično skupo plaćene su u funkciji uspostavljanja nekakvih normalnih odnosa među narodima, među građanima BiH, koji su do skoro bili u jednom vrlo teškom ratu da tako kažem. Prema dosadašnjim rezultatima njihovog rada nebismo mogli kazati da su te međunarodne organizacije u funkciji bilo kojeg naroda, odnosno da pristrasno nastupaju u korist a protiv drugog naroda. 26 Ako jedna od tih međunrodnih organizacija u ovom slučaju OHR insistira na ličnoj karti bez naziva entiteta, onda bi to morao biti jasan znak svima nama u Predstavničkom domu da je to nešto što će nas lakše uključiti u ove evropske integracije. Sama činjenica da insistiraju na ličnoj karti bez entiteta, ukazuje na to da lična karta, koju bi mi, eventualno, imali sa entitetima nije po evropskim standardima i čini mi se da mi u mnogim stvarima hoćemo biti izuzeci pa i u ovoj stvari. Trebamo se potruditi da nebudemo izuzeci. Pridružio bih se konstataciji gospodina Brke,koji kaže da, lična karta sa jedinstvenim nazivom, dakle, bez entiteta nećeugroziti niti će učiniti oštećenim bilo kojeg građanina u BiH pa bilo kojem narodu on pripadao. I, moja zadnja konstatacija, odnosno jeste primjedba na izlaganje gospodina Lolića koji je doveo u vezi postojanje BiH sa postojanjem RS. Gospodin Lolić mora znati da je BiH stotinama godina postojala prije RS a ako bog da ona će postojati ubuduće ili sa ili bez RS, to ćemo vidjeti ako bog da.
Hvala vam. Ja vas molim, molim vas. Ja moram kao predsjedavajući intervenisati. Ja vas molim i vas kolega i sve druge poslanika da kada govorite za govornicom ne činite nešto što dovodi u pitanje red i vođenje sjednice. To je moja molba prema vama. Dužni ste da se suzdržite i da poštujete Ustav. To se odnosi na vas i na sve druge poslanike. Ko se još javlja za riječ povodom ove tačke? Kolega Tošić, izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolege poslanici, predsjedavajući izvinjavam se, sada trenutno ja mislim da ... predsjednik.
Predsjedavajući.
Dobro, ja htio da te malo unaprijedim ti hoćeš da budeš prvi među jednakima.
Tasko je, mi smo svi jednaki i svi smo poslanici. Hvala vam.
Ja bih želio samo da repliciram kolegi koji je sada opet doveo u pitanje Ustav Bosne i Hercegovine i ne mogu da razumim šta se želi time kada neko hoće da kaže da li postoji ili ne postoji Republika Srpska ili preciznije. Je li Bosna i Hercegovina jedna specifična država. Čak su rekli da je nećemo zvani ni državom, koja je sastavljena od dva ravnopravna entiteta RS i Federacije i ne znam zašto mi stalno pokušavamo da to negiramo. Sad ću da kažem zašto mi insistiramo na ovim principima. U Ustavu, u članu 1.stav 7.e) državljanin Bosne i Hercegovine u inostranstvu uživa zaštitu Bosne i Hercegovine. Svaki entitet može izdavati pasoše Bosne i Hercegovine svojim državljanima onako kako to odredi Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine, može da se ... državljanu koji nije izdat pasoš nekog 27 od entiteta. Postojat će centralna evidencija svih pasoša koje izdaje, koje izdaju entiteti i Bosna i Hercegovina. Znači, Dejtonskim ustavom, ili Ustavom, ... Ustavom Bosne i Hercegovine samo je to dato u nadležnost Bosni i Hercegovini. Stoji u članu 2. i u članu 3. koje su nadležnosti i odnos između institucija Bosne i Hercegovine i entiteta i tačno nabrojani, nadležnsoti institucija Bosne i Hercegovine, a onda stoji pod nadležnosti entiteta. Pod e) entiteti će ispuniti sve uslove za pravnu sigurnost i zaštitu lica pod njihovom jurisdikcijom, održavanje civilnih ustanova za primjenu pravnih propisa, koji će raditi u skladu sa međunarodno priznatim standardima, poštujući međunarodno priznata ljudska prava i osnovne slobode iz člana 2.ovog ustava, te preduzimanje drugih odgovarajućih mjera. Neka neko ovdje kaže čime entitet RS u ovom trenutku je prekršila ono što se od nje tražilo po svim međunarodnim prvima i kad govorimo o ljudskim slobodama i pravima? Iz tih razloga, znači ono što su moje kolege i gospodin Banjac iz Republike Srpske i gospodin Lolić mislim da je to sve, isključivo podloga u Ustavu Bosne i Hercegovine i ne vidim zašto bi mi danas ovdje pokušavali na mala, da tako kažem vrata donosimo jedan dokumenat koji je vrlo bitan a koji će biti univerzalan i da li tu još piše Republika Srpska, ne znam zašto bi koga ugrožavalo, ako ne želi upravo da ruši ovaj koncept Bosne i Hercegovine, onda je to druga stvar. Treba reći otvoreno ovdje.
Hvala gospodine Tošiću. Ko se još javio za riječ. Izvolite, kolega Amidžić.
Gospodo predsjedavjaući, kolege zastupnici, gospodo predlagač ovih zakona, moj istup ima za namjeru da pokušamo stvoriti uvjete da ova četiri vrlo važna zakona,ipak, donesemo. Što znači da u prvom čitanju ne otvaramo neke rsprave koje su sadržane u amandmanima, koje su kolege zastupnici predložili. Znači, ja sam sasvim slobodan da sam odlučim za koji ću od amandmana biti a za koji neću, a odmah da kažem da ću neke podržati prilikom glasovanja ... čitanja jer mi je to pravo. Šta zmataram značajnim u ovom trenutku važnim za ovu, za ambijent u kome treba donijeti ovaj set zakona. Mislim da predlagač treba šire obrazložii razloge za donošenje zakona. Molim vas, ako razloge za donošenje zakona tražimo samo u borbi protiv antiterorizma, onda mi više nismo, onda mi posljedicu protiv terorizma, onda mi tu ništa ne činimo. Mi trebamo uspostaviti jedan sustav u kojoj će biti, znači siguran razumijete me u smislu sigurnosti države i građana i normalno njenog uvezivanja i funkcioniranja u svijet evropskih, demokrtskih država i demokracije u svijetu uopće. Znači, treba to obrazloženje dati šire. Nije to samo aktualni trenutak nego je to potreba jedne države da ima jednu centralnu evidenciju. Ne može ona, jednostanvo, rješavati, ostvarivati svoje funkcije bez ova četiri zakona. To je ključno pitanje. I, možda je ovo što se desilo u neposrednoj prošlosti samo ubrzalo zahtjeve za donošenjem ovih zakona, ali nikako to nije razlogom, odnosno nije temeljno obrazloženje. Zato, znači, podržavam princip da se razumije namjera, da se ova četiri zakona dobiju kao perspektiva, kao nešto što treba svakoj normalnoj državi. To je jedna napomena. Drugo, za mene u svemu ovdje je bitna centralna evidencija. Centralna evidencija, kao dovoljno fleksibilan sustav, otvoren za slobodnu komunikaciju i 28 korištenje podataka od strane nadležnih institucija i sa dovoljno osigurača, kad je u pitanju sigurnost, odnosno zaštita od mogućih zlouporaba prilikom korištenja podataka. To je ključno pitanje. Znači, ta evidencija treba da osigura tu funkciju. Ako ona, model ponuđen to osigurava ja ga podržavam. Sljedeće što mi je značajno kao princip, to je da jedna država, odnsono pitanje. Šta znači to jedinstvena. Mi nikad nismo sjeli da dogovorimo sadržinu nekih termina. Ja smatram da država BiH treba imati jedinstven obrazac. Nepobitno je to. Jedinstven obrazac i formom i bojom i sadržajem. Šta treba da sadrži taj obrazac, dajmo da razgovaramo. U ovom trenutku obrazac je bitan. Forma je bitna, a o sadržajima dajmo razgovarati i te nijanse, šta sve može ili treba da sadrži. I na kraju, želim da vam kažem jedno vlastito iskustvo, koje će biti moje opredjeljenje nasprem amandmana i razumijevanja ovih jedinstvneih dokumenata, a to je da u nekim vrlo demokratskim zemljama u svijetu, jedini temeljni podatak je jedinstven matični broj građana. Samo se to i slika ne može promijeniti, odnosno druga osoba staviti pod tim brojem na dokument, a ime i ostalo građanin može pisati kakav god hoće i kakvu god hoće. Jer, jedinstven matični broj građana u jednoj sigurnoj evidenciji je dovoljan za potpunu evidenciju poslova. Ako se tamo nalaze ti podaci koji trebaju. Prema tome, iskustvu, ja sam i zato da se ne boluje od toga da se nekome spriječi mogućnost da se u njegovom osobnom dokumenti nađu i oni podaci za koje je on vezan, odnosno koje smatra važnim za svoje demokratsko ostvarivanje na određenom prostoru i u BiH. Toliko i hvala.
Pošto se niko ne javlja za riječ, a malo smo umorni, pauze pet minuta. Hvala. [[PAUZA]] Nastavljamo sa sjednicom. Riječ ima predsjedavajući Savjeta ministara gospodin Zlatko Lagumdžija. Izvolite.
Dame i gospodo, cijenjene kolege, poslanici-zastupnici, htio bih samo da nekoliko kratkih odgovora probam dati na pitanja, koja su ovdje postavljena i komentara, bez ulaženja u pretpretenzija da to bude cjelovito i da se odgovori na sva pitanja, jer to nije ni svrha današnje rapsrave, s obzirom da je ovo ipak prvo čitanje. Želim da još jednom ponovim nekoliko stvari koje su, vjerovano, najvećem broju nama dobro poznato. Projekat CIPS, pravo je čudo, kako je jučer jedan stranac rekao, zar i vi to zovete CIPS. Naime, CIPS je skraćenica od engleske. S... što nije nikakva strana riječ, nego sis B sistem za identifikaciju i zaštitu građana i pravo je čudo da u stvari za ove tri godine, mi nismo našli zamjenu za skraćenicu koja je engleska i koja evo tri godine postoji. Razlog za donošenje svi stoje koji su bili i ranije. Međutim, ima jedan razlog koji je dodatni razlog, a to je aktivnosti koje se vode u zadnjih, evo nešto više od mjesec dana, koje proizilaze iz naše obaveze koje smo sami sebi stavili, naše obaveze koje proizilaze iz neke nnaše međunarodn euloge, u ukviru svjetske borbe protiv, 29 kolokvijanog naziva terorizam. Mogu samo reći da se svijet mijenja svoje zakone, pa čak neke evropske zemlje idu sada na izmjenu svojih ustava u nekim elementima koji će pomoći da se pospješi borba protiv terorizma. Svjesno idu na to i idu organizovano. Ono što želim reći da, ono što je pred nama ovdje ovaj paket koji je pred vama, ni u jednoj formi ni u jednom obliku, ni u jednoj alternativi, on ni na koji način nije suprotan Ustavu BiH, niti njenih entiteta, to želim vrlo jasno da podvućem, pa čak i sve alternative i sve što je dala od strane Vijeća ministara pred vas, ništa nije suprotno u tome. Mislim da principi koji su ovdje izvagani, to je veliki broj vas ovdje izlagao od gospodina Brke, od gospodina Banjca, gospodina Amidžića i mnogi drugi da svi ti principi, manje više, najveći broj njih se ne sudara. Nije u koliziji jedan s drugim. Najevći broj tih principa koje ste ovdje iznosili mogu se tretirati kao jedan skup princpia koji sigurno trebaju naći svoje mjesto u ovom zakonu i mogu reći u prijedlogu koji imate pred vama sa svim alternativama koje su prisutne, kao i u amandmanima koji su u toku sada usaglašavanje u okviru Vijeća ministara, da su manje više principi koje ste ovdje iznosili sadržani. Druga stvar, što mi možemo na silu neke princpie proglasiti suprotnim, pa kao rezultat toga imati da ovaj posao, koji ponavljam traje tri godine. Tri godine pred različitim vijećima ministara se nalazi projekat CIP. Napunile se tri godine. Naše stanovište, da ponovim još jednom da dileme koje se pojavljuju, kao što je recimo dilema da li ovaj dokument treba da bude za vanjsku ili za unutrašnju upotrebu, te dileme su nepotrebne. Mi mislimo da može obadvoje. Mi mislimo da su to jedne od dilema koje nepotrebno sebi namećemo. On sigurno mor abiti za unutrašnju upotrebu, to je jasno kao dan. A, također, postoji naša spremnost, a vjerujem i obaveza da ga napravimo takvim da ide u susret vremenu, iz jednog jednsotavnog razloga, što ovaj sistem po raznim kalkulacijama, zavisi šta sve uzmete u igru, ali on će koštati ...nekih 40-tak miliona maraka u njegovoj punoj implementaciji. Mi možemo ići nato da neke stvari budu jeftinije. Ako neke stvari koje su naše specifičnosti izbjegnemo, a Vijeće ministara je svjesno išto nato da ide, hajde, recimo to, usmeno rečeno nešto skljupljim rješenjima, koja će odražavati svu složensot BiH, jer smatramo da su najskuplja ona rješenja, koja ne odražavaju našu situaciju. Najskuplje rješenje imamo sa, tj. nemamo nikakvo rješenje. Odgovorno tvrdim da je to najskuplje rješenje za ovu zemlju, jer je ovaj sistem sis-g građana u stvari sistem koji je osnova naše borbe za uređivanje institucija sistema, za uređivanje državnih struktura, načina ponašanja u skladu evorpskim principima, evropskim principima u čitavoj zemlji i ovaj sistem je, osnova onoga što mi zovemo borba protiv terorizma. Ponavljam mi imamo obavezu da ovo uredimo po međunarodnim normama koje smo prihvatili i ja sam potpuno ubijeđen u to. Ja sam potpuno ubijeđen da u nama ima dovoljno političke mudrosti i iskrenosti i spremnosti, da ovo sami uredimo a ne da nam se nameće, jer najskuplje rješenje sad, to je rješenje koje imamo, to je rješenje koje u stvari ne postoji, nije rješenje. Sljedeće, po svojoj skupoći je, tehnički relativno jeftino rješenje, koje je jednsotavnije od ovog ovdje, koje može biti u koliziji sa našim specifičnostima, koje mislimo da se vremenom mogu prihvatati i usklađivati na jedan miran način i mi sami to trebamo da radimo. Najskuplje rješenje je ono drugo rješenje, koje će tehnički biti jeftinije, a koje nam, eventualno nametne neko zbog naših obaveza u borbi protiv terorizma. Mi mislimo da to ne treba raditi. Vijeće ministara stoji na stanovištu da je bolje da naprvimo neki pomak, da tako kažem u nekom, uslovno rečeno komplikovanijem smislu, ali koje će biti za nas prihvaljitivo, oko kojeg ćemo postići konsenzus ovdje. Mi mislimo da rješenje koje mi nudimo, da je ono nešto oko čega se može postići saglasnost, konsenzus i da onoda što bolje krenemo u realizaciju ovoga, 30 jer ako ovaj zakon u svom startu bude imao negativne konotacije, više nego što je to dobro, onda to može realizaciju da uspori, a suporavanje realizacije će nam se obiti svima o glavu, odnosno odbit će se o ova četiri miliona ljudi. Obiće nam se o glavu u našim ekonomskim reformama, zato što ćemo dobiti reflekciju da smo zemlja koja nije u stanju da uredu jednu banalnu stvar, da čovjek ima osobni – lični dokument, koji je u skladu sa evorpskim standardima i da je naš osobni dokument zaštićen i da se zna ko ga ima. Ukoliko to ne učinomo, budite uvjereni da ono izvješće koje sam rekao da ćemo pripremiti, vezano sa jednim od poslovnim partnera, da će biti lošije po nas, to je jasno kao dan. Mi danas pričamo o direktnim stranim investcijama u ovoj zemlji. Mi ne pričamo samo o SIZU građana o jednom zakonu te vrste i zato ja na vas apelujem da probamo naći snage danas i sutra i ovaj dom i drugi da sami dođemo do jednog rješenja. Vijeće minsitara je konstruisalo jedan sistem, koji mislim da uvažavamo principe o kojima smo ovdje govorili. Mislim da on i ove dileme razrješava tako što ih nema, što je to sistem koji bi mogao biti i lokalni i međunarodni. Mi, također, mislimo da smo, uslovno rečeno, ovako rješenje koje smo na neki način, savijamo jednu oprugu i u jednom trenutku ... kao opruga puče. Mi smo to savili dokle se može, a da to bude naše rješenje, koje će biti prihvatljivo za sve. Ja zato apelujem na Vijeće ministara nato da imamo dovoljno političke hrabrosti i da sami dođemo do rješenja u ovaj dan dva. Mi kao Vijeće minsitara imamo spremnost zato i mi to nudimo ovdje. Mi paralelno s ovim da znate tražimo finansijsku podršku za ovaj sistem i za neke druge podsisteme izgradnje institucija BiH, kroz traženje podrške za ovaj sistem. Ukoliko sami dođemo do rješenja, nama je lakše dobiti podršku. Ukoliko ne dođemo sami do rješenja, teđe ćemo naći podršku i konačna repleksija će, opet biti da imamo loše izvješće o ekonomskim i sličnim poslovnim poduhvatima, u kojima će potpuno besmisleno više biti ko je zato kriv. Zato, na kraju želim reći, da još jednom, da ni na koji način ne upadamo u bilo kakve rasprave koje bi nas mogle dovesti do toga da odgodimo stvari za dan-dva, tri ili više, jer može doći neko drugi koji će reći tri godine smo vas čekali, sad više nema čekanja. Onda je to rješenje, koje je, siguran sam da je lošije od bilo kojeg, kojeg bi mi ovdje napravili. Bez obzira što to nije naša nadležnost, bez obzira što nemamo ustavnu obvezu da se brinemo o tome, kako će ova zemlja izgledati u očima svijeta, nismo jedini koji smo zato odgovorni. Mi u Vijeću ministara imamo punu svijest o tome šta moramo učiniti, čak i ako nam to ne piše da moramo uraditi. Sve što radimo neće biti protivno Ustavu, neće biti protivno ni jednom zakonu, ali smo dužni da skrenemo pažnju i još jednom, da usvajanje ovog zakona i ovog seta zakona može značiti veću prekretnicu za nas, nego usvajanje Izbornog zakona. U svakom smislu te riječi. Ne usvajanje ovoga, znači samo da će neko drugi ovaj problem riješiti umjesto nas, a da ćemo mi u stvari biti najveći gubitnici u svemu tome svi mi zajedno. Ponavljam još jednom, Vijeće ministara ima prijedlog, ima rješenje nakon vašeg prihvatanja da u konsultacijama dodatnim sa svim da objasnimo naš prijedlog da se vidi da je to neko rješenje koje može biti za dobrobit, ja vjerujem da rješenje koje imamo da bi ono moglo da bude konsenzusom prihvaćeno u ovom parlamentu. Pretpostavka zato je, da sada prođe u skladu sa Poslovnikom ovo provo čitanje i da po najhitnijem mogućem poslu dođemo do zajedničkog rješenja u oba doma. Ja ni sam ne želim, da mislim o tome na što bi ovo sve zajedno izašlo ako ne dođemo do rješenja zajednički. Zato sam ubijeđen da ćemo do njega doći. Ja vam se zahvaljujem. Hvala. 31
Hvala lijepa predsjedavjaućem Savjetu ministara. Mi smo gospodo završili raspravu prije pauze. Svi poslanici koji su tražili riječ, dobili su riječ. Ja vas podsjećam na član 95.stav 1. Poslovnika, u kome stoji. Rasprava u Domu otpočet će prvim čitanjem, koj se tiče neophodnosti i principa na kojima je prijedlog zakona zasnovan, prema izvještaju komisije. Dakle, dužni smo da se izjasnimo o izvještaju komisije. Podsjećam na isti član stav 2. Rasprava o članovima otpočet će, ako Dom tako odluči. Ako Dom tako ne odluči, predloženi zakon smatra se odbijenim. Podsjetit ću vas na izvještaj Ustavno-pravne komisije, u kome stoji. Na 2. nastavku 14. sjednice, održanom 11.10.2001.godine, Ustavno-pravna komisije je, vodila opštu raspravu o principima, načelima i članovima predloženog zakona, te uloženim amandmanima. Na kraju stav Komisije. Ustavno-pravna komisija Predstavničkog doma Parlamentarne skuštine je, većinom glasova, prisutnih članova, zaključila da je predloženi zakon neophodno donijeti i da se Prijedlog zakona o ličnoj karti državljana BiH uputi Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH u proceduru usvajanja. Prije toga, dužan sam da vas obavijestim o nečemu o pismu, koje je uputilo Predsjedništvo BiH, a potpisao je predsjedavajući. Pismo je datirano, primljeno je 23.10.2001.godine, pošto se ovdje tražilo da se o tome obavijesti, ja ću vas obavijestiti. Poštovana gospodo predsjedatelji. Pismo je naslovljeno na gospodina Tokića i na mene, kao predsjedavajućih domova u Skupštini. Obraćam vam se u ime Predsjedništva BiH, a u povodu razmatranja seta zakona u okviru projekta CIPS. Predsjednštvo BiH, cijeni, da je implementacija projekta CIPS i to u najskorijem vremenu jedan od važnih elemenata izgradnje sastava na svim nivoima vlasti u BiH, koji će imati velike odraze stabilnosti BiH, ispunjavanje preuzetih međunrodnih obaveza, te afirmaciji opozicije naše zemlje kao ravnopravnog čalan svjetske zajednice. Neću sve čitati, ukratko, zbog toga koristim ovu priliku da vama a vašim pod sredstvom i svim članovima oba doma i to je naša obaveza da vas obavijestim o ovom pismu još jednom ukažem na značaj kojeg sva tri člana Predsjedništva u BiH pridaju donošenja pomenutog seta zakonskih rješenja, te na odgovornost za stabilizaciju stanja u zemlji i napredak evropskih integracija. Nadam se da u nesumljivoj brzi za dobrobit BiH, dijelite naša gledišta po ovom pitanju i da će se pomenuti set zakona, što prije biti predmetom uključivanja u oba doma parlamentarne skupštine BiH. Primite izraze mog iskrenog uvažavanja i potpis predsjedavajući. Ja sam ovo samo pročitao ne da utičem na vaše glasanej, to je vaše opredjeljenje, već ono što mi je bila dužnost da vas upozorim. Mislio sam da će članovi Predsjedništva koji su bili ovdje to usmeno prenijeti. Međutim, oni nisu tu. Bilo je, naravno, moja obaveza da vas o ovome obavijestim, uvažavajući dignitet Predsjedništva BiH. 32 Gospodo poslanici, mi treba da se izjasnimo prema članu 95. stav 1. o Izvještaju Ustavno-pravne komisije i da odlučimo da li se može otvoriti rasprava po članovima. Ponavljam ovo je samo prvo čitanje i nije, prvo izjašnjavanje nije definitivno izjašnjavanje. Dakle, izjašnjavanje člana 95. stav 1. Jeste. Ja ću sada staviti na glasanje i molim poslanike da se izjasne ko je za prihvatanje. Polako. Je li se vi gospodine Tošiću javljate za riječ? Izvolite.
U ime Kluba je naš predsjednik Kluba gospodin Banjac dao 4 osnovana principa s kojima mi želimo da danas ovdje, o tome smo svi malte ne i diskutovali podržao gospodin Lolić iz drugog Kluba na ovom prvom čitanju o njima se izjasni. Znači da bi pristupili uopšte izjašnjavanju danas u prvom čitanju, znači tražimo da se prvo izjasnimo da prihvatamo ili ne ove principe koje je izložio i klub jedan i klub drugi. Hvala lijepo.
Hvala lijepo ko se javlja još za riječ? Izvolite gospodine Boriću.
U ime Kluba htio bi da kažem da sam sasvim ozbiljno stavio prijedlog da ovaj zakon treba da počiva na principu međunarodnih standarda. Poštivanje dakle međunarodnih standarda kad je u pitanju ova materija, a ja bi samo posjetio da međunarodni standardi po našem ustavu da prava i slobode predviđene u Evropskoj konvenciji za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda i njeni protokolima se direktno primjenjuju u Bosni i Hercegovini. Ovi akti imaju prioritet na svim ostalim zakonima a u tački m. pravo na slobodu kretanja i prebivalište pobliže objašnjava dakle da je suprimacija međunarodnog prava u odnosu na domaće pravo jače. Prema tome Ministarsko vijeće je imalo instrument ako se iskreno zalaže za evropske principe za ulazak u Evropu onda ovdje nema kompromisa. To je stav SDA i želio bi da se o tom principu jedinom izjasnimo.
Hvala gospodine Boriću. Gospodin Banjac. Hoćete, imate li nešto novo ili što je rekao gospodin Tošić. Izvolite.
...On govori u ime Kluba, ja u ime svoje.
Zato vas i pitam, zato što je u ime Kluba već dobijen stav. Izvolite gospodine Banjac. 33
Hvala lijepo na brizi gospodine predsjedavajući. Uvažavam Poštovana gospodo član 95. je potpuno jasan i ja nisma ni izašao ovdje niti da se borim za ono što argumentovano iznosim, niti da napadam druge. Jednostavno tražim poštivanje Poslovnika i mislim gospodine predsjedavajući da potpuno smišljeno, ako ste me dobro shvatili, dakle smišljeno kršite Poslovnik i mislim da trebate da odgovarate za to. Jer ste zlonamjerno pročitali od 3 stava samo 2. Namjerno naravno niste prevrnuli list i pročitali stav 3. koji kaže – Dom može zatražiti od Komisije da sačini novi izvještaj baziran na novim smjernicama. To gospodine je pravo naše, a u ovoj diskusiji s punim uvažavanjem, da li se slažem ili ne slažem s onim što je gospodin Borić rekao, to je drugo čitanje. To ću ja izraziti glasanjem, ali gospodin je potpuno precizno definisao princip. Ja sam precizno definisao u ime Kluba 4 principa. Gospodin Lolić je definisao principe. Uvaženi gospodine predsjedavajući nemate vi nikakvo pravo da zaobilazite činjenično stanje na ovoj sjednici, a ono glasi ljudi su predlagali i ljudi traže izjašnjenje. Drugo vama mora kao pravniku od struke da bude jasno da je i u članu, stavu 1. člana 95. rečeno da će prvo čitanje otpočeti o principima. Da bi se ja izjašnjavao o principima i bilo ko drugi, nama ovdje moraju da budu definisani principi na kojima su zakoni zasnovani i pročitani prije glasanja ti principi kako bi ja znao, a zašto ja to glasam i koji je to princip. Princip kako reće gospodin Borić onaj evo, naravno ja bi samo recimo tražio konkretizaciju tog principa u onom smislu, navesti decidno šta se podrazumjeva pod principom. Jer, gospodo principi su opšta pravila iz kojih se izvlače pojedinačni stavovi. To je sasvim precizno i jasno. Zato uvjaženi gospodine predsjedavajući poštujte poslanike i njihova prava da mogu da predlažu i da se traže glasanja za ono što predlažu. Definišite problem o kome će se glasati. Dakle u ovom slučaju definišite principe, a gospodo glasaćemo kako ko misli da treba da glasa i u skladu sa argumentima. Ja ne utičem ni na koga kako će glasati. Tražim poštovanje Poslovnika.
Hvala gospodine Banjac. Izvolite sjedite. Postavili ste pitanje. Ja ću dati odgovor. Vi ste rekli da sam ja pročitao član 95. stav 1. i 2. To je potpuno tačno. Rekli ste da nisam pročitao stav 3. To je potpuno tačno. Ali je tačno i to da niko od poslanika nije predložio primjenu člana 95. stav 3. Molim vas. Niko nije predložio, dozvolite, nemojte mi upadati u riječ, ja sam vas čuo. Niko nije predložio da se od Komisije sačini novi izvještaj i bazira na novim smjernicama u roku od 15 dana. Ima stenogram. Taj prijedlog nije bio. Što se tiče vašeg stava, ja moram reći da postoji ovdje izvještaj Ustavno-pravne komisije koju je potpisao prvi zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Muhamed Begović, a prije toga shodno Poslovniku došlo mišljenje o Predlogu zakona o ličnoj karta državljana Bosne i Hercegovine u kome stoji, dozvolite mi samo radi pojašnjenja poslanicima. Ustavno-pravna komisija Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine je jednostavnom većinom glasova utvrdila da postoji valjan ustavno pravni osnov za donošenje navedenog zakona i da se ponuđeni tekst može uputiti nadležnoj komisiji Predstavničkog doma BiH u dalju zakonodavnu proceduru, to je naravno to je Ustavno-pravna komisija koja nam je poslala ovaj izvještaj. Dozvolite predsjedavajući 34 Komisije mišljenje ste vi dali gospodine Banjac. Toliko radi javnosti. Molim vas gospodine Banjac dozvolite da ja završim. Ja vama nisam upadao u riječ. Sledeće. Nema nikakvog razloga i nije bilo povoda od strane predsjedavajućeg da sumnjate da sve neće biti stavljeno na glasanje. Ja sam samo rekao da mi prema članu 95. stav 1.se moramo izjasniti o izvještaju Komisije, a ja ću staviti na glasanje gospodine Banjac shodno Poslovniku i prijedlog principa koji ste vi dali i prijedlog principa koje je dao kolega Borić. To će sve doći na glasanje, a dozvolite, morate biti strpljivi da mi dopustite da ja to formulišem pa onda iziđite i postavljate pitanja. Ovaj nesporazum bio bi izbjegnut samo da ste mi dopustili da završim, a moja intervencija je bila, jer je gospodin Tošić se izjasnio da govori u ime Kluba. Ja sam smatrao, vi znate ako neko govori u ime Kluba da je to stav Kluba i da je time priča završena i da možemo ići na glasanje. Molim vas da to shvatite kao jedan nesporazum. Ako se slažete ja bi predložio da idemo dalje sa postupkom. Izvolite gospodine Banjac.
Bez obzira na želje uvaženi gospodine predsjedavajući, a sa žaljenjem moram konstatovati da ste vi dr. pravnih nauka.
Ja vas molim gospodine Banjac da se pridržavate reda. Molim vas niste vi ovdje koji ocjenjujete ničije znanje, ni ja vaše. Izvolite recite šta hoćete.
Zaboravljate da u proceduri ste dužni uraditi sljedeće u skladu sa Poslovnikom. Tačno je da poslanici imaju pravo tokom rasprave da iznesu i principe koje nisu sadržani u zakonu, što je ovoga slučaja bio slučaj. Iznjeti su principi kojih nema u zakonima. O njima se treba izjasniti prvo, jer ako samo jedan od njih bude usvojen ovaj izvještaj moraće ići na doradu po stavu 3. člana 95. Zato nije primjereno, a htjeli ste to da uradite, da prvo glasate o izvještaju Komisije, što bi poslije tog čina svaki drugi posao učinilo apsurdnim. Znači, molim vas gospodine prekršili ste proceduru i morate da prihvatite ovo da ste prekršili. Namjerno ili nenamjerno, ja to u to ne ulazim. Ja sam samo zato izrazio žaljenje zbog kršenja procedure. Ja se nadam da ovo dobronamjerno shvatate kao moj prilog jednom čestitom korektnom poštivanju Poslovnika.
Hvala gospodine Banjac. Ja sam vas upravo tako shvatio kao što ste rekli i vjerujte da nema nikakve dileme. Nikad nisam sumnjo u vašu dobronamjerenost i vaše razumjevanje prava i drago mi je da ste to i rekli. Ponavljam nikada se i neće se desiti, jedino možda tehničkom greškom da bilo koji poslanik bude ignorisan, marginalizovan i da njegovo mišljenje ne dođe do izražaja i da se ne poštujue Poslovnik. Prema tome budite tu mirni i vi svi drugi poslanici i mi ćemo, poslanici će izjašnjavanjem da pokažu šta misle i to nije problem. Samo kada neko govori u ime kluba ja onda smatram da je time tačka stavljena. Hvala lijepo. 35 Ja predlažem da mi pristupimo izjašnjavanju. Nema nikakvog razloga. Imamo ovdje dva zahtjeva, a to je gospodin Banjac, to je gospodin Borić i imamo izvještaj Komisije. Ako baš insistirate da se prvo glasa o vašim principima pa o principu gospodina Borića, po izvještaju Komisije nema nikakvog razloga da to ne stavimo, prem da ja ne vidim da tu postoji poslovnička obaveza. Izvolite gospodine. Prvo se glasa o izvještaju komisije, ali svejedno. Izvolite. Nije sporno. Možemo ići kojim god hoćete redosljedom. Meni je svejedno. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, kolege poslanici, gosti. Po Poslovniku nema glasanja o principima. Glasa se o prijedlogu, da li će se tražiti novi izvještaj komisije. Molim vas da se ovo uvaži. Hvala.
Vi se vraćate na član 95. stav 3. i niko nije tražio da se glasa prema članu 95. stav 3. Izvolite gospodine Lolić.
Pošto moram reći da sam stvarno zadovoljan tokom današnje rasprave, ovo je stvarni demokratski parlament, ja bi dao jedan, mislim kompromisni predlog. Principi o kojima smo mi govorili su sadržani u ovom zakonu, jer su ovdje ponuđene alternative. Mislim da bi bila velika, moram biti prost glupost zakočiti danas proces i ja bi ovako predložio da mi stavimo znači ovakav zakon sa alternativama. Onda dobijamo večeras, jer ja sam već rekao, mi prije svega u Republici Srpskoj moramo s još nekim ljudima tamo da popričamo, jer danas smo rekli gospodin Lagumdžija, svidila mi se jedna rečenica iskrenosti. E stvarno, najveći naš problem je što stalno mislimo da neko hoće da nekog prevari i dok ne krenemo dalje s tim da varamo ...jedni druge varamo sami sebe nećemo nigdje stići, odnosno to je dalji put. Ja mislim da bi ovo bilo kompromisno rješenje i onda su unutra i principi gospodina Banjca i principi gospodina Borića, a onda o onom drugom ćemo da donesemo konačno rješenje. Hvala.
Hvala lijepo. Da li se još neko javlja za riječ? Molim vas idemo na glasanje. Poslanici će glasati onako kak hoće i ja mislim da redosljed glasanja nije bitan prema Poslovniku. Ponavljam. Pročitaću ponovo. Rasprava je završena. Imam pravo kao predsjedavajući da dam objašnjenje. Rasprava u Domu otpočeće prvim čitanjem koje se tiče neophodnosti principa kojima je prijedlog zasnovan. Ponavljam, podcrtavam prema Izvještaju Komisije. Sva tri prijedloga, odnosno četiri ćemo staviti na glasanje i molim da se poslanici izjasne. Stavljam na glasanje Izvještaj Komisije. Ko je za? Ko je protiv? Molim gospodine Bjelobrk bez komentara. Glasali ste. 36 Ko je protiv? Molim ko je protiv Izvještaja Komisije? Konstatujem da nije niko. Ko je suzdržan? Molim vas prisutno 37, za 29, suzdržano 7. Treba li entitetsko? Molim vas entitetsko glasanje. Ko je iz Federacije Bosne i Hercegovine za predloženi Izvještaj? Hvala lijepo. Ko je iz Republike Srpske za predloženi IIvještaj? Konstatujem da su 22 poslanika iz Federacije BiH glasala za, a iz Republike Srpske 7. Izvještaj je usvojen. Stavljam na glasanje prijedlog principe koje je postavio gospodin Mirko Banjac u kome glasi – prijedlog zaključka. Molim vas dozvolite mi da pročitam, to sam dužan. U tekstu zakona CIPS-a poštovati sledeće principe, ja ću pročitati : 1. Ustavne odredbe o jeziku i pismu, 2. Tekst na dokumentima uvažavat će ustavno ustrojstvo BiH, pored imena BiH upisati ime entiteta, 3. Drugostepeni organ u slučaju spora u vezi sa pravima podnosioca zahtjeva biće nadležni organ entiteta, 4. Sve sumarne evidencije obavezno voditi na nivou entiteta i te evidencije će kao sumarne biti u sastavu evidencije na nivou Bosne i Hercegovine. Stavljam prijedlog gospodina. Izvolite gospodine Neimarlija.
Meni je doista žao što moram upozoriti da bi ovdje bili ne samo neodgovorni prema Poslovniku, nego da bi ovdje na neki način potvrdili nepoštivanje elementarne proceduralne i pravne logike. U postupku koji slijedi mi se možemo izjašnjavati o amandmanima. Nema po Poslovniku izjašnjavanja o principima. O zakonu, principi određuju karakter zakona. To bi značilo dva puta izjašnjavanje o zakonu. Molim vas ja nisam spreman da sudjelujem u nečemu što je s jedne kršenje Poslovnika i s druge strane da pristajem da samog sebe omalovažavam u smislu da pristajem da dva puta se izjašnjavam o nečemu što je Poslovnikom predviđeno da se obavlja jednom. Glasanje o principima značilo bi glasanje o zakonu. Molim vas nije ispravno ovo glasanje.
Hvala vam. Da ne ulazimo u tu raspravu ja molim da se predstavnik, pošto je i vaš, gospodine Boriću. Imamo protivrječne stavove. Ja sam maloprije naročito pocrtao. Molim kada neko govori u ime kluba onda je to tako. Sad imamo dva različita stava iz istog kluba. Ja ne bih ulazio u odnose u klubu. Ne govorim o vama 37 gospodine Banjac, već o Klubu SDA, jer imamo zahtjev da se glasa i stav da se o tome ne može glasati. Molim vas da ovu priču završimo, jer ako budemo išli dalje u tumačenju Poslovnika stvorićemo jednu veliku raspravu. Vratićemo se ponovo u istoriju itd. Ja bih da mi ovo rješimo na jednostavan način. Pošto smo završili raspravu imamo iznjete predloge. Neka se Dom izjasni o svim predlozima i ako, to je najčistije, jer ćemo poštovati sva mišljenja. Ako smo nešto prekršili učinićemo to poslije i biće vremena da kritikujemo da tražimo, ali ja vas molim da ovu priču završimo demokratskim izjašnjavanjem. Molim vas. _________: Mogu li minut samo? Rasprava je završena. Molim vas rasprava je završena. Šta želite gospodine Grabovac. Čega. Nema replike. Tražite riječ zbog čega? Poslovnička intervencija. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući ja vam skrećem pozornost na članak 94. točku a. Obratite pozornost na nj. Ukoliko imaju dva različita stava, znači možete povezati sa člankom 95. stavom 3. da onaj ko misli da je različito neka zatraži po članku 95. stavu 3. ponovo izvještaj Komisije. Ne može se glasovati o principima jer se već glasovali u principima. Ukoliko u amandmanima postoje različiti stavovi onda možete vratiti na članak 95. stavak 3.
Hvala gospodine Grabovac. Nije riječ o amandmanima. Taj član. Nismo još raspravili o amandmanima, znate. Doći će amandmani na red. Ja vas molim da, molim vas iz ove situacije želim da izađemo izjašnjavanjem o svim predlozima u raspravi. Poslanici mogu da se izjasne kako hoće, to je njihovo. Molim vas dozvolite. Rasprava je završena. Gospodine Boriću izvolite.
Dakle, moja namjera je bila, ne znam da li sam to sretno uradio, ali da prezentiram stav Kluba poslanika SDA i ona je upućena više i Ministarskom vijeću, predlagaču zakona da želimo da apostrofiramo ispred Kluba SDA jedan važan princip najvažnije za nas jeste da ovaj zakon, da svi, da set zakona bude u skladu sa evropskim standardima. Dakle, ja sam to tražio i na neki način od predsjednika Ministarskog vijeća i od Ministarskog vijeća da mi daju odgovor pošto od ovog ministarskog vijeća smo često čuli da je krajnji naš domet Evropa i evroatlanske integracije. Ja držim da ovaj princip, ukoliko bi ga prihvatilo Ministarsko vijeće, a prilika je to danas, jer kasnije nećemo imati priliku da mjenjamo principe, onda sam tražio samo taj princip ispred SDA. Dakle, ona je upućena ne ovom parlamentu, nego Ministarskom vijeću i da osnaži taj princip. Nažalost od Ministarskog vijeća, predsjedavajućeg Ministarskog vijeća sam čuo da je akceptirao i taj princip i druge. Ja 38 mislim da su inkopatibilni. Onaj princip koji sam ja iznio i još neki poslanici u raspravi što će naravno odrediti Klub poslanika da glasa tako ili ovako. Hvala lijepo.
Hvala lijepo kolega Boriću. Mislim da možemo završiti raspravu. Imamo prijedlog gospodina Banjca.
Mogu li ja poslovničku intervenciju isto?
Izvolite gospodine Avdiću.
Ja takođe se pridružujem kolegi Loliću i ostalima. Suprotno elementarnoj pravnoj logici i tumačenju Poslovnika glasanje je o nekim novim principima kod prvog čitanja. Zašto? Pa mislim smo usvojili prethodno Izvještaj Komisije koja je bila nadležna prema Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Usvajanjem eventualno nekih novih principa aktiviramo stav 3. člana 95. i tražimo od Komisije da za 15 dana nam ponovo dostavi izvještaj, a mi smo već taj izvještaj usvojili. Znači apsolutno je apsurdno glasati o bilo kakvim novim principima. Hvala vam. Sretno.
Hvala lijepo. Molim vas. Sve je jasno. Ja vas podsjećam niko se nije pozvao i rekao tražim da se glasa prema članu 95. stav 3. Molim vas niko to nije tražio. To stoji. Ima zapisnik i ja ću sada, molim vas stavljam na glasanjej prijedlog gospodina Banjca. Imali ste. Izvolite gospodine Banjac.
Poštovana gospodo, ja bi molio radi sredstava informisanja da mi se dostavi stenogram sa dodatne rasprave po ovoj tački, jer želim da ga dam sredstvima informisanja da se vidi da se namjerno ovdje unose zabune kako bi se stvorila konfuzna situacija. Čitam član 1. radi javnosti i radi pravde i poštivanja zakonitosti rada u ovom domu. U članu 95. stav 1. kaže – rasprava u Domu otpočeće prvim čitanjem koje se tiče neophodnosti i principa na kojima je prijedlog zasnovan prema izvještaju Komisije. Ne glasa se o izvještaju Komisije, nego o principima na kojima je zakona, ovdje je posve jasno. Ne radi se o izvještaju, nego o principima prema izvještaju. Ako se vodi rasprava gospodo i ako se u toku rasprave želi dopuniti prinicipi, jer zašto bi se i vodila rasprava ako je nemoguće ništa predložti, onda je red valjda, ako se pojave principi kojih nema u izvještaju Komisije da se prije toga izjasni o tim principima, pa onda o principima koje je navela Komisija. I zato je Klub SDS tražio i to je različito traženje, ja i gospodin Tošić govorili smo sa dva različita aspekta. On je rekao Klub 39 traži prethodno izjašnjavanje i mi smo vas na to upozorili, a ja sam želio da pojasnim da se ovdje ne radi o glasanju o izvještaju, nego o principima koji su sadržan u izvještaju što je sasvim različito gospodo. Ako dalje čitate sasvim je jasno. Ako Dom usvoji bilo samo jedan princip kojega nema u izvještaju Komisije zakon se vraća na doradu. Na doradu. I tu je učinjena kardinanalna greška ovdje i danas iako je na vrijeme postupljeno i rečeno da prvo treba glasati o principima koji su dodatno predloženi, a onda o principima koje je navela u izvještaju Komisije. Obzirom da to nije urađeno, ja molim da se to u skladu sa Poslovnikom redosljedom stavi kako je Bog rekao i pravo. Hvala lijepo.
Je li vi ostajete prema vašem prijedlogu koji ste iznjeli. Hvala lijepo. Biće stavljeno na glasanje. Izvolite. Možete. Izvolite. Ja molim poslanike da ne vode dijaloge. Imate govornicu, iza govornice možete voditi dijalog. Izvolite
Pozdravljam sve prisutne. Mislim da mi gubimo vrijeme oko nevažnih pitanja. U članu 95. raspravlja se o neophodnosti donošenja zakona i principa. Podrazumjevaju se ustavni principi i nema drugih principa. Komisija daje svoje mišljenje da li postoje ustavni principi za donošenje ovakvog zakona i ona je pomenuta u članu 95. i kaže – rasprava u Domu počeće prvim čitanjem koje se tiče neophodnosti i principa na kojima je prijedlog zakona zasnovan prema Izvještaju Komisije. Dakle prema Izvještaju Komisije nije nakon izvještaja. Mi smo danas usvojili Izvještaj Komisije koja je potvrdila da zakon o kom raspravljamo ima ustavne principe, a svi smo se složili da je nophodan za donošenje. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Ako se niko ne javlja za riječ, gospodin Banjac ostaje pri svome prijedlogu. Ja ću staviti prijedlog na glasanje. Molim vas ko je za prijedlog gospodina Banjca? Hvala. Ko je protiv? Hvala. Ko je uzdržan? Od 37, 11 za, protiv 23, suzdržano 3. Prijedlog gospodina Banjca nije dobio potrebnu većinu. Imali smo prijedlog gospodina Borića. Stavljam na glasanje prijedlog gospodina Borića. Ko je za? Nije povučen prijedlo molim vas. Prijedlog gospodina Borića nije povučen. Ko je za? Ko je protiv molim vas?Hvala lijepo. Ko je suzdržan?Hvala lijepo. 40 Molim vas izvještaj o glasanju. Molim službu da dostavi izvještaj. Molim vas služba moli da ponovimo glasanje, jer su neki poslanici glasali i jedno i drugo. Molimo ko je za prijedlog gospodina Borića? Molim poslanike koji glasaju za da drže gore, da ne spuštaju. Ako vas kamera snima nema problema. Glasajte. Hvala lijepo. Ko je protiv? Hvala. Ko je suzdržan? Hvala lijepo. Dajte mi izvještaj. 37 glasalo, 7 za, 16 protiv, 5 suzdržano, 15. Prijedlog nije dobio potrebnu većinu. Konstatujem da i ovaj prijedlog nije dobio potrebnu većinu. Gospodine Loliću jedno pitanje za vas? Vaš prijedlog odgovara Izvještaju Komisije i da li vi ostajete pri tome da se glasa ili povlačite prijedlog? Da se glasa. Hvala Lijepo.Stavljam na glasanje prijedlog gospodina Lolića.
O čemu glasamo? Koji je njegov prijedlog? Šta je njegov prijedlog?
Molim vas niste slušali gospodina Lolića. Je li niste uspjeli da čujete prijedlog. Molim gospodina Lolića da izađe za govornicu.
Znači predlažem da se u prvom čitanju izjasnimo za Prijedlogu zakona Savjeta ministara sa ponuđenim alternativama, jer ponuđene alternative podrazumjevaju i principe o kojima sam govorio.
To je usvojeno gospodine Loliću.
Ako je usvojeno onda smo završili.
Hvala lijepo. Povlačimo. Molim vas ja vodim sjednicu. Izvolite gospodine Loliću. Sjednite gospodine Banjac, jel se javljate za riječ? Izvolite gospodine Banjac. Izvolite imate riječ.
Molim vas gospodo zar mi nemamo pravo da pitamo? 41
Imate gospodine.
Gospodine Loliću prijedlog zakona sa alternativama je oprostite na izrazu u najmanju ruku besmislica. Ili glasamo za Prijedlog zakona gdje nema alternativa ili umjesto onoga teksta koji je nuđen glasamo za alternativu. Mora da znamo šta radimo.Ne, ne ja vas molim. Ako vi tražite principe koji su sadržani u alternativama, jel to to? E onda stavite, recite tako. Znači gospodin Lolić traži, ako sam ga dobro shvatio, molim vas da ga pitam, da pitam čovjeka. On je predlagač nisam ja. Da li ste gospodine Loliću smatrali da treba da glasamo o principima koji su sadržani u alternativama prijedloga Vijeća ministara? Molim vas u alternativama koliko ja znam.
Molim vas da ne vodite dijalog.
Moram da znam zašto glasam gospodine.
Postavite pitanje, a ja ću dati riječ gospodinu Loliću.
Da li glasamo o principima koji su sadržani u alternativama? Molim neka iziđe nek potvrdi da to znamo.
Hvala gospodine Banjac, jeste završili s pitanjem? Izvolite. Gospodine Lolić da li želite da odgovorite? Izvolite. Nemojte s mjesta molim vas izvolite za govornicu.
Pošto je, ako sam dobro shvatio predsjedavajućeg s onim prvim glasanjem prvo čitanje završeno. Jel to tačno? Ako smo usvojili.
Molim vas gospodine Loliću vi možete ostati pri prijedlogu ili povući prijedlog.
Ja sam htio, cilj moje bio znači da danas završimo sjednicu sa usvojenim prvim čitanjem zakona da ne zakujemo stvar.
To smo završili. 42
Ukoliko je to s ovim vašim završeno onda povlačim prijedlog.
Hvala lijepo gospodine Lolić. Molim vas imam prijedlog gospodin Avdić i ja imamo prijedlog, danas radimo jako dugo. Kao što vidite sjednica je bila na momente i zanimljiva. Imali smo dijaloge i vrijeme je gospodo za ručak. Predlažemo pauzu za ručak. Da li treba glasati? Ne treba. Znači jednoglasno. Koncezus. Do 17 časova pauza, u 17 časova nastavljamo sa radom. Hvala vam. Nastavimo sa radom. Molim vas da zuzmete svoje pozicije. Gospodo poslanici mi smo na tački 6. Ad. 6. Prijedlog zakona o ličnoj karti državljana Bosne i Hercegovine Dom je odlučio da može ići u raspravu po članovima. Da li se neko javlja za riječ? Ne to nije drugo čitanje, to je rasprava po članovima, to je prvo čitanje gospodine Spasojeviću. Ako se niko ne javlja za riječ završimo sa ovom tačkom. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda, a to je Ad. 7. Prijedlog zakona o centralnoj evidenciji i razmjeni podataka Prvo čitanje. Za Prijedlog zakona nadležna je Ustavno-pravna komisija. Mišljenje o Prijedlogu zakona Ustavno-pravna komisija dostavila je 6. septembra, a ista komisija dostavila je Domu izvještaj 12. oktobra 2001. godine. Otvaram raspravu o principima Prijedloga zakona. Izvolite. Ako se niko ne javlja za raspravu predlažem da priđemo na čin glasanja. Ko se javlja molim vas? Izvolite gospodine Mijatoviću.
Uvažene kolege, poštovani predsjedavajući. Da ne bi ponavljali svu onu priću koju smo ponovili, jer vjerovatno sve ono što je rečeno za prethodni zakon moglo bi se ponoviti i za ovaj, jer se radi o istom setu zakona. Ja vjerujem da svi imamo najbolju namjeru, jer opšta konstatacija je da je zaista potreban ovaj set zakona. Međutim, u čemu se mi zapravo sporimo. Sporimo se u načinima kako to postići. Ja želim da ukažem na sljedeću činjenicu. Da ne smijemo zaista zapadati u jednu zamku da pod velom toga ko će se više zakleti u potrebu donošenja ovih zakona cijenimo patriotizam nekakav i odnos prema državi Bosni i Hercegovini. Ja mislim da smo se po tom pitanju već istrošili. Ali, ako smo opredjeljenja da, evo da kažem u najboljom namjeri kršimo Ustav Bosne i Hercegovine, kako to neki kažu i da idemo u susret vremenu koje nas očekuje. Ja da bi ilustrovao kako mi ipak idemo u susret vremenu onako kako ne bi trebali to raditi, dakle samo je pitanje načina pokazaću vam na primjeru Zakona o centralnoj razmjeni podataka. 43 Dakle eto ne sporeći ni u kom slučaju ...potrebu za donošenjem ovog seta zakona, ali da vidite kako mi neuvažavajući ustavno ustrojstvo Bosne i Hercegovine krećemo u susret vremenu ne da bi ga sustigli, nego meni se čini da ga ne bi dočekali. Pa vidite gospodo draga ovdje je propisano da centar na nivou Bosne i Hercegovine rukovidi određenim evidencijama. I nemam ništa protiv ovih evidencija koje su predviđene da budu objedinjene na Bosnu i Hercegovinu ovim zakonima. To su je li evidencija o jedinstvenom matičnom broju, o pasošima, o ličnim kartama, prebivalištu, vize, dozvole, boravke, vozačke dozvole, registracije vozila, krivične evidencije itd. Također je propisana nadležnost ovoga centra, jer je svugdje u Svijetu to uobičajeno, tako treba i Bosni i Hercegovini da te evidencije predstavljaju strogu državnu tajnu. Jer nismo to mi izmislili, nego je izmislio Svijet. I sve je u redu dok ne dođemo do kaznenih odredbi ovoga zakona. A kada dođemo do kaznenih odredbi ovog zakona iz razloga što nećemo da poštujemo vlastiti Ustav i ustavno ustrojstvo Bosne i Hercegovine, onda rješenja koja su ovdje predviđena, gospodo ona su neprovodiva. Jer pročitajte – prekršaji usmjereni protiv rada centra, pa pod c. samo – krivični zakoni primjenjivaće se u provođenju ovoga zakona. Ja vas pitam gospodo koji krivični zakon? Ako su to krivični zakoni Bosne i Hercegovine oni ne postoje. Ako su entiteta, ovdje nisu rečeno da su entiteta, sve ako je neko na njih mislio u tim krivičnim zakonima ovo nije predviđeno kao krivično djelo. A samim tim stara latinska izreka pošto vi niste svi pravnici da ja sada ne citiram kaže da ono što nije predviđeno kao krivično djelo zato ne može nikad i niko odgovarati, niti je nikad i niko odgovarao. Jeste. To je izvanredno zna pedsjedavajući našeg doma. Ne, ne, on je to sam. Molim vas fino, ja nisam imao te pretenzije. Ja mislim da su mi namjere krajnje dobre, pa mislim ako je to ovako, a neka mi neko ispriča ovdje ili opovrgne da nije tako onda vas pitam šta će biti kada mi centralizujemo ovu evidenciju koju je potrebno centralizovati, a ono ...da i ja naglasim, ako neko otkrije tajne podatke o jedinstvenom vođenju centralne evidencije, ko će ga i kako kazniti? A mi smo se takođe svi zaklinjali, evo i danas i bezbroj puta prije toga, naročito u posljednje vrijeme kako ovim zakonom želimo spriječiti terorizam u Bosni i Hercegovini bez obzira u kakvom obliku se on pojavljivao. Evo i to da dodamo u prilogu nekakvog jedinstva, jedinstvenog mišljenja. Dakle, gospodo, ne da idemo u susret vremenu u pozitivnom smislu, nego otvaramo proces ovakvim predlaganjima zakona i traženjem načina da ćemo pojedince već u ovome trenutku stimulisati da se bave terorizmom i krivičnim djelima, jer zakon koji predlaže predlagač nema načina da sankcioniše takvog prekršioca. Zato bi ja zamolio, nemam namjeru se više javiti ni pojednom zakonu, zaista da pokušavamo konačno se usaglašavati i poštovati ustavno ustrojstvo Bosne i Hercegovine, pa obavezati ovim zakonom entitete. Jer za sada nema krivičnog zakonika Bosne i Hercegovine. Ako ga je neko predvidio iako treba trebalo je prvo njega usvojiti pa onda ovaj. Ali, pošto nema pa dok ga nema ne bi trebalo biti sporno pomenuti da su to zakonodavstva entiteta i zatražiti od entitetskih vlada, odnosno organa koji su zato zaduženi da moraju poštovati i ograditi kaznene odredbe koje su ovdje sasvim opravdano predviđene ukoliko dođe do provale u centralnoj evidenciji podataka Bosne i Hercegovine. Hvala, ja sam imao toliko.
Hvala vam gospodine Mijatoviću na vašoj vrlo korektnoj stručnoj diskusiji, jer ste opravdano ukazali na jedan propust. Izvolite kolega Bjelobrk. 44
Ja moram priznati da sam hendikepiran ovim Bilbijinim sjajnim prilogom o stručnoj diskusiji. Nisam na toj strani i nemam tu vrstu kompetencije. Ali bi želio da podsjetim, želeći vjerovati još uvijek da je i prilog mog uvjaženog kolege ka tome da nađemo razrješenje pa i u ovoj oblasti sudske zaštite za provedbu zakona koje donosi ova parlamentarna skupština. Ne tako davno u proljeće ove godine jedan dio nas poslanika je bio protiv ustanovljavanja Suda Bosne i Hercegovine. I taj je problem već na četiri zakona smo do sada otvarali. Prema tome sugerišem, da radije povodom otvorenog problema na kojim s pravom ukazuje uvaženi kolega Mijatović pokrenemo inicijativu da bi Vijeće ministara nam obrazloži, da kažem pravne elemente zaštite i u tom smislu priredi odgovarajuće zakonsko rješenje, u okviru ingerencija Vijeća ministara za Bosnu i Hercegovinu. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Ko se javlja za riječ? Izvolite. Ako se niko ne javlja za riječ u skladu sa članom 95. stav 1. i stav 2. mi se treba da izjasnimo o tome da li rasprava, da li možemo ići u raspravu po članovima. Ja bi molio poslanike za malo pažnje. Molim poslanike da se izjasne. Ko je za? Ko je za? Posudite od nekog ko nije za? Molim. Ko je protiv? Ko je suzdržan? Hvala lijepo. Izvještaj službe. Od 36 poslanika za je glasalo 30, 6 je suzdržano. Niko nije bio protiv. Prema tome, nema potrebe za entitetskim glasanjem i konstatujem da je Dom odlučio da može ići rasprava po članovima u pogledu Zakona o centralnoj evidenciji i razmjeni podataka. Još uvijek smo na terenu prvog čitanja. Da li neko želi da učestvuje u raspravi po članovima? Ne po amandmanima, već samo po članovima. Dakle u drugu fazu ne ulazimo molim vas. Ako se niko ne javlja predlažem da idemo na sljedeću tačku dnevnog reda. Ad.8. Prijedlog zakona o prebivalištu i boravištu građana Prvo čitanje. Tu imamo, nadležna je Ustavno-pravna komisija. Mišljenje je dostavila 6. septembra, a izvještaj 11. oktobra ove godine. Otvaram raspravu o principima predloženog zakona. Izvolite, ko se javlja za riječ? Ako se niko ne javlja za riječ, ne vidim da se iko javio, predlažem da u skladu sa članom 95. stav 1. i stav 2. priđemo glasanju. 45 Mislim da ne trebam ponavljati odredbe Poslovnika, sve je jasno. Ko je za to da rasprava može ići? Ko je protiv? Molim vas. Protiv nije niko. Ko je suzdržan? Glasanje je isto kao u prethodnoj tački dnevnog reda. Ponoviću od 36 poslanika 30 je za, 6 suzdržano, niko nije bio protiv. Prema tome nema potrebe za entitetskim glasanjem i konstatujem da je Dom odlučio da se može ići u raspravu po članovima u Zakonu o prebivalištu i boravištu grašana. Da li se neko javlja za riječ za raspravu po članovima? Prvo čitanje ponavljam. Niko se ne javlja za riječ. Pošto se niko nije javio za riječ prelazimo na tačku Ad. 9. Prijedlog zakona o jedinstvenom matičnom broju Isto, prvo. Molim poslanika da spusti, nije trenutak glasanja. Prijedlog zakona o jedinstvenom matičnom broju. Prvo čitanje. Nadležna je Ustavno-pravna komisija. Svoje mišljenje dostavila je 6.septembra, a izvještaj 11. oktobra 2001. godine. Otvaram raspravu o principima. Izvolite. Ko se javlja za diskusiju? Izgleda da smo se umorili. Ako se niko ne javlja za riječ, ići ćemo na glasanje. NIko se ne javlja. Da vidim da li se iko javio. Gospodo treba da odlučimo da li možemo ići u raspravu po članovima i da li prihvatamo izvještaj. Ko je za molim vas? Hvala Ko je protiv? Niko. Ko je suzdržan? Molim vas. Hvala službi. Ali očigledno već treći put poslanici isto glasaju. To znači od 36 poslanika 30 je za, suzdržano 6, niko protiv.Entitetsko glasanje nijej potrebno i konstatujem da je Dom odlučio da se može ući u raspravu po članovima u pogledu zakona o jedinstvenom matičnom broju. Da li neko želi da učestvuje u raspravi o članovima? Prvo čitanje. Niko se nije javio za riječ ili ja nisam vidio molim vas. Nije se niko javio za riječ. Hvala. Završili smo tačku 8.pardon 9. izvinjavam se. Prelazimo na tačku. Na koju tačku kolega Banjac? Prijedlog zakona o industrijskom vlasništvu. Izvolite gospodine Banjac, naravno da možete.
Poštovana gospodo, obzirom na ovakvo jedno stanje koje poprilično dobro reklo bi se, predlažem da se ova 4 zakona zbog važnosti usvoje i u drugom čitanju, jer 46 ne vidim razloga obzirom da nije diskusije, nije bilo primjedbi, ne vidim razloga zašto zakoni ne bi išli odmah u drugo čitanje. Dakle, predlažem da idu u drugo čitanje.
Hvala gospodine Banjac. Mi smo već usvojili dnevni red i mi idemo po dnevnom redu. Izvolite, izvolite.
Nadam se da mi ne uskraćujete Poslovničko pravo da predložim dopunu dnevnog reda sa ove 4 tačke.
Hvala lijepo. Dnevni red je usvojen. Da li se još neko javlja za riječ? Gospodin Avdić zamjenik predsjedavajućeg se javio za riječ. Izvolite gospodine Avdiću.
Meni je žao što nije Vijeće ministara u cjelokupnom sastavu, ali Vijeće ministara je u međuvremenu genero nekoliko stavova i amandmana uslovno rečeno koje je mislilo podnijeti za vrijeme, jednostavno jer ima pravo u ime poslanika ili klubova. U tom kontekstu mi nismo spremnipreći na drugo čitanje i jednostavno razmatrati cjelinu dokumenta koji je Vijeće ministara usaglasilo sa OHR-om i sa ostalim institucijama. Znači ne bi bilo dobro da danas idemo na drugo čitanje i u tom kontekstu shvatićete situaciju da jednostavno Dom to ima pravo i u tom kontekstu nećemo sad ...zakasniti, a jednostavno zahvaljujem se na ideji gospodina Banjca da možemo odmah preći na drugo čitanje. Ali objektivno koliko ja bar znam, koliko sam informisan mi nismo spremni danas ići odmah na drugo čitanje. Hvala vam.
Hvala gospodine Avdiću. Ja imam isto mišljenje kao i Dom većeras nije spreman. Mi smo već na početku sjednice usvojili Poslovnik, nama je žao što ovog momenta ne postoji mogućnost da idemo u drugo čitanje. Uvažavamo volju poslanika, ali će Kolegij sve učiniti da vrlo brzo pređemo u drugo čitanje. Dužan sam jednu informaciju. Mislim da je gospodin Banjac postavio pravo pitanje i da je dao pravi prijedlog, ali molim vas. Daću ja gospodine Banjac daću ja vama, ali molim vas. Hvala vam gospodine Banjac vrlo koristan i korektan prijedlog, imao bi moju podršku u svakom slučaju, međutim očigledno ne postoje uslovi da večeras pređemo u drugo čitanje. Inače se, gospodine Grabovac ja se bojim da niste razumjeli predlog gospodine Banjca, ali nije bitno, mi usvajamo dnevni red na početku sjednice, ali nema nikakav problem ja mogu staviti i da se izjasni Dom oko predloga gospodina Banjca, ali to je protiv Poslovnika, jer imamo utvrđen dnevni red i čuli ste. Hvala 47 lijepo. Gospodine Grabovac ako želite nešto da kažete izvolite za govornicu. Nemojte s mjesta dobacivati. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, gospodo zastupnici, ja se slažem sa prijedlogom gospodina Banjca da riješimo ovaj set zakona koji je i te kako bitan. On nije kazao da se odmah mora nastaviti iza ove točke 9. da se odmah ide u drugo čitanje, nego je rekao u toku ove sjednice što smatram da možemo i trebali bi nastaviti s obzirom na važnost zakonaovu sjednicu i sutra. Znači, prema tome, ona po završetku dnevnog reda nastaviti odmah drugo čitanje. To može biti sutradan.
Hvala lijepo. Da li ima još prijedloga? Gospodine Banjac izvolite.
Ja sam gospodo, naravno uvažavajući činjenice kojima raspolažem predložio ovakav pristup. Uvažavam da je mišljenje i uvažene gospođe poslanik koja je neukusno dobacila kada je u pitanju prijedlog, a i to je na kraju mišljenje. Znam da Ustavno-pravna komisija je odbila sve amandmane. Znači ja to znam. To znate i vi. Znam kod principa koji su danas ovdje bili ništa nije bilo sporno. Usvojeno je i to. Obzirom gospodo na dvije vrlo važne činjenice. Prva da nije bilo amandmana, jer amandmani su svi odbijeni. I drugo da je danas principi usvojeni. Ne vidim razloga kako sad mislite neke nove amandmane koji nisu prošli komisijsku fazu. I zašto to raditi? Zašto na takav način opstruisati donošenje zakona. A znam i to, jutros na Kolegijumu da su se pojavili neki amandmani koji uopšte nisu bili u komisijskog fazi. Nemojte gospodo da opstruišemo vlastiti Parlament. Ovo su činjenice. Ako neko može da ih pobije neka izađe za ovu govornicu i kaže gospodine lažete ili govorite neistinu. I molim vas gospodo moja želja je bila, uvažavajući ovo što sam vidio, zašto se mučiti? Uraditi to što nas čeka na vrlo efikasan način. I ne vidim ni jednog razloga da se to ne prihvati. Naravno uradite to kako hoćete, samo vam kažem da nisam mislio ni našta ružno. Mislio sam na činjenice koje sam ovdje iznjeo. Iza takvih činjenica slijedi potpuno logičan slijed koji sam predložio. I nikakav drugačiji. Evo zato sam to uradio.
Hvala lijepo. Da li se još neko javlja za riječ? Ako se ne javlja za riječ ja predlažem da idemo dalje, ali bi o ovome trebalo naravno konsultovati i šefove klubova, jer vi znate kada je u pitanju promjena dnevnog reda onda se mora ići na Prošireni Kolegij, a ovdje jeste u pitanju promjena dnevnog reda. Cijeneći to, da je već 18 časova blizu, da mi nismo gospodo poslanici, da smo tek otprilike na polovini, nešto malo više od polovine dnevnog reda, ja predlažem da mi idemo s ovim dnevnim redom, a napravićemo pauzu pa ćemo se konsultovati u toku sjednice, šefovi klubova i Kolegij sa mogućnošću da nastavimo sjednicu. Ali vas molim da ne gubimo vrijeme u tempu ovoga što smo usvojili, jer pitanje je da li ćemo moći i kada ćemo uopšte privesti ovu sjednicu kraju sa usvojenim dnevnim redom. Dakle, pitanje je dopune vrlo diskutabilno. Zato vas 48 molim da idemo dalje, a u pauzi ćemo se sastati i vidjeti šta nam je najbolje raditi. Ako se slažete šefovi klubova i Kolegij? Ako se slažete, dakle to pitanje ostaje da vidimo, dogovorićemo se o racionalnom radu. Predlažem da idemo dalje. Ja sam već bio zatvorio, zaključio tačku 9. i konstatovao kak je Dom glasao. Predlažem da idemo na tačku 10. a to je Prijedlog zakona o, već smo prešli bili, ponavljam industrijskom vlasništvu Ad. 10. Prijedlog zakona o industrijskom vlasništvu u Bosni i Hercegovini To je bilo prvo čitanje. Ustavno-pravna komisija je dostavila mišljenje o Prijedlogu zakona 6. jula 2001.godine. Nadležna Komisija za finansije i budžet čiji izvještaj je upućen 8. avgusta. Kao što vam je poznato predlagač je sa prošle sjednice povukao Prijedlog ovog zakona zbog određenih nedoumica iznesenih u raspravi u vezi s principima. Da li predlagač zakona ima novih činjenica, ako ne onda bismo prešli. Hvala lijepo. U skladu sa članom 95. tačka 1. otvaram raspravu o Prijedlogu zakona o industrijskom vlasništvu u Bosni i Hercegovini. Izvolite ko se javlja za riječ? Ko se javlja za riječ? Izvolite. Gospodin Grabovac, jel se vi javljate za riječ? A niste. Dobro hvala. Prema to je prvo čitanje član 95. stav 1. treba da glasamo o tome da li prihvatamo izvještaj Komisije, odnosno da li idemo u raspravu po članovima. Da li Dom ulazi u raspravi o članovima po ovom zakonu. Molim ko je za da se izjasni? Ko je protiv? Niko Ko je suzdržan? Molim vas. Hvala vam. Prisutno 35, dakle glasalo 35 za,( 30 suzdržano, 5.?) Niko nije bio protiv. Prema toma nije bilo potrebno entitsko glasanje, je li tako? Dobro. Konstatujem da je Dom odlučio da se može ići u raspravuo članovim o ovom zakonu. Da li se neko javlja za riječ o raspravi po članovima? Prvo čitanje. Niko se ne javlja za riječ. Konstatujem da smo ovu tačku završili. Sledeća tačka je Ad. 11. Prijedlog zakona o zaštiti potrošaća Dobili ste mišljenje Ustavno-pravne komisije od 6. jula od 2001. godine. Nadležna je Komisija za ljudska prava, imigraciju, izbjeglice i azil. Izvještaj Komisije upućen je 4. septembra ove godine poslanicima. Otvaram raspravu o principima i neophodnositi za donošenje zakona. Da li Savjet ministara traži riječ? Izvolite gospodine ministre. 49
Dame i gospodo poslanici dozvolite da kažem da je vrlo bitno za ovaj parlament da donese ovaj zakon. Ovo je zakon koji pripada grupi zakona po smjernicama Evropske Unije, odnosno tzv. Rodmepa. Međutim, obzirom na izražene rezerve prema tekstu zakona od jednog broja poslanika smatram da je potrebno nastaviti sa usaglašavanjem teksta kako bi se stvorili uslovi da se pred Parlament izađe sa prihvatljivim tekstom i zato u ime Savjeta ministara povlačim zakon sa današnje sjednice.
Hvala vam. Mislim da moramo uvažiti mišljenje Savjeta ministara. Predlažem da to prihvatimo i da idemo na sljedeću tačku dnevnog reda. Sljedeća tačka dnevnog reda jesete Ad.12. Predlog o autorskom pravu i srodnim pravima u Bosni i Hercegovini Prvo čitanje. Mišljenje Ustavno-pravne komisije dostavljeno 17.jula. Nadležna je Ustavno-pravna komisija. Izvještaj nadležne Komisije dostavljen je poslanicima 4. septembra. Otvaram raspravu po principima u skladu sa članom 85.tačka 1. Poslovnika. U pitanju je prvo čitanje. Da li se neko javlja za riječ? Savjet ministara, izvolite gospodine zamjeniće ministra.
Dame i gospodo, ja bi i za ovaj zakon imao isto obrazloženje kao i za ovaj prethodni, zakon o potrošaćima i takođe iz istih razloga danas povlačimo zakon sa današnje sjednice u cilju da se dogradi tekst i usaglasi prije iznošenja u Parlament na koji način ćemo sigurno obezbjediti da zakon prođe što je vrlo bitno bilo vrlo, veliki problem ukoliko zakon ne bi izglasali.
Hvala vam. Imamo istu poziciju. Moramo uvažiti molim vas, mišljenje Savjeta ministara i predlažem da oko toga ne možemo voditi raspravu. Stav Savjeta ministara je takav. Traže nova usaglašavanja, nove pripreme i predlažem da odmah pređemo na sledeću tačku dnevnog reda, a to je Ad.13. Prijedlog zakona o tužilaštvu Bosne i Hercegovine Prvo čitanje. Ustavno-pravna komisija dostavila je mišljenje 6. jula 2001. godine. Dostavila je Izvještaj 4. septembar, a Izvještaj je upućen poslanicima 13.septembra. Dakle, ispunjeni su uslovi za raspravu. 50 Otvaram raspravu o principima predloženog zakona. Izvolite. Ko se javlja za riječ? Prvo čitanje, principi. Hoćete vi. Izvolite kolega Mijatoviću.
Ovo je zaista jedinstven primjer u svijetskoj praksi. Tužilaštva znamo šta su. I u Prijedlogu ovoga zakona kaže da nekaka komisija imenuje tužilaštvo. Da ne bi rekli da vršim opstrukciju protiv države Bosne i Hercegovine i pored toga što to nigdje u Svijetu ne postoji, ja ću glasati ovakav prijedlog.
Zahvaljujem se poslaniku Mijatoviću. Ko se dalje javlja za riječ? Prijedlog zakona o tužilaštvu Bosne i Hercegovine. Prvo čitanje. Ima li neko? Znači možemo koristiti člana 95. tačka 1. i 2. Evo kolega Mirjanić na glasanje. Dobro, idemo dalje. Ko se još javlja za riječ? Niko. Čini mi se da je zamjenik predsjedavajućeg to konstatovao. Dakle, prema članu 95. stav 1., mislim da ne trebam sve ponavljati, jer danas imamo to prvo čitanje jako puno, a ja sam već pomalo promukao. Stavljam na glasanje. Ko je, Prijedlog zakona o tužilaštvu Bosne i Hercegovine. Ko je za? Molim vas poslanike na ne rade gore, dole, već da ili glasaju za ili kako god hoće. Ko je protiv? Molim vas ko je suzdržan? Molim vas izvještaj. 36 glasalo, za 27, 6 protiv, 3 suzdržano. Moramo ići na entitetsko glasanje. Molim vas iz Federacije Bosne i Hercegovine ko je za? Hvala. Je li služba uspjela, jeste. Ko je iz Republike Srpske za? Poslanici iz Republike Srpske, molim vas da glasate. Molim vas. Dobro, znam. Hvala vam Branka. Molim vas, molim poslanike za malo pažnje. Svi smo jako umorni. Čitav dan radimo. Rezultati glasanja su sljedeći: po entitetima poslanici iz Federacije Bosne i Hercegovine 23 za, poslanici iz Republike Srpske 2 za. Prema tome zakon nije dobio entitetsku većinu i ide u dalji postupak, to je postupak usaglašavanja. Nećemo koristiti pauzu, nema potrebe. Ići će na postupak usaglašavanja preko Kolegija. Dobro, rezultati glasanja su saopšteni. Gospodo poslanici prelazimo na tačku 51 Ad.14. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj terifi Bosne i Hercegovine To je prvo čitanje. Prijedlog zakona u proceduri je po hitnom postupku po članu 104. Poslovnika. Ja vas podsjećam da smo tu odluku donijeli. Ustavno-pravna komisija dostavila Mišljenje 17.jula, nadležna Komisija za spoljnu trgovinu i carine dostavila izvještaj 2.oktobra ove godine. Izvještaj upućen poslanicima 9. oktobra. U pitanju je prvo čitanje. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona. Izvolite, ko se javlja za riječ? Ne, ovo je prvo čitanje. Prvo čitanje. Dakle, principi, ali je zakon o izmjenama i dopunama, dakle nešto što je već prošlo proceduru principa ustavno pravnog osnova. Ne u ovom postupku, već ranije kada je donesen zakon. Ako se niko ne javlja za riječ, predlažem, dakle pristupamo glasanju. Da ne ponavljam sve. Ko je za? Hvala, Ko je protiv? Niko, 1 ako dobro vidim. Ko je suzdržan? Ne treba entitetsko. Nema potrebe. Dobro. U redu. Rezultata glasanja. Prisutno 36, 33 za, protiv 1, suzdržano 2. Nije potrebno entitetsko glasanje. Konstatujem da je Predstavnički dom donjeo odluku da Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj tarifi Bosne i Hercegovine može ići u raspravu po članovima. Da li se neko javlja za riječ po toj raspravi? Ako ne, predlažem da idemo dalje. Ne ulazimo, dakle sve je prva faza. Sledeća tačka, to je tačka 15. ona glasi. Ad. 15. Prijedlog odluke o izmjeni Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Prijedlog odluke ste dobili. Otvaram diskusiju. Izvolite. Kolega Franjo Majdandžić.
Poštovano predsjedništvo, poštovani poslanici, dame i gospodo, u ime Kluba poslanika Stranke za BiH dobronamjerno i u cilju racionalnijeg i konstruktivnijeg našeg rada, mislim da su nam tu velike mogućnosti mi imamo par prijedloga pa ću ja to kratko pročitati i to bi išlo u daljnju proceduru. Prema članku 130., izvolite.
Samo jedno pitanje. Jel se odnosi na Poslovnik? Dobro. Izvolite
Jeste. 52
Dobro izvolite.
Prema članku 136. to može na prijedlog svakog poslanika razmatrati to i u skladu sa Ustavom točka 4. stavak 3. d. itd.
Ide u proceduru. Neka obrazloži i ide u proceduru.
Ja ću kratko to i to ide dalje po proceduri. Kao prvo izlaganje poslanika po jednoj točki dnevnog reda ograničava se do 5 minuta. Mi imamo tamo jedan članak koji glasi 3 minuta, ali to se odnosi samo prilikom razmatranja dnevnog reda. Dakle nije to to. Može. Dalje. Izlaganje predstavnika komisije i kluba poslanika, ograničava se na vrijeme do 10 minuta. Replika ili ispravku točnog navoda treba ograničiti na jednu minutu, a za repliku se javlja poslanik, mi smo predložili sa žutim kartonom. Ne mora žuti, ali nek bude je li. I replika na repliku može biti najviše po jednoj točki dnevnog reda dva puta. Znači da ne bude ono znate replika na repliku pa opet itd. da ipak to nekako ide. Izlaganje po pojedinoj točci dnevnog reda, izlaganje svakog poslanika predstavnika komisija ili kluba poslanika mora biti suglasno dnevnom redu te u duhu Poslovnika i Ustava BiH, lišeno vrijeđanja, narušavanja dostojanstva poslanika, naročito u smislu nacije, nacionalnosti. Ukoliko dođe do prekršaja, predsjedavajući će upozoriti poslanika, a ukoliko i dalje dođe do prekršaja predsjedavajući će prekinuti izlaganje poslanika i po potrebi izreći javnu opomenu. Ovom malo treba ipak analizirati, vidite nekakav da kažemo daleko strožiji red morao bi se po našem mišljenju ipak da uspostavi. Predsjedavajući je obvezan prekinuti izlaganje ukoliko diskusija nije prema dnevnom redu ili prekoračeno vrijeme izlaganja. Mi čak predlažemo da se tu uvede jedan elektronski sat koji će kada poslanik počne da izlaže pritiskom na dugme uključiti i on će sam odzvoniti ukoliko je prekoračeno vrijeme. Također predlažemo, evo pri kraju je, dopunu sredstava za efikasniji rad Doma kao postavljanje platna, grafoskopa, projeciranje pojedinih sadržaja kompliciranijeg materijala i sl. Ima nekih sadržaja koje je teško pratiti i onda bi možda to bilo daleko eksplicitnije da se to projicira, vidi, da se učinkovitije pokazuje. Ja bi bio slobodan u ime Kluba poslanika dati to dalje i da ide po svome.
Dajte sekretaru Doma. Hvala vam gospodine Majdandžiću i vama i vašem klubu. Ja sam dužan da upozorim na član 56. Poslovnika u kome stoji da se, da poslanik o raspravi može govoriti samo o pitanju koje se razmatra u skladu sa utvrđenim dnevnim redom. Ovo nije u okviru dnevnog reda. Vama ostaje pravo da pokrenete proceduru izmjene Poslovnika prema vašim shvatanjima da ovo pismeno predložite. To je nešto što vi možete kao poslanik i kao Klub, to nije sporno. Ali, mi danas imamo drugi dnevni red, a to je, to se odnosi na to da želimo da uvažimo savremene tendencije u svijetu i da umjesto riječi - jednakost u našem poslovniku 53 stoji - ravnopravnost spolova. Ja vjerujem da ništa nije sporno i da svi želimo da uvažimo da smo svi zato da postoji ravnopravnost i da ovu malu tehničku grešku, malu tehničku nesavršenost u našem poslovniku uvažimo i da pokažemo da smo barem đentlimeni i da uvažavamo ravnopravnost spolova. Da li se neko javlja za riječ po ovom pitanju? Ako ne, ja pretpostavljam da postoji koncezus i predlažem da. Molim vas samo malo, predlažem da idemo na glasanje. Ko je za? Hvala. Ko je protiv? Ko je suzdržan? Sa posebnim zadovoljstvom konstatujem da smo danas bili jednoglasni u pogledu ovoga. Prisutan 31 poslanik, za 31 poslanik. Hvala vam pokazali smo da smo nivo evropskih parlamenata, evropskih kretanja. Konstatujem da je Prijedlog usvojen. Predlažem sada jednu kraću pauzu od 15 minuta da se, radi Kolegija i sa šefovima klubova da malo vidimo dalje kako ćemo raditi. Hvala vam. 15 minuta pauza. Ja znam da smo svi veoma umorni i nestrpljivi. Hvala kolega Grabovac na tome što ste mi omogućili da uspješno završim misao. Prijedlog Kolegija, gospodina Avdića i mene jeste da, zbog toga što je današnja sjednica bila iscrpljujuća i duga, da sad prekinemo sjednicu i da nastavimo u petak u 10 časova. _________: Koji su razlozi? Može li se dobiti objašnjenje zašto? To je naš stav da prekinemo sjednicu. Molim vas lijepo gospodine Banjac i da idemo u petak u 10. Kolegij je taj koji o tome vodi računa i nećemo oko toga voditi raspravu.
Morate nam. Ne možete tako.
Izvolite.
Poštovana gospodo. Ja razumijem vašu želju da nas oslobodite umora, ako nas već niste zamorili. Ali, također mislim da stvarno ne zloupotrebljavate vašu poziciju. Mi morate da objasnite i da se ovaj dom izjasni želi li prekid sjednice i zašto prekid sjednice kad ja mislim da sjednicu možemo završiti danas i eventualno sutra ako nedaj bože ostane koja tačka. A mi imamo puno želja da vidimo koja je to tačka da 54 treba da ostane. Zašto ne završiti sjednicu? Ne vidim razloga. Ja vas molim da objasnite ovom domu zašto se prekida sjednica?
Hvala lijepo kolega Banjac.
Molim vas da se izjasni Dom hoće li prekinuti sjednicu?
Hvala lijepo.
Nemojte gospodine tako, ja sam poslanik. Gospodine ja sam izabran poslanik. Nemojte pokazivati netrpeljivost. Smirite se malo. Samo polako.
Hvala lijepo gospodine Banjac. Mi smo razumjeli šta ste vi rekli. Izvolite kolega Majdandžić.
Ja sam ovdje znate malo novijeg datuma i već sam neprijatno iznenađen i razočaran sa ovakvim radom. Mene zaista čudi zašto je to tako? Kad svi snamo kako treba raditi. Kolegij nema pravo, a neka mi kažu da ja nisam u pravu da utvrđeni dnevni red mijenja i da onda prekida sjednicu. S druge strane nema pravo ako kaže da je 15 minuta pauza da bude 65 minuta pauza. To je ponižavajuće za mene. Ja to ne dozvoljavam. To pravo ja nisam prenjeo... Molim vas hoćemo li raditi kako treba, ili nećemo? Ja od danas, prisustvovaću ovom uvaženom Parlamentu kada mi se dadne potvrda da će se raditi prema Poslovniku, inaće neću prisustvovati. Ja sam ponižen i uvrijeđen. Ja ovako nisam naučio da radim i neću da radim jer se osjećam odgovornim. Dakle, kada mi se da potvrda od Kolegija da će se raditi prema Poslovniku onda ću doći tek na sjednicu. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Da li se još neko javlja za riječ? Mi nismo promjenili dnevni red današnje sjednice kao što znate i očigledno je da je sjednica trajala, evo već uzmite koliko časova, da smo svi veoma umorni i veoma uscrpljeni i, ja vas molim da me saslušate, i da je to razlog što mi nastavljamo sjednicu u petak u 10 časova. Nema nikakvog drugog razloga, a imali smo sličan događaj prije pa smo isto tako ovako na ovaj način riješili problem, jer već je 8 časova. Dakle iscrpljeni smo i umorni, tok sjednice i nema nikakvog razloga da se ne dogovorimo da nastavimo u petak u 10 časova. Izvolite kolega Mijatoviću. 55
Pa ovaj, ja bih rekao sledeće da zaista nema opravdanja za ovakvo ponašanje. nama su svega ostale dvije tačke dnevnog reda i to uopšte nisu problematične koliko ja znam. A, da vam kažem danas je koji dan, a vi predlažete za dva dana da ponovo sazivamo Parlamentarnu skupštinu. To podrazumjeva određene troškove. A mi smo rekli da ćemo se racionalno ponašati. Nadalje, iako me ne slušate ja sam tražio da budem profesionalac, pa ste odgovorili da ne može. Ja nisam profesionalac, ja imam obaveza i na poslu. A htio bi da odgovorim obavezama kako treba i u ovom parlamentu i na poslu, zato što mi niste dozvolili da budem profesionalac. Nema nikakvog stvarno opravdanja da nas zadnje dvije, tri tačke koje uopšte nisu sporne, radi se o verifikaciji Parlamentarnom domu i informacija, ja bi više rekao koje su eto na prijedlog međunarodne zajednice i ne znam koga već, koje uopšte nisu problematične. Ako postoje neki razlozi, a vidimo da postoje jer gospodo vi se s nekima konsultujete u međuvremenu i u ovim pauzama. Neko vama soli pamet. Pa to otvoreno recite, kažite nam brate. Pa ćemo i to razumjeti.
Hvala vam.
Ali ima nas kome i ne sole. Pa nećemo vama dozvoliti da nam je vi solite.
Sve je divno rečeno. Ko se javlja? Gospodin Avdić.
Poštovani poslanik Mijatović je iskazao jednu konstataciju koja ne bi se mogla prihvatiti, a to je da Administrativna komisija ovoga doma nikome nije nije zapriječila da profesionalizuje svoju funkciju. Šta više mi ohrabrujemo i podržavamo profesionalizaciju rada poslanika u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH. Znači nikome do sada, idemo automatizmom. Znači apsolutno ni administrativna komisija ne odlučuje, nego automatizmom smo se dogovorili. Znači stav je i Ustavom zagarantiran. Poslanici mogu profesionizirati svoju funkciju bez ikakvih problema. Znači to je jedno. Drugo, ja vas molim uvažavajući ovaj dignitet ovog visokog doma Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, uvažavajući današnji dnevni red, uvažavajući jednostavno stanje i prostor i vrijeme u kojem živimo u Bosni i Hercegovini, da nam dopustite tu slobodu i ovaj prijedlog da uvažite da nastavimo sjednicu u petak u 10 sati. Hvala vam.
Hvala vam kolega Brka. Izvolite kolega Brka.
Ovo je vrlo ozbiljna stvar, a izgleda da smo raspoloženi, vidim nasmijana su lica, jer zato što će biti u petak sjednica, a ja zato nisam nasmijan. Ali moram 56 objasniti ovdje da se zna zašto nema nastavka sjednice. Ne funkcioniše Alijansa brate. Neće niko da kaže otvoreno. Kažite. Ne mogu se dogovoriti. Samo se oko stolica mogu dogovoriti. Ne funkcioniše. Ne možete izglasati zato nažalost, opet moramo u petak doći. Ja bi brate da mi to uradimo što se nas tiče . Lahko je glasati, ali problem je u Alijansi što ne može da se dogovori kako će glasati. Daj dogovorite se ako treba da pomognemo, mo ćemo vam pomoći.
Hvala lijepo kolega Brka. Želite riječ gospodine Banjac? Izvolite.
Poštovana gospodo, ovo jeste smiješna situacija i to je tačno. Ali, gospodo mi trošimo sad sam na brzinu izračuno 25 hiljada maraka za jedno zasjedanje. Dajte da se odričemo tih para da ih damo da sirotinja napravi nekoliko kuća rekonstrukcija u ovoj Bosni i Hercegovini. Gospodine Brka vi ste predsjednik Komisije za izbjegla i raseljena lica pri Parlamentu. Dajte da taj Parlament završi noćas zasjedanje, a te pare od petka damo sirotinji da napravi kuću. I nemojte gospodo, ovo jeste smješna situacija, ja najozbiljnije protestujem ovako se neda raditi. Ovo govori o dubokoj krizi ako se dobro sjećate rako sam da neću na početku današnjeg rada da neću da učestvujem u stvaranju krize u Bosni i Hercegovini. A ovo je ozbiljna kriza. I mislim da je ovo neodgovorno ponašanje prema Parlamentu. Ja i dalje insistiram da se Parlament izjasni hoće li nastaviti.
Hvala lijepo kolega Banjac. Da li se još neko javlja za riječ? Dakle stav Kolegija jeste da nastavimo u petak u 10 časova. Ja, molim vas. Nas dvojice, a što nema, kolega Grabovac ne otvarajte pitanje koja vam ne idu u korist. Prema tome, mi vas molimo da to uvažite i ne vidimo kako otvaramo krizu u Bosni i Hercegovini, ako sjednicu nastavljamo u petak. Ajte kolega Grabovac. Sve je u redu gospodine Grabovac.
Gospodine predsjedavajući, gospodo zastupnici, ja uistinu smatram da ne bi trebali prekinuti ovu sjednicu s ozbirom na Prošireni Kolegij koji je raspravljao važnost zakona koji su danas bili na razmatranju i koje smo kazali i Vijeće ministara je kazalo da te zakone bi trebali što prije donjeti s obzirom da su oni vrlo bitni kada je u pitanju sudjelovanje i u koaliciji ove, unutar koalicije protiv terorizma u Svijetu. I smatram da Kolegij nema poslovničkog uporišta za prekid ove sjednice, ukoliko predlaže to onda mora dati na glasovanje. Ukoliko, a nema suglasnost takođe nije sazvan Prošireni Kolegij da bi se klubovi zastupnika o tome očitovali. Prema tome ukoliko želite prekinuti sjednicu dajte na glasovanje, ukoliko ne, a prijedlog Kluba zastupnika HDZ je da se sjednica nastavi i da se završi ovaj dio i da se sutra nastavi, a ima dovoljno vremena kada je u pitanju i Dom naroda s obzirom da je on sazvan za sutra da u 9 sati počenom do 11 sati da završimo i donesemo i ove zakone u drugom čitanju. Da ne bi se ponovo dolazilo u petak, pa u petak ne uradili ponovo i onda se samo igramo iz dana u dan. 57
Hvala kolega Grabovac. Ima li još prijedloga? Pošto su se u raspravi pojavila različita razmišljanja, pošto ima veoma velikih zalaganja da večeras donesemo sve ove zakone u drugom čitanju itd. a imamo utvrđen dnevni red koji je danas utvrdio prošireni dnevni red koji je danas utvrdio Prošireni Kolegij gospodo, ja nisam odstupio od dnevnog reda vi to znate, ja predlažem da evo sad održimo Prošireni Kolegij, ovog momenta u sali 2. Hvala lijepo. Uđite u dvoranu da nastavimo. Poštovani poslanici nastavljamo sa radom. Mi smo imali sjednicu Proširenog Kolegija koja je bila uspješna. Dogovorili smo se da, ako ste voljni večeras završimo sjednicu u pogledu utvrđenog dnevnog reda . Da, ako postoji saglasnost prihvatimo prijedlog koji je dao kolega Banjac, dakle da dopunimo dnevni red i da sutra u 12 časova nastavimo sjednicu sa dopunom dnevnog reda idemo sa zakonima CIPS-a u drugom čitanju. Da li sam gospodo, šefovi klubova interpretirao dobro naš zaključak. Hvala lijepo. Stavljam, molim vas mi, ja vas molim to je dogovor šefova klubova, mi sada treba da se izjasnimo o tome, odnosno o dopuni dnevnog reda da zakoni CIPS-a sutra idu na nastavku sjednice u 12 časova. Imamo tehničkih problema, sutra ima i Dom naroda. Molim da se izjasnimo. Ko je za prijedlog kji je dao gospodin Banjac? Ponavljam, dopuna dnevnog reda. Hvala lijepo. Ko je protiv? 1 protiv Ko je suzdržan? Sa velikim zadovoljstvom konstatujem da je usvojen prijedlog da su šefovi klubova uspješno pripremili ovo sve što smo trebali. Od 31 poslanika, za 29, 1 protiv, 1 suzdržan.Mislim gospodo da smo našli pravo rješenje. Predlažem sad da idemo sa tačkom Ad. 16. Prijedlog rezolucije o nestalim osobama u Bosni i Hercegovini Podnosilac je poslanik Osman Brka. Izvolite gospodine Brka.
Uvažene kolege poslanici, uvaženo predsjedništvo, do ove rezolucije je došlo poslije razgovora sa više kolega poslanika, jer je ovo zaista problem s kojim se nažalost Bosna i Hercegovina sreće evo mnogo godina poslije okončanja zbivanja u Bosni i Hercegovini i zbog toga ja sam koristeći mogućnost podnošenja rezolucije ovdje napravio jedan tekst. Vi ste ga dobili, ali ja ću ga ipak ovdje pročitati da čujete o čemu se ustvari radi. Komisija za ljudska prava je na svojoj sjednici razmatralo ovu rezoluciju i ona je jednoglasno je podržala, to vam kažem kao uvod znači. Na Komisiji smo mi ovu rezoluciju usvojili, a ona glasi na sljedeći način – Rezolucija o nestalim osobama u Bosni i Hercegovini. 58 Pod 1. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine izražava veliko nezadovoljstvo zbog činjenice da i nakon skoro 6 godina od završetka rata u Bosni i Hercegovini nije poznata sudbina za 23 hiljade nestalih osoba. Imajući u vidu tu činjenicu Dom izražava mišljenje da je prisutno nedovoljno angažovanje nadležnih institucija države i entiteta na intenziviranju aktivnosti na rješavanju ovog bolnog problema. Pod 2. Predstavnički dom traži od Vijeća ministara Bosne i Hercegovine da se aktivno uključi u rasvjetljavanje sudbine nestalih osoba te da putem intenzivne koordinacije sa vladama entiteta kao i Međunarodnim komitetom crvenog krsta, Međunarodnom komisijom za nestale osobe i drugim mogućim akterima doprinese bržem rješavanju sudbine nestalih. Pod 3. Predstavnički dom apeluje na organe vlasti u entitetima da u skladu sa članom 5 Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma i članom 11. Aneksa Madridske mirovne konferencije, osiguraju da ministarstva odbrane, ministarstva za boračka pitanja, ministarstva unutrašnjh poslova, ministarstva pravde i oružane snage pruže punu podršku delegacijama entitetskih vlada u radnoj grupi za traženje nestalih osoba, u njihovom nastojanju da utvrde sudbinu nestalih i da im garantuju potpuni pristup svim izvorima informacija i svjedocima. I pod 4. Predstavnički dom apeluje na nadležne organe države i entiteta kao i na međunarodnu zajednicu da radnoj grupi obezbjede sva potrebna finansijska i druga sredstva za efikasnije obavljanje ove humane aktivnosti čime bi se okončala agonija unesrećenih porodica. Bilo je još prijedloga. To samo da objasnim da bi neke asocijacije trebalo pohvaliti u dosadašnjim ovim aktivnostima. Međutim, u razgovoru smo ipak zaključili da iako ima ljudi i ustanova koje su uradile jako puno na ovom poslu. Jedan od tih je i naš kolega poslanik ovdje gospodin Mašović, ali smo ipak zaključili da ako još uvijek ima 23 hiljade nestalih da niko ne zaslužuje dovoljno pohvala i zbog toga su te pohvale izostale. Hvala vam velika.
Hvala lijepa. Kolega Brka. Idemo dalje. Da li se neko javlja za riječ? Ko se javlja za riječ? Kolega Malkić izvolite.
Kolege poslanici, ja u svakom slučaju podržavam ovakvu jednu rezoluciju, međutim u tački 3. ne bi da više apelujemo. Apela je u ovoj državi Bosni i Hercegovini i te kako mnogo. Ja bi ovdje ovu riječ Predstavnički dom pa ovo gdje piše – apeluje na, izbrisao i zamjenio sa Predstavnički dom obavezuje organe vlasti u entitetima da u skladu sa članom ..., jer nama je apela dosta i činjenica je da još uvijek ima masa tijela koja se vode nestalim, da nemamo nikakve informacije. Čini mi se da nam koordinacija u tom pravcu treba, ne samo apelima već o odgovarajućim obavezama. Hvala. 59
Gospodine Malkiću ako imate amandman na predloženu rezoluciju, dužni ste ga podnijeti pismeno. Da li imate amandman ili ne? Izvolite kolega Amidžiću, kolega Amidžić se javio prije kolege Brke. Ako nije problem možemo taj redosljed spoštovati.
Gospodo predsjedavajući, kolege zastupnici, ja sam izašao da vam postavim jedno pitanje autoru rezolucije, a prije toga jedna moja opaska kada je uopće u pitanju pojam rezolucija. Rezolucija je jedan akt, čin, znači kojim se izražava volja i nastojanje onoga koga donosi, opredjeljenje da će se za te ciljeve boriti u okviru i svoje nadležnosti itd. I to ona ne može imati jedan rigidni pravni jezik. Ona mora jedan poziv, jedan je li, jedan općiji pristup. Jer taj posao koga treba uraditi zahtjeva vjerovatno dugo vremena. Takva je praksa i iskustvo u Svijetu. Međutim i pored toga, ja sam ovo iznjio zbog budućih rezolucija, da nam malo službe pomognu u tom osmišljavanju jezika i stila, ali i pored toga ja ću rezoluciju podržati, nije sporno. Podržaću je zbog pobuda, zbog motiva predlagača da se ova pitanja humana ljudska brže rješavaju. Ako ništa zbog te posljednje stavke je li da je to bolno pitanje i za obitelj i za ljude itd. E sada pitanje prema autoru. Da bi mi bili što vjerodostojniji ja sam malo i učio matematike i studiro itd. pa me taj svijet velikih brojki ponekad mući. Odvaja me od realiteta. Je li to oko 23 tisuće, nekako okrugao broj. Pazite rezolucija ostaje kao jedan trajni broj, pazite rezolucija ostaje kao jedan trajni dokument, kao jedan trajni dokument u radu jednog parlamenta države. Razumijete me. Bolje je umjesto tog broja navesti stvarni broj sa kojim se raspolaže, bez obzira na vjerodostojnost izvora. Vidite, mi znamo ove zakona CIPS-a to je taj problem. Vjerovatno do tog broja, a teško ga je i dokazati u nekoliko ljudi makar itd. Odnosno pitanje je li to 23 i 10, 11,12, 111 itd ili stvarno se potrefio taj broj 23. Ako je 23 tisuće odprilike, onda neka se kaže oko ili približno. Neka se nađe neka rezerva u rezoluciji, jer brojka definira nešto od čega se neće moći odstupiti, a može biti demantirano kasnije u određenim u praksi itd. Prema tome, pitanje je znači, ja ne sumnjam u veličinu brojke, ali nekako taj okrugao broj pomalo mi je, pazite, jedan čovjek je važan. Nije svejedno je li 23 tisuće i 1 čovjek ili 23 tisuće. Svaki čovjek je važan. Ljudsko je to biće. Mi smo humano društvo itd. Prema tome, ako imate izvore navedite ih u potpunosti u ovom trenutku. Ne morate navoditi izvore podataka, ali navedite stvarnu brojku. Ako je to ono kako se kaže je li od kamiša, onda neka se kaže oko, da bi imali neku rezervu. Meni jednostavno okrugle brojke pomalo smetaju u ovako važnim dokumentima. Hvala vam. A nisam želio da ostavim upitnik pred vaše pobude, pred vaše prijedloge. Podržaću rezoluciju neovisno od odgovora. Hvala vam.
Hvala kolega. Kolega Brka vi ste tražili riječ. Izvolite. 60
Ovo i jeste uvažene kolege Prijedlog rezolucije. Ja prihvatam sve dobronamjerne sugestije i zaista i od gospodina Malkića. Ja prihvatam da ako može i bez amandmana da mi usvojimo pod brojem 3. ovo umjesto apeluje – obavezuje i pod brojem 4. umjesto apeluje – obavezuje. Mislim to bi vjerovatno bilo malo jače, ak može. To je jedna stvar, a druga stvar u vezi brojki, gospodine, tačan broj nestalih je, evo ja sam ga sad, s kojim raspolaže država, trenutno je 27.719, ali od toga pazite, od toga oko 4.000 već nalazi se smješteno, neidentifikovanih skeleta na određenim mjestima. Molim vas, ali nikad se neće tačan broj ni zaokružiti. Ovo je ipak nije konačan broj. Znači ako se dodaju ove 4.000 koji se nalaze tamo, molim vas, neidentificirani, onda je taj broj oko 27.719. To je taj broj, ali pošto za njih znamo gdje su jel, a ovih 23 hiljade uopšte ne zna se gdje su, to je onda ovaj broj. Pa dobro ja se slažem. Ja se i tu slažem da se stavi umjesto 23 hiljade, oko 28 hiljada. Za taj broj se povećava. Onda se povećava za taj broj. Eto, to je razlog zašto je ovaj broj, a ne ovaj prvi.
Hvala lijepo. Ko se još javlja za riječ? Možete kolega Grabovac. Danas se uopšte niste puno javili za riječ. Izvolite.
Evo ja bi predložio. Mislim da nije dobro cifra, ovo gospodin Amidžić je dobro obrazložio šta je rezolucija i kako ona se donosi, odnosno rezolucija koga obavezuje. Rezolucija obavezuje onoga ko je donosi. Znači smisao rezolucije je za onoga ko je donosi. Prema tome ne može ni zahtjeva ovo što govorite. Možda bi moglo biti pomirujuće rješenje da se traži. Zahtjev jednako je sankcija po pravu, vi ste pravnici, ja nisam, ali laički kažem zahtjev jednako sankcija, ako neko nešto ne uradi, onda mora biti sankcioniran. Ako nešto od nekoga tražite onda očekujete da će on to uraditi. Prema tome ja predlažem gospodine Brka, s obzirom da ste vi tvorac ovoga umjesto apeluje da kažete traži.
Prihvatam.
Kada je u pitanju ove 23 tisuće, da kažete nekoliko desetina tisuća. Pa će se možda pomiriti ili na 27 ili na 19 i opet je, ili 21, onda je to opet nekoliko desetina tisuća i ne igra se sa brojkama. Brojke ipak ostaju i mislim da su škakljive za one koji predlažu to.
Samo malo molim vas da završi kolega Grabovac pa onda vi uzmite riječ. 61
Mislim, ja sam dao obrazloženje. Mislim da u rezoluciji pogotov ovakvog karaktera ne bi trebala stajati brojka, jer ona ipak vi stojite sa vašim potpisom iza toga kao predlagač sa 23 tisuće, ili oko 23 tisuće. A šta ako bude ispod 20 tisuća ili ako bude preko 30 tisuća. Šta je onda u pitanju? Onda bi možda bilo pomirujuće nekoliko desetina tisuća, sa može biti dvije desetine ili tri desetine.
Hvala lijepo. Za riječ se javio gospodin Bogić.
Dame i gospodo. Ovo je zbilja teško i bolno pitanje i nažalost ga raspravljamo ovako kasno. Možda je to trebala biti prva tačka dnevnog reda. Međutim, sugerišem kada je već tako da se operiše sa ovim podatkom koje raspolaže sada Komisija, odnosno država, a to je tačan podatak 22.700 i nešto. Neka se navede, ako je 4.000 onih koji nisu identificirani. Dalje prema članu 121. ponavljam nažalost rezolucija ne može obavezivati nikako, daje političke smjernice. To je naša realnost. I slažem se da traži. Predlažem da se doda od Predsjedništva, pa onda Vijeća ministara i drugih institucija kako se navodi u našem poslovniku i naravno da to stavimo i u tačku 3. od entiteta iako mi ne možemo entitetske institucije obavezivati kao Parlament Bosne i Hercegovine, bar prema ovome što piše. Mi možemo dakle tražiti od Predsjedništva, Vijeća ministara i drugih institucija Bosne i Hercegovine u skladu sa našim dokumentima. Hvala.
Hvala lijepo. Izvolite kolega Brka.
Ja se zaista zahvaljujem svim kolegama poslanicima koji svojim predlozima žele da ova rezolucija bude kvalitetnija i bolja. Prihvatam sugestiju gospodina Bogićevića da se ovdje pod brojem 2. Predstavnički dom traži od Predsjedništva i Vijeća ministara. Predsjedništvo je bilo izostavljeno. I prihvatam i da pod brojem 3. i 4. umjesto apeluje – stavi se traži, a ja bi ostao ovdje oko ove brojke oko 28 hiljada, jer to je to. To su podaci Komisije državne neka taj broj stoji oko 28 hiljada. Tačan broj sigurno nikad se neće tačno znati, ali to je sad oko ovog broja sa one 4.000, znači da bude to broj oko 28 hiljada. ja vas molim da to prihvatite. Ne vjerujem da će preći. Ako pređe, ja prihvatam svoju grešku, ali ja sam ovo, ove sam podatke dobio od ljudi koji znaju, koji barataju tim podacima. Hvala vam.
Hvala lijepo.
Pa zato je rečeno oko, nije rečeno tačno. Hvala vam. 62
Hvala lijepo. Da li se još neko javlja za riječ? Mi imamo da pokušamo pojednostaviti stvari. Mislim da nema tu spora. Dakle imate tekst rezolucije pred sobom. Nije sporno da bi znači umjesto za bila riječ bila riječ oko, ne tačan broj već oko 28 hiljada nestalih osoba. Da, tražite da ubaci Predsjedništvo BiH i to je logično. To je očito greška ispuštanje Predsjedništva i umjestu apeluje – traži. Jer mi nismo ti koji možemo bilo kome, bilo koga obavezivati i to nije sporno. Ovo bi znači bila dopuna teksta rezolucije. Da li se slažete gospodine Brka.
Zahvaljujem. Ja se slažem.
Da li možemo ići na usvajanje teksta rezolucije? Ima li primjedbi, prijedloga drugih? Nema. Pošto se niko ne javlja za riječ. Predlažem da glasamo. Ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Konstatujem da, od 31 prisutnog poslanika za je glasalo 31 poslanik. Jednoglasno Rezolucija je usvojena. Ad. 17. Davanje saglasnosti za ratifikaciju amandmana II uz Sporazum Savjeta ministara BiH i EUROFIMA Otvaram diskusiju. Ako nema diskusije da pređemo na glasanje. Ko je za? Hvala. Ima li neko protiv i uzdržan? Kolega Kovačeviću, vi glasate dva puta. Konstatujem da je jednoglasno od 31 poslanik od prisutnih glasalo za. Da je to jednoglasno usvojen. b) Sporzaum između Savjeta ministara BiH i Republike Turske o recipročnom unapređenju i zaštiti investicija Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Niko. Stavljam na glasanje. Ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan. Jednoglasno 31 poslanik za. c) Sporazum o pitanju sukcesije Otvaram raspravu. Ima uvodno izalganje, izvolite. Profesor Trifković. 63
Cijenjeno Predsjedništvo, dame i gospodo poslanici, zadovoljstvo mi je da danas momu ukratko da vas izvijestim oko sporazuma o sukcesiji bivše SFRJ. Vi znate istorijat. Pregovori su tekli u tri faze. U Beču je, na konferenciji u maju dogovoreno i prafiran sporazum i n akoncu potpisan. Zbog dužinje trajanja pregovora, evo tačno devet godina, neka su se pitanja riješila sama od sebe i zbog toga ih nema u sporazumu. To je sukcesija ugovore u međunarodnim organizacijama, pitanje državljanstva i državnih dugova. Struktura sporazuma vam je poznata. Postiji jedan dio od ... uz još neke dokumente, koji se tiču pitanja sukcesije imovine i postoje dva aneksa koja se tiču prava građana i pravnih lica. Ona nisu bila nužni i sastavni dio sporazuma o sukcesiji, ali su sve države slijednice pa i BiH po instrukcijama ministarstva insistirala da uđu u ovaj sporazum radi kulturnije zaštite prava pojedinaca. Najvažnija rješenja Sporazuma ne bih ovdje izlagao, obzirom na kasne sate. Suština je u tome, je, BiH uspjela da ostvari jedan rezultat koji je i po mišljenju viejća minsitara i po mišljenju Predsjedništva bio pravičan. Ostao je još jedan otvoren problem, to je pitanje garancija Nrodne banke SFRJ i SFRJ za staru deviznu štednju i pregovori o tome se nastavljaju u Bazelu pod pokroviteljstvom banke za međunrodna poravnanja. Bez obzira na probleme koji su postojali u vezi sa ovim pitanjem, ja se nadam da će se oni uspješno završiti. Ono što predstoji, to je primjena ovog sporazuma i mislim, s obzirom na mehanizme, koje u njemu postoje da je ovo organizaciono pitanje riješeno a primjena ovog sporazuma ne može se ograničiti samo na državne institucije, ono mora biti napreci ovog društva, jer ima jako mnogo interesa, jako mnogo ekonomskih vrijednosti, moralnih, kulturnih vrijednsoti koje se mogu zatititi kroz ovaj sporazum. Koristim priliku da se zahvalim Vijeću ministara na podršci koju je dala cijelom timu i da još jedanput se, sa zahvalnošću pred vama osvrnem na saradnju svih članova tima, jer su zaista u pregovorima od petnaest dana, dali sve od sebe da dođemo do ovog rezultata. Hvala.
Hvala profesore. Za riječ se javio poslanik Mijatović.
Nastojaću da budem kratak zaista. Sticajem okolnosti i ja sam bio u Komisiji za sukcesiju. Znam da se ovaj problem dugi niz godina rješavao i dobro je da se makar nešto riješilo. To nešto nije beznačajno, ali ako imamo situaciju da nisu riješeni, kako je to uvaženi profesor rekao imovinska prava građana, initi imovinska prava stranih lica. Ja bih to jednsotavno razgraničio da su dometi koji su učinjeni po sukcesiji, uglavnom iz domena javnog prava a iz domena privatnog prava s aspekta kako svijet posmatra privatno pravo, nažaslot nije učinjeno ništa, ali to su vrlo značajna pitanja koja su ostala ne razjašnjenja i ja bih samo podržao ili dao inicijativu, ne znam kako da to formulišem, ali shvatit će me da se pitanje sukcesije dovede do kraja i da sigurno tu predstoji još niz poslova koja treba završiti je, zapravo sukcesija 64 pitanje, svih pitanja na području bivše Jugoslavije i nastanka novih država, kako bi se one mogle uklopiti u međunrodnu zajednicu. Međunarodna zajednica traži saldo 0 odnosno, potpuno razjašnjenja pitanja po svim segmentima koje tretira sukcesija.
Hvala. Ko se javlja za riječ? Ako se niko ne javlja za riječ, stavljam Prijedlog na glasanje. Ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Konstatujem da jednoglasno 31 poslanik glasao, 31 glasao za. Konstatujem da je Sporazum po pitanjima sukcesije prihvaćen. Samo kratka napomena gospodo poslanici, dakle, sutra nastavljamo u 12 časova. Mi imamo dogovor. Dobit ćete još neke amandmane i ja molim, pošto smo mi završili radni dio, ovo je završeno, sad samo sačekajte, budite strpljivi da dobijete amandmane. Dostavljeni su amandmani od kolege Malkića, dobićete i neke druge amandmane i to je dogovor šefova klubova. Znači, nastavljamo sutra. Sjednica je prekinuta u 2100 sati. Poštovano Predsjedništvo BiH, poštovani članovi Savjeta ministara i drugi gosti, predstavnici sredstava javnog informisanja, Predstavnički dom nastavlja 15.sjednicu. Mi smo planirali da danas počnemo sa radom u 12 časova. Međutim, iz tehničkih razloga to nije bilo moguće. Dom naroda je završio svoju sjednicu, pa bili su, moram reći, vrlo korektni. Oni su dio dnevnog reda izostavili, dakle, prekinuli svoju sjednicu i oslobodili su nam prostor odmah poslije zakona CIPS. To je razlog što sjednica nije mogla početi u 12 časova. Prije nastavka sjednice održan je sastanak na kome su bili Kolegij, članovi Kolegija i šefovi klubova na kome je dogovoreno da se dopuni dnevni red 15.sjednice, dakle, postignuta je saglasnost i vi ste dobili dopunu dnevnog reda tačka 5. Zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o zaštiti ličnih podataka po hitnom postupku, prema članu 105. Poslovnika. Gospodo poslanici, možemo odmah preći na prvu tačku, prvu tačku dopune, a to je Prijedlog zakona o ličnoj karti državljana BiH, u pitanju je drugo čitanje Prije prelaska na raspravu, pitao bih Savjet ministara, predstavnika Savjeta ministara, da li žele da uzmu riječ? Izvolite gosodine ministre.
Gospodo predsjedavajući, poštovani poslanici, poštovani članovi Predsjedništva, poštovani gosti, dozvolite mi da, ukratko dam nekoliko riječi, vezano za kompletan ovaj paket zakona, koji je danas pred vama, vezano za CIPS projekat, odnosno zaštita identifikacioni dokumenti građana BiH. Bilo je amandmana vezano za ove zakone, koje ste dobili od poslanika klubova. Mi smo u Savjetu ministara razmatrali sve pristigle amandmane. Amandmani koji su stigli u Savjet ministara, bilo je dobrih amandmana koji su poboljšavali postojeći tekst zakona. Bilo je i kontraverznih, koji su isključivali jedni druge. Savjet ministara je, uložio puno napora da pokuša da iznađe jedno pomirljivo rješenje, kako bi predloženi tekst zakona sačuvao svoju cjelinu i smisao a da ujedno izvršimo i,odnosno poboljšamo tekst zakona sa određenim amandmanima. U ovoj raspravi usaglašavanja učestvovali su i zvaničnici, odnosno predsjedavajući jednog i drugog doma Parlamentarne skupštine, kao i određeni zvaničnici iz entiteta i političke ličnosti sa ciljem da dođemo do jednog rješenja da Parlament BiH usvoji ovaj paket zakona i da odgovornost preuzmemo u svoje ruke, a 66 ne da se i dalje oslanjamo da nam zakone donosi Visoki predstavnik ili izvan institucija Bosne i Hercegovine. Dakle, pokušali smo da nađemo, rekao bih jedno kompromisno rješnje, pomirljivo rješenje, između različitih viđenja i ja se nadam da smo u tome uspjeli. Naravno, ne smatramo da je ovo idealan zakon, odnosno da su ovo idealni zakoni. Ima određenih i slabosti, ali uvažava jednu našu stvarnost ukojoj se mi nalazimo, kao BiH, uvažava zahtjeve, određenih standarda, evropskih standarda, koji su propisani za ovu oblast, uvažava, dakle, jedan visoki stepen evropskih i konvencija i pravila od ... do toga da donošenje ovih zakona i dokumenata koji će uslijediti nakon usvajanja ovih zakona, da se uklapamo u jednu, rekao bih, evropsku porodicu, koja je ovo prije nas regulisala. Ovaj paket zakona je pred nama već godinu i po dana, a o njemu se priča već nekoliko godina, ali aktivan rad je, oko godinu i po dana. Posebno je postao aktuelan poslije 11.septembra, nakon terorističkih napada u Svijetu i rekao bih da je posebnu težinu dobio ovih dana kad se BiH približava Alijansi za borbu protiv terorizma u svijetu. Mi ćemo poslati svijetu, naravno, i građanima BiH, jasnu i konkretnu poruku da smo sastavni dio te svjetske alijanse u borbi protiv terorizma, na konkretan način pokazati da mi u BiH želimo da ove odnose u ovoj oblasti regulišemo na jedan moderan način, kao što je to predloženo ovim setom zakona. Kompromisi koji su urađeni, još jednom da kažem, oni odražavaju našu stvarnost. To je ono što smo izgubili puno vremena, ali se nadam da nije izgubljeno uzaludno vrijeme da dođemo do određenih kompromisa da dođemo do zakona koje će usvojiti Parlament. Naravno, da u ove zakone nisu mogli da uđu svi zahtjevi i amandmani koji su bili predloženi, upravo, zbog određenih naših različitosti u kojima djelujemo mi u BiH. To je, dakle, jedno pomirljivo rješenje. Jedno rješenje koje će nama omogućiti da donesemo svoje zakone i da poslije ovoga idemo u realizaciju propratnog, kompletnog projekta. Bilo je primjedbi zašto to danas? Zašto još nije čekalo jedno vrijeme? Iz prostog razloga što mi moramo da ozbiljno i brzo radimo na regulisanju stanja u BiH, na jedan način, koji omogućuje da sve one slabosti koje su do sada bile, a njih je bilo i one su evidentne i o tome ovih dana naša javnsot, ne samo naša nego i svjetska bila upoznata sa određenim problemima koje mi imamo, upravo zbog jednog stanja koje je bilo koje nemamo na jedan, precizan i jasan način, regulisano i ovo stanje, vezano za podatke identifikacije građana itd. Jedan od osnovnih dokumenata u ovom setu zakona je, lična karta, kao i drugi set zakona, koji regulišu da se to uveže da bude na jedan transparentan ali siguran način, zaštita podataka, jedinstven matični broj itd. jeste da naši dokumenti, odnosno da naša lična karta bude pored toga, što će biti identifikaciona dokumenta, na bazi kojih ćemo imati sigurnu identifikaicju svakog građanina, da izbjegnemo dupliranje i druge radnje koje su do sada bile poznate, da to kroz jednu zaštitu podataka osiguramo da to bude siguran dokument. Na drugi način da ovaj dokument bude i kao putna isprava. Svjesni smo činjenice da će u početku ovaj dokument biti putna isprava u relativno ograničenom području, ali imamo ambicije da ovaj dokument bude, kad se zato steknu uslovi putna isprava u svim stankama EU. Jer, zadovoljavamo dobrim 67 dijelom te standarde koji su propisani od strane i kao EU. Ja se nadam da ćemo danas, nakon usvajanja, ja se nadam usvajanja ovih zakona poslati jasnu poruku i građanima, dobronamjernim građanima BiH da uvodimo redu ovoj oblasti, kao i poruku međunarodnoj zajednici da smoistinski na strani onih koji žele na jedan pravi način, na jedan način, koji je, sigurno uveden u mnogim zemljama, civilizovanim zemljama svijeta, zaštititi građane i identifikovati sve one koji nanose određene probleme i koji se bave kriminalnim i drugim nedozvoljenim radnjama na ovim prostorima. Sjednica Savjeta za implementaciju mira je, u utorak, i ja se nadam da će u utorak na ovoj sjednici biti pozdralvjena odluka Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, vezano za donošenje ovog seta zakona. Ja vam se zahvaljujem i unaprijed se nadam da će ovaj set zakona biti prihvaćen i u ovom domu. Hvala lijepa.
Hvala gospodine ministre. Samo da konstatujemo da posotji kvorum, to je očigledno. Prisutan je 31 poslanik. 19 poslanika iz Federacije BiH i 12 poslanika iz RS. Da podsjetim, Prijedlog zakona o ličnoj karti državljana BiH, da je nadležna Ustavno-pravna dostavila svoj izvještaj. Prošli smo prvu raspravu. Idemo na drugu raspravu, a to znači o amandmanima. Izvolite, ko se javlja za riječ? Gospodin Stokić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, u konsultacijama sa Savjetom ministara, napravljeni su zajednički amandmani na ove zakone jer su prihvatila tri poslanička kluba. Klub kome ja pripadam, Klub SDP-a i Klub poslanika stranke za BiH. Zbog toga, u ime Kluba povlačim prethodno predložene amandmane, koji su uloženi u komisijskoj fazi, jer smatramo da je suština tih amandmana, odnosno minimum naših zahtjeva ugrađen u ove zajedničke amandmane. Ukratko, mogu da prokomentarišem svaki od ovih zakona. Zakon o ličnoj karti smatram da su prihvaćeni amandmani, ako budu u stvari prihvaćeni ovi zajednički amandmani danas bi potvrdili ustavno rješenje, po kojem državljanstvo BiH podrazumijeva državljanstvo entiteta. Zatim, bilo bi čuvano i pravo izbora građana da se naziv entiteta unese u ličnu kartu i očuvana je nadležnsot entitetskih ministarstava unutrašnjih poslova da vode i održavaju elektronsku evidenciju o ličnim kartama koje su izdate, zamijenjene ili poništene na području entiteta. U Prijedlogu zakona o centralnoj evidenciji i razmjeni podataka, naši amandmani na odgovarajućim mjestima u zakonu utvrđuju značaj entiteta za vođenje centralne evidencije i podataka, čime se doprinosi punoj afirmisanosti rada u ovoj oblasti. Zatim, Zakonom o prebivalištu i boravištu državljana utvrđuje se nadležnost entiteta u žalbenom postupku za odluke o izdavanju, poništavanju zamjene ličnih karata i nadležnosti entitetskih ministrstava unutrašnjih poslova, koja će održavati elektronsku evidenciju podataka o prebivalištu i boravištu državljana na području entiteta. 68 Konačno, što se tiče Zakona o jedinstvenom matičnom broju, zadržavaju se nadležnsoti organa entiteta u upravnom postupku i održavaju elektronske evidencije o jedinstvenom matičnom broju na području entiteta. Ovim zakonima, utvrđena je i ravnopravnost jezika i pisama naroda BiH, što je, takođe, značajno. Smatramo da onim rješenjima nisu povrijeđena ustavna načela Ustava BiH. Smatramo da se kroz ova zakonska rješenja i predložene amandmane, potvrđuje i koncept BiH, kao složene državne zajednice, sastavljene od tri ravnopravna, konstitutivna naroda i dva ravnoprvna entiteta. Ovaj tekst zakona, na sistematski način uređuje i ove četiri oblasti, na taj način se doprinosi u borbi protiv svih oblika negativnih društvenih pojava, kao što su terorizam, kriminal, krijumčarenje ljudima, opojnim drogama, ukradenim automobilima, oružjem, grupama međunarodnih terorista itd. Ovi zakoni će omogućiti vlastima na svim nivoima u BiH da se efikasno, na organizovan način suprotstave ovim negativnim i krajnje opasnim pojavama. Ovim zakonima sa ugrađenim amandmanima, utvrđuje se evidencija, broja izdatih karata, a to znači da niko neće moći imati dva ili više ovih dokumenata, a, takođe dva ili više mjesta prebivališta, a takvih pojava je do sada bilo. Na taj način će se dati doprinos u borbi protiv sive ekonomije, jer falsifikovana lična dokumenta služe i za registraciju fiktivnih preduzeća. Usvajanjem ovih zakona sa amandmanima, nadamo se da će pozitivno odjeknuti u poslovnim krugovima, jer stvara se ambijent sigurnosti stranih ulaganja. Zbog svega ovoga kao što sam rekao na početku povlačim prethodno predložene amandmane koji su uloženi u komisijskoj fazi, jer smatramo da su kroz ove zajedničke amandmane ugrađeni i oni osnovni naše zahtjevi. Hvala.
Hvala kolega Stokiću. Ko se javlja za riječ? Izvolite. Ako se niko ne javlja za riječ molio bih, izvolite gospodine Neimarlija.
Kolege poslanici, gospodo predsjedavajući, uvaženi gosti, ja sam očekivao da će neko od predlagača amandmana koje smo u međuvremenu dobili izaći i obrazložiti ove amandmane i zato se nisam u prvi mah javio i ne znam da li je pravovremen ovaj moj izlazak. No, u ime Kluba SDA izlazim i kažem da će naš klub glasati protiv ovih amandmana koje smo u međuvremenu dobili držeći se ranijeg opredjeljenja da podržava prijedlog Vijeća ministara i potvrdu tog prijedloga od strane OHR-a, odnosno da prihvata razloge zbog kojih OHR nije prihvatio, odnosno odbacio je alternative koje su u prvobitnom prijedlogu zakone bile predviđene. Kao razloge naveo bih nekoliko. Prije svega uzimajući u obzir kompleksnu političku situaciju u našoj zemlji ne samo djelovanje različitih politika, nego i različitih vrednovanja politika u Bosni i Hercegovini. Cijenim da se još uvijek može govoriti o tome da postoje dvije stvari, ili oko dvoga postoji barem za sada po meni verbalno ne osporeni politički koncezus u našoj zemlji, odnosno u ovoj skupštini, odnosno kod političkih stranaka koje djeluju u Bosni i Hercegovini, a to je vjernost da tako kažem Dejtonskom mirovnom sporazumu s jedne strane i s druge strane verbalno iskazana 69 težnja za našim ulaskom u Evropu. Nije mi poznato da je jedna stranka ili jedan politički referentan činilac u našoj zemlji na bilo koji način javno posvjedočio odbijanje ulaska Bosne i Hercegovine u evropske asocijacije. OHR je oficijelni punovažni tumač i Ustava Bosne i Hercegovine i što u ovom slučaju držim posebno važnim tumač je pravnih uvjeta i predpostavki za prvovremeno valjano uključivanje naše zemlje u evropske asocijacije. Pismo koje je od OHR-a upućeno u junu i ponovno dostavljeno prije nekoliko dana vrlo je jasno u odnosu na zahtjeve koje naše uključivanje u evropske asocijacije predviđa s obzirom na ovaj paket zakona o identifikacijskim dokumentima. Pri tome dužan sam sa svoje strane naglasiti moje razlikovanje koje je tehnički možda problematično, ali za naše prilike mislim punovažno dvije vrste zakona u Bosni i Hercegovini koje mi treba da donosimo i oko kojih treba da se usaglašavamo. Jedni su zakoni koje uvjetno označavam zakonima tehničke naravi, jer reguliraju pitanja i probleme na način koji ima, da tako kažem, ako ne univerzalna svjetska, ili svjetski važeća rješenja, a ono u svakom slučaju ima definirana vrlo čvrsto postavljena evropska rješenja, odnosno rješenja unutar zemalja i evropskih asocijacija u koje mi želimo da uđemo. I kod tih zakona koje dakle držim tehničkim smatram da ne bi trebalo da bude previše razloga za naša slaganja i neslaganja, ako smo saglasni da treba da ide u Evropu i da ispoštujemo te pravne standarde u koje ti zakoni neminovno moraju da se uvedu ili uklope. Druga vrsta zakona su zakoni koji svojim duhom, da tako kažem treba da uravnoteže zakonska rješenja u drugim zemljama, pa i u Evropskoj Uniji i zemljama Vijeća Evrope i da uvaže specifičnosti koje naša zemlja ima. Ovih pet zakona o identifikacijskim dokumentima po meni pripadaju ovoj prvoj kategoriji i zato sam pomalo iznenađen ovim amandmanima, jer podsjetiću vas ipak oni su u direktnoj suprotnosti sa preporukama i Savjeta Vijeća Evrope i ovim sasvim jasnim stavom OHR-a. Pročitaću samo iz ovog pisma. Dozvolićete mi molim vas tri navoda. Riječ je prije svega o alternativi koja je ponuđena i koja je dobila sada svoje jedno preciznije određenje u ovim amandmanima. Jedna od ovih alternativa uključuje zamjenu Ministarstva civilnih poslova i komunikacija entitetskim ministarstvima unutraaaašnjih poslova koja bi bila drugostepeni organ prema Zakonu o ličnim kartama građana Bosne i Hercegovine. Moj ured se odlučno protivi ovoj alternativi pošto je cilj ovog zakona da se konačna ovlast za lične karte državljana građana Bosne i Hercegovine stavi na nivo države. Moj ured je u tri posebna pravna akta naglasio nadležnost države po ovom pitanju. Drugi je stav u kojem se kaže, vezano za drugu tačku, shvatio sam. Čitam pismo naravno gospodina Džonsona koji smo svi dobili. Shvati sam da je Vijeće ministara razgovaralo o alternativi zakona o ličnim kartama kako bi iskazivalo unošenje naziva entiteta na svim ličnim kartama u Bosni i Hercegovini. Moj ured se odlučno protivi ovoj alternativi pošto bi unošenje podataka u vezi sa podržavnim oznakama bilo u suprotnosti sa međunarodnim standardima i praksi izraze državanih dokumenata za identifikaciju i u velikoj mjeri kompromitiralo vrijednost lične karte kao međunarodne putne isprave. Konačno treći stav. Iz gore navedenog je jasno da bi unošenje entitetskih oznaka za lične karte građana Bosne i Hercegovine bilo u suprotnosti sa posebnim odredbama preporuke 77/26 u svjetlu činjenice da Bosna i Hercegovina trenutno radi na prijemu u Vijeće Evrope, ne bi bilo preporučljivo da radi suprotno standardima ovoga tijela. Govorim ovo dakle ili čitam iz pisma koje ste svi imali prilike da 70 pročitate, ponavljajući i stav Kluba SDA i mišljenje i osobno da ovi zakoni pripadaju kako sam rekao toj prvoj kategoriji zakona, T uvjetno rečeno, dakle tehničke naravni i bojim se da je na tom terenu krajnje nezahvalno i po ovu državu i po našu skupštinu i po građane Bosne i Hercegovine praviti kompromise. Oni nisu po meni politički toliko štetni, mada proizvode i tu štetu koliko su jako eko... između ostalog prije svega ekonomski štetni i zato što nam oduzimaju dragocjenu vrijeme. Usvajanjem ovih amandmana i postupanjem u skladu sa zakonima kako amandmani predviđaju njihovo zaključno rješenje Bosnu i Hercegovinu će jako puno koštati izrada ovih dokumenata. Jučer smo od gospodina predsjedavajućeg Vijeća ministara slušali o tim desetinama miliona maraka. Bojim se i to je jedan od takođe važnih razloga da nam se ne dogodi s obzirom na ove vrlo jasno iskazane stavove OHR-a na vrlo precizno postavljene uvjete i preporuke Vijeća Evrope da te pare ne budu pare za kratkotrajnu upotrebu, odnosno pare koje će se potrošiti za vrlo kratko važenje ovih dokumenata. I s toga mogao bih još da navodim razloge, ali to su između ostalog glavni razlozi zvog kojih Klub SDA neće glasati za ove amandmane i završio bi dakle pozivom da razmislimo o tome da tražimo rješenja i da kompromise pravimo tamo gdje su nam zaista kompromisi politički neophodni, gdje treba da uredimo specifičnu da pravnim, našim pravnim rješenjima reguliramo specifične okolnosti i odnose u Bosni i Hercegovini i da tim rješenjima, ta rješenja usklađujemo sa evropskim pravnim standardima i okvirima, a da ispoštujemo te standarde tamo gdje je to ne samo za nas i lakše i korisnije, nego gdje je to i očit zahtjev Evrope i njezinih asocijacija, a svi smo izrazili spremnost i želju da idemo u Evropu. Hvala lijepo.
Hvala gospodinu Neimarliji. Ko se javlja za riječ? Izvolite gospodo. Gospodin Banjac.
Poštovana gospodo, članovi Predsjedništva Bosne i Hercegovine, koleginice i kolege poslanici, cijenjeni gosti. Potpuno sam svjestan da je teško govoriti argumentima i to posebno snagom argumenata, jer onda jedino možete da izazovete na sebe bijes, jer vam ništa drugo ne mogu. A ja bi sve one koji se protive argumentima pozvao da snagoma argumenata suprotivnih odgovore na argumente koji se iznose. Nastojaću da kako reće moj uvaženi kolega gradim suživot kompromisima na ovom prostoru i nastojaću da u tom pravcu sve što govorim i predlažem. Nažalost ono što se ovdje događa i upravo ovdje i sada ne govori mi da imam pravo na optimizam, jer gospodo prvi govornik ovdje izlazi sa amandmanima i zamislite čuda ni da čovjek zna da sakrije ono što se zove manipulacija u politici, jer koristi član Poslovnika za iznošenje amandmana 94. stav 3. pod b. koji kaže kada rasprava otpočne i dogode se određene disproporcije u govorima onda se izlazi i pomiruju rješenja.On nas pomiruje prije rasprave. To je gospodo samo siguran znak manipalicije u politici i ja naravno kao čovjek želim da se argumentima suprostavim takvom jednom stavu ako je ovome parlamentu stalo do argumenata. Potpuno sam spreman pod punom odgovornošću da za svaki argument snosim posljedice, ako je on zlonamjeran. Ali biće to teško dokazati. Gospodo zlonamjernim mi se čini nešto drugo. Podjeljeni su amandmani u kome gospodo u članu 6. kaže se da će moći da neko uzme ličnu kartu sa imenom entiteta ako hoće. A onda se u istom tom članu ranije, pa se poslije popravka izvršila preneseno u član 40. kaže – ali je službenik 71 dužan da tome ko to uradi kaže da će imati problema, odnosno neće moći napustiti zemlju sa takvom ličnom kartom. Da sad ne preciziram u svakom slučaju poziva se na probleme. U vezi s tim, prvo gospodo u članu 1. Ustava Bosne i Hercegovine mjesto i uloga entiteta je posve jasna i posve precizno definisana. Drugo kako to uvaženi prijatelji da neko u 21. vijeku uvode dva modela lične karte u Bosni i Hercegovini, jedan ako ga uzmeš je diskriminatorski, jer češ biti ograničen da snjim putuješ i da ga koristiš kao model, a drugi koji je pravi. Zato pozivam kancelariju OHR-a da spriječi ovu sramotu. Nemoguće je gospodo da to radimo ovdje i sada bez posljedica za one koji to rade. A gospodo, nemam ništa protiv, nemam ništa protiv da tražimo kompromis na ovom tragu i ja sam se spremio da ponudim jedan od vidova kompromisa. Ne mogu da prihvatim da će lična karta podjeliti ljude najvjreovatnije po nacionalnoj osnovi ili etničkoj. Ne mogu da prihvatim da to treba Bosni i Hercegovini i neću da prihvatim da tako treba Bosni i Hercegovini. Hoću da vam kažem da ima rješenje ako hoćemo. Nisam ja za ličnu kartu koja treba da nas zavađa i nisam za ličnu kartu koja treba da nas dijeli i nisam za ličnu kartu koja treba da bude smetnja Bosni i Hercegovini da ulazi u Evropske integracije. Nisam niti ću kada biti. Nadam se gospodine predsjedavajući da i vi to mislite. Mi komuniciramo neverbalno, ali se razumijemo. I dakle, gospodo ja sam za rješenje da se u članu 6. ako već je evropski standard da gore piše ime države i ništa pored toga da ne smeta neka tako bude. Neka bude tako. Nemojte da se oko jeftinih stvari, ali sam zato da se u članu 6. tamo gdje piše poslije opštine unese ime entiteta i da to bude pravilo. Ako gospodo, pa kome to smeta da piše mjeto rođenja Petrovo, opština Petrovo, Entitet Republika Srpska, Zar to treba nekome da smeta? Ako gospodo može da bira se hoću ili neću entitet, mogu li da biram hoću li neću opštinu? Mogu li da biram, hoću li neću opštinu gdje sam rošen? Ne sviđa mi se više, možda je promjenilo ime, ili nešto drugo? Gospodo, mislim da je ovo minimum minimuma i kompromisa koji mogu Bosnu i Hercegovinu da uvedu u svijet civilizovanih evropskih priznatih i uvaženih država. U tom pravcu dajem moj skroman doprinos ovim amandmanom.
Hvala lijepo gospodine Banjac. Idemo dalje sa raspravom. Gospodo izvolite ko se javlja za riječ? Kolega Mijatović izvolite. Izvinjavam se možda sam pogrešno vidio. Izvolite kolega Mijatoviću. Hoćete biti džentlimen. Moramo pohvaliti kolegu Mijatovića, on je primjenio prvi Poslovnik o ravnopravnosti polova naše promjene. Izvolite kolegice Začiragić.
Pozdravljam sve prisutne. Ja ću se osvrnuti samo na ove amandmane koje sam dobila.
Ja se izvinjavam kolegice. Molim vas da se malo strpite da poslanici. Izvolite. 72
Osvrnuću se samo na ove amandmane koje sam dobila prije zasjedanja ovoga doma. Ako se počne čitati ovaj tekst evidencija ličnih karata koji se nalazi, to je član 22. pa dalje, a da ne znate da se radi o zakonu koji donosi država Bosna i Hercegovina nikada ne bi mogli zaključiti da je to državni zakon. Evo zašto. U amandmanima izgleda bezazleno dodati zarez centralna pa dodati zarez i staviti entitet. Znači nema centralne evidencije Bosne po ovom amandmanu imaju samo centralne evidencije entiteta. Evo molim vas pratite samo na jednom amandmanu. Neću vas puno gnjaviti.
Ja vas molim kolega Grabovac da budete džetnlimen kao kolega Mijatović.
Uzmite član 23. zakona o ličnoj karti. Piše centralna i mjesna evidencija sadrže sljedeće lične podatke. Po amandmanima stoji centralna zarez entitetska. Ili je bosanski zakon ili entietski uz sve uvažavanje, nadležnosti entiteta koje imaju po Ustavu Bosne i Hercegovine koje imaju po Ustavu entiteta. Ja mislim da u svakom bosanskom zakonu ne može biti filter entitet. Ovdje se pokušava ugraditi entitet kao filter na svim nivoima ovih zakona važnih koje mi donosimo. Mi se prvo moramo odlučiti hoćemo li donositi zakone za entitet ili za Bosnu i Hercegovinu, ili ćemo predstavljati na kraju Bosnu i Hercegovinu kao poslanici Parlamenta Bosne i Hercegovine ili ćemo biti zastupnici entiteta kako se to pojedini poslanici ponašaju. Mislim da se ovi amandmani ovakvi kakvi jesu stvarno ne mogu prihvatiti. Oni su urađeni prije nego što smo dobili one podatke od OHR-a. Ja sam pročitala i te podatke. Ja mislim da su oni sasvim u pravu. Ove zakone moramo donjeti kao uslov da budemo primljeni i u Vijeće Evrope, da ne pričamo o drugim važnim razlozima kao što je terorizam, odnosi između država i ostalo. Ako mi sada budemo ove zakone donjeli mimo evropskih mjerila, vratiće nam ih na doradu, vjerujte bez obzira na naše zaklinjanje u entitete. Oni poznaju Bosnu i Hercegovinu i mislim da ovaj zakon kada se pročita u svakom članu, mora da se zna da je to zakon Bosne i Hrecegovine. Ja ako čitam ove stavove što sam vam rekla ja nikad ne bi zaključila iz ovih amandmana da se radi o zakonu za Bosnu i Hercegovinu. Ja predlažem da imamo političke volje. Nemojmo stalno govoriti na to da ima neko sektaški odnos prema entitetima. Entiteti imaju svoje mjesto, mi ih ni u čemu ne osporavamo, ali da imamo političke volje. Ako donosimo bosanski zakon da im ne stavljamo klip u vidu entiteta, a to se konstantno čini. Mi ugrađujemo entitetske propise. Zaboga, valjda su entiteti na svom nivou donjeli sve zakone koje treba da donose i ne vjerujem da treba da se guraju u zakone koje donosi Bosna i Hercegovina, da se u nekim dijelovima čak i ne zna da je to bosanski zakon. Ili možda neko da država Bosna i Hercegovina ima i jedan zakon, a osobito ne one koje će ih voditi ka Evropskim integracijama i statusu države normalne koja treba da bude uz, kakva treba da bude država. Hvala vam lijepo.
Hvala vam. Kolega Mijatović izvolite.
Poštovano predsjedništvo, uvažene kolege, sad mi je posebno drago što sam pružio prednost uvaženoj gospođi, ne samo što je to bio osnovni red i što nam to nalaže kultura, već i zbog činjenice što je ona iznjela jedno svoje viđenje i ona to sigurno ima pravo, ali sa kojim se ja nažalost ne slažem. Ja ne bih to šire obrazlagao, ali ne mogu da shvatim da u nekim propisima poštujemo opštine i županije, a ne smijemo pomenuti entitete. Bosna i Hercegovina je sastavljena od entiteta, eto da ponovimo, pa ne znam zašta oni nekom smetaju, pa čak bio to i predstavnik međunarodne zajednice, jer Dejtonski sporazum donjeli su upravo predstavnici najvećih svjetskih sila i najeminentniji stručnjaci svjetskog prava i oni su tamo upisali te entitete. Normalno iz tog Dejtonskog sporazuma doslovce je prepisano poglavlje koje se odnosi na Ustav Bosne i hercegovine i moja je namjera da poštujem i Dejtonski mirovni sporazum i Ustav Bosne i Hercegovine, pa u skladu sa tim želim kazati da bi, da je članom 7. predviđen žalbeni postupak i mislim da ponuđeno rješenje nije najsrećnije iz dva razloga. Jedan sam već naveo, a to je da ponuđeno rješenje ne poštuje ustavno-pravni status Bosne i Hercegovine, a drugi je čisto pravne prirode, jer ponuđeno rješenje predviđa trostepenost u odlučivanju, a ta trostepenost u ovakvom obliku nije uobičajena i u krivičnom postupku i upravnom postupku normalna je dvostepenost, a trostepenost dolazi u obzir u obliku vanrednih pravnih lijekova. U skladu sa tim, a na osnovu člana 94. tačka 3. d. Poslovnika podnosim amandman na predloženi zakon i to na član 7. i predlažem da se briše član 3. iza stava 2. da se doda novi stav 3. koji glasi – nadležni organi entiteta postupaju kao drugostepeni organ u žalbenom postupku na odluke organa za izdavanje, poništavanje i zamjenu ličnih karata. Iza takvog člana 3. predlažem da se doda stav 4. koji glasi – stranka nezadovoljna odlukom drugostepenog organa može izjaviti zahtjev za vanredno preispitivanje Ministarstvu za civilne poslove i komunikacije. Hvala.
Hvala kolega Mijatoviću. Gospodo poslanici idemo dalje. Ko se javlja za riječ? Gospodin Tošić.
Gospodine predsjedavajući, gospodo iz Ministarskog savjeta, kolege poslanici, članovi Predsjedništva, evo ja kad pođem pa ponesem Ustav, ali izgleda da on nikome ne treba ovdje, jer svi ga otprilike znaju napamet, svak ga tumači na svoj način. Ali, još jedanput želim da pomenem dva člana Ustava – član 1. i član 3. Posebno član 3. koji je tačno definisao nadležnosti institucija Bosne i Hercegovine i (naročito ili naprosto) entiteta. Ja sam i juče kada smo govorili o principima podvukao član 3. stav 2. pod c., ali mislim da on nikoga nije uzbudio, a isto tako govorim o članu 1. pod 7.e. o tome da je Ustavom bilo predviđeno da entiteti mogu izdavati pasoše Bosne i Hercegovine svojim državljanima. Sada smo došli do toga da čak ne mogu ni ličnu kartu, a onda da ne bi bili u zabludi klubovi iz Alijanse koji su dali sličan amandman koji ću ja sada predložiti na član 22. stav 1. piše da entitetska ministarstva unutrašnjih poslova mogu održavati 74 elektronsku evidenciju, mislim da je to velika razlika u odnosu na ovo što ću ja da predložim, jer kod mene je u predlogu nema ovo – mogu. Znači moja amandman na osnovu člana 94. tačka 3.b. Poslovnika stoji ovako – u članu 22. iza stava 1. dodati novi stav 2. koji glasi: - entitetska ministarstva unutrašnjih poslova održavaju elektronsku evidenciju o ličnim kartama koje su izdate, zamjenjene i poništene na području entiteta. Hvala.
Hvala kolega Tošiću. Ko se javlja za riječ gospodo poslanici? Niko. Za riječ se javio, naime riječ je tražio predsjedavajući Savjeta ministara gospodin Zlatko Lagumdžija. Izvolite.
Gospodo, članovi Predsjedništva, cijenjene kolege, predsjedništvo ovog doma, poslanici, zastupnici, mi smo juče već imali jedni vrlo ozbiljnu i sadržajnu raspravu u kojoj nismo govorili samo o principima, nego smo ipak govorili o nekim stvarima koje su praktično provejavale kroz amandmane koje smo manje više svi znali u kom smjeru idu. Dužan sam reći radi ovog pisma koje je spomenuto ovdje. Pismo koje je uputio gospodin Ralf Džonson nosi datum 29.juni 2001. godine i mislim i da ne piše ovaj datum, da nisam spomenuo činjenica je da ga je uputio Ralf Džonson o dvije stvari. Ili je pismo staro, ili Ralf Džonson je uputio u mandatu koji nas ne obavezuje, jer čovjek odavno nije zamjenik Visokog predstavnika. Dakle da bi izbjegli tu zabunu, trebam reći da je to pismo upućeno 21. jula, odnosno pardon juna ove godine, a da smo mi na sastanku, jednom od niza sastanaka koje smo imali usaglašavajući sa predstavnicima Visokog predstavnika i sa Visokim predstavnikom lično tražili da nam se ponovo da svjež stav povodom različitih alternativa koje su bile u onom tekstu i svih amandmana koji su nakon toga došli, uključujući amandmane koji su međevremenu povučeni kako u jednom tako u drugom domu. Tako nam je odgovoreno prije nekoliko dana da praktično ti principi šta god mi uradimo važe principi iz juna mjeseca kao principi. Upravo zato amandmani koji su, do kojih se došlo zajedničkim naporima predstavnika praktično oba zastupnika, poslanika iz oba doma i usaglašavanje u Vijeću ministara došli smo do praktično teksta i amandmana koji u potpunosti je odgovorio, bar je tako naše stanovište na moguće probleme koje bi uočio Visoki predstavnik kao probleme koji eventualno ne zadovoljavaju osnovne ciljeve projekta. Jedni od osnovnih ciljeva projekta su bili da se obezbjedi jedinstvenost ovog projekta i ovog čitavog zakonskog paketa, da se dakle radi o jedinstvenom dokumentu za građenje Bosne i Hercegovine o sistemu koji praktično predstavlja državno. Evidenciju uslovno rečeno, ova lična karta jel kada je sutra dobijete ona bi trebala biti državno vlasništvo. Ona nije vlasništvo onoga ko vam je izdao. Nije to ni opštine, odnosno onog kantona regionalnog, nego je to vlasništvo. Finansira se iz Budžeta Bosne i Hercegovine i ta lična karta je vlasništvo čovjeka, ali je ono da tako kažem dokument izdat od strane državnih institucija. Takođe, drugi problem koji je bio pitanje slobodne njegove međunarodne kompatibilnosti. Ove gospodine Neimarlija primjedbe koje ste vi navodili, ja vam mogu reći da su ono što smo mi ovdje dali kroz amandmane rješava problem te međunarodne kompatibilnosti i ovdje je takoše kod ovih silnih evidencija zadovoljavan jedan princip koji otprilike u stručnoj 75 terminologiji se kaže da se mora zadovoljiti tzv. konzistentna neredudantnost, drugim riječima da možete imati podatke na više različitih nivoa pohranjenih u elektronskoj formi, ali da gdje god se oni nalaze u bilo kojoj da tako kažem bazi podataka nisu suprotni jedni drugima. Drugim riječima ne može pisati u lokalnoj, kako se kaže mjesnoj, regionalnoj bazi, ne može pisati da ja stanujem na jednoj adresi, a u entitetskoj na drugoj, a u ovoj trećoj. Dakle, nalaze se identični uslovno rečeno koliko god imate nivoa evidencija, možete imati 12 ako hoćete, oni moraju biti konnzistenstno nedudantni, znači da se ne može i upravo se ta trojna evidencija, ako tako mogu reći, ona omogućava istovremeno i dodatni kvalitet da se ne prave nove zloupotrebe. To je omogućeno ovim projektom i na ovaj način. Ono što želim takođe i mislim da je bitno u ovakvoj ekonomskoj situaciji reći da li je ovakav pristup ekonomski štetan. To je na mene vrlo ostavilo velik dojam moram priznati. Mislim da ovo politički nije štetno. Naprotiv. Mislim da smo mi danas sukobljeni sa uslovno rečeno dva pristupa. Da li ćemo mi ovdje pokušati doći do jednog rješenja koje je prihvatljivo za sve nas, koji zadovoljava evropske standarde, koje zadovoljova jedinstvenost, a da istovremeno bude naša. Zašto ovo govorim gospodine Neimarlija? Činjenica je, ja sam to juče rekao da će ovo rješenje u kalkulaciji, kada pravite hladnu kalkulaciju poskupiti cijenu projekta za nekih možda do 2-3% u odnosu na ono rješenje. Međutim, projekata ukoliko mi danas ovo usvojimo i mi usvojimo. Dakle postoji među nama politička volja da se na tome radi. U tom slučaju kolega Gligorić, koji je dugo, ima veliko iskustvo na ovome, on to možda dobro zna i gospodin Mihajlović koji sada radi na tom problemu i mnogi drugi ovdje prisutni koji su u prošlom sazivu Parlamenta bili u prilici o ovom projektu razgovaraju. Znaju da ukoliko da mi ovo dakle sad prihvatimo, nek dođe do potpisivanja ugovora za mjesec dva ili tri nakon odgovarajućeg procesa. Nakon potpisivanja ugovora i zatvaranja finansijske konstrukcije, otprilike 2-3 mjeseca će trebati da se počne implementacija pilot projekta. Zatim 2-3 mjeseca će nakon toga doći, čekati se da se dođe do početka u urbanim sredinama. Nakon toga 4-5- mjeseci će proći do početka u rurarnim sredinama i negdje 3-4 mjeseca nakon toga će doći, uslovno rečeno doći ćemo u tačku u kojoj smo svi dobili nove lične karte. Dva i po miliona, 2,8 miliona ljudi ima nove lične karte. Dakle, možete da vidite da ne gdje godinu do godinu i 4 mjeseca je objektivna procjena koliko će trajati implementacija ovog projekta da svi građani Bosne i Hercegovine ovo imaju. Ovo je bitno reći zbog jedne stvari. Ovo kolko god je ovo projekat lična karta, ovo je tehničko tehnološki izuzetno kompleksan projekata. Izuzetno kompleksan projekat. I ako se uslovno rečeno krene sa lošom političkom voljom u ovome, ukoliko nam Visoki predstavnik, zbog naše ne sposobnosti namente rješenje koje može biti ajde recimo tehnički jednostavnije, naizgled finansijski i ekonomski isplativije, ono će nas skuplje doći, jer će duže trajati, jer će masa ljudi sa ne tako dobrom voljom u tome ulaziti. A mi ipak ne želimo, čak i kad bi se nametnuli da nam neko poslije određenog vremena kaže niste sposobni to da implementirate, pa da nam postavi nekog iz vana da i vodi lične karte o nama. Mislim da je to nešto što kad bi se doveli u tu poziciju, onda bi imali najskuplje rješenje, jer bi onda ovo bila zemlja koja bi svugdje na mapi Svijeta bila obilježena kao zemlja u kojoj ljudi nisu u stanju da uvedu sebi lične karte. I kad to još povežete sa terorizmom, nemamo potrebe da pričamo o ekonomskim temama. To je razlog zašto mi uz puno uvažavanje, znajući da će nas optuživati mnogi pokušavamo da dođemo do rješenja za koji će što veći broj ljudi dići ruku, pa čak iako nije u potpunosti suglasan sa ...mojim stvarima. Da u što boljoj volji damo 76 poruku ljudima. I ja lično, kao i gospodin Mihajlović, Halilagić, Lovrić i svaki od nas ima neko rješenje koje bi na neki način drugačije dodali, ali to nas vodi u jednu novu seriju razgovora u kojem neko treći neće imati strpljenja više da čeka i reći će da u jednoj ovakvoj situaciji nakon 11. septembra se ponašamo suviše neozbiljno da bi nas ozbiljno tretirali. I to je razlog zašto ja mislim da je ekonomski ovaj put najisplativiji. Dakle radi se o kompleksnoj primjeni čitavih ovih zakona i mislim da je strašno bitno da, ovaj, ovo želim reći da ovo nisu dakle kao što je neko rekao pare za kratko važenje ovih dokumenata, ne. Ovo što ovdje može eventualno se postaviti sutra da nam je viška to se modularno može riješiti bez novih investicija. To je strahovito bitno. A na pitanje zašto je rečeno može entitet, zašto nije rečeno može opština? Pa zato što opština mora po međunarodnim standardima, pa zato ne možemo reći ljudima izvolite birajte šta hoćete da imate. Moraš imati ono što imaš po međunarodnim standardima.To je jedini princip. A ovdje takođe želim ispraviti one – mi ne pravimo ovdje ljudima dokument skojima će imati probleme. Dobro se možete u stenogramu pogledati. Službenik će biti dužan da kaže da će građanin imati probleme. Pogledajte malo bolje. Službenik neće biti dužan reći građanima da će imati probleme. Službenik će biti dužan da ukoliko se u procesu raznih bilateralnih sporazuma koje ćemo imati i odnosa koji će se na dnevnoj bazi mjenjati između pojedinih zemalja i nas, dužan je u tom slučaju da upozori da ukoliko je moguće imati probleme samo u slučaju da se taj dokument koristi kao dokument izvan Bosne i Hercegovine. Niko u Bosni i Hercegovini ne može da ima nikakav problem ni po kom osnovu i ni jedan službenik mu ne može reći da će imati problema bilo koje vrste zato što će dokument ovakav ili onakav za njegovu identifikaciju na teritoriji Bosne i Hercegovine. I zato molim vas, želim vrlo jasno da kažem da mi nismo napravili ni na koji način prijedlog dokumenta koji će ljude činiti po definiciji diskriminiranim zato što je izabran bilo kakav dokument. Ali, ako je ovo dokument za korištenje po zemlji niko za njega ne može ni na koji način biti diskriminiran. Istovremeno nismo željeli, nismo željeli, a postoji i ta mogućnost, nismo željeli upravo zbog ekonomske opravdanosti da napravimo nešto što bi praktično spriječilo mogućnost njegove međunarodne validacije. Ukoliko imadnemo, a sutra ćemo imati siguran sam, živi bili pa vidjeli, volio bi da nas zdravlje sve zajedno posluži da vidimo, da nam Bog da lijepo zdravlje i sreće ovakve kao radosno izgledamo da fino za jedno godinu, godinu i po dvije dana vidimo da će iz Zagreba i Beograda naši najbližih susjeda nas zbog njihovog uključivanja u Evropske integracije koje ide brže nego naše, paradoksalno zvuči. I jedni i drugi se brže kreću u odnosu na to gdje su bili nego mi. Jedni su tamo dalje otišli, a drugi se brže kreću, mada nisu tako daleko otišli, po mnogim zakonskim...Nama se može desiti za godinu ili dvije godine da ne možemo u najbliže susjedstvo ići zato što oni poštuju nekek propise koji od njih traži Svijet. I mi upravo zato, ja vam odgovorno tvrdim da je ovo dokument koji će omogućiti da ukoliko se takvi zahtjevi budu postavili da se jednostavno može to izvršiti odgovarajućim dopunama projekta, a ne novim projektom. I zato mislim da je ovo ekonomski najisplativije rješenje, jer je ono naše rješenje bez nametanja, i ja bez, sa nametanjem ne vjerujem da nam može biti bolje čak iako izgleda da je jeftinije. Ja bi zato zaista bio, zahvaljujem se ljudima koji su dali ove amandmane na ovakav način i mislim da ovi amandmani koji su dati su jako 77 dobronamjerni bili, ali oni objektivno nisu amandmani na kojima možemo ovaj dolaziti do daljnjeg nekog rješavanja otvorenih pitanja. Eto, hvala lijepo.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući Savjeta ministara. Krivi navod gospodin Mirko Banjac.
Na početku prošlog mog izlaženja sam rekao da je vrlo teško argumentovano govoriti, jer kad ljudi neznaju kako da vam se suprostave onda imaju pravo da to iskrive kako bi ubjedljivo zvučali. Iako sam ja potpuno jasno iz stenograma i vidljivo rekao da može biti problema u korištenju, sad potpuno argumentovano kažem da je civilizacijski neprihvatljiva, pa bih čak mogao da upotrijebim izraz i vješto montirana formulacija da je ne kažem diskriminatorsku mogao bi reći i teži izraz, a ona glasi upravo ovako – Pravilnik o proceduri i načinu po kojem je državni službenik dužan podnosioca zahtjeva iz stava 5. člana 6. upoznati da unošenje imena entiteta apostrofiram unošenje imena entiteta u ličnu kartu može biti smetnja za njeno korištenje kao putne isprave izvan Bosne i Hercegovine. Ne čini li se gospodo unošenje imena, treba li objašnjenje da unošenje imena jednako diskriminacija. Nisu u položaju kao onaj što nema tog imena unešenog. Sama činjenica ko zna čitati zna ovo pročitati. Ko zna čitati, a neće da pročita manipuliše. A ja sam gospodo najdobronamjernije želio da amandmanom koji sam predložio usaglasim dvije krajnosti. Jednu po kojoj mi svjesno trošimo pare i ovoj sirotinji praveći dokumenta za koja znamo da će imati getoističko djelovanje, znači unutar Bosnu i Hercegovinu umjesto da se dogovorimo i napravimo dokument koji će imati opšte prihvaćen sadržaj, opšte prihvaćeno mogućnost djelovanja i nošenja tog dokumenta u skladu sa evropskim pravilima ponašanja. Zašto to nekom smeta? Ja bih volio argumente ako uopšte vrijedi više u ovom parlamentu iznositi argumente, ali istinski još jednom pozivam kancelariju OHR-a da spiječi diskriminatorska nastojanja djeleći ljude na ovako neprimjeren način. Zar nas treba ovako djeliti u ovom vremenu? Zašto to radi neko? Koje su namjere? A ima rješenje i može se doći do rješenja. Ima rješenje. Gospodo ako dvije riječi smetaju, vrijedi i to ovdje kazati, neka iziđu oni koji kažu da im to smeta, da ih to boli ako nedaj bože im bude pisalo u ličnoj karti koja će stajati u njihovom unutrašnjem džepu. Ako to ne smeta, šta to smeta mom prijedlogu i amandmanu koji sam uložio? Treba reći šta smeta. Otvoren sam za dijalog. Volio bi da neko javno kaže šta to nevalja u mom prijedlogu. A biće dobro ako neko izabere to neće biti smetnja, ako neko ne izabere neće biti, ali onaj koji izabere biće getoiziran.
Hvala lijepo kolega Banjac. Gospodin Osman Brka.
Uvaženo predsjedništvo, uvaženi članovi Predsjedništva, uvažene kolege, ja ne mogu da ne iznesem ovdje i svoj stav, a siguran sam i stav Kluba po ovom što ću 78 kazati. Naime, mi smo specijalisti da zakomplikujemo vrlo jednostavne stvari, vrlo jednostavne stvari. Maloprije je gospodin Lagumdžija rekao da je pismo OHR-a iz juna mjeseca, ali ja ovdje imam zahtjev 23.oktobar 2001.godine, do duše, nije protokolisano, ne znam zašto. Znači, ovo pismo je došlo prije dva-tri dana. Koji je danas datum, već sam zaboravio. Znači, to što je pisano u junu od OHR-a, to, valjda je psiano i prije ova dva-tri dana i to je to. Ja sam ga pročitao danas. Dobro, ostavmo da uopšte nema nema ovog pisma. Da ga uopšte nema. Samo se prisjetimo dvije stvari. Ja nisam bio u tom predstavničkom domu, kad se govorilo ovdje o zajedničkim tablicama za registraciju vozila, o pasošima kad se govorilo, jeste, jeste, govorilo se i o pasošima i koliko smo novca potrošili na pasoše. Eto ostavimo tablice. Sad ovakvi pasoši, dad onakvi pasoši. Mene je strah, gospodine Lagumdžija d neće biti mnogo skuplje,nego što vi govorite, ako nam iz OHR-a kažu, kroz godinu dana, ne može sa ovim ličnim kartama u Evropu. Ne može. Jer, oni imaju takav stav da ne može, hoće nekakve evropske standarde, oji znamo kakvi su i oni su stavili u ovom svom pismu koji su to standardi. Zbog toga, kako god gospodin Banjac postavlja pitanje: “Šta smeta te dvije riječi”? Opravdano. Šta smeta ako ih nema, ja postavljam to pitanje. Šta smeta ako ih nema. Pazite, ni ja ni Mirko Banjac kao građani BiH, ne dobijamo i ne gubimo ništa s tim što dvije riječi nemaju u ličnoj karti. Ništa ne dobijamo. Građani smo BiH i jedan i drugi,član Državnog, Predstavničkog doma Državnog Parlamenta i jedan i drugi i na toj osnovi postavlja se i pitanje. Hoće li neko od građana BiH biti diskriminiran, ako ima te dvije riječi, pa nek ih nema da dovedemo sve u isti položaj. Jer, evo, vidite, međunarodna zajednica to traže od nas. Otkud sad to da Alijansa, koje je ovdje zahvaljujući međunarodnoj zajednici ne slaže se sa tim što oni traže od nas. Otkud? Zašto? Pazite, ja sad samo govorim, možemo sad ljudi dati desetine miliona maraka, možemo ih dati za lične karte da za godinu dana opet budemomorali dati desetine milione maraka za lične karte. Za što ulaziti u takav projekat? Ovom narodu to je vrlo skupo. Skupo je nama svima, a ja vjerujem da će se to desiti ako usvojimo ove amandmane. Hvala vam.
Hvala lijepa gospodine Brka. Replika gospodin Mirko Banjac. Krivi navod gospodin Tošić.
Gospodine Brka, zašto ime RS? Zbog člana 1. Ustava BiH. Gospodine Brka, ja sam i još jednom ću da ponovim, ne neka nema, nego neka ima RS, jer je ona ustavna kategorija, međunarodno verifikovana, u sastavu BiH ... jer nema BiH bez Republike Srpske. Nema. I nema Republike Srpske, bez BiH. Jednog bez drugog nema. A ja hoću da ih ima. I još jednom zašto, ima i treće zašto. A to treće zašto, što je moje pravo da imam državljanstvo Republike Srpske i državljanstvo samim time BiH i ja hoću i jedno i drugo i prihvatam jedno i drugo istinski to prihvatam.
Hvala lijepo. Krivi navod gospodin Tošić pa onda replika gospodin Brka.
Ja nekad doživljavam pojedine ovdje govornike kao da smo mi u obdaništu i oni namo vako drže predavanje. Lična karta, kad će ona biti međunarodni dokument, nek mi to neko objasni. Molim vas, ne možemo mi sa pasošom i sa vizom da izađemo a kamo li sa ličnom kartom. Gospodo, krivi navod gospodinu Brki. Jedini i jedan od prvih zakona koji je donešen u punoj proceduru u prvom sazivu Parlamentarne skupštine BiH je bio Zakon o psošima. Znači, izglasan, nije nametnut. Izglasan od poslanika i u Predstavničkom domu i u Domu naroda. Upravo, onaj koji je imao na koricama RS, imao je na koricama Federacija i nikada nikom nije zasmetao ili neko da se pitao vani šta je to, ali evo promijenili smo ga. Tvrdim da oni koji nisu spremni da na unutrašnoj stranici lične karte piše RS, pa bili to Bošnjaci, Hrvati ili treći nisu dobronamjerni. ... će neko reći neće moći da stoje mjesta sa nazivom srpskim ličnim kartama, pa će onda postaviti pitanje da li može ulica Cara Dušana ili nekog drugog, Vuka Karadžića itd. redom, doći ćemo u poziciju, da će se pitati da li može se to naselje kako se zove, neki postavili i to kao pitanje. Iz tih razloga, ako smo dobronamjerni, budimo dobronamjerni i za opštine to bar ovdje može da bude ovdje kompromis, a mislim da niko iz međunarodne zajednice ne može to vama iz Alijanse, valjda toliko zamjeriti da ne stoji entitet Federacija, entitet RS. To je onaj miminum, koji u ovom trenutku traže predstavnici Republike Srpske koji su dobili preko 50% povjerenja. Gospodo, iz drugog kluba, morate se upitati. Da li ovo što vi činite, pot... na ličnoj karti na kojoj je bio grb RS, dvoglavi orao sa krunom, da sad čak ne može i da piše Republikak Srpska i da li će to prihvatiti naši birači? Ja toliko.
Hvala. Replika kolega Brka, pa onda replika kolega Lolić. Izvolite kolega.
Vrlo kratko. Drago mi je što ima stenogram sa sjednice. Ni jednom riječju ja nisam doveo u pitanje postojanje RS i to mi se ne može ovdje imputirati da je to ovdje rečeno. Ja govorim o praktičnim stvarima, koji, gdje smo mi specijalisti da sami sebi zagorčavamo život ija tvrdim da će osljedica toga biti daleko veća materijalna, materijalni izdaci nego što bi bili da sad radimo na ovaj način, na koji mi sugerišemo. Hvala.
Hvala. Replika kolega Branislav Lolić.
Juče sam ovdje sasvim jasno iznjio svoje stavove i svoje želje. Međutim kada bi se u politici želje mogle tek tako 100% ispunjavati onda to ne bi bila politika. Mi znamo da je politika mogućnost kompromisa, mogućnost iznalaženja najboljeg rješenja. Moram sad reći gospodinu Tošiću, upravo danas doživljavamo potvrdu zašto je dobro da se Alijansa desila. Vi, evo sad pokazujete sa ove dve strane stola kako ste sve nas u ovoj zemlji mučili već 10 godina, kako ste nas svojom ludom politikom, 80 moram reći, nemam drugu riječ uveli u rat, pa ste onda upravo vi dozvolili da imamo ovakvu zastavu, pa da nema grba, jer se niste znali dogovoriti. Ja bi puno bio sretniji da su ti tamo predstavnici grbovi i bošnjačkog i srpskog i hrvatskog naroda. Ja bi tu zastavu više volio, ali je volim sad zato što je prihvaćena, a prihvaćena je, jer se niste znali dogovoriti. Da ste nastavili u tom tonu, da ste nastavili mi bi i sada došli u situaciju da nam Visoki predstanik nametne zakon, pa niti bismo imali nikakvog entiteta, ne bismo imali ni jednog od ovih zakona i ja sam upravo bio zato da, iako od ovih stvari nisam juče mislio prihvatiti. Shvatio sam da je bolje da imamo i centralnu i evidenciju u Republici Srpskoj, da imamo uz drugostepenost i trećestepenost, odnosno to se zove pravna pouka, da imamo dvojezičnost, trojezičnost i dva pisma i da ipak svi oni koji žele imaju, Republika Srpska na svojoj ličnoj karti. Mislim da je to dobro rješenje i ja ću se sasvim ponosno vratiti u Banja Luku, osnovne principe za koje sam glasao danas, smatram da ću glasanjem za ove amandmane ispoštovati i stvarno ću biti ponosan da sam ipak uradio nešto, a biću najponosniji što smo upravo mi iz Alijanse, ovi koji je čine i ovi koji je podržavaju uspjeli da okrenemo list i da danas, uprkos tom što to nije htjela međunarodna zajednica napravimo novi iskorak i pokažemo da znamo i bez međunarodne zajednice da nađemo dobra rješenja.
Hvala kolega Loliću. Daću ja riječ. Moja molba poslanicima da malo spustimo ton i malo biramo riječi, da bi danas mogli završiti sjednicu. Replika, ako sam dobro shvatio kolega Tošić.
Aferim gospodine Loliću. Gospodine Tošiću, ja vas molim, ono što sam rekao poslije nastupa kolege lolića, sa žalošću moram ponoviti i vama. Je li bila replika? Replika kolega Brka.
Gospodine Loliću, ja sam ovdje jednom čitao šta se desilo u Bosni, ako ste zaboravili, ja ću opet donijeti dokuemnta da pročitam. U Bosni je bila agresija, a mi nismo izazvali rat.
Kolega Brka, moram isto, dozvolite, ja kao predsjedavajući prema Poslovniku moram intervenisati. Ja sam, evo treći put, molim poslanike da biraju riječi i biraju ton. Ako ovako nastavimo, sjednicu neće biti moguće održati, nećemo moći privesti kraju. Zato još jednom apelujem na poslanika da smire strasti. Da li ima još replika, krivih navoda i slično? Nije diskusija. Dobro. Je li replika ili diskusija. Kolega Kovačeviću je li replika ili diskusija? Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovaničlanovi Predsjedništva, kolege poslanici, ja stvarno nisam imao namjeru da dans diskutujem, ali pošto je izašlo iz okvira normalnih diskusija, odnosno, pojavile su se ove replike. Ja sada stavljam svoju, ovo je prešlo u neke političke pa čak rasčišćavanja neka stara i po deset ... pedeset, nećemo se vratiti prije nove ere. Prvo, da kažem čudnovato je danas da se u RS najbolji doktori, ljekari, razumiju se u ove pravne i političke zavrzlame. To je gospodin Stokić i gospodin Lolić. Drugo da vam kažem, čudnovato je da ljudi za koji stoji kompenzacionih lista po hiljadu, dvije, tri hiljade birača, da oni većinskom biračkom tijelu u RS sole pamet. Treća replika na gospodina Lolića. Kome Lolić to priča, kada je ’92., ’93.godine, bio član glavnog odbora SDS. Ja nisam bio član i opštinskog odbora a kamo li glavnog. Kome to sad on priča o onim godinama koje su iza nas? To su teške godine i sramne godine za ovaj naš narod. One nisu trebale da se dese. A, tada je gospodin Lolić učestvovao u tome, toliko i hvala.
Predsjedavajući ima pravo da da pauzu. Pauza 10 minuta. Molim šefove klubova da dođu kod Kolegija. [[PAUZA]] Poslanici, molim da zauzmete svoja mjesta. Članovi Kolegija, zamolili su šefove klubova da prenesu poslanicima molbu da smanjimo strasti i da, ako je moguće da što manje bude replika, s ciljem da se sjednica odvija brže i efikasnije. Naravno, prema Poslovniku, poslanik kada traži riječ i dobit će riječ i nikome to neće biti uskraćeno. Ja sam prekinuo sjednicu nakratko, u momentu kada se za riječ javio gospodin Lolić. Gospodine Loliću da li ostajete pri tome da tražite repliku? Izvolite.
Samo želim da kažem da ’92. i ’93. nisam bio član Glavnog odbora. Ja sam tad bio pripadnik saniteta Vojske RS, liječio ranjenike, a tokom rata pregledao 10 hiljada djece, samo da se zna. U Glavnom odboru SDS-a nikad nisam bio, ali sam bio član SDS-a ’96.bio potpredsjednik gradskog odbora Banja Luke. Pokušao sa jednom ekipom da izvršimo neke promjene. To što smo mi počeli, sada upravo, gospodin Banjac i ostali nastavljaju. Ima tu dosta dobrih rezultata. Ja samo želim reći, da ovakom politikom isključivost nećemo stići nigdje, a opet kažem, ja sam jedan od onih koji će ličnu kartu sa nazivom entiteta Republika Srpska uzeti, pa makar imao zbog toga problema a siguran sam da nikakvih problema neću imati i biću vrlo ponosan da imam kartu Bosna i Hercegovina – Republika Srpska, a sada je vrijeme da i građani pokažu koliko je i njima stalo svim djelom.
Hvala. Gospodin Tošić je li diskusija? Izvolite replika a prije vas su oni bili koji su se javili. U ime kluba imate pravo.
Upravo, ja sam jedan od onih koji je ’90.ovdje član SDS. To sa ponosom ističem. Znači, ja sam taj koji je ’90.godine bio preko puta u ovoj sali, kao predstavnik srpskog naroda u Vijeću opština, opštine Han Pijesak. Ako se nekome ovdje diže kosa na glavi na poimanje srpskog, to je njegov problem. Ako neko ima frustraciju od SDS to je njegov problem, ali ima nas koji, apsolutno, s ponosom kažemo da smo to. Na svim dosadašnjim izborima, sad predstavnik poslanik u tri mandata u Skupštini Republike Srpske i u tri mandata ovdje. Znači nekih vrijednsoti imaju i ljudi koji predstavljaju tu stranku. O onome što je govorio gospodin Lolić, ja ću zatražiti s ove skupštine stenogram o frustraciji o ludilu o nečem što on vidi iz svog ugla i svojih očiju, to je njegov problem. Ako stavimo na dnevni red, sada imamo i te okrugle stolove i vjerovatno i naučnike i sve nas političare koji možemo da učestvujemo u tome kakvog je karaktera bio rat u BiH, ako već imaju, nek napišu,nek potpišu, neka brane arguemntovano, ali na ovakav način, replicirati meni koji je samo rekao ono što osjeća, kada je riječ kako treba da izgleda ličn akarta BiH. Ja sam predstavnik Bosne i Hercegovine u Savjetu Evrope, isto tako u trećem mandatu i ne mogu da prihvatim neke priče o tome kako će zbog ovoga ili onoga da nam bude zabranjen put i da nećemo mi ka integracijama. Mi hoćemo i mi to želimo. Veze blage nema hoće li stajati ili neće stajati u unutrašnjoj strani grb, entitet, pa ako treba i kanton itd. Hoćemo li staviti sva tri znaka koja su u srcu našeg naroda. Ja nikada ni jednom Bošnjaku nisam zamjerio i dan danas vidim grb ljiljana, zastavu ljiljana, ... Ovo je grb pod kojim mi i himna pod kojom sjedimo ovdje u BiH i mi smo je prihvatili, čim sve to dostojanstveno odradimo, ali tako isto hoću da kažem za što kažete na poimanje da mi imamo grb, da imamo i krunu da imamo i zastavu, jer mi smo gospodo moja entitet i zovemo se Republika Srpska koja ima svoj parlament svoju skupštinu, svoju vladu. Znamo da se jedino možemo predstaviti kroz Bosnu i Hercegovinu i zato mi nije jasno da čak ni mi koji dolazimo iz RS ovdje jedan drugom na ovakav način vraćamo da bi neke svoje male sitne političke ciljeve, radi nekog dodvorvanja i nekome učinili. Nemojte misliti da više želite dobra vi koji ste trenutno u Alijansi od nas koji smo sada u opoziciji, jer mi smo pravili korake od sedam milja u prve dvije godine, poslije teškog i krvavog rata. Mi smo ti koji smo udarili temelje ovim institucijama i postavili ih i zato ne dozvoljavam da nas na takav način omalovažavate. Ne počinje od vas gospodo moja, koji ste prvi put ušli u ovu salu Bosna i Hercegovina Dejtonska, ona je počela, njeni su temelji udareni u Muzeju 1997.godine, kada je mnogo teže bilo. I nemojte pocjenjivati one poslanike, one članove Ministarskog savjeta, one članove Predsjedništva koji su postavili negdje temelje ovoj sada, ja isto tvrdim vrlo uspješnoj BiH i koja će ako Bog da u januaru da bude primljena u Savjet Evrope, a to je taj iskorak, ali nije on od kako je nastala Alijansa, on se gradi od ’96.godine. Iz tih razloga, molim za jednu konstruktivnost za jedno poštovanje i onih koji su prije nas bili a i mi smo prolazni gospodo moja. Sve je prolazno, zato nemojte misliti da od vas gospodo počinje prijem. Hvala vam.
Hvala vam kolega Tošić. Ko se javlja za riječ? Replika nema,krivih navoda nema. Molim vas kolega Buturović znam, ali prije vas davno javio se kolega Malkić, prije svih replika i krivih navoda. Izvolite kolega Malkić.
Kolege poslanici, poštovani gosti, ja sam izašao, prije svega da, upitam, odnosno priupitam. Hoće li moji amandmani biti danas, s obzirom da nisam dobio bilo kakav odgovor, a nezvanično sam dobio informaicju da ne zadovoljavaju poslovničke odredbe u pravcu ... regulative, po onsovu koje oni mogu doći. Htio sami znijeti svoj stav o ponuđenom zakonu. Naime, onaj, koja mi se činila diskusija i ponajbliže njoj gospođe, odnosno kolege, poslanice Zaćiragićke, koja je, rekla, od prilike da je ponuđeno rješenje po prilično konfuzno, a ja ću iznijeti par svojih primjedbi. Naime, asimetrična su rješenja u pogledu perioda važenja ličnih karti za raseljeno lice, odnsono prognanika i lice sa stalnim mjestom boravišta. Ja mislim da je to jedan vid diskriminacije prognanih, s time da oni moraju češće vaditi lične karte, a i sama jedna rečenica u članu 5.tačka 8.kaže: “Da bi se smatralo povratnikom lice se ne mora vratiti na svoju adredu stanovanja prije sukoba”. Onda i nije povratnik. Vjerovatno je vratilo imovinu, ali nije povratnik onda. Trebalo bi definisati da raseljeno lice ima status, ima mogućnost za boravištem do momenta vraćanja a ne nekakve, do momenta povratka. Zatim, ja ne mogu prihvatiti termin koji kaže da je u BiH bio sukob, odnosno prebivalište prije sukoba. Kao prognanik, tražim da se u Zakon uvrsti termin,prije progona, odnosno izbjeglištva. Čini mi se da bi bilo prikladnije situaciji i vremenu. Od raseljenog lica u članu 30.pod obavezno se traže dvije fotografije. Vjerovatno će tehnika doći do tog nivoa, a od lica koje ima stalno prebivalište, ako se to traži. Vjerovatno će njega negdje usput fotografisati a onoga neće moći. Tražim, ako postoje mogućnosti da dio ovih mojih amandmana koji čine set preciznije definiše određene pojmove, uđu u parlamentarnu proceduru, kako bi zakon, po mom viđenju imao kvalitetnije, bio kvalitetnije proiciran.
Hvala. Kolega Buturović izvolite.
Gospodo delegati, poštovano Predsjedništvo, Savjet ministara, predsjedavajući, ja ću malo da govorim kao građanin. Bez imalo političke obojenosti, rekao bih neke stvari. Ne bih vam dao nikakve amandmane niti komentarisao amandmane, ali bih istakao ja značaj i važnost svih ovih zakona iz projekta CIPS-a, značaja za državu BiH i njeno što brže uključivanje u Vijeće Evrope, što je naš cilj od momenta kad smo ovdje dali ... i kad smo postali neki prvi put a neki drugi, treći put članovi ove skupštine. 84 Mi u medicini volimo da se dijelimo kr... znate, riješi da se nešto desi, može jeftinije, može efikasnije što daje odlične rezultate. Samo uvijek treba da se nešto desi, da se mi onda na brzinu nešto dogovorimo i to moramo donijeti zato što se to desilo i kao imam osjećaj, možda nije tako, možda me vara, kao da je nekome stalo da mi uvijek budemo silna rupa u Evropu, trn u oku nekome, pa eto takvi smo pa zato nam se to dešava. Ja ne mislim tako. Ja želim da živim u jednoj državi BiH u kome će svaki građanin,pripadnik svakog naroda, svugdje na svakom mjestu ove države osjećati slobodnim, da će imati sva zagarantovana prava, imati sve slobode, svu sigurnost, sve one ljudske slobode koje su zagarantovane stare i veoma poznatim evropskim konvencijama. Zato, ovdje moram istaći vrlo bitno, vrlo značajnim, naglašavam, što hitnije realizirati odluku Ustavnog suda o konstitutivnosti naroda i narodnosti na čitavoj teritoriji BiH, a vjerujem da nam se ove stvari ne bi ni dešavale. Ja podržavam zakone, koji su u skladu sa evropskim konvencijama, znači, zakone koje je u izvornom obliku dalo Vijeće ministara, bez ikakvih amandmana, jer bojim se da će nam to u najmanju ruku od ... doći se da tapkamo u mjestu ako nam dozvole korak i u nazad. Dakle, mislim vrlo bitno, vrlo značajno, kažem bez imalo ikakve političke konotacije, govorim kao građanin, u interesu svih građana BiH, da se uvijek, ipak,ponašamo evropski i demokratski i da u tom smislu zaokrenemo naša razmišljanja i damo podršku onome, jer odavno u Evropi se radi, a ja bih želio da budemo i gdje smatram i tvrdim i većina nas tako i misli gdje nam je i odavno mjesto, a ne da čekamo deset godina. Koliko je sutra da bi nam bilo bolje.
Hvala lijepo kolega Butoroviću. Da li se još neko javlja za riječ. Do pola sata možete tražiti pauzu. Hvala lijepa. Tačka 1. Da li se neko javlja za riječ? Ako ne da idemo ka glasanju, odnosno izjašnjavanju o amandmanima. Izvolite. Kolega Kulenović.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, uvaženi članovi Predsjedništva, ja ću prvo kazati da prihvatam sve ono što je danas u ime mog Kluba rečeno ovdje, kada je u pitanju ovaj set zakona pred nama i u ovom prvom dijelu mog izlaganja koje će biti kratko. Biću konkretan, a u ovom drugom dijelu, zaborvit ću da sam poslanik i govorit ću kao građanin, koji promatra sve ove pojave i procese, vezane za naš parlamentarni rad i uopće uspostavu BiH. Ponuđeni tekst zakona, koji su jučer bili na prvom čitanju, danas su uproceduri koju mi nazivamo drugo čitanje. Sve one alternative, koje su bile u nacrtu, danas ih vidimo kao amandmane. Ja sam juče govorio o tome da se skoncentriramo na jedan univerzalni princip, koji će obezbijediti da će u postojeće zakonske akte o kojima je danas riječ, ugrade evropski standardi. Nažalost, to je izostalo. Po meni svaki zakonski akt, koji se donosi na ovom parlamentu, trebalo bi da bude na dobrobit svih 85 naroda i građana BiH i da profunkcionira normalna država. Potenciranje entitetskog, a minimiziranje državnog, još više otežava i onako tešku i složenu političku i ekonomsku situaciju u Bosni i Hercegovini. Sve ovo produžava agoniju i neizvjesnost. Ne provode se imovinski zakoni, odluke OHR-a se vrlo malo provode ili ne provode, preporuke ombudsmena primaju se k znanju i ništa više. Zapravo, sada je na sceni npr. u RS papirologija, koju njihovi zvanični organi donose, ali se one ne provode. Dakle, sve ovo je papirima pokriveno i u skladu sa pozitivnim zakonskim propisima, ali se to ništa ne provodi uživo. Zbog svega toga, i mnogih drugih neugodnosti i ponižavanja prognanih, ja nisam spreman prihvatiti niti jedan od ovih amandmana ni zakona u cjelini, koji onemogućavaju ono što bi trebalo da funkcionira kao BiH. Ja moram kazati na kraju, ako dobro pratimo sve one zakonske propise, koje smo do dans donijeli, sve je to na nekakvom kompromisui to je dobro, ali mislim kada je u pitanju unutrašnje komuniciranje u ovoj državi BiH, onda to izostaje,uglavnom ti zakonski akti nemaju neku efektivnu snagu i nekakve efekte, bar ja to nisam primijetio, a nisu ni oni primijetili, koji su najugroženiji, kada je u pitanju provedba Aneksa VII Dejtonskog mirovngo sporazuma. Ja sam to lično iskusio na svom primjeru, pa sam mislio da je to primjer sam za sebe. Kasnije sam krenuo i vidio sam da je ovo jedan proces, koji, nažalost traje. Hvala vam.
Hvala i vama. Niko se nije javio za raspravu. Dakle, zaključujemo raspravu, idemo na čin glasanja. Imamo amandmane, kolega Avdić i ja smo se konsultovali, amandmani koje je 24.10. uložio kolega poslanik Abdurahman Malkić nisu dati u skladu sa Poslovnikom, u skladu sa članom 94.i ne mogu biti u proceduri. Danas su na sjednici data tri amandmana. Čitam, gospodin Tošić, gospodin Mijatović i gospodin Banjac. Amandmani su dati u skladu sa članom 94.stav 3.i o njima se treba Dom izjasniti. Imamo amandmane, koje su dali klubovi poslanika PDP, SNS, SNSD, DSP, SPRS, Klub poslanika SDP, Klub Stranke za BiH i oni su u skladu sa članom 94.i o njima se trebamo izjasniti. Gospodo poslanici, prema Poslovniku izjašnjavamo se prema redoslijedu članova. Dakle, tu ćemo krenuti od amandmana na član 6. Amandman na član 6.imamo amandman kojeg su juče uložili. Nema razloga gospodine Banjac, ali izvolite.
/govori sa mjesta i ne čuje se izlaganje/
Hvala lijepo kolega Banjac, vaš prijedlog je potpuno u skladu sa Poslovnikom, kao i onaj način o kome sam ja govorio. Vaš prijedlog olakšava čin glasanja i nema 86 razloga da vašu dobru ideju ne prihvatimo. Onda predlažem da idemo na glasanje. Ja ću ići prema tome kako su amandmani ulagani, jer to je taj način, ako sam vas dobro razumio. Dakle, imamo amandmane koje je dao Klub poslanika da ne čitam, ov tri kluba poslanika. Molim vas da se izjasnimo o amandmanu prvom. Amandman I Ko je za amandman I? Hvala. Ko je protiv? Hvala. Ko je uzdržan? Ja molim Službu da ubuduće radi jednostavnije, istovremeno pratite entitetsko glasanje, da ne glasamo više puta. Mislim da je to moguće, ali ovaj put ćemo, od 29 poslanika 17 za – 12 protiv – 29- potrebno je entitetsko glasanje. Ko je iz Federacije BiH za predloženi amandman? Hvala. Ko je iz RS za predloženi amandman? Hvala. Poslanici iz Federacije BiH 12 za – iz RS 5 za. Amandman je usvojen. Prelazimo na glasanje o amandmanu II Jesmo li se tako dogovorili, tom procedurom? Idemo tim redom. Molim Službu da istovremeno prati entitetsko glasanje, da ne bi ponavljali glasanje, možda malo sporije ako vam treba vremena. Malo duže držite molim vas da pojednostavimo da ne glasamo više puta. Moguće je ovo prema Poslovniku. To je u skladu sa Poslovnikom, vjerujte mi, samo olakšava da ne gubimo vrijeme, a Služba može da istovremeno da vidi i entitetsko glasanje. Ako bude nesporazuma ponovit ćemo glasanje ili ako bude primjedbi. Amandman II Ko je za amandman II? Hvala. Ko je protiv amandmana II? Ko je uzdržan? Hvala. Dajte rezultate glasanja. Ja molim poslanike da ne glasaju različito. Dakle, od 29 poslanika za 17 – protiv 12, moramo ići u entitetsko glasanje. Ko je iz RS za amandman II? Ko je iz Federacije BiH za amandman II? Hvala vam. Konstatujem da je amandman II postao sastavni dio Prijedloga zakona. Zar nisam rekao. Iz Federacije BiH 12 za iz RS za 5. Ja sam mislio da poslanici prate glasanje. Amandman III Ko je za? Ko je protiv? Hvala. Ko je uzdržan? Niko. Molim rezultate glasanja. Nećemo moći ići bržim putem, moraćemo ići entitetskim glasanje, jer nam nedostaju oprema. Ja ovo koristim kao priliku da Savjetu ministara ukažemo da je ovoj skupštini potrebna elektronska oprema. Hvala vam gospodine Brka na dobronamjernoj sugestiji. Molim vas da glasamo entitetski. 87 Ko je iz Federacije BiH za amandman III? Iz RS ko je za? Hvala. Rezultat je već treći put isti. 12 iz Federacije za iz RS - 5 za. Amandman IV Ko je za? Hvala. Ko je protiv? Ko je uzdržan? Molim izjašnjavanje iz RS ko je za? Molim poslanike iz Federacije da i, ako nemaju novu ličnu kartu? Hvala. Iz Federacije BiH ko je za? Od 29 poslanika koji su glasali za 17 – protiv 7 – suzdržano 4. Iz Federacije BiH 12 za – iz RS za 5. Dakle, amandman je usvojen. Amandman V Ko je za? Hvala. Ko je protiv? Ko je uzdržan? Ko je iz Federacije BiH za? Hvala. Ko je za iz RS? Molim poslanike da prate sjednicu. Prisutno 29 – za 17 – protiv 10 suzdržano 2. Iz Federacije BiH 12 za – iz RS 5 za. Konstatujem da je amandman V usvojen. Amandman VI Ko je za? Hvala. Ko je protiv? Ko je uzdržan? Ko je iz RS za? Hvala. Ko je iz Federacije za? Ponoviću rezultate. Malo su drugačiji. Glasalo 29 – za 17 – protiv 8 – suzdržano 3. Iz Federacije BiH 12 za iz RS 5 za. Prema tome, amandman je usvojen, idemo dalje. Amandman VII Ko je za? /zahvaljujemo kolegi Brki na pomoći/ Ko je poritv? Ko je uzdržan? Ko je za iz Federacije BiH? Ko je za iz RS? Od 29 poslanika – 17 za – 12 protiv. Iz Federacije BiH 12 poslanika za – iz RS 5 poslanika za. Amandman je usvojen. Amandman VIII Ko je za amandman VIII? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Ko je iz Federacije BiH za? Hvala. Ko je iz RS za? Hvala. 88 Rezultati glasanja su sledeći. Prisutno 29 poslanika – za je glasalo 14 – protiv 12 – suzdržana 3 poslanika. U tom dijelu je prošao. Po entietima Federacija BiH za 9 poslanika RS za 5. Da bi amandman prošao, potrebno je da za glasa 10 poslanika iz Federacije BiH. Prema tome, amandman nijeprošao. Ide na usaglašavanje. Hvala lijepo. Idemo dalje. Molim vas, imamo još amandmana. Moramo glasati o amandmanima koje je podnio poslanik Banjac. Dakle, mislim da ne trebam ponavljati tekst amandmana. Amandman koji je podnio poslanik Mirko Banjac. Ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Rezultati glasanja. Od 29 poslanika 13 za – protiv 16 amandman nije prihvaćen, nije dobio većinu. Amandman koji je podnio poslanik gospodin Mijatović. Molim da se izjasnimo ko je za. Ko je protiv? Ko je uzdržan? Rezultati glasanja, kao maloprije, ali sam dužan saopštiti. Od 29 poslanika – 13 za – 16 protiv. Konstatujem da amandman gospodina Mijatovića nije prihvaćen. Amandman gospodina Momira Tošića. Ko je za? Ko je protiv? Ima li uzdržanih poslanika. Niko nije uzdržan. Isti rezultat glasanja. Od 29 poslanika – 13 za – protiv 16, prema tome amandman nije usvojen. Ovim smo iscrpili glasanje o amandmanima. Pauza 10 minuta. [[PAUZA]] Glasali smo o amandmanima, slijedi izjašnjavanje o tekstu zakona. Molim poslanike da se izjasne. Ko je za predloženi zakon? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Molim za entitetsko glasanje. Ko je iz Federacije BiH za predloženi zakon? Ko je iz RS za predloženi zakon? Od 29 poslanika – za 17 – protiv 6 suzdržano 6. Federacija BiH za 12 – RS 5 za. Zakon je prošao tijesnom većinom. Prelazimo na 2 tačku dnevnog reda. Ad.2. Prijedlog zakona o centralnoj evidenciji i razmjeni podataka – drugo čitanje Ko se javlja za riječ? Niko se ne javlja za riječ. Rasprva zvršena. Molim Klub PDP, SNSD ... da se izjasni da li ostaje pri podnešenim amandmanima. Hvala. Imamo 89 amandmane koje su podnijeli tri kluba na Prijedlog zakona o centralnoj evidenciji i razmjeni podataka. Prelazimo na čin glasanja. Ko je za amandman I? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Moramo ići na entitetsko glasanje. Ko je iz RS za,molim poslanike da prate? Hvala. Ko je iz Federacije BiH za? Rezultati za amandman I. 27 poslanika je prisutno i glasalo. 2 su poslanika otišla, nisu u sali. Za 16 – protiv 6 – uzdržano 5. Iz Federacije BiH 12 za – iz RS za 5 amandman I je usvojen. Amandman II Ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Ko je iz RS za? Ko je iz Federacije BiH za? Rezultati glasanja. Glasalo 28 poslanika, u međuvremenu poslanik se vratio u salu – za 17 – protiv 6 suzdržano 5. Iz Federacije BiH za 12 – iz RS za 5. Konstatujem da je amandman II usvojen. Amandman III Ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Ko je za iz RS? Ko je za iz Federacije BiH? Rezultati glasanja. Od 28 poslanika prisutnih – za 17 – protiv 5 – iz Federacije BiH 12 poslanika za – iz RS 5 poslanika za. Amandman je usvojen. Amandman IV Ko je od poslanika za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Ko je iz RS za? Ko je iz Federacije BiH za? Rezultati glasanja. 28 poslanika prisutno – za 17 – protiv 6 – suzdržano 5. Iz Federacije BiH 12 za – iz Republike Srpske 5 za. Amandman IV je usvojen. Amandman V Ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Ko je za iz Federacije BiH? Ko je za iz RS? Od 28 poslanika 17 je glasalo za – 6 protiv – 5 suzdržano. Po entitetima. 12 poslanika iz Federacije BiH su glasali za – iz Republike Srpske 5 poslanika za. Amandman V je usvojen. 90 Molim da se izajsnimo o amandmanu VI Ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Koje za iz RS? Ko je za iz Federacije BiH? Gospodine Bjelobrk glasanje je završeno. Molim poslanike da prate rezultate glasanja, da ne bi bilo sporno, prem da, sam to mogao snimiti na ploču, jer su isti rezultati, ali dobro. Od 28 poslanika – 17 za – protiv 6 – suzdržano 5. 12 poslanika iz Federacije BiH za – 5 poslanika iz RS za. Amandman je usvojen. Amandman VII Ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Iz RS ko je za? Hvala. Fedracije BiH ko je za? Rezultati glasanja. Prisutno 28 – za 17- protiv 6 – suzdržano 5. Po entitetima. Federacija BiH za 12 – RS za 5. Amandman je usvojen. Amandman VIII Ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Ko je za iz RS? Ko je za iz Federacije BiH? Molim rezultate. Rezultati glasanja, prisutno 28 – za 17 – protiv 6 – suzdržano 5. Federacija BiH za 12 – RS za 5. Amandman je usvojen. Amandman IX Ko je za? Ko je protiv? Molim poslanike da prate. Ko je uzdržan? Ko je iz RS za? Ko je za iz Federacije BiH? Rezultati glasanja. Ukupno 28 prisutno – za 17 – protiv 6 – suzdržano 5 poslanika. Po entitetima. Federacija BiH za 12 – Republika Srpska za 5. Amandman je usvojen. Amandman X Ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Ko je za iz RS? 91 Ko je za iz Federacije BiH? Rezultat glasanja. 28 prisutno – za 17 – protiv 6 – suzdržano 5. Po entitetima. Federacije BiH – za 12 – Republika Srpska za 5. Amandman X je usvojen. Ovim je iscrpljeno glasanje o amandmanima. Gospodo poslanici, molim vas da se izjasnimo ko je za predloženi zakon o centralnoj evidenciji i razmjeni podataka? Ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Ko je za iz Federacije BiH? Ko je za iz RS? Rezultati glasanja o zakonu. 28 poslanika prisutno – za 17 – protiv 6 – suzdržano 5. Po entitetima. Federacija BiH za 12 – RS za 5. Konstatujem da je Zakon usvojen. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda. Ad.3. Prijedlog zakona o prebivalištu i boravištu građana BiH Ko se javlja za riječ? Niko se ne javlja za riječ. Završena rasprava. Gospodo poslanici kod zakona o prebivalištu i boravištu građana, imamo amandmane koje podnio gospodin Abdurahman Malkić 24.nisu u skladu sa Poslovnikom i o njima se ne izjašnjavamo. Imamo amandmane koje je podnio, molio bih Klub SDS-a, gospodine Banjac. Ako vam treba pauza. U redu izvolite. Pauza pet minuta. [[PAUZA]] Molim šefa Kluba SDS gospodina Mirka Banjca. Da li ostajete pri amandmanima koje ste uložili? Hvala. Idemo na proces glasanja. Imamo dvije grupe amandmana. To gospodine Banjac, možete staviti poslovničku primjedbu, ali ako se vi s tim slažete kao predlagač amandmana, onda možemo ići na taj nain. Hvala vam na kooperativnosti i saradnji. Hvala lijepo gospodine Banjac. Amandmani na Prijedlog zakona oprebivalištu i boravištu državljana BiH – amandmani gospodina Mirka Banjca. Ne trebam čitati amandmane, gospodin Banjac je sugerisao da se slaže da glasamo odmah. Ko je za amandmane gospodina Banjca? Hvala. Ko je protiv? Ko je uzdržan? – nije niko uzdržan. Od 28 poslanika za je glasalo 12 – protiv 16. Amandmani nisu dobili potrebnu većinu. 92
/govori sa mjesta i ne čuje se/
Hvala gospodine Banjac na korektnoj saradnji i konstruktivnim prijedlozima. Molim klubove poslanika koji su predložili ove amandmane, da li se slažu sa ovim prijdlogom? Možemo li gospodo poslanici tako glasati? Ima li primjedbi na taj način glasanja? Nema. Amandmani na prijedlog zakona o prebivalištu i boravištu državljana BiH Amandman I Ja ću pročitati, Amandman II Amandman III Amandman IV Amandman V Molim vas, ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Ko je za iz RS? Molim poslanike da glasaju, službenici se muče sa onima koji mašu glasačkim kartonima. Hvala. Ko je za iz Federacije BiH? Rezultati glasanja, amandmani – prisutno 28 – za 22 – protiv 6. Po entitetima. Federacija Bosne i Hercegovine za 12 – Republika Srpska za 8. Konstatujem da su amandmani usvojeni. Molim vas gospodo poslanici, glasanje o amandmanima je završeno da pređemo na glasanje o zakonu o prebivalištu i boravištu državljana BiH. Ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Ko je za iz RS? Očito nam treba lična karta sa oznakom entiteta. Ko je za iz Federacije BiH? Molim poslanike da se orjentišu iz kojeg su entieta. Naravno, gospodine Bjelobrk. Prisutno 28 – za 22 – protiv 6. Federacija BiH za 12 – RS za 8. Konstatujem da je Zakon usvojen. Ad.4.Zakon o jedinstvenom matičnom borju, takođe drugo čitanje Imamo amandmane. Molim Klub sa najdužim nazivom u ovoj skupštini da se izjasni da li ostaje pri amandmanima. Hvala lijepa. Imamo amandmane koje su podnijela tri kluba. Imate ih pred sobom. Da li se Dom slaže da i ovdje primijenimo 93 metodologiju kao i u prethodnom glasanju. Ima li neko primjedbi? Konstatujem da niko nema primjedbi. Molim da se izjasnimo. Ja ću ponoviti. Amandman I Amandman II Amandman III Amandman IV Amandman V Ko je za? Molim poslanike da izdrže još malo. Da sačuvaju koncentraciju. Hvala. Ko je protiv? Ko je uzdržan? – niko. Ko je iz Republike Srpske za? Ko je iz Federacije BiH za? Molim poslanike još malo pažnje i koncentracije – 28 prisutnih – za 22 – protiv 6. Po entitetima. Federacija BiH za 12 – RS za 9. Konstatujem da su amandmani usvojeni. Gospodo poslanici, ovim je završeno glasanje o amandmanima na Prijedlog zakona o jedinstvenom matičnom broju. Molim poslanike da se izjasne. Ko je za Prijedlog zakona o jedinstvenom matičnom broju? Ko je protiv? Ko je iz Republike Srkpske za? Federacija BiH, ko je za? Rezultati glasanja zakona o jedinstvenom matičnom broju. Prisutno 28 – za 22 – protiv 6. Po entitetima. Federacija BiH za 12 – Republika Srpska za 10. Konstatujem da je Zakon o jedinstvenom matičnom broju usvojen. Ad.5. zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o zaštiti ličnih podataka po hitnom postupku Dobili smo prijedlog Savjeta ministra, da to ide prema članu 105. Poslovnika. Što znači, da možemo danas odmah pristupiti glasanju i da tu nema amandmana. Da ne bi bilo zabune, do ovoga se došlo današnjim usaglašavanjem između klubova poslanika. Molim poslanike da prate tok da ne bi bilo nesporazuma i molim ministra gospodina Svetozara Mihajlovića da uzme riječ i objasni tekst zakona.
Poštovani poslanici, danas smo imali konsultacije sa Komisijom za ljudska prava, imigracije,izbjeglice i azil. Došli smo do usaglašavanja i do novog teksta zakona, koji smo usaglasili i predložili vama da ugradimo u novi tekst zakona, koji su prihvaćeni, svi ovi, praktično prijedlozi koji su na Komisiji usaglašeni i koje je Savjet ministara prihvatio. Dobili ste prijedloge, praktično koji su novine u novom zakonu. U članu 2.ne znam da li ima potrebe da vam to sve čitam. U članu 2.,članu 3., članu 5., članu 19. stav 3. stav 5. stav 6. u članu 23. i u članu 25. Ako ima potrebe ja ću pročitati. Ako nema potrebe, hvala vam. Zakon ste dobili ranije. 94
Izjasnićemo se sve redom. Molim vas, gospodo poslanici, da li ima pitanja resornom ministru? Gospodin Tošić izvolite.
ime Kluba SDS pošto su svi amandmani od našeg predsjednika Kluba gospodina Banjca prihvaćeni, mi ćemo glasati jednoglasno za ovaj zakon.
Hvala gospodine Tošiću. Ovo sve pokazuje da su pripreme oko ovoga bile veoma konstruktivne. Ja moram reći da dugujemo zahvalnost svim šefovima klubova, koji su učinili, zaista, veliki napor i Savjetu ministara da bi ovaj zakon mogli donijeti po članu 105. Ja molim predsjednika Komisije gospodina Osmana Brku i moram reći da je Komisija učinila maksimalne napore da do ovog dođemo. Kolega Brka izvolite. Ja sam se zahvalio svim šefovima klubova. Kolega Banjac, ja sam pohvalio sve šefove klubova. Hvala lijepa. Molim da kolega Brka dobije i vrijeme i pažnju.
Ja se zahvaljujem predsjedavajućem, ja sam dužan da vam kažem izvještaj Komisje kako je došlo do ovoga, da se na ovakav način uvrsti u dnevni red, ali biće vam malo jasnije kad ovaj izvještaj pročitate. Ja sam ga dosta pročitao, ali zbog stenograma ja ću to, ipak da pročitam. Komisija za ljudska prava, imigraciju, izbjeglice i azil, na 8.sjednici održanoj 2.oktobra, razmatrala je Prijedlog zakona o zaštiti ličnih podataka. Komisija je tada zauzela stav, da je neophodno donijeti zakon. Međutim, pored ostalog izraženo je mišljenje da predloženi zakon svojim sadržajem ne odražava cilj koji se želi postići. Na tekst zakona izneseno je više primjedbi, izraženo više nejasnoća u odnosu na pojedine odredbe. Pored toga, Komsija je jednoglasno odlučila da Prijedlog zakona vrati predlagaču, kako bi se otklonile nejasnoće i izvršile izmjene u pojedinim odredbama. Zbog ovih razloga, Komisija na 8.sjednici nije razmatrala amandmane, koje je na Prijedlog zakona podnio gospodin Mirko Banjac. Komisija je 25.oktobra, održala 9.sjednicu, na kojoj je prisustvovalo šest članova Komisije kao i predstavnici predlagača zakona. Na sjednici Komisije je ponovo razmatrala Prijedlog zakona o zaštiti ličnih podataka, nakon što je od Vijeća ministara dobila dopune i izmjene određenih odredbi Prijedloga zakona. Poslije rasprave Komisija je odlučila da dostavi izmjene koje je predlagač dostavio i razmotri kao sastavni dio Prijedloga zakona, te je prihvatila Prijedlog zakona o zaštiti ličnih podataka sa dopunama, izmjenama, koje su postale sastavni dio Prijedloga zakona kako slijedi. To je sad, da ne čitam ono,što je gospodin ministar Mihajlović ovdje već izrazio sa svojim nstupom ovdje. Međutim, moram da kažem, zaista, da je na Kolegiju, poslije kad smousaglašavali sve ovo, bilo vrlo konstruktivan pristup svih članova Kolegija pa 95 možda gospodin Mirko Banjac, s pravom kaže da je njegova zasluga, a gospodin Grabovac Miro-Titan kaže da je njegova a možda neko drugi od članova Kolegija može isto to da kaže. Mislim da je važno da smo ovdje napravili konsenzus i da ovo može da ide tako. Hvala vam svima.
Hvala vam kolega Brka, članovi Kolegija su skromni i ističu doprinos drugih. Mi ovdje, da li ima učesnika u raspravi još. Ne. Prema Poslvoniku gospodo, mi smo dužni da odlučimo o zahtjevu nakon rasprave. Da li se prihvata zahtjev Savjeta ministara da ide po članu 105. Ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Prisutno 28. Gospodo poslanici dogodilo se za 28. Ovo je sve dokaz kako možemo dobro da radimo, kada postoji spremnost za dogovor i, zaista ovo je rezultat rada Komisije i rezultat rada šefova klubova. Dozvolite mi da nikog poimenično ne pominjem, ali znajući ko je učinio najviši doprinos o radu Kolegija suvišno je govoriti. Hvala vam. Treba da se izjasnimo o tekstu zakona, ako nema rasprave. Da li ima rasprave. Rasprava se može voditi, ali nema amandmana. Jeste li za raspravu kolega Banjac? Izvolite kolega Banjac. Ako smo pogriješili ispravit ćemo.
Naravno, kad je u pitanju zaštita ljudi ja sam uvijek dao prilog i ovog puta se dogodilo. Da vam kažem, mislim da je proceduralno sada u pitanju da se traži proširenje dnevnog reda i da onda glasamo o tekstu zakona.
Hvala kolega Banjac. Ja sam oko ovog pitanja danas konsultovao sekretara Doma i dobio sam informaciju da, prema članu 105. Idemo na ovaj način. Pročitat ću šta stoji u članu 105. Zahtjevi iz prethodne tačke podnosi predsjedavajući direktno Domu na njegovoj prvoj sljedećoj sjednici. Dom će odlučivati o zahtjevu nakon rasprave. Mi smo raspravu obavili i izjasnili smo se o zahtjevu Savjeta ministara. Je li tako gospodine Banjac? Kada se o ovom zahtjevu obavi odgovarajuća rasprava, on će biti stavljen na glasanje. Ako se usvoji, ponavljam, Dom će direktno nastaviti sa raspravom i glasati o Prijedlogu zakona. Gospodine Banjac, mislim da nije sporno i ja vam se zahvaljujem na saradnji i pomoći koju ste učinili danas u radu Kolegija i u radu Doma, ali očigledno je da piše da ide direktno. Da li se neko javlja za riječ. Imamo raspravu o tekstu zakona. Ima li onih koji žele da govore o tekstu zakona. Izvolite kolega Malkić.
96 Ja se izvinjavam, ja hoću samo da otklonim sebi nejasnu dilemu da pitam. Sastavni dio teksta je izvještaj Komisije ili je ovo što smo dobili od Vijeća minsitara.
Hvala. Da li ima. Jeste li zadovoljni odgovorom gospodine Malkiću? Hvala lijepa. Da li ima još pitanja, učesnika u raspravi. Kao što vidim nema. Zaključujemo raspravu. Molim poslanike da se izjasne. Ko je za Prijedlog zakona o zaštiti ličnih podataka po hitnom postupku? Ko je za? Gospodine Malkiću, jeste li za ili protiv? Ko je protiv? Gospodine Malkiću, bili ste zadovoljni odgovorom, ali dobro u redu je. Ko je uzdržan? Molim poslanike da ostanu na mjestu. Imamo još posla. Nemojte napuštati salu. Od 28 poslanika za je glasalo 26 – protiv 1 – suzdržan 1. Nije potrebno glasanje po entitetima. Konstatujem da je Prijedlog zakona o zaštiti ličnih podataka usvojen. Hvala lijepa. Kolega Grabovac, molim vas samo dva minuta. Dobit ćete riječ. Gospodo poslanici, mi imamo jedan mali problem. Ja predlažem da to večeras riješimo. Očigledno je, da postoji razlika u tekstovima zakona koje je usvojio Dom naroda i zakonima koje je usvojio Predstavnički dom. U tom slučaju se primjenjuje član 99. Poslovnika. Podsjetit ću. Ako tekst koji donesu oba doma nije istovjetan, predsjedvajući će obavijestiti Dom naroda, to će naravno učiniti, kako bi se uspsotavila zajednička komisija sačinjena od po tri člana iz svakog doma. Ja predlažem, da ne bi gubili vrijeme da večeras formiramo našu komisiju od tri člana. Ja bih molio da se šefovi klubova dogovore, da ne idemo u veliku raspravu. Ja ću dati pauzu. Molim šefove klubova da se dogovore. Ne može Kolegij. Kolegij se pojavljuje u sasvim drugoj funkciji i nemojte da to bude Kolegij, nije u skladu sa Poslvonikom. Daćemo pauzu 10 minuta. Je li dovoljno 10 minuta da se šefovi klubova dogovore. Pet minuta, a prije toga kolega Grabovac. Izvolite kolega Grabovac. Možete se sad dogovoriti, ali da pratimo kolegu Grabovca, ovo je vrlo važno pitanje što je kolega Grabovac molio. Ja vas molim. Molim poslanike da prate, mislim da je ono što će kolega Grabovac iznijeti veoma je bitno. MIRO
Ja se zahvaljujem gospodine predsjedavajući, gospodo zastupnici, juče je naš kolega zastupnik gospodin Vukić, postavio zastupničko pitanje koje se tiče trenutno procesuiranja žepačke skupine. Među tom skupinom nalaze se ljudi koji su, također, ovdje zastupnici u Zastupničkom domu Parlamenta BiH. Sukladno tome, ja se pozivam na članak 13.ovog poslovnika i članak da ja ne bih čitao koji govori o zaštiti i imunitetu zastupnika, koji vi imate na ovoj osobnoj iskaznici i imunitetskoj i na članak 36.stavak i) gdje govori koja procedura je potrebna da se skine nekom imunitet, a to govori da to razmatra prijedlog za oduzimanje imuniteta u svezi s tim 97 predlaže odgovarajuću odluku. Znači, onaj ko želi procesuirati onoga ko ima, ko je zastupnik i ko ima zastupnički imunitet, mora poslati zahtjev za skidanje tog imuniteta, onda Ustavno-pravna komisija da ja ne objašnajvam to, bolje gospodin Banjac zna od mene kako procedura ide da se skine taj imunitet. Zbog toga, iz principijelnih razloga, ja predlažem ovom zastupničkom domu da donese ili da apel ili donese zaključak ili ne znam u kojoj formi oblika možete to uraditi, da se zatraži da se svi oni, koji imaju imunitet, odnosno koji su zastupnici da se ne mogu privoditi, prije skidanja imuniteta, odnsono da oni koji, ako postoje osnove za tako nešto da se onda zatraži zahtjev i da se skine imunitet, a onda tek da ide u proces, jer to može se desiti bilo kome od nas ovdje. Prema tome, iz principijelnih razloga, mislim da bi mi trebali upititi jedan apel, ili zaključak ili zahtjev ovog doma organima vlasti da prestanu s tim, odnosno da postupaju sukladno zakonu.
Hvala kolega Grabovac. Ja mislim da oko ovoga postoji saglasnost i ja mogu odmah predložiti kakav bi zahtjev Predstavnički dom mogao uputiti, ako se slažete. Gospodine Bogiću nikakav problem nije. Mi, naravno, ne možemo donositi zaključak o tome da treba primjenjivati zakone. To je potpuno jasno. Prema informacijama koje imamo, nije poštovan zakon u ovom slučaju. Zna se zašto poslanici imaju imunitet, to je u čitavom svijetu. To nije sporno uopšte, niti je sporno da se prema svakom poslaniku iz Predstavničkog doma mora primijeniti način, na taj način bilo šta da se poštuje Ustav, Zakon ili Poslovnik i da se obezbijedi dignitet i dostojanstvo svakog poslanika, jer se time, gopodo, čuva dignitet i dostojanstvo ovog doma i Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Dakle, mi možemo, ako se slažete, ako nije sporono, a mislim da nije da konstatujemo da Dom, Predstavnički dom zahtjeijeva da nadležne institucije poštuju Ustav, Zakon i propise i u ovom i u svakom drugom slučaju. Ima li primjedbi na ovaj naš stav? Izvolite.
govori sa mjesta i i ne čuje se
Hvala. Mi tražimo da se poštuje, da sve institucije u BiH poštuju zakone i propise Bosne i Hercegovine. To nije ništa sporno. Mi smo dužni da štitimo vladavinu prava i pravnu državu. Hvala lijepo. Sada je mala pauza. Molim vas da se ne raziđete. Pet minuta. Je li imamo dogovor? Mi nismo napravili spisak, pet minuta da se šefovi klubova dogovore. Izvolite, gospodo dogovorite se. PAUZA Molim poslanike da uđu u salu i da nastavimo sa radom i da završimo. Molim poslanike da uđu u salu, sjednica nije završena. Polako gospodine Malkiću, samo da poslanici zauzmu svoja mjesta. Molim, gospodo poslanici, ja sam dobio informaciju da je postignuta saglasnost oko sljedećih poslanika da članovi komisije budu sljedeći poslanici gospodin Sead Avdić, gospodin Željko Bilbija i gospodin Marko Amidžić. Ima li drugih prijedloga? Ako nema, stavljam prijedlog na glasanje. 98 Ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Entitetsko glasanje. Iz Federacije BiH, ko je za? Ko je iz RS za? Rezultati glasanja. Od 27 prisutnih – 21 za – protiv 1– suzdržano 5. Entitetsko glasanje. Po entitetima, Federacija BiH za 15 – Republika Srpska za 6. Konstatujem da je usvojen predloženi sastav Komisije. Poslanik Malkić je molio još jedan minut pažnje. Izvolite kolega Malkiću.
Ja se izvinjavam što vam uzimam vrijeme. Naime, ja hoću da iznesem, smatram za potrebu iznijeti sljedeće. Naime, u Rimu su, usvojena, naime, u Rimu su usvojena tzv. Rimska pravila po Ustavu preoceduiranja ratnih zločinaca. Naime, Haški tribunal, Međunarodni tribunal u Hagu je omogućio lokalnim organima za gonjenje, da mogu procesuirati određene osobe, ako su oni u skladu sa Rimskim pravilima Suda, poduzeli neophode korake, onda minemamo mogućnost, po onsovu ratnih zločinaca poduzimati te zaštite imuniteta, bez obzira što se radi o našem kolegi. Hvala.
Hvala lijepa uz jednu ispravku, ja vas molim, svi koji su pravnici i znaju da neko može biti optužen, osumnjičen, optužen a da je samo sud može utvrditi tu kvalifikaciju koju ste vi upotrijebili i mislim da nije sporno. Hvala vam gospodine Malkiću na doprinosu. Sjednica je završena. Hvala na pažnji. Molim vas, sjednica koja je bila predviđena za 6. i 7. novembar, neće se održati, jer Dom naroda nije u mogućnosti da organizujemo zajedničku sjednicu, dogovorit ćemo se. Dakle, nema ni 31. oktobra ni 6. ni 7. Dobit ćete poziv za sjednicu. Doviđenja. Sjednica je završila s radom u 19,10 sati.