Hvala. Idemo na treću raspravu, kolegica Puljak u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, izvolite.
Drage kolegice i kolege, danas ću o jednoj vrlo važnoj temi koja u ovo doba pandemije i krize i podjele u društvu prolazi ispod radara a vrlo je važna za budućnost ove zemlje a to je o darovitoj djeci. Danas se zatvara 6. Međunarodna olimpijada Metropola koja se održavala od 6. prosinca i danas se očekuju konačni rezultati timova matematike, fizike i kemije. Rezultate iz natjecanja u informatici već imamo, 2 člana zagrebačkog tima Dorijan Lendvaj i Patrik Pavić, maturanti iz zagrebačke XV. gimnazije u dvije runde natjecanja svoje zadatke iz informatike riješili su 100% i tako dali svoj maksimum kako bi ekipa Zagreba što bolje se plasirala. Najjača konkurencija našoj ekipi informatičara su ekipe iz Rusije i Kine. U svakom slučaju, naši dječaci imaju prvo mjesto, vidjet ćemo hoće li ga s nekim podijeliti. Momci iz informatike su bili i prvi vrhu na svjetskoj olimpijadi koja je održana ovo ljeto i imaju ogroman potencijal. Puno se očekuje od ekipe matematičara koji sačinjavaju također učenici XV. gimnazije Bernard Inkret i Namik Agić. U ekipi za fiziku su također učenici XV. gimnazije Luka Pasek Humerički, Roko Šupe a ekipa za kemiju sastavljena je od dvije učenice zagrebačke Prirodoslovne škole Vladimira Preloga Ana Jurčević i Lorene Komočar. Olimpijada Metropola koju inače organizira Moskva, drugu godinu se zbog pandemije održala online a učenici su testovi i eksperimente izvodili u svojim školama. Za sjajan rezultat informatičara najzaslužniji su klubovi u kojima oni vježbaju od djetinjstva, podrška obitelji ali iznad svega talent i upornost učenika. Značajna je podrška škole, evo čuli smo i XV. gimnazija zagrebačka se u tome ističe. Predsjednik Saveza informatičara Vlado Lendvaj već godinama upozorava da obrazovni sustav ne pruža podršku talentiranoj djeci i ne čini gotovo ništa kako bi oni iskoristili svoje potencijale. U svakoj generaciji ima makar stotinjak djece poput Patrika i Dorijana ali njima nitko nije pružio priliku da razvijaju svoje potencijale što je velika šteta za njih i društvo u cjelini. Pravilnik o osnovnoškolskom odgoju i obrazovanju darovitih učenika donesen je prije gotovo 30 godina, a od 1991. do danas dogodio se ogroman pomak u istraživanjima darovitosti, pogledu na darovitost i prije svega u napretku društva. Premda je nacrt novog prijedloga Pravilnika u proceduri od 2014. godine, od tada do danas još uvijek nije usvojen. Pravilnik o srednjoškolskom obrazovanju darovitih učenika koji također se koristi još od 1993. godine, nikad nije lektoriran, ako ga pogledate na stranicama, puno je dakle pravopisnih grešaka, vrijedi i dandanas. Ovim putem pozivam ministra Fuchsa da primi na razgovor i ovu djecu i njihove voditelje koji godinama uspješno prepoznaju i rade s talentiranom djecom i koji sigurno znaju kako promijeniti naš sustav da na vrijeme prepozna talente i omogući im puni razvoj. Poslušajte ih što imaju za reći, barem ažurirajte ove pravilnike koji su na snazi 30 godina kao prvi korak u promjeni načina rada sa darovitim učenicima. Znanost i obrazovanje su temelji svakog modernog društva a darovita djeca potencijal kojeg na vrijeme treba prepoznati i poticati. Zahvaljujem.
Kolegice Kekin, pa nije valjda sve tako sivo [[Upadica sa strane]] Idemo mi dalje, sada je na redu kolega Bačić, izvolite. Klub zastupnika HDZ-a.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Pa meni je predsjedniče, jasno da će oporba iskoristiti ovo jutarnje izjašnjavanje kako bi pokušala politički naštetiti HDZ-u ali dobro je kad kroz to svoje izjašnjavanje se može činjenično lako utvrditi kako govore neistinu. Naime, mi smo u četvrtak raspravili Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti i to je treći puta da je HS u proteklih 19 mjeseci propisivao mjere i sankcije kako i na koji način Stožer i državna tijela postupaju u borbi protiv Covida-19. Zato mi malo deplasirano zvuči iznošenje stajališta u kojemu oporbeni vijećnici gunđaju jer nisu uključeni u aktivnosti oko borbe protiv Covida-19. Pa bih ja rekao da jesu, oporbeni zastupnici su uključeni iz razloga što su već imali prigode bezbroj puta u HS-u raspravljati i o izmjenama zakona i o zaštiti pučanstva i o zakonu o sustavu civilne zaštite i o brojnim izvješćima koja su se i kroz druge zakone raspravljali ovdje u HS-u. Prema tome, jesu oporbeni zastupnici, mogu djelovati kao predstavnici građana ovdje u HS-u, raspravljati i odlučivati. Drugi puta su također, oporbeni zastupnici bili kontaktirani odmah nakon parlamentarnih izbora kad ih je predsjednik Vlade pozvao u Banske dvore na razgovor o ključnim temama, na dijalog o mjerama i aktivnostima i prijedlozima zakona koji će se raspraviti u Saboru. Dakle, bili su pozvani u Vladu, redom do jednog su odbili poziv, nisu došli, a sada evo, gunđaju, da ne kažem cendraju, kako i na koji način ih netko nije uključio u donošenje bitnih akata ili uključivanje u rad Vlade ili Stožera oko borbe protiv korupcije. Protiv epidemije. Što se korupcije tiče, vidim da je otišla gđa. Kekin. Ja bih je podsjetio da je Možemo! preuzeo odgovornost za upravljanjem najvećom jedinicom lokalne samouprave u Hrvatskoj, Gradom Zagrebom i da jako puno posla je pred njima i da ovo opanjkavanje drugih neće proći i ne prolazi i to sve više pokazuju građani u brojnim istraživanjima javnog mnijenja gdje je ta pozlata Možemo! koja je bila prije .../nerazumljivo/... lokalnih izbora prilično spala sa čelnika te političke platforme, a i rada aktualne zagrebačke vlasti. U 6 mjeseci ništa nije napravljeno. Ovih dana čitam da u dijelu u kojemu se i očekivalo od jedne platforme koja se naziva zeleno-lijevom koalicijom, zeleno-lijevim blokom, Možemo!, gdje su bili brojni ekološki aktivisti, ujedno i čelnici te iste političke platforme, ne može se riješiti ono što se od njih očekivala, a to je gospodarenje otpadom u Gradu Zagrebu. Grad je još uvijek tamo gdje je bio, kako ga je ostavio Milan Bandić i neće to pozivanje na kosture koji ispadaju iz Bandićevog ormara više prolaziti, gđo. Kekin, ona je otišla pa poručujem to njoj i Možemo!, neće više prolaziti takva opravdanja, a s druge strane bacati maglu kada je u pitanju postupanje i ponašanje HDZ-a jer je u to isto vrijeme HDZ putem Vlade provodi brojne aktivnosti ka očuvanju zdravlja građana, s jedne strane i s druge strane, ka očuvanju zdravlja hrvatskog gospodarstva. Podaci, prije svega makroekonomski podaci kao što je rast BDP-a, kao što je rast prosječne plaće, mirovine, minimalne plaće, rast socijalnih davanja, nikad veći broj zaposlenih i nikad manji broj nezaposlenih govore o tome da se ova Vlada ne priča, ne govori o drugome nego je zabavljena i bavi se, prije svega radom na dobrobit hrvatskih građana. Prema tome, kolege iz oporbe [[Upadica: Hvala vam.]] bilo bi dobro da i vi na takav [[Upadica: Hvala kolega Bačić.]] način postupate u interesu [[Upadica: Hvala vam.]] probitka naših građana. Hvala.
Idemo sada na drugu raspravu u ime Kluba zastupnika Mosta poštovana kolegica Selak Raspudić. Izvolite.
Ministar zdravstva Beroš prekjučer je na pitanje novinara hoće li se cijepiti booster dozom rekao da se nedavno testirao i da ima iznimno visok broj antitijela te mu treća doza nije preporučena. Ne ulazeći u to treba li njemu treća doza biti preporučena s obzirom da je prebolio i da se već dvaput cijepio, ovdje ću problematizirati ono ključno što je on poručio, a to je da je razina antitijela bitna. Navedeno je u suprotnosti sa službenim preporukama HZJZ-a, a i onime što njegovi stručnjaci govore. Tako je Dijana Majer rekla da je razina antitijela pokazatelj da jesmo odreagirali, međutim, koja nas to razina štiti i koja je stvarno učinkovita, ne zna se. Dobro je da ljudi imaju antitijela, ali mjerenje antitijela prije treće doze ili bilo koje druge doze nije potrebno. Ministar očito misli drugačije, stoga je vrijeme da postavimo pitanje treba li mjeriti razinu antitijela i može li ona i treba li ona utjecati na naš COVID certifikat odnosno na naša prava i slobode koje iz njega proizlaze barem sada dok ga konačno ne ukinemo? U Švicarskoj ako se nakon testa na antitijela pokaže da osoba ima dovoljnu razinu antitijela, može se dobiti COVID certifikat na 90 dana. Test se može napraviti u certificiranim laboratorijima koji onda šalju rezultat e-poštom ili automatski ga prenose na aplikaciju COVID certifikat. COVID certifikat koji se dobije nakon testa na antitijela vrijedi samo u Švicarskoj 90 dana od uzimanja uzorka. Klub zastupnika Mosta predlaže da se ista mjera uvede u Hrvatskoj, dakle da test na antitijela može omogućiti ukoliko ćemo koristiti COVID potvrde a mi ćemo se snažno založiti da se one prestanu koristiti i nadamo se ovim referendumom srušiti, no dokle god su u trajanju da se test na antitijela može koristiti kao argument za dobivanje svih prava. Nekoliko je razloga zbog koji je to izrazito bitno. Prvo je pitanje koliko bi država uštedjela ako ćemo gledati samo ekonomske pragmatično kada bi se pokazalo ono što je sigurno djelomično i točno da je određeni broj državnih i javnih službenika zaštićen antitijelima pa se sada bacaju novci na njegovo opetovanje testiranje umjesto da ima pravo kao u Švicarskoj dobiti COVID certifikat na 90 dana. Neću ni spominjati koliko bi to olakšalo život hrvatskih građana. Isto tako koliko znanosti ima, to je otvoreno pitanje. Čuje se o nepovjerenju ljudi a u Švicarskoj vrijede jedna pravila, kod njih su testovi na antitijela dovoljni da se dobije COVID certifikat a u Hrvatskoj nam se govori da su testovi na antitijela potpuno irelevantni i da se ne mogu koristiti u stručne svrhe. Tko je tu lud? Koja zemlja ne zna svoj posao ili postoje različite COVID znanosti u različitim zemljama EU-a? To su pitanja na koja struka mora hitno odgovoriti. Pogotovo imajući u vidu ono što je rekao ministar zdravstva da ima izrazito visoku razinu antitijela zbog čega se neće cijepiti ponovno, što je uopće izrazito visoka antitijela za Hrvatsku? Za kraj ću se osvrnuti na nešto što je rekla Alemka Markotić a bilo je vrlo kontraverzno a ticalo se cijepljenja djece. Ona je tu među ostalim poručila da COVID svašta izvlači ali neke stvari stavlja u red, da se sada cjepivo ispituje na europskoj, američkoj i drugoj djeci a ne samo afričkoj i azijskoj. Ne ulazeći u to, postavit ću pitanje da li doista neke stvari COVID stavlja u red? HZJZ 6.12. je objavio do preporuke za dobrovoljno cijepljenje djece protiv COVID-19 i tamo je rekao da snažno preporučuje cijepljenje djece koja pripadaju skupini djece dugotrajnije smještene u različitim oblicima kolektivnog smještaja s noćenjem. Prevedeno, djeca u dom. Što znači snažno preporuča? Na koji način će se ta preporuka uzeti u obzir? Znači li to doista da će se cjepivom od 5 do 11 godina prvo cijepiti djeca u domu? Tko će o tome odlučiti i imaju li ona jednaka prava na izbor kao i sva ostala djeca koja će se ipak budimo realni, cijepiti u vrlo malom broju? Tko će preuzeti odgovornost za to jer moramo biti svjesni da cijepljenje djece bez obzira što o njemu misli, doista otvara brojna etička pitanja a nećemo valjda dozvoliti da se kao i studentima oni koji će biti prvi na udaru ili u nepovoljnijem položaju, budu upravo djeca u domovima. Pred mojim očima u ovo krizno vrijeme, urušila se demokracija i ljudska prava kakve smo poznavali. Baš zato izađite svi na referendum da se konačno [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] vrate oni temelji demokracije na kojima smo izgradili društvo.
Hvala. Idemo na treću raspravu, kolegica Puljak u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, izvolite. Idemo sada na 6. raspravu, Klub zastupnika Domovinskog pokreta, poštovani kolega Bartulica. Izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče, poštovani kolegice i kolege. Svi znamo da je pred nama kao zastupnicima koji imaju povjerenje hrvatskog naroda nalazi jedna velika i važna odluka ove srijede. Ona će imati posljedice ne samo na zaštitu pučanstva od zaraznih bolesti, već na cjelokupno hrvatsko društvo i njegovo životno tkivo, na način života naših obitelji, privredu, školovanje, korištenje medicinskih, pravosudnih i drugih državnih usluga. Nalazimo se pred povijesnom odlukom po kojoj će nas hrvatski narod pamtiti ili kao svoje zastupnike ili kao zastupnike nekih, rekao bih, tuđih interesa. Ovdje ću podsjetiti nešto što hrvatska javnost mora znati. EU komisija je naručila 4,6 milijardi doza cjepiva za cijelu EU do 2023. g. Dakle nije iznenađenje kad se gleda taj, tu količinu, zašto se toliko govori o cijepljenju djece. Dakle, motivacija proizvođača je prilično jasna. No, nije jasno zašto država provodi ovako masovnu kampanju nagovaranje, pa i ucjenjivanje tim cjepivom bez da ljudima otvoreno kaže da sudjeluju u zapravo velikom eksperimentu to je još u fazi eksperimenta. Ono što je nedavno dr. Markotić izjavila oko toga eksperimenta da zapravo je dobro da sad se ne provodi samo na siromašnu djecu u Aziji, u Africi, nego i na našu djecu od Amerike do Europe sigurno neće umiriti, sigurno neće roditelje umiriti. To je zapravo jedna zastrašujuća izjava koja je prošla rekao bih ispod radara, ali mnogi roditelji mi se javljaju kao nikad prije nisam imao toliko poziva. I uzeo sam si vremena ovih dana razgovarati sa brojnim građanima. Dakle, oni su svjesni da bez nepristranog i detaljnog informiranja ne mogu donijeti kvalitetne odluke. Također na otvoren način sam dopustio da ljudi mi priđe, priđu na Trgu sv. Marka, to su ljudi bili različitih struka, liječnici, medicinari, inženjeri, profesori, drugih zanimanja, bilo je tu i akademika koji su izrazili svoju zabrinutost. Imaju pravo biti zabrinuti kad gledamo na koju, na koji način se cenzurira drugačija mišljenja na društvenim mrežama. Dakle, imamo nešto što se zove faktograf, tu su rekao bi opskurni ljudi, nepoznati široj javnosti koji kao jedna vrsta internetske policije odlučuju što se može i smije čitati na društvenim mrežama i što ne. Odakle njima takve moći i koja je opasnost da se ta moć zloupotrijebi, ja bi rekao velika. Onda idemo na studente, mnogi su mi se javili da javnost zna jedna velika anketa na razini sveučilišta u Zagrebu je nedavno provedena, 16.000 studenata je sudjelovalo. Preko 63% dakle naših studenata je protiv, protiv uvođenja Covid potvrda. Zašto? Jer su protiv diskriminacije, segregacije, neomogućeno im je da normalno studiraju, moraju plaćati testiranje i slično, rekli su mi da dekani selektivno donose odluke kao da su epidemiolozi iako to nisu. I studenti izričito su protiv, izražavaju svoje stavove i opet nikom ništa. Dakle, ili ćemo slušati vlastite birače, vlastiti narod i njima služiti ili nekom drugome. Dakle, rekao sam i ponovit ću. 100 milijardi EUR-a će se uložiti u cjepiva, dakle 4,6 milijardi ponavljam 4,6 milijardi doza to je otprilike 10 doza za svakog stanovnika EU. Pa mislim da je prilično jasno i kako se ova pandemija može zloupotrijebiti za razne interese. Nekome je velika nevolja svima nama, a nekome može biti velika prilika i Domovinski pokret neće šutjeti [[Upadica: Hvala vam.]] o tome. Hvala.
Dobro jutro poštovane kolegice jer kolega nema pa ćemo krenuti s radom. Prva je na redu danas poštovana kolegica Vesna Vučemilović u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče HS-a, kolegice i kolege zastupnici. Primičemo se kraju rada Sabora za ovu godinu. U prvoj polovici 2021. imali smo optimizam zbog cjepiva, gužve kad je krenula prva distribucija, otimanje za spasonosni pripravak između EU članica, svađe oko cijepljenja preko reda. Došao je kraj godine, a optimizma više nema. Dokazano je da cjepivo ne štiti u onoj mjeri u kojoj nam je najavljeno. Oni koji su se cijepili odmah na početku sad svakih nekoliko mjeseci trebaju docjepljivanje, a mnogi se ni ne žele cijepiti. Druga je pandemijska godina iza nas, trajnog rješenja nema na vidiku. Starije osobe već 2 godine ne provode vrijeme sa svojim voljenima koliko bi trebali, ljudi puno manje putuju i druže se. Nakon 2 godine pandemije ljudi više ne mogu slobodno bez ograničenja ući u poštu ili po dokumente u tijela javne uprave, a znamo da u Hrvatskoj uvijek fali jedan papir i stalno se mora hodočastiti po tim uredima. Nije sve ovo hrvatski specifikum, tako je svugdje, ponegdje i gore, ali to je stanje stvari od kojega ne treba bježati. Ono što jest naš specifikum, to je da odgovornost za sve ovo Vlada ne preuzima na sebe nego traži i iskorištava korisne idiote iz raznih društvenih sfera, uključujući politiku, da se posipaju pepelom i preuzimaju na sebe odgovornost s vladajućih. Jesu li vladajući željeli uključiti opoziciju u upravljanje ovom pandemijom? Nisu. Da jesu, imali bismo proglašeno izvanredno stanje i donosili bismo odluke dvotrećinskom većinom. Jesu li vladajući na neki neformalniji način uključili opozicijske zastupnike u upravljanje odgovorom na pandemiju? Nisu. Da jesu, imali bismo redovno sastanke i oporba bi makar savjetodavno sudjelovala. Jesu li glavni članovi Stožera redom članovi i podupiratelji vladajuće stranke? Jesu. Jesu li lokalni stožeraši koji nas već dvije godine izvještavaju o stanju s koronavirusom u pojedinim dijelovima države, također, u najvećoj mjeri članovi HDZ-a, stranke koja drži najveći broj jedinice lokalne i regionalne samouprave? Jesu. Je li premijer prije godinu i pol dana izjavio da je njegova Vlada pobijedila Covid-19? jest. Niti u jednom trenutku, dakle nije ostavljeno prostora sumnji da bilo tko drugi, osim HDZ-a upravlja krizom. Pohvalili su se pobjedom nad virusom, pohvalili su se da su osigurali dovoljno cjepiva, pohvalili su se dobrom turističkom sezonom, ali kad je riječ o broju umrlih, nemaju se čime pohvaliti i onda zato pokušavaju okriviti opoziciju koju ni u jednom trenutku nisu poželjeli uključiti. Sad od nas traže da se ponašamo kao prodajni predstavnici farmaceutskih kompanija. Gospodo vladajući, nije vas zanimalo ništa što imamo za reći o ovoj krizi i načinu kako se njome upravlja. Nije vas zanimalo što brine naše birače, ljudi koji su nas u jeku pandemije birali u ovaj Visoki dom, jednako kao što su vaši birali vas. Nije vas bilo briga za naše političko mišljenje, a tražite od nas da dajemo medicinsko ili farmaceutsko mišljenje. Aplaudirate onima koji urlaju sa saborske govornice da se ljudi cijepe. Ja to neću raditi. Neću ni na koga apelirati, u vaše ime, niti se posipati pepelom za vaše pogreške i u ime Kluba Hrvatskih suverenista naglašavam, u ime kluba, ovdje ću reći samo jedno. Nije na meni ni na bilo kome ovdje u ovom Visokom domu da prodajemo farmaceutske pripravke. Nije na nama da ne znajući kakvoga su pojedini ljudi zdravlja, neselektivno preporučujemo da rade sa svojim zdravljem bilo što osim onoga što im njihov liječnik preporuči. Briga o osobnom zdravlju je na pojedincu i njegovom liječniku. Ali, briga o zdravlju društva ipak je na nama koje su ljudi birali da ih predstavljaju. I zato moram konstatirati da sam zgrožena podjelama koje namećete, diskriminacijom na temelju neznanstvenih činjenica i toksičnom atmosferom koju stvarate u društvu. Podijeli pa vladaj, to je vaš slogan. Ali ovaj puta vam veće proći.
Idemo sada na 7 raspravu, Klub zastupnika SDP-a, poštovani kolega Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče ja se nadam da ću vas i ja motivirati, inspirirati na neki stih Hladnog piva kada završim svoju raspravu. Dakle, RH je prilikom pristupanja EU formirala dvije nove institucije, jedna je Povjerenstvo za sukob interesa, a druga je povjerenik za informiranje kako bi se povećala transparentnost rada državnih tijela i kao jedna antikorupcijska mjera. Povjerenstvo za sukob interesa, danas ćemo raspravljati o zakonu uputilo je državnom odvjetništvu prijedlog da podnese zahtjev za zaštitu zakonitosti Vrhovnom sudu zbog odluke Visokog upravnog suda o Članku 6., načelima djelovanja. Državno odvjetništvo to nije napravilo. To je njihova procjena, samo bilježimo da je stalo nasuprot Povjerenstvu za odlučivanje o sukobu interesa, a u korist političara, a u ovom slučaju najviše u korist vlade. U drugom slučaju povjerenik za informiranje donio je odluku po kojom su tajni krediti Hrvatske banke za obnovu i razvoj javni, da se ta informacija treba objaviti. Na to se uprava HBOR-a žalila i Visoki upravni sud je potvrdio odluku povjerenika i tajni ugovori su trebali postati javni. Na to je uprava HBOR-a uputila državnom odvjetništvu zahtjev za zaštitu zakonitosti, ovog puta je Državno odvjetništvo ponovo stalo protiv institucije koja se bori protiv korupcije, dakle protiv povjerenika i uputila je Vrhovnom sudu zahtjev za reviziju takve odluke, međutim Vrhovni sud je ovaj put stao na stranu povjerenika za informiranje, protiv HBOR-a i protiv DORH-a, a za građane i za povjerenika za informiranje i donio presudu o tome da se to treba objaviti. I da je na tome ostalo sve bi bilo u redu. No, međutim Državno odvjetništvo ustrajno i trajno podnosi zahtjeve za zaštitu zakonitosti bez obzira šta je Vrhovni sud već presudio u istom slučaju. Kada bi to neki, neka njihova suprotna strana u sudnici radila oni bi vjerojatno protestirali zbog opstrukcije, opstruiranja suda. No, međutim ovdje Državno odvjetništvo dakle uporno ide u bitke za koje zna da će izgubiti jer je sud to već presudio. Osim što troše novce hrvatskih poreznih obveznika, osim što ne rade svoj posao nego iz potpuno nepoznatog ili možda poznatog razloga sudjeluju u udruženom zločinačkom pothvatu sa upravom HBOR-a u opstrukciji pravosuđa i opstrukciji transparentnosti onda nam je potpuno jasno kako je moguće da se događaju propusti kao što je to bilo recimo u slučaju Žalac. Zato šta ne rade svoj posao, a kada ga i rade, rade ga krivo. Poštovane dame i gospodo Državno odvjetništvo ima 2 odjela, jedan je građanski, a drugi je kazneni. Ovo što radi građanski odjel zaslužuje pažnju kaznenog odjela. Da ovi s druge strane hodnika pogledaju zašto to oni rade, a ovo što se događa sa 16 zahtjeva za reviziju iako je sud već presudio protiv građana, protiv povjerenika za informiranje i protiv antikorupcijskih institucija što je već obrazac rada državnog odvjetništva zahtjeva jedan skroman politički poziv. Ako smo radi slučaja Žalac pozvali državnu odvjetnicu da podnese ostavku onda je radi slučaja HBOR možemo samo pozvati da sama sebe uhapsi. Zahvaljujem.
Kolega Bauk, vama neću citirati stihove, vas ću kazniti za vas najstrašnijom kaznom, morat ćete mi platiti kavu. Sada ćemo poslušati četvrtu raspravu u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, poštovana kolegica Ivana Kekin, izvolite.
Dakle, prošlo je jedva tri tjedna od afere Softver, internacionalne blamaže u kojoj je glavnu ulogu odigrala premijerova miljenica Gabrijela Žalac koja se pomamila za EU novcem pa unatoč tome što su USKOK i DORH odlučili zažmiriti na oba oka, završila u Remetincu skupa sa svojim dobrim prijateljem gospodinom Tomislavom Petricem, ravnateljem SAFU-a i također kadrom premijera Plenkovića. Prošlo je dakle jedva tri tjedna i evo već ovaj vikend dolaze vijest kako je još jedan bivši ministar novog HDZ-a gospodin Tolušić, također pod istragom OLAF-a radi potencijalnim malverzacija novcem iz EU fondova. Bivši ministar Tolušić je smijenjen nakon što nikako nije znatiželjnim novinarima uspijevao objasniti podrijetlo svoje pozamašne imovine, poznat je kao Hrvat s najvećim roštiljem u Hrvatskoj, no također i po tome da je sam sastavljao pravilnik natječaja za dodjelu EU sredstava na koji se po odlasku iz politike javio i na ničije iznenađenje ga i dobio. No baš na taj dan na koji smo saznali da je bivši Plenkovićev ministar Tolušić pod istragom OLAF-a, stigla je vijest da je protiv bivšeg Plenkovićevog ministra Kušćevića, konačno podignuta optužnica kojom ga se tereti za malverzacije sa zemljištem dok je bio načelnik općine Nerežišća na Braču te za sprječavanje dokazivanja. Naime, u nizu afera koje su izazvale duboko zgražanje javnosti, Plenkovićev ministar Kuščević poznat je po tome da drži sliku ustaškog poglavnika na kaminu i pritom tvrdi da je na slici njegov djed ili pradjed, nije siguran, osumnjičen je da je kao načelnik općine Nerežiššća, da se nezakonito domogao silnih milijunskih iznosa. Prema tadašnjim medijskim navodima, Kuščević se tog novca domogao malverzacijama sa zemljištima, izmjenama prostornog plana, stečajem i preprodajom poslovnih prostora. No dakako, ovo je ponavljamo, samo presjek najatraktivnijih afera novog HDZ-a unatrag tri tjedna. Čini se da bi ovakva impresivna freska kriminala i lopovluka u samom vrhu vlasti morala uzdrmati i posramiti i najveće debelokošce no to ipak nije slučaj. Sam predsjednik Sabora, gospodin Jandroković za kojeg još doduše nismo ustanovili da li je riječ o starom ili novom HDZ-ocu, jučer je nakon donošenja tradicionalnog Betlehemskog svjetla u katedralu, mrtav-hladan izjavio da se ljudi u Hrvatskoj progone samo zato što su HDZ-ovci. Nedostajala je samo usporedba sa progon ranih kršćana pa da se svi skupa kolektivno utopimo u susramlju koje nas je obuzelo. Također, sam je premijer neki dan na pitanja o ministru Tolušiću objasnio da nema brige jer se njemu odmah pale lampice kada je nešto sumnjivo, zadnja je premijerova izjava na tragu one iz siječnja ove godine, kada nam je također slavodobitno objasnio kako on ima fantastičan radar za kadar. Dapače, premijer ima tako dobar radar za kadar da ne voli niti čuti usporedbe sa starim HDZ-om koji je kao što znamo, osuđen da je kriminalna organizacija. Nema toga kod našeg premijera jer radar za kadar ne griješi, osim u slučaju Martine Dalić, bivše Plenkovićeve ministrice smijenjene zbog afere Hotmail i donošenja lex Agrokora. Radar za kadar radi danonoćno, osim u slučaju bivšeg Plenkovićevog Gorana Marića koji nije uspijevao objasniti svoju imovinu, kao što istu nije uspijevao objasniti niti bivši Plenkovićev ministar Kujundžić koji je promaknuo Plenkovićevim radarima baš kao i bivši ministar Krstičević. Radari su zakazali u slučaju bivpeg Plenkovićevog ministra Barišića koji je bio pod skandaloznim optužbama za plagijat a nisu najbolje radili ni kad se govorilo o upletenosti još uvijek aktualnog ministra Čorića u aferu Krš Pađene. Kad osvijestimo činjenicu da sam ovdje nabrojala samo najviše ministarske funkcije i da se nisam ni dotakla svih onih drugih, Žinića, Rimac, Babića, Tušeka itd., nemoguće je ne postaviti si pitanje da li je radar za kadar premijera Plenkovića u potpunosti neispravan ili je radar za kadar upravo tako kalibriran? Da li se radi o upravo nevjerojatnom nizu nesretnih okolnosti koju su premijera zadesile ili upravo o autentičnoj i kadrovskoj politici koju baš premijer vodi? Jer vidite, rada za kadar kontinuirano bira korumpirane kadrove a premijer Plenković se kontinuirano bori protiv korupcije. Perpetuum mobile u režiji starog, novog i najnovijeg HDZ-a jasno svjedoči o tome da doista nije preporučljivo hrvatsku političku korupciju i HDZ promatrati kao odvojene fenomene. Jedino pitanje koje preostaje i nama i premijeru jest: Tko je slijedeći?
Ništa, idemo mi dalje. Završili smo sa slobodnim govorima, pa krećemo s dnevnim redom kako je najavljeno. - Konačni prijedlog Zakona o sprječavanju sukoba interesa, drugo čitanje, P.Z. br. 225. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava i čl. 172. u vezi s čl. 190. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za ustav, Poslovnik i politički sustav. Prije nego što dam riječ poštovanom ministru pravosuđa i uprave Ivanu Malenici da dodatno obrazloži navedeni prijedlog zakona, imamo nekoliko zahtjeva za stankom. Prva na redu je kolegica Peović, izvolite.
Zahvaljujem. Tražim stanku u ime Kluba HSS-a i RF u trajanju od 10 minuta da se konzultiramo o ovom zakonu za koji smatramo da je nedovoljno elaboriran u onom segmentu znači u kojem on treba biti elaboriran, a to je da sprječava sukob interesa. Što ćemo mi sada kolegice i kolege pričati o aferi Žalac kad je ona već procesuirana, hajmo pričati o onom što se zbiva sada, upravo sada. Znači imamo situaciju, šta, krenimo recimo od softvera, pa imali smo situaciju sa nizom softverskih afera. Nenad Bakić je davao ponudu, veliki filantrop inače i poduzetnik je davao ponudu gdje su mediji pisali o točno u milimetrima raspisanom natječaju o njegovim mikrobit pločicama koje su izdilane svim školama pod, pod patronatom ministrice Divjak, pa nikom ništa, ali imamo mi toga i sada. Mislim što govoriti dalje o nekim situacijama, ne znam, Zulima u Segetu u mom kraju, pa svi znaju da je davao čokolade, da je davao novce ljudima pred izbore, pa to je poznata stvar, mislim ljudi to pišu, novinari to pišu godinama. Ali mi sada upozoravamo na Ivana Rimca koji vrši pritisak za svojeg sina Matu Rimca u Svetoj Nedjelji, upozoravamo vas na zapisnike Svete Nedjelje gdje sam gradonačelnik upozorava da se brišu neke rečenice iz zapisnika zato što bi se to moglo shvatit ko korupcija i nikom ništa, nikom ništa. Znači ovaj zakon to neće riješiti jer nema nikakvog mehanizma za ispitivanje porijekla imovine. Mi bismo osim toga trebali donijeti Zakon o ispitivanju porijekla imovine da bismo zapravo došli do toga da se procesuiraju oni koji imaju nesrazmjer u imovini i njihovim prihodima, ali ništa od toga neće bit u ovom zakonu omogućeno. Ovo je jedan zakon koji samo maže oči proširivanjem znači tih dužnosnika i osoba koje, na kojima se ovaj zakon primjenjuje, ali nikom ništa od ovog zakona neće biti.
Stanka je odobrena. Kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Jutros smo na Odboru za ustav raspravljali o ovom zakonu i predsjednik odbora je razliku između prvog i drugog čitanja sveo u slijedeće riječi. Suštinski se ništa nije promijenilo i to je upravo to, suštinski se ništa nije promijenilo. Ovo više nije Zakon o sprječavanju sukoba interesa, ovo je zakon kako ga je moj kolega Arsen Bauk nazvao Zakon o sprječavanju povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa. Povećali smo broj obveznika i to je dobro. Sada će se Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa baviti sa preko 7 tisuća dužnosnika. Međutim, što će povjerenstvo raditi? Skupljat će njihove imovinske kartice, na njih će gore na vrhu stavljati klasu, urudžbeni broj i to je to. Međutim, suštinskog rada povjerenstva nakon što ovaj zakon u ovom obliku bude usvojen više neće biti. Mi ako zakon usvojimo na način kako ga HDZ predlaže više se u Hrvatskoj ne borimo protiv korupcije. Zakon u ovom obliku širom otvara vrata svakom dužnosniku, svakom političaru da bez nadzora i bez kontrole radi što hoće i u duhu one Plenkovićeve mogu što hoću, vladajući će se ponašati i u buduće moći će sklapati razno razne ugovore, moći će zaključivati poslove kojima će honorirati sebe i sebi bliske, a jedino na što će morati paziti je da ne zadru u europske fondove jer tamo stoji OLAF. Poštovane kolegice i kolege [[Upadica: Hvala vam]] borba protiv korupcije [[Upadica: Hvala kolega Grbin]] ne može počivati na europskim tijelima [[Upadica: Kolega Grbin, hvala vam]] a mi to sada činimo. Kaznite me slobodno.
Pa što bi vas kažnjavao, moram vas upozoriti jer vam je isteklo vrijeme. Pa nije meni do kažnjavanja nego mi je do održavanja reda. …/Smijeh/…. Jeste li čuli? Dobro da nema Marasa, ne znam kak ste s tom kaznom prošli? Idemo dalje, sada je na redu kolegica Selak Raspudić, izvolite.
Tražim stanku u ime Kluba Mosta da upozorim da je premijer u zadnje vrijeme, a mogu reći i opravdano vrlo nervozan. Toliko je nervozan kada mu se postavi pitanje o uhićenju još jednog njegovog bivšeg ministra da više čak ne želi o tome niti razgovarati, pa nas upućuje na institucije koje ne rade svoj posao da s njima malo popričamo o sukobu interesa i djelovanju njegovih, od njega izabranih i postavljenih bivših ministara. Sukob interesa je jedan izrazito širok pojam koji pokriva mnogo toga što se u Hrvatskoj nažalost ne problematizira i uzima zdravo za gotovo. Recimo za mene je sukob interesa kada jedan premijer misli da smije zvati određene doktore šefove nekih klinika da bi u njih pozivao oporbene zastupnike da se prešetavaju što je etički sramotno po odjelima intenzivne skrbi. Premijer koji misli da telefonski može utjecati na rad bolnica je premijer koji koristi svoju moć i utjecaj u svrhe koje ne bi smio i to je nešto što je u našem društvu nažalost postalo samo razumljivo. Malo je toga što se i dalje problematizira. Neki od onih koji su to radili i to dosta uspješno upravo su bili Povjerenstvo za sukob interesa. U jednoj uređenoj državi možda bi bilo suvišno, u našoj državi u kojoj niti jedna institucija nije radila svoj posao upravo je ono postalo presudno za prokazivanje nemoralnih radnji i trgovanja utjecajem naših političara. Ovim zakonskim prijedlogom to se povjerenstvo de facto gasi, ostaje mu uloga administrativnog upravljanja određenim imovinskim karticama i to je sve. Imamo premijera koje na pitanja neće odgovarati, pa nemamo više institucije koje ga zbog toga mogu prozivati. Mi to naravno nećemo podržati, ali mislimo da je ovime [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] poslana dovoljno jasna poruka ne samo Hrvatskoj [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] nego i europskoj javnosti koja nam se zbog toga smije.
Hvala. Idemo na daljnji zahtjev, to je kolega Bernardić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora. Tražimo stanku zato jer između prvog i drugog čitanja nisu se dogodile nikakve bitne izmjene ovog zakona niti odgovoreno na niti jedno suvislo pitanje. Gospodine ministre ovaj prijedlog zakona nema podršku ni europskog GRECO-a ni svjetskog OECD-a, dakle ovaj prijedlog zakona je isključivo kozmetičke naravi, on je čisto mazanje očiju i vaš zadatak je da od ovog povjerenstva zapravo napravite jedno potpuno impotentno i nemoćno tijelo koje nažalost neće imati nikakve mogućnosti donositi odluke kada je u pitanju sukob interesa. Prvo, ignorirali ste preporuku GRECO-a da propišete kazne za nepoštene političare. Zašto ne želite kazne za nepoštene političare? Moje pitanje vama odmah. Drugo, niste u širem smislu definirali povezane osobe kao što je bila preporuka OECD-a poput prijateljskih i privatnih i financijskih interesa koji mogu negativno utjecati na dužnosnika, dakle to niste napravili, taj zakon nema to shvaćanje. Treća, najvažnija stvar koja onemogućava normalan rad povjerenstva je da to povjerenstvo ne može tražiti dokumentaciju od privatnih trgovačkih društava, dakle ono je već u startu onemogućeno u radu. To je još jedna stvar koju niste napravili u ovom zakonu. Dakle, očito vam je cilj povjerenstvo marginalizirati, gurnuti ga u stranu od njega napraviti povjerenstvo praktički bez zuba i bez utjecaja, potpuno jedno nemoćno tijelo i na taj način Vlada šalje vrlo jasnu poruku da borba protiv korupcije i sukoba interesa nije vaš prioritet, ali to ni ne čudi s obzirom da vas potresaju svaki dan korupcijske afere i s obzirom da ste u sljedećoj godini odvojili tek bijednih 16.000 kuna za borbu protiv korupcije.
Stanka je odobrena. Kolega Škoro, izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedniče HS-a. Poštovane kolegice i kolege. Tražim stanku u ime kluba Hrvatskih suverenista u trajanju od 10 minuta kako bi se dodatno konzultirali i na neki način svekolikoj javnosti rekli da se ustvari radi o jednom zakonu koji je negacija svega ostaloga što mi imamo. Da, i kao što su kolege rekla i kolegice, problem u Hrvatskoj je korupcija, je klijentelizam, je kriminal, a s druge pak strane dojam je da se po tom pitanju ne djeluje dovoljno. Dojam je da postoje povlašteni, znamo svi i vidimo da sudski procesi predugo traju, znamo svi i vidimo da tijekom istražnih radnji i postupaka nam cure informacije, znamo svi i vidimo da oni koji su trebali biti na neki način privedeni licu pravde znaju ranije za svoja uhićenja pa napuštaju zemlju. I dojma smo u klubu Hrvatskih suverenista da je ovo sve skupa u stvari za mnoge, posebice za nas u oporbi jedna slamka za koju se mi sada hvatamo jer sve ono što ne mogu napraviti institucije koje su zadužene da pomognu u borbi protiv korupcije, da pomognu u borbi protiv kriminala sad će to učiniti jedan predsjednik i četiri člana na osnovu zakona u kojemu se u prva četiri članka regulira tko su obveznici tog zakona, a nakon toga sve poslije je na neki način negacija onoga što bi trebalo tako povjerenstvo raditi. Ja ću u svom govoru u ime kluba više pojasniti što mislim po tom pitanju, ali evo u ovom dijelu bi samo rekao da je to jedan loš zakon, loš pokušaj koji ne možemo podržati.
Stanka je odobrena. Kolega Katičić, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege saborski zastupnice. Pa i ja u ime kluba HDZ-a zatražujem, potražujem stanku u trajanju od 10 minuta kako bi mi dodatno proučili i sadašnja rješenja koja predmetni tekst Zakona o sprečavanju sukoba interesa uvodi u naš pravni sustav. Iz dosadašnje komunikacije pa i sada pa i tijekom odbora na kojima je predmetni zakon bio na temi jasno se nameće zaključak i provlači teza da se predmetnim zakonom želi eutanazirati odnosno obezvrijediti ili pasivizirati sadašnje povjerenstvo. Mislim da to nije točno, pri tome se spominju odredbe članka dosadašnjeg 5 postojećeg zakona, a činjenica je da je istovjetni tekst do sad se samo jedna riječ izmijenjena u tom tekstu transponirana u predmetni zakon i sada je postala čl. 6. predmetnog zakona. Nažalost ne spominju se i neke dobre stvari koje se u ovom predmetnom zakonu uvode, to je prije svega od postupka šireg broja dužnosnika koji će biti obuhvaćeni predmetnim zakonom do do jasnijeg i nedvojbenog, a što u javnosti izazivalo određene prijepore postupka prilikom traženja izuzeća. Podsjećam ovdje sve kolege pravnike da u svakom zakonu postoje odredbe o izuzeću. U konkretnom slučaju preuzete su obveze iz Zakona o upravnom postupku što znači da će se o tom dijelu odlučivati onako na zakonit način, a ne primjenom nekih načela. A kao što je poznato u pravnoj praksi načela služe kao jedna od pomoćnih sredstva za primjenu konkretne odredbe zakona. Hvala vam.
Sada je na redu kolegica Raukar Gamulin. Izvolite.
Tražim stanku u ime Kluba zeleno-lijevog bloka zato da bismo hrvatsku javnost još jednom upozorili da ovaj zakon koji je pred nama u drugom čitanju, Zakon o sprječavanju sukoba interesa jest jedan zakon koji će zapravo osnažiti korupciju u Hrvatskoj. Gospodine ministre vi u zadnje vrijeme obmanjujete javnost time što tvrdite da se preporuka GRECO-a u potpunosti poštivaju u ovom prijedlogu zakona. To naprosto nije istina jer je vrlo jasno GRECO dao preporuku da se osnaže načela, načela znači poštenja, transparentnosti, dostojanstvenog obavljanja dužnosti, da se osnaže mogućnošću sankcioniranja. I to jest istina i to jest činjenica. Propuštajući mogućnost sankcioniranja, kršenja kad su u pitanju kršenja načela vi zapravo omogućujete i propagirate nečasno, nedostojanstveno i netransparentno djelovanje dužnosnika u RH. I to je činjenica. Isto taklo propustili ste obavijestiti hrvatsku javnost o zadnjim preporukama GRCO-a, niste ih preveli, niste ih objavili. Zašto? To je moje pitanje. Zašto to niste učinili? Cijela rasprava koja je vođena nakon, u prvom čitanju u ovom saboru ni jedna primjedba nije usvojena. Niti preporuka nije osvojena, usvojena, tekst zakona u drugom čitanju je ostao isti. Prema tome, svu odgovornost za ovakav zakon će ipak snositi isključivo i jedino HDZ. Hvala.
Stanka je odobrena. Sada je na redu kolegica Orešković, izvolite.
Hvala predsjedavatelju. Tražim stanku u ime Kluba stranke Centar i stranke GLAS-a u trajanju od 10 minuta radi dodatnih konzultacija. Naime, nesporno je da HDZ ovog trena ima vlast u državi. Nesporno je da ima i dovoljan broj poslušnih ruku ovdje u Hrvatskom saboru, ljudi kojima nije stalo do dobrobiti Hrvatske države i hrvatskih građana niti razmišljaju o šteti koju nanose izglasavanjem ovako loših zakona. HDZ nema legitimitet za raspravljanje, a kamoli usvajanje Zakona o sprječavanju sukoba interesa ili bilo kojeg drugog antikorupcijskog zakona ili bilo kojeg zakona kojima se zadire u sustav pravosuđa. Sama činjenica da nam politička stranka koja je pravomoćno osuđena za korupciju kroji antikorupcijsku politiku pokazuje koliko je država trula, koliko je srušena. Sve ono za što se Hrvatska izborila u ratu vi HDZ-ovci uništili ste i opljačkali u razdoblju mira. A koliko je antikorupcijska politika važna i prevencija pokazuju primjeri svih koruptivnih ministara Andreja Plenkovića zbog kojih se sada srami RH pred čitavom Europom. Donošenjem Zakona o sprječavanju sukoba interesa ovako na silu uz protivljenje domaće i međunarodne stručne javnosti, uz protivljenje kompletne oporbe, uz odbijanje svih sugestija, prijedloga i amandmana pokazuje i dokazuje da je HDZ bila i ostala stranka koruptivnih, opasnih namjera. Hvala.
Imamo povredu Poslovnika, kolega Piletić izvolite.
Poštovani predsjedniče Članak 238., zastupnica Orešković vrijeđa zastupnike HDZ-a, a ujedno sama bila je ta koja je kršila Zakon o sprječavanju sukoba interesa. Jasno piše u zakonu da predsjednik povjerenstva se ne može baviti politikom. Upravo je ona učinila svoju ulogu predsjednice dominantno politički istaknutom, kasnije se okušala na predsjedničkim izborima hvala Bogu [[Upadica: Hvala vam.]] samo 2%.
Kolega Piletić, apsolutno da je kolegica Orešković vrijeđala, vi ste dobili priliku odgovoriti kroz ovu povredu Poslovnika, ali to ste učinili u formi replike, pa dobivate opomenu. Kolega Bačić, isto tako povreda Poslovnika.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolegica Orešković je povrijedila Članak 238. Poslovnika vrijeđa i omalovažava članove i zastupnike HDZ-a. Prije nego što na ovakav način govori o HDZ-u radi vlastitog kredibiliteta i vjerodostojnosti da objasni hrvatskoj javnosti kako i na koji način je onda između 2 i pol tisuće odvjetničkih društava u Hrvatskoj bez javnog natječaja, bez ičega došla do posla sa JANAF-om. Nek to najprije objasni pa onda nek [[Upadica: Kolega…]] drugima drži … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Kolega, kolega Bačić, jasno je da je i ovo bila replika pa dobivate opomenu. Kolegice Selak Raspudić, izvolite.
Članak, da, Članak 228., ali ide zapravo vama uvaženi predsjedavajući. Kolega Bačić je mirno govorio 30 sekundi plus 6 duže svoju repliku i na kraju ste ga zaustavili. Kada je na djelu zakon, kad vam gori pod petama kao što je Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti meni ste dodijelili unutar jedne povrede Poslovnika 2 opomene i oduzeli riječ do kraja rasprave. Molim vas da ujednačite svoje kriterije prema svim saborskim zastupnicama i zloupotrebljavate svoju funkciju kao što opetovano činite. Ovo je eklatantan [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] primjer dvostrukih kriterija.
Hvala lijep i vama sam isto sada pustio da govorite do kraja, a da vas podsjetim jer vrlo često manipulirate ja sam tada puštao i druge zastupnike da govore 30 sekundi i onda sam nakon nekog vremena rekao e sad više nećemo jer se zloupotrebljava povreda Poslovnika i počet ću vas opominjati već tijekom vašeg govora i vas sam opomenuo vjerojatno 5-6 puta, vi ste svjesno ušli u to, ne znam koji su bili vaši razlozi, ali evo to je tako. Je, je, to je bilo tako a osim toga sad je bila jedna evidentna razlika zastupnica Orešković je zaista vrijeđala i ona je bila na rubu onoga govora koji je teško prihvatljiv, tako da dobili su opomenu i kolega Piletić i kolega Bačić, a i vama ću dati opomenu isto tako.Sada je na redu kolega Bartulica, izvolite.
Zahvaljujem. Isto tražim stanku u ime Kluba Domovinskog pokreta. Više puta sam naglasio da u Hrvatskoj je prostor za zloupotrebu vlasti ogroman. Ovaj zakon sigurno neće ništa promijeniti. Volio bi misliti da nema tu cinizma, međutim vidimo da u ovim izmjenama zapravo ne postoji jedna ozbiljna namjera ni pokušaj da se stvari na pravi način promjene. Međutim, treba još jednom reći da imamo razne oblike sukoba interesa, ovdje se ne radi samo o dužnosnicima koji su ipak više pod lupom medija i više se i lakše se saznaje u javnosti neka kaznena djela koja nadam se da će se procesuirati. Međutim, imamo i druge oblike. Ja sam vam prošli put spomenuo ovu pojavu da javna poduzeća neka koja gotovo imaju monopolski položaj u Hrvatskoj kupuju veliki medijski prostor, a čelne osobe imenuje vlada u tim poduzećima. Dal je to oblik sukoba interesa u odgovoru niste me baš uvjerili da ste do kraja shvatili o čemu se radi, koji je problem. Imamo isto u ovoj pandemiji slučaj i pojavu novih zvijezda, znanstvenika, liječnika koji govore o mjerama i o načinu borbe protiv pandemije, ne govore niti objavljuju o svojim odnosima financijskim ili drugim sa farma industrijom. Drago mi je da je ministar Beroš se odmah složio sa mnom, dakle Domovinski pokret će pronaći način da se i to omogući, da javnost zna do kraja koji su to odnosi u pozadini jer to je sukob interesa kad se nešto skriva, a javnost bi trebala znati.
Hvala. Stanka je odobrena. Sada ćemo zaista napraviti stanku do 10,45 onda nastavljamo s izlaganjem ministra Malenice. STANKA U 10,31 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10:43 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom kao što sam i najavio. Sada će u ime predlagatelja govoriti poštovani ministar pravosuđa i uprave Ivan Malenica. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, poštovane zastupnice, poštovani zastupnici. Područje sprječavanja sukoba interesa važan je dio suzbijanja korupcije, prvenstveno zbog preventivnog karaktera Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa. Konačnim prijedlogom Zakona o sprječavanju sukoba interesa pojam privatni interes definira se u skladu s preporukama OECD-a kao imovinska i neimovinska korist obveznika i povezanih osoba, uz to propisuje se i da će predsjednik i svi članovi povjerenstva biti pravne struke. Također predlaže se da zakon na snagu stupi prvi dan nakon objave u Narodnim novinama. Novim Zakonom o sprječavanju sukoba interesa znatno se proširuje krug obveznika zakona i nadležnost samoga povjerenstva. Obveznici ovoga zakona između ostalog postaju i predsjednici i članovi trgovačkih društava u kojima je RH većinski vlasnik, ali i onima koji je osnivač trgovačko društvo u većinskom vlasništvu RH. Predsjednici i članovi uprava trgovačkih društava kojima su osnivači općine gradovi, županije, ali i onima kojima je osnivač trgovačko društvo u vlasništvu općina, gradova i županije. Također novim obveznicima postaju i predsjednik i članovi uprave FINA-e, HBOR-a, HAMAG-BICRO-a, ravnatelj Fonda za obnovu Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije, Zagrebačke županije, ravnatelj HAVC-a, glavni ravnatelj HRT-a, predsjednik Vijeća HAKOM-a, ravnatelji lučkih uprava, ravnatelji nacionalnih parkova, ravnatelji županijskih uprava za ceste, ravnatelja ustanova u zdravstvu i niz drugih novih obveznika. Dakle, samim širenjem kruga obveznika šire se nadležnosti povjerenstva na javnoj dužnosti u kojima je detektiran određeni korupcijski rizik dajući im pri tom kvalitetne instrumente za prevenciju i sankcioniranje sukoba interesa. Proširuje se definicija primanja obveznika na način da se propisuje da se novčanim primitkom smatra primitak po bilo kojoj osnovi, ne samo za obnašanje javne dužnosti. Definicija plaće dužnosnika ostaje nepromijenjena. Također se proširuje i definicija poslovnog odnosa gdje se uz postojeće kategorije dodaje još i kupoprodaja, zakup i najam. Također se propisuju i nove dužnosti obveznika to su uređenje privatnih odnosa radi preveniranja sukoba interesa u roku 60 dana od dana izbora ili imenovanja na javnu dužnost te deklariranje sukoba interesa odnosno zabrana sudjelovanja u odlučivanju. Kada je riječ o tom novom institutu deklariranja sukoba interesa obveznih zakona morat će deklarirati potencijali sukob interesa i otkloniti ga kako bi zaštitio javni interes i izuzeti se od donošenja odluke o situacijama koje bi mogle predstavljati sukob između privatnog odnosa i javnoga interesa. Također se uvode određene novine i što se tiče imovinskih kartica. Dakle, imovinske kartice podnosit će se jednom godišnje do 30. siječnja tekuće godine. Precizira se i dužnost obveznika da nakon 12 mjeseci od prestanka obnašanja dužnosti povjerenstvu podnese imovinsku karticu u roku od 15 dana. Također novim izmjenama zakona produljuje se odnosno ovim zakonom se produljuje i razdoblje hlađenje u kojem obveznici neće moći biti imenovani na upravljačkim funkcijama u tvrtkima s kojima je tijelo u kojem su radili bili u poslovnom odnosu ili nad njim vršili nadzor. Sam postupak pred povjerenstvom se i unapređuje. Postupak će obuhvaćati dva koraka, to je pokretanje postupka i odluka o postojanju odnosno ne postojanju sukoba interesa. Povjerenstvo će morati obavijestiti dužnosnika o postojanju prijave i zatražiti njegovo očitovanje u roku od 8 dana. U roku od 30 dana povjerenstvo će donijeti odluku o pokretanju ili ne pokretanju postupka, a u roku od 6 mjeseci će donijeti odluku u samom postupku. Na odluku povjerenstva moći će se pokrenuti upravni spor pred visokom upravnim sudom koji će donijeti odluku u roku od 90 dana. Važno je naglasiti da se ovim zakonom pooštravaju kazne za kršenje odredbi zakona. Povjerenstvo će od sada minimalnu kaznu moći izreći u iznosu od 4.000 kuna umjesto 2.000 kuna, maksimalna kazna i dalje je propisana u iznosu od 40.000 kuna. Novina je da će povjerenstvo moći izreći sankciju obvezniku koji ne dostavi tražene dokumente. Povjerenstvo će moći izreći administrativnu i novčanu kaznu vodeći se načelom razmjernosti. Tom odredbom ne samo da je uvažena preporuka GRECO-a već se poštuje jedno od temeljnih ustavih načela, a to je načelo razmjernosti. Povjerenstvo će moći izricati administrativne i novčane sankcije za povrede zakona koje se odnose na konkretne povrede i to za zabranjeno djelovanje dužnosnika, deklariranje sukoba interesa i nesudjelovanje u odlučivanju, obvezu podnošenja imovinske kartice, primanje darova protivno zakonu, naknade obveznika koje su protivne zakonu, obavljanje drugih poslova obveznika protivne zakonu, članstvo u upravnim tijelima i nadzornim odborima protivno zakonu, članstvo i udjeli obveznika u trgovačkim društvima i ograničenja poslovanja, očitovanje obveznika u slučaju nesklada odnosno ne srazmjera imovine. Kada govorimo o tzv. deklaratornim sankcijama za povredu općih načela one nikad nisu ni bile propisane ovim zakonom već je povjerenstvo preuzelo praksu bez pravnog utemeljenja u zakonu što su u konačnici nadležni sudovi utvrdili kao protupravno. Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici ovim zakonskim prijedlogom revidirane su odredbe koje nisu bile dovoljno precizne u ovom trenutno važećem zakonu, uređena su pravna pitanja koja nisu bila propisana te su otklonjeni nedostaci u zakonu koji je trenutno važeći. Vjerujem da ćemo u današnjoj se raspravi fokusirati na bit samoga zakona i pitanja unapređenja preventivnih mehanizama i instrumenata za sprječavanje sukoba interesa. Hvala na pažnji.
Ministre sada će ići replike, prva je na redu kolegica Nađ. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani ministre kad ste odbili zahtjev oporbe da se sankcioniraju kršenje načela iz Članka 6. u obrazloženju ste naveli između ostalog da povjerenstvo nije osnovano kako bi obnašalo ulogu etičkog tijela. Kao što znamo u Hrvatskoj ne postoji etički kodeks, jedinstveni etički kodeks nego postoje parcijalni kodeks sudačke etike, kodeks državnih odvjetnika i zamjenika državnih odvjetnika, pa čak ne postoji ni etički kodeks saborskih zastupnika na što GRCO opetovano upozorava i stalno nam dijeli zapravo šamare radi toga. Da li vi uopće mislite da treba i kada mislite da bi se moglo donijeti etički kodeks dužnosnika u RH kako bi zapravo [[Upadica: Hvala vam.]] popunili tu pravnu prazninu.
Hvala lijepa, uvažena zastupnice, pa ovo pitanje koje ste postavili dakle o njemu se raspravljalo i na prvom čitanju ovoga zakona i tada je i predsjednik Hrvatskog sabora istaknuo da će se donijeti i etički kodeks ili kodeks ponašanja za saborske zastupnike, a Ministarstvo pravosuđa i uprave radi i na izradi etičkog kodeksa odnosno kodeksa ponašanja za dužnosnike. Dakle, kodeksi ponašanja će bit doneseni, a također kroz odredbe ovoga zakona idemo i u tom smjeru da se kodeksi ponašanja odnosno etički kodeksi donesu i na nižim razinama. Dakle, da predstavnička tijela jedinica lokalne samouprave donesu etičke kodekse tako da i u tom dijelu aktivno radimo. Rekao sam dakle ministarstvo ima radnu skupinu koja priprema kodeks ponašanja tako da evo ubrzo će i to biti gotovo.
Druga replika, kolega Katičić.
Poštovani predsjedavajući, poštovani ministre, državne tajnice, kolegice i kolege, pa evo svjedoci smo opet i u raspravi da se nameće to pitanje načela, ali ja bi sada krenuo u jednom drugom smjeru koji se malo radi hrvatske javnosti čini mi se da je u ovom predmetnom zakonu pred, uključene sve recentne odluke svih sudskih tijela u RH koje se odreče na ovu problematiku. Pa baš zato zbog hrvatske javnosti i svih hrvatskih dužnosnika koje ponovo vas da pojasnite, da li su u predloženi tekst zakona implementirane odnosno involvirane sve odluke, sudske odluke od odluka Ustavnog suda, upravnih sudova odnosno i da li su u predmetni tekst uključene i sve preporuke nezavisnog europskog tijela GRECO-a koji je također, spomenut u ovom tekstu do sada. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Možda sam to propustio uvodno istaknuti, međutim, kod izrade ovoga Zakona, uzeto su u obzir sve preporuke i GRECO-a i izvješća iz vladavine prava, s obzirom da je ovaj Zakon i postupanje samog Povjerenstva bio predmet ispitivanja i provjere od strane GRECO-a i strane EU komisije kada se radi o, kada se pripremalo odnosno izrađivalo izvješće o vladavini prava. Dakle ovaj tekst zakona koji se nalazi danas ovdje pred vama, dakle uvažava sve preporuke GRECO-a, sve preporuke izvješća vladavine prava, a također, s obzirom da je zakon koji je trenutačno važeći, dakle pokazao određene, postojanje određenih pravnih praznina i nedostataka, dakle prilikom izrade ovog Zakona uzete su u obzir i praksa sudova u RH, prije svega Ustavnog suda, a također, i praksa upravnih sudova, odnosno Visokog upravnog suda RH. Hvala.
Kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče, uvaženi kolega. Uvaženi g. ministre. To što su sudovi donijeli određene odluke je u ovom trenutku irelevantno. Mi smo zakonodavno tijelo, mi donosimo zakon koji bi trebao određeno područje urediti na način na koji mi to kao zakonodavac želimo. Ako odluke sudova idu u smjeru koji ne ispunjava svrhu zakona, onda je naša obveza kao zakonodavca da zakon promijenimo i da osiguramo njegovo provođenje, a u ovom konkretnom slučaju i slušao sam pažljivo što ste govorili, više puta ste spomenuli preventivni karakter, preventivne mehanizme. Ali, dajte mi recite, kakav je to preventivni karakter i kakve su to preventivni mehanizmi sprječavanja korupcije kad vi Povjerenstvu za odlučivanje o sukobu interesa oduzimate njegovu najjaču, najsnažniju ovlast, a to je da se bori [[Upadica: Hvala vam.]] protiv stvarnog sukoba interesa. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Budući da smo iste struke pa znamo zapravo da su i sudske odluke izvor prava koje su sad zapravo i pretočene kroz ovaj tekst zakona. No, prije svega dakle ovaj Zakon se dakle zove Zakon o sprječavanju sukoba interesa, Povjerenstvo je dakle i preventivno tijelo koje zapravo treba prevenirati da dođe do sukoba interesa i u tom smjeru i tom smislu ovaj Zakon sadrži niz instrumenata koje Povjerenstvo može koristiti, a isto tako, na koji se i obveznici ovoga Zakona mogu pozvati da se izbjegne situacija da se izbjegne situacija da dođe do sukoba interesa. Prije svega, to je i deklariranje sukoba interesa, ali isto tako i komunikacija koju obveznik može imati prema Povjerenstvu u slučaju određenih nejasnoća za postupanje u konkretnim situacijama, tako da je Povjerenstvo i dalje ostaje važno i neovisno tijelo, jedan antikorupcijski mehanizam. Hvala.
Sada je na redu kolegica Peović, izvolite.
Zahvaljujem. Pa ministre, ovako nam malo automatski odgovarate svima, moram primijetiti, na gotovo isto pitanje pa možete li konkretno reći, na koji način se stvarno može prevenirati sukob interesa ovim Zakonom? Da li postoji bilo kakav mehanizam za koji stvarno možete reći da može utvrditi, odnosno da to Povjerenstvo može tražiti od Porezne uprave da utvrdi zašto dolazi do nesklada između imovine nekog dužnosnika i njegovih prihoda. Znači to je ono što nemamo od vas nikakav odgovor ovdje u ovom Zakonu. I drugo pitanje, ako imamo dužnosnike, a to smo vidjeli i u slučaju HERA-e, jedne povjerenice u HERA-i i u slučaju ravnatelja HRT-a gdje ljudi evidentno jesu u sukobu interesa i onda daju izjavu da su u sukobu interesa, da li je korektno da zakon sad jednostavno to regulira na način da možeš biti u sukobu interesa, ako to riješiš [[Upadica: Hvala vam.]] u roku od 60 dana nakon što si ... [[Govornik se ne razumije.]]
Izvolite odgovor.
Hvala uvažena zastupnice. Dakle kao što sam i spomenuo, dakle postoji niz preventivnih mehanizama koje ovaj Zakon poznaje. Dakle, prije svega, to je i deklariranje potencijalnog sukoba interesa, ali i mogućost da se obveznik ovog Zakona u slučaju sumnje, da ne bi došao u sukob interesa, može obratiti i samome Povjerenstvu, tako da Povjerenstvo kao preventivno tijelo zasigurno ima niz instrumenata kojima može spriječiti sukob interesa. Isto tako i obveznik dakle može se temeljem odredaba ovoga Zakona, obratiti samome Povjerenstvu. Tako da svakako će se ispuniti funkcija i uloga Povjerenstva, dakle da se prevenira, da se spriječi sukob interesa, a kada do njega dođe, postoje određene sankcije koje su ovim izmjenama Zakona i povećane. Hvala.
Kolegice Orešković, izvolite.
Hvala predsjedavatelju. Uvaženi ministre i ostali prisutni. Dakle zakon koji je trenutno na snazi usvojen je 2011. g. pod pritiskom EU i od tada je i sam Zakon i Povjerenstvo kao tijelo na udaru, na meti pokvarene, kvarne i koruptivne politike. Započelo je to prije nego što je uopće prvi saziv i stupio na dužnost 2012. g. kada je Josip Leko podnio prvu ustavnu tužbu protiv tzv. jakih ovlasti Povjerenstva pa je zatim taj institucionalni rad nastavljen i za vrijeme mog mandata putem Agencije za zaštitu osobnih podataka koja je tražila da se ono što je važno, makne iz javne objave imovinskih kartica, ali nitko do sada nije uspio napraviti takav atak i takav napad i takvo uništavanje jedne važne antikoruptivne institucije kao što ste to napravili vi sada. Ovdje nema nikakvih poboljšanja. Ovdje se ono što ste tehnički dodali ne može ni na koji način staviti u srazmjer s onim što ste iz Zakona maknuli, maknuli ste javnost rada Povjerenstva. To je [[Upadica: Hvala vam.]] bio do sada najjači alat i [[Upadica: Hvala lijepa.]] i snaga rada tog tijela.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Dakle kada govorimo o javnosti rada i novom konceptu odlučivanja samog Povjerenstva, moram istaknuti da je i sami članovi Povjerenstva koji su bili članovi radne skupine su se usuglasili s time da je ovakav prijedlog rada Povjerenstva i rekao bih, dvokorak u odlučivanju o sukobu interesa puno bolje rješenje i transparentnije, jasnije nego što je ono bilo do sada. Tako da ćemo sada i za dužnosnike, odnosno obveznike ovoga Zakona i za samo Povjerenstvo imati jednu kvalitetniju proceduru i jedan kvalitetniji postupak koje će Povjerenstvo u relativno kratkom roku, s obzirom da ga se obvezuje da donese odluku u tom roku, donositi odluke o postojanju ili ne postojanju sukoba interesa odnosno kršenju odredaba ovoga zakona, tako da u radnoj skupini u kojoj su bili članovi povjerenstva, dakle ovaj sadašnji koncept koji je predviđen ovim zakonom je jednoglasno usuglašen. Hvala.
Kolega Bauk, izvolite.
Zahvaljujem. Samo jedan mali komentar kad ste rekli da su sudske odluke izvor prava. U ovom slučaju su ušće prava, ali dobro nema veze. Dakle g. ministre, najprije ste uspjeli uć u sukob s Povjerenstvom za sukob interesa zbog ovoga zakona, onda ste uspjeli uć u sukob sa povjerenikom za informiranje zbog Zakona o pravu na pristup informacijama, pa ste uspjeli uć u sukob sa vrhovnim sudom zbog ovih mjerila. Ima li neko s kime niste uspjeli uć u sukob u zadnje? Mislim to bi za jednog ministra unutarnjih poslova bilo dobro da uđe u sukob s onima u svom resoru, ali baš za ministra pravosuđa ne. Moje pitanje glasi, jel dakle problem u neovisnim institucijama s kojima ulazite u sukob problem u vama il je problem u onome koji vam daje naloge i čiju politiku provodite? Zahvaljujem.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Dakle, imamo jedan kvalitetan zakonski prijedlog ovdje gdje povjerenstvo i dalje ostaje važno antikorupcijsko tijelo, jedan neovisni mehanizam. Dakle kroz niz izmjena i poboljšanja u ovom zakonu ćemo svakako doprinjeti tome da povjerenstvo kvalitetnije radi svoj posao, da sprječava i prevenira potencijalni sukob interesa, a kada i do njega i dođe i povredama ovog zakona da postoji, da ima na raspolaganju učinkovite alate odnosno sankcije koje mu daje ovaj zakon da može zapravo sankcionirati same obveznike. Tako da pred vama se ovdje nalazi jedan kvalitetan zakonski tekst i vjerujem da ćemo postići određenu suglasnost da se on donese i da povjerenstvo i dalje može nastaviti s radom. Hvala.
Kolegice Ahmetović, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani ministre, Zakon o sprječavanju sukoba interesa u samom svom imenu kaže koji mu je cilj, sprječavanje sukoba interesa. Međutim, to sprječavanje moguće je samo prevencijom, ovdje prevencije nema. Vi ste unaprijedili neke odredbe sankcijama, ali ste na prevencije učinili korak nazad, ne samo ovim zakonom, nego i Zakonom o proračunu gdje ste planiranje proračuna učinili netransparentnim i potencionalnom platformom baš za sukob interesa, što nije strana praksa HDZ-ovih dužnosnika. Vi ste i promotor tzv. transparentnosti, ja je nazivam lažnom transparentnosti i trošenje javnih sredstava po uzoru na državnu riznicu koja je sve samo ne transparentna. Odgovorili ste mi na moju primjedbu da se niste držali preporuke GRECO-a, preporuka ne nameće obvezu RH da uvede sankcije za povredu načela iz čl. 5.. Dakle, vi otvoreno priznajete da ne činite ništa na što vas Europa natjera.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Dakle, uvodno sam istaknuo da je povjerenstvo odnosno radna skupina i predlagač ovog zakona Ministarstvo pravosuđa i uprave prilikom izrade ovoga zakona uzelo u obzir sve preporuke GRECO-a, sve preporuke koje proizlaze iz izvješća o vladavini prava, što je zapravo i potvrđeno na plenarnoj sjednici GRECO-a koja je održana prije 10-tak dana. Tako da promašena je ta teza da se, da se nije postupilo i da se nisu uvažile sve preporuke, dakle imamo kvalitetan zakonski tekst koji se temelji zapravo i na preporukama GRECO-a i na izvješću vladavine prava, tako da evo preostaje nam ga izglasati da povjerenstvo može nastaviti sa radom sa jednim kvalitetnijim zakonskim temeljem. Hvala.
Sada je na redu kolega Jakšić, izvolite.
Hvala predsjedniče. Poštovani ministre, dakle ono što je vidljivo u ovim novim izmjenama je da se članove povjerenstva dosadašnje ograničava da mogu dva put birani biti na funkciji unutar samog povjerenstva i dva put uopće biti birani za članove povjerenstva. Da li je to zbog nekih tehničkih razloga, dal je to nešto što mislite da će poboljšati rad samoga povjerenstva ili je to jednostavno odgovor svim onim ljudima u dosadašnjim sazivima povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa da su sada na neki način kažnjeni s obzirom da je bilo političkih razmimoilaženja i političkih sukoba sa postojećom vladom koju imamo danas u RH? Hvala vam lijepa.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Dakle, radi se o ograničenju koje je usuglašeno na radnoj skupini, tako da iz tog razloga smo ovaj na raspravi koju smo vodili u okviru te radne skupine došli smo do zaključka da je dva mandata sasvim dovoljno za članove povjerenstva da mogu obnašati tu dužnost i sukladno tome, dakle to je i stavljeno u zakonski tekst.
Sada je na redu kolegica Urša Raukar, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovani ministre, samo na jednu stvar ću se sada usredotočiti, to je što ste odbili da se u imovinske kartice unosi imovina punoljetne djece i roditelja. To ste obrazložili da to nije usporedivo sa ovim Bože podacima koji se ne smiju iznositi u javnosti, a ja vam na to mogu samo reć da onda taj dio imovinske kartice ne mora biti u javnosti kao što i nisu svi dijelovi, ali sasvim sigurno može ukazivati na moguće koruptivne aktivnosti. Mi smo svi svjedoci raznih očeva, majki i djece, njihovih imovina, pa i njihovih odlazaka u zatvor zbog primanja mita, pa bi vas lijepo molila da obrazložite zbog čega odbijate mogućnost da se kompletna imovina svih obveznika doista [[Upadica: Hvala vam]] iznese pred hrvatsku javnost?
Hvala lijepa. Pa mislim da je važeći zakon, ali i ovaj predloženi zakon u tom dijelu imovinskih kartica i obveznika objave podataka sasvim dovoljan, a u skladu je i sa temeljnim ustavnim načelima, pa ako želite konkretno i s načelom razmjernosti i smatramo i smatrali smo i na radnoj skupini da nema potrebe da se u tom dijelu ono širi i na roditelje ili punoljetnu djecu. Hvala.
Sada je na redu kolega Mažar, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče HS. Poštovani ministre, već smo prilikom prvoga čitanja vidjeli da novim zakonom se u biti proširuje i nadležnost, jačaju se kapaciteti, unaprjeđuje se cjelokupan postupak, međutim između dva čitanja i sami ste dakle još napravili dodatne izmjene prije svega možda što je bitno i danas istaknuti dakle koje idu u dva smjera. Jedan smjer ste vi spomenuli, dakle to je vezano za preporuke i međunarodne standarde GRECO-a koji je održao svoju plenarnu sjednicu i vjerujem kada izvješće bude dostupno javnosti da će onda i cjelokupna široka javnost vidjeti da upravo današnje izjave opozicije ne stoje i da je ovo samo u biti još jedno politiziranje a da pravno činjenično stanje će biti sasvim drugačije. Isto tako ste i pojam privatnog interesa uskladili sa OECD-om pa bih molio ako možete nešto reći konkretno o tome.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče, dakle kao što ste i sami istaknuli, dakle od prvog čitanja ovog zakona u HS do danas, dakle, intenzivno smo i komunicirali sa europskom komisijom ali i kroz ovu plenarnu sjednicu GRECO-a koja je održana tako da, to je rezultiralo i određenim poboljšanjima u ovaj tekst zakona, tu ste istaknuli ovaj OECD-ovu preporuku koja se odnosi na privatni interes, dakle tu je definirano preciznije što to znači privatni interes, kao svaka imovinska i neimovinska korist povezanih obveznika i s njim povezanih osoba. Tako da smo ne samo kroz definicije koje su u uvodnom dijelu ovoga zakona, među kojima su jako bitne i taj privatni interes i povezane osobe smo jasno postavili temelje za kvalitetnije odlučivanje samoga povjerenstva da se izbjegnu pravne praznine koje smo imali kroz ovaj važeći zakon što je u konačnici rezultiralo i određenim sudskim odlukama. Hvala.
Sada će replicirati kolegica Antolić Vupora. Izvolite.
Poštovani ministre. Prevencija je najbolja kada javnost utječe na stanje i odnos prema korupciji. To smo vidjeli i s nacionalne razine. A sada vas pitam, s obzirom da će donošenjem etičkih kodeksa na lokalnim razinama, vladajući biti u prilici, dakle govorim o lokalnim razinama, biti u prilici utjecati na ta nova etička sudišta koja će suditi prema još i tek donesenim etičkim standardima kako mislimo uopće omogućiti da se utjecaj na lokalne medije, preko vladajućih koji ih plaćaju govorim o lokalnim sredinama, onemogući. Kako. Pa nitko neće između svojih nekoga prokazivati.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Dakle, kroz odredbe ovoga zakona propisuje se i određene mjere koje se odnose na lokalnu sredinu. Prije svega kao, proširuje se krug obveznika na lokalnu razinu, budući da su obveznici, odnosno budući da će obveznici biti sada i niz dužnosnika koji obnašaju dužnosti na lokalnoj razini, prije svega mislim na trgovačka društva i određene ustanove. Ono što je jako bitno i taj etički kodeks odnosno kodeks ponašanja koji će se temeljem smjernica i uputa donijeti na lokalnoj razini, naravno poštivajući autonomiju i samostalnost lokalne samouprave. Vjerujem da s tim paketom izmjena će se zasigurno prevenirati potencijalna ponašanja, odnosno potencijalni sukob interesa koji može nastati na lokalnoj razini. Tako da ovaj zakon sadrži niz novina koji se upravo odnose na lokalnu razinu tako da vjerujem da će ono polučiti određene rezultate. Hvala.
Sada će replicirati kolega Borić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče, uvaženi ministre. Evo dvije stvari danas čujemo znači što je, zašto je pitanje javnosti djelovanje sukoba interesa sada u zakonu tako kako je, jer znamo da su neki, tj. bivša predsjednica vrlo jasno koristila upravo tu javnost djelovanja sukoba interesa da bi postala ovo što jest danas, političarka i na taj način po meni ubila percepciju neovisnosti tog Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa iako ona to ne želi priznati, to je činjenica, na neki način, a drugo što se stalno provlači, što je reko GRECO. Pa nam vi recite što je reko GRECO, da li ovaj zakon zaista ide kontra onoga što je reko GRECO ili to baš nije tako i da li će to opet naići na neka neodobravanja od tog GRECO-a.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa, uvaženi zastupniče dakle. Čitavo vrijeme se provlači teza da ministarstvo kao predlagatelj zakona nije usvojilo jedno od temeljnih preporuka GRECO-a, a to je da načela iz čl.5 treba povezati sa konkretnom, odnosno vezati ih za konkretnu sankciju. Dakle, to nije ni bila preporuka GRECO-a, samim time se nije ni ispunila jer nije ni bila preporuka GRECO-a, ono što mogu istaknuti temeljem zaključaka sa plenarne sjednice, iako izvješće sa plenarne sjednice GRECO-a još nije službeno objavljeno, da ministarstvo ide u dobrom smjeru, ispunjenje svih preporuka GRECO-a, tako da evo, to su zaključci sa plenarne sjednice GRECO-a, a to je zapravo i ono što smo čitavo vrijeme od starta komunicirali iako to neki nisu htjeli čuti, da je zapravo ministarstvo ispunilo sve preporuke GRECO-a i da je ovaj zakon usklađen ne samo sa preporukama GRECO-a već i sa izvješćem o vladavini prava što će se u konačnici potvrditi ne samo u izvješću o vladavini prava nego i vjerujem u izvješću GRECO-a kada ono bude službeno. Hvala.
Kolega Škoro izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre, imenicu prevencija smo čuli do sada jedno stotinu puta zajedno sa izvedenicama. Pojednostavljeno, to bi trebalo izgledati otprilike ovako dakle, predsjednik i 4 člana povjerenstva će vršiti moritoring neprestano nad 7000 ljudi i onda ćemo jednoga dana poslati sms poruku i kazati, stop, vi ste u potencijalnom sukobu interesa, zaustavite se. To je prevencija. Istovremeno imate čl.19. koji je vrlo licemjeran koji kaže da ako imate 5 ili više % udjela u nekakvim trgovačkim društvima morate to prenijeti na nekakvu osobu ili tijelo. Zašto baš 5%. 5% treba bit u odnosu na što, što je glavnica, jel tako. Dakle i 4% nekad može bit jako puno, pri tome to tijelo opet može u vaše ime raditi sa državom samo vi morate samog sebe prijaviti povjerenstvu. I nakon toga povjerenstvo kaže što, zaustavite se.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče, pa kao što ste istaknuli dakle, smisao pojedinih odredaba ovoga zakona je svakako preveniranje sukoba interesa i tu povjerenstvo ima dovoljno instrumenata, a vjerujem da će i nakon stupanja na snagu ovoga zakona budući da se širi krug i značajno se širi krug obveznika ovoga zakona ta njegova preventiva uloga se ostvariti i s edukacijom novih obveznika tako da se vjerujem izbjegnu situacije. To je povjerenstvo evo mogu pohvaliti i zadnjih nekoliko mjeseci gdje je zapravo educiralo niz novih obveznika ovoga zakona prije svega na lokalnoj razini, tako da vjerujem da povjerenstvo svoju preventivnu ulogu će odraditi da će u konačnici to rezultirati i smanjenjem postupaka koje će povjerenstvo, koji će se pred povjerenstvom odvijati. Hvala.
I idemo na zadnju repliku, kolega Bačić izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani ministre niti je svako kršenje načela sukob interesa, niti je svaki sukob interesa kazneno djelo. Ako je kršenje načela sukob interesa onda ga treba kazniti, a ako je sukob interesa kazneno djelo treba još rigoroznije kazniti to na sudu. Ali znate što je bizarno po meni i deplasirano kada pojedini oporbeni zastupnici se zalažu da sukob interesa ovime bude i sukob, kršenje načela ujedno bude i sukob interesa i bude procesuiran od strane povjerenstva. Kad se oni zateknu i kad im povjerenstvo, po meni protuzakonito što su sudovi pokazali, utvrdi da su kršili načela onda se žale Upravnom sudu. Dakle, s jedne strane kad budu uhvaćeni u tom, u tom kršenju načela žale se sudu da je to bilo nezakonito i neprimjereno, a ovdje danas govore kako bi to isto načelo trebalo kažnjavati.
Izvolite odgovor.
Slažem se sa vama, meni je žao što nema zastupnika Bernardića ovdje sa nama da čuje vaše izlaganje koji je zapravo to učinio. Dakle, primio je dar, ne pripadajući dar u iznosu 240.000 kuna, kada je povjerenstvo donijelo odluku onda je pokrenuo upravni spor, podnio tužbu i tada je ovaj tada je Upravni sud odlučio kako je odlučio, a taj isti zastupnik ovdje totalno na jedan drugačiji način iskazuje sada o samom povjerenstvu, načelima i svemu ostalom. Dakle, to je više nego licemjerno od samoga zastupnika, ali evo vjerujem da će ovaj sad novi zakon koji je popunio određene pravne praznine koje su se pokazale u praksi biti kvalitetan i omogućiti povjerenstvu da ostvaruje svoju ulogu zašto, koja joj je i zamišljena. Hvala.
Zahvaljujem ministre, možete se vratiti na mjesto, nema više replika. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne, onda otvaram raspravu. Prvi je na redu Klub zastupnika SDP-a, poštovani kolega Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Uvaženi gospodine ministre, uvažene kolegice i kolege, sukob interesa riječ dvije ali čini mi se da malo nas zna što to u stvari znači. Sukob interesa je primjerice kad svog kuma, svog rođaka, sebi blisku osobu poguraš u diplomatskoj službi, a to nikome ne kažeš i držiš palčeve da to nitko neće primijetiti. To je samo jedan od primjera sukoba interesa. Sukob interesa je kad svojeg prijatelja poguraš pa mu pomogneš da dobije posao izrade softvera, a onda ako to i državi naplati 5-6 puta više nego što stvarno vrijedi onda to više nije samo sukob interesa onda je to i kazneno djelo. Kolega Bačić je rekao nije svaki sukob interesa kazneno djelo, i nije, i nije, ali je često prvi korak u tom smjeru. Često je upravo sukob interesa nešto što se zove predvorje korupcije. A mi imamo borbu odnosno trebali bi imati borbu za sprječavanje tog sukoba interesa upravo kako bi spriječili da on preraste u nešto gore, nešto što onda za posljedicu ima stvarnu štetu za sve građanke i građane ove zemlje. A kakva je ta šteta? Pa šteta je kada naručite softver, platite ga 10-tak milijuna kuna više nego što vrijedi, u stvari svaka lipa koja je za njega plaćena je više nego što taj softver vrijedi jer se taj softver u ministarstvu konkretno regionalnoga razvoja uopće nije mogao koristiti, a onda se to financira iz novca poreznih obveznika, iz novca koji je došao iz džepova svih građanki i građana ove zemlje. E to je ono protiv čega se trebamo boriti. Mi se u našem društvu moramo boriti protiv toga da se zloupotrebljavaju javna sredstva i da se na račun toga bogate pojedinci. I postoje određeni mehanizmi. Jedan od njih je obrazovanje, učenje naših ljudi od najmanjih nogu o tome koliko je korupcija štetna. I to bi se moglo voditi kroz građanski odgoj da ga vlada doista želi provesti i uvesti, ali vlada to ne želi. Pa kada već obrazovni sustav nema svoju ulogu u borbi protiv korupcije, hajmo govoriti o nekim nezavisnim institucijama koje bi trebale činiti barem jedan korak više u tom smjeru. Jedno je informiranje, povjerenik za informiranje, tu mu podmećete nogu i sprječavate ga da radi svoj posao, otežavate mu posao. Otežavate mu da se bori za to da informacije kako se vodi država, kako se troši novac budu javne. Imate odličnog saveznika u tome zove se Državno odvjetništvo RH i na čelu njega Zlata Hrvoj Šipek. Drugo je tijelo Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa. Danas ćemo to povjerenstvo eutanazirati. Spriječit ćemo ga da koristi alate koji bi mogli biti učinkoviti u borbi protiv sukoba interesa, a onda i protiv korupcije. Onda imamo i represiju policiju, državno odvjetništvo, pravosuđe. I to vidimo koliko ne funkcionira. Danas je našim dužnosnicima iz vlade bitna samo jedna stvar, da se ne zaigraju, da se ne zatrče i da ne pruže šapu na europske fondove jer tamo djeluje OLAF, tamo nisu sigurni, dok god paze da ne uzimaju novac iz eu fondova naši su vrli HDZ-ovi dužnosnici sigurni jer znaju da im se neće dogoditi ništa, da ih niko neće goniti. Znači gospodo iz HDZ-a samo pazite da ne zagrabite u fondove EU do tada ste sigurni. Nemojte to činiti onda će vas se morati procesuirati i onda će predsjednik Vlade i predsjednik HDZ-a biti u teškoj situaciji kako vas braniti. Ali snaći će se on kao što je to učinio svaki puta do sada, naći će i za vas pokoju lijepu riječ. Poštovane kolegice i kolege, ovo što radite nije dobro i napravit će štetu ne državi, ne ugledu države u inozemstvu u EU boli me briga za to, napravit će štetu našem društvu. Korupcija je kao rak koji se širi, koji metastazira, koji nas razara iznutra, sukob interesa je pomoć da se on širi i brže. Ako se mi protiv tog sukoba interesa nećemo boriti onda se nemojmo čuditi kada nam i dalje novac bude curio na sve strane. Zadnje afere koje se događaju u Hrvatskoj podsjetile su me na riječi jednog našeg besmrtnog političara koji ima određena iskustva sa Povjerenstvom za odlučivanje o sukobu interesa, a te riječi glasile su, i što smo ono još rekli, aha digitalizacija i ustvari ono što je Karamarko svojedobno najavljivao, doduše nije se mogao na prvu sjetiti, Andrej Plenković danas doista ostvaruje. I upravo je ta digitalizacija područje na kojem vidimo da je HDZ u zadnje vrijeme izuzetno aktivan, Žalac afera Softver, Tolušić Omega Software, Lutrija, Flexbits itd., itd. Politika koju je najavio Karamarko danas se ostvaruje u praksi Vlade Andreja Plenovića, no nažalost Tomislav Karamarko nema prilike uživati u plodovima svojeg rada. A zašto? Jer je tada Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa imalo određene ovlasti i kada je netko prekršio načela koja su bila predviđena Zakonom o sprečavanju sukoba interesa onda je Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa doista moglo reagirati i nešto napraviti i Karamarku se stvarno trebamo svi ispričati što nije živio i djelovao pet, šest godina kasnije jer da ono što je radio 2015. i '16., radi 2021. na 2022. nitko mu ne bi mogao ništa. Da, tu i tamo bi neka novina nešto o tome napisala, ali ostalo bi na tome. Ostalo bi nad zgražanjem dijela javnosti i to je to, al on bi svoju dužnost mirno mogao nastaviti i dalje i on bi bio taj koji bi u Hrvatsku uvodio digitalizaciju. Poštovane kolegice i kolege, ministar je uvodno dosta govorio o preventivnom karakteru, preventivnim mehanizmima itd., ali niti tog preventivnog karaktera niti tih preventivnih mehanizama ima u ovom zakonu, niti onoga što u zakonu jest možemo reći da su stvari koje će biti alati za borbu protiv korupcije. Hvalite se da ste povećali opseg primjene zakona i povećali broj dužnosnika, da, super, ali mi ove koji su sada navedeni u zakonu ne možemo učinkovito kontrolirati. I što će se dogoditi? Samo ćemo proširiti broj onih za koje će povjerenstvo popisivati njihove imovinske kartice, objavljivati ih na internetu i onda ako se nađe pokoji istraživački novinar u Hrvatskoj koji je spreman zasukati rukave u tome će nešto pronaći, intervenirati i reagirati. Ali ono tijelo, nezavisno tijelo koje bi se time trebalo baviti u većini slučajeva neće moći napraviti ništa i ti ljudi će vidjeti problem, ti ljudi će znati da problem postoji, ali neće smjeti po tom pitanju ništa napraviti. I to je ovaj zakon i to je najgore u ovom zakonu. I zato vas poštovane kolegice i kolege pozivam da podržimo amandman koji je predložio kolega Arsen Bauk i da uskladimo naziv zakona sa sadržajem zakona i da ovaj zakon nazovemo povjerenstvom, pardon zakonom o sprječavanju Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa. A ako ne želimo biti šaljivi onda vam mi iz Kluba zastupnika SDP-a nudimo i druge amandmane, nudimo vam amandman kojem ćemo povjerenstvu dati ovlasti i kojim ćemo povjerenstvu omogućiti da radi ono zbog čega je osnovano i da još jednom kao što je to učinilo 2016. kad je u slučaju Tomislava Karamarka utvrdilo da imamo visokog državnog dužnosnika koji krši zakon, koji krši načela, koji krši ono za što je dobio povjerenje građana da radi reagira i tada. Poštovane kolegice i kolege, ponudili smo vam dva izbora, na vama je da odlučite koji ćete od njih prihvatiti. Hvala.
Idemo na drugu raspravu, u ime Kluba zastupnika HSS-a i RF govorit će poštovani kolega Lenart. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Kolegice i kolege. 30 godina samostalne RH mi još uvijek nemamo kvalitetan Zakon o sprječavanju sukoba interesa. Tužno, evo tužno i loše za RH i ogroman gubitak koji je RH zbog toga pretrpjela. Nažalost niti ovaj prijedlog zakona neće ništa bitno promijeniti, s obzirom da se nizaju afere, da se nizaju sukobi interesa na svim razinama s ovim se, po meni pokušava malo popeglati to i reći, evo, javnosti, mijenjamo Zakon o sukobu interesa, sad ćemo mi to spriječiti, no međutim, po ovome što je u Zakonu napisano, spriječiti se neće ništa. Osim proširenja kruga obveznika ovog Zakona, ja ne vidim ništa što je tu pozitivno i što će bilo što promijeniti. Zanimljivo je, recimo, da u čl. 6 piše obveznici u obnašanju javne dužnosti moraju postupati časno, pošteno, savjesno, odgovorno i nepristrano. Evo, svih ovih godina svjedočimo da upravo tako ne postupaju i da ovo bez veze ovdje nažalost piše. Druga stvar, čl. 30, Povjerenstvo je stalno neovisno i samostalno državno tijelo. Ono je sve samo ne neovisno i samostalno, to smo vidjeli kroz proteklih nekoliko godina da ipak postoje bumbari koji lete kroz mrežu zakonsku, a postoje i sitne mušice koje se hvataju tu mrežicu koju je zakon kao prepreka sebi postavio. Ovdje ... [[Govornik se ne razumije.]] predstavnička tijela jedinice lokalne samouprave i regionalne samouprave, da moraju napraviti kodeks ponašanja svih članova predstavničkih tijela. Nažalost sukob interes, mito, korupcija i otimačina je na svim razinama. Ja uvijek volim krenuti od svoje sredine. Gradonačelnik jednog grada kojem dvorište, kuću, uređuju tvrtke koje rade za grad je u sukobu interesa, bez obzira da li je on to platio, nije platio, prikazao ... [[Govornik se ne razumije.]] ili nije ... [[Govornik se ne razumije.]] pokazao i on to jasno zna. Ali to se i dalje tako dešava. Kod mene u Kutini cvate trgovina utjecajem. Vidjeli ste aferu komunalnog poduzeća Eko-Moslavine čija je direktorica je smijenjena neki dan, iako ja ni nju baš ne aboliram, 4 godine je šutila dok je bilo ok, ali nije dopustivo da se to dešava na ovaj način. I što se je dogodilo? Gradonačelnik je izašao iz HDZ-a i dalje je tu, jedino što formalno nije član HDZ-a, on je član i dalje jer se i dalje druži sa svojim suradnicima i kolegama kao što se je družio. Predsjednik gradskog vijeća iz HSLS-a nije predsjednik gradskog vijeća, ali je ostao u svim upravnim vijećima i nadzornim odborima, vijećnik koji je svoju ruku prodaju za zaposlenje svoga sina je i danas potpredsjednik gradskog vijeća, nadzornog odbora i upravnog vijeća. Jedino je direktorica dobila otkaz. Kako ovaj Zakon to može spriječiti? Nikako. Nikako zato što nam drugi zakoni ne funkcioniraju. Afere u kojima dužnosnici i obveznici ovog Zakona ne poštuju niti ovaj Zakon niti ostale zakone RH bezbrojni su u proteklih 30 godina. Bezbrojni. U prošlom sazivu ovoga Sabora imali smo kolegu zastupnika koji je ovdje sjedio, primao plaću od RH, a RH bio dužan 600 tisuća kuna i nijedna kuna od njegove plaće se nije oduzela da se pokrije dug koji je on RH bio dužan, već što se dogodilo? Hrvatski najbolje rješenje, zastara. Zastara. Zato što je kolega sve prepisao na suprugu, djecu i na sve koje je to i mogao. Znači ovaj Zakon i promjena ovog Zakona koji mi danas raspravljamo, normalno i javnost, sluša naše rasprave pa javnost jasno zna i tako priča i komentira, džabe raspravljate kada se ništa promijeniti neće. Tko je jamio, jamit će i dalje, tko je jamio, danas to upisuje u imovinsku karticu i nije u sukobu interesa. Kako ćemo to promijeniti? HSS je u proteklom sazivu HS-a stavio u proceduru zakon o oporezivanju nelegalno stečene imovine. Dobro ste čuli, oporezivanju. Znači ne o oduzimanju, jer ako se oduzima, onda se mora suditi i dokazivati, o oporezivanju. Naravno, nije prošao u HS-u. Taj zakon daje ovlasti Poreznoj upravi da ona procijeni nesrazmjer između prihoda i imovine i da oporezuje s određenim postotkom jednostavno rješenjem. Nema sudovanja, vrlo brzo se stvari rješavaju. Kada bi postojao takav zakon u RH, tada i ova gospoda koja neće ni gledati ovaj Zakon o sprječavanju sukoba interesa, tada bi ta gospoda znala da ako postoji nesrazmjer na njihovim imovinskim karticama, ako je oni i sada normalno ispune i sve je legalno, bez obzira da li je srazmjer ili nesrazmjer, tada ta gospoda bi razmišljala i ne bi olako ulazila u sukob interesa, ne bi olako stvarala razliku između prihoda i imovine koju danas imaju. Mi takav zakon nemamo, nećemo ga niti imati jer da je tada taj zakon bio prihvaćen, to bi bilo gore nego zemljotres koji je pogodio RH u prošloj, tj. u ovoj godini. Pitanje svih pitanja je kada ćemo takav zakon donijeti. Kada ćemo takav zakon donijeti? Što ćemo mi s ovim zakonom, ovom gradonačelnikom kojega sam ja spomenuo? Ima ih bezbroj, ima ih bezbroj, neovisno koje su političke boje. Da li je dovoljna za njega kazna da više nije član vladajuće stranke? Pa nije. On će jednog dana ponovno biti ili se kao takav osjećati, to je sada modus operandi takav. Ali, kada bi taj gradonačelnik, znao da će odgovarati materijalno, e tada bi on razmišljao da li će ulaziti u taj sukob interesa ili neće. Ovako se on samo smije i odmahuje rukom i baš ga briga koga je smijenio, kome što dao i kako je ostvario većinu. Pa svima je vrlo jasno koji su u političkom životu duži niz godina, da nakon izbora kada netko osvoji mjesto gradonačelnika ili župana, ili dobije mogućnost sastavljanja Vlade RH, iako nema većinu, da će on tu većinu steći upravo na način trgovine utjecajem interesa i sukobom interesa. Pa to ste svi vidjeli bezbroj puta, to gledamo stalno i svi zatvaramo oči jer se svi time služe. Ne možemo nikoga abolirati ili ukazati prstom samo na jednu političku opciju. Sve političke opcije se time služe. Zakon o oporezivanju nelegalno stečene imovine, ili o Porijeklu imovine, zovite ga kako god hoćete, neka ima bilo kakvo ime, ali to je jedini model da se spriječi ovaj način rada u svim razinama vlasti u Republici Hrvatskoj. Tada se neće trgovati s vijećnicima, tada se neće trgovati sa utjecajem, sa radnim mjestima, sa zapošljavanjima… Pa vi ako niste član vladajuće stranke i HSLS-a koji je s njima u koaliciji, vi ne možete se zaposliti u Kutini. Ne možete zanać posao u Kutini, zato što su u javnoj upravi pa čak i u nekim privatnim tvrtkama isključivo mjesta za njih. Zbog čega? Opet utjecaj, opet trgovanje utjecajem. Zato što u privatnoj tvrtci ne možete dobiti posao u gradu, ako ne zaposlite nekoga sa spiska kojega su vam donesli oni koji drže vlast. Nadam se da ćemo jednom snać snage i moći i mudrosti da donesemo zakon koji će stvarno kažnjavati one koji se krše ovakvih zakona. Hvala.
Idemo sad na treću raspravu u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govorit će poštovani kolega Škoro. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre, državni tajniče, poštovani gospodine Bukarica. Dakle. Naša država ima MUP, ima policiju, SOA-u, VSOA-u, USKOK, PN-USKOK, DORH, sudstvo, pravosudnu policiju, Ministarstvo financija, Poreznu upravu, Državni ured za reviziju, vojsku, ako hoćete u konačnici uskoro sa novom flotom zrakoplova koji su trebali vrijediti milijardu kuna, ali su u međuvremenu naglo poskupili za par stotina milijuna, kažu neki da će vrijediti i nekoliko milijardi, i tako dalje, dopunite me ako sam nešto propustio, i mi danas ovom raspravom u stvari tvrdimo, da sve to ništa u stvari ne funkcionira, nego mi trebamo povjerenstvo koje će napraviti sve ono što svi djelatnici svih tih ustrojstvenih jedinica ne mogu. Dakle, njih na desetke tisuća sa značkama, s oružjem, s odorama, vozilima, opremom, tehnikom, financijskim sredstvima, znanjem, uskoro i flotom zrakoplova, ne mogu napraviti nešto, ali će to nešto obaviti predsjednik i četri člana povjerenstva. Kažu da je Winston Churchill jednom zgodom rekao, ako neki problem ne želiš riješiti, osnuj komisiju. Ili ako ne želiš da se nešto riješi, prevedeno na naše, osnuj povjerenstvo. Dakle, sukob interesa je, kažu to pametniji puno od mene, stanje u kojem privatni interes nositelja javnih funkcija, dakle njihov materijalni interes koji proizlazi iz vlasničkih prava ili iz drugih aktivnosti, kao i zarada koja iz tog proizlazi, može biti u sukobu s općim interesom. A osoba na javnoj funkciji, po svojoj dužnosti, obavezna je štiti i promicati opći interes, a ne svoj. Pretpostavka pravednog i zakonitog ustroja državne vlasti je nepristrano obavljanje javnih poslova. U tom cilju se primjenjuje različite funkcionalne organizacijske mjere, koje trebaju osigurati pošteno obnašanje vlasti. To se podjednako odnosi na mjere koje trebaju osigurati nezavisan status nositelja državnih funkcija, dakle njihove plaće, beneficije, bonitet, ali i na mjere sprječavanja situacija suprotstavljenih interesa, dakle to je taj sukob interesa. Kada bi kvalitetno funkcionirala samo Porezna uprava, nama ne treba nikakvo drugo tijelo ili povjerenstvo da bilo kome, a ne samo dužnosniku, provjerimo ono što je ključno, omjer prihoda i imovine. Samo to. Ako imaš više nego što si zaradio ili uprihodio, objektivno imaš problem. Kažu da je Al Capone ubio puno ljudi, al' na kraju je završio u zatvoru zbog utaje poreza. To je povijesna činjenica. Kako je opće moguće da netko primjerice bude dužan državi bilo što? A kamo li milijune ili stotine milijuna poreza, doprinosa ili bilo čega. Kako je moguće da netko ne plaća državi ili nekoj upravi gradskoj, općinskoj, najmove i koncesije? Kako je moguće da svi vidimo kako se od ministarske plaće, ili plaće u nekom državnom poduzeću, ne mogu imati silne nekretnine, jahte i svaki božji dan jesti u skupim restoranima. Svi mi to vidimo, samo ne vide oni koji su plaćeni da to vide. Je li vam se ikad dogodilo da niste platili ratu kredita? Banka već sljedeći mjesec zove telefonski, i šalje vam opomenu. Jeste li možda previdjeli platiti račun za usluge mobilnog telefoniranja? Doći će vam ili čak i neće doći opomena, ali će ovršni postupak biti gotov u roku par mjeseci i skinut će vam s mjeseci pet puta veći iznos. Kako je moguće da to može mobilni operater, ili banka, a ne može država sa svim svojim tijelima, agencijama, upravama, značkama, psima tragačima, koji mogu naći eksploziv, i zrakoplovima? I kako ćemo mi to riješiti? Zakonom ovim, zakonom svih zakona, o sprječavanju sukoba interesa. Poštovani ministre, poštovani državni tajniče mi nećemo ništa riješiti, mi ćemo samo dodatno zakomplicirati. U članku 2. pa ću ga pročitati u stavku 1. kažete: „U obnašanju javne dužnosti obveznici ne smiju svoj privatni interes stavljati ispred javnog interesa. U stavku 2. kažete: „Sukob interesa postoji kada su privatni interesi obveznika u suprotnosti sa javnim interesom, a posebice kada privatni interes obveznika može utjecati na njegovu nepristranost u obavljanju javne dužnosti potencijalni sukob interesa i privatni interes obveznika koji je utjecao ili se osnovano može smatrati da je utjecao na njegovu nepristranost u obavljanju javne dužnosti, stvari sukob interesa. Potencijalni sukob interesa je postojanje teoretske mogućnosti uspostave stanja u kojem bi moglo doći do sukoba javnog i privatnog interesa. Taj se sukob interesa izbjegava vođenjem određenih registara i zabranama i to je ta preventivna djelatnost, odnosno djelovanje koje vi stalno spominjete. Stvarni sukob interesa kako god ga definira ovaj zakon bi bio onda kad netko počini djelo kojim je u obavljanju javne funkcije protupravno prisvojio imovinu, ali to onda više nije sukob interesa i to više ne može biti u nadležnosti tog povjerenstva, može ga samo netko evidentirati jer su svi drugi propustili i prošlo je ispod radara, pa će ga se onda goniti po službenoj dužnosti, pa će ga povjerenstvo prijaviti. Dakle, ja nemam čak ni dovoljno vremena za komentiranje svega toga, ali evo članak 19. koji sam vam već rekao, znači onih 5%, tih 5% je suspektno samo po sebi ili 5% na milijardu i 5% na 10 kuna ili nije to isto, jer na kraju dovodimo sebe u situaciju da pravimo zakon po kojem će netko samog sebe prijaviti, aha ja sam imao više od pet posto pa sam to prenio na nekoga, pa taj netko ako bude radio nešto s državom ja ću to prijaviti povjerenstvu. To je moja obveza. I onda će povjerenstvo što? Gledat u mene i neće mi moći ništa. Dakle, ovaj zakon ima problema sa ustavno-pravnom osobnosti u dijelu u kojem se jamči zaštita privatnih podataka. To svi vidimo i svi znamo da ponekad zna biti poput švedskih, kao švedski stol za kriminalce. Zakon ne bi smio sukob interesa dijeliti na potencijalni i stvarni. Tema zakona mora biti samo potencijalni sukob interesa. I isto tako moram reći da mi se čini da povjerenstvo nije i ne može biti objektivno, jer ga biraju vladajući u Hrvatskom saboru i nezaobilazan je dojam da ima želju biti kvazi sudište, a za to nije niti kompetentno, niti organizacijski adekvatno ekipirano i nije pripremljeno. Valja isto tako reći da zakonom propisani postupak ne osigurava minimum zaštite sudionika u postupku. Ovaj zakon je koncepcijski pogrešan jer u svojoj osnovi miješa sadržaj instituta o sukobu interesa s nezakonitim radnjama deliktnog karaktera čije počinitelje gone tijela sudbene vlasti po službenoj dužnosti. Dakle, stvarno se brkaju babe i žabe. Meni ovo izgleda kao zakon koji će umjesto kazne zatvora i oduzimanja nezakonito stečene imovine kao i do sad omogućiti povlaštenim pojedincima da budu abolirani od kaznenog djela i to opomenom ili plaćanjem paušalne kazne od 3000 kuna. Poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege mi imamo zakone, imamo mehanizme, imamo institucije koje mogu vrlo brzo riješiti sve probleme koje nemušto pokušava riješiti ovaj zakon samo trebamo konačno pustiti te ljude za koje i vi i ja znamo da postoje, da rade svoj posao a ne da ih ograničavamo silinom snage 76, ispričavam se 77 ruku, da ih na neki način ograničavamo i kastriramo u njihovom djelovanju jer gomila prijava i svih onih drugih stvari koji ukazuju na štetne radnje šeću iz jedne ladice u drugu. Uostalom pada mi još nešto na pamet jer mi je ostalo minutu i pol, pa da ne propadne, bilo bi šteta. Govorili ste o tome da svatko može prijaviti povjerenstvu uočenu nekakvu anomaliju, pa onda koga su prijavili taj ima pravo i obvezu da u roku od osam dana reagira. Što ako se dogodi da se netko zaigra, ima vremena, netko od saborskih zastupnika koji ne diskutira puno i ne radi puno, pa pređe svako malo? Onda svatko od nas svakih osam dana mora se očitovati na to. Jeste li predvidjeli možda mogućnost da se ne može ni prijavljivati u nedogled i eto apeliram na to pustite Poreznu upravu da radi svoj posao neće vam trebati Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa vjerujte mi.
Sada idemo na sljedeću raspravu, Klub zastupnika MOST-a i poštovana kolegica Selak-Raspudić. Izvolite.
Tema korupcije omiljena je oporbena tema. Razlog za to je očit. Ima dovoljno mesa da se time razotkriva loša politika vladajuće većine, međutim evo moram ovdje javno priznati da tema korupcije na žalost nije i moja omiljena tema, a nije moja omiljena tema zato što kada govorimo o korupciji imam osjećaj kao da lajemo na mjesec. Toliko je dobrih primjera, toliko je nepobitnih činjenica, toliko je kristalno jasno. Čak smo imali presudu koja je to potvrdila kakvo je stanje stvari sa HDZ-om i korupcijom. I možda baš zato što je toliko jasno i toliko puta ponovljeno mi ovom temom ne uspijevamo učiniti ono što je ključno, a to je donijeti promjenu i uopće uzdrmati situaciju u društvu. Tema korupcije iz nekog razloga koji svi skupa moramo razotkriti nije više tema koja temeljno dotiče naše društvo. I to je ono što mene najviše zabrinjava. Više od toga da ja ovdje navodim sve očite primjere premreženosti korupcije i HDZ-a zabrinjava me činjenica da više nikoga za to supstacionalno nije briga. Što će se promijeniti? Svi ćemo ovdje redom analizirati sve nedavne primjere, pa ćemo reći Žalac, pa ćemo reći sad Tolušić pa ćemo postaviti pitanje tko je idući? Većina ljudi neće čak ni kliknuti na taj članak jer je to već dovoljno puta čula. Negdje smo zastranili. Stoga ću odmah uvodno reći, ako me netko pita, da iskoristim raspravu o ovom zakonu kao polugu za analizu ključnog problema našeg društva, u pogledu sukoba interesa. Onda ću reći da taj problem nije Povjerenstvo o odlučivanju o sukobu interesa ili Zakon o sprječavanju sukoba interesa koji je napravljen na loš i neprihvatljiv način. Povjerenstvo koje sada više neće moći koristiti ni ono malo alata što je imalo da bi neke stvari u društvu promijenilo. Naš problem nije pronaći sukob interesa i onda ga javno kazniti. Naš problem je što je taj sukob interesa u Hrvatskoj javan i općeprihvaćen. Dakle, sukob interesa u Hrvatskoj je nešto normalno. Ne treba ga tražiti povećalom, ne treba ga razotkrivati putem povjerenstava. On je nama na žalost u većini slučajeva samorazumljiv. Evo da spomenem nekoliko očitih. Nama je normalno da premijer koristi svoj utjecaj da telefonira bolnicama i da tamo urigira tko će ući ili neće uči u bolnicu koju ne mogu ni članovi najbliže rodbine, da bi po njoj se prešetavali kao po izložbenim salonima oporbenim političari da im on pokaže što to doista COVID jest. Nama je normalno da se premijer hvali time i da se hvali time da kada se odlučuje o ključnim sucima u zemlji, u poziciji recimo vrhovnog suca, da se on prethodno čuje s nekim kandidatima i razgovara o tome hoće li im da ti ili neće dati potporu. Kako mi znamo za te slučajeve? Pa glavna osoba u državi nam se njima pohvalila javno. Eto. Tu smo danas. I zato sav ovaj naš govor o korupciji ima malo smisla. Ona je u Hrvatskoj samorazumljiva pa čak i nešto s čime se ključne osobe hvale. Potpuno nesvjesne da su dio cijelog tog procesa jer je to ponašanje koje se toliko ukorijenilo da se više ne problematizira. Zakoni, a tu nam je bio ministar pravosuđa, dolaze u Hrvatskoj nakon što su se odluke već počele provoditi. Prošli tjedan razgovarali smo o ključnom Zakonu o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, do kraja ponizili, kompromitirali Hrvatski sabor jer će vladajuća većina izglasati zakon koji je prethodno već počeo važiti kroz odluku koja se morala provoditi. A ozakonili smo ga nekad kasnije. Vjerojatno ne bismo ni tada, da se nismo našli u situaciji da nemamo propisane sankcije pa ne možemo penalizirati nekoga tko nije slušao ono što je ionako bilo nelegalno. U tom kontekstu mi sada razgovaramo o sukobu interesa. Kada govorimo o Povjerenstvu za sprječavanje sukoba interesa, da, u Hrvatskoj priča ide - bilo jednom jedno povjerenstvo. Jedno povjerenstvo koje je imalo s obzirom na javnu moć i utjecaj, možemo reći znatne ovlasti. One bi možda bile izlišne u uređenoj demokraciji, u zemljama o kojima volimo ovdje razgovarati, skandinavskim zemljama poput Norveške i Švedske, gdje bi neke druge institucije određivale taj posao. U Hrvatskoj većina ključnih institucija je zakazala stoga je sve spalo na to povjerenstvo pa je to ostalo kao mala oaza unutar ovog našeg kaosa, kroz jedan mali zakon, kroz jedan članak oni su mogli djelovati i doista dovesti do nekih promjena u društvu. Taj je slučaj sada nemoguć. Ono jedino što su u rukama imali, što su i mnogi ovdje prije mene ponovili, njima je iz ruku oduzeto, što je razlog zbog kojeg mi ovo nećemo podržati i što do kraja obesmišljava povjerenstvo u njegovoj ključnoj funkciji, a ostavlja mu mogućnost da djeluje kao administrativno tijelo rukovodeći izmjenama u našim imovinskim karticama. Premda svi dobro znamo da se ono ključno u njima niti ne nalazi. Što se tiče konkretnih primjedbi, zakon je u pogledu takozvanog načela djelovanja kontradiktoran. Mi prema ovom nacrtu zakona imamo situaciju da s jedne strane povjerenstvo, koje bi trebalo biti neovisno tijelo s vrlo uskom i specijaliziranom zadaćom, ne dobiva mogućnost da svojim odlukama temeljem čl. 5., a po novom čl. 6., uspostavlja, izgrađuje i unaprjeđuje etičke standarde u obnavljanju javnih dužnosti. A onda s druge strane ovim prijedlogom zakona se tvrdi da će tu ulogu putem donošenja i provedbe etičkih kodeksa odraditi mnoštvo lokalnih kolektivnih tijela u kojima vlada načelo većine. Nema nikakve dvojbe da će to dovesti do hiperinflacije različitih etičkih kodekasa koji će se koristiti umjesto zakona kao etička sudišta. A možda će time biti upotrjebljeni više kao političko oruđe onih koji imaju većinu, nego kao nešto što bi trebalo u moralnom smislu unaprijediti stanje društva. Ovakav zakon će izazvati i pravni i etički kaos. Mnoštvo etičkih kodekasa znači da će maltene svaka općina, grad ili županija postavljati svoje vlastite standarde etičnosti u politici. Jedva čekamo kako će to izgledati u Hrvatskoj. Kako će primjerice, jedan župan, kasnije po vlastitom priznanju primatelj mita, razmišljati o etičkom kodeksu unutar svoje županije. Dok još nije otkriven. Hoće li biti naglasak na tome? Ili jedan župan koji je kasnije presuđeni nasilnik, u datom trenutku razmišljati da je baš ključno ukazati na nedopustivost obiteljskog nasilja i to povezati s obnašanjem bilo koje javne funkcije. Jedva čekam da vidim kakve će oni etičke kodekse razraditi. I po kojim kriterijima s obzirom da akcijski plan koji bi ih trebao definirati još nije donesen, a unatoč tome ovaj zakon predviđa da se mora unutar šest mjeseci, po nikakvim pravilnicima, nikakvim smjernicama, donijeti etički kodeksi. Dakle, prostor za potpuni kaos je otvoren. Želim upozoriti da znanost podsjeća da u zemljama srednje i istočne Europe etički kodeksi pokazuju strukturu sličnu zakonima te sadržavaju definicije načela, praktičnu primjenu načela, sankcije i poveznicu s postojećim zakonima. Razlog za to kako se navodi možemo tražiti u okolnostima da je riječ o zemljama s nedovoljno izgrađenom demokratskom kulturom i krhkim političkim institucijama koje u pravilu pokazuju viši stupanj korupcije, neetičnih ponašanja u odnosu na razvijene zemlje. Dakle, što se u takvim zemljama događa? Zakone kao što sam ranije rekla vidimo da donosimo post festum, vrlo često ih ne provodimo u praksi, a onda etičke kodekse koji su ona rafinirana nadogradnja na zakonski uređenu državu koristimo umjesto zakona po principu divljeg zapada da njima presuđujemo političke protivnike i to je ono što će ove zakonske izmjene donijeti. One će zapravo uniziti zakone koji su ionako u Hrvatskoj dovoljno nisko zato ih i mijenjamo svakih godinu dana jer se njima ozbiljno u Saboru ne bavimo, a istodobno omogućiti da etika zauzme mjesto zakona i to etika po načelima onih koji su sve samo ne etični što su i dokazali presudama koje smo dobili kasnije.
Hvala. Idemo na 5. raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Katičić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, državni tajniče, kolegice i kolege. Evo slušajući rasprave kako u prvom čitanju, tako i u ovom drugom čitanju sve se na neki način svede na jednu jedinu točku, a to je pitanje funkcionalnosti sadašnjeg Povjerenstva sa nekakvim nakanama da će se ono obezvrijediti odnosno eutanazirati što jednostavno ne odgovara istini. Isto tako pažljivo sam pročitao i sve one primjedbe koje su bile u prvom čitanju iz izvješće koje prileži ovom Konačnom prijedlogu zakona. Moram kazati da se u potpunosti slažem s ovim dijelom koji se očitovao i sadašnje ministarstvo jer su neki prijedlozi koji su išli in konkreto bile apsolutno u nesuglasju sa preostalim zakonskim propisima koji reguliraju ovu i sličnu materiju. Tako su se čule raznorazne ideje od upisa za darovanje, pa prijenos darovanja itd. Međutim, to ograničava nekakve ustavne stvari, pa se spominje i ispitivanje porijekla imovine. Meni se čini da su ta vremena prošla. Imamo svoju Poreznu upravu, postoji Opći porezni zakon, jasno postupanje. Stoga što želim kazati? Treba gledati i ovaj Zakon u aspektu cjelokupne reforme koja se dešava. Evo i moje pitanje koje je bilo odnosno replika na uvodno izlaganje išlo je u tom smjeru da se ukaže da je ovo također jedan od instrumenata načina za borbu pa između ostalog protiv antikorupcijskih mjera, ali o tome ću malo više u završnom odnosno očitovanju. Kao što je uvodno kazano predstavnik znači predlagatelja naveo je da su u ovom prijedlogu brojna unapređenja odnosno od proširenja adresata samog Zakona, uvođenja i dodatnih obveza obveznika, o deklariranju samog sukoba interesa, zabrana sudjelovanja i odlučivanja, unapređenje u kontekstu samih imovinskih kartica i obavljanje drugih poslova koji se vežu uz javnu važnost odnosno uz javno djelovanje. Također ograničavaju se prava javnih dužnosti, jačanje statusnih prava samog Povjerenstva. Također isto se već i malo na neki način izbjegava činjenica tog izuzeća koje je spomenuto. Konkretno vratit ću se malo na ove odredbe članka sadašnjeg Zakona 5. odnosno postojećeg 6., mislim da nije dovoljno dostatno ponovljeno stoga treba ponovo ponoviti u apsolutnom tekstu je apsolutna istovjetna formulacija osim jedne riječi koja se mijenja iz obveznik u dužnosnika. Isto tako spominje se dio koji se tiče GRECO-a, koliko sam pratio sva medijski i javna dostupna ideja, a razumijem da se radi o dokumentu koji vjerojatno ima određenu oznaku tajnosti činjenica da se radi o dokumentu da se jedina primjedba je išla u smjeru da se radi o načinu odnosno terminu, vremenskom terminu donošenja samog zakona. Ali mislim da će se to i ovim zakonom sada odmaknuti. Što konkretno kazati zašto želim istaknuti opet izuzeće? Izazvalo je dosta veliki prijepor u javnosti jer su se mnogi pozivali na, jer se pozivajući na tu odluku ispostavilo da ta materija nije definirana stoga mislim da je … [[ne razumije se]] iskorak da se Povjerenstvo prilikom istaknutog prigovora izuzeća koji postoji u svakom zakonskom propisu kao takav odluka upućuje na Visoki upravni sud u kojem vijeću će biti 3 suca i to na nejavnoj sjednici odlučivati o tom prigovoru ukoliko do istog dođe. Također u tekst je unesena i pravna zaštita protiv odluke o postojanju sukob interesa na način da protiv iste nije dopuštena žalba, ali je moguće pokrenuti upravni spor pred Visokim upravnim sudom Republike Hrvatske koju odluku o žalbi donosi u roku od 90 dana od zaprimanja iste. To nam j e jedan element, instrument koji samo može potaknuti i potkrijepiti činjenicu da se na ovaj način stvarno ukalupljujemo rad Povjerenstva u zakonodavni okvir Republike Hrvatske kao takav. Moram nešto kazati u pogledu konteksta sankcioniranja koji je do sada bio različitih tumačenja i različitih djelovanja. Sada je jasno i nedvojbeno, a što je bila također već spomenuta preporuka GRECO-a jasno i nedvojbeno uvodi rješenje koje se kazne mogu određivati i njihovi iznosi. One su znatno činjenica je da su predloženim tekstom one znatno povećane, pa čak do nekakvih i stopostotnih iznosa što mislim da ima i određenu preventivnu aktivnost prema svim eventualnim potencijalnim sukobima interesa koji se mogu dogoditi. Zaključno već sam spomenuo ovaj zakon također treba gledati i kroz prizmu ostalih zakonodavnih i podzakonskih akata kao i samih odluka Vlade, a koje se tiču svih antikorupcijskih mjera. Manje je na neki način eksponirano u javnosti da se u mandatima ove Vlade znatno, da su donesene brojne odluke i zakonski akti koji imaju za cilj smanjenje mogućnosti koruptivnih aktivnosti. Tu prvenstveno opet ponavljam mislim na doneseni u ovom Saboru Strategiju borbe protiv korupcije do 2030. Onda brojni akti koji se odnose na upravljanje javnim poduzećima. Neki od kolega su taj dio ovdje spomenuli, tako da mislim da je bitno jako naglasiti da su doneseni znači i kodeks korporativnog upravljanja i funkcija usklađenosti među prvima u Europi smo unijeli za sve poduzeće u kojem ima Republika Hrvatska i zasiguran sam da je to imalo odjeka pri europskim institucijama. Isto za kraj također je bitno naglasiti da ćemo pristupiti i implementaciji OECD-ovih smjernica u naš sustav. Sve su to naravno dokumenti koji su javno dostupni i mogu se bez problema vidjeti na svim stranicama Vlade. Isto tako već sam spomenuo ponovo je bitno istaknuti da će klub Hrvatske demokratske zajednice podržati predmetni Konačni prijedlog zakona o sprječavanju sukoba interesa u predloženom tekstu. Mislim da su sve novine koje su ubačene u njega u znatno će dovesti da se odradi ona nulta stopa tolerancije na mogućnost same koruptivne aktivnosti, a da će se sam rad povjerenstva ukomponirati i implementirati u zakonodavni okvir RH kao jedan od također elemenata na suzbijanju tih aktivnosti. Hvala vam lijepo.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika bit će onaj Socijaldemokrata, govorit će poštovani zastupnik Davor Bernardić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, pa prije svega kada je ovaj zakon u pitanju onda treba reći da od prvog do drugog čitanja mi nismo dobili odgovor na niti jedno postavljeno pitanje, niti je ovaj zakon u bilo kojem dijelu različit. Dakle, nije napravljen apsolutno nikakav pomak. To samo pokazuje da je ovaj zakon isključivo kozmetičke prirode, a može se nazvati i klasičnim spinom jer u osnovi on neće utjecati na sprječavanje sukoba interesa već će zapravo upravo suprotno Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa otežati rad i taj rad u potpunosti napraviti nemogućim i impotentnim. U uređenim europskim i svjetskim državama, dakle Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa je na neki način antikorupcijsko tijelo i to važno antikorupcijsko tijelo, jer poznato je da sukob interesa i korupcija idu ruku pod ruku. Na ovaj način slabljenjem uloge ovog povjerenstva šalje se poruka da u Hrvatskoj borba protiv sukoba interesa, a samim time i protiv korupcije nije prioritet rada ove Vlade, jer kako drugačije objasniti ovaj zakon koji nije dobio potvrdu ni podršku niti europskog GRECO-a niti svjetskog OECD-a. Dakle, ovaj zakon je isključivo mazanje očiju hrvatskoj javnosti pred očima EU. No to nije ništa čudno ako se uzme u obzir činjenica da je u proračunu za sljedeću 2022. godinu o tome već bilo dosta govora ovdje za borbu protiv korupcije osigurano tek bijednih 16000 kuna. Da li je to ta Vlada koja se voli pohvaliti borbom protiv korupcije? Da na žalost to je ista ova Vlada iz koje je moralo otići 14 ministara zbog sumnje na korupciju. To je ista ona Vlada koja dobiva pljuske europskog tužiteljstva kada mora uhititi osumnjičene svoje bivše suradnike, bliske suradnike jer to nisu mogle učiniti hrvatske institucije. Na žalost to je ista Vlada koja predlaže ovaj zakon koja je pokušavala zataškati brojne korupcijske afere u Hrvatskoj i relativizirati korupciju zbog koje na žalost ljudi gube povjerenje u institucije naše zemlje i napuštaju našu zemlju. Dakle, kod ove Vlade ne postoji apsolutno nikakva moralna odgovornost, a s obzirom na sve više korupcijskih afera, s obzirom na nedavna uhićenja po nalogu europskog tužiteljstva, s obzirom na to da se steže obruč oko pojedinih političara u Hrvatskoj i s obzirom na pokušaj zataškavanja istraga prvenstveno u DORH-u čovjek bi rekao da će konačno se početi jačati institucija nadzora, da će se promijeniti smjer i da će se dogoditi zaokret u borbi protiv korupcije, odnosno u borbi protiv svih negativnih pojava u našem društvu. No u Hrvatskoj se događa upravo suprotno. Dakle, nema nikakve osobne odgovornosti, a posebno nema ni srama kada su vladajući političari u pitanju. Zašto to kažem? Zato jer su na žalost primjeri osobne odgovornosti političara u Hrvatskoj tek izuzetak, rijedak izuzetak koji potvrđuje pravilo. Vlast u našoj zemlji bi trebala biti takva da svakom našem građaninu pokušava omogućiti da on jednostavno sutra živi bolje nego danas i to ne smije nikada biti sredstvo za bogaćenje pojedinaca na funkciji kao što danas na žalost u mnogim primjerima vidimo da je. I zato bi prioriteti našeg djelovanja kao Hrvatskog sabora koji želi vratiti povjerenje i u ovu instituciju, a i u interesu institucija u našoj zemlji trebalo biti jačanje i zaštita upravo nezavisnih institucija, jasnije definiranje uloga i ovlasti Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa kao i jačanje te same institucije, a ne slabljenje što se današnjim zakonom pokušava postići. Također prioritet bi trebao biti i osiguravanje stručnosti, a ne podobnosti kod zapošljavanja u javnim poduzećima i drugim institucijama. Dakle, naš zadatak bi trebao biti i kao političara da budemo istinski borci protiv korupcije koja izjeda naše društvo. Ovaj zakon ne samo da potvrđuje da ova Vlada to nije, već ovaj zakon potvrđuje da Vlada namjerno radi izmjene koji unazađuju djelovanje Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa i čine ga u potpunosti nemoćnim tijelom. Prva stvar, kada bi se u zakonu definiralo što je sukob interesa, osim na koga se adresira, tko je adresat i tko je podložan zakonu, i kada bi kazne bile rigoroznije onda bi se tek mogli očekivati ozbiljniji pomaci u borbi protiv sukoba interesa. Na ovaj način ako niste propisali kazne, a to Vlada nije napravila, za nepoštene političare, de facto niste ih onemogućili u namjeri da budu sutra u sukobu interesa a potencijalno i u korupciji prekosutra. Ovaj zakon također ignorira tu ključnu pretpostavku GRECO-a iz petog evaluacijskog kruga u kojem je jasna poruka da se radi o bitnom dijelu zakona čija bi povreda trebala imati i propisane sankcije. Dakle odvajanje etike, odnosno integriteta od sukoba interesa potpuno je nerazumijevanje materije. I to je nažalost u ovom zakonu akceptirano a svođenje Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa na administrativno tijelo, nažalost je veliki korak unazad. I to je ključna zamjerka ovog prijedloga koji danas dolazi pred nas. Nadalje, vođenje postupka zbog povrede načela obnašanja dužnosti i donošenje odluka temeljem provedenog procesa osnova je prevencije i okosnica rada preventivnih antikorupcijskih tijela te je bio značajan dio rada povjerenstva. Ono što je velika zamjerka, pogotovo koja dolazi iz svjetske organizacije OECD koja je prestižno tijelo kad je u pitanju, kad su u pitanju brojne stvari, dakle Hrvatska tamo nije ušla, a kako se čini još dugo ni neće, njihova velika zamjerka je da se sukladno tim standardima trebaju bolje definirati svi odnosi kao što su npr. privatne veze, kao što su npr. financijski interesi i slični odnosi koji mogu presudno utjecati na ponašanje i djelovanje određenog dužnosnika. Privatni interesi u ovom su zakonu ograničeni samo na direktne financijske ili novčane interese te je na taj način je to zona izuzetno preuskog shvaćanja. Dakle, izuzetno pruskog shvaćanja koji dodatno unazađuje ovaj prijedlog zakona. Sukladno smjernici OECD-a, dakle privatni interesi trebaju se definirati na način da obuhvaćaju i druge privatne aktivnosti kao i interese prisnih osoba kojih ovdje nema, i sve druge odnose za koje se s pravom može smatrati da će vjerojatno negativno utjecati na izvršavanje dužnosti, dužnost. Dakle na ovaj način su potpuno negirane smjernice OECD-a, kruga najrazvijenijih zemalja u kojima Hrvatska nažalost nije, a očito zbog toga što ignorira njihove preporuke, teško da će skoro i biti. Treća, možda i najvažnija stvar, koja onemogućuje normalan rad Povjerenstva je ta da Povjerenstvo nema mogućnost traženja dokumentacije od privatnih trgovačkih društava. To znači da mu je praktički u potpunosti blokiran rad. Ono nema drugog načina niti druge alate za provjeru određenih činjenica i same dokumentacije. Dakle, iz ovog svega što smo naveli, razvidno je da Vlada namjerava suziti krug obveza javnih dužnosnika i od Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa de facto napraviti jedno nemoćno, impotentno tijelo bez zuba. Za kraj, čuo sam da je bilo određenih prozivki od ministra na moj račun, pa ja mu moram odgovoriti da ja u sukobu interesa nisam, o tome je svoju riječ rekao i nadležni sud ali čudi me da jedan ministar koji ipak dolazi sa jednog tako malog ali opet veleučilišta, ima nešto protiv stipendija u Hrvatskoj. Posebno je to čudno jer čovjek, ljudi koji dolaze iz određenog znanstvenog sustava ne bi trebali imati ništa protiv stipendiranja. Možda je to određena osobna usudit ću se reći, osobni stav koji reflektira to da možda nije dobro učio, da nije imao dobre ocjene i možda da on sam nije dobio nikakvu stipendiju no njemu je najveća stipendija koja ga je kandidirala na funkciju ministra ona od HDZ-a. Dakle bez HDZ-a on ne bi bio ni ministar i HDZ-u može zahvaliti kompletnu svoju profesionalnu karijeru a kad gledamo da je ovaj zakon napisan izuzetno nestručno, izuzetno površno i da okljaštruje praktički Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa onda je jasno da na ovaj način ministar vraća dug HDZ-u koji mu je u životu omogućio apsolutno sve.
U ime Kluba zastupnika zeleno lijevog bloka vrijeme će podijeliti poštovane zastupnice Raukar Gamulin i Benčić. Najprije poštovana zastupnica Urša Raukar Gamulin. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući dakle, bez obzira na upinjanje zakonodavca da prikaže da je ovaj prijedlog zakona u skladu sa preporukama GRECO-a, nisu nas uspjeli uvjeriti jer su preporuke GRECO-a vrlo jasne i vrlo konkretne. GRECO, dakle specijalizirano antikorupcijsko tijelo Vijeća Europe jest preporučilo osnaživanje čl.6. u sadašnjem tekstu zakona, osnaživanje na način da se u slučaju kršenja tih načela mogu izreći sankcije. Ponovit ću za hrvatsku javnost da načela propisuju časno, pošteno, savjesno, odgovorno i nepristrano djelovanje na javnim funkcijama, čuvajući vlastitu vjerodostojnost i dostojanstvo kao i povjerenje građana. Za kršenje tih načela zakonodavac odbija propisati mogućnost izricanja sankcija. Dakle, ako je netko u obavljanju javne funkcije nečasan, nepošten, nesavjestan, neodgovoran osnažen je ovim prijedlogom zakona jer nema mogućnosti da se takva neprihvatljiva i kriminalna ponašanja sankcioniraju. I to u zemlji u kojoj je korupcija postala način djelovanja u politici i u upravi. Trebali smo, trebamo li smo ponovno nabrajati neslavan niz samo ministarskih imena koji su u posljednjih nekoliko godina morali otići s funkcije upravo zbog korupcije i sad se naše pravosuđe bavi tim slučajevima, a kako se bavi to smo isto vidjeli u slučaju Žalac. Da nema ureda europske tužiteljice on bi ostao mrtav predmet u DORH-u. Kako se dakle bavi vidjeli smo i u slučaju naše državne odvjetnice koja je svjesno i namjerno lagala u ovom Hrvatskom saboru, ali joj je HDZ-ova većina ipak izglasala Izvještaj za 2020. To je naše pravosuđe, a sada ćemo još i Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa onemogućiti da proziva i sankcionira za nečasno, nepošteno, nesavjesno, neodgovorno djelovanje na javnim funkcijama i time se definitivno osnažuje sve kriminalne i koruptivne akcije jer ih Povjerenstvo za sukob interesa ponavljam ne može sankcionirati. Nulta tolerancija na korupciju značila bi primjenu svake preporuke GRECO-a ni zbog poslušnosti Europi ne, nego zbog istinske želje da se obračunamo s korupcijom. No ovaj Prijedlog zakona jasno pokazuje da je intencija koja će se provesti izglasavanjem ovoga Zakona ubijanje snage Povjerenstva i pretvaranje u birokratsko tijelo koje će skupljati tisuće imovinskih kartica, ali neće imati mogućnosti sankcioniranja evidentnih nečasnih i nepoštenih aktivnosti. Ovaj Prijedlog zakona jest potpuno minoriziranje i zapravo gašenje Povjerenstva koje je u okruženju institucija koje ne rade svoj posao ponekad bila gotovo jedina instanca razotkrivanja koruptivnih djela. I time se jasno pokazuje da je, kakva je to naime nulta tolerancija na korupciju. Pokazuje se da ni ova Vlada naime nema ni volje, ni namjere kao ni niti jedna vlada u zadnjih 30 godina doista se uhvatiti u koštac s tim zlom koji razara naše društvo. Jer ni jedna vlada nije donijela Zakon o dokazivanju porijekla imovine. Taj zakon je mogao sankcionirati i prevenirati mnoga korupcijska djela kojih u ovoj državi na žalost nikada nije manjkalo i to od vrha vlasti, pa posljedično do najnižih razina. Zakon o dokazivanju porijekla imovine riješio bi mnoge nepravde i sankcionirao mnoge kriminalne enormne zarade. No, nema ga. I dok je stranka osuđena za korupciju na vlasti, očito ga ni dalje neće biti. A ovaj Prijedlog zakona o sprječavanju sukoba interesa evidentni je pokazatelj da je odlučnost ove Vlade u borbi protiv korupcije samo i isključivo deklaratorno. To je samo mazanje očiju i naše javnosti i Europe. Uz takav Zakon korupcija u Hrvatskoj vladat će i divljati i dalje. Hvala.
Nastavit će poštovana zastupnica Sandra Benčić. Izvolite.
Zahvaljujem se. Dakle čuli smo već mnoge primjedbe na sam Zakon i većina oporbe se slaže oko jednog, a to je da se ovim Zakonom onemogućuje efikasan rad Povjerenstva u prevenciji korupcije i reguliranju pitanja etičkog djelovanja dužnosnika. Prije 10-tak dana saznali smo iz medija da je GRECO proveo ocjenu usklađenosti Prijedloga zakona sa GRECO-vim preporukama i da je negativno ocijenio usklađenost posebno upravo u pogledu izmjena načina rada Povjerenstva po načelima djelovanja. To je vjerojatno i razlog zašto Izvještaj još nije preveden, a nije preveden zato da ne bi mogao biti objavljen na GRECO-im stranicama, pa da ga mi ne bi mogli vidjeti i da ne bi ovu raspravu mogli voditi upravo na temelju onoga što je GRECO dao kao argumente. Pa tako ćemo GRECO-ov Izvještaj i ocjenu usklađenosti odnosno vidjeti tek onda kada bude kasno i kada će ovaj Zakon već biti izglasan. Međutim, ono što je zapravo najzanimljivije u ovoj raspravi bilo je rečeno tijekom rasprave koju je iznio zastupnik HDZ-a Katičić. On je rekao da ovaj Zakon treba gledati u kontekstu ukupnih reformskih napora HDZ-a. I apsolutno se s time slažem, jer upravo je to najvažnija perspektiva koju pred sobom trebamo imati kontekst, kontekst reformi pod navodnicima. Dakle HDZ-e je krenuo u veliku centralizaciju svih dijelova javnog sektora: od centara za socijalnu skrb, bolnica, korištenja sredstava iz EU fondova, fiskalna centralizacija je već izvršena prošle godine. Ovo je zapravo zadnji čin porobljavanja, zarobljavanja države i društva i to na način koji je neviđen do sada na području zemalja Europske unije u smislu centralizacije upravljanja javnim resursima. Dakle sada će pod izravnom kontrolom premijera i njegovih sjajnih ministarskih kadrova o kojima je kolegica Kekin danas ujutro govorila, biti baš sav javni sektor i onaj lokalni i onaj državi. Sada će svi zajednički javni resursi biti pod izravnom kontrolom da ne kažem na pladnju HDZ-a i naravno da sada treba onemogućiti da se vide sve negativne posljedice toga one koje će se događati, a to je povećan broj sukoba interesa, povećan broj korupcijskih afera i ne daj Bože konkretnih optužnica i sudskih postupaka. Zato je Plenkoviću bilo toliko važno ostaviti Hrvoj-Šipek na čelu DORH-a jer je ona dokazala da zna žmiriti na oba oka i isto tako da joj niti laž nije strana. Zato je Plenkoviću ovoliko bitno omogućiti u što većoj mjeri smanjiti mogućnost efikasnog djelovanja Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa i njegovo svođenje na formalističko tijelo koje pregledava tko je što unio u imovinsku karticu odnosno je li unio ili nije unio po zakonu, ali ne i to da to isto Povjerenstvo iz toga što je netko unio u imovinsku karticu može donijeti neke zaključke o načinu djelovanja dužnosnika, o tome je li povrijedio neka etička načela, o tome primjerice je li možda ta imovina koju je unio u krajnjem nesrazmjeru sa njegovim prihodima to Povjerenstvo ne može. Dakle, Povjerenstvo će ovime napokon postati ono što su sva javna tijela poput sudova, ministarstava, DORH-a davno postala. Dakle, birokratska institucija koja stavlja kvačice da je nešto obavila a bez ikakvog stvarnog učinka i to je ono što ovaj zakon radi sa povjerenstvom svodi ga na ono što već imamo i što gledamo godinama, a to je birokratizacija svih postupaka neovisnih tijela. Dakle, želim naglasiti što sve zapravo povjerenstvo neće moći raditi po ovom zakonu. Dakle, povjerenstvo neće moći reći da je navodni A.P. kršio načela Zakona o sprječavanju sukoba interesa kad je koristio vladin avion za stranačke svrhe. Isto tako, povjerenstvo neće moći vidjeti je li neki vragolan iz HDZ-a zaradio nešto sa strane, pa prebacio to na svoju punoljetnu djecu jer ona nisu unutar imovinske kartice, njihova imovina nije vidljiva. Povjerenstvo neće moći tražiti od Porezne uprave da utvrdi nesrazmjer imovine dužnosnika i njegovih prihoda, pa tako netko tko je imao 17000 kuna plaću stekne imovinu u roku od 4 godine recimo par milijuna eura nikome ništa. Povjerenstvo neće moći utvrditi kršenje zakona u slučaju da dojučerašnji dužnosnik postane lobist za neke tvrtke i lobira za privatne interese kod svojih dojučerašnjih kolega. Rečeno mi je danas od strane predlagatelja da će se to riješiti negdje 2023. a do tada tko je jamio, jamio je. Hvala.
U ime Kluba zastupnika SDSS-a govorit će poštovana zastupnica Dragana Jeckov. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, vrlo brzo nakon prvog čitanja i uvaženi državni tajniče pardon, nakon prvog čitanja pred nama je Konačni prijedlog zakona o sprječavanju sukoba interesa i prilikom prvog čitanja rekla sam da je ovaj zakonski prijedlog izazvao dosta polemike. Međutim, šta onda tek reći ne za polemiku već za prepucavanja koja su uslijedila nakon prvog čitanja, odnosno između dva. Ono što treba istaći, a mišljenja sam da se ovim prepucavanjima zapravo izgubila srž ovog zakonskog prijedloga, jer smo upravo u tim prepucavanjima nismo do kraja mogli razumjeti obavezuje li nas mišljenje antikorupcijskog tijela Vijeća Europe ili ne, je li ono pozitivno ili ne i može li se odlučivati po načelima ili ne. Dakle, izgubila se sama srž i svrha Zakona o sprječavanju interesa, a to je svakako da ovaj zakon, odnosno kasnije i povjerenstvo koje će ga provoditi svakako treba prevenirati, odnosno spriječiti sukob interesa, a posljedično imati i mogućnost kažnjavanja sukoba interesa bez obzira bilo to po načelima ili nečem drugom. Upravo izrečenim nipošto ne sporim kako bi se postupanje i odlučivanje povjerenstva trebalo uskladiti u prvom redu sa praksom upravnih sudova, Visokog upravnog suda i Ustavnog suda, a pod pretpostavkom da su oni poštovali međunarodne standarde onda zaista ne bi trebao biti problem niti usklađivanje sa preporukama ekspertnog tijela Vijeća Europe odnosno GRECO-a, te izvješćima o vladavini prava Europske komisije. Čuli smo da će povjerenstvo moći izricati administrativne i novčane sankcije za povrede zakona koje se odnose na konkretne povrede, te svime ovime Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa bi zaista trebao ostati neovisno antikorupcijsko tijelo sa novim mehanizmima i proširenim djelokrugom. Ova proširenja ovlasti adresata prema kojima povjerenstvo djeluje nipošto ne smiju biti samo iz pukog zadovoljenja preporuka međunarodnih tijela kao što je netko od prethodnika rekao to bi svakako trebalo biti zbog nas samih. Ranije sam rekla da s obzirom da nema više samostalne primjene povrede načela djelovanja postavlja se pitanje je li onda ovakvo uređenje u skladu sa međunarodnim standardima. Definitivno ono što treba reći jeste da bi bila loša poruka da naknadno dobijemo poruke iz GRECO-a ili bilo kojeg drugog međunarodnog tijela da je zakon loš, a mi smo ga u međuvremenu donijeli. Ponovit ću nešto što sam rekla i u prvom čitanju, a to je da treba vodit računa da se povjerenstvo ne pretvori u krajnje birokratsko upravno tijelo za prikupljanje imovinskih kartica dužnosnika, odnosno obveznika. Neke kolegice i kolege kao i ja rekli su nešto o tome da obveznici su mogli doći do određenih prihoda na različite načine i da bi bilo dobro da se proširi definicija primanja obveznika, pa se tako novčanim primitkom smatra primitak po bilo kojoj osnovi ne samo za obnašanje javnih dužnosti. Tu imamo izvjesnih promjena koje se tiču i imovinskih kartica da se one donose jednom godišnje, da se precizira dužnost obveznika nakon 12 mjeseci da od prestanka obnašanja dužnosti podnese imovinsku karticu, da uz već postojeće podatke imovinske kartice obuhvate se i podaci o djelatnostima, članstvima ili funkcijama koje obveznik obavlja u dvije godine prije stupanja na dužnost ali i novine koje se tiču posjedovanja kripto valuta, te o potraživanja od trećih osoba kao na primjer pozajmice. Iako će nakon stupanja novog zakona na snagu u imovinskim karticama biti vidljiva i promjena podataka o približnoj tržišnoj vrijednosti nekretnina, baš kao i prijenosi i darivanja za maloljetnu djecu i partnere i dalje smatra što sam rekla i u prvom čitanju, kako je potrebno posebno naznačiti prihode prenamjenom poljoprivrednog i sličnog zemljišta u građevinskog. Naročito što takva prenamjena može osigurati znatnu imovinsku koristi, a nerijetko i protupravnu korist, što nije zanemarivo. I dalje smatram kako bi bilo dobro uključiti i obvezu prijavljivanja prijenosa i darivanja nekretnine iznad određene vrijednosti, u određenom vremenskom razdoblju prije podnošenja imovinske kartice. I pri tome zaista treba razmisliti i naći mjeru može li se to odnositi i na punoljetnu djecu i roditelje, jer kao što sam rekla, možda prevenirati eventualno sukob interesa, je negdje osnovna intencija ovog zakona. Zahvaljujem.
Sljedeći Klub zastupnika bit će onaj Centra i GLAS-a, a govorit će poštovana zastupnica Dalija Orešković. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavatelju. Kolegice zastupnice i jedan zastupnik. Prije svega, dvije tri riječi o tome tko ovaj zakon donosi. Ovaj zakon ne donosi Hrvatski sabor kao zakonodavno tijelo, zakonodavna grana državne vlasti, u kojem bi se u suglasju vladajućih i oporbe raspravljalo o tome što su naši ključni koraci koji se moraju poduzeti kako hrvatsko društvo i država mogli krenuti prema naprijed. Ne! Ovdje oporba ukazuje na ono što govori čitava domaća, a i međunarodna stručna javnost, a to je da se ovim Prijedlogom zakona o sprječavanju sukoba interesa, sustav prevencije korupcije, kao i Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa kao nadležno tijelo, ubijaju do kraja. Nestaje svrha njihovog postojanja i djelovanja. Ovaj zakon donosi isključivo HDZ. Na silu. Na mišiće. Uz pomoć poslušnih ruku u Hrvatskom saboru, koji ne razmišljaju o šteti koju time čine hrvatskoj državi i svim njezinim građanima. Dakle ovo je zakon koji je krojen isključivo u skladu sa interesima i po mjeri HDZ-a. Dakle, HDZ je politička stranka, jedina politička stranka koja je pravomoćno osuđena za korupciju. Ujedno je iz prošle Vlade Andreja Plenkovića odstupilo 14 ministara zbog korupcijskih afera i zbog situacija sukoba interesa. I to HDZ-u oduzima legitimitet za predlaganje i nametanje ovakvog sadržaja zakona. A čak i među onim ministrima koji nisu smijenjeni, koji nisu odstupili, ima onih čiji korupcijske afere, a tako i predmete sukoba interesa, treba temeljito preispitati. Među njima je i ministar financija Zdravko Marić. Posljednji u nizu takvih predmeta je slučaj primitka nedopuštenog dara u vidu boravka na jahti bogatog i moćnog poduzetnika. Putem političkog pritiska na pravosuđe, Andrej Plenković je Ustav, uspio obustaviti postupke u slučaju Afere Borg. Kako protiv sebe, tako protiv min, bivše ministrice gospodarstva Martine Dalić, ali i ovdje već spomenutog ministra financija Zdravka Mamića. Međutim, Andreju Plenkoviću je ostao gorak okusa i bol od uboda žalca povjerenstva, kao jedinog neovisnog antikorupcijskog tijela koje je imalo drčnosti i hrabrosti da se uopće s tom mega-aferom Borga i načina na koji je donošen zakon o Agrokoru, dakle to je korupcijska afera nad svima aferama, dakle, uopće da se uhvati u koštac. Druga tijela kaznenog progona iz sustava borbe protiv korupcije to nisu mogla. Neovisan i profesion, profesionalan rad antikorupcijskih tijela, Andrej Plenković ne dopušta niti to prašta. Da je tome tako, vidi se iz postupanja USKOK-a i DORH-a koji krupne korupcijske predmete protiv njegovih ministrica i ministara skrivaju po svojim ladicama. Izborom sebi poslušnih osoba, Andrej Plenković je uspio slomiti neovisnost USKOK-a i DORH-a, ali s povjerenstvom mu je to bilo malo teže postići. Zato ga sada napada ovakvim izmjenama zakona. I prvo pitanje koje si mi svi skupa moramo postaviti je to, kakav sustav borbe protiv korupcije HDZ-u treba? Pa naravno, onaj koji HDZ-u, njegovim koruptivnim političarima nimalo ne smeta. Onaj od kojeg HDZ-ovim političarima neće biti ništa. E upravo su takve odredbe ovog zakona. Dakle s obzirom da se ovim zakonom briše smisao postojanja povjerenstva, bilo naprosto bolje da ga ukinemo do kraja i da time ostvarimo barem uštedu od par miliona kuna u proračunu, nego da povjerenstvo pustimo da ovako besmisleno životari do isteka mandata. Dakle kad govorim o mandatu, mislim na sadašnji saziv povjerenstva koji evo, ostat će na svojim dužnostima nešto malo više od godine dana, a da od 2018. godine, od početka 2018. godine kada su stupili na dužnost pa do dana današnjeg, Hrvatski sabor nije raspravio niti jedno jedino godišnje izvješće koje je to tijelo postiglo, podnijelo. A što se time htjelo postići? A i postiglo se. To da se ugasi važnost i utjecaj tog tijela. Postiglo se to da se spriječi javna rasprava pa i opravdana kritika o sadržaju pojedinih njihovih odluka. Spriječilo se to, da saborski zastupnici koji o sukobu interesa nedovoljno znaju, čuju koju riječ od samih predstavnika tog tijela, ovdje u Hrvatskom saboru. Takva rasprava bi im pomogla da nešto nauče i nešto čuju, pa da kod izmjena i dopuna zakona ili kod donošenje sasvim novog zakona ne lupetaju kao što smo imali čuti, prilike čuti tijekom ove rasprave, već do sada, a tko zna rasprave, već do sada, a tko zna što nas još čeka. Dakle ovaj zakon znači kraj borbe protiv korupcije, a nakon smjene HDZ-a na sljedećim parlamentarnim izborima morat ćemo naći snage za neki novi početak. I tek tada ćemo biti u prilici raspravljati o tome kakve nam trebaju promjene unutar čitavog sustava i što bi trebala točno obavljati preventivna antikorupcijska tijela. Dakle, prevencijom bi se trebala uspostaviti rana detekcija korupcijskih rizika. Doslovno mreža koja će spriječiti da do korupcije uopće i dođe a ako se ona pojavi u toj mreži će se koruptivne ribe lakše uočiti, morski psi i ajkule će se lakše privesti pravdi. Nadležnosti i ovlasti Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa kako su osmišljene u ovom postojećem zakonu, a još manje u predloženim izmjenama daleko su od takvog sustava. Stoga smatram da bi ovaj postojeći model i ovaj postojeći koncept u potpunosti trebalo napustiti. Što zapravo predlažem u sustavu prevencije korupcije pokušat ću objasniti kroz čitav niz podnesenih amandmana, ali u kratko dakle, povjerenstvo kao riječ upućuje na tijelo koje se sastaje povremeno, privremeno, ad hoc radi rješavanja nekog ad hoc predmeta. Ako imamo stalno neovisno, samostalno i profesionalno državno tijelo, čiji članovi svoje zadaće obavljaju u stalnom radnom odnosu, onda više ne pričamo o povjerenstvu. Onda pričamo o nečem drugom. Smatram da bi trebalo promijeniti i naziv samog tijela, evo predlažem da to bude Ured za prevenciju korupcije. A ako govorimo o prevenciji i o toj mreži koja bi trebala uspostaviti rani sustav upozorenja, onda treba dodati tom tijelu čitav niz novih ovlasti i nadležnosti. Jedna od njih je analiza korupcijskih rizika, bilo da oni proizlaze iz zakona koji se tek namjeravaju usvojiti, evo dat ću jedan primjer, da smo kod zakona o Agrokoru imali takvu nadležnost jednog preventivnog antikorupcijskog tijela onda bi to tijelo odmah moglo upozoriti, pa čekajte malo, izvanredni povjerenici vam nisu obuhvaćeni obavezi podnošenja imovinskih kartica i na neki način daju negativno mišljenje na takav prijedlog zakona dok se ne unesu odgovarajuće izmjene. Analiza korupcijskih rizika trebala bi postojati i u odnosu na ono što se događa u praksi. Pa kada takvo tijelo primijeti da imamo čitav niz institucija, tijela, ili postupaka koji nikome nisu u radaru, a iz njih izviru razne korupcijske afere, javni proračun, javni novac curi na sve strane, e tada bi takvo tijelo trebalo reagirati, tražeći od zakonodavca da takvu praksu izmjeni a po potrebi i usvoji čitavo novo zakonodavstvo. Također, u tom zakonu trebaju postojati jasna pravila tko s kim ne smije poslovati. Ovdje smo ponovili ono što je postojalo i prije. Da se ne smije poslovati s tijelom u kojem obnašaš javnu dužnost. Ali bez problema ministar energetike može putem svoje tvrtke poslovati sa svim subjektima koji su u ingerenciji njegovog ministarstva. Pa nije li to nakaradno. Treće, tom Uredu za prevenciju korupcije trebalo bi dati ovlast da uspostavlja čitav niz javnih registara, te da obavlja sustavnu analizu podataka koji su iz tih javnih registara dostupni. Primjerice, registar svih poslovnih odnosa sa svim tijelima javne vlasti. Pa bi se usporedbom podataka o trgovačkim društvima u kojima dužnosnici imaju udjele sa onim podacima o poslovanju sa svim državnim tijelima, neovisno o tome je li riječ o nekom tijelu gdje on obnaša dužnost ili možda neki drugi član iste političke stranke ili koalicije, dakle tu bi se vidjela mreža klijentelističkih i koruptivnih veza koja bi se mogla kontrolirati i bolje nadzirati. Ono što je najteži udar na rad Povjerenstva, a postiže se ovim novim zakonom je to da se ukida javnost sjednica i javnost odluka koje se objavljuju na web stranicama tog tijela, e to je nešto na što ovaj Sabor ne bi smio pristati bez apsolutno nikada. Hvala.
Hvala. Sada će u ime predlagatelja govoriti državni tajnik, poštovani Josip Salapić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Vlade, Sabora, u ime Vlade trebam reći evo nekoliko riječi na izlaganje gospođe Orešković. Prije svega po čemu smo mi to kao Ministarstvo pravosuđa i uprave eutanazirali i uništili Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa. Po tome što se Povjerenstvo na kojem ste vi nekada bili dalo ovlasti koje je sud svojim odlukama srušio. I to u više odluka. Mi smo kao odgovorno tijelo, kao ministarstvo, uskladili ovaj zakon sa odlukama i sudskom praksom Visokog upravnog suda, mišljenjima Ustavnog suda i sa svim relevantnim sudbenim distancama da bi ovaj zakon dobio zeleno svjetlo. Jednom za svagda i pred svima treba govoriti istinu. Nitko nas nije špotao zbog tih načela niti smo mi dobili negativno mišljenje, niti smo mi išta napravili da bismo mi zakon donijeli po mjeri jednog čovjeka ili jedne stranke. Vama je opsesivno način nastupa prema predsjedniku Vlade Plenkoviću, prema HDZ-u, prema Ministarstvu pravosuđa i prema nama svima. Samo zato što si ne možete oprostiti to što vas politika u drugom mandatu nije podržala. Ja sam bio saborski zastupnik kad smo glasali za vas. I vas je politika izabrala. I to Vlada Zorana Milanovića. Prema tome način na koji ovdje govorite, nitko nije isključio javnost iz rada Povjerenstva. Nego je nepošteno, maliciozno i bezobrazno kada se prema nekome pokrene postupak da odmah se trči u medije, na tv, udarne vijesti, dnevnike i programe, gdje se čovjek, političar, dužnosnik bilo koje razine proglašava krivim prije nego što mu je proveden neovisni i nepristrani postupak. To mi želimo ukinuti. Da se Povjerenstvo bavi politikom. To želimo ukinuti. A ne da vi koji ste bila predsjednica, čim navodno anonimnim ili ovako saznate, odmah trčite u medije i radite svoju političku karijeru. Ne štitite vi nikakav sukob interesa. Sukob interesa je za nas kada smo privatni interes stavili ispred javnog interesa. Interesa države. A mi to ne činimo ovim izmjenama zakona, nego ga činimo još boljim, popravljamo prazne, pravne praznine koje smo uočili u vašem mandatu. popravljamo prazne pravne koje smo uočili u vašem mandatu. Vi znate koje su bile pravne praznine. Ovo je, zakon je korak naprijed. Europska komisija Nacionalnim planom oporavka i otpornosti na ovome smo, osobno sam na tome sudjelovao, više na 10 različitih sesija, sastanaka sa stručnjacima iz Europske komisije. Pa nemojte vi da demokracija pojede samu sebe. Ništa mi nismo napravili loše, nego imamo mi tijela koja se bave progonom, imamo mi PNUSKOK, policiju, USKOK, Državno odvjetništvo i tijela koja će se baviti borbom protiv korupcije. Ovaj Zakon je sprječavanje sukoba interesa realiziranog ili … [[ne razumije se]] Svi su alati unutra koji trebaju biti, samo ne dozvoljavamo da se osobe koje trebaju biti neovisne bave politikom. Niste vi izabrana kao stručnjakinja za sukob interesa, nego kao politički prijedlog one Vlade. Isto tako kao i nova predsjednica i članovi koje smo mi ovdje birali kao prijedlog politike. Znači ovim Zakonom ne dozvoljavamo da se Povjerenstvo bavi politikom, nego neovisnim radom. I koje je to poštenje gospodo zastupnice i zastupnici kada obveznik, dužnosnik po sadašnjem Zakonu ni ne zna da mu se pokreće postupak, nego putem medija sazna da je ta i ta osoba na dnevnom redu Povjerenstva sa nekom temom za koju on sam mora vas zvati i pitati a što je tema za što vi mene uopće vodite postupak? I to je nepristrano i pošteno. To je izravan uplitaj u politiku i u osobni politički i bilo koji drugi diskredibilitet osobe koja se bavi politikom. A to što je vama opsesija predsjednik Vlade i HDZ-e to je vaša osobna stvar. A ne možete vi cijeli sustav gaditi s time što smatrate da vi kroz osobni vaš način doživljaja ovog svega radite ovo da pljujete po svemu ovome što je ustvari dobro. To nisam ja rekao zato što sam predstavnik Vlade, nego i neki vaši kolege koji još uvijek sjede u Povjerenstvu. Dakle, prava istina je da je ovaj Zakon korak naprijed, da je ovaj Zakon popravio pravne praznine, a da će se neke stvari ako se uoče da ne valjaju popravljati. Ali ovim štitimo ne samo nas koji danas ovdje sjedimo, nego sve one koji će se u budućnosti baviti politikom na lokalnim i državnim razinama da ne može nitko pljuvati unaprijed, niti voditi postupak bez obavijesti i bez toga da netko ima nepristrano pravo da se brani. Ovaj Zakon obvezuje 7 tisuća obveznika da podnose imovinske kartice. Imamo članak 7. koji jasno kaže što je zabranjeno, a načela ostaju. Etički kodeks će to rješavati na državnoj razini i na lokalnim razinama, a vi, vaše osobne frustracije dijelite na svom političkom programu i ti vaši birači koji su vas podržali trebaju znati da ste vi se na temelju tuđih sudbina izgradili svoju političku karijeru. To nije pošteno. Vi ste nepoštena osoba.
Imamo dvije replike. Ostanite ovdje molim vas. Prva je poštovane zastupnice Dalije Orešković. Izvolite.
Gospodine Salapiću vi naprosto manipulirate i lažete. Prije svega članak 44. stavak 3. kaže sljedeće novog zakona, ovog zakona kojeg vi predlažete: „Sjednica na kojoj Povjerenstvo donosi odluku je javna osim kada to zahtijevaju razlozi zaštite privatnosti, javnog morala ili javne sigurnosti …“ bla, bla. Takva odredba nije postojala do sada to je prije svega. Kao drugo ja nemam apsolutno nikakvu fiksaciju niti na premijera, niti na HDZ-e kao takav. Ja se bavim istraživanjem korupcije, korupcijskih fenomena. Nisam ja kriva što je HDZ-e najveći korupcijski fenomen u Republici Hrvatskoj od kako je postojala i nastala. Što se tiče etičkih kodeksa, dakle uopće je suludo razmišljati da se nešto njima može postići. A što se tiče toga je li ovaj Zakon korak naprijed ili nazad, pa samo novo Povjerenstvo koje je izabrala HDZ-ova većina tvrdi da je ovo korak unatrag.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajnik Salapić.
Poštovana zastupnice to što vi meni govorite da ja lažem to je meni čast što mi vi to govorite i drago mi je da vi to kažete. Znači ja sam se vratio u povijest ovoga što smo ovdje donosili. Sudjelovao sam od 2011. na izradi ovoga Zakona. Dakle vi ste ta osoba koja maliciozno manipulira činjenicama. Vi si ne možete oprostiti to što vas politika ponovno nije podržala na tom mjestu i ništa mi nismo učinili, niti uništili, niti napravili loše. Vi možete govoriti što hoćete, a mi kao predstavnici Vlade to ne možemo reći. Mi vama ne možemo odgovoriti u lice. Pa kako ste vi došli do nekih svojih rezultata poslije toga kada niste članica Povjerenstva i predsjednica nego ste se baviti politikom? Vi ste unaprijed prozivali ljude da su odgovorni bez da ste imali činjenice u rukama pošteno, da ste pošteno vodili postupak. Pa pustite vi sud da radi svoj postupak. Da je HDZ-e slučajno oslobođen bilo bi da imamo utjecaj na pravosuđe. Kada je osuđen onda je lopovska stranka. O HDZ-u će govoriti rezultati na izborima, a nadam se i o vama.
Poštovana zastupnica Orešković digla je povredu Poslovnika. Što je povrijeđeno u Poslovniku?
Dakle članak 238. ovdje se radi o osobnom vrijeđanju. Dakle što se tiče rezultata HDZ-a kada netko vlada i donosi ovakve antikorupcijske zakone sa 16,4% podrške to se može nazvati i okupacijom. A što se tiče mog političkog angažmana on je došao debelo, debelo, debelo nakon rada u Povjerenstvu. Ja svoju karijeru mogu ostvariti van državnog sustava kada god ja to poželim. A što se tiče Zakona iz 2011. godine, pa gdje vam je sada mogućnost ulaženja u bankovne račune? Gdje vam je sada mogućnost pozivanje dužnosnika na podnošenje ostavke?
Hvala vam lijepa, hvala vam lijepa.
I sve ono što je postojalo u zakonu tada. Pa kako vas nije sram pričati ovakve besmislice?
Hvala vam lijepa. Premašili ste vrijeme. Ja procjenjujem da nije povrijeđen Poslovnik. Neću dati ni vama opomenu. Ali molim sve da se suzdrže teških riječi. Vi ste državnom tajniku govorili da laže itd. što je debela povreda Poslovnika, ja nisam reagirao na to. Nisam reagirao ni na možda neke pretjeranosti koje je državni tajnik isto izrekao ali vas molim sve skupa da se držimo dostojanstva koje ovaj dom zaslužuje. Ja vas lijepo to molim. Poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega uvaženi državni tajniče Salapiću, vi ste jako dobro i precizno detektirali rad Povjerenstva kojeg je vodila tadašnja predsjednica Povjerenstva gospođa Dalija Orešković i današnju raspravu političarke Dalije Orešković. I kada mi njoj govorimo da je ona uništila percepciju neovisnosti svojim političkim angažmanom ona to ne želi prihvatiti. Ovdje maše u svakoj raspravi sa predmetima u kojima je sudila, u kojima je donosila odluke i to javno. Ta javnost rada. To je bilo ono što nije bilo sigurno predviđeno zakonom, a oni su to radili. Što su očekivali? Da vas najprije osudi javnost, a onda će oni na kraju napisati ono što oni misle. I kad je to padalo na sudovima nitko ih nije mogao uvjeriti da su oni to napravili krivo, da to ne znaju itd. nego i danas govore da opet taj GRECO govori ono što nije rekao, da sudovi su sudili a da nisu sudili kako treba jer su oni sebe uzdigli na jednu visinu na koju nitko nije mogao.
Hvala lijepa [[Upadica Borić: To je najgore što je netko mogao učiniti, a to je učinila gospođa Orešković.]] Hvala. Poštovana zastupnica Orešković je digla povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik.
Članak 238. gospodin Borić vrijeđa. Naime, što se tiče, dakle prozvao me da ja manipuliram sa predmetima kojima sam radila. Pa nisu to bili moji predmeti, to su bili predmeti jednog tijela i Republike Hrvatske. I sva sreća da je postojala javnost rada. I morate znati da spisi o kojima vi govorite su potvrđeni na prvostupanjskim Upravnim sudovima. Na Visokom upravnom sudu šest punih godina sve do odluke Ustavnog suda koja ja politički uvjetovana. Pa nisam ja sjedila po kafanama sa gospodinom Šeparovićem, nego je to radio vaš stranački kolega Branko Bačić.
Dobro, hvala vam lijepa. To uistinu nije, to je replika a ne, hvala. Dajte se zaustavite! To je bila tipična replika i ja vam moram dati, za to ću vam dati opomenu. Ja vas lijepo molim hajmo prestati sa tim pseudo povredama Poslovnika, molim vas. Poštovani državni tajnik ima odgovor na repliku.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče Borić, vidite koliku nervozu izazivate vašim reakcijama. To znači da ste i vi i Vlada i ja na pravom putu da konačno riješimo taj misterij rada Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa. Mi podržavamo nepristrano, neovisno, stručno povjerenstvo koje će biti uspješan antikorupcijski alat. Svatko od obveznika u RH bilo na lokalnoj i državnoj razini ima pravo pošteno, odgovorno i savjesno raditi svoj posao. Nitko neće glumiti sud, a da to ne bude pravi sud. Znači odluke sudova se moraju poštovati. Da je Ustavni sud rekao drugačije, onda bi bilo o.k. Znači kad odluka suda pogađa nečiji osobni ego, onda taj sud ne valja, to je politički sud. Da je sud donio drugačije bilo bi izvrsno. Sud je donio odličnu stvar. Mi konačno ne smijemo biti taoci niti ovakvih stvari, niti nekih ljudi koji dojavljuju međunarodnim organizacijama neke naše stvari. Mi smo napravili pošteno, savjesno i odgovorno i tako nastavljamo dalje.
Hvala lijepa. Sad će u ime zastupnika Domovinskog pokreta govoriti poštovani zastupnik Steven Nikola Bartulica. Izvolite.
Zahvaljujem poštovane kolegice i kolege. Ranije je rečeno da se treba ovaj zakon promatrati ukupno u kontekstu svih zauzetih reformi koje se poduzimaju i mislim da to je istina. Dakle, ne smijemo samo izolirano gledati rad ovog Povjerenstva nego ukupno kako državna tijela, pa i javna uprava funkcionira kod nas. Zašto to govorim? Jer ni jedan zakon, pa ni ovaj o ovom povjerenstvu neće smanjiti ni spriječiti sukob interesa jer naprosto prostor za to je prevelik u Hrvatskoj. To sam više puta istakao. Ima mnogo razloga za to. Prije svega vidi se kroz brojke primjerice udio države u BDP kad se uključi još i javna poduzeća nadilazi 60%. Dakle, veliki dio našeg stanovništva rekao bih gotovo dvije trećine Hrvata indirektno ili direktno ovise o potrošnji koja je pod kontrolom politike. Dakle, to je jedan veliki prostor za zloupotrebu ovlasti. Vidimo kod bezbroj primjera. Slučajeve neki imaju brzi ili recimo tako sudski epilog koji je prihvatljiv, drugi se otežavaju, pa na kraju ljudi i zaborave za mnoge primjere. Dakle, imamo što imamo. Mnogi su govorili o korupciji, o osuđenoj stranci. Svi znamo da je HDZ pravomoćno osuđena. Međutim, treba govoriti o tim navikama i šire, dakle o drugim oblicima sukoba interesa ne samo kada su u pitanju dužnosnici. I rekao bih mi smo prilično pod lupom javnosti. Sve što govorimo, činimo se lako može saznati. Imamo medij koji imaju vrlo važnu zadaću informirati javnost. Međutim, neki oblici i neki ljudi koji su u javnom prostoru i jako utječu na javno mnijenje primjerice u ovoj pandemiji nisu dužni otkrivati u kakvim su odnosima sa velikim lobističkim i interesnim skupinama koji imaju jasne ciljeve i interese u ovoj cijeloj nevolji. Dakle, jako je važno podsjetiti da prošli tjedan kada sam pitao izravno ministra Beroša da li bi znanstvenici i drugi stručnjaci koji javno govore o mjerama, o načinu borbe protiv pandemije, da li bi trebali objaviti svoje financijske odnose sa farma industrijom primjerice. On se odmah složio, odmah se složio. Dakle, imamo to da javnost treba znati, treba to biti transparentno. Jer netko možda ima neki skriveni interes koji je bitan znati. Dakle, kad god je u pitanju pa i neovisni, tzv. analitičari koji govore o političkoj sceni, o onome što se događa svakodnevno u Hrvatskoj, a istovremeno imaju tvrtke koji rade za pojedine političke opcije a to skrivaju. Dakle i to je oblik sukoba interesa, ali ovaj zakon se ne odnosi na te pojave, a trebali bi i malo šire razmisliti o tome. Dakle, kad god se bitna činjenica skriva ili jedan financijski odnos koji utječe na mišljenje nekog pojedinca koji je u javnom prostoru kad se skriva to treba javnost znati. Dakle mi ćemo ustrajati na tome. Dakle, gledamo našu javnu upravu kako funkcionira Hrvatska od državne razine do lokalne. Pa svaki sloj birokracije zapravo otvara prostor za zloupotrebu vlasti. Građani su na neki taoci te situacije. Znamo koliko sporo određeni postupci idu naprijed, dozvole. Znamo kako se može prenamijeniti zemljišta, na lokalnoj razini pogotovo, da, što bi bilo u skladu s pojedin, pojedinačnim interesima nekog lokalnog moćnika. Imamo takvi slučaj. Dakle to sve upućuje da naše navike i šta narod očekuje, zapravo od političara je krivo, imamo jednu iskrivljenu sliku. Iskrivljenu sliku. Pa i nedavni reizbor župana na sjeveru Hrvatske pokazuje da na žalost naši glasači preolako gledaju na neke pojave. Umjesto da je nulta tolerancija, kod nas zapravo se relativizira, relativiziraju se neke pojave. Ja sam spomenuo javna poduzeća i način kako oni djeluju i zašto kupuju medijski prostor, da li je to etičko ili nije, da li… Možda su u određenom sukobu interesa jer Vlada imenuje te ljude, a imaju značajna sredstva, neki su monopolisti gotovo. Imaju monopolski položaj pa se postavlja pitanja zašto kupuju u takvoj mjeri medijski prostor. Ali spomenut ću i Slovensku 2, tu adresu, kao nešto što simbolizira tu spregu. Dakle zašto se, na tom mjestu se nalaze, istaknuti novinari iz medijskog svijeta, čelni ljudi javnih poduzeća, i drugi. Zbog čega? Jer postoje očito, u pozadini, ti odnosi koji nisu transparentni. Evo javnost je saznala za to mjesto okupljanje, i kratko je to zaboravljeno. To je palo već u zaborav. Međutim to mislim da je jako, jasno simbolizira to stanje kod nas. To stanje. Dakle, Hrvatska je prilično mala država, ljudi se međusobno brzo upoznaju i onda nastaju ti odnosi, koji nisu uvijek transparentni. I članstvo u EU neće nas spasiti. Mi smo već 8 godina članica EU, a imamo i dalje ove pojave, da ih ne nabrajam. Imamo i na razini EU, sad situaciju sa pandemijom, gdje je naručeno 4,6 milijardi doza cjepiva, i nisu dostupni ugovori. Građani EU ne mogu saznati po kojim uvjetima, kako je došlo do takvih dogovora čak ni ko, tko je pregovarao u ime svih nas. Navodno postoji tim, tamo stručnjaka, od 7 zemalja na razini EU, to je dogovoreno, ali neke zemlje ne žele objaviti imena tih ljudi. Dakle i na vrhu EU imamo loše prakse, netransparentno poslovanje, netransparentan način donošenja odluka. U ime svih nas. A interesi su golemi. Nije mala stvar naručiti takvu količinu doza. Dakle, EU će uložiti gotovo 100 milijardi eura u cjepiva. Prema tome građani moraju, imati pravo, znati po kojim uvjetima i kako je došlo do tih dogovora. To je jedan primjer, dakle ovo, ova tema nadilazi zapravo o čemu često govorimo, o radu povjerenstva i kako se dužnosnici, pojedi, kako bi se trebali ponašati, po kojim uvjetima. Ovo je jedna šira tema. Ima jako puno, tih pojava, na žalost i nećemo saznati dakle do kraja što je se sve odvijalo u pozadini. Da sumiram, Domovinski pokret ne može ovaj zakon podržati. Smatramo i dalje da je, da su hrvatske institucije naše ključne ustanove, zarobljene od političkih elita, da nisu u pravoj mjeri slobodne da djeluju. Ovaj zakon neće to promijeniti, ali još jednom ponavljam da, nije samo pitanje nas, nas dužnosnika, članova Vlade, lokalnih dužnosnika i slično. Imamo tu pojavu sukoba interesa na više mjesta i na žalost niti jedan zakon do sada to ne regulira na pravi način. Mi ćemo sve učiniti da se to promijeni. Hvala.
Hvala lijepa. Sada idemo na pojedinačnu raspravu i prvo će govoriti poštovana zastupnica Katarina Peović. Izvolite.
Dobar dan svima. Što bi bila uopće funkcija tog Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa? Meni se čini da je potrebno postaviti to pitanje danas ovdje. Mislim, nije funkcija tog povjerenstva da daje opomene, packe, da namiguje prijestupnicima, no-no, niste to dobro ispunili, mogli bi to malo bolje, imate rok do tad i tad. Nego, bi bila jedna od temeljnih funkcija tog povjerenstva da proučava imovinsku karticu, da vidi ako postoji nesrazmjer između imovinske kartice na početku mandata i nakraju mandata. Inače imovinske kartice nisu tu da bi se javnost ne znam, skanjivala nad bogatstvom neke zastupnice, ili zastupnika. To isto mediji baš ne razumiju čini mi se najbolje, jel. Nego je bitno, dakle kad zastupnik dođe na svoju dužnost, do kraja mandata da li je stekao nekakvu imovinsku korist koju ne može dokazati. I znači temeljna i osnovna svrha, jedna od važnijih bi bila, da povjerenstvo ima neke ovlasti, dakle, komunicirati sa Poreznom upravom i istražiti, ako taj dužnosnik nema opravdanje za takvu reakciju, odnosno takvo bogatstvo koje je stekao, a ne može ga dokazati, odnosno da nešto kaže o svojem porijeklu imovine. E sad, to, nemamo u ovom zakonu. Ono što bi možda bilo dobro je da donesemo još jedan zakon jedan zakon, to je Zakon o ispitivanju porijekla imovine i najavljujem da će Radnička fronta uputiti u proceduru svoj zakon o ispitivanju porijekla imovine. Ali to je ono što nama nedostaje. Znači, da vidimo odakle tim dužnosnicima takve cifre, takvi novci, takve nekretnine da dokažu dakle porijeklo svoje imovine. Znači ako postoji nesrazmjer između njihovih prihoda i njihove imovine da oni objasne odakle dolazi taj nesrazmjer. To se ovdje neće desiti. Znači ovdje nemamo niti definirani postupak ispitivanja porijekla imovine, niti će se omogućiti dakle bilo kakav proces koji bi omogućio i oduzimanje nezakonito stečene imovine, … [[ne razumije se]] državno vlasništvo, one imovine koja je stečena suprotno zakonu ili drugom propisu. Znači na prijedlog nekih državnih tijela znači primjerice Povjerenstva. Povjerenstvo bi bilo odlično državno tijelo da daje taj prijedlog, nadležno porezno tijelo bi trebalo moći donijeti neke zaključke o pokretanju postupka, pozvati ispitanika da u nekom roku podnese izjavu o svojoj cjelokupnoj imovini, o izvorima sredstava, o vremenu stjecanja, nabavnoj vrijednosti imovine, osobnim troškovima, troškovima domaćinstva te da pruži i neke druge potrebne podatke. To je jedna stvar vezana uz ovaj Zakon. Znači nećemo puno tu napredovati. Dobit ćemo packe, jel' ja bi to nazvala packama. Znači, no, no, niste dobro ispunili imovinsku karticu, dajte to malo bolje. To nije neka baš novina. Druga stvar na koju bi htjela upozoriti to je zdravstvo i privatna praksa. Ovim se Zakonom prema tom članku 3. proširilo te obveznike primjene zakona na ravnatelje ustanova u zdravstvu kojima je osnivač Republika Hrvatska i jedinice lokalne i područne regionalne samouprave. Dobro je da je to prošireno znači na ravnatelje ustanova u zdravstvu, ali trebalo bi to proširiti i na zamjenike i na pomoćnike ravnatelja, na predstojnike klinika, predstojnike kliničkih zavoda, pročelnike zavoda i zdravstvene ustanove. Ono što je problematično je da bi se trebalo i definirati što je to sukob interesa u koroni, u koronskoj godini, znači, u doba najveće pandemije od 1. svjetskog rata. Jedna od temeljnih stvari koje mi moramo štititi ovdje je ovaj Zakon bi to mogao učiniti je da se štiti znači javno zdravstvo. Trebalo bi se definirati znači da onaj koji radi u javnoj ustanovi ne može istovremeno zarađivati i u privatnoj ustanovi. Znamo da je to vrlo često slučaj da se čak koristi infrastruktura javnih ustanova dok ne ojača svoj privatni biznis itd. Znači to je nešto što je ovaj Zakon propustio napraviti, a to bi u ovoj godini bilo itekako dobro. I treće mogu reći da pozdravljam da je po ovim izmjenama Zakona o sprječavanju sukoba interesa i direktor Hrvatske agencije za osiguranje depozita obuhvaćen ovim zakonom, jer moram reći da će biti jako zanimljivo vidjeti karticu aktualne direktorice Marije Hrebac koja je na čelu te agencije još od 2012. godine gdje ju je imenovala još SDP-ova Vlada na mandat od 4 godine. Prilično je nevjerojatno da od 2016. godine netko je na čelu takvog tijela. Također imamo situaciju sa 60 dana ali o tome ću nešto još u završnoj raspravi. Hvala.
Hvala. Sljedeća će govoriti poštovana zastupnica Vesna Nađ. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Kao što smo isticali i u prvom čitanju Prijedloga zakona o sprječavanju sukoba interesa i u ovom Konačnom prijedlogu zakona Vlada kao predlagatelj nije uvažila primjedbe da se Povjerenstvu mora dati mogućnost sankcioniranja kršenja odredbe članka 6. Zakona kojim su utvrđena načela djelovanja dužnosnika jer su inače oni prazno slovo na papiru. Što znači propisivanje načela djelovanja iz članka 6. stavka 1. Konačnog prijedloga zakona? Da obveznici u obnašanju javnih dužnosti moraju postupati časno, pošteno, savjesno, odgovorno i nepristrano čuvajući vlastitu vjerodostojnost i dostojanstvo, povjerene im dužnosti te povjerenje građana ako Povjerenstvo nema nikakvih alata, nikakvih sankcija za sankcioniranje nečasnih, nepoštenih, nesavjesnih, neodgovornih i pristranih dužnosnika odnosno obveznika kako se to sada nazivaju u ovom Prijedlogu zakona. To je kao da vam pukne vodovodna cijev u stanu, a vodoinstalater dođe bez ikakvog alata da vam zaustavi šikljanje vode po stanu. Na žalost, svjedoci smo da dužnosnici resornih ministarstava i agencija na nivou centralne države kao i lokalni dužnosnici, gradonačelnici, načelnici, župani krše ova načela i u najvećem broju slučajeva otkrivaju ih mediji, digne se velika halabuka oko uhićenja, istražnog zatvora od mjesec ili dva i poslije sve padne u zaborav kao onoj „ujeo vuk magare, digla se velika frka a ono ćorak“. Nekim dužnosnicima to čak nije niti zapreka za ponovno biranje na iste dužnosti. To je samo znak da načela djelovanja bez sankcioniranja od jednog neovisnog tijela kao što je Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa ne vrijede ni pišljiva boba. Na temelju trenutačno važećeg Zakona Povjerenstvo je donosilo deklaratorne odluke kojima je utvrđeno da su određeni dužnosnici svojim djelovanjem odnosno propustom povrijedili načela djelovanja propisana zakonom, ali je odlukama o poništenju Visokog upravnog suda Republike Hrvatske, a nakon toga i nižih upravnih sudova Povjerenstvo ostalo bez pravnog temelja za utvrđivanje povrede zakona, pa je Povjerenstvo zapravo eutanazirano. U obrazloženju ovog Prijedloga zakona navodi se da su načela djelovanja uređena samo jednim člankom zakona koji ne uređuje sukob interesa i čije eventualno kršenje ne predstavlja sukob interesa. Zašto je onda Vlada kao predlagatelj u Konačnom prijedlogu zakona o sprječavanju sukoba interesa uopće regulirala načela djelovanja ako su ona samo ukras zakona, kuglice na jelki da ljepše izgleda? Za koga, za europsko tijelo za borbu protiv korupcije GRECO? Pa nisu ni oni tako naivni. Čemu takvo propisivanje načela ako ste Povjerenstvo onemogućili da djeluje na implementaciji istih kroz sankcioniranje ponašanja dužnosnika? Vlada kaže da je smisao postojanja Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa razlog zbog koje je ono osnovano prevencija i utvrđivanje sukoba interesa, a da Povjerenstvo nije osnovano kako bi obnašalo ulogu etičkog tijela. Jasno je da nam treba jedno nezavisno tijelo koje bi imalo ulogu etičkog tijela osim ako Vlada ne želi prevenirati korupciju na državnoj i lokalnoj razini, pa da i dalje posao otkrivanja dužnosnika sa rukama u pekmezu obavljaju samo mediji kao i do sada. Sada imamo na dužnosničkoj razini samo na primjer Etički kodeks državnih odvjetnika i zamjenika državnih odvjetnika, Kodeks sudačke etike a i s provedbom tih etičkih kodeksa nismo se baš usrećili što se i vidi iz zadnjih uhićenja suca Vekića i njegove prijateljice a da ne govorimo o uhićenju bivše zamjenice državnog odvjetnika. Sramotno je da još nemamo niti etički kodeks saborskih zastupnika na što GRECO često i upozorava. Ovo je jedinstvena prilika da Republika Hrvatska koja nema jedinstveni Etički kodeks dužnosnika pokaže stvarnu volju za borbu protiv korupcije. Kada bi se dalo Povjerenstvu za sprječavanje sukoba interesa kao neovisnom tijelu alate za sankcioniranje kršenja osnovnih načela djelovanja dužnosnika možda nepošteni, nečasni, nesavjesni, neodgovorni dužnosnici ne bi razmišljali da dio javnog novca spreme u svoje džepove ili džepove svojih rođaka, prijatelja ili kumova misleći da neće biti uhvaćeni. Ovako će povjerenstvo biti običan „čato“ za pregledavanje imovinskih kartica dužnosnika, da li je netko upisao 50 ili 100 kvadrata nekretnine ili je zamaglio njihovu vrijednost. Ako ovaj konačni prijedlog zakona prođe i dalje će i državni i lokalni proračuni biti bankomat za neke ministre, gradonačelnike i načelnike i ravnatelje agencija. Varate se ako mislite da to ne vide i u Europskoj uniji. Hvala lijepa.
Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Mišela Jakšića. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Salapić, kolegice i kolege zastupnici prije svega dobar dan. Dakle, pred nama su izmjene Zakona o sprječavanju sukoba interesa i ono što sam već nekoliko puta apostrofirao u svojim dosadašnjim raspravama šteta je što te izmjene dolaze baš u jeku novih, starih, tekućih kako ćemo ih već nazvati korupcijskih afera u kojima sudjeluju naši bivši ministri, bivši članovi i članice ili sadašnji, predsjedništva stranke koja je na vlasti, neki njihovi koalicijski partneri. Na žalost moram reći sa ove govornice i neki predstavnici i oporbenih političkih stranaka. I mi doslovce raspravljamo o tome kako ćemo sprječavati da se događa sukob interesa i da nam kroz javna sredstva određeni tokovi novca cure prema korupciji, prema privatnim džepovima kad imamo situaciju da nam OLAF uhićuje naše bivše ministre i neke navodno istražuje, pa i u situaciji kad se dogodi da se netko odvaži i prijavi korupciju u jednoj lokalnoj sredini i za to na kraju dobije otkaz. Timing je definitivno strašno problematičan i sigurno je da svatko tko gleda ovo danas na televiziji ili prateći medijske izvještaje ovih dana može mrtav hladan konstatirati, to je sad malo bacanje pijeska u oči i malo magljenje situacije da ne bi ostao kraj godine sa tim aferama, sa svim onim uhićenjima, nego da bi mogli reći eto nešto se pokrenulo i nešto se pokušava mijenjati. Ono što moram naglasiti kad pričamo o Povjerenstvu za sukob interesa, za sprječavanje sukoba interesa da mi se nekako čini da kroz sve ove godine se stvorila svijest od strane vladajućih da njih treba ja neću reći eutanizirati, ali blago lupiti po prstima s obzirom na sve one sukobe i sve one događaje koje smo imali prilike gledati, prilike čuti, pa i za neke su se čak vodili upravni sporovi na sudu. Neki predmeti su čak došli do Vrhovnog suda. Taj okus mi ostavlja kad se pročitaju sve zakonodavne izmjene gdje ispada da je najbitnije pretvoriti povjerenstvo u nekoga tko će štampati naše imovinske kartice, ali i kad se vidi da se određenim promjenama napravilo sve da zapravo maltene nitko tko je do sada sjedio i radio u Povjerenstvu za sprječavanje sukoba interesa po novim zakonodavnim izmjenama neće moći niti aplicirati, niti se takmičiti jer je došlo do jasnoga ograničenja. Dakle, očito se stvara jedna politička volja i politička koalicija da bi se stvorilo apsolutno novo kadrovsko rješenje i novo kadroviranje u samome povjerenstvu. Nekoliko puta je spomenuto što nam je skrenuo pažnju GRECO. Sve se to kao ponešto iskoristilo i ponešto se želi prihvatiti i implementirati u naše zakonodavne izmjene. No, ono što ostaje kao upitnik i što je nekoliko puta danas spomenuto je da li ako vladajući tvrde da je to dovoljno i da je to sjajno je to ono što je potrebno da bismo mogli početi vraćati ljudima vjeru u institucije ove zemlje i skidati stigmu sa toga koliko novaca, a neki vele 10% BDP-a završi u korupciji. Jer i dalje ne vidimo na koji način ćemo ispitivati porijeklo imovine? I dalje ne vidimo na koji način dolazi do promjena u imovinskim karticama tamo gdje dolazi na više? I dalje ne vidimo na koji način će se Porezna uprava koja već desetljeće ima mogućnosti alate da kontrolira naše imovinske kartice i našu imovinu uključiti u sav taj proces, a kad vidimo ono što danas imamo što u DORH-u, što u Poreznoj upravi gdje se puno više vremena gubi na to da se ili ne odgovori ili da se razvuče ili da se zataškava svatko će si postaviti pitanje koje su to državne institucije koje će asistirati Povjerenstvu za sprječavanje sukoba interesa da bi konačno krenuli u raščišćavanje korupcija na javnim funkcijama i da bi to jednom stalo. Ono što je mala zanimljivost i to ću ostaviti kao štiklec za kraj, da smo nedugo isto tako imali raspravu o ravnatelju HRT-a, gdje je čovjek nosio neke ovjerene javno bilježničke isprave da on neće biti u sukobu interesa kad postane ravnatelj i čuda li čudnoga sad ovim izmjenama se zapravo kaže da je on bio svo to vrijeme u sukobu interesa, ali eto tada još nije pa se izvukao, pa sad ovim novim će se to spriječiti. Nije to prvi takav slučaj. Nije to prva takva poruka i zato sa aspekta SDP-a i svojeg osobnog imena moram reći da jednostavno smatramo da sve ovo što se mijenja nije dovoljno i nije do kraja korektno prema našim građanima koji očekuju da mijenjamo ovu zemlju na bolje. Hvala lijepo.
Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Lalovca.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvaženi zastupniče. Pa slažem se sa vama ovo što ste zapravo spomenuli kada ste spomenuli Poreznu upravu i zapravo ispitivanje imovine. Jer možda je percepcija javnosti da bi imovinu trebalo ispitivati povjerenstvo. zapravo Porezna uprava. Znači bez obzira da li netko javno objavio svoju imovinu kao što su svi ovim zakonom dužni dužnosnici. Nije zadatak povjerenstva da ispituje jer nema ni mehanizme, nema ni alate, nema ni tu dubinu svih tih baza podataka da bi se ispitivala ta imovina jer to je zapravo posao Porezne uprave. I bez obzira Porezna uprava ispituje podrijetlo imovine da li netko javno ili nije javno objavio. To je njihova u konačnici zadaća. Ali da svakako treba ovo što ste zapravo spomenuli tjesnija suradnja sa povjerenstvom to je taj alat povezivanja. Ali sam čin je na Poreznoj upravi, a ne na povjerenstvu tako da, jer dosta je u javnosti percepcija da bi to trebalo raditi povjerenstvo. Hvala.
Poštovani zastupnik Jakšić.
Apsolutno se slažem sa vama kolega Lalovac i definitivno je da je tu došlo do blagog pobrkavanja lončića. Ono što moram reći s obzirom da i u Poreznoj upravi postoji jako puno ljudi koji odgovorno i časno obavljaju svoj posao i koji su dobrim dijelom potplaćeni, da je u samoj Poreznoj upravi puno napravljeno na naplati poreza, na kontroli određenih tokova novaca. I vi ste kao ministar tu imali jednu značajnu ulogu. Ono gdje nije dovoljno napravljeno u Poreznoj upravi je očito da tu i dan danas ne postoji dovoljno političke volje, a to je da Porezna uprava konačno bistri ta porijekla imovine i konačno u velikim slučajevima i Državnom odvjetništvu i krim policiji i Povjerenstvu za sprječavanje sukoba interesa bude jedan jasan, adekvatan i korektan partner. Jer samo da skrenemo pažnju na to, imamo unazad godinu dana nekoliko ogromnih korupcijskih afera počevši od slučaja Rimac, Kovačević da sad ne nabrajam dalje i nekako svugdje vrtimo ogromnu lovu, ogromne sumnje na korupciju a nigdje se ne pojavljuje što su radili inspektori Porezne uprave.
Poštovana zastupnica Peović.
Da, javila sam se za repliku zato što ste spomenuli ono što nisam stigla u svojoj raspravi obrazložiti, a to je upravo ovo da smo imali izbor ravnatelja HRT-a koji je dao izjavu kojom potvrđuje da je u sukobu interesa i da je sada zakonski zapravo legalizirano takvo ponašanje, znači takva situacija da dužnosnik može biti u sukobu interesa ali ako pošteno to deklarira onda to nije sukob interesa. Bojim se da tu radimo ono što mnogi naši zakoni rade, a to je da ozakonjujemo bezakonje jer je jasno da netko tko je u sukobu interesa teško može taj sukob interesa riješiti u roku od 60 dana. Imali smo isto situaciju sa članicom HERA-e čiji suprug je sjedio u tri nadzorna odbora HEP-ovih tvrtki. Možemo zaključiti kako će to izgledati. Znači ako će ravnatelj HRT-a prebaciti to ne znam na svojeg sina ili svoju kćerku nećemo baš puno napraviti.
Poštovani zastupnik Jakšić.
Apsolutno da i ovo je sad definitivno ozakonjenje onoga o čemu smo tada raspravljali i činjenica je da imamo jako puno tih surogat situacija gdje se nešto prenese na nekoga i onda to više nema veze sa mnom. O.k. može se i to zakonski popeglati, ali ja mislim da se onda tu opet vraćamo na tijela represivnog aparata i na Poreznu upravu koja bi trebala kontrolirati, pratiti i vidjeti što se točno i u kojim situacijama događa. Sada vidimo koliko i gdje se širi na ravnatelje i direktore javnih tvrtki, iako tu moram reći da opet nije napravljeno dovoljno jer imamo masovne rotacije koje se događaju i situacije do situacije, ali očito je da još uvijek ne postoji dovoljna volja, dovoljna želja da se ozbiljnije pozabavi s time i da nemamo ovakve situacije kakve imamo danas. A ovo ozakonjenje bezakonja, pa sjećate se rasprave od prošlog tjedna kad smo imali o covid mjerama, kad nas se uvjeravalo da se to mora donijeti jer mi kršimo zakon, a kad smo rekli koji zakon nismo dobili odgovor, tako da možda nastavljamo u istome trendu.
Poštovani zastupnik Branko Bačić će sada govoriti.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Iznijet ću nekoliko svojih misli jer smo o ovom Zakonu o sukobu interesa, sprječavanju sukoba interesa potencijalnom sukobu interesa bezbroj puta govorili u ovom Saboru. Kada o tome govorimo onda najprije trebam pojasniti sukob interesa. Sukob interesa je situacija u kojemu dužnosnik svoju javnu dužnost, funkciju koju obnaša zloupotrebljava kako bi sebi priuštio određene osobne koristi, sebi ili svojim najbližima. I onda treba lučiti što je to klasični sukob interesa, što je to načelo djelovanja i što je to kazneni postupak. Naime, nije kršenje načela sukob interesa. Ono može i to je pomoćni alat dovesti do sukoba interesa i tada treba biti rigorozan i kazniti dužnosnika ili obveznika prema novom zakonu kada dolazi do sukoba interesa. I isto tako svaka odluka u kojemu je dužnosnik utvrđen u sukobu interesa nije automatski i kazneno djelo. Evo gledam kolegu Lalovca, on je bio ministar u Vladi Zorana Milanovića, mislim da on nije bio jedan od onih ministara, ali mislim da je 80% ministara u Vladi Zorana Milanovića utvrđeno ne da su kršili načela, nego u sukobu interesa. Prema tome, ne znači da je sukob interesa automatski kazneno djelo, ali sukob interesa može prerasti u kazneno djelo i tada treba biti opet rigorozan do kraja i to kazniti najvećom mogućom kaznom kao poruku javnim dužnosnicima što se smije a što ne smije raditi kada obavljaš javnu dužnost. Prema tome, to treba jasno lučiti. Kada evo žao mi je što nema kolegice Nađ. Ona je rekla jednu zanimljivu misao malo prije. Ona je malo prije rekla zašto je zakonodavac u zakon uvrstio načela, ako ih neće sankcionirati. Najprije to pitanje treba postaviti zakonodavcu kad je donio zakon, jer kada je zakon donesen tada to nije bilo napravljeno. Ali ja nisam pravnik. Pisao sam neke druge zakone. Pisao sam Zakon o prostornom uređenju i gradnji. U tom zakonu smo propisali načela prostornog planiranja. U tim smo načelima govorili o integriranom pristupu u prostornom uređenju. Govorili smo o načelima prostorne održivosti razvitka na prostoru za koji se donosi određeni prostorno-planski dokument. Govorili smo o načelu slobodnog pristupa podacima koji su u prostornom planu, ali ne govori se o kažnjavanju niti prekršajima, niti kazneno za ova načela koja su kao postupak, pristup u prostornom uređenju. Takva je situacija i sa sprječavanjem sukoba interesa. Mi govorimo o načelima kao pomoćnom alatu da se utvrdi je li u konačnici pojedini dužnosnik ili obveznik kršio Zakon o sudovima. Nema ni gospođe Orešković. Ona uporno, uporno a kao pravnica sa pravosudnim ispitom bi trebala biti malo obazrivija zbog vlastitog integriteta govori da je Ustavni sud ukinuo. Nije ništa Ustavni sud ukinuo kad je u pitanju Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa, nego je temeljem Ustavne tužbe, Ustavni sud naložio sudovima da preispitaju, utvrde, na njima je to. Ne na Ustavnom sudu, nego na njima, na redovnim sudovima da utvrde da li je moguće kažnjavati pojedinog dužnosnika za kršenje načela djelovanja ako to u tom istom zakonu nije propisana sankcija. To je Ustavni sud rekao. Nije ulazio u pojedinačni, odnosno nije ulazio u kršenje odluke o, poništenje odluke povjerenstva, nego je naložio sudovima da to pitanje koje su postavili brojni dužnosnici, koji su dolazili jednim dijelom iz lijeve strane sabornice, dakle oporbeni su propitkivali kad su zatečeni u takvom kršenju zakona koje je prema povjerenstvu bilo kažnjivo. A u javnosti …
Hvala. Imamo više replika. Prva je poštovanog zastupnika Borića.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, rekli ste tri riječi potencijalni sukob interesa. Imamo li to u dosadašnjem prijedlogu zakona kojeg smo imali i kojeg mijenjamo? Koja je kazna za to? I tko je to izmislio uopće takvu formulaciju? Jel' to izašlo u medijima kao takva formulacija ili je to zapisao nekim mišljenjima povjerenstva, jer oko toga su se vodile velike rasprave. Ja to nigdje nisam našao, ali se to pojavilo vani i vi ste sad objašnjavali jedan dio kako je to završilo. Drugo pitanje, možete li razmišljati o mišljenju ili shvatiti mišljenje povjerenstva koji kaže ako ste kao lokalni čelnik ili regionalni čelnik u odnosu poslovnom sa nekom firmom, a ta firma vama nešto gradi ili radi u vašoj kući ili ima uređeno nešto vi niste u nikakvom sukobu interesa. O čemu mi pričamo? Kome smo to dali na proizvoljnost da određuju i po kakvim kriterijima? Jer meni to baš ne izgleda da nije sukob, ali oni kažu nije, samo morate malo paziti kažu. Pa što mi to radimo?
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem gospodine Boriću. Da, povreda načela je u javnosti u stvari bila percipirana kao klasični sukob interesa i premda se dužnosnici nisu ogriješili o zakon, da bi bili sankcionirani snosili su političke posljedice i to velike, neki a neki nisu. Nekima čak to nije ni utvrđeno kao povreda načela djelovanja, a neki su zbog toga morali davati ostavke pod pritiskom i zbog percepcije javnosti. Prema tome, da ne bi došlo do tog proizvoljnog tumačenja pojedinih članova povjerenstva i povjerenstva zakonom mora biti jasno propisano što je sukob interesa, a što nije sukob interesa, a određena povreda načela se mogu definirati etičkim kodeksom. Ja ne bježim od toga da ne treba to na određeni način javno obznaniti, a to nije pitanje u zakonu.
Hvala. Poštovana zastupnica Raukar Gamulin.
Zahvaljujem. Nadam se da ćemo se složiti poštovani kolega Bačić da je GRECO u svojim naputcima rekao da bi trebalo osnažiti ta načela u smislu mogućnosti sankcioniranja, to je javno dostupno. Nadam se da ćemo se složiti oko činjenice da niste preveli zadnje preporuke GRECO-a i da ih nemamo javno objavljene mada postoje neke indicije da su negativne, tj. da opet ovaj zakon nije usklađen sa preporukama GRECO-a. Pa ja vas sad pitam da li vi poštujete institucije Europske unije i što mislite koja poruka se šalje hrvatskoj javnosti ako se ova načela o poštenom, transparentnom i časnom obavljanju dužnosti ovim zakonom ne mogu sankcionirati. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovana kolegice. Prije nego što vam repliciram pogriješili ste važno u dva dijela. Najprije GRECO nije institucija Europske komisije, Europske unije niti Europske komisije, ona je institucija Vijeća Europe. To je ipak dozvolite jedna mala razlika. To su dvije bitne, to je bitna razlika. I druga stvar. Ja bih htio vidjeti to što ste vi meni sada, me pitate jer ja koliko imam informacije, ja nisam vidio to izvješće GRECO-a. Ako ga vi imate, pa lako ga je prevesti, nije ga problem prevesti. Pa onda ako ga imate prikažite gdje to piše da je GRECO rekao da treba sankcionirati povredu načela djelovanja. To me, evo to smo pitali već u replikama i ministra. On je to jasno odbijao. Prema tome, poštujem i GRECO i institucije EU, ali je u ovom postupku učinjeno sve prema preporukama kako bi se osnažio rad tog tijela.
Hvala. Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa poštovani kolega Bačiću. Evo gdje je GRECO rekao na stranici 22. svog izvješća u točki 66. smatra da je opći članak 5. o sukobu interesa središnja značajka zakona čiju je izvršivost potrebno osigurati. Međutim, nije to bilo moje pitanje. Ono što sam ja htjela govoriti je slijedeće. Govorite o potencijalnom sukobu interesa, dakle u ovom zakonu se ne predviđa potencijalni sukob interesa, predviđa se sukob interesa i kazne koje slijede ukoliko se netko zaista ogriješi o zakon kada je netko u sukobu interesa. Ono što muče sve saborske zastupnike oporbe je upravo sprječavanje tog sukoba interesa zaustavljajući ga baš tamo gdje je on potencijalan, dakle u okviru ovih načela. Ja ne vidim gdje je problem da se ostave načela i da se samo doda još sankcioniranje ukoliko postoji povreda načela. E onda imate i sprječavanje sukoba interesa upravo ono što je bit zakona, što govori samo njegovo ime. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Ahmetović, jeste li vi u ovom zakonu vidjeli i gdje to ima da su izbačena načela, načela su i u ovom zakonu. Dakle, načela djelovanja su u Članku 5. ako se ne varam i dalje propisana. Uvodno su na zakon koji je, koji je još na snazi nema nikakve razlike. Rekao je ministar u jednu riječ, evo ja smo i kolega Borić gledali ja ne vidim niti jednu razliku. Dakle, sve ono što piše u postojećem zakonu piše i u ovom zakonu. Načela djelovanja su pomoćni alat, instrument kako god želite koji će povjerenstvu prilikom odlučivanja jeste li vi ili ja u sukobu interesa pomoći. A ako nisam u sukobu interesa, ako nisam niste ni vi ni ja, e onda me neće kažnjavati za nešto što nije sukob interesa. E ako je to pogrešno postupanje u smislu etičkog postupanja zastupnika i dužnosnika onda to riješimo etičkim kodeksom. Ali je vam i meni će biti nanesena ogromna politička šteta, a niste kršili zakon. I ovdje ne štitim ja desnu stranu nego štitim i lijevu i svakog obveznika neovisno o kome se to odnosi. Može danas biti o meni, sutra o vama [[Upadica: Hvala, hvala.]] preksutra o bilo kome trećemu.
Hvala. Poštovani zastupnik Lalovac.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega spominjali ste SDP-ovu vladu i ministre koji su bili kažnjeni kada je netko iz vlade, tada vlade imenovao ministre u neku državnu agenciju koja je bila bez naknade i to je kasnije povukla i zbog toga je većina ministara u tom kontekstu bila kao u nekom sukobu interesa jel. Znači ono što je sad ovdje se postavlja pitanje, znači jednog općeg karaktera, kada imate jednog predsjednika trgovačkog društva ne znam uzet ću HEP jel, koji potpisuje ugovor, koji radi velike ugovore i može biti u tom ozbiljnom sukobu interesa i jednog saborskog zastupnika, kakav može biti saborski zastupnik u nekom sukobu interesa u konačnici kada izlazi iz ovoga mandata i da se na njega iste te mjere odnose kao ne znam na predsjednika HEP-a koji upravlja milijardama, koji poslije toga može otići u ozbiljnu kompaniju i saborskog zastupnika koji nema nikakav zapravo ni utjecaj, ni ništa se nalazi nakon toga i svrstavaju ih se u istu košulju jel zbog toga nekakvog potencijalno sukoba interesa jel. Zahvaljujem.
Poštovani zastupnik Bačić.
Kolega Lalovac, u velikom se dijelu slažem s vama. Mislim da saborski zastupnici u svom postupanju, donošenju zakona odlučuju o svim segmentima života u Hrvatskoj za razliku primjerice od kako ste svi sam rekli od direktora, predsjednika uprave jednog velikog jakog poduzeća koji može nakon mandata imati klasični sukob interesa. O tome možemo raspravljati i ja, međutim smanjivanje u zakonu i ovoga što vi govorite bi nas još dalje odvelo u raspravu kako HDZ hoće i povjerenstvo i zastupnike na određeni način ovaj ukloniti od potencijalnog i mogućeg sukoba interesa. A kad govorite o ministrima nisu samo bili, bilo je tu, ne želim im imena niti spominjati, niti ima to svrhe, ali je bilo onih koji su sebe imenovali u određena tijela i za to uredno primali naknadu, uredno primali naknadu. Ja mislim da znate o kome se odnosi ja ne želim ovdje [[Upadica: Hvala.]] ići …/nerazumljivo/… kod mene je malo to isto bilo, dakle bilo je i ovoga što ste vi rekli.
Hvala. Poštovani zastupnik Bauk.
Zahvaljujem. Mislim da nam je ovo 12 put da raspravljamo o načelima što samo pokazuje da stvar nije potpuno još objašnjena. Dakle, ja ne vidim problem da Povjerenstvo za sukob interesa nekom dužnosniku da packu da nije poštivao načela. To i dalje nije manifest sudbine kako bi predsjednik Republike rekao, da se moramo, da sad to držimo ko Sveto pismo i toga se i koristimo kao neoboriv argument. Smatram da sabor i parlamentarna većina imaju legitimnu političku volju da uklone načela djelovanja i odlučivanje prema načelima djelovanja. Ova vaša rečenica da načela su još, da nisu izbačena, da su još u zakonu ja bi sada u nadi da neću biti krivo shvaćen to usporedio sa aktualnom situacijom kod Covida. Načela su tu, ali su na respiratoru, a povjerenstvo je na kisiku. Trebalo bi jedino da HDZ drži distancu od vlasti i da se te epidemiološke mjere poštuju u borbi protiv korupcije. Zahvaljujem.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Bauk nikad nismo mi rekli da načela treba izbaciti iz zakona, nikad nismo rekli, niti ću sada, niti sam ikada govorio. Temeljem njih kao i u drugim zakonima temeljem drugih načela postupanja treba inzistirati na zakonitosti, legitimnosti, legalnosti kako god hoćete onoga što je rezultat, proizvod tog zakona. Prema tome tu nema spora. A što se tiče respiratora, što se tiče stožera bilo bi dobro da SDP nastupi jasno, nedvosmisleno, pozove ljude da se cijepe, ne dvoji oko upitnosti Covid potvrda, da zbog eventualno malo prikupljanja političkih poena što rade drugi puno više nego SDP do kraja bude jasan neovisno o tome kako i na koji način da li 2/3 većinom ili kvalificiranom većinom od 76 [[Upadica: Hvala.]] zastupnika te Covid potvrde utvrde.
Hvala. Poštovani zastupnik Bauk je digao povredu Poslovnika, u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Pa u osnovi nije povrijeđen Poslovnik al ću dobiti opomenu da pozovem još jednom ljude na cijepljene kao što mi je rekao [[Upadica: Tako je.]] gospodin Bačić ako vi [[Upadica: I na opstojnost potvrde.]] da, što se tiče, što se tiče ostaloga odluke se trebaju donositi u skladu s Ustavom tu se malo razilazimo, a oko učinkovitosti Covid potvrda se još manje razilazimo tu smo na sličnome tragu, ali ostale primjedbe smo rekli u prijedlogu u raspravi o zakonu. Hvala.
Dobro. Gospodo draga, ali ja bi vas molio da se držimo teme i ne zlorabimo ovu instituciju povrede Poslovnika. Ja vam znate i sami moram dati opomenu, ovaj ali nemojmo to raditi, nemojmo, nemojmo. Ovaj repliku ima poštovani zastupnik Jakšić.
Poštovani kolega Bačić, jedno jedino pitanje na koje danas još nisam dobio odgovor je da li sukobi vlade sa povjerenstvom su razlog zašto se ljudima koji sjede već neko vrijeme u povjerenstvu će biti doslovce onemogućeno da dalje se javljaju za taj posao i da ga obavljaju jer po ovim zadnjim izmjenama ispada da nitko tko je sad drugi mandat više neće moći aplicirati da bi mogao raditi u samom Povjerenstvu za sprječavanje sukoba interesa, a malo je čudno da do tih izmjena dolazi nakon što je povjerenstvo otvorilo neke sukobe i neke procese protiv vlade i protiv samoga premijera, neki su došli do upravnog suda. A što se tiče samog cijepljenja i podrške cijepljenju to s aspekta SDP-a mislim da uopće nije sporno, a bilo bi mi puno lakše sad ću vam reći kao gradonačelnik da konačno netko od stožera i veli kakvi su nam planovi za božićne i novogodišnje blagdane gdje se očekuje puno veća frekvencija ljudi, a ministar Beroš to prije tjedan dana nije ni jednom riječju spomenuo niti dao odgovor. Tako da teško je podržati nešto za što ne znaš još niti što je.
Hvala. Poštovani zastupnik Bačić, ali molim samo bez cijepljenja, nije cijepljenje sad tema sad je sukob interesa tema, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Jakšić, ovaj se zakon ne donosi za jedan dan, za pet dana, za godinu ili za dvije. Odnosi se na čini mi se 7 tisuća tako je rečeno, oko 7,5 tisuća obveznika ovog zakona i ne donosi ovo HDZ odnosno vladajuća većina. Možda se i netko iz oporbe po svemu sudeći neće priključiti u srijedu u izglasavanje ovog zakona, ne odnosi se samo na HDZ-ove dužnosnike i ovdje postupamo upravo načelno nastupamo, osobno nikad nisam bio niti u potencionalnim, niti u sukobu interesa, niti imam, niti imam razloga bilo kakvih osobnih. Ovo govorim iz načela, načelno govorim da ne možete te netko osuditi za nešto što nije propisano kao prekršaj. To je i kad je u pitanju prekršajni postupak i kad je u pitanju kazneni postupak i kad je u pitanju odluka o sukobu interesa. Ne možeš bit suđen za nešto što nije prekršajno. To je važno, ali ta načela nek tu stoje, pa nek pomognu povjerenstvu kad kažnjava da se pozove… [[Govornik se ne razumije]]
Hvala lijepo. Poštovani zastupnik Habijan.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Bačić, vi ste se kao i zapravo većina zastupnika ovdje osvrnuli na načela djelovanja čl. 5. odnosno prema ovom prijedlogu zakona čl. 6.. Ja bi se referirao na ovo što je u vašoj raspravi odnosno u replici spomenula kolegica Ahmetović. Ona je ovdje citirala izvješće GRECO-a da je potrebno postići izvršnost čl. 5., međutim to je izvješće koje je staro, dakle nije to izvješće da ne bude u javnosti ispalo da je to ovo novo izvješće kojeg nema. Ne, to izvješće je od prije… [[Upadica se iz klupe ne razumije]] ne, to je od prije izvješće. Dakle, međutim izvršnost čl. 5., a ono je vrlo jasno rekao i upravni sud o tome, dakle načela djelovanja treba vezat za konkretnu, konkretnu odredbu, konkretnu propisanu dakle članak u samom zakonu. O tome vam govori i Europski sud za ljudska prava koji kaže da svaki propis mora biti formuliran s dostatnom preciznošću kako bi omogućio da se predvide posljedice koje određena radnja može imati na onog na koga se odnosi. Prema tome, sve je apsolutno jasno. Ja ne znam dal mi pričamo jednim jezikom, vi drugim jezikom ili jednostavno to ne želite razumjet. Sve je apsolutno jasno, upravo ovo što vi govorite izvrsnost čl. 5. ona se postiže povezivanjem s konkretnom … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala. Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem. Kolega Habijan, vi ste odvjetnik, pa ja tu nemam što drugo dodati. Čini mi se da je temeljno pravo da niko ne može biti suđen za nešto što nije kazneno djelo propisano … [[Govornik se ne razumije]] kaznenim dijelom. A to što za utvrđivanje, ako je to utvrđeno kao kazneno djelo postoje brojna načela koja propisuju kako i na koji način se do tog kaznenog djela može doći. Mislim ja, to je meni jasno i ja jednostavno ne razumijem da moramo to već godinu, dvije, tri, četiri ponavljati, a ovo za GRECO što ste vi rekli to nisam imao tu informaciju, zahvaljujem vam na tome.
Slijedeći će govoriti poštovani zastupnik Željko Lenart, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani potpredsjedniče. Pa evo slušajući obrazloženje s jedne i druge strane čak se dovodim u sumnju da možda sam i ja u nekoj zabludi da u ovoj državi ni nema sukoba interesa, da u ovoj državi su svi pošteni iako neko procjenjuje da se godišnje ukrade 60 milijardi kuna u RH kroz razno razne sukobe interesa. Ovim zakonom kojim se pegla ovo što se dešava, ovim proširenjem obveznika ovoga zakona samo ćemo sa više materijala predmeta zatrpati povjerenstvo koje je i tako po onoj hrvatskoj poslovici „ako želiš da se nešto ne riješi osnuj povjerenstvo“, pa tako ni ovo povjerenstvo ni do sada nije rješavalo bitno nešto, pa neće niti u buduće. Zakoni koji se donose u ovom saboru uglavnom se rade ne da bi se riješilo ili popravilo stanje u državi već da bi se promovirala stranka na vlasti kako eto dobrim zakonima rješava probleme. No međutim onda s vremenskim odmakom vidimo da se tim zakonima ništa nije riješilo, kao što neće niti sa ovime, a netko pokušava sakriti pod tepih mnoge stvari koje se dešavaju. Još sam rekao i u raspravi po klubu zastupnika dok god nema čvrstih, jasnih i nedvojbenih sankcija za one koji su uhvaćeni u prekršaju, dok god oni ne budu odgovarali svom svojom imovinom i imovinom uže obitelji do tada vam džaba sve ovo, možemo mačku o rep okačiti jer se ništa neće dogoditi. To vam je isto kao kad usporedite d.o.o. i obrtnika, imate d.o.o. opljačkate nekoliko obrtnika koji su radili za vas, ne platite im, promijenite firmu, stavite ovu u stečaj i opet dalje poslujete. A obrtnik koji odgovara svom svojom imovinom za ono šta radi kada napravi nekakav problem jednostavno odgovara sa svime onime što ima, tako isto i dužnosnici. Razlika između dužnosnika u zakonodavnoj vlasti znači Saboru, županijskim skupštinama, gradskim i općinskim vijećima i dužnosnicima u izvršnoj vlasti jer oni koji su u izvršnoj vlasti oni upravljaju javnim novcem i upravo su oni ti koji sukobom interesa, koji je uvijek dobro prekriven rade štetu poreznim obveznicima RH znači građanima RH. Ja ne vidim da ih se ovdje stavilo pod nekakvo veće povećalo ili da će im se u budućem vremenu nešto posebno dogoditi zbog toga što smo mi donesli novi zakon. Zakoni se uporno donose tj. predlažu od strane Vlade HS-u i donose protiv volje naroda i protiv naroda. I vjerujte mi da će doć onaj dan kad ćete misliti da ste dobro narod zajahali, ali će vas taj dan narod otpuhat. Nakon 30 godina hrvatske samostalnosti, nakon tolikih stoljeća koju smo čekali tu samostalnost mi smo od države napravili veresiju, rasprodali svu državnu imovinu, sve proizvodne pogone, uništili industriju i još ono malo što ima i to će polako nestat. Nemamo energiju, nemamo telekomunikacije, bez svega smo ostali. Ostala nam je himna, zastava, porezi i dugovi. Ajmo se trgnuti, još uvijek ima vremena da se borimo za ovaj narod, ajmo se trgnuti, ajde počnite predlagati kvalitetne zakone i neka oni koji stvarno žele dobro ovom narodu vode taj narod, bez obzira kako se zvali, neka stvarno rade za narod i neka rade za opstanak ove nacije. Popis je pokazao da nas nema. Znate što sam rekao neki dan svom djetetu, 19 godina, bolje ti je biti sluga u uređenoj državi nego gazda u lošoj državi. Hvala.
Sljedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Mirele Ahmetović. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče HS-a, kolegice i kolege. Prijedlog zakona o sprječavanju sukoba interesa, ja vjerujem da je zapravo sva ova rasprava i s jedne i s druge strane sabornice dobronamjerna i zaista u to želim vjerovati i nemam razloga ne vjerovati s obzirom da me svi uvjeravaju da je zaista cilj ovog zakona zapravo spriječiti sukob interesa i unaprijediti borbu protiv korupcije u našoj zemlji. Evo još malo pa će potpredsjednik HS-a valjda voditi sjednicu. I u samom zakonu stoji da je svrha ovog zakona sprječavanje sukoba interesa i baš zbog toga što se konstantno napominje da je svrha zakona, da je cilj zakona baš onako kako stoji u njegovom imenu sprječavanje sukoba interesa, baš zato cijela oporba inzistira na tome da se poštuje preporuka GRECO-a koja nije navedena pod formalno preporuka ili nalog ili naredba, ali je preporuka GRECO-a da se zapravo ispoštuje i da se zaista načela koja jesu dio i ovog izmijenjenog zakona i onog prethodnog zapravo mogu smatrati ravnopravnim dijelom zakona koji se može sankcionirati na način da se opomene onog koji je zapravo taj zakon ko se ogriješio o ta načela zakona i da se spriječi njegovo daljnje postupanje na način da zaista u tom sukobu interesa se u budućnosti i nađe. Zakon o sprječavanje sukoba interesa ima za cilj sprječavanje, međutim nigdje u zakonu ne vidimo na koji način ćemo ga taj sukob interesa spriječiti. I kolega Bačić prije mene i mnogi prije mene koji su odgovarali na replike poglavito oporbe govorili su o potencijalnom sukobu interesa, međutim ovaj zakon ne prepoznaje potencijalni sukob interesa, on prepoznaje sukob interesa, točka, on prepoznaje i kazne ukoliko se dogodi sukob interesa, točka, ali potencijalni sukob interesa ne prepoznaje. Sprječavanje sukoba interesa ne prepoznaje. U čl. 1. točki 2. zakon kaže „Svrha ovog zakona je sprječavanje sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti i to sprječavanje privatnih utjecaja na donošenje odluka u obnašanju javnih dužnosti“ itd., itd. i onda u čl. 7. recimo točka i) kaže da obveznici ovog zakona ne smiju koristiti položaj niti utjecati na odluke tijela javne vlasti itd. kako bi postigli osobni probitak ili probitak povezane osobe. To je samo jedan od primjera gdje je obveznik ovog zakona zapravo u sukobu interesa, dakle prekršio je zakon i onda mu slijedi ona sankcija od 4 do 40.000 kuna. Međutim kako smo spriječili tog čovjeka ili tu osobi, govorim o fizičkoj osobi da bude u sukobu interesa? Nikako, baš nikako. A upravo je GRECO u svom izvješću u posljednjem objavljenom izvješću kojim smo se trebali rukovoditi rekao da je članak koji se bavi načelima djelovanja u kojima se traži da svi obveznici obnašanja javnih dužnosti postupaju časno pošteno, savjesno, odgovorno i nepristrano zapravo središnji članak ovog zakona i da bi se RH morala odlučiti na izvršivost tog članka. Točno je nije dana naredba od strane tog tijela da se u zakon mora ugraditi sankcija za ne postupanje po tom članku, ali je i točno da je žalosno da mi tražimo i čekamo poglavito u zakonima ovakve prirode kojima je cilj sprječavanje korupcije ili borba protiv korupcije kojom tako strašno mašemo kad treba mahati, zapravo nama je potrebno da nam oni narede, da nas natjeraju, da nas kazne, da nas sankcioniraju, penaliziraju, da nas proglase sramotno lošim u pogledu borbe protiv korupcije da bismo mi na sprječavanju korupcije ili u borbi protiv korupcije napravili jedan korak naprijed. Mi konstantno korak nazad. I ovim zakonom, ali i Zakonom o proračunu gdje smo čak unazadili i planiranje proračuna u pogledu transparentnosti. Nije to borba protiv korupcije. Ako smo dobronamjerni onda nemamo problema niti da ova načela ne budu samo ukras nego da se jasno i nedvosmisleno prekršitelji tih načela i sankcioniraju.
Imamo više replika, prva je poštovanog zastupnika Hajdaš Dončića.
Hvala lijepo potpredsjedniče sabora. Dakle, da vas malo podsjetim kolegice Ahmetović koliko me pamćenje služi, još me hvala Bogu služi, znači prvi Zakon o sprječavanju sukoba interesa je bila jedna obveza Hrvatske kod ulaska u EU koju je doslovno gospođa Kosor, mislim ne gospođa Kosor to ne bi bila premijerka, zapravo više-manje prepisala rumunjski zakon. Znači koji apsolutno nije bio primjenjiv za Hrvatsku, ali zbog ono što je hrvatski problem, a to je reći ću veliki neki indeks percepcije korupcije, same korupcije, dakle taj zakon je prepisan pošto je u tom trenutku Rumunjska bila ono na dnu zapravo bila je europski problem. Sad iz tog prvog zakona koji definitivno nije bio primjenjiv za hrvatske prilike dakle dolaze ekstenzije u izmjenama zakona, dopunama zakona i tako gdje se događaju stvari neke evo spominjao je i kolega Lalovac da se ne ponavljam tijekom ovih zadnjih, zadnjih 10-tak godina i sada smo došli ovdje gdje jesmo. I sad moje kratko pitanje na kraju, da li po vama dakle ovaj novi zakon sad izmjene i dopune zakona je za vas sada korak naprijed ili korak nazad? Hvala vam.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
O rezultatima borbe protiv korupcije u RH najbolje govori pad RH po percepciji korupcije, dakle mi, po indeksu percepcije korupcije dakle pokazatelj koji pokazuje kakva je percepcija korupcije u RH. Dakle, mi smo u godinu dana čini mi se pali za jedno 2-3 ili u posljednje 2 godine za 2-3 mjesta. Ako je cilj ovim saborskim zastupnicima, ako je cilj ovoj državi učiniti sve da bismo bili čim gori po pitanju percepcije korupcije onda smo na pravom putu. Ako nam je cilj da bez obzira što nam netko naredi u Europi spriječimo korupciju i jače pokažemo svim građanima RH da smo protiv korupcije onda ne vidim razlog da pojačamo preventivne mjere odnosno da ih unesemo u ovaj zakon jer preventivnih mjera ovdje nema, prevencije nema, samo kažnjavanje [[Upadica: Hvala.]] kad je već sve gotovo.
Poštovani zastupnik Zekanović.
Poštovana kolegice Ahmetović evo molim vaš komentar na odluku Upravnog suda kojom je gospodin Karamarko proglašen nevinim po pitanju navodnog sukoba interesa koji je imao, a koji je pokrenula kolegica Orešković. Vi pošto ste danas u istom političkom bloku sa kolegicom Orešković želim ćuti vaš komentar pa da se i pospete pepelom i kažete povjerenstvo je tu pogriješilo. Dakle, čovjek je politički eutanaziran, dakle politički ne postoji zbog toga što je povjerenstvo uzeli sebi za pravo da nešto radi. Moram naglasiti povjerenstvo koje se pokazivalo kao apolitično bez političkih ambicija, a danas jasno vidimo da kolegica Orešković ima političke ambicije odnosno imala ih je i u to vrijeme. Dakle, ja imam duboku sumnju da je i u to vrijeme znači to povjerenstvo korišteno za politički obračun dakle s blagoslovom SDP-a sa egzekutorom Dalijom Orešković.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa na pitanju. Pa ja vjerujem da je gospodin Tomislav Karamarko ponosan na svog advokata kojeg vidimo u vama. Ono što bih htjela ispraviti je da mi nismo u političkom bloku, ne sjećam se da smo potpisali koaliciju valjda bih bila obaviještena kao politička tajnica. Međutim, ono što mogu reći s obzirom da i u europskom izvješću o stanju pravosuđa u RH jasno stoji da je pravosuđe u takvoj situaciji da na njega utječe odnosno da na njega odnosno na sudstvo utječe čak i Vlada RH ne bih uopće ulazila u interpretaciju i komentare oko odluke pa niti tog suda koji je ukazao da je Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa bilo u krivu kad je gospodina Karamarka kaznilo. Toliko o ispravnosti sudstva i neovisnosti sudstva u RH.
Poštovani zastupnik Jakšić.
Poštovana kolegice Ahmetović, činjenično, taksativno ste pobrojali sve ono što zamjerate u ovim zakonodavnim izmjenama kao što ste i dali primjere iz samog izvješća GRECO-a, pardon, što bi trebalo mijenjati, kako i na koji način. I ono što se slažem s vama je da svi u ovoj sabornici iskreno žele da se stvari mijenjaju na bolje i da od toga bude neki rezultat, no ono što je moje pitanje za vas je da li smatrate da je ova promjena zato jer vladajuća većina doista želi duboku suštinsku promjenu i pokazati da je se spremna obračunati s korupcijom i imati neovisne institucije ili je ovo jednostavno malo magljenje javnosti, malo bacanje pijeska u oči i plus toga onaj šlag na torti reduciranje prava i mogućnosti samog Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa da ne bi previše talasali. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa. Kao odgovor na vašu repliku može poslužiti i dio vaše replike koji se uputili zastupniku prije mene ili kolegi Bačiću čini mi se, a vezano uz činjenicu da ljudi koji danas sjede u Povjerenstvu za sprječavanje sukoba interesa, a koji su otvorili brojne predmete koji možda nisu vladajućima od interesa da se otvori neće moći biti izabrani u ovo povjerenstvo nakon izglasavanja ovog zakona, a dio leži i u posljednjim događanjima oko državnog odvjetništva gdje ozbiljni, ali ozbiljni propusti takvog državnog tijela zapravo bivaju pokriveni i podržani od vladajuće većine i dalje, tako da ne bih rekla da je i rezultat ovakvog zakona zapravo stvarna želja vladajućih da se bore protiv korupcije.
Poštovani zastupnik Lalovac.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Uvažena kolegice, molim vaše mišljenje kad ste govorili o sankcioniranju određenih osoba koje su našli se u sukobu interesa, evo čisto primjer nebitno jel koja vlada ili, ili koji nekakav načelnik kada imenuje nekakvu rodbinu ili nekakvog ovoga bliskog prijatelja itd. imenuje i sad povjerenstvo utvrdi da je bilo nekakvog sukoba interesa i okej dobijete kaznu 4 tisuće kuna jel i to je to jel. Ali nema, ako je povjerenstvo utvrdilo da je bilo sukoba interesa onda ovaj mora bit razriješen, ne može on ostat na toj funkciji, on dalje 4.g., ima dalje uvjete sve kakve ima i to, ostalo se na tome jel, na nekoj kazni od 4 iljade kuna koja je u tom kontekstu simbolična s obzirom kakvu naknadu ovaj prima… [[Govornik se ne razumije]] da se ide i korak dalje jel, da nije samo kažnjavanje nego da se ako se utvrdi sukob interesa da se ta osoba onda kasnije mora i povuć s te funkcije jel. Zahvaljujem.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepo. Pa evo vi ste u svojoj replici zapravo i rekli i odgovor na tu repliku. Da, predviđene su kao sankcije opomene ili novčana kazna s tim da se opomena odnosi za očito lake povrede zakona i sad se ostavlja na povjerenstvu zapravo mogućnost da odluči koje su to bile očito lake povrede zakona ili da odredi kaznu između 4 i 40 tisuća kuna. Ono što bi bilo poražavajuće je upravo ovo da netko plati naprosto 4 tisuće kuna, a znamo da su na takvim položajima plaće daleko daleko veće, dakle višestruko velike, a sama korist od imenovanja takve povezane osobe u to tijelo može biti od daljnje materijalne koristi onome koji ga je imenovao. Naravno da sam za to da se ide i dalje i da se razriješi tu osobu sa funkcije, međutim povijest je pokazala da to tako baš i ne biva i to je ono što je zabrinjavajuće.
Poštovani zastupnik Habijan.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice Ahmetović, vratit ću se na ovaj dio koji govori o sprječavanju sukoba interesa koji vi negirate da postoji u samom zakonu. Dakle, čl. 7. taksativno nabraja djelovanja, ponašanja, postupanja ili ne postupanja dužnosnika koji predstavljaju dakle povredu ovoga zakona. Dakle, ja kao dužnosnik pročitam taj članak i kažem između ostalog primit i zahtijevat korist, primit dodatnu naknadu, tražit i prihvatit i primit vrijednost itd. itd., a za to je propisana novčana kazna od strane povjerenstva. Dakle, ja samim time što mi je to zabranjeno kao dužnosniku ću se ne prevenira i neću postupit tako i na taj način sprječava da uđem u sukob interesa jel u protivnom meni zakonodavac kroz ovaj zakon prijeti novčanom kaznom putem povjerenstva. Dakle, ako to nije sprječavanje, ako to nije ograničavanje, ja ne znam što je, dakle ovdje imate prevenciju jel, ovdje imate prevenciju. Prema tome, ja ne znam na koji način bi vi to drugačije propisali ili kako ste vi to zamislili ako ovo nije prevencija. Dakle, cijelo poglavlje vam govori o tome.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa. Kolega Habijan, dakle cijelo ovo poglavlje koje ste i citirali odnosno na koje ste se pozvali govori o konkretnim slučajevima sukoba interesa za koje su predviđene kazne ili opomena ili novčane kazne, međutim to nisu preventivne mjere, dakle govorimo o već počinjenom sukobu interesa. Ovo nije zakon za kažnjavanje sukoba interesa, naziva se Zakon o sprječavanju sukoba interesa, pa hajmo taj sukob interesa spriječiti. Evo jedna od mjera sutra će se raspravljati o tom amandmanu odnosno branit ću taj amandman je stvarna transparentnost trošenja javnih sredstava. Pa ako ste već toliko za sprječavanje sukoba interesa ajmo usvojiti amandman koji je predao Klub zastupnika SDP-a i uvedimo transparentno trošenje javnih sredstava i u državnom proračunu i na svim pozicijama trošenja javnog novca i time ćemo napraviti korak zajednički, zajednički korak u zaista sprječavanju i sukoba interesa i korupcije.
Slijedeći će govoriti poštovani zastupnik Josip Borić, izvolite.
Hvala vam lijepo uvaženi potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Evo ako sam uspio danas razumjeti ove rasprave od jutros stav oporbe je mi smo protiv ovog zakona jer je čl. 5. iz postojećeg u novom postao čl. 6. i to nam je dovoljno i mi to razumijemo i mi ćemo ga izglasati sami jer evo tekst se nije mijenjao, ali ćemo vam održati elaboraciju apsolutno svega po tom pitanju, a to su uglavnom samo isključivo načela djelovanja koja bi trebalo primjenjivati samo u jednoj stranci, samo u HDZ-u. U našem dvorištu nećete sudit gospodo. To je uloga koju vam mi dajemo i kao pojedinci i kao stranke i na taj način ćemo raspravljati jer kako drugačije shvatiti rasprave u kojima jedan zastupnik se digne i kaže zašto ste maknuli načela djelovanja iz zakona, uopće nije ni pročitao. Po tome treba suditi. Kad su njemu sudili jer je primio 500 puta veći dar od dozvoljenog onda se odmah požalio sudu, odmah. Zamislite tu licemjernost, vjerodostojnost, zašto to mičete kad su mi po tome sudili, a ja se odmah žalio sudu neka to ukine i tako mi danas raspravljamo svatko sa svojih pozicija. Sukob interesa, onda javnost rada, zašto to mičete i onda državni tajnik objasni što se događalo kroz zlouporabu javnosti rada da su pojedinci bili osuđeni prije od javnosti nego od povjerenstva bez ikakvog razloga. Nije trebalo više suditi samo napisati nekakvo svoje mišljenje. Pa smo raščišćavali i priču o potencionalnom sukobu interesa danas. Što je to? Kažu to je ono možda, jel čuli smo evo i stav iz SDP-a kolegice u sukobu interesa jesi ili nisi, a potencionalni e to ti je možda, a kad je možda onda ću vam ja odrediti jeste li ili niste. Da jer ja procjenjujem, pa kada ustavni sud kaže sudovima izvolite to raščistiti što jest, a što nije onda oni kažu da su ovi političari, a da ovi drugi ne znaju sudit jer su tamo suci i to pred kamerama ako treba i šest sati ja ću vas ispitivat, ja ću vodit dokumente. Pa su uveli što? Uveli su i vremenski tijek koliko može biti sukob interesa. Ako ste na sastanku koji traje 45 minuta kao dužnosnik onda ste sigurno u potencijalnom sukobu interesa, vidio sam ta rješenja i mišljenja. Ako ste dužnosnik koji ste i direktor svoje firme ili poduzeća ili obrta onda možete biti 21 dan pa ćemo vam reć ajde se malo uozbiljite pa dajte to završite tu nespojivost dužnosti pa skinite to ne, da ne napišemo da ste u sukobu interesa. To su rješenja. Pa ako ste zamjenik načelnika volonter možete biti direktor turističke zajednice, to su napisali da, pogledajte taj odnos gdje si direktno nadležan toj turističkoj zajednici, niste u sukobu interesa. Pa još najjače rješenje koje sam pročitao, ako ste u odnosu sa nekim poduzećem koji je u gradu, u općini radi za vas kao općina ili grad neki posao, a vi kao čelnik angažirate tog izvođača da vam kuću gradi, dograđuje, onda vam kaže samo sačuvajte račune i čudimo se do čega smo mi to došli, tumačenjem ljudi koje smo izabrali u HS-u da se bave s onim što im je osnovno, da pogledaju sve što im daju dužnosnici i da utvrde da li tu ima grešaka i da ih na vrijeme upozore ako su nešto napravili … da im daju određeno mišljenje. Toga je bilo kolikogod hoćete svatko na svoj način. Zašto? Jer im je to možda bilo najlakše. Za ovo jesi ili nisi, e to je već malo teža zadaća. I danas se opet bavimo tim pričama, mi bi sudili za možda jer tu smo najjači, ali za da ili ne gdje čujem da ima 200 predmeta po kojima netko ne želi uopće suditi jer su vrlo jasni i ne interesiraju ih. Zašto? Jer se odnose na lokalne čelnike i dolje nekakve političare male na kojima ne možeš dobiti poen i poslat političar u nekim sljedećim izborima. E to nas muči. Zato javnost rada, zato ovo možda zato jer je tu najlakše, sve ostalo je posao u uredu, imaš svoje ljude moraš napisat mišljenje, odluku, napisati zapisnik, obavijestiti nekoga, reći mu dostavite mi određene papire. Ali koga to u ovoj državi onda [[Upadica Reiner: Hvala.]] više interesira? Nikoga.
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Zekanovića.
Poštovani kolega Borić nisam čuo prvu minutu vaše rasprave, evo postavit ću pitanje isto koje sam postavio i kolegici Ahmetović. Dakle, radi se o odluci Upravnog suda kojom je odluka Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa na čelu sa nazočnom kolegicom Orešković odbačena i gdje je g. Karamarko proglašen nevin. Ona je zapravo kolegica Ahmetović je rekla da ona sumnja u odluku suda upravnog, a ona a priori barem po ovome uzima da je sve ono što povjerenstvo donese u redu ili to njoj politički odgovara. Nažalost nisam sa strane HDZ-a nikad čuo komentar o tome, evo želim vaš komentar zapravo o toj odluci Upravnog suda s naglaskom da nisam slušao prvu minutu vaše rasprave.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala vam lijepo kolega Zekanović. Mislim da ste slušali moju raspravu, sudili su zato jer je to bilo u prostoru možda, vremenski, rekao sam i vremenski što to znači. Ali kažem, kada ti ljudi ubiju neovisnost na način da od predsjednice postaneš političar, to je ono što mene smeta u svemu u cijeloj ovoj priči i što govoriš da je to sasvim normalno. Ja sam u svojoj raspravi tražio da i članovi povjerenstva također uđu u ovaj zakon, da se na neki način ne događaju ove stvari koje se nama događaju jer je sve otvoreno. Ovdje se dolazi s predmetima, ovdje se maše s predmetima, ja sam vam pisala odluke i mišljenja, sudovi su to porušili, ali ne možete ih razuvjeriti jer imaju svoje agende i to se u povjerenstvu ne smije događat. Očekujemo od njih da rade po zakonu koji će donijeti ovaj sabor, bez oporbe oni su protiv toga i bore se protiv korupcije na svoj način, mi ćemo kroz ovaj zakon.
Poštovani zastupnica Petir.
Hvala vam lijepo potpredsjedniče. Kolega Boriću govorili ste o nekim zlouporabama i nelogičnostima koje su se događale kroz rad povjerenstva do sada. Čuli smo i kroz rasprave u HS-u da su pojedini zastupnici u prvom čitanju i sada u drugom čitanju zagovarali ustvari ukidanje povjerenstva kao takvog. Mene zanima, smatrate li da će ovim zakonom one nelogičnosti ili pravne praznine koje su se pokazivale do sad u funkcioniranju i radu povjerenstva biti popunjene odnosno zakonski regulirane i da će ovaj zakon omogućiti povjerenstvu da radi nesmetano svoj posao s jedne strane, a s druge strane dužnosnicima da ne budu nepravedno izloženi na stup srama i presuđeni bez da za to postoje argumenti.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo kolegice Petir. Mislim da je tu državni tajnik danas bio vrlo jasan u svom govori, koji je po meni bio malo i emotivan, ali je jasno pokazao što su bivši nedostaci tog zakona i što se želi postići s ovim, pogotovo u dijelu koji se tiče i javnosti rada, ali i provedbe ovih propisa koji su do sada bili nedorečeni. I ja mislim da bi to bila dovoljna osnova da mi imamo ono što svi hoćemo, da postoji tijelo koje će se baviti sa sukobom interesa i da što je po meni možda i najvažnije bi trebalo biti, najvažniji zadatak da na vrijeme ako vide neke situacije da možda dužnosnik možda iz neznanja ulazi u određeni sukob da ga se na neki način možda i upozori. Ne uvijek na kraju, e sada ćemo ti mi napisat, ne znam kaznu i … I što je još najgore, mislim što se događalo da zaista evo što je kolega Lalovac rekao, dobio si kaznu 4.000 evo imamo ovdje kolegice nekoliko kazni. Ništa, super, možeš i dalje funkcionirati u svemu tome i još si gori od njih ti koji nisu u nikakvom sukobu interesa …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Poštovani zastupnica Zmaić.
Potpredsjedniče HS-a. Kolega Borić, Zakonom o sprječavanju sukoba interesa znatno se proširuje nadležnost Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa, a Konačnim prijedlogom Zakona o kojem danas upravo raspravljamo propisano je da svi članovi povjerenstva moraju biti uključujući i predsjednika, moraju biti pravnici. Smatrate li vi da će donošenje odluka i davanje mišljenja od strane povjerenstva biti učinkovitije i pravednije zato što će u povjerenstvu odlučivati stručne osobe odnosno pravne struke.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Ne znam evo kolegice Zmaić što će raditi povjerenstvo s obzirom na to što ste vi sada rekli što piše u zakonu. Ono što očekujemo više smo puta danas rekli, znači očekujemo jasnu primjenu zakona i da ono što piše se i provodi. A ne da se svi bavimo isključivo s onim što govori oporba, da smo u tom prostoru možda, to su načela djelovanja i da jedino tu želimo ako je netko visine ministra, ne znam predsjednika vlade, države, saborskog zastupnika e samo ćemo vam tu nešto mi sada govoriti, a ovo nas ostalo previše ne briga. Mislim da je jasno što želimo i da su procedure puno bolje i obuhvat višestruko veći nego do sada. Oporba kaže mi se borimo protiv korupcije tako što ćemo glasati protiv ovog zakona kao i protiv strategije, kao i protiv svega jer je bitno ono što je za njih najvažnije, ne što radiš nego kakva je percepcija toga što radiš, pa evo neka građani znaju.
Poštovani zastupnik Habijan.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Borić, dakle ovim Prijedlogom Zakona o sprječavanju sukoba interesa mi zapravo se usklađujemo s preporukama GRECO-a i OECD-a. E sad mi nije jasno ovdje kolege iz SDP-a poglavito govore da zapravo predlagač želi eutanazirati, umrtviti povjerenstvo. Pa što je onda bilo 2012. godine kad je SDP podnio prijedlog za ocjenu sukladnosti dakle tadašnjeg Zakona o sprječavanju sukoba interesa sa Ustavom kada je ukinuto na 10-tke odredbi tog zakona, a koje su se isključivo odnosile na nadležnosti i ovlasti povjerenstva. Je li to malo dvolično i malo licemjerno.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolega Habijan, zašto se to desilo, zato jer su u tom trenutku shvatili da su bili kako se to kaže papskiji od Pape i da su ušli u prostor koji će praktički razgolititi neke situacije kojih uopće nema potrebe da se razgolite. Pa sjećamo se što se sve događalo. Tadašnja predsjednica povjerenstva je ukinula bila ja mislim javnost samog funkcioniranja kroz skidanja svih imovinskih kartica dužnosnika sa mreže. To je trajalo jedno 10-tak dana. Tada su političari optuženi u medijima da su oni krivi da žele sakrivati imovinu, ne onaj tko je pogriješio. Pa su se onda stvarale situacije da se to vrati i da se neki podaci ne objavljuju s obzirom da nisu bili usklađeni s Zakonom o zaštiti podataka i onda se krenulo u nekakav rad koji je izgledao onako kako smo ga na kraju ocjenjivali, a vidite na što to na kraju završi da ti ljudi koji su bili tada najvažniji ljudi, sudili javno danas postaju političari i sude vam političari.
Hvala. Sada će govoriti poštovani zastupnik Goran Ivanović, izvolite.
Hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče evo nekoliko minuta ćemo potrošili odnosno ja ću potrošiti u svojoj pojedinačnoj raspravi nešto reći o ovom konačnom prijedlogu Zakona o sprječavanju sukoba interesa. Sukob interesa je vječna tema dokle god bude politike bit će i spominjanja sukoba interesa. Rasprava ide naravno kao i svaki puta u onom dijelu kad govorimo o bitnim zakonima da nas u biti nekako dnevna politika najviše zanima i da uglavnom govorimo o nekakvoj dnevnoj politici, a onda tu postoje u saboru i zastupnici koji sjede u više mandata pa se toga puno više sjećaju, bolji su kroničari vremena u kojem su bili, u kojem smo radili i živjeli i upravo možda taj zaborav koji je kod političara itekako istančan i vrlo se brzo zaboravi što je netko radio u nekom povijesnom trenutku, to mu je u tom trenutku bila mana, a onda mu u drugom trenutku odnosno u drugom kontekstu vremena to bude određena prednost. To nije dobro za to trebaju postojati zakoni koji će spriječiti upravo ono što i o čemu Hrvatska najviše govori odnosno politička i društvena javnost, a to je sukob interesa. E sad, mi smo predugo živjeli u društvu u kojem je maksima bila pojavu osudi, a druga oslobodi. Ili imaš kuću, imaš vikendicu, imaš apartman na moru, imaš šator ajde barem vrati, vrati šator. Jednostavno generacijski nismo dosegli taj standard na koji se sada često, često pozivamo. Ne bi li politika već trebala u startu kod odabira kadrova rješavati pojedine stvari kada u pitanju sprječavanje sukoba interesa. Mogla bi i morala bi. Ne može se dozvoliti da netko bude imenovan na bilo što, a da mi o tom kandidatu u biti ne znamo skoro ništa ili jako malo pa onda se poslije skupa s njim kajemo za nešto što se učinilo. Prema tome, o sukobu interesa o, općenito o korupciji, o svemu tome se treba početi učiti davno, davno prije nego što budeš imenovan na nešto. Ali ono što je bit, bit ovog zakona i onoga o čemu se ovdje govori da i dan danas, a većina saborskih zastupnika sa ove lijeve strane je spomenula i slučaj Žalac i neke druge slučajeve, pa to je po meni dobro, znači da institucije koje su zadužene za provođenje obrane od korupcije rade nekakav svoj, svoj posao. Mislim to omalovažavati na način da je to nekakav europski tužitelj pokrenuo ili ma sasvim je svejedno tko je pokrenuo ako se nešto dogodilo. Prema tome, mi gubimo odnosno izvlačimo iz fokusa bitne stvari. Sukob interesa i sprječavanje sukoba interesa postoji u svim europskim demokracijama pa tako i u Hrvatskoj. On je imao svoje amplitude kada su pojedini pa čak i čelnici tog povjerenstva htjeli biti i suci i kadije i sudije to ne ide, to nije dobro, hajka je opasna stvar. Pogotovo ne znam zašto politika na sebe često stavlja taj teret koji onda ne može artikulirano nositi odnosno ne može ga niti opravdati niti se na kraju krajeva s njim može nositi. Prema tome, svesti odlučivanje odnosno donošenje ovakvog jednog zakona na to što je tko i kada radio i bio je dobro za evo malo zabaviti hrvatsku javnost u 14,30, ali nije dobro izlaziti iz merituma stvari. Gospodin Borić, g. Bačić koji su ovdje dugo godina u Saboru i kronološki mogu popratiti neke stvari su pokušali objasniti ja mislim vrlo plastično hrvatskoj javnosti što to nije dobro, što bi trebalo popraviti i kako bi moglo biti nakon ovog zakona puno, puno bolje. Stoga pozdravljam ovakve rasprave, isto tako ovaj zakon mislim da je korak naprijed, nije sigurno korak unazad koliko god se to neko trudio prikazati kao nešto takvo. Vjerujem i poštujem zakone RH, stoga ovaj zakon zasigurno pridonosi tome da dobijemo bolju Hrvatsku, bolju politiku koja će privući mlade ljude da stvaraju bolju i uspješniju Hrvatsku.
Imamo par replika, prava je poštovane zastupnice Petir.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolega Ivanoviću, vi ste pošli od pretpostavke da su svi dobronamjerni, da su svi moralni i da se svi drže zakona, a tu bi političari trebali, ali znamo da u stvarnom životu ima odstupanja. Da bi se postigao taj ideal o kojem ste vi govorili očigledno je potrebna promjena mentaliteta prije svega jer vidimo u nekim drugim situacijama odstupanja nešto što si ne bi dozvolili kad smo u nekoj stranoj državi bez problema si dozvolimo kad smo u Hrvatskoj. Dakle, zakoni nam trebaju i očigledno nam trebaju i neovisne institucije koje će kontrolirati određene pojave u društvu koje se nažalost događaju. Dakle, bilo je rasprave oko toga na koji način je povjerenstvo do sad funkcioniralo i kako bi nakon usvajanja ovog zakona trebalo funkcionirati. Zanima me vaše razmišljanje hoćemo li sa ovim zakonom postići tu jednu transparentnost koja je potrebno očigledno i za samo povjerenstvo, ali i za dužnosnike.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice Petir. Krenut ću od ovog posljednjeg, ja vjerujem ja stvarno vjerujem da nijedna vlada, a pogotovo ne ozbiljna vlada kao što je Vlada Andreja Plenkovića želi donositi zakone koji će se tek usvajati ovdje sa nekakvom većinom pa ćemo mi to nešto izglasati i reći evo imamo nekakav zakon. Ovaj zakon je temeljen na onome što nije bilo dobro, povećao se broj obveznika koji podliježu tome da moraju prijaviti svoje imovinske kartice, niz je tih stvari koji se mijenjaju u ovom zakonu i pokušava se učvrstiti upravo taj institut te neovisnosti. Kroz povijest je to bilo možda malo drugačije, možda je bilo baš previše onih koji su bili ovisni o jednoj politici, a sudili su nekoj drugoj politici, to nije dobro. I s ovim se naravno prvim sa čim ste i počeli ovu repliku slažem. Mentalitet je nešto što je habitus društva, on se ne mijenja za jednu godinu, dvije godine, [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] jednom izmjenom ili drugom izmjenom zakona, to je proces koji će trajati …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Sljedeća replika poštovana zastupnica Ankica Zmaić.
Kolega Ivanović, čl. 4. Zakona propisana je nova odredba da su predstavnička tijela jedinice lokalne, područne (regionalne) samouprave dužna donijeti kodeks ponašanja koji se odnosi na članove predstavničkih tijela i sadrži odredbe o sprječavanju sukoba interesa. Vi ste bili i član predstavničkog tijela i bili ste i izvršni čelnik u izvršnom tijelu i znamo da privatni interes ne smije biti ispred javnog interesa, pa vas pitam hoće li kodeks ponašanja koji je u obvezi da donesu jedinice lokalne, područne (regionalne) samouprave doprinijeti sprječavanju sukoba interesa?
Odgovor.
Ja mislim da svi kodeksi koji se donose zato se i donose vjerojatno da bi zorno pokazali i ukazali svakom čovjeku koji se bavi, bilo riječ da je o predstavničkom tijelu, izvršnoj vlasti ili bilo čemu drugome da zna što se od njega očekuje. Da li će napisan kodeks kojeg i mi ovdje u saboru očekujemo i radimo na njemu u roku tjedan, dva, tri ili pet ovu parlamentarnu razinu komunikacije bilo čega dići na tu jednu višu razinu teško je o tome govoriti. Ali da su nam oni potrebni baš iz tog razloga da bi bili kao nekakvo sidrište za koje bi se svatko onda mogao uhvatiti i koje bi na kraju krajeva za svakoga bilo jednaka pretpostavka i početna pozicija za ono što čini ili što će činiti odnosno što pokušava činiti, a nije sukladno kodeksu koji se donosi.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Urša Raukar Gamulin.
Zahvaljujem. Kolega vi ste rekli da se institucije bore sa korupcijom i da kao što se popularno kaže, radi svoj posao. Problem slučaja Žalac je upravo u tom što ga je DORH stavio u ladicu i proglasio mrtvim predmetom, štoviše državna odvjetnica je lagala ovdje u HS-u upravo po pitanju slučaju Žalac, ali je većina ipak podržala njezino izvješće za 2020.g. Kako mislite da će se u takvim okolnostima i s takvim institucijama, a napomenut ću još i uz nemogućnost da se sankcionira kršenje načela obnašanja javne dužnosti, kako mislite da ćemo se tj. da ćete se vi boriti protiv korupcije? Hvala vam.
Odgovor.
Hvala lijepo. Ne postoje u politici naši i vaši i njihovi i moji, borba protiv korupcije zajedničko poslanje svih nas koji se bavimo politikom kolikogod to nekom patetično ili floskulaški zvučalo. Što se tiče, zašto mi imamo tu potrebu da skroz imamo taj nekakav žal, e sad ok otvorio se slučaj Žalac, al sad nam je problem koga je otvorio. Da li ga je otvorila Marica ili prvi je krenuo Ivica? Pa ja mislim da ne, ja mislim da ne, ja mislim da ne. Pustimo, polako samo. Prema tome, bitno je da proces ide, to je ključ uspjeha i napretka, a sada raspravljati o tome da li je, ja ne poznajem državnu odvjetnicu, nisam s tom ženom nikada bio, nemam pojma ko je ona, prema tome stavljati te vruće krumpire nama u krilo totalno pogreška, pogrešna i demagoška finta.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Marija Jelkovac.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega, u ovom prijedlogu potpuno je jasno definiran sukob interesa i ono što se temeljem toga treba činiti. Ovdje se cijelo vrijeme spočitava da smo u biti ubili povjerenstvo zato što više se ne može djelovati temeljem odnosno donosit odluke temeljem povrede načela. Ja smatram da bi to bilo isto, a tako se i radilo odnosno povjerenstvo je nekad donosilo odluke temeljem povrede načela, a to je isto ko kad u Kaznenom zakonu temeljem nekih općih načela proglasili nekog lopovom, a da nemamo dokaze da je ukrao, a i ne možemo ga onda ni kaznit. Evo to bi bilo otprilike isto tako. Prema tome, ja mislim da je ovo sada kao prijedlog dobro, imat ćemo zasebno etičke kodekse koji će razrađivati načela i mislim da je tako i u mnogim europskim državama i da to funkcionira, a naravno u samom zakonu načela i dalje postoje što znači da se svi oni [[Upadica: Vrijeme]] koji se bave javnom dužnošću pozivaju da temeljem i sukladno s njima djeluju.
Odgovor.
Hvala lijepo. Shvatio sam što hoćete reći. Mislim da to i je meritum stvari. Tko je bilo tko u ovoj državi da prokazuje i da unaprijed osuđuje pojavu pojedinca ili bilo što, a da za to nema nikakvih posebnih dokaza osim nekakvih vlastitih, taj čovjek ko trpi strašnu štetu, ne on, cijela njegova obitelj, djeca, sve ono poslije što se događa, ko će snositi bilo kakvu odgovornost za to? A imali smo takvih slučajeva u povijesti puno. Ti ljudi danas više nisu poželjni ljudi hrvatskog društva. Otkud nekom to, to pravo da bez presude meritornog tijela prokazuje i želi ljude staviti odnosno obući im zatvoreničku košulju, a da pri tome nisu činili nikakvo kazneno djelo, čak štoviše uspostavi se poslije da, da je bilo totalno, totalno pogrešno. Prema tome, vjerujem zakonima RH i vjerujem da zakoni koji se donose su za dobrobit [[Upadica: Vrijeme]] i nas koji se bavimo politikom, a i onih [[Upadica: Vrijeme]] koji od nas očekuju da se politikom bavimo na pošten način. Hvala lijepo.
Slijedeća pojedinačna rasprava poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani predsjedavajući, poštovani tajniče, kolegice i kolege. Kolega koji je govorio prije nas odnosno prije mene kaže nije bitno tko je pokrenuo postupak, bitno je tko je pokrenuo postupak i to je jako bitno, a posebice je bitno zašto ga je pokrenuo. Ako ga je pokrenuo zbog toga što ga neko drugi nije dovršio ili ga je stavio u ladicu onda je to još bitnije, prema tome bitno je. Naši uvaženi zastupnici koji sjede na desnoj strani sabornice, dakle pripadnici saborske većine u svojim su izlaganjima branili predmetni zakon. Tvrde da je zakon dobar, da će provedba biti efikasna, da se u prijedlogu zakona poštuju sve primjedbe i sugestije iz EU, da je ovaj zakon korak naprijed u borbi protiv sukoba interesa itd. itd.. Možemo sa sigurnošću ustvrditi da se takvim raspravama o ovom zakonu pokušava uvjeriti i nas ovdje u sabornici, a i javnost u nastojanja vlade i vladajuće većine u saboru da će se bespoštedno boriti protiv sukoba interesa, međutim sam tekst zakona govori to nije tako, a još više to pojašnjavaju diskusije koje su vodili zastupnici oporbe i jasno upozorili na propuste u zakonu, a posebice na propuste vezane za poštivanje preporuke GRECO-a. Uvjereni smo da će ovaj zakon sigurno otežati da se stane na kraj onima i onakvima koji su i do sada bili abolirani po odlukama DORH-a, USKOK-a, pa i samog Povjerenstva za sukob interesa jer će se uvelike otežati rad Povjerenstva za sukob interesa i smanjiti efikasnost tog povjerenstva, a istovremeno se propušta prilika da se pozitivno utječe na rad i djelovanje dužnosnika. Umjesto da se pokuša preventivno djelovati na sprječavanje sukoba interesa, da se pokuša preventivno djelovati i ovim zakonom i ostalim zakonima koji bi mogli spriječiti sukob interesa i koji bi mogli utjecati bar na smanjenje korupcije ako ne već na sprječavanje korupcije donosi se zakon koji sprječava efikasan, efikasan rad Povjerenstva za sukob interesa. Imamo povećani broj obveznika koji trebaju predavati izvješća odnosno kartice. Da li taj broj obveznika prati i povećani broj zaposlenika u povjerenstvu? Drago mi je i pozdravljamo što je zakonodavac prihvatio prijedlog naše kolegice iz Kluba Socijaldemokrata da svi članovi povjerenstva moraju biti pravnici i što je to uvrstio u zakon i mislim da je to jedan mali pokazatelj dobre volje, ali bilo bi još bolje da su se poštivale i preporuke GRECO-a, to bi nam značilo još više. Postavlja se pitanje s obzirom na broj obveznika da li će se na vrijeme donositi odluke i rješenja, zašto nam je to važno? Da je netko pratio i na vrijeme upozorio na sukob interesa u predmetu softver možda se ne bi desilo 10-tak novih predmeta softver koji su sada evo polako izlaze na površinu koji polako dolaze u novine, koji polako dolaze pred nas i koji polako dolaze pred javnosti. Da se djelovalo na vrijeme možda bi se taj virus na vrijeme zaustavio i možda ne bismo imali probleme u Ministarstvu gospodarstva, možda ne bismo imali probleme u Ministarstvu zdravstva, možda bismo spasili neku količinu novaca. Kada nitko ne reagira na to da netko da svom prijatelju posao i da pri tom 5 puta poveća cijenu proizvoda koji se treba isporučiti onda je to stvarno zabrinjavajuće. Znači ovdje ne govorimo o povećanju od 500 kuna ovdje govorimo o povećanju sa 3 miliona kuna odnosno nešto manje na ukupno 15 milina kuna. Znači ovdje ne govorimo o nebitnim ciframa, ovdje govorimo o milion i pol EUR-a. Prema tome veliki je problem.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovani zastupnik Goran Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvaženi kolega Pavić, Hrvatska je članica EU, mislim da je to činjenica koja evo već 8 godina i mi smo prošlog ljeta odnosno ovog ljeta, prošlog ljeta donijeli zakon po kojem jel tako Ured europskog državnog tužitelja dolazi odnosno otvara svoj ured ovdje u Hrvatskoj. Ja tu ne vidim stvarno ništa sporno da sam ja rekao u smislu da nije bitno. Tako je. Imamo svoja tijela, imamo europska tijela. Ako je netko primijetio, a netko naš nije primijetio pa to je dokaz samo da sustav funkcionira, da se provodi i da se vodi računa i da će ruka pravde kad-tad dostići onoga tko nije radio sukladno tim zakonima EU koje smo apropo i mi članica. Hvala.
Odgovor.
Mislim da je alarmantna situacija ako se na primijeti razlika od 12 miliona kuna, ako se na primijeti da je netko kupio stotine i stotine kvadrata zemljišta pa treba 2 ili 3 ili 5 godina da ta optužba postane pravomoćna, mislim da je problematično i alarmantno da čujemo glas naših iseljenih mladih ljudi koji se u Hrvatsku ne vraćaju baš zbog toga što je velika korupcija. I to ih najviše smeta. Ajmo to spriječiti ljudi, ajmo raditi u tom smjeru. Sukob interesa to je samo jedan korak do korupcije. Pogledajte što se dešavalo, što se dešavalo u ovim predmetima i pogledajte koje su cifre u pitanju.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Pavić, ja ću malo o formi. Dakle, o tome da nam treba novi Zakon o sprječavanju sukoba interesa ne da se govorilo 2 mjeseca, 3 mjeseca, govorilo se godinama da ne kažem da je osoba koja je bila i zadužena u ministarstvu u međuvremenu završila i pri tom nema nikakvih tajni mislim na bivšu državnu tajnicu gospođu Rimac koja je i završila u zatvoru i izbačena je iz HDZ-a i svega ostalog. I konačno smo dobili jedan prijedlog Zakona o sprječavanju sukoba interesa i sada kad govorim o formi, forma je slijedeća. Vladajući odlučuju da ide kroz 2 čitanja i dobijemo zakon u prvom čitanju i meni se čini da je trebalo ipak neko vrijeme da se obrade primjedbe da se malo još posavjetuje i sa GRECO-om i sve zajedno što i kako dalje ali nabrž bolje mi između prvog i drugog čitanja je prošlo je relativno kratko vrijeme, forma je zadovoljena, odgovoreno je da primjedbe nisu prihvaćeni. Što mi zapravo hoćemo s tim zakonom? HDZ od početka zna što hoće i točno to će i dobiti. Hvala.
Pa nisu samo primjedbe u pitanju, u pitanju su i naši amandmani. Da bi bismo napisali dobre i kvalitetne amandmane trebamo se ovoga trebamo se savjetovati sa pravnicima. Trebamo sjesti zajedno da vidimo koliko trebamo članaka trebamo promijeniti ukoliko mijenjamo nešto bitno. U kratkom vremenu to ne možemo napraviti, u 2 dana se to ne može napraviti i tu su problemi. A zaboravljamo na sve one probleme koje smo imali zbog tog sukoba interesa. Zaboravljamo koliko puta su tu ministri branili svoj stav zašto su dali posao svojim prijateljima. Ja govorim o informatici, ostalo zanemarujem. Govorim samo o IT-u. Tu mi je jedan ministar iza leđa vikao laž, laž, laž. Jučer ponovo u novinama ista vijest. Sustav ne radi. Znači jučer, a prije nekoliko tjedana bilo je rečeno da je to laž, a bila je istina. Ne možemo tako funkcionirati.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Barbara Antolić Vupora.
Ponovo ću vas upitati ono što sam već nekoliko puta reagirala je da će etičkim kodeksima zapravo se na neki način suditi onim korupcijskim aferama na lokalnim razinama. Te etičke standarde nećemo još tako brzo vidjeti. Sad ja bi vas pitala gospodine Paviću, s obzirom na iskustvo koje imamo sa antikorupcijskim povjerenstvima i raznim tijelima koja su se do sada već osnivala na razini županija, općina i gradovima i gdje smo vidjeli da nije bilo ne znam kakve vajde i učinka od tih tijela zbog toga jer nisu imali neku moć pa ni prostor da uđu nacionalne medije pa je slijedom toga ostalo puno prljavih stvari ispod tepiha. Pitam vas očekujete li poboljšanje takvog stanja kao što imamo sada slijedom ovog zakona? Hvala.
Ja želim vjerovati da će biti bolje. Kritizirao sam, rekao sam što mislim, rekao sam stav o tom zakonu, mislim da smo to mogli napraviti puno bolje, puno kvalitetnije u interesu boljeg funkcioniranja i dijela državne vlasti i dijela lokalne samouprave jer bio sam član gradskog vijeća osam godina, dolazile su nam raznorazne primjedbe, ljudi su slali prijave na DORH, na USKOK, ali rezultati su bili gotovo pa uvijek isti. Ako ste slušali izvješće državne pravobraniteljice koje je by the way prihvaćeno od strane većine, čuli ste koji je broj predmeta odbačen. Znači broj predmeta prijava za korupciju 93% prijava je odbačeno i onda se čudimo što nam se dešava [[Upadica Sanader: Vrijeme.]]
Sljedeća pojedinačna zastupnica Dalija Orešković.
Predsjedavatelju, zastupnice i zastupnici. Vama iz redova HDZ-a prije svega ću reći, to što ćete tisuću puta ponoviti laž neće tu laž učiniti istinom, ja vam tu neću popustiti niti ću vam to dopustiti. Po drugi puta se priča o izmjenama ovog zakona odnosno o donošenju novog zakona na način da je HDZ-u sporna moja uloga u povjerenstvu i moja ostavština, kao da imate veći problem sa mnom nego sa samim zakonom, pa jamo onda riješiti probleme redom. Što je to sporno u mom političkom angažmanu? Kakve ljudi mi uopće želimo pozvati da se bave politikom? Ljude sa nekakvim stručnim znanjem, profesionalnim iskustvom i integritetom ili nečije podrepne rupe, muhe, ljude bez imena i prezimena, poslušne svojim stranačkim šefovima? Gospodo draga, nemate niti sad u ovom zakonu bilo koju odredbu koja će spriječiti članovima povjerenstva da se upuste u politički angažman, niti bi to ikada trebalo ili moralo biti sporno. Sporno je kako u povjerenstvo ulaze, sporno je kada netko iz politike ulazi u nezavisna regulatorna tijela, kao što je bilo sporno što ste vi isluženi stranački kadar također kompromitiran u korupcijskim aferama, poput Davorina Mlakara postavili za suca Ustavnog suda, a sada se čudimo odlukama. Spominjalo se ovdje jako puno puta kakva je moja politička ambicija. Pa moja politička ambicija je izgradnja institucija ove države koje služe javnom interesu i u čiji rad građani mogu imati povjerenja i takve institucije za vrijeme mog mandata bilo Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa, a to ste gospodo draga iz redova HDZ-a potvrđivali i vi glasanjem za usvajanjem svih mojih podnesenih izvješća. Moja politička ambicija sročena je i u Prijedlogu Strategije suzbijanja korupcije koju sam još u ljeto 2019.g. predala HS-u, moja politička ambicija je reforma čitavog sustava, a pogotovo sustava pravosuđa i antikorupcijskih mehanizama. To što vama takva politička ambicija smeta, e to što vam smetaju moji jasni programski ciljevi za koje se u političkoj areni borim, pokazuje kakve ste vi štetočine za dobrobit i za interese svih poštenih građana RH. Moja politička ambicija ima veze sa prethodnom funkcijom i angažmanom u Povjerenstvu za odlučivanje o sukobu interesa samo utoliko što sam kroz tih pet godina vidjela kako nam stvarno funkcionira država i sustav iznutra i što sve u tom sustavu ne valja i što i kako treba mijenjati. Vidjela sam i koliko su male šanse da Hrvatska ikad postane pristojna, funkcionalna demokracija u kojoj je moguć prosperitet građana bez ikakvih stranačkih veza, koliko neće biti moguće da krenemo naprijed ukoliko neće ljudi poput mene odlučiti se za taj korak, odreći se vlastite komocije jer ja sam puno bolji život mogla imati u svijetu izvan politike, ako ne pristanem upravo na to da se politički angažiram pokušavajući stvoriti političku volju za reforme, za poboljšanja antikorupcijskog sustava jer takve volje trenutno, pogotovo među redovima vladajućih nema. I ne znam tko se danas više kaje to što sam bila predsjednica povjerenstva, Zoran Milanović ili sva ergela koruptivnih HDZ-ovih ministara. I što vam je to gospodo draga toliko sporno? To što su se provodili postupci bez oprosta i pardona redom od lijeve do desne i od desne do lijeve strane političkog spektra. Koja vam je to odluka pala zbog krivo utvrđenih činjenica? Koja činjenica je krivo utvrđena u premetu protiv Tomislava Karamarka? Ma nije niti jedna jedina. Je li možda sporno to što sam HS-u, ali i čitavoj javnosti ukazala da zakon ima rupa nego švicarski sir? Na ovaj zakon podnijela sam 22 stručna amandmana koja ovdje nažalost nemam vremena obrazlagati, ali reći ću samo nekoliko stvari. Etička povjerenstva i etička tijela imamo za državne odvjetnike, imamo za suce, imamo za sve državne službenike, samo za političare toga više nema. Ukinuli ste javnost sjednica, javnost odluka povjerenstva to je vaša razina transparentnosti koju promovirate unutar čitavog sustava. A što se tiče potencijalnog sukoba interesa, pa da to je glavna tema područja djelovanja i rada i svrha postojanja povjerenstva jer kad potencijalan sukob interesa postane stvarni, e to je već korupcija. I da imamo povjerenstvo koje stvarno služi svojoj svrsi, koje ima prave alate onda se ne bi mogao dogoditi slučaj poput ovog Tomislava Tolušića, ne bi bilo moguće da iz Agencije za plaćanje u poljoprivredi koju si nadzirao i gdje si postavljao čelne ljude ostvaruješ prihode i subvencije koje sada istražuju tijela EU [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] zato što Hrvatska država nema svoja tijela [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Hvala.
Povreda poslovnika poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Čl. 238. gotovo da ne postoji riječ koju je kolegica Orešković nije upotrijebila da bi nas ocrtala onako kako ona nas doživljava. Samo nekoliko riječi kolegice Orešković, mi se vašeg potencijala ne bojimo ni na koji način. Vi imate problema s našim potencijalima, to je vaš problem i nećete se toga nikad riješit. A što se tiče što ste radili pokazuju odluke, sve jedne su vam pale i nemojte opravdavat vlastito neznanje na način da govorite da oni koji znaju i koji pišu, a to su sudovi, ne znaju svoj posao. Nemojte to raditi i nije u redu.
Vrijeme. Dobivate opomenu, ovo je bila replika. Imamo repliku poštovane zastupnice Anke Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Poštovana kolegice Orešković, cijela rasprava kolega od HDZ-a se je zasnivala na temi da se vi nakon što ste bili na čelu povjerenstva ne bi sjeli i ne bi trebali baviti politikom. Pa evo mene zanima baš nakon vašeg iskustva vaš stav. Mi smo imali ravnatelja Fonda za obnovu Grada Zagreba i dviju županija nakon potresa. On je izabran na natječaju, rečeno je da treba biti najstručniji čovjek, ne smije biti politički čovjek i sad je kao što znamo on dao ostavku na svoje mjesto na tom fondu. Da li je on, dal se on može bavit politikom, dal se on smije bavit politikom, da li uopće se on treba iza toga biti u politici ili ne? Imamo jedan najsvježiji i najnoviji primjer, pa me zanima uopće kakav bi stav bio povjerenstva i dal je to čovjek koji iza toga može ići u politiku? Hvala lijepo.
Odgovor.
Hvala kolegice Mrak-Taritaš. Pa niti stari zakon, niti ovaj novi zakon, a niti samo povjerenstvo ne bi imalo ništa protiv da se g. Vanđelić uključi u politiku, mislim da to ne bi zamjerili niti hrvatski građani. Da odluči ući u HDZ vjerujem da bi ga Andrej Plenković dočekao objeručke, a pola HDZ-ovaca na koljenima. Međutim ukoliko to nije tako osporavat će se sve što bi g. Vanđelić htio ili mogao napraviti u prostoru politike. Kao što sam rekla sporna je ova obratna situacija, sporno je kada politika postavlja politički islužene kadrove u nezavisna regulatorna tijela. Sporno je i to što većina politike smatra očito da ako se isključivo voljom parlamentarne većine izabere netko u pojedino regulatorno državno tijelo da nekom duguje poslušnost, odanost ili ne procesuiranje, e to je ono što se traži od USKOK-a, DORH-a, očito i od Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo. Kolegice Orešković, mislim da vaš rad govori za sebe. Ja ne moram tu posebno podcrtavati ni što ste radili, ni kako ste radili, sve to govori za sebe. Povjerenstvo je tada bilo transparentno tijelo, vaše sjednice su bile javne, redovito ste objavljivali odluke i obrazloženja. Prema tome tu ne bih dužio, dužio bih negdje dalje i podcrtao bih nešto drugo jer mislim da u ovom slučaju nije sporno što je bivša predsjednica povjerenstva ušla u politiku, sporno je što je Dalija Orešković ušla u politiku. Ja bih to doživio prije svega tako jer onaj tko je stavljen na puno žuljeva očito neki imaju problem valda s tim, a kažu da, ona narodna stara je da ne shvatite pogrdno ili nekako krivo za dobrim konjem se diže prašina, pa me s te strane ja bih to doživio prije svega kao potvrdu vašem dobrom radu kao predsjednicu povjerenstva.
Odgovor.
Pa hvala kolega Hajdukoviću. Evo konačno pitanje ili replika na kojoj ja ostajem bez teksta. Ja bi samo voljela da svi koji će biti na bilo kojim funkcijama u regulatornim tijelima stanu na još više žuljeva nego što sam to uspjela stati ja za vrijeme čitavog mog mandata. I ovdje se ne radi o tome tko bi što i kako htio nego kakve mi alate kao zakonodavno tijelo dajemo tim institucijama da svoj posao mogu obavljati onako kako treba. Problem ovog zakona je u tome što tih alata nema. Ne samo da nema iskoraka, ne samo da nema poboljšanja, ne samo da nema niti jedne jedine novine, nego je ono malo dobrih stvari koje su u zakonu postojale ovim se novim zakonom ruše i briše. To nisu samo ovlasti, to su i kvalifikacije članova povjerenstva. Evo u režiji vladajućih predsjednik povjerenstva više ne mora imati niti pravosudni ispit, e pa takvi će nam biti i budući rezultati [[Upadica: Vrijeme]] kao da je netko sa šaltera došao na čelo ove institucije.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Katarina Peović.
Draga kolegice, moram reći da uvijek stavljam neku ogradu oko antikorupcijskih politika i volim naglasit da je politiekomonska stvarnost isto izuzetno važna i da moramo upozorit na ograničenja antikorupcijskih politika. Isto tako moram reć da nema bolje osobe koju bih voljela vidjeti u epizodi borba protiv korupcije odnosno protiv HDZ-a od vas. Htjela bih vas pitati što mislite o tome zašto je Zakon o porijeklu ispitivanja imovine nestao upravo '90.-tih u pljački pretvorbe i privatizacije, može li se taj zakon ponovo pojaviti i da li ovo povjerenstvo može ipak imati ovlasti vezane uz poreznu upravu, znači da u nekakvom, u nekoj komunikaciji ima ovlasti da daje poreznoj upravi naputak da se ispita znači porijeklo imovine ukoliko postoje neke indicije ili sumnje?
Odgovor.
Hvala kolegice Peović. Zakon o utvrđivanju porijekla imovine ukinut je '90.-tih, zna se zašto. Sada ga je teško implementirati, ali ono što se može mogu se dati jače ovlasti i ojačati kapacitete porezne uprave. Ono što radi Povjerenstvo za sukob interesa, ono što radi … [[Govornik se ne razumije]] i DSV za pravosudne dužnosnike na neki način treba međuinstitucionalno povezati. Jedan od amandmana koji sam podnijela na ovaj zakon je taj da kada povjerenstvo obavijesti poreznu upravu da je potrebno utvrditi nesklad ili nesrazmjer imovine nekog dužnosnika da porezna uprava ima rok od 6 mjeseci da taj postupak provede i da o rezultatima svog rada obavijesti povjerenstvo, a povjerenstvo će onda nalaz porezne uprave zajedno sa svim dokazima i utvrđenjima objaviti na svojim web stranicama. Na taj način bi se postiglo to da povjerenstvo kao preventivno tijelo jača integritet i transparentnost rada dužnosnika, a porezna uprava kao specijalizirano tijelo utvrđivat će je li pojedina imovina zakonito stečena.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovana zastupnice, ponekad se mi iz oporbe složimo sa vladajućom većinom. Evo i danas je bila tu jedna povreda Poslovnika sa kojom se moram složiti. Kolega iz HDZ-a je rekao da se moramo bojati njihovog potencijala. Bojimo se tog potencijala za količinu i visinu korupcije i zbog toga i predlažemo oštrije zakonske mjere. Zbog toga i predlažemo da se barem poštuje sve ono što je GRECO predložio i sugerirao, ako ne i oštrije. Zbog toga. A pitanje vama, htio sam postaviti pitanje, ja nisam čitao ... [[Govornik se ne razumije.]] koje ste napisali i predali u Sabor, nisam došao do nje pa bi vas molio samo da nam ukratko u nekoliko crtica kažete koje su osnovne razlike između vaše strategije i ovog Zakona?
Odgovor.
Dakle moja strategija ima 5 poglavlja. Prvo traži punu fiskalnu transparentnost na razini svih državnih tijela i svih jedinice lokalne i regionalne samouprave. Drugi dio tiče se prevencije pa umjesto Povjerenstva za sukob interesa traži Ured za prevenciju korupcije koje će analizirati baze podataka čitavog niza javnih registara koje tek treba uvesti. Treće mijenja konstrukciju unutarnje kontrole u pravosuđu, dakle mijenja sastav i ovlasti DSI-a i DOV-a. Četvrto poglavlje je smanjenje broja županija, gradova i općina, peto poglavlje je reforma izbornog zakonodavstva. A što se tiče samog ovog Zakona, evo, ja sam dodala amandman kojim se Povjerenstvu daju izričite ovlasti da donosi odluke o povredi načela i dodatno, potrebno je ojačati sustav zabrana, dakle ovim Zakonom se samo kaže da se 0,5, nešto dižemo na 5%, a ja tražim da se zabrana stupanja u poslovne odnose odnosi ne samo na županiju, grad ili općinu, nego i na sve ustanove i sva [[Upadica: Vrijeme.]] trgovačka društva koja [[Upadica: Sljedeća replika.]] je jedinica osnovala.
Poštovana zastupnica Mirela Ahmetović.
Hvala lijepa poštovana kolegice. Iz ovih nabrojanih par točaka vaše strategije vidi se zašto se HDZ boji vašeg potencijala i to je točno. Točno je isto tako, kao što je kolega Borić rekao u svojoj replici, i vi se bojite potencijala HDZ-a, ali to sigurno nije onaj potencijal borbe protiv korupcije. Rekao je kolega Pavić o čemu se radi. Ono što bih ja htjela čuti je vaše mišljenje o malo prije izjavi kolege Ivanovića, koji kaže, to što je europski javni tužitelj pokrenuo postupak protiv Žalac je dokaz da sustav funkcionira. Je li tome tako?
Odgovor.
Da. Kada politička stranka koja ima pravomoćnu presudu za korupciju obnaša vlast nakon što je dobila svega 16,4% podrške biračkog tijela, to za mene nije legitimna vlast, to je gotovo pa okupacija. A kad takva politička stranka uređuje antikorupcijsku politiku jedne države, to je dokaz da prave države tu i nema. Činjenica da naša tijela kaznenog progona nisu pokrenula postupak i istragu u slučaju Žalac, pokazuje kakve osobe, kakve čelne osobe u antikorupcijskim tijelima HDZ dopušta i treba, to su one koje služe njihovim interesima. Jedino rješenje su sljedeći parlamentarni izbori i veća suradnja unutar svih klubova oporbenih zastupnika bez obzira s koje strane političkog spektra dolaze i usuglašavanje oko zajedničkih strateških ciljeva antikorupcijske politike.
Sljedeća replika, poštovani zastupnik Goran Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvažena zastupnice Orešković. Ja se svaki puta ovoga zaprepastim količinom te energije kojom vi želite suditi i presuđivati bez ikakvih dokaza, bez ičega, nego tek eto toliko, da govorite kako ne volite HDZ i to je legitimno, to je vaše pravo. Govorite o tome da je HDZ dobio 16%, pa vi ste dobili u promilima nekakve glasove pa to nitko od nas ne spočitava. No, nije to meritum stvari. Ja nisam protiv toga da se ljudi poput vas bave politikom. Čak štoviše, dapače, ali me zaprepasti trenutak kad predsjednik RH i ondašnji predsjednik Vlade kaže da ste vi njegova najveća pogreška odnosno njegov najveći zez. Znači on je imao legitimitet u tom trenutku i od svih ljudi izabrao je vas i da bi nakon 5 godina ili 6 godina zaključio da je to bio njegova najveća pogreška. Kakvu poruku šaljemo ljudima poput vas, da se bave ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] to me pokušavate uvjeriti u to što vas pitam [[Upadica: Vrijeme.]]
Nadam se da ja šaljem poruku da se ljudi poput mene, što više takvih uključe u politiku, a što je čiji zez, pogotovo kada govorimo o Zoranu Milanoviću, to neka se pitaju oni koji su za njega glasali. Što se tiče promila s kojima sam ja ušla u politiku, pa ja bih rado svoje promile i glasove koje sam ja osobno dobila, dakle moje ime i prezime stavila u srazmjer sa bilo čijim, pogotovo vašim, koliko ste vi dobili glasova pojedinačno? Gdje biste vi bili da niste bili na listi i da niste za ulazak u HS imali podršku i iskaznicu HDZ-a? Pa što, o čemu pričate? Šta to vas toliko smeta? A što se tiče odluka bez dokaza, kao što sam rekla, niti jedna činjenica nije osporena. To je vrijednost i uloga Povjerenstva, to je ono na temelju čega je Povjerenstvo izgrađeno kao institucija, to je razlog zašto vi niste niti promjenom sastava Povjerenstva uspjeli to tijelo uništiti do kraja pa se sada morate poslužiti izmjenama zakona.
Povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Goran Ivanović.
Povrijeđen je čl. 238. Zastupnica Orešković govori o nečemu što nije predmet ove točke dnevnog reda i samo za njezinu informaciju, ja sam zamjenski saborski zastupnik, prema tome, moje natjecanje nije bilo kao njeno i mene nije nitko uhljebio na tu listu, to sam izborio svojim angažmanom u politici, prema tome, nemojte okretati pilu naopako, nema potrebe, pitao sam vas konkretno nešto. Konkretno ste mi pokušali odgovoriti, ja sam s tim vašim odgovorom sasvim, [[Upadica: Vrijeme.]] sasvim zadovoljan.
Vrijeme. Vi dobivate opomenu jer ovo nije bila povreda Poslovnika nego vaša replika. I sljedeća zadnja replika je poštovana zastupnica Barbara Antolić Vupora.
Poštovana gđo. Orešković. Vi ste bili na čelu Povjerenstva za sukob interesa kojeg je prema zakonu koji je postigao izuzetni uspjeh pri građanima, dakle senzibilizirali ste ljude na to da počinju kritičnije promišljati ono što se u korupciji čini. Vlada je ovo postojeće Povjerenstvo prvo ignorirala da bi sad ovim Zakonom ga zapravo ušutkivala i što vi mislite, sada kao netko tko doista ima iskustva iz tog rada, što znači ograničavanje mandata za članove Povjerenstva?
Odgovor.
Pa zapravo, što se tiče ograničavanja mandata na način da nitko ne može imati više od 2, to je postojalo i u prethodnom zakonu, postoji i u ovom. Za mene je to dobra praksa, dapače, mislim da bi u čitavom nizu zakona trebalo uvesti to da nitko ne mora vječno zasjesti na jednu funkciju. Ono što mene smeta, smeta me spuštanje kriterija i uvjeta za izbor predsjednika ili predsjednice Povjerenstva. Do sada je bilo nužno da čelnik te institucije ima položen pravosudni ispit, evo, sada se to ukida umjesto da se kriteriji povise na način da se traži poznavanje domaće i međunarodne stručne literature i prakse u području sprječavanja sukoba interesa i borbe protiv korupcije. Dakle to već samo po sebi pokazuje smjer i tendenciju što od ovog tijela HDZ želi. Dakle želi instituciju koja ne služi ama baš nikakvoj svrsi osim punog administriranja i lupanja pečata na administrativno provjerene imovinske kartice.
Sljedeća pojedinačna rasprava, poštovani zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Govoreći o institucijama u koje, ajde da to tako kažemo pod navodnicima, mi kao zakonodavno tijelo imamo upliv, a govorimo o jednom, to je Povjerenstvo o sprječavanju sukoba interesa, budući da donosimo zakon o njemu i budući da imenujemo njegov sastav, odnosno biramo ga, ne mogu ne povući paralelu sa institutom pučkog pravobranitelja odnosno pravobraniteljice, s tim da pučka pravobraniteljica je zapravo naš direktni izaslanik i glasnogovornik, kako god hoćete, samo u jednom drugom području, ne nužno samo korupciji nego ljudskim pravima općenito, posebno ljudskim pravima dakle. I kada govorimo o pravoj zaštiti ljudskih prava, tada se naša zapravo prava namjera za štićenjem ljudskih prava odnosi u činjenici kako se odnosimo mi kao država, mi kao sustav prema toj istoj instituciji koju smo imenovali i postavili da bi ta ljudska prava štitila pa tako pučkoj pravobraniteljici neka državna tijela, bilo jedinice lokalne samouprave, bilo ministarstvo ili neka druga ne odgovaraju mjesecima, da ne kažem godinama, neka potpuno ignoriraju, itd., itd., neka odriču pristup na podatke i sad da ne nabrajam dalje. E sad, sličnu paralelu mogu povući i sa Povjerenstvom za sprječavanje sukoba interesa i općenito predanost borbi protiv korupcije. Ako želimo imati lijepi sustav na papiru iako nažalost ovo ni na papiru ne gleda dobro, onda možda idemo u pravom smjeru. Ako želimo imati još jednu, pod navodnicima, bezubu instituciju koja će, eto, biti smokvin list da se nešto radi, da se pokušava spriječiti korupcija, ali da se zapravo u suštini ne radi ništa, tada mislim da idemo u pravom smjeru. No, ako želim imati instituciju koja tu zaista nešto može napraviti, promijeniti, utjecati, učiniti, e tada je smjer potpuno krivi, a reći ću vam i samo zašto, i reći ću vam i zašto ovo moje mišljenje. Prije svega, zato što će ovaj Zakon, a puno je argumenata već izrečeno, pa da ih ne ponavljam, Povjerenstvo za sukob interesa koje se inače tretira kao antikorupcijsko tijelo, otežat će se rad, učinit će ga se u potpunosti nemoćnim i impotentnim, ako bi sumirao ovaj Zakon, onda bi ga evo, sumirao u ovoj rečenici. Žao mi je što se ignorira preporuka GRECO-a iz 5. evaluacijskog kruga u kojoj stoji da bi trebale biti propisane kazne za nepoštene političare, odnosno one koji su u sukobu interesa, dakle to smo propustili napraviti onako kako je GRECO preporučio. Drugo, pojam povezane osobe nije definiran standardima OECD-a na način na koji se definiraju svi odnosi, ako što su privatne veze, financijski interesi, drugi interesi, itd., itd., koji mogu negativno utjecati na izvršavanje dužnosti dužnosnika, odnosno onemogućiti ga da budu potpuno nepristran i izbjegne sukob interesa u njegovom ili njezinom radu. Dakle, u ovom dijelu Zakona ima preusko shvaćanje, barem u mom mišljenju. I treća i možda najvažnija stvar je ona koja onemogućuje normalan rad Povjerenstva je da Povjerenstvo nema mogućnosti traženja dokumentacije od privatnih trgovačkih društava, što im, mislim, to je čista stvar logike, otežava, a dijelom i potpuno onemogućuje vođenje postupaka niti imaju bilo kakve druge alate za provjeru činjenica i dokumentacije kojima mogu pribjeći. Iz svega navedenoga, drage kolegice i kolege, ako ću tumačiti namjeru Vlade sukladno zakonskom prijedlogu, namjera je zapravo da se suzi krug obaveza javnih dužnosnika i da se od Povjerenstva učini institucija bez zuba odnosno ono koje je, kako sam rekao, impotentno, nemoćno, koja čak i ako utvrdi činjenice, a teško će ih utvrditi, barem po ovakvom zakonu, teško da može postupati i zbog toga mislim da ovakav zakon na zaslužuje podršku. Hvala vam lijepa.
Dvije replike, prva je poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, kolega Hajduković. Zapravo na repliku ste me potakli u onom trenutku kad ste radili usporedbu sa pučkim pravobraniteljem odnosno pravobraniteljicom pa vas moram podsjetiti, dakle i pučka pravobraniteljica i ovo Povjerenstvo dostavljaju izvješće o svom radu u Sabor i onda Sabor ima mogućnosti i pravo raspravljati o tom Izvješću. U trenutku kad su izvješća dostavljena od pučke pravobraniteljice, a nisu se raspravljali, bilo je evidentno da tu nešto ne štima, a ono što imamo sad slučaj da zadnje izvješće koje je imala prilika je imala u Saboru raspravljati je ako se ne varam, bilo za 2017. g. Dakle, mi zadnje izvješće uopće u ovom sazivu ove, ovog Povjerenstva nismo imali priliku ni raspraviti u ovom Saboru, bilo je uvijek pitanje zašto. Meni se čini da bi bio puno bolji model da smo raspravili izvješća o radu, da smo kroz ta izvješća vidjeli što povjerenstvo samo vidi da je problem u radu i onda iza toga išli u novi zakon, ali ne, o tim izvješćima se ne raspravlja. Što mislite zašto?
Odgovor.
Hvala lijepo. Kolegice Mrak Taritaš, da sam zločest rekao bih da netko nešto skriva, ali nisam zločest pa to neću tvrdit. Ono što ću tvrdit i što ću ponovit, budući baš da sa pučkom pravobraniteljicom kao institucijom bavim cijeli svoj politički vijek u ovom Visokom domu, uvijek sam govorio da je njezino izvješće svojevrstan lakmus papir stanja ljudskih prava u Hrvatskoj u našem društvu što je nama kao zakonodavcu jako bitno jer onda znamo što trebamo popraviti i koje stvari u sustavu ne funkcioniraju ili ne funkcioniraju onako kako bi trebao. S druge strane i to ste dobro primijetili, izvješće Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa bi trebalo biti isto to, isti taj lakmus papir samo u jednom drugom segmentu, a to je sukob interesa, potencijalni sukob interesa i korupcija. E zašto nekom smeta da o tome raspravljamo da vidimo da nam se ukaže koji su to mogući propusti i koji su problemi? To je ono pitanje koje će ostati visiti u zraku i nakon ove rasprave.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Dalija Orešković.
Hvala predsjedavatelju. Uvaženi kolega Hajduković, evo spomenuli ste neke tehničke detalje iz ovog zakona, drago mi je da ste to uočili. Kada govorimo o definiciji povezanih osoba, doista je krajnje vrijeme da u ovaj zakon uvedemo i to da se pod političkom povezanošću smatra i članstvo u istoj političkoj stranci ili u koaliciji ukoliko je koalicija još uvijek aktivna ili je bila aktivna u relevantno vrijeme koje povjerenstvo razmatra. Ono što je također veliki problem i podvala u ovom novom zakonu je članak koji kaže da postupak nije dopušteno pokrenuti na temelju anonimne prijave. Naime, do sada je povjerenstvo pokretalo postupke po službenoj dužnosti odnosno na temelju vlastitih saznanja ako su ta vlastita saznanja stečena iz anonimnih prijava i očito je taj mali detaljčić HDZ-u smeta pa sada takvu mogućnost izričito briše i to je velika, velika šteta. Naime, bit prijave je u tome je li ona sadržajno [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] osnovana ili ne, a ne u tome tko ju je potpisao.
Odgovor.
Hvala lijepo kolegice. Ja sam kao laik u ovom pitanju apsolutno, rad povjerenstva nije nešto čime se ja bavim u svom političkom radu, barem ne koncentrirano i onako duboko kao neki drugi kolegice i kolege, a posebno vi budući da dolazite iz te institucije. No neke stvari vam jednostavno moraju zapeti za oko, to je jednostavno tako. I evo ako je meni kao laiku sam iznio neke tri glavne zamjerke, mislim da je onda svima ostalima, pogotovo onima upućenijim vrlo lako iščitati namjeru predlagatelja. A namjera nije da ojačamo povjerenstvo, namjera nije da učinimo sustav sprječavanja sukoba interesa i sprječavanja korupcije jačim nego se čini da je namjera upravo suprotna. I nažalost, moram reći da ne stojimo sjajno u percepciji korupciji prije svega i što se tiče naših građana, ali bojim se i šire, bojim se i na području EU gdje će i neka druga vjerojatno izvješća i događaji pokazati da tu baš se i nemamo čime pohvaliti. Hvala.
Slijede završne rasprave. Prva završna rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Nikola Mažar.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Uvaženi državni tajniče, poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici. Danas smo nažalost opet svjedočili nizu neistina, nizu politikantskih izjava sve ono što svaki put kada ide se s određenim izmjenama i dopunama ili konačnim prijedlozima zakona oporba govori kako bi iskoristila ovu govornicu za malo medijske pažnje. S druge strane imamo činjenice, imamo pokazatelje, imamo statistike, imamo ono što se prepoznaje ne samo u RH nego i izvan RH pa mi dopustite da i sada ukažem na nekoliko činjenica koje ćemo ovim prijedlogom zakona i donijeti. Prije svega ovim izmjenama i konačnim prijedlogom zakona postojeći zakonodavni okvir usklađuje se s međunarodnim standardima i preporukama GROCO-a i Europske komisije o izvješću o vladavini prava. Isto tako navedenim prijedlogom se i pojam privatnoga interesa definira u skladu s preporukama OECD-a dakle Organizacije za gospodarsku suradnju i razvitak međunarodne organizacije koje RH još nije niti član, ali i dalje i u suradnji sa tim međunarodnim organizacijama radi na sprječavanju ne samo sukoba interesa nego i smanjivanju korupcije. Ono što smo mogli već i čuti dakle to je niz noviteta, niz mjera, niz aktivnosti koje će se postići ovim prijedlogom zakona od proširenja kruga obveznika, od uvođenja preventivnog mehanizma kao deklariranog sukoba interesa što znači da će se obveznik morati deklarirati kao potencijalni sukob interesa i otkloniti ga kako bi zaštitio javni interes. Ovim prijedlogom zakona stvorit će se i preduvjeti da postupci pod povjerenstvom budu brži, učinkovitiji i transparentniji te će se umjesto tri koraka obuhvaćati pokretanje postupaka i odluku o postojanju ili ne postojanju sukoba interesa odnosno jedan korak manje. Imovinske kartice obveznika podnosit će se jednom godišnje čime će se osigurati kvalitetnija transparentnost dužnosnika i kontrola njihove imovine. Čuli smo da se zakonom pooštravaju i kazne za kršenje odredbi pa će povjerenstvo minimalnom kaznom moći … u iznosu od 4.000 kuna, a ne kao do sada 2.000 kuna dok će maksimalno i dalje biti u iznosu od 40.000 kuna. Novina je da će povjerenstvo moći izreći sankciju obvezniku koji nije dostavio tražene podatke. Povjerenstvo će moći izreći i administrativnu i novčanu kaznu vodeći se načelom razmjernosti čime je uvažena i preporuka GRECO-a te se poštuje jedno od temeljnih ustavnih načela. Bitno je još jednom istaknuti da članak koji propisuje načela djelovanja ostaje i u ovoj novoj zakonskoj inačici, ali treba uzeti u obzir praksu upravnih sudova, Visokoga upravnog suda i odluku Ustavnoga suda koji je rekao da opće pravna načela treba primjenjivati tako da ih se poveže s nekom drugom povredom zakona. Novim zakonskim rješenjem također se produljuje razdoblje hlađenja nakon mandata sa 12 na 18 mjeseci u kojima obveznici neće moći biti imenovani na upravljačke funkcije u tvrtkama s kojima su bili u poslovnom odnosu ili nad njima obavljali nadzor. Svim novinama koje konačni prijedlog zakona donosi Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa osnažuje se kao neovisno tijelo i to na tri načina. Kroz širenje njihove nadležnosti, jačanje njihovih kapaciteta i unapređenjem postupka koje vode. Upravo iz svih navedenih razloga Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa ostaje i postaje važno neovisno antikorupcijsko tijelo s proširenim nadležnostima, proširenim adresatima i novim mehanizmima za sprječavanje potencijalnih sukoba interesa i realiziranih sukoba interesa. I evo moram se složiti i sa kolegicom Orešković da 1000 puta izrečene laži neće postati istina. I upravo iz toga razloga čuli smo ovdje i kako će biti 400.000 nezaposlenih u RH, kako će pasti gospodarstvo, kako neće biti turističke sezone, kako ćemo imati sve crno, sve negativno, a mi sada živimo u RH koja ima najviši kreditni rejting u povijesti, koja ima rast BDP-a u trećem kvartalu 15,8% dakle najveći u 30 godina, 3 puta veći nego što je prosjek članica EU. Živimo u RH gdje se minimalna plaća povećava na 3.750 kuna odnosno povećanje od preko 10%, gdje se povećavaju mirovine, gdje se povećava zaposlenost i gdje se svi zajedno borimo protiv korupcije, a to ćemo vidjeti i u izvješću GRECO-a. Zahvaljujem.
Slijedeća završna rasprava u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, poštovana zastupnica Dalija Orešković.
Hvala predsjedavatelju. Uvažene kolegice zastupnice i zastupnici, na ovaj prijedlog zakona podnijela sam 22 amandmana sročena na temelju nekakvog znanja i iskustva iz prakse. Moram reći da dio tih amandmana proizlazi i iz onoga što je samo povjerenstvo još 2017. godine uputilo resornom ministarstvu kao svoje prijedloge i doista je ponižavajuća i poražavajuća činjenica da čak i taj mali dio tehničkih poboljšanja ova vlast nije imala volje usvojiti. Kako kroz ovih par minuta ja ne mogu protrčati kroz 20-tak stranica teksta nastojat ću samo nekoliko glavnih poanti sada vama pojasniti. Dakle, prije svega tražim ili predlažem da se promijeni naziv samog tijela ovo više nije povjerenstvo ovo je stalno i neovisno profesionalno državno tijelo stoga mislim da bi puno primjereniji naziv bio Ured za prevenciju korupcije. Nadalje, dopunila sam definiciju sukoba interesa pa pojasnila da je to svaka situacija u kojoj se sa gledišta nekakvog vanjskog promatrača može smatrati da postoji sumnja u nepristranost i objektivnost donošenja odluka i odlučivanja. Dakle, to bi razjasnilo što se zapravo od povjerenstva kao odnosno Ureda za prevenciju korupcije traži da uoči. Dakle, da na vrijeme vidi gdje su ti ne samo korupcijski rizici nego rizici za pad povjerenja građana u prave motive donošenja pojedinih odluka. Nadalje, kada govorimo o tome tko sve treba biti dužnosnik, to su sve čelne funkcije u bilo kojem tijelu koje je osnovala bilo koja razina da li državne ili lokalne ili regionalne vlasti ili bilo koje drugo tijelo. Primjerice ako država osnuje trgovačko društvo, pa to trgovačko društvo osnuje još ne znam što sve ne, dakle sve što se financira ili proizlazi iz javnih proračuna, javnih resursa, javnih ovlasti mora biti podložno provjerama ovakvog jednog preventivnog tijela. Kada govorimo o tome što se sve smatra poslovnim odnosnom pa to bi trebalo biti svako stjecanje bilo kakvih sredstava ili oblika pomoći od bilo kojeg tijela javne vlasti pa tako državne potpore u slučaju elementarnih nepogoda što se stalno u zakonu stavlja kao izuzetak. Kada govorimo o tome tko su sve povezane osobe to bi doista trebali biti i članovi političkih stranaka ili koalicija ukoliko su u relevantno vrijeme te koalicije još uvijek bile na snazi. Nadopunila sam odredbe o tzv. etičkim kodeksima ili ja to kažem pravilima ili pravilnicima o sprječavanju sukoba interesa koji bi se trebali po novom zakonu usvajati ili donositi na regionalnoj i lokalnoj razini. Predložila sam što bi takvi etički kodeksi trebali sadržavati kao i to da Ured za prevenciju korupcije odnosno sadašnje povjerenstvo treba na nacrt takvog akta dati svoje pozitivno ili negativno mišljenje s time da ukoliko se da negativno mišljenje da se smatra da takav etički kodeks ili pravilnik o sprječavanju sukoba interesa nije niti usvojen. Dodala sam odredbu koja povjerenstvu izričito daje ovlast da donosi deklaratorne odluke o povredama načela jer na kraju krajeva to pokazuje dosljednost s obzirom da imamo istu mogućnost i za državne odvjetnike i za suce i za sve državne i javne službenike. Stvarno je krajnje neprimjereno da su jedino političari pošteđeni od utvrđivanja povreda etičkih načela djelovanja. Također sam vratila natrag ono što HDZ iz zakona miče, a to je institut davanja mišljenja. Dakle, jedna od većih gluposti u ovom prijedlogu zakona je to da sad institut mišljenja znači da političari de facto pitaju povjerenstvo je li nešto u skladu s odredbama zakona. Pa mislim odgovor bi trebao glasiti čitaj sunce ti žarko kao što čitaju i svi obični građani bilo koji propis koji se na njih odnosi, a eventualna dvojba može biti samo to kao što je uostalom i do sada, da dužnosnici traže mišljenje o tome je li nešto u skladu s etičkim načelima djelovanja. Naime, nigdje neće biti propisano u zakonu, evo jedan primjer iz prakse, da ne možeš posudit ... [[Govornik se ne razumije.]] vlastitog ministarstva i s njima otići privatno na skijanje. Dakle to je nešto što spada u etička načela, u nekakvu deontologiju, u standarde obnašanja javnih dužnosti. Također, [[Upadica: Vrijeme.]]
Sljedeća završna rasprava u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka poštovana zastupnica Urša Raukar-Gamulin.
Zahvaljujem. Dakle ovim Prijedlogom Zakona o sprječavanju sukoba interesa jasno je da zakonodavac i Vlada RH nemaju namjeru uhvatiti se u koštac s podivljalom korupcijom u RH. Mi ćemo kao Klub zeleno-lijevog bloka podnijeti također, neće amandmane na ovaj Zakon kojim bi, npr. trebalo spriječiti korištenje javnog novca ili javne imovine u stranačke svrhe. Primjer je putovanja Andreja Plenkovića, predsjednika HDZ-a i stranačke delegacije na državni račun na stranački skup u Helsinki za koje je Povjerenstvo tražilo dokumentaciju, ali je predsjednik Vlade, Andrej Plenković istu odbio dostaviti, bez posljedica, dapače. Poželio je tada da se Povjerenstvo onemogući u odlučivanju o kršenju načela obnašanja javne dužnosti. Što je poželio, to je, vidim, i dobio. Zatim ćemo tražiti uvođenje imovine punoljetne djece i roditelja u imovinske kartice obveznica jer je to način na koji bi se jasno moglo pratiti eventualno nesrazmjerno povećanje imovine djece ili roditelja jer nećemo valjda tako čvrsto zatvarati oči pred činjenicom da se lako dogovori nekakva provizija koja se isplati djeci ili se npr. preko noći građevinsko .../nerazumljivo/... ovo, poljoprivredno zemljište pretvori u građevinsko i time naravno, dobije i stekne enormna zarada cijele obitelji. Svi valjda pamtimo, primjerice majku Nadana Vidoševića, evo, kojem usput, još uvijek traje proces i on gotovo polako pada u zaborav i toliko o efikasnosti pravosuđa. Dakle, gđu. koja je u poznim godinama postala poduzetnica i vlasnica jahti, vila, kuća i jedne velike firme i nitko ne može reći da se upravo preko punoljetne djece i roditelja može itekako skrivati nezakonito stečena imovina u vremenu obnašanja javnih funkcija. Da, Porezna uprava bi to trebala kontrolirati i ispitivati nesrazmjere imovine s prihodima, ali kako vidimo, to je još jedna u nizu institucija koje nažalost prečesto ne rade svoj posao i ne razotkrivaju takve rabote. Kad smo već kod Porezne, amandmanom smo također, tražili da se na upit Povjerenstva o nesrazmjeru imovine i ... [[Govornik se ne razumije.]] prihoda pojedinog obveznika, Porezna uprava mora očitovati u roku od 15 dana jer ako nema roka, jasno je da se to očitovanje može odgađati unedogled, kao što je i npr. i proces gore spomenutog Nadana Vidoševića koji se, eto, oteže unedogled. I na kraju, ponovit ćemo, evo, stoti put, zajedno sa kolegama i kolegicama iz oporbe, ne prihvaćanje preporuka GRECO-a da se ojača čl. 6 omogućavanjem izricanja sankcija onima koji ga krše, pogubno je za ideje o djelovanja Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa. Za hrvatsku javnost još je jednom važno ponoviti načela iz čl. 6, obveznici u obnašanju javnih dužnosti moraju postupati časno, pošteno, savjesno, odgovorno i nepristrano. Čuvajući vlastitu vjerodostojnost i dostojanstvo povjerene im dužnosti te povjerenje građana. Tvrdoglavo odbijanje HDZ-a da se omogući sankcioniranje kršenja ovih načela, jasno i nedvosmisleno ukazuje da nema prave volje u borbi protiv korupcije. Dapače, ovaj Zakon kao da kaže, ma samo nastavite, nitko nam ne može ništa. Sad ćemo i Povjerenstvo za sukob interesa onemogućiti u njegovom djelovanju i učiniti bezopasnim i gotovo nepotrebnim tijelom. Ovaj Prijedlog zakona koji će vaša kompaktna većina izglasati u srijedu bit će samo još nekoliko papira više, a korupcija će nastaviti svoje pogubno divljanje u našem društvu sada i uz pomoć oslabjelog i minoriziranog. Svaka čast. To je valjda ta nulta tolerancija u borbi protiv korupcije.
Posljednja završna rasprava u ime Kluba zastupnika HSS-a i RF-a, poštovana zastupnica Katarina Peović.
Evo, neke stvari nisam stigla u pojedinačnoj raspravi i predstavila bih ukratko 4 amandmana koje sam predala na ovaj Zakon, znači, prvi je nešto na što je upozorila i kolegica Andreja Marić. Znači potrebno je, dobro je da se proširuje ovaj Zakon na ravnatelje ustanova u zdravstvu, ali je potrebno da se tu stave i, dodaju i zamjenici ravnatelja, pomoćnici ravnatelja, predstojnici klinika, predstojnici kliničkih zavoda i pročelnici zavoda i drugih zdravstvenih ustanova kojima je osnivač RH ili jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave, znači to je izuzetno važno u pandemijskoj godini zato da spriječimo onaj outsourcing znači koji se zbiva javnog u korist privatnog, gdje mnogi liječnici koriste javne ustanove kao neke svoje inkubatore iz koje troše i resurse i preuzimaju pacijente. Druga stvar je nešto na što je upozorio i zeleno-lijevi blok, znači potrebno je stvarno da se imovinska kartica odnosi i da uključuje i djecu, znači i to punoljetnu djecu, imajući u vidu poznate situacije u kojima se dužnosnici, odnosno obveznici darovnim ugovorima rješavaju svoje imovine pa djeluju kao siromasi i tu ne vidimo znači i porijeklo imovine. Treći amandman je vezan uz ono što mi se čini možda i najvažnije, a to je da porezna uprava bude dužna na zahtjev povjerenstva pokrenuti postupak ispitivanja porijekla imovine. Znači zadaća kako su i mnogi istaknuli Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa nije samo prikupljanje podataka nego bi trebalo biti i pokretanje postupka, postupaka povjerenstva. Znači povjerenstvo mora imati ovlasti dati nalog poreznoj upravi da to istraži. Kako sam rekla znači u prošlo raspravi nije cilj imovinske kartice taj da javnost stekne uvid u nešto što posjeduje dužnosnik ili obveznik nego da se utvrdi da li postoji nesrazmjer u imovini to osobito nakon, znači nakon što dužnosniku prestanke njegov mandat. Bez toga to nema pretjerano smisla ovo povjerenstvo. I četvrti amandman nešto stvarno mislim da je opasno u našim zakonima, a to je ozakonjenje bezzakonja što se zbiva u gotovo svakom drugom zakonu. Znači mi smo ovdje ozakonili ako ovaj zakon prođe, a pretpostavljam da hoće da se oni koji su evidentnom sukobu interesa i koji deklariraju svoj sukob interesa tog sukoba interesa riješe u 60 dana od stupanja na dužnost. To je zapravo ozakonjeno je bezzakonje. Mislim da će biti tu jako zanimljivo vidjeti neke situacije pogotovo recimo vezano uz ravnatelja, izbor glavnog ravnatelja HRT-a, znači vodili smo ovdje raspravu to je bio upravo taj slučaj gdje je on deklarirao da je on u sukobu interesa ali, ali i to se sad ovdje pokazuje pogledajte kolegice i kolege znači to da je sad ovim zakonom to ozakonjeno. Znači da je to bilo protuzakonito u trenutku kad je taj ravnatelj predao svoj dokaz o sukobu interesa i svejedno bio izabran. Znači ovo se sad naknadno krpa i rješava ta situacija. Kažem bit će zanimljivo, imali smo još jedan slučaj sa HEROM znači predložena nova članica čiji je suprug sjedio u 3 nadzorna odbora HEP-ovih tvrtki kćeri. Pozdravljam da se po ovim izmjenama Zakona o sprječavanju sukoba interesa proširuje znači taj zakon i na direktora odnosno direktoru Hrvatske agencije za osiguranje depozita. Direktorica Marija Hrebac je na čelu te agencije još od 2012. godine bit će jako zanimljivo vidjeti njezinu imovinsku karticu, nju je imenovala naime još SDP-ova vlada i ona je na tom mandatu 4 godine. Prilično je nevjerojatno, na taj mandat od 4 godine prilično je nevjerojatno da ona upravlja tom agencijom čak 3 mandata. 3 mandata znači od 2016. godine. Inače Marija Hrebac je kažnjena za sukob interesa zbog nespojivih funkcija članice nadzornih odbora Croatia banke i Sunčanog Hvara. U nadzornom odboru Sunčanog Hvara imenovala ju je Orko Group-a koja je povela arbitražni proces protiv Vlade RH za odštetu. U nadzornom odboru je bila kao direktorica znači agencije sve dok nije primorana dati ostavku nakon što je utvrđen sukob interesa. Znači bivši radnici su upozoravali na ovu situaciju. Bit će zanimljivo tu vidjeti što se zbiva. I za kraj moram reći da uvijek trebamo biti malo skeptični oko dosega antikorupcijskih politika čisto da uzmemo u obzir da je percepcija korupcije jedno ali imati međimurskog župana koji je izabran znači bez obzira šta mu je potvrđena korupcija, percepcija korupcije je zeznuta stvar znači politička ekonomija [[Upadica: Vrijeme.]] odnosno ekonomski odnosi ipak vladaju društvom.
S ovim smo iscrpili kompletnu raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Slijedeća točka dnevnog reda je: - Konačni prijedlog Zakona o Hrvatskoj gospodarskoj komori, drugo čitanje, P.Z. broj 160 Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava RH i Članka 172., a u svezi s Člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu je proveo Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Poštovana državna tajnica Nataša Mikuš Žigman. Izvolite.
Hvala vam lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Cijenjene zastupnice i zastupnici, evo pred vama se nalazi Konačni prijedlog Zakona o Hrvatskoj gospodarskoj komori. Dozvolite mi da ukratko istakne glavni cilj i glavne elemente ovog konačnog prijedloga. Znamo da Zakon o Hrvatskoj gospodarskoj komori datira još iz '91. godine i tijekom njegove 30-togodišnje primjene promijenile su se doista mnoge okolnosti na tržištu te su stoga i promjene u komorskom sustavu i prilagođavanje takvim novim tržišnim okolnostima i trendovima nužne. Osnovni cilj koji želimo postići donošenjem ovog zakona je povećanje angažmana proaktivnosti i kvalitete HGK. I isto tako potaknuti njenu transformaciju u učinkovit servis koji je okrenut gospodarstvenicima. Komora je stručno poslovna organizacija gospodarskih subjekata. Ona je ustrojena prema teritorijalnom principu na županijske komore uz mogućnost osnivanja predstavništava i ureda u inozemstvu uz suglasnost Vlade RH. Isto tako može osnivati mješovite komore sa stranim osobama sa sjedištem u zemlji ili u inozemstvu. Članstvo u komori ostaje obvezno prema ovom prijedlogu, a članovi su pravne osobe koje obavljaju gospodarsku djelatnost sa sjedištem u RH. Obveze koje proizlaze iz članstva u komori moraju biti razmjerne njihovoj gospodarskoj snazi, a ista se određuje razvrstavanjem u skupine prema iznosu ukupne aktive, prema iznosu prihoda i prosječnom broju radnika tijekom poslovne godine koji su sadržani u godišnjem financijskom izvješću člana komore. Sukladno predloženom modelu razvrstavanja, članovi bi se razvrstavali u 3 skupine. Prva skupina obuhvaća članove komore koji ne prelaze 2 od 3 slijedeća kriterija, ukupna aktiva 7,5 milijuna kuna, ukupni prihodi 15 milijuna i broj zaposlenih 50. Druga skupina obuhvaća članove komore koji prelaze 2 od prethodno spomenuta 3 kriterija ali ne prelaze 2 od slijedeća 3 kriterija, aktiva 30 milijuna kuna, prihodi 60 milijuna i broj zaposlenih 250. Treća skupina obuhvaća članove komore koji prelaze dva od tri kriterija iz druge skupine. Razvrstavanje članova u skupine se obavlja svake godine i to na temelju podataka iz godišnjih financijskih izvješća, a visinu članarine za svaku pojedinu skupinu članove komore određuje skupština posebnom odlukom. Imajući u vidu izraženo nezadovoljstvo dijela članova i to prvenstveno ovdje govorimo o mikro i malim poduzećima, odlučili smo se za model koji prvu skupinu članova, dakle koja je najbrojnija i koja obuhvaća 96% svih članova oslobađa plaćanja članarine. One tvrtke koje su obvezne ili koje se dobrovoljo odluče plaćati članarinu ostvaruju reprezentativnost kroz sudjelovanje u tijelima upravljanja komore, a to su skupština, upravni odbor i nadzorni odbor. Osim iz članarina prihodi odnosno sredstva potrebna za rad komore osiguravaju se isto tako iz naknada koje su ostvarene temeljem obavljanja vlastitih djelatnosti, prihoda od imovine i drugih izvanrednih prihoda kao što su darovi, sponzorstva, donacije i sl. Vjerujemo da će se ovim predloženim zakonskim rješenjem stimulirati i modernizirati komorski sustav, da će se ponuditi nove usluge koje će privući novo članstvo odnosno motivirati stare članove za zadržavanje članstva. Njime se također komora potiče osmisliti lepezu novih usluga za dobrobit svojih članova i to bi trebalo ustvari utjecati na daljnje prepoznavanje komore u poslovnom svijetu. Također smatramo da ovakvo zakonsko rješenje osigurava i opstojnost komorskog sustava i nastoji sačuvati ono što je HGK i stekla u smislu tradicije kao jedne od najstarijih i najutjecajnijih stručno poslovnih organizacija. U odnosu na prvo čitanje prihvaćene su primjedbe i prijedlozi Odbora za zakonodavstvo koje su nomotehničkog karaktera. Također bih na kraju istakla da je e-Savjetovanje koje je prije upućivanja ovog prijedloga zakona u prvo čitanje provedeno tijekom trajanja od pet dana produljeno odnosno zakonski prijedlog smo uputili na još jedno savjetovanje sa javnošću u trajanju od 5. do 30. listopada te je time ispunjena zakonska norma iz Zakona o pravu na pristup informacijama. Hvala lijepa na pažnji.
Imamo nekoliko replika, prvi je poštovani zastupnik Nikola Mažar.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovani predlagatelju. Kao što ste i rekli pred nama je danas drugo čitanje Konačnog prijedloga Zakona o HGK-u, vidjeli smo da na neki način u medijima ono što je bilo uvijek u prvome planu to je članarina odnosno obveza plaćanja članarine. Sada smo čuli od vas da je napravljena ta jedna reorganizacija u plaćanju članarina kroz skupine i da u biti prva skupina koja obuhvaća najviše poduzetnika odnosno vaših korisnika će biti oslobođena plaćanja te članarine, konkretno preko 95%. Možete li reći da li samim tim ukidanjem članarine će se ukinuti i neka dosadašnja prava za te korisnike ili će oni i dalje moći koristiti sva prava kao i do sada i što znači koristiti posebna prava koja će možda određeni pojedinci iz te skupine htjeti koristiti? Hvala.
Odgovor.
Hvala vam lijepo zastupniče Mažar na pitanju. Prava se ne uskraćuju ni na koji način iz razloga što će svi članovi komore imati i dalje pravo na korištenje usluga koje komora pruža, međutim za članove koji plaćaju članarinu će ta prava odnosno te usluge biti pod nešto povoljnijim uvjetima od onih koji neće plaćati članarinu koja, naglašavam ponovo je dobrovoljna za 96% poduzeća.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Marijana Puljak.
Poštovana, zapravo najveća primjedba nije samo bila na obaveznu članarinu nego zapravo na obavezno članstvo, dakle ovdje ovim zakonom ostaje obavezno članstvo, a onda se članarina dijeli po kategorijama i za prvu kategoriju se ukida obaveza plaćanja članarina s time da u prijelaznim odredbama kažete da oni koji ne žele plaćati moraju to izrijekom i reći u roku od 30 dana. Dakle, postoji li namjera i hoćete li raditi na tome da se zapravo ukine obavezno članstvo u komori, a ne evo samo članarina? Hvala.
Odgovor.
Hvala vam lijepo zastupnice Puljak. Ukidanje samog članstva u komori nije predmet ovog propisa iz razloga što se članstvom u komori želi osigurati reprezentativnost komore u smislu da ona doista sadržava odnosno da svi članovi, svi gospodarstvenici budu članovi komore te na taj način da ona i ima, može na odgovarajući način pružiti i institucionalnu podršku svojim članovima kroz primjerice predlaganje izmjena ili donošenje određenih propisa ili druge teme o kojima ona svakodnevno razgovara sa tijelima vlasti. 30 dana imaju rok oni članovi koji se žele priključiti članstvu odnosno plaćati članarinu što znači da u pravilu svima koji, članovima prve skupine se neće slati uplatnice, međutim ukoliko oni u roku od 30 dana se prijave da žele plaćati članarinu onda će oni tu članarinu i platiti.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Nadica DReven Budinski.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora. Poštovana državna tajnice, kolegice i kolege. Donošenje novog zakonskog okvira u funkciji je povećanja angažmana proaktivnosti i kvalitete komore te njene transformacije u učinkoviti efikasan servis okrenut gospodarstvenicima. Komora obavlja brojne javne ovlastih prenesenih posebnim propisima npr. izdavanje potvrda koje prate robu pri izvozu-uvozu, raspodjela dozvola za obavljanje međunarodnog cestovnog i teretnog prometa, unos podataka, izdavanje … koji se koriste za pojednostavljenje i privremenog uvoza-izvoza evo ima jedan primjer, nedavno sam negdje načula ili pročitala jedan je naš glazbenik imao problema s ulaskom u drugu državu pa je iskoristio evo ga čak i vikendom subotom navečer da mu je iz komore su riješili problem ulaska odnosno ne njegovog nego instrumenata u drugu državu, pa me zanima da li zbog svih tih usluga javne ovlasti imaju vi imaju više troškova ili zarade. Hvala lijepa.
Odgovor.
Hvala vam lijepo na pitanju. Smatramo da je ovo optimalan način za obavljanje onih javnih ovlasti koje su prenesene na HGK iz razloga što u nekim slučajevima državna tijela nemaju dostatne kapacitete za obavljanje tih ovlasti ili pak ono što mi se čini puno važnijim istaknuti, dakle komora je kroz svoje županijske organizacije puno bliže poduzetnicima te na taj način je moguće u izravnom kontaktu upravo ostvariti na učinkovitiji i brži način ovakve usluge.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Majda Burić.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice Mikuš Žigman smatram bitnim naglasiti da je dobro što se donošenjem novog Zakona o HGK ustvari nastavlja proces transformacije i modernizacije komore. Također smatram da je bitno naglasiti da se ovim zakonom ne ukida članstvo već članarina i to za skoro 97% članica što je oko 133.000 ako se ne varam poslovnih subjekata. A ono što smatram posebno važnim naglasiti jest važno, važnost stalnog arbitražnog sudišta koje pri komori djeluje od 1854. i smatram da ga treba posebno jako promovirati posebice među gospodarstvenicima i poduzetnicima zbog svih benefita koje ono donosi. Od toga da je to učinkovit alternativni način rješavanja sporova i što je najbitnije da arbitraža [[Upadica: Vrijeme.]] u stvari garantira brzo okončanje spora. Hvala vam.
Odgovor.
Hvala lijepo zastupnice Burić. Svakako bih se složila sa ovime što ste istakli i dodatno navela kako je u razdoblju od osnivanja dakle sudišta do danas na njemu odlučivano o 1.070 arbitražnih predmeta. U posljednjih 5 godina doneseno je 135 arbitražnih odluka. I ono što je najznačajnije reći da upravo arbitraža odnosno taj postupak alternativnog rješavanja sporova među pretežito gospodarskim subjektima traje znatno kraće u odnosu na redovan sudski postupak. Dakle, u prosjeku ovisno o složenosti predmeta odluka se donosi u razdoblju od godine, ponekad 2 godine dana.
Slijedeća replika, poštovani zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepa. Poštovana državna tajnice, poštovani potpredsjedniče sabora, pa nekako u raspravi koju smo imali u prvom čitanju sa strane oporbe došla je teza da nam u biti komora ne treba. A ja mislim upravo suprotno. Treba nam, ima svoj značaj, ima svoju tradiciju na kraju krajeva 140 godina tradicije koja je potekla iz Austrije koje itekako cijene svoje komore dovoljno govori o tome. A koliko je komora potrebna dovoljno govori i nedavni posjet Ukrajini koji je uz premijera HGK zajedno organizirala posjet gdje imamo konkretne rezultate, čestitke i predsjedniku Buriloviću na tome i ulaganja i s jedne i s druge strane. Sada imamo dodanu 97% neće plaćati članarinu, 120 miliona kuna EU projekata su imali, mnoge sajmove, evo edukacija 22.000 ljudi je samo ove godine bilo educirano. Prema tome, nema govora da komora nema smisla a treba još dati vjetar u leđa da [[Upadica: Vrijeme.]] bolje i kvalitetnije radi. Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepa zastupniče Pavić. Naravno slažem se sa onime što ste istakli i dodatno bih samo podvukla da je i naša komora osnovana prema primjerima nekih drugih zemalja sa kojima se volimo uspoređivati kao što su Austrija, kao što je Njemačka ili pak Francuska gdje je također obavezno članstvo u komori i obvezna je i članarina. Međutim, mi smo u tom dijelu upravo vođeni time što je većina mikro i malih poduzetnika istakla, dakle išli na ovo rješenje kojima se upravo tu prvu skupinu poduzetnika stavlja u situaciju da mogu dobrovoljno izabrati da li žele biti članovi komore ili ne.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Ljubica Maksimčuk.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvažena državna tajnice ovim novim prijedlogom zakona cilj je modernizirati komorski sustav, osigurati poduzetnicima što bolju uslugu što naravno svi mi danas ovdje pozdravljamo i već su i prethodnice i vi naglasili da HGK ima dugogodišnju tradiciju i ona je važna organizacija koja zastupa, promiče i usklađuje zajedničke interese svojih članica. Koliko brzo će se nakon donošenja ovog zakona moći transformirati i koliko će donošenje ovog zakona poboljšati rad ovdje posebno mislim na županijske komore gdje vrlo malo broj ljudi odrađuje jedan veliki posao i ja se iskreno nadam da će ova percepcija od strane jednog samo dijela javnosti nakon donošenja ovoga zakona i transformacije zasigurno se promijeniti.
Odgovor.
Hvala lijepo. Pa mi smatramo evo da je ovo dobro rješenje u kojem će se dakle potaknuti i samu komoru na poslovanje na tržištu odnosno na nuđenje dodatnih usluga i proizvoda našim poduzetnicima i da to svakako će doprinijeti tome da se rad komore modernizira. I evo ako mi dozvolite samo malo ispravak dakle u odnosu na prethodnu rekla sam da mala i srednja poduzeća mogu birati i biti članovi komore, oni mogu birati plaćati članstvo ili ne na dobrovoljnoj osnovi. Hvala.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Ankica Zmaić.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana državna tajnice, projekt digitalna komora je projekt koji je sufinanciran sredstvima EU i koji je u funkciji od prošle godine. Pa možete li reći koje to poslove obavlja digitalna komora i koliko ima članova?
Odgovor.
Hvala vam lijepo na vašem pitanju. Digitalna komora ima preko 500 članova, ona dakle u elektroničkom obliku omogućava članovima komore dakle informacije o pravnom sustavu, poreznom sustavu, omogućuje isto tako pružanje informacija o dostupnim EU fondovima za naše poduzetnike, nastavno na to može pomoći u pružanju savjetodavnih usluga. U odnosu na prikupljanje svih poslovnih informacija o stranim tržištima koje eventualno, za koje poduzetnici eventualno imaju potrebu i doista se pokazala kao kvalitetan servis onima koji su je koristili i svim članovima koji plaćaju članarinu je ta Digitalna komora dakle besplatna.
Sljedeća replika, poštovana zastupnica Grozdana Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnice. Pa često se zaboravlja u javnosti da Komora je ustrojena i po teritorijalnom principu i da županijske komore itekako su jaka i snažna sastavnica upravo Gospodarske komora koja čak imaju neke i dužu tradiciju od ove krovne komore, takav primjer, evo, i moje komore u Zadru koja ima tradiciju iz trgovačke komore preko 200 godina. Ono što je najvažnije reći da zapravo sama Komora, unatoč tome što je omogućeno neplaćanje prvoj skupini članarina, da upravo Komora daje i dalje kvalitetnu uslugu, ona koja se očekuje, a itekako imaju važnih funkcija, evo, to je, mislim, ključno za i ovo donošenje zakona.
Odgovor.
Hvala lijepo zastupnice Perić. Svakako dakle je to jedna od prednosti Komore što ima zastupljenost na županijskoj razini i što je, kao što sam prethodno rekla, bliže poduzetnicima u odnosu na situaciju koja bi imala, naravno, samo jedno sjedište. Dobar primjer, ja mislim, rada Komore je upravo i jedna od najprepoznatljivijih akcija u „Kupujmo hrvatsko“ koja se dakle provodi od '97. g. do danas i kroz koju doista je i šira javnost prepoznala dakle benefite jedne takve akcije gdje je kroz jednu anketu, dakle istraživanje javnog mnijenja čak 78% naših potrošača izrazilo spremnost dakle platiti proizvod više ukoliko plaća, odnosno kupuje domaći proizvod i svakako je to jedan sinergijski učinak, odnosno djelovanje iz središta, ali i županijskih predstavništava HGK.
Sljedeća replika, poštovani zastupnik Dario Hrebak.
Poštovana državna tajnice, nakon 30 godina konačno se reformira HGK i smatramo mi u HSLS-u da je ovo jako važna poruka, pogotovo što upravo HSLS inzistira zadnjih 20 godina na potrebu za reformom Komore, a pogotovo u svjetlu svega onog negativnog što se događalo sa Komorom posljednjih nekoliko godina vezano uz samu korupciju. Međutim, mi i da smo htjeli, podržali bi inicijativu koja je došla iz oporbe, no nama nije cilj rušiti institucije ove zemlje i stoga pozdravljamo ovaj zakonski prijedlog kojim će se 90 i, gotovo 7% poduzetnika moći odrediti žele li plaćati članarinu ili ne, a Komoru ćemo na taj način natjerati da se reformira i da se mijenja. Međutim, s obzirom da nije cilj u HSLS-u rušiti institucije, mene zanima znamo li već sad neki plan kako će HGK se reformirati u sljedećem razdoblju, koje su to mjere, da li je to digitalizacija, da li su to neke stvari koje će onda morati prilagoditi tržištu kako bi i dalje opstala kao institucija jer smatram da je ona itekako potrebna hrvatskom gospodarstvu, ali u bitno reformiranom obliku.
Odgovor.
Hvala vam lijepo zastupniče Hrebak na pitanju. Upravo je ovo što ste i sami istakli, dakle jedna ravnoteža odnosno balans između smanjenja fiskalnog tereta dakle na primarno mala poduzeća, a sa druge strane, očuvanje i poštivanje tradicije i institucije koja doista obavlja svoju funkciju već 140 godina, bila i nama misao vodilja u smislu rekonstrukcije i reorganizacije samog rada Komore. Ono na čemu će ona kroz naredno vrijeme svakako raditi i na što će staviti naglasak su daljnja digitalizacija, ona je svakako potrebna, mislim da je i pandemija kroz ovo proteklo vrijeme pokazala koliko se ustvari trebamo okrenuti prema digitalizaciji, ali isto tako, osmislit će dakle jednu lepezu novih proizvoda, novih usluga, uzimajući u obzir, naravno, potrebe gospodarstva, prije svega i mislim da snažan naglasak u tome treba staviti na poticanje izvoza.
Sljedeća replika, poštovani zastupnik Gari Cappelli.
Poštovani potpredsjedniče, državna tajnice. HGK dakle se sastoji od većeg broja sektora i odjela. Ja bih se obratio, ja bih se osvrnuo na onaj dio što se odnosi na turizam, odjel za turizam i uvijek iz nekog iskustva, prije sam se pitao što oni razgovaraju i što oni razmatraju taj turizam kad postoji i turistička zajednica i druge institucije, međutim, vremenom sam vidio da upravo onaj ulazak u konkretno dakle kroz djelovanje njihovo recimo na zajednicu tog, svih onih koji imaju mogućnost bavljenja privatnim smještajem, uspjeli su okupiti, recimo, godišnje, već desetak godina uspijevaju kupiti oko 2 do 3 tisuće i educirati te ljude o kojima ovisi turizam u RH jer ih ima čak 600 tisuća kreveta. Na kraju bih samo rekao, isto tako, jesam za prijelazno razdoblje, za prilagođavanje, jer evo, i taj podatak koji vidim da se tu ratuje sa raznim podacima, to je Digitalna komora, [[Upadica: Vrijeme.]] koliko vidim, broj 55 tisuća članova.
Odgovor [[Upadica: Evo, hvala.]]
Hvala lijepo zastupniče Cappelli. Svakako odjel koji se bavi turizmom u HGK djeluje komplementarno Hrvatsoj turističkoj zajednici. On naravno prilaze tim pitanjima sa aspekta gospodarstvenika koji su aktivni u turizmu i potiču, između ostalog i sudjelovanje na gospodarskim, odnosno turističkim sajmovima. Kao primjere mogu istaknuti nastupe na sajmovima organizacija odnosno tvrtki koje se bave zdravstvenim turizmom, tvrtke koje se bave, primjerice oblicima luksuznog turizma, zatim organizaciju HGK Dana nautike, promicanje, prethodno sam spomenula, dakle kupujmo hrvatsko, kampanju „Kupujmo hrvatsko“, jedan poseban segment upravo ide na umrežavanje domaćih hotelijera i drugih pružatelja usluga sa domaćim proizvođačima upravo kako bi se u turističkoj ponudi promicao hrvatski proizvod, tako da svakako taj odjel ima svoju dodanu vrijednost u odnosu na ono što već i čini HTZ.
Sljedeća replika, poštovana zastupnica Anamarija Blažević.
Hvala lijepo poštovana državna tajnice. Jedno od zadaća HGK je osnivanje predstavništva i ureda u inozemstvu uz suglasnost Vlade RH. Bilo je dosta polemike i rasprave jesu li ta predstavništva ustvari potrebna kada već postoji diplomacija u tim stranim zemljama. Najviše rasprave mislim da je izazvalo otvorenje predstavništva u Šangaju koju je HGK otvorilo 2017. g. Možete li nas možda upoznati imaju li hrvatski gospodarstvenici i hrvatsko gospodarstvo benefite od tog Ureda, odnosno kakvo je stanje s izvozom prema toj zemlji danas nakon osnivanja predstavništva u Šangaju? Hvala.
Odgovor.
Mogu svakako i hvala na tom pitanju. Točno je da postoji Ured u Šangaju i on ustvari radi komplementarno u onome što obavlja, posebno koje obavlja naša Veleposlanstvo u Kini. Naime, aktivnosti tog Ureda u Šangaju obuhvaćaju podršku tvrtkama kroz ponovo sudjelovanje dakle na sajmovima koji se tamo odvijaju u Kini, zatim provjeru kineskih partnera, procedure izvoza i uvoza, itd., a ono što se čini, što mi se čini bitnim istaknuti je da upravo od dana osnivanja Ureda u Šangaju, dakle od 2018. g. je čak 73,9% kineskih investicija, ukupnog broja kineskih investicija koje su ostvarene u Hrvatskoj, 73,9% toga je ostvareno od dana od kada je ustvari taj Ured i osnovan. Znači da on ustvari [[Upadica: ...]] nerazumljivo/... Vrijeme./... kroz te brojke [[Upadica: Sljedeća replika.]] pokazuje svoju učinkovitost.
Sljedeća replika, poštovani zastupnik Davor Ivo Stier.
Hvala g. potpredsjedniče. Državna tajnice, ja se slažem s vašom konstatacijom da ova mjera o ukidanju članarine za prvu skupinu članica HGK će potaknuti HGK na daljnju reorganizaciju i na tragu ovoga što je kolegica pitala, ja bih podsjetio da 2017. je potpisan sporazum između Ministarstva vanjskih poslova i HGK po kojemu npr. HGK može koristiti infrastrukturu Ministarstva vanjskih poslova, uputiti u naše veleposlanstvo možda djelatnike iz HGK koji će dobiti adekvatno diplomatsko zvanje, ali na taj način raditi i za hrvatska poduzeća bez da dupliramo resurse i na taj način dodatno reorganizirati rad HGK i ono što je naravno, bitnije, pružati bolju uslugu uz trošenje manje resursa i na taj način doista poboljšati rad HGK.
Odgovor.
... [[Govornik naknadno uključen.]] nekim zemljama i koristi, ali to naravno ovisi i o veličini tržišta i o veličini zemlje o kojoj govorimo. Ovdje se dakle išlo na varijantu da se otvori poseban ured u Šangaju, dakle ne u glavnom gradu Kine, već na drugoj lokaciji i ono što bih željela posebno dodati je da članovi, ustvari Komore imaju ponekad mogućnost ostvarivanja jednog neposrednijeg kontakta sa partnerima u Kini i na taj način i realizaciji interesa gospodarstvenika na drugačiji način jer se radi o drugačijem institucionalnom okviru u kojem oni mogu djelovati u odnosu na klasično diplomatsko predstavništvo.
Sljedeća replika, poštovana zastupnica Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, kao što ste rekli, HGK treba biti poluga za razvoj i dobrobit gospodarstva i njihovih nositelja. Ovim prijedlogom zakona ukida se obveza plaćanja članarina za sve one iz prve skupine, tzv. male. Kad je u pitanju turizam od, prema zadnjim brojkama od 16.481 članice, gotovo 99% su mali. Upravo pripadaju ovoj prvoj skupini. Čak npr. Udruženje turističkih brodara nema nikog iz grupe druge i treće, što znači svih 463 brodara spadaju u ovu prvu skupinu. Recite mi, što mogu oni očekivati pod pretpostavkom da npr. svih 463 se odluče ne plaćati članarinu? Tko će onda zastupati njihove interese u HGK-u? Hvala.
Odgovor.
Cijenjena zastupnice Juričev-Martinčev, hvala na pitanju. Oni mogu očekivati da će Komora i nadalje zastupati njihove interese, dakle oni će i nadalje biti članovi Komore i Komora će svakako brinuti o svim svojim članovima. Pogodnosti koje članovi koji plaćaju članarinu imaju dodatno jest u tome da mogu pod nešto povoljnijim fiskalnim uvjetima pristupiti korištenju usluga koje Komora pruža, međutim, to ne znači da su te usluge nedostupne i za one članove koji se neće odlučiti na plaćanje članarina.
Sljedeća replika, poštovana zastupnica Mirela Ahmetović.
Poštovana državna tajnice, ovdje se govori od, barem sa strane nekih zastupnika da se radi o reformi HGK. Naime, radi se o smanjenju prihoda HGK-u jer svaka reforma podrazumijeva ili smanjenje odnosno uvođenje mjera kako bi se prihodi smanjili, a onda bismo znali koje su to mjere u okviru organizacije HGK ili bismo pak, ovoga, imali nekakve mjere za poboljšanje usluga Gospodarske komore, ali mi ni ne znamo kakvo će to poboljšanje usluga biti. S obzirom da se očekuje smanjenje prihoda, vi ih procjenjujete, 60 milijuna kuna, po računici bi bilo 69,2 milijuna kuna, zanima me gdje će se to uštediti na rashodovnoj strani HGK s obzirom da se rashodi u HGK u 70% iznosa odnose na rashodima za radnike i rashodima za usluge, pa recimo usluzi, ostale usluge, milijun i 200 tisuća kuna ili recimo, dorada i održavanje weba, milijun kuna. Zanimaju me konkretne brojke, konkretne mjere, ako se radi o reformi [[Upadica: Vrijeme. Odgovor.]] Ako ne, onda je to samo smanjenje prihoda.
Hvala lijepo zastupnice Ahmetović na pitanju. Ne mogu se složiti sa time da smanjenje prihoda ne znači reformu, mislim da ono znači i da će se svakako potaknuti HGK prema tome da ponudi širu lepezu svojih usluga prema gospodarstvenicima na način da ti proizvodi budu još adekvatniji onome što gospodarstvenici traže. Komora je već provela određenu reorganizaciju na način da je bitno smanjila broj svojih zaposlenika i vjerujem da će se na tom tragu i dalje raditi, a skupština komore koju ustvari čine gospodarstvenici će svakako odlučiti o tome koji je najoptimalniji, koje su najoptimalnije mjere kojima će se do kraja i provesti ovi reformski procesi.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepa. Poštovana državna tajnice ja ću se vratiti još jedanput na odredbu Članka 39. jer je apsolutno jasno, članstvo u komori i dalje obvezno, a tema je plaćanje članarine. Ta, tu jasno piše, članovi komore prve skupine koji koriste mogućnost članstva bez plaćanja članarine dužni su se o tome izjasniti u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu ovog zakona. Ja čitam da oni koji ne plaćaju članarinu su se dužni u roku od 30 dana izjasniti da neće, a oni koji se odluče plaćati članarinu će kroz to izjašnjenje reći da hoće. To znači da su se svi dužni u roku od 30 dana izjasniti. Ja sam shvatila vaš odgovor na uvaženu zastupnicu Puljak da tu će biti obveza samo onih koji će nastaviti plaćat članarinu, a oni koji neće da će ići automatizmom, ali to vam tako ne piše. Piše vam drugačije, prema tome ta izreka mora biti jasna jer ovom izrekom kaže o tome, dakle i o jednoj i o drugoj mogućnosti. Hvala lijepo.
Odgovor.
Hvala vam lijepo na pitanju. Da evo, ja bih ponovila ustvari ono što sam rekla u odgovoru na prethodnu repliku. A to je da kao temeljno pravilo dakle mali oni koji pripadaju u prvu skupinu poduzetnika nisu obvezni plaćati članarinu, a svi oni koji će se odlučiti za takav model da plaćaju članarinu će se o tome morati izjasniti u roku od 30 dana od kao što piše u Članku 39.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa. Poštovana državna tajnice Članak 4. stavak 1. je vrlo jasan, znači članstvo u komori obvezno za sve pravne osobe koje obavljaju gospodarsku djelatnost sa sjedištem u RH. Nema govora o nekakvoj dobrovoljnosti, mogu samo birati hoće li i to samo jedna kategorija, hoće li plaćati članarinu ili neće. Sukladno tome smanjuju se prihodi za više od 60 milijuna kuna koje negdje moraju nadomjestiti. U Članku 31. vrlo jasno se govori kako će skupština komore svake godine odlučiti o visini članarine. Znači li to da će za one ostale koji moraju plaćati članarinu ta članarina, a i usluge koje se onda kasnije tu definiraju u Članku 32., hoće li cijena tih usluga porasti za korisnike usluga. Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepa na pitanju. Ponovo bih samo stavila naglasak na razliku između obveznog članstva i obvezne članarine. Ono što se ovim propisom uređuje jest mogućnost dobrovoljne članarine za prvu skupinu članova komore. Da, skupština komore će odlučiti o visini članarine za pojedine skupine, dakle prvu, drugi i treću skupinu. I za one koji ne budu se odlučili na plaćanje članarine je moguće da će cijene usluga u odnosu na sadašnje cijene odnosno sada naravno neke usluge je moguće dobiti i besplatno, a moguće je dakle da će te cijene onda biti ili nešto veće ili naravno će se njih morati platiti u odnosu na sadašnju situaciju.
Posljednja replika, poštovana zastupnica Barbara Antolić Vupora.
Poštovana državna tajnice, Varaždinska županija redom je proglašavana jedna od najkonkurentnijih županija. Zaslugu oko toga sasvim sigurno ima i HGK koja djeluje u toj županiji posebno u proteklom mandatu kada je vodio gospodin Cesarec. Posebno bi htjela naglasiti njegovu ulogu oko toga i pomoći gospodarstvu koje je komora pružala. Međutim, ako je i kada će biti smanjene, smanjena sredstva hoće li to utjecati na to da one županijske komore dobiju, a koje su uspješne, a koje su potrebne dobije puno manje sredstava i pružiti puno manje usluga i time zapravo se sve skupa kao dobar sustav urušiti.
Odgovor.
Hvala lijepo na pitanju. Pa ja ne mogu sada govoriti o distribuciji sredstava između pojedinih županijskih komora. Svakako razina njihovih prihoda ovisi i o broju članova koji se odluče plaćati dobrovoljnu članarinu. Međutim, mi ne očekujemo po ovom modelu da se razina usluge koje će komora pružati umanji, dapače mislimo da upravo način na koji je koncipiran ovaj prijedlog zakona vodi prema tome da se razina kvalitete usluge komore ustvari unaprijedi i poveća.
Evo, zahvaljujemo državnoj tajnici, s ovim su iscrpljenje sve replike. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne, onda otvaram raspravu, prva, prvi prijavljeni klub je zastupnika Hrvatskih suverenista u čije ime će se ovdje obratiti uvažena zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovana državna tajnica sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege, dozvolite mi na početku izlaganja, ha čisto da se podsjetimo zašto mi uopće danas raspravljamo o ovom prijedlogu zakona. Naime, kada se pojavio virus Covid-19 u prvom valu krenulo se u borbu sa tim nesretnim virusom dokazanim i provjerenim metodama još tamo u 14. stoljeću tj. karantenom i brojnim djelatnostima je rad bio zabranjen. Poduzetnici su se krenuli sami organizirati i tako je nastala Udruga glas poduzetnika. Kroz tu udrugu poduzetnici su mahom mikro, mali i srednji ustvari iskazivali svoje nezadovoljstvo i frustracije tom novonastalom situacijom i ubrzo su oni počeli govoriti o nekim drugim problemima koje njih tište i koji im rade probleme i koji po njihovom mišljenju su izuzetno bitne za njihovo poslovanje pa se u javnom prostoru nametnula i tema članstva u HGK-u. Nakon toga je jedan kandidat na lokalnim izborima u tijeku kampanje krenuo sa inicijativom u HS-u da se ukine obavezno članstvo u komori, pa je nekako malo nedostajalo i da vladajuća koalicija se tu malo promijeni i prikloni, da se jedan dio prikloni tom rješenje, ali kao i obično našlo se nekakvo kompromisno rješenje i evo nas tu gdje jesmo, znači danas imamo ovaj prijedlog konačnog zakona o HGK-u pred nama. Ono što ću istaknuti i to sam već govorila puno puta, a to je činjenica kako je naš državni aparat jednostavno prevelik, preglomazan i preskup i predstavlja preveliko opterećenje našim poduzetnicima kroz brojne namete. Bez obzira na nekoliko krugova porezne reforme koju su rasteretili naše poduzetnike, ali to su bila ta horizontalna rasterećenja koja se ustvari odnose na sve, još uvijek je ostao cijeli niz tih parafiskalnih nameta i mi smo se puno puta obvezali brojnim institucijama, pa čak i kod uvođenja eura i ministar Marić i guverner Vujčić su potpisali jedno pismo namjere u kojem se također ističe kako će se smanjiti i to značajno broj parafiskalnih nameta. Članarina HGK-u je našim poduzetnicima u principu sporna i to iz nekoliko razloga. Prvi je taj temeljni princip dobrovoljnosti koji kod ovog nameta jednostavno ne postoji, a ni ovim prijedlogom zakona opet evo to sam rekla u replici znači čl. 4. st. 1. je vrlo jasan, članstvo je obavezno za sve pravne subjekte, nema nikakvog govora o dobrovoljnosti za nikoga i u principu mi svi koji smo živjeli u onom nekom tamo sustavu prije devedesetih godina pomalo nas to podsjeća na ta vremena i znamo da su tada članstva u nekim organizacijama bila obavezna, postojali ste u određenoj dobio pionir, a u određenoj dobi omladinac itd. nikada niste ni pristupnicu potpisali, ali ste stupanjem u radni odnos recimo postali član sindikata. Tako su sva poduzeća ili radne organizacije kako su tada zvale bile članovi komore i eto to nam je ostalo nekako do dana današnjeg i možemo reći da je to nekakav da se percipira ustvari to kao jugokomunistički relikt nekih prošlih vremena i dijelu naših poduzetnika je to naravno sporno, to ne treba previše isticati. Osim toga ono što ističu također brojni poduzetnici su usluge koje oni nikada nisu konzumirali. Znači njima se nešto naplaćuje, oni plaćaju članarinu, a oni smatraju da plaćaju nešto, a ne koriste to i naravno da im to nije drago i da im se to ne dopada. Razlog tome je više činjenica da evo državna tajnica je istakla neke države u kojima je članstvo obavezno, ali imamo mi susjednu Sloveniju gdje članstvo nije obavezno nego je na dobrovoljno osnovi. I ja sam već više puta u ovim raspravama u komori isticala kako moje iskustvo dok sam radila preko 20 godina u gospodarstvu sa komorom je u principu pozitivno, ali ja sam uvijek radila u velikim sustavima i vjerojatno koristi koje imaju velike tvrtke, tvrtke srednje veličine i ove male od komore nisu jednostavno iste. I ja osobno sam mišljenja kako komora definitivno ne bi dugoročno bila na gubitku kada bi to članstvo bilo na dobrovoljnoj osnovi. Trenutno se to čini kao nekakav veliki iskorak, ali on je neizbježan i ja se nadam da je ovo samo jedan međukorak do tog dobrovoljnog članstva. Jer ako pogledate malo određene činjenice, imate 200 obrta, OPG-ova, zadruga i udruga koje su odlučile dobrovoljno se učlaniti u HGK jer su oni prepoznali određene koristi, poglavito akciju „Kupujmo hrvatsko“ kao važan kanal za promociju i plasman svojih proizvoda. Znači ukoliko komora bude imala dobre proizvode, dobre usluge, dobre projekte koje će ponuditi našim poduzetnicima oni će se dobrovoljno uključiti. Mislim da uistinu ne bi trebali toliko strahovati od te promjene i kažem još jednom ću ponoviti, nadam se da je ovo samo jedan međukorak do onoga da komora i članstvo u komori uistinu bude na dobrovoljnoj osnovi jer komora uistinu nudi puno toga. Ja sam osobno kažem koristila brojne njihove usluge od toga da je puno lakše izaći na neko međunarodno tržište ukoliko idete sa komorom nego ako idete sami. Ali kažem, još jednom ponavljam, to je ustvari nešto što više koriste velike tvrtke, a daleko manje upravo ovi mali i srednji i činjenica je da oni sada imaju barem mogućnost izbora hoće li plaćati članarinu ili neće. Dosta je bilo u javnosti toga pa te 42,00 kuna jel to puno, jel to malo, kakav je to poduzetnik koji nema 42,00 kune, ali u principu ne bi se trebali fokusirati na to u ovakvim kriznim vremenima mislim da je svaki namet od kojeg nemaš nekakvu konkretnu korist u principu velik. Ono što sam istaknula, istaknut ću još jednom, to su ovi čl. 31. i 32., 31 u kojem stoji da će se visina članarine određivati svake godine i u principu moram još jednom postaviti to pitanje, znači li to, nisam dobila odgovor u odgovoru na repliku, znači li to da će oni članovi koji po sili zakona nemaju mogućnost izbora svake godine imati veću članarinu ili možda čak i značajno višu članarinu pa bi se tu moglo kompenzirati ovaj nedostatak prihoda temeljem tih 60 milijuna kuna koliko će možda izabrati ovi manji pa neće plaćati. Znači isto tako čl. 32. poštovana državna tajnica je rekla da će vjerojatno te usluge porasti, znači cjenik koji će biti za ove koji nisu članovi tu će doći do korekcija na više i iz ovog zakona uistinu se ne vidi kako će to poslovanje komore kako će oni kroz poslovanje doći do racionalizacije jer ona je uistinu nužna, bez toga neće biti pomaka i neće biti moguće napraviti još te dodatne korake. I sve u svemu evo na kraju ću rezimirati, nakon svih ovih rasprava koje smo mi imali u HS-u vezano za HGK neke su bile ionako do kasno u noć, dosta je bilo i u medijima svega toga, ja bih rekla iskreno da je kao i obično bilo puno buke ni za što jer najvažnija odredba, a to je ukidanje obveznog članstva u komori ovim zakonom se ne mijenja. I još ću jednom ponoviti, nadam se da je ovo samo međukorak, a ne prijelazno rješenje koje će s vremenom postati trajno. Hvala.
Sljedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika HSLS-a i Reformista poštovani zastupnik Dario Hrebak.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovana uvažena državna tajnice sa suradnicima. Konačno drugo čitanje Zakona o HGK-u nakon dugih 30 godina jednog te istog zakona bez ijedne promjene, a svi smo gledali kako institucija koja je stara gotovo 180 godina se pretvara u jednu aferu, slučaj, travestiju uhljebništva, nepotizma, nerada svega onoga što je u hrvatskoj javnosti predstavljala HGK, ali to nije razlog da HGK prestane postojati. Sve ozbiljne zemlje imaju gospodarske komore u svojim zemljama, sve ozbiljne zemlje znaju kako i na koji način može funkcionirati jedna ozbiljna gospodarska komora u jednoj ozbiljnoj zemlji i ja mislim da je red nakon 30 godina da i mi malo dotjeramo svoju gospodarsku komoru. HSLS stranka kojoj sam pripadam zadnjih 20 godina govori o toj temi, o temi dobrovoljnog članstva, o temi obveznog plaćanja članarine, ali nikad HSLS kao jedna ozbiljna stranka nije zagovarala nestanak HGK, uništenje HGK. Da, u jednom trenutku sam i sam govorio ako ona nastaviti ovako egzistirati, ako nastavi na ovakav skandalozan način funkcionirati nek ju se uništi, nek ju se uništi. Ali ako gospodarsku komoru možemo promijeniti mislim da je obveza svih nas da iskoristimo tu priliku. Postojale su neke inicijative, sjetimo se prije nekoliko mjeseci od nekih saborskih zastupnika kojih ovdje ne vidim apsolutno niti jednog, gospodarska komora im je bila na srcu, gospodarska komora im je bila na jeziku, ali danas vidimo evo tri marljive saborske zastupnice iz oporbe, uz dužno poštovanje slušao sam rasprave dobre su, ali samo tri od cijele oporbe, a sjetimo se koliko je HGK bila na repertoaru medija i koliko sam i osobno bio medijski linčovan zbog tog što sam se usudio dogovoriti s našim koalicijskim partnerima da doista nakon 30 godina reformiramo HGK. I da, možda ona nije u potpunosti reformirana kako bismo svi mi htjeli, kako bismo svi mi težili, međutim, cilj ključni je ne uništiti HGK. Neko kaže to nije reforma, pa dajte da ja vama uzmem 97% plaće pa ću vidjeti kako ćete vi funkcionirati i ne nazvati to mjerom i reformom. 97% da gospođa Ahmetović se sad smije, znate što su mi rekli, takvi koji smatraju da ovim zakonom apsolutno ništa ne doprinosimo. Samo ste se izborili za 97%, samo za 97%. Dakle, mi da pozlatimo ovaj zakon za neke on neće biti dovoljno dobar samo zato što je nastao nakon 30 godina od dogovora nas koalicijskih partnera iz vladajuće većine. Dobrovoljno članstvo, ok, slažem se, možemo mi razgovarati o dobrovoljnom članstvu, ali nakon 30 godina po prvi put imamo mogućnost da svaki poduzetnik u ovoj zemlji, svaki govorim do 97%, ali 97% meni barem racionalno nije malo. Može razmislit hoće li i dalje platiti članstvo ili neće plaćati članstvo. Neću govoriti sada o svim onim europskim zemljama od Španjolske, Njemačke, Austrije dakle modeli vrlo slični našima gdje to je tako. Međutim, isto tako trebamo reći ono što je točno, da gospodarska komora sa 600, pazite sa 600 zaposlenih će past ispod 300 ovom reformom i zato mi je jako bilo bitno da mi kaže gospođa državna tajnica što je to i kako će gospodarska komora nakon ovako velikog ukidanja prihoda moći funkcionirati, ali morat će se snaći na tržištu, morat će dijeliti sudbinu svih onih zbog kojih i postoji, a to su hrvatski poduzetnici. Dakle, osobno smatram da je ovo jedan veliki, veliki korak naprijed, pogotovo nakon 30 godina činjenja ničega, a govorim bilo je inicijativa i od strane lijevih i od strane desnih da nešto naprave. Ali znate tko su bili najveći zagovornici mijenjanja gospodarske komore? Pa najveći zagovornici su bili oni kojih danas tu nema, to dovoljno govori koliko im je jako bitna i važna gospodarska komora, bitni im je skupljati potpise i pecati u bazenu antivakserskih glasova, to im je puno bitnije, a uvijek im je na jeziku i na pameti briga za hrvatsko gospodarstvo. Dakle, imali su 5 ministara 8 mjeseci napravili su ništa, ništa i sad po prvi put kad imamo priliku nakon 30 godina doista učiniti jedan veliki korak, ja se nadam da će on biti doista velik korak u reformi gospodarske komore bit će tu sigurno i manjkavosti, bit će tu i nekih rekao bih dječjih bolesti ali ovo je veliki iskorak naprijed po pitanju reforme HGK. Netko kaže što je s ovih 3%, pa to je 3% onih najvećih, onih koji su najstabilniji, oni koji imaju najviše novca i onima koji iskreno imaju najviše i koristi od te iste gospodarske komore. Pa neka oni i plaćaju najviše. Pa neka oni plaćaju najviše. Ali 97% malih za koje se moja stranka najviše zalaže, mi nismo stranka krupnog kapitalizma, mi smo stranka malih, poštenih poduzetnika koji od gospodarske komore do danas nisu imali apsolutno ništa. Apsolutno ništa čak ni rođendansku čestitku. Ja vjerujem da će se to u budućnosti promijeniti. Danas su ljudi dobili ono što smo mi i tražili, dobili su pravo izbora. Izbora odlučiti žele li plaćati članarinu ili ne žele plaćati članarinu. A što se tiče članstva ne vidim što je toliki i tako veliki problem biti član pasivan. Pa neki ulaze u političke stranke samo da bi bili pasivni članovi političke stranke, samo da bi rekli samo želim podržati to. Ne vidim u čemu je problem i zašto se fama stvara oko tog dijela. Prvo smo govorili o obveznom plaćanju članarine, sad kada to uvodimo e sad je najveći problem zašto mi ne bismo oslobodili plaćanja članstva uopće. Pa možda zato što nam nije cilj ukinuti HGK, možda zato što nam je cilj ono što je gospođa Vučemilović i sama rekla, nakon 30 godina napraviti jedan veliki korak, a možda je i previše napraviti 2 velika koraka a da pritom ne uništite instituciju. Nama nije cilj uništiti instituciju. I konačno, dakle da završim sa ovom raspravom vjerujem da će ono što je najbitnije, komora će na ovaj način htjeli mi to priznati ili ne biti prepuštena tržištu, morat će se snaći, morat će dijeliti ono što sam i rekao sudbinu svih onih koje bi trebala zastupati da malo i komora osjeti kako je to preživjeti na slobodnom tržištu, kako je digitalizirati usluge, kako je boriti se za svaku kunu kako bi se mogle isplaćati, isplaćivati plaće za same djelatnike komore. Do sada evo vidjeli smo neke nacrte u samom zakonu, vidjeli smo i u obrazloženju digitalizacija, morat će postati digitalna komora, okrenuti se e-usluga, e-zakonodavstvu, e-sajmovima, e-financiranju, e-gospodarskim informacijama, dakle morat će raditi ono što rade i sve druge kompanije na samom tržištu, a to je prilagođavati se novoj digitalnoj revoluciji i jednostavno na taj način biti efikasniji inače neće moći funkcionirati. Transformacija dakle u efikasnu, učinkovitu, u servis koji je kvalitetan prema svojim vlastitim gospodarstvenicima, poboljšanje naravno percepcije koja je duboko, duboko narušena sa svim ovim negativnim stvarima koje smo godinama gledali oko gospodarske komore ali na kraju krajeva i tome svemu je došao kraj, morat će se malo drugačije raditi određene stvari u samoj komori i da ovdje se rade reforme, ne u komori. Kada vi prepustite komori da ona sama radi reforme nikad se te reforme neće dogoditi, ali mi smo danas ovdje ovim zakonom odnosno u srijedu izglasavanjem ćemo poslati jaku poruku jer smo postavili okvir. I to je ono što država treba raditi, postavljati okvire, a ostali neka se unutar tih okvira snalaze na zajedničkom, jedinstvenom i slobodnom tržištu. Vlada je ovim zakonom ispunila naravno i koalicijski dogovor sa HSLS-om kao malim partnerom. Mi jesmo mali, ali na neke stvari možemo utjecati. Upravo na ove stvari koje su jako bitne za naš dio ljudi kojima se mi obraćamo, to su upravo mali poduzetnici, to su upravo oni koji žele da se određene stvari promijene i da im se omogući da lakše posluju na tržištu, a tu sigurno mogu imati sa reformiranom gospodarskom komorom jednog partnera s kojim se mogu obratiti. Drago mi je da su upravo ovaj parafiskalni namet zajedno dakle preko vlade da smo uspjeli skinuti s leđa 97 samo 97% hrvatskih poduzetnika i da će se upravo oslobađanjem ovakvom parafiskalnog nameta započeti istinski i sa reformom HGK. Za kraj možda tih 42 kune nije problem bilo kojem hrvatskom poduzetniku, ali je jaka poruka da se ova vladajuća većina odlučila promijeniti određene stvari, a mislim da će se, nadam se da će se dobre neke stvari nastaviti ne samo sa HGK nego, nego općenito sa pomoći hrvatskom gospodarstvu. Hvala.
Imamo povredu Poslovnika, poštovana zastupnica Marijana Puljak.
Poštovani povrijeđene je Poslovnik 238., to je da je gospodin Hrebak ovdje uvrijedio zdrav razum svih nas saborskih zastupnika ili ako hoćete saborskih zastupnica ovdje sada iz oporbe kako kažete jer cijelo vrijeme govorite o tome da smo tražili ukidanje institucije gospodarske komore. Ne, nikada nismo tražili ukidanje institucije, nikad nismo protiv rušenja institucija koju sad vi tako ono jako zagovarate. Zapravo ovo vaše izlaganje ovdje je bilo [[Upadica: Vrijeme.]] opravdanje zašto se žetončić [[Upadica: Vrijeme.]] u ovoj vladi. Hvala.
Vi ste iskoristili ovu povredu Poslovnika za repliku, dobivate opomenu. Slijedeća klub zastupnika je poštovani, nema odgovora ovo je bila povreda, a povredu vi dajete evo ispričavam se nisam vidio. Povreda Poslovnika poštovani zastupnik Dario Hrebak.
Pošto me uvažena saborska zastupnica, poštovani potpredsjedničke sabora, povreda Poslovnika želim se samo ispričati što sam pohvalio gospođe saborske zastupnice što su jedine ostale u ovoj dvorani, a što se tiče žetončića to najbolje govori koliko sam osvojeno, osvojenih glasova dobio ja na izborima koliko gospođa Puljak. Hvala lijepo.
I vama opomena, a slijedi rasprava Kluba zastupnika HDZ-a, poštovani zastupnik Žarko Tušek.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena državna tajnice, ravnatelju uprave, poštovane kolegice i kolege, vidim da u startu ova rasprava dobiva neke konture koje možda, možda niti nisu potrebne oko oko ove teme pogotovo ne bismo trebali tu raspravu vezati u kontekstu nekakvih dojmova koji su stvoreni u prvoj fazi rasprave o HGK kada smo imali zakon u prvom čitanju gdje je eto jedan dio poduzetnika inicirao također svoje viđenje transformacije i reforme HGK, to nisu svi poduzetnici postoje oni koji su o toj temi i tada mislili drugačije koji i danas misle drugačije tako da vas molim da ne generaliziramo neke festale ili da se ne stavljamo u poziciju da mi koji smo političari govorimo u ime poduzetnika jer za to nemamo apsolutno nikakvo pravo i nikakav mandat, a pogotovo da to ne stavljamo u kontekst nekakve željene reforme možda menadžmenta HGK. Jer menadžment HGK ne bira Hrvatski sabor, ne bira ovaj zakon nego biraju gospodarstvenici na skupštini gospodarske komore, pa ako neko ima problema sa time ili sa percepcijom nekih ljudi koji vode ili su čelnici gospodarske komore, a to smo imali prilike vidjeti u dosadašnjem dijelu javne rasprave onda im savjetujem da postanu članovi tj. da prvo postanu gospodarstvenici, a onda postanu članovi lokalne gospodarske komore pa eto ako ih tamo njihovi kolege izaberu u gospodarsko vijeće njihove županijske gospodarske komore možda bi mogli biti dodijeljeni u skupštinu HGK i možda mogu utjecati na te procese kojima neki smetaju koji nisu bitni za ovu danas raspravu oko zakona koji je danas ovdje ispred nas. Zbog toga bi se ja vratio isključivo na temu ovoga zakona i onoga što Vlada RH temeljem javne rasprave koja se vodila i temeljem zakona u prvom čitanju nudi sada u drugom čitanju. Znači važeći Zakon o HGK datira iz 1991. godine kao što je već ovdje bilo rečeno i sasvim je jasno da nakon toliko vremena ima apsolutno potrebe taj zakon eventualno korigirati, treba ga mijenjati neovisno kao što sam rekao o nekoj percepciji javnosti i javnoj debati koja je bila u prostoru i vremenu koje je iza nas nego samim time da se izmjenom zakona gospodarska komora učini proaktivnija, kvalitetnija, učinkovitija i da bude u većem dosluhu sa vremenom i prostorom u kojemu živimo i u kojem djelujemo. Naravno rasprava o ukidanju članstva HGK za mene i za Klub HDZ-a u ovom trenutku nije tema o kojoj bi trebali raspravljati, ali ovakav jedan zakon koji regulira članstvo u HGK, ne članstvo nego članarine, plaćanje članarine HGK u svakom slučaju biti će nešto što će biti korak naprijed u funkcioniraju gospodarske komore, u njihovom odnosu prema gospodarstvu i prema poduzetnicima pa ako želite u krajnosti biti će i nekakva olakšica za jedan dio onih poduzetnika iz ove prve skupine koji će procijeniti, a to ćemo vidjeti koji će to od njih procijeniti i koliko će to njih biti koji neće htjeti plaćati članarinu i ovu najmanju koja im pripada. No, treba reći da regulirano obavezno članstvo u gospodarskoj komori nije nikakav hrvatski endem i to je danas također rečeno, spomenuta je Slovenija, ali treba spomenuti da ovakav ili sličan model funkcioniranja imaju gospodarske komore Austrije, Francuske, Italije, Nizozemske, Njemačke, Španjolske, u našem okruženju Crne Gore, Srbije i BiH što nije baš mali broj vrlo razvijenih i ozbiljnih europskih ekonomija koje imaju tradicionalno ukorijenjen komorski sustav i koji do njega drže puno više nego što bi se dalo vidjeti da držimo mi iz javne debate koju oko komore vodimo. Veliki, jaki, etablirani na tržištu još na neki način i mogu sami no praksa je pokazala da HGK itekako skrbi i o malima, da im pruža usluge koje im inače ne bi bile dostupne, da im služi kao lobistički kanal, pružatelj informacija i sve drugo što im je potrebno na samim počecima. I na Odboru za gospodarstvo je bilo riječi da nije cilj apsolutno na bilo koji način ovim zakonom uništavanje institucije, dapače nego da treba jednostavno potaknuti gospodarsku komoru na neke nove modele upravljanja i na internu reorganizaciju. Vrlo važan podatak koji treba iznijeti da je komora prije više od 2 godine, dakle prije bilo kakvih zakonskih inicijativa i prije bilo kakve javne debate koja se vodila kao što sam rekao u proteklih godinu danas pokrenula samostalno projekat digitalne transformacije tzv. digitalna komora o kojem se također ovdje govorilo, ali da je i sama komora unutarnjom reorganizacijom ili reustrojem sama smanjila broj zaposlenih o kojemu se danas također ovdje govorilo makar to nije opet naša briga, mi ne možemo ovdje cijeniti koliko ljudi treba raditi u toj instituciji to cijeni komora i to cijene gospodarstvenici koji koriste tu instituciju, ali smanjila broj zaposlenih za gotovo 30%. Ja ne znam da li postoji bilo koje javno tijelo u RH kojem se obraćaju građani ili dio građana i koje pruža usluge za dio građana ili za sve građane a da je smanjilo broj svojih zaposlenih za 30-tak posto u proteklih nekoliko godina. Kako što smo imali prilike čuti konačni prijedlog ovog zakona uređuje status, ustrojstvo, djelatnost, tijela, poslove, načine financiranja HGK, a članstvo i dalje ostaje kao što smo naglasili obvezno, no članarina naravno neće biti obavezna za jednu od najvećih skupina članica, a to je prva skupina. Naime, ovisno o gospodarskoj snazi poslovnog subjekta koji čini 3 kategorija, a to je aktiva, prihodi i broj zaposlenih prema ovome zakonu članice se dijele u 3 skupine, a samim time su i sukreirani vrijednosti članarina. Da sada ne nabrajam koje su to skupine prema ta 3 kriterija sve to piše jasno u zakonu. Tko želi o tome biti informiran, može biti informiran, ali važno je za reći naravno da od nekih gotovo 150.000 članica HGK njih gotovo 97% će biti u kategoriji prve skupine i imati će mogućnost birati da li žele plaćati članarinu. A o tome da li će oni birati ovako ili onako ne moramo mi suditi i nemojmo mi njima sugerirati, to će biti njihova samostalna procjena i poslovna odluka koju im ovaj zakon omogućava. Samim time naravno i prihodi ukoliko bi svi oni odlučili ne plaćati članarinu bi se gospodarskoj komori, a to ćemo vidjeti da li će se, smanjili za 60 miliona kuna što je u svakom slučaju jedan veliki iznos i koji u svakom slučaju može biti jedno veliko rasterećenje za jedan dio našeg malog gospodarstva naravno ako će se oni tog iznosa i te članarine htjeti na neki način ostaviti. Svaka će naravno članica procijeniti što je njima isplativije i to treba također ponoviti. One koje možda nisu nikada koristile niti jednu od lepeza usluge komore ovakav će zakon dočekati sa odobranjem, odobrenjem. Znači neće ih više to teretiti, a možda će neke od njih koje te usluge koriste ili ih planirati, planiraju koristiti odlučiti i dalje biti one članice gospodarske komore koje plaćaju članarinu. Samo jedna usluga koju gospodarska komora nudi ovako malo da vam predočim, a to je usluga poslovne Hrvatske gdje svaki poduzetnik može vidjeti krvnu sliku svojeg potencijalno poslovnog partnera na razini godine košta oko 9.000 kuna. To je bilo omogućeno svim onim članicama gospodarske komore do sada koje su plaćale članarinu, to su bile sve. To će biti omogućeno naravno i dalje onima koji će htjeti plaćati članarinu pa kada pomnožite tih 42,00 kune puta 12 mjeseci i kada vidite samo jednu uslugu koju bi ja vjerujem veliki dio poduzetnika želio imat ili bi im po meni bilo dobro da imaju, a to je usluga poslovne Hrvatske gdje mogu vidjeti krvnu sliku poduzetnika s kojima sklapaju poslovne odnose i samim tim procijeniti svoj poslovni rizik onda se vidi da ipak i gospodarska komora do sada je pružila niz dobrih i kvalitetnih usluga pa i za ove najmanje koji sada eventualno članarinu neće morati plaćati. Nešto još posebno za reći mislim da u ovom trenutku nema više potrebe. Svi znamo što djeluje pri komori Centar za mirenje, stalno arbitražno sudište i Sud časti i stranke većinom naši poduzetnici preko ovih tijela mogu doći do kvalitetnijih rješenja i nagodbi bez opterećivanja sudova i uz daleko manje troškove. Ovaj zakon u svakom slučaju komoru će dodatno gurnuti na tržište što je više puta bilo danas rečeno i to je u svakom slučaju dobro, primorat će ih da se dodatno na neki način organiziraju, da dodatno postanu konkurentni, da dodatno simpatiziraju i stvaraju empatiju kod gospodarske zajednice da budu njihovi članovi s jedne strane, a s druge strane naravno omogućava nekome tko apsolutno ne želi biti koji ne želi nikakvo „parafiskalno opterećenje“ da ga ne mora imati njih 97%, a sam će procijeniti da li će to željeti imati i u svakom slučaju će komoru transformirati u jednom drugom smjeru. A da li će to biti dobro i da li će to biti na razni kao što je to bilo do sada ili će to biti na nekoj boljoj razini, to će pokazati tek vrijeme koje je ispred nas, a vrlo brzo ćemo vidjeti i sliku tih dijela gospodarstvenika i poduzetnika koji danas koji od donošenja ovog zakona neće više trebati plaćati članarinu koliki dio njih će se ipak na neki način odlučiti biti dio komorskog sustava i na taj aktivan način, a to je plaćanje članarine. Što se tiče onih srednjih i velikih u poziciji javne rasprave sa njihove pozicije ja niti nisam vidio previše prigovora na rad HGK budući da oni najčešće sudjeluju i u gospodarskim vijećima i da u sudjeluju u Skupštini HGK i da ti iznosi do sada njima nisu bili preveliki. Eto za kraj, HDZ podržava donošenje ovoga zakona. Hvala vam lijepo.
Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a poštovana zastupnica Marijana Puljak.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege. Evo na početku još jednom da naglasim g. Hrebaku i svima ostalima dakle inicijative koje su bile do sada ovdje poticanja u sabornici o ukidanju članarine ili o ukidanju obveznog članstva u HGK nikad nisu bile usmjerene na to da se institucija ukine. Bile su usmjerene na to da se ta institucija reformira, da se poštuje ja bi rekla i odrednice i Ustava koje kažu da smo temeljeni na poduzetničkim i tržišnim slobodama, dakle da se ta organizacija reorganizira na tržišnim osnovama i da nudi usluge onima koji su za te usluge zainteresirani i onda te usluge i plaćaju, dakle da se govori o dobrovoljnom članstvu u toj komori. Važeći zakon je na snazi već 30 godina i samo to po sebi je dovoljan razlog da se hitno izmijeni cijeli taj sustav. Kao što sam rekla, nije nikako prilagođen tekovinama modernog gospodarstva, evo imate i u javnoj raspravi je bilo dosta dobrih primjedbi pa ću neke od njih i ovdje iznijeti. Dakle, predlagatelj zakona navodi da gospodarska komora zagovara model obaveznog članstva jer na taj način osigurava svoju, kako se kaže političku neutralnost i neovisnost te da je analiza citiram „analiza pokazala da članstvo u komori poduzetnicima osigurava korištenje niza usluga i ostvarenje ciljeva koje ne bi mogli ostvariti samostalno bez institucionalne podrške komore, a koja se koristi na načelu solidarnosti.“. Ja se ovdje pitam, koja analiza, dakle na koji način je provedena ta analiza? Je li bila neka anketa analiza članstva, kada je provedena, na kojem uzorku je li taj uzorak reprezentativan? Posljednja analiza za koju znam dakle jedno istraživanje objavljeno je bilo i na portalu Telegram.hr na uzorku od 500 poduzetnika, od njih 500 dakle jedan reprezentativni uzorak i presjek svih članove gospodarske komore, čak 82,4% je reklo da ne bi plaćali članarinu gospodarskoj komori u slučaju da se ukine obveza prisilnog plaćanja. Što se tiče ocjene kvalitete rada 77,4% ispitanih uopće nije zadovoljno ili nije zadovoljno radom HGK što navodi na zaključak da gospodarska komora nikako ne bi opstala u ovom obliku da nema obvezne članarine. Evo vidjet ćemo sad kad ovaj zakon prođe i onoj prvoj skupini se ukine članarina kako će to izgledati. Ovo istraživanje, dakle to koje je evo jedino koje znam da je provedeno je dokazalo ono na što se upozorava već dugo, a to je da poduzetnici koji su članovi ove institucije i financiraju je nemaju osjećaj da im ona koristi u poslovanju nego služi samoj sebi, stranci koja je na vlasti da zadrži moć i da ovu instituciju koristi za zapošljavanje podobnih na visoke funkcije i dobro plaćena radna mjesta. 86,8% onih koji plaćaju članarinu Gospodarskoj komori smatra da članstvo ne bi trebalo biti obavezno, dakle članstvo, ne samo članarina i ovako visok postotak nezadovoljstva radom jedne institucije ni u kojem sustavu ili državi ne bi mogao biti toleriran, osim ako ta institucija nije nekakva monopolistička i evo, služi vladajućima ili onima koji je financiraju. Predlagatelj Zakona dalje navodi načelo solidarnosti, poziva se na činjenicu da je dio europskih zemalja zadržao model obaveznog članstva. Znači 8 zemalja od 28. Dakle, Austrija, Francuska, Grčka, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Njemačka i Španjolska. Dakle 8 od 28 zemalja ima obavezan, dakle model obaveznog članstva, dakle ostalih 20 nema. Ovih 8, je li, volimo se s njima uspoređivati, međutim, uspoređivati se s njima po tome kakav im je model gospodarske komore zapravo nije dobro, dakle nikakve paralele s njima nemamo, njih gledamo kao nekakav uzor, međutim, trenutno se ne možemo s njima uopće uspoređivati u pogledu ekonomske snage ili uređenja sustava potpore gospodarstvu. Dakle daleko su ispred nas. Nigdje se ne spominje, recimo da u susjednoj Sloveniji imate model dobrovoljnog članstva i da sustav funkcionira bolje nego ikad, dakle upravo funkcionira na načelu slobodne tržišne ekonomije i plaćanja cijena za zatraženu uslugu. Kad govorimo o solidarnosti, isto tako, evo u javnoj raspravi, nameće se pitanje pravednosti kriterija podjele gospodarskih subjekata u 3 kategorije, ovisno o njihovoj gospodarskoj snazi, kao i pitanje ogromne razlike u propisanim iznosima obvezne članarine. Druga skupina članovima ima, ako gledate matematički, 4 puta veću gospodarsku snagu od prve skupine, a plaća članarinu koja je 25 puta veća nego članarina prve skupine. Tijekom ljetne rasprave, je li, odnosno i u rasprave prošli put i u Saboru ovome i prilikom inicijative, oporbene inicijative, bilo je govora o te famozne 42 kune, kao da su 42 kune najveći problem. Ne, nije problem iznos i 42 kune mjesečno, već je problem u činjenici da za plaćeni iznos ti subjekti ne dobivaju proklamirani pristup informacijama i uslugama i upravo je to razlog, dakle inzistiranja na sustavu dobrovoljnosti članstva u Komori. Kad se iznosu evo, ove obvezne članarine pridodaju drugi svi nameti, oni parafiskalni nameti kojih nikako da ih prebrojimo, ali neki kažu da ih ima i više od 6 stotina parafiskalnih nameta, nek je i stotinu manje, neka ih je 5 stotina, opet je strašno, je li? Zaista je upitno je li cilj države stimuliranje gospodarstva i poduzetništva ili nekakva diskriminacija. Osnovni razlog zagovaranja obveznog članstva navodi se u javnopravnoj prirodi Komore, postavljaju, evo, pitanje u javnoj raspravi, je li analiza poslovanja ta, analiza, je li, koju ne znamo kad je izvršena i kako i na koji način, je li, eto, ta analiza pokazala da Komora zaista svojim postavljenim ciljevima i propisanim djelovanjem djeluje u javnopravnom interesu i je li taj, takvo djelovanje iznad interesa pojedinih članova. Evo, kažemo u ovoj analizi objavljenoj na portalu vidjeli smo postotke, veliki broj članova uopće nije zadovoljan uslugama koje prima od te Komore. Ovdje ću za kraj par nedoumica ili nedorečenih stvari u ovom Zakonu, to je ovaj rok od 30 dana, čl. 39 u prijelaznim i završnim odredbama, dakle ovdje kako stoji, ostavlja se rok od 30 dana od dana stupanja Zakona na snagu u kojem se roku ti subjekti moraju izjasniti žele li koristiti mogućnost članstva bez plaćanja članarine. Ovako kako je napisan taj zakon 30 i, taj članak 39, zapravo nije jasno trebaju li se članovi izjasniti da žele plaćati članarinu ili se izjasniti da ne žele plaćati članarinu. Ovako kako je sada napisan, taj članak je nejasno. Recimo, ja ga čitam, da se moraju izjasniti da ne žele plaćati, je li? Vi ste ovdje sad objasnili da moraju kazati da žele plaćati pa u tom smislu smo i predložili neke amandmane čisto da se to pojasni, da ne bude krivih tumačenja, je li? Isto tako, što je sa novim članovima Komore, onima koji su osnovani, je li, nakon stupanja ovog Zakona na snagu, jesu li oni automatizmom oslobođeni članarine ili moraju se izjasniti, evo, da neće plaćati članarinu? Isto tako, predloženom izmjenom Zakona uvodi se vrlo malo promjena glede načina biranja tijela internog funkcioniranja, Komora i dalje ostaje zatvorena i netransparentna, članovi Gospodarskog vijeća, članovi Skupštine se ne biraju već se imenuju podobni kandidati koji potvrđuju sve odluke bez pitanja, kako se čini, je li, kako je sada postavljeno u Zakonu. Dakle, evo, ono šta tražimo, da se postupa jednako prema svima, uz dobrovoljno članstvo, cjenik usluga, Komora se mora plasirati na tržište svojim djelovanjem pokazati da zaista ima ulogu u jačanju i stimuliranju gospodarstva. Dakle da pruža usluge svojim članovima, a članovi, ako su zadovoljni njenim uslugama, samim time će biti najbolja pozivnica i novim članovima da se uključe u takvu organizaciju. Evo, hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovana zastupnica Mirela Ahmetović.
Poštovane kolegice i kolege. Dario Hrebak o reformi u obliku njegove pognute glave pod Andrejem Plenkovićem. Ode sav ideal slobode kad Plenković podvikne, uzet ćemo 97% i nadoknaditi iz državnog proračuna. Baš liberalno. Saša Poljanec Borić, potpredsjednica HSLS-a je krajem siječnja grmila, nema pregovora oko ukidanja obvezne članarine jer to je naprosto DNK HSLS-a. A sad vidimo da ipak ima jer može obvezna članarina za neke jer nije HSLS za potpuno slobodno tržište i baš potpunu slobodu nego onoliko slobode koliko Plenković dozvoli. Tko o čemu, liberal o neslobodi. Po njemu, šta fali prisilno biti član HGK? Šta fali biti prisilno član nekog navijačkog kluba? Šta fali biti prisilno član neke vjerske organizacije? Liberalu. Liberal i autokrat Hrebaku su sinonimi. Ali, dosta o Hrebaku i njegovoj vjerodostojnosti, već smo navikli na to. Idemo o zakonu. Kad se raspravljalo o Zakonu o HGK u prvom čitanju u srpnju, kao jedno od temeljnih pitanja koje se kroz ovaj Zakon trebalo riješiti je pitanje članarine, a zatim i same uloge HGK. Ima li ona aktivnu ulogu u gospodarskoj diplomaciji RH i uistinu pomaže gospodarskim subjektima u njihovom planiranju poslovanja na stranim tržištima ili je HGK institucija koja je sama sebi svrha i ubire članarinu kako bi prikazivala zapravo da radi svoj posao. I dalje kao ključna izmjena u načinu rada Komore sa svrhom transformacije Komore u učinkovit i efikasan servis okrenut gospodarstvu jer ukidanje članarine u Komori za najbrojniji dio članstva Komore, tvrtke koje čine 96% članstva. Neću podsjećati na kriterije. Članarinu dakle i dalje plaćaju članovi Komore, ali to je onih preostalih 4,5 tisuće članova i oni imaju neka prava i neke obveze. Ovi drugi nemaju baš neka prava, nemaju baš neke obveze, osim što obvezno moraju biti članovi i pitanje je koliko će tih obveznih članova biti obvezni ili neobvezni jer ljudi se neće ni snaći u roku kojem ste propisali da se moraju oni vama javiti, ako ne žele biti članovi, odnosno ak ne žele plaćati članarinu. Međutim, kako nije sigurno koliko će se prihoda ostvariti po osnovi članarine od ovih 96% članstva, nepoznato je i neizvjesno kako će zaista ovakva promjena utjecati na rad Komore, već će se raditi naknada procjena učinka propisa. Rekli smo prilikom prvog čitanja, ponavljam i danas, takav način donošenja propisa je apsurdan. Pokazuje samo to da se zakoni donose ad hoc, odokativno, ishitreno, često, a to je i ovdje slučaj, jer je to obećanje prema nekom od Vladinih partnera ili se partner malo izletio, citirala sam maloprije, a ne zato jer postoje argumenti za izmjene. I nije reforma smanjivanje prihoda. Reforma su mjere za poboljšanje usluge HGK ili je reforma mjera za smanjenje rashoda HGK i poštovana državna tajnice, nemojte obmanjivati javnost, javnost jako dobro zna šta je reforma, a ovo reforma nije. Odgovor kako će HGK naknadno odlučiti kakvu će reformu provesti, a može uopće ne provesti reformu, jer to može upravo svojim ustrojem, jer o tome hoće li provesti reformu ili ne odlučit će Skupština, koju gle čuda, imenuje netko upravo po podobnosti. Vlada je odbila naš prijedlog objašnjavajući administrativnim rječnikom da je forma procjene učinaka propisa provedena, no ono što ostaje kao nesporno je da nigdje nije jasno koliko prihoda manje će imati Komora zbog odustajanja od naplate članarine jednom dijelu svog članstva, može li se to smatrati rasterećenjem za gospodarstvo i je li to samo zapravo polovično rješenje kako se ne bi uvelo dobrovoljno članstvo u Komori, što bi bilo najbolje rješenje. Drugo, i dalje smatramo da je obvezno članstvo u Komori i obvezna članarina kod mnogih percipirana kao parafiskalni namet. Tome je uistinu tako jer članarina koja se plaća i obaveza članstva nije nikome prihvatljiva ukoliko to članstvo ne nosi i neku korist za članove. Najsporniji dio članstva u Komori za mnoge članove je činjenica da ne vide korist od rada Komore i da ne vide razlog zašto bi plaćali članarinu. Slijedom toga, prava transformacija Komore bila bi pružanje usluga i provedba aktivnosti od kojih bi gospodarstvo imalo prave koristi, a ne da ima osjećaj da se njihova članarina i to ona obavezna posebno, koristi za plaćanje plaća podobnima i poželjnima. U tom smislu i dalje smatramo da je važno znati na koji je način Komora mjerila učinke svojih aktivnosti i kad se hvali brojnim bilateralnim forumima, posjetima izaslanstava, bilateralnim sporazumima i razmjenom podataka, postoje li pokazatelji jesu li hrvatske tvrtke uspjele, zahvaljujući članstvu u Komori i sudjelovanju u ovim aktivnostima sklopiti poslove, proširiti svoje poslovanje i napraviti dobre rezultate na stranim tržištima i na koji se način to mjeri. HGK osim upitne uloge u gospodarskoj diplomaciji ima i niz javnih ovlasti prenesenih posebnim propisima poput izdavanja radnih dozvola u prijevozu, nekretninskom poslovanju, vođenju nekih baza podataka koje se sve mogu prebaciti na tijela državne uprave, i na Ministarstvo prometa, gospodarstva i graditeljstva i nema potrebe da se institucija koja bi trebala biti podrška i upravljati gospodarskom diplomacijom, ako je to ideja, baviti administrativnim poslovima. Konačno, ideja izmjene Zakona je, kako stoji u obrazloženju, da se promjeni percepcija da se Komora bavi sama sobom. Ali, mi kroz ovaj Zakon ne vidimo da će se zasigurno promijeniti ta percepcija jer mi ne znamo koje će mjere Komora uvesti da se ta percepcija i promijeni. Ako se Zakon donosi zbog percepcije, a ne zato da se Komora ustroji da bude funkcionalna i na pomoć gospodarstvu, onda bolje neka se i ne donosi. Mi podržavamo redefiniranje uloge same Komore, ali ne kroz obvezno članstvo koje moguće nije naplatno, već kroz mogućnost izbora želi li netko ili ne, biti član. Drugim riječima, članstvo ne mora biti obavezno, a Komora neka svojim djelovanjem, radom i aktivnostima radi na jačanju članske baze. S obzirom da ne smatramo da će ovaj zakon polučiti potrebne promjene u radu HGK Klub SDP-a neće podržati ovaj zakon. Ono što bih htjela samo još nadodati s obzirom da mi je ostalo malo vremena. Prihodi od članarina i članskih doprinosa 73% prihoda HGK. Prihodi od donacija iz proračuna 11% prihoda HGK. Ukupno ovo je 85% prihoda HGK. Rashodi za radnike 31% rashoda HGK. Rashodi za usluge 40% rashoda HGK. Dakle, vrlo lako se može uočiti da prihodi od državnih donacija odnosno donacija državnog proračuna i od članarina pokrivaju rashode zaposlenika i rashode za usluge. Ja se pitam, a koje će to mjere poduzeti HGK da smanji rashode za zaposlenike i da smanji rashode za usluge koje su prema komorinom izvješću prijeko potrebne pa radilo se i o doradi i izradi web stranica komore od milijun kuna ili o nekim nespomenutim ostalim uslugama od milijun i 200 tisuća kuna ili o informacijskim odnosno informatičkim uslugama od 3 milijuna i 200 tisuća kuna i da ne nabrajam sve usluge koje su spomenute u izvješću. Ono što je dodatno sporno je činjenica da ovi podaci proizlaze iz izvješća za 2020. odnosno '19. godinu. Izvješće za 2020. godinu još nije niti objavljeno na stranicama HGK i pitanje je kad će biti objavljeno. Dakle, tu govorimo o velikom broju, o velikom smanjenju broja zaposlenih, ali mi to iz posljednjeg izvješća HGK ne vidimo niti je javno proklamirana i jedna jedina reformska mjera HGK koja bi zapravo bila uzrok smanjenja ovih prihoda. Nadam se da nedostajuće prihode od oko 69 milijuna kuna nećete transferirati iz državnog proračuna ponovno na teret građana RH.
Imamo povredu Poslovnika, poštovani zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepo. Kolegica Ahmetović povrijedila je Članak 238., vrijeđa državnu tajnicu da ovo nije reforma, a pri tom stalno zaboravlja da je HGK neovisna institucija. Kolegice ako hoćete upravljat reformama tamo kandidirajte se i dobite. HGK nije dobila ni lipe iz proračuna, smanjila je sa 670 na 370 sad će smanjit na 250, ali to je na njima. I dobro je da je tako da gospodarstvenici sami sebi biraju vodstvo i da sami rade svoje reforme, a ovaj zakon da …/nerazumljivo/… 97% gdje neće plaćati članarinu.
Ovo nije bila povreda Poslovnika, vi ste napravili repliku i dobivate opomenu. Slijedeća povreda Poslovnika, poštovana Mirela Ahmetović.
Hvala lijepa. Povrijeđen je Članak 238. Poslovnika, zastupnik Pavić zapravo vrijeđa razum i moj i svih građana RH koji su pročitali izvješće HGK o financijskom poslovanju u kojem stoji koliko je rashoda odnosno prihoda HGK imala iz državnog proračuna, iz džepova svih građana RH. I to se jasno vidi, ja sam rekla i koliki je udio tih prihoda odnosno 40%, dakle pardon 11% odnosno [[Upadica: Vrijeme.]] 21 i pol milijuna kuna, 21 i pol milijuna [[Upadica: Vrijeme.]] /nerazumljivo/… iz džepova građana RH.
Opomena. Zašto zloupotrebljavate Poslovnik? …/
Upadica: Ne razumije se./…
onda imate dvije opomene. Slijedeći rasprava u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata, poštovani zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo. Poštovana državna tajnice, kolegice i kolege, pa evo čisto mi je zadovoljstvo stati za ovu govornicu i govoriti o HGK koju je netko evo prije par minuta proglasio neovisnom, a znamo kakvi su vodeći kadrovi u komori, pa onda zaista mogu reći da se vrijeđa zdrav razum i pitati ono pa koga vi to zezate i o čemu mi tu uopće raspravljamo. No, stavimo na stranu i činjenicu da je HGK uvijek bila rasadnik kadrova HDZ-a ili kadrova u nastajanju ili onih koji su se trebali povući u jednom trenutku, pustimo to sve na stranu. Pričajmo o meritumu, a to je ovaj zakon, to je HGK i ono što bi trebala činiti. Naime, svesti ovu raspravu samo na to je li članstvo treba biti obavezno ili ne ja mislim potpuno deplasirano jer HGK je malo više od svog obaveznog ili neobaveznog članstva i uloga koju bi barem u teoriji trebala obavljati je nešto sasvim drugo što nadilazi ova pitanja. Što ona radi u praksi o tome isto možemo govoriti, tome ću se vratiti nešto kasnije. Dakle, ovo je institucija koja je nastala prije 180 godina. Jedna od najstarijih institucija u Hrvatskoj usudio bih se reći uz Hrvatski sabor i Hrvatsku akademiju znanosti i umjetnosti vjerojatno i najstarija. No, ne treba biti sentimentalan posebno kada pričamo o gospodarstvu. Uloga i zadaća HGK je okupljati, umrežavati gospodarstvenike, pomagati im u ostvarenju njihovih zajedničkih interesa, olakšavati pristupe stranim tržištima itd., itd. i ne moramo, mislim da to ne moramo posebno ponavljati ovdje, mislim da to svi manje-više znamo. No, kako je to zapravo izgledalo u praksi. To je u praksi izgledalo ovako kao što sam rekao dakle da su kadrovi jedne državotvorne stranke tu dominirali, da ne kažem, da sam zločest rekao bih uhljebili se, ali nisam zločest pa to neću reći, da se rad zapravo HGK sveo na anketiranje gospodarskih subjekata koji su njezine članice odnosno članovi i eventualno tu i tamo odveli bi ih na neki sajam bilo u zemlji, bilo u inozemstvu sa vrlo upitnim rezultatima na kraju isto kao što bi vodili gospodarstvenike u različita izaslanstva sa visokim dužnosnicima Hrvatske ili bila je i ta suluda ideja da HGK preuzme gospodarsku diplomaciju. No rezultati su nešto sasvim drugačije, već je spominjano ovdje, ne želim to ponavljati od anketiranih gospodarstvenika koliko ih je reklo da ima nekakve koristi od HGK. Jako malo. Zašto je tome tako? Pa dijelom sigurno i zato što je kao monopolist HGK-u dozvoljeno da se ponaša kako želi, da ga niko ne kontrolira jer tamo su u pravilu kadrovi koji su vrlo bliski vlasti pa eto nećemo tu previše čačkat i na kraju dana nitko ni ne procjenjuje ili si barem nije uzeo za pravo, a mislim da mi kao najveće predstavničko tijelo to pravo bi itekako trebali imati, procijeniti koji su to pozitivni učinci koje je HGK ostvarila na naše gospodarstvo, na naš izvoz, na pomoć poduzetnicima itd. Ono što vam mogu govoriti iz svog skromnog iskustva u gospodarstvu je jedino što je bilo redovno od strane HGK pogotovo za male poduzetnike je bila ona nazovimo je to tako „mjesečna čestitka“ koliko morate uplatiti. Povrat je bio mali do nikakav barem za male gospodarske subjekte. I s te strane dobro je da ćemo ih rasteretiti jednog parafiskalnog nameta. Međutim, sama ta činjenica neće riješiti problem koji komora ima, komora i dalje ima javne ovlasti, komora i dalje treba raditi sve ono što sam rekao, a to će raditi sa znatno manjim novcima, sa znatno manjim zaposlenicima i ako su rezultati već sada bili ovako loši, pitam se kakvi će biti nakon toga restrukturiranja. No, HGK na kraju dana trebala bi biti nadgradnja hrvatskom gospodarstvu, potporni sustav recimo to tako, i ne čudi zapravo da gospodarstvo poput hrvatskog i potporni sustav ne valja kada ni gospodarstvo ne valja. Zašto ne valja? Evo želim izdvojiti samo nekoliko razloga, a svako ko je proveo minut u gospodarstvu zna o čemu pričam. Dakle, prije svega jako veliki stupanj nesigurnosti na tržištu. Pitanje hoćete neka potraživanja naplatiti, firme se otvaraju i niču kao gljive poslije kiše, tome se pokušavalo doskočiti više puta, no ja zaista ne vidim kako u 30 godina postojanja države mi nismo našim poduzetnicima u stanju osigurati barem minimalnu razinu, minimalnu razinu sigurnosti na tržištu. Isto tako velike tvrtke koje posluju u pravilu gotovo isključivo sa državom guše i ono malo zdravog gospodarstva i malo zdrave konkurencije što je opstalo. Isto tako velika pravna nesigurnost, a da ne govorim sad o sigurnosti naplate nego općenito u postupcima pred sudovima dugotrajnost postupaka itd. također se katastrofalno odražava na gospodarstvo. Uostalom mi smo i država čija populacija jako brzo i nezaustavljivo stari, tako se lišavamo zapravo i radne snage, ali i potrošača jer ako uzmete u obzir kolika je prosječna mirovina, a posebice umirovljenika koji sada idu u mirovinu onda je jasno zašto nam je gospodarstvo takvo kakvo je jer mirovine su dovoljne samo za preživljavanje, a ne i za dostojanstveni život. No, što se tiče konkretnog zakona za razliku od vremena kada su rubrike dnevnih novina punile preparirane životinje po ljetnikovcima brdsko-planinska područja u Hrvatskoj koja slažemo se valja promovirati, no možda ne u ovakvom tonu, ipak je napravljen neki pomak. Ono što je razgledno je smanjenje broja zaposlenih u HGK-u, što možemo pozdravljati i ne moramo jel komora je na ovo prisiljena i bit će prisiljena osim ako joj država ne planira povećati prihode. To ćemo vidjeti, zapravo vidjet ćemo je li ovo bio samo jedan kozmetički zakon da smanjujemo članarinu, a da u isto vrijeme povećavamo pomoć i unutar proračuna jel ako smo to napravili onda smo kolegice i kolege samo presipali iz šupljeg u prazno, onda i dalje novac poreznih obveznika odlazi u neki bunar. Je li on bez dna ili ne to će također vrijeme pokazati. No, ono što je dobro je svakako da svako rasterećenje gospodarstva, svako rasterećenje poduzetnika je nešto što treba pozdraviti. Ono što je potrebno napraviti u sljedećem razdoblju je dakle da se HGK mora orijentirati na tržište na kojem je trebala egzistirati već i prije i natjecati se kvalitetom svoje usluge da želite biti član jer to je stvar i prestiža, ali i usluge. I sve one države u Europi koje navodite kao primjer obavezanog članstva u pravilu vam je to slučaj, dakle da se i gospodarski subjekti žele biti članove komore zbog benefita koji dobivaju od članstva, ali i zbog prestiža koje to članstvo samo po sebi nosi. Naše nažalost ne nosi ništa od toga. I ono o čemu trebamo razmišljati je restrukturiranje HGK, bolja organizacija i nastupanje koje ima glavu i rep, svaka proračunska kuna treba biti potrošena sa nekom namjenom i jasnim ciljem, a ne da nam se desi da imamo ogroman štand na sajmu, sada ću karikirati u Rio de Jeneirou koji je prijepodne ima ljudi koji su na štandu dakle zaposlenika HGK, popodne nema jer su dečki i cure malo otišli na plažu. Takva gospodarska diplomacija, takvo gospodarsko zastupanje Hrvatske u inozemstvu nam apsolutno ne treba. A na čiji račun? Opet na račun malih i srednjih poduzetnika. Prema tome, fokus na trebaju biti neka druga tržišta, trebaju nam biti tržišta koja su prirodno sklona nama odnosno gdje imamo šanse probiti se, trebamo također komoru svesti u neke razumne okvire, ali ne opet ponavljam presipati iz šupljeg u prazno, ukinuti jedan parafiskalni namet da bi povećali neku drugu stavku unutar proračuna jer onda ovim zakonom nismo postigli kolegice i kolege ama baš ništa.
Slijede pojedinačne rasprave, prva je poštovana zastupnica Grozdana Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana državna tajnice sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege, dakle pred nama je zakon drugo čitanje o HGK i ovo što je do sada izrečeno puno je toga rečeno međutim komora kao institucija je kao što je navedeno u samoj definiciji samostalna stručno poslovna organizacija gospodarskih subjekata koja se osniva radi promicanja, usklađivanja i zastupanja zajedničkih interesa te rješavanja njihovih sporova u zemlji i inozemstvu. Kao što sam spomenula komora kako HGK tako i ostale komore odnosno način na koji je ustrojena komora gdje su teritorijalnim pristupom značajne upravo njegove sastavnice, a to su županijske komore koje same imaju dugu tradiciju kao što sam rekla i ova koja je u Zadru, koja je proistekla iz trgovačke komore još iz 1806. godine. Ne mala je njihova, njihov značaj upravo u tome da povezuje i da daje jednu sliku o privredi na pojedinom području, a isto tako upravo to obvezno članstvo omogućava da se i prikupljaju određene informacije koje onda se sublimiraju u određene i brošure i digitalne brošure kojom se pruža kvalitetnija slika o pojedinom području i o pojedinoj grani industrije na tom području, a isto tako omogućava da se povezuje kako i rade pripreme i dostavljaju informacije i analize za pojedinim tijelima jedinice lokalne i regionalne samouprave tako da je itekako ta povezanost sa bazom odnosno sa pojedinim subjektima itekako važna. Možemo navesti samo evo primjer koji je objavio Lider, a proveo ga je HUP gdje je između anketiranih u 2020. godinu recimo dao uvid u poslovanje poduzetnika u 2020. i od 65% anketiranih poduzetnika je govorilo o tome što očekuju u 2021. godini s obzirom na utjecaj pandemije gdje su oni rekli da očekuju pad poslovnih prihoda, 60% očekuje stagnaciju, 43% je govorilo o tome kako traže ukidanje i očekuju smanjivanje neopreznih davanja, a isto tako 19% poduzetnika očekivalo je veći pristup EU fondovima. Evo to je recimo statistika koju je provodio HUP, a koja je zapravo poizašla iz članstva HUP-a što je isto tako kada pogledamo statistike koje daje HGK gdje imate onda preslik cijele, cijelog područja Hrvatske isto tako po pojedinim županijama možemo vidjeti što to znači kada imamo takvu cjelovitu sliku koju oni daju. Kada govorimo o članarinama onda je 30% ukupnih prihoda koji će se na ovaj način za prvu skupinu biti zapravo ukinuto, druga skupina plaća oko 13.000 kuna članarine do sada i to je 43 milijuna kuna prihoda ostvarenih iz druge skupine ili preko 3.300 poduzetnika. Velikih poduzetnika ima oko 1.418 koji imaju godišnju obvezu oko 47.000 kuna i njihov doprinos je 38% ili 67 milijuna kuna. Upravo iz ovoga je vidljivo da nositelji najvećih prihoda su, doprinosa u prihodima su veliki poduzetnici koji na ovaj način će i dalje ostati kao takvi obveznici.
Repliku, poštovana zastupnica Ankica Zmaić, …/nerazumljivo/… Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolegice Perić govorili ste o statistici, brojkama, zadovoljstvu, aktivnostima naših gospodarstvenika te naglasili različitost ovisno o kojem dijelu lijepe naše se govori i o kojim djelatnostima te o problemima u pandemiji. Pa evo kako dolazite iz Zadarske županije iz meni susjedne s obzirom da dolazim iz Šibensko-kninske u našim županijama osnovna djelatnost je turizam. Pa evo ja isto imam nekakve brojke, žalosno je kad gledamo pokazatelje i brojke koliko smo imali članova HGK u odjelu za turizam 2019. odnosno 2020., pa se može vidjeti da smo čak za 4.461 člana manje bili, bili siromašni za 4.461 člana kad se govori o turističkoj djelatnosti, dovoljno govori o tome što je sve pandemija učinila upravo za turističku djelatnost. Pa evo malo vaš komentar [[Upadica: Vrijeme.]] za situaciju u Zadarskoj.
Odgovor.
Hvala lijepo poštovana kolegice, da pandemija je itekako utjecala na tu djelatnost najviše, jer to je najosjetljivija grana koja se pokazala da je i najviše patila. Međutim, ono što treba još reći da je Hrvatska gospodarska komora u tom periodu isto tako brzo reagirala i smanjivala, donosila odluke o smanjivanju i neplaćanju, mogućnost neplaćanja članarine Gospodarskoj komori, a isto tako su za neke poduzetnike davali mogućnost i odgodu od godinu i dvije godine ukoliko su imali poteškoća ili su bili u problemima. Prema tome, postojala je mogućnost na taj način pomoći gospodarstvu ali mislim da nije fokus bio samo na tome da se smanjuju članarine, nego da se i poboljša rad same Gospodarske komore.
Sljedeća replika, poštovana zastupnica Ankica Zmaić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovana kolegice Perić, vi ste se u vašoj raspravi osvrnuli i rekli da županijske komore imaju dugu tradiciju, a one su i poveznice sa jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave i normalno sa gospodarstvenicima i obrtnicima. Pa sigurno imate saznanja kako su zadovoljni i članovi županijske komore na području vaše Zadarske županije?
Odgovor.
Hvala lijepo. Članovi Gospodarske komore i poduzetnici u našoj županiji su izuzetno zadovoljni sa suradnjom. Ono što sigurno brine Županijsku komoru to je način funkcioniranja u buduće s obzirom na smanjenje prihoda koje će biti na nivou cijele Gospodarske komore, pa tako i županijske. A ono što mogu reći još da je upravo u ovom periodu kada se mi kao županija možemo pohvaliti sa 2019. i 2020. gdje je došlo do povećanja broja zaposlenih osoba unatoč tome što je bio problem i sa pandemijom i sa svim ostalim nedaćama koje su pratile gospodarstvo. Prema tome, mislim da je Komora u sinergiji sa poduzetnicima itekako dobro surađivala i na kraju krajeva davala prijedloge kako rješavati problem.
Hvala lijepa. Sada je na redu gospođa Majda Burić. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovana državna tajnice Mikuš-Žigman, poštovani gospodine Novak, poštovane kolegice i kolege. Dakle, danas govorimo o stoljetnoj samostalnoj stručno-poslovnoj organizaciji gospodarskih subjekata, dakle o Hrvatskoj gospodarskoj komori koju treba i dalje unaprjeđivati, a ne ju nikako rušiti koju u svakom slučaju valja naglasiti kao vrijednom i potrebnom institucijom koja je uvijek pratila i prati potrebe poduzetnika no koja svakako treba transformaciju i modernizaciju, koja je u stvari unatrag nekoliko godina i evidentna od racionalizacije i reorganizacije poslovanja do novih usluga prema potrebama gospodarstvenika. Komora je svakako ozbiljan partner gospodarstvenicima, a transformacija joj je potrebna već je u tijeku i ovim se zakonom u stvari taj proces samo nastavlja. Ovim zakonom kao što sam već i rekla ne ukida se obavezno članstvo, ne uvodi se dobrovoljno članstvo već mogućnost dobrovoljnog plaćanja članarine i to za prvu skupinu članova koju čini gotovo 97% svih članica Hrvatske gospodarske komore. Dakle, govorimo o otprilike 133 000 gospodarstvenika, mikro i malih poduzetnika koji su do sad imali obvezu plaćanja članarine u visini od 42 kune. To je jako bitno naglasiti, dakle govorimo o 42 kune mjesečno, odnosno govorimo o ekvivalentu cijeni na primjer jedne Lino lade od 75 deka ili dviju odnosno tri kava. Tko su članovi prve skupine oni koji imaju ukupnu imovinu do sedam i pol milijuna kuna, ukupne prihode do 15 milijuna kuna ili do 50% zaposlenih, a stupanjem na snagu ovoga zakona oni će kao što sam već rekla imati mogućnost biti oslobođeni plaćanja članarine, dakle članice prve skupine sami će odabrati prema vlastitim potrebama i prema vlastitom izboru žele li plaćati i dalje ili ne žele. Što se tiče članova druge i treće skupine oni ostaju obveznici plaćanja, međutim kad govorimo o plaćanju članarine ističem da je Komora uslijed pandemije i potresa već oslobodila svoje članice koje su pogođene tim posljedicama komorskoga doprinosa, a novo osnovani subjekti ne plaćaju članarinu u prvoj, a isto tako često i u drugoj godini poslovanja. Osim toga, osigurava im se i sva potrebna pomoć i podrška od pisanja poslovnoga plana, savjetovanja vezanih uz zakone koji se na njih odnose, pomoći vezane oko zahtjeva za financiranje itd. Što se tiče samoga proračuna HGK u ovogodišnjem financijskom planu predviđeno je 144 milijuna kuna. Udio planiranih rashoda za radnike je 32% za razliku od prijašnjih proračuna kada je to bilo znatno, znatno više, a smanjenje tog udjela je posljedica već spomenute transformacije i započetog procesa racionalizacije poslovanja. Jako je važno reći da je broj zaposlenih od 2014. pa do sada smanjen sa 670 na 370 zaposlenih, dakle za više od 40% a usluge su unatoč tome poboljšane i unaprijeđene i postavljene su u skladu sa potrebama. Primjerice naglasit ću posebno edukacije, tečajeve, predavanja, konferencije, seminare u organizaciji HGK, pa je broj edukacija u 2019. bio 504, a polazilo ih je skoro 21 000 ljudi. U 2020. godini bilo je tristotinjak edukacija koje je polazilo 15 500 ljudi, a u ovoj godini do 1.12., broj edukacija koje je HGK organizirala, bio je 370 i bilo je sveukupno 22 150 polaznika što smatram iznimno bitnim i korisnim. Što se tiče samih novih usluga, komora je posljednjih godina plasirala niz novih usluga za poduzetnika. Od izrade boniteta do personaliziranog pristupa poduzetnicima, do EU projekata, analize tržišta i posebice valja naglasiti platformu Digitalne komore, koja pruža novu dimenziju e-usluga. Njih je sveukupno osam, a posebno ću istaknuti upravo e-pokretanje posla kao jednu od elemenata iz Digitalne komore. Također, komora obavlja i brojne javne ovlasti, mislim da ih je 15 sveukupno, i…
Vrijeme, hvala. Svi mi kažu vrijeme, vrijeme, vrijeme, pa ste završili, hvala lijepa.
Dobro, nisam, al sad ću.
Gospodin Cappelli je sad, ima repliku.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice Burić…
On je vikao najviše.
pa, čitam ovo zadnje, kaže, kad su bili u Ukrajini naši gospodarstvenici, i citiram što je ukrajinska strana rekla – zahvaljujući strateškoj suradnji sa Hrvatskom gospodarskom komorom, ostvaruju se nove mogućnosti suradnje za gospodarstvenike. Cirka, bilo ih je oko 200 kad zbrojimo jednu i drugu stranu. Ali nešto drugo sam se htio, Vaše iskustvo i kroz vrijeme dok ste bili u Ministarstvu rada, i spomenuli ste edukacije. I znam iz tog turističkog djela, koliko god se uvijek govorilo za Turističku zajednicu, isto treba ju zatvorit, tamo su isto uhljebi i ne valjaju, pa sad smo vidli kad je ova teška situacija bila, kolko sustav turizma održao ipak na nogama cijelu tu, taj dolazak, veliki broj dolazaka turista. Isto tako, upravo, kako očuvati i ojačati kapacitete radne snage. Jedna od tema što se tiče edukacije i svega, pa molim komentar na to.
Hvala lijepa, izvolite.
Hvala Vam poštovani kolega Cappelli. Dakle, slažem se s Vama da su kadrovi iznimno bitni i da njima, da na njima valja kontinuirano raditi i to je ono što HGK svojim poslovanjem u stvari i pokazuje. I za članice koje su u obuhvatu HGK, dakle kao što sam već i rekla, u… Recimo ako pogledamo, ovu, 2020. godinu koja je bila vezano uz koronu i potrese, katastrofalna, dakle i u takvim uvjetima provedeno je tristotinjak edukacija i 15 500 ljudi je prisustvovalo tim seminarima, konferencijama i tako dalje. I smatram to iznimno bitnim i znam da će komora s time i dalje nastaviti, a što se tiče Ukrajinsko-hrvatskoga poslovnoga, foruma, mislim da ćemo se svi zaista složiti da je to strateški bitno za Republiku Hrvatsku i da je to nešto, na čemu treba čestitati i hrvatskoj Vladi i HGK i poduzetnicima.
Hvala. Hvala lijepa. Gospodin Pavić.
Hvala Vam lijepa. Poštovana zastupnice, poštovani potpredsjedniče Sabora. Pa evo, svi znamo akciju Kupujmo hrvatsko, koja je hvalevrijedna akcija upravo koja potiče građane da kupuju domaće i na pragu. Vi se zastupnice, dolazite iz Primorsko-goranske županije, iz Gorskog Kotara, kolko takve akcije znače, pogotovo našim malim proizvođačima koji ne mogu i ne znaju, i nemaju kanale plasmana svojih roba na veliko, europsko, svjetsko tržište. Kolko im znači da imaju partnera da mogu prodati na pragu, i kolko im znači da imaju partnera s kim mogu to raditi, takve aktivnosti, sajmove, da mogu plasirati svoje proizvode. Pa ako nam možete malo predočiti iz Gorskog Kotara i Primorsko-goranske županije Vaša iskustva po tom pitanju.
Hvala lijepa, odgovor.
Hvala Vam kolega Paviću. Dakle, hvale vrijedna akcija Kupujmo hrvatsko, koja traje, ako se ne varam, već dvadesetpetu godinu i koju valja posebno pohvaliti s obzirom na to da joj cilj u stvari osvješćivanje i potrošača i proizvođača, vezano uz važnost kupovine hrvatskih proizvoda. Na taj način čuvamo radna mjesta. Na taj način čuvamo gospodarstvo. U konačnici mirovine. I na taj način kad pogled, kad stavimo to na razinu jednog malo OPG-ovca, kao što Vi kažete s područja Gorskog Kotara ili Primorsko-goranske županije, dakle, taj isti poduzetnik ili OPG-ovac ima puno, puno bolju priliku plasirati svoj proizvod. Od škripavca, sa Begovog Razdolja, koje je najviše naseljeno mjesto u Republici Hrvatskoj, iz kojeg dolaze vrhunski proizvodi poput škripavca i tako dalje, i mislim da ima čak i Oznaku hrvatske kvalitete, odnosno Znaka HGK.
Hvala, hvala lijepa. Gospođa Puljak.
Poštovana kolegice, evo… Nikako mi nije evo, jasno, zašto je problem ukinuti obavezno članstvo u Gospodarskoj komori, ako smo evo, ako su članovi toliko zadovoljni tom komorom, oni će rado bit članovi pa neće možda problem bit ni plaćanje članarina, ali evo… Kako komentirate nalaze odnosno, analizu koja kaže da tri četvrtine članova komore nije zadovoljno uslugama koje im ta komora pruža? Dakle, prisilno su članovi jedne komore, prisilno zakonski dakle, moraju postati članovi. Do sada su evo i zakonski morali obavezno plaćati članarinu. Tri četvrtine ih nije zadovoljno uslugama, a imamo evo niz akcija, Kupujmo hrvatsko, ovo ono, i tako dalje. Po tome, ono, cvijeta cvijeće u naše preduzeće, međutim prema ovoj analizi tri četvrtine kaže nismo zadovoljni.
Hvala, odgovor.
Hvala Vam kolegice Puljak. Ja ću nastaviti dalje na standardnom hrvatskom jeziku pa ću Vam reći sljedeće. Dakle, predmet ovoga zakona nije uopće članstvo, već članarine. I te članarine odnosno i te članarine odnosno te 42 kune koje su mali članovi odnosno članice plaćali mjesečno sada više oni koji ne žele to neće morati činiti što ne znači da neće imati pravo na uslugu odnosno na ono što im od komore treba. Međutim to će kao i što kaže samo obrazloženje u zakonu platiti na način koji će biti propisan. Dakle, što se tiče samoga članstva ono uopće nije prijedlog ovoga Zakona, a što se tiče onih analiza koje ste spominjali to doduše ne znam ni koji je izvor, niti koji je reprezentativni uzorak, niti je li reprezentativan.
Hvala. Gospođa Orešković. Hvala.
Evo zastupnice Burić ja ću vam ponoviti pitanje na standardnom hrvatskom jeziku kada ste već bili toliko bahati u svom odgovoru na repliku Marijane Puljak. Dakle, ovaj Zakon propisuje još uvijek obavezno članstvo, pa vas ja pitam da protumačite kada ste već tako u zakon upućeni koja je intencija? Naime, ako je riječ o samostalnoj stručno-poslovnoj organizaciji onda bi logika stvari bila da oni koji obavljaju gospodarsku aktivnost samostalno mogu odlučiti žele li jednoj takvoj organizaciji pripadati ili ne, a ne da im to država nameće. Također ako je riječ o isključivo dobrovoljnom, a nije očito, udruživanju gospodarstvenika u nekakve strukture onda mi objasnite zašto država definira unutarnje ustrojstvo i teritorijalnu podijeljenost na županijske komore. Zašto se to uopće definira zakonom, a ne internim aktima samih gospodarstvenika? Također, zašto za osnivanje predstavništva u inozemstvu je nužna suglasnost Vlade?
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala vam poštovana gospođo Orešković. Dakle još jedanput ponavljam, predmet ovog Zakona uopće nije članstvo već članarine i to samo za one koji su članovi prve skupine. Dakle 97% članica odnosno poduzetnika više neće trebati ukoliko ne žele plaćati članarinu Hrvatskoj gospodarskoj komori. Što se tiče članstva koje ste toliko često spominjali dakle to članstvo ustvari garantira reprezentativnost. Garantira da imamo prave podatke, da imamo baze podataka, da Ministarstvo odnosno Komora, da Hrvatska gospodarska komora raspolaže točnim i vjerodostojnim podacima koji su svakako potrebni i smatram da obavezno članstvo ustvari garantira stvarnu reprezentativnost. A što se tiče članarina mislim da je tu sve rečeno. I još jedanput mislim da bih trebala spomenuti da pravo na neograničeno korištenje većine usluga će i dalje …
Hvala. Ne možemo [[Upadica Burić: Dobro.]] Gospođa Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice Burić u svojoj raspravi spomenuli ste utjecaj i rad djelatnika Hrvatske gospodarske komore kada se donose neki novi zakoni. Pa evo ja bih spomenula da samo u 2020. godini Odjel za turizam je radio i davao primjedbe na brojne zakonske prijedloge, pa su tako i usvojeni primjedbe i prijedlozi u Zakonu o pružanju usluga u turizmu, u Pravilniku o načinu korištenja vaučera za neizvršene ugovore o putovanju u paket aranžmanu, Pravilniku o visini načina plaćanja i raspodjeli turističke pristojbe za čarterska plovila itd. Isto tako ne manje važno održane su radionice za različite tvrtke kada su usvojeni neki novi pravilnici, zakoni, pa tako imamo održane radionice za čarter tvrtke kada je u pitanju Pravilnik o vođenju upisnika brodova najviše dopuštenoj starosti i tehničkim uvjetima za upis u upisnik brodova, zatim one koje se odnose na visinu naknade itd.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala vam kolegice Juričev Martinčev. Ja se slažem s vama da HGK-a iznimno puno radi, ima jako puno aktivnosti usmjerenih na članice odnosno na zainteresirane korisnike. Mislim da upravo sada slijede ili su možda prošli recimo arbitražni dani koji su iznimno, iznimno bitni za gospodarstvenike i gdje je jako bitno da taj cijeli proces ustvari brzo okončava i da u jednom stupnju se dobije pravomoćna presuda bez mogućnosti žalbe na istu. Tako da znam da Gospodarska komora kontinuirano provodi svakakve aktivnosti od ovih arbitražnih dana i promocije stalnog arbitražnog sudišta i njezine bitnosti i možda čak i presudnosti do svih ovih aktivnosti koje ste vi naveli u sektoru turizma.
Hvala. Gospođa Blažević.
Hvala lijepo. Ali evo poštovana kolegice moći ćete nastaviti jer upravo moja replika je išla u smjeru Arbitražnog suda. Osim ostalog vi ste govorili dakle o svim uslugama koje HGK-a pruža, dotaknuli ste se kratko i javnih ovlasti a to su akti koje Komora izdaje i u njihovom izvršavanju imaju status javne isprave. HGK-a i HUP su prije tjedan dana i potpisali dokument kojim su utvrdili posebne uzance o građenju što je isto tako važno jer postojeće uzance nisu mijenjane od 1977. godine i onda dolazimo i do arbitražnog sudovanja odnosno Stalno arbitražno sudište pri HGK-e ima dugačku tradiciju. Vi ste i rekli 1854. godine. I mislim da se slažemo kako je to arbitražno sudovanje pri HGK-a kao najstarije i najveće arbitražne institucije u Republici Hrvatskoj koja je ustvari u skladu sa Zakonom o arbitraži važno, pa sada evo možete nastaviti zbog čega sve.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala vam puno poštovana kolegice Blažević. Dakle, točno je da samo godinu dana od osnutka Hrvatske gospodarske komore ustvari krenulo u rad aktivnost Stalnog arbitražnog sudišta. Dakle od 1854. velika tradicija, veliko iskustvo u rješavanju što inozemnih, što procesa unutar Republike Hrvatske. Smatram ga iznimno bitnim zato što rasterećuje hrvatske sudove i zato što gospodarstvenicima u stvari daje mogućnost vrlo, vrlo brzo, brzog okončanja sporova jer je presuda pravomoćna i na nju nema mogućnosti žalbe i sve se događa u jednom stupnju. Osim toga zatvoreno je sve za javnost i sami arbitri odnosno arbitar pojedinac ili arbitražno vijeće svoje ovlaštenje za suđenje po pravima kojima stranke mogu [[Upadica: Hvala.]] slobodno raspolagati [[Upadica: Hvala lijepa.]] crpi iz suglasne volje stranaka u sporu.
I nemate više, nemate više replika, hvala. Sada je na redu gospodin Marko Pavić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče sabora, poštovana državna tajnice zadovoljstvo mi je da imamo ovo drugo čitanje Zakona o HGK i upravo ono što vidimo što je da je ovaj zakon stvarna reforma. A ono što vidimo isto na koji način oporba djeluje na sve ovo da ide u demontažu institucija. Sad je HGK slijedeća je Obrtnička komora, turističke zajednice i sve, a ovdje se radi o demontaži 140 godina tradicije. Da ta tradicija itekako koristi vidjeli smo i pri zadnjem, nedavnom prije nekoliko dana organiziranom posjetu Ukrajini kada je 100 gospodarstvenika išlo tamo, kada su dogovorene investicije i još davno sam prije rekao plakat ćete kada uništite ovakve institucije, a jer će nam prvi veći problem biti nedostatak radne snage i vidimo da je to već i ove sezone bio jedan od ključnih problema. Surađivao sam s gospodarskom komorom u jako puno prilika i bilo mi je uvijek zadovoljstvo povezivati HGK sa Austrijskom gospodarskom komorom s njihovim WIFI institutom i upravo se na njih ugledati u transformaciji i reformi. I vjerujem da i ovaj zakon i sve što radi komora ide u tom smjeru i gdje tradiciju baštinjenja tog austrijskog modela, a imaju ga i Francuska i Italija baštinimo i u ovom zakonu. Druga stvar koju bih htio reći da je HGK neovisna institucija gospodarstvenika. Ja znam da bi kolege iz oporbe, žao mi je da nema kolegice Ahmetović htjele gospodariti ovom institucijom, ali oni su neovisna institucija, sami biraju čelnike, ako je tako grozno gospođo Puljak šta su onda ponovno izabrali gospodina Burilovića i vodstvo ako su tako nezadovoljni, ali ne bira ih ni sabor, ni vlada, ni mi, biraju ih sami među sobom. Druga stvar koju bih htio reći da ovim zakonskim rješenjem 96% članova neće plaćati odnosno biti će oslobođeno plaćanja članarine. Dalje je na HGK da sami vide koju će transformaciju, a već su oni to sami krenuli raditi 670 zaposlenih su nekada imali, gospodin Burilović isto tako ostali su došli sada do 370, a plan je doći do 250. Prema tome, gotovo za 60% smanjenje zaposlenih. Žao mi je da, još jedanput da nema kolegice Ahmetović koja iznosi netočne i neistinite podatke. Dakle, ukupni doprinos proračuna je zanemariv u HGK. Gospođa Ahmetović je citirala, umjesto da pohvali komoru ona je citirala koliko oni imaju EU projekata. Dakle, u 2018. do 206 miliona prihoda bilo je preko 222 miliona tu piše prihoda od donacija ali od toga 21 milijun je bio europski projekti. I umjesto da se čestita komori da su do sada imali 120 milijuna projekata, ona iznosi neistine da o našim novcima u proračunu ovise. Apsolutno netočno. Što komora čini za članove? Pa već je spomenuto stalno arbitražno sudište, sajmovi, preko 1271 hrvatska tvrtka bila je sudionik poslovnih delegacija u inozemstvu u ovoj korona godini. Isto tako broj edukacija 22.149 polaznika edukacija u ovoj kriznoj korona godini što je više za 1.000 u odnosu na predkriznu 2019. godinu. Digitalizacija, digitalna komora 55.000 članova. A uredi izvan RH poput onog u Shanghaiu su doveli do toga da od otvaranja tog ureda 75% razmjene sa Kinom je došlo nakon otvaranja tog ureda. Dakle od 113,6 miliona kuna, EUR-a investicija iz Kine od '93. do danas 75%. Prema tome, zaključno komora je potrebna, treba joj dati vjetar u leđa. Ovim zakonom 96% članova neće plaćati članarinu, ona je neovisna institucija bira svoje članstvo i na koristi naših gospodarstvenika i treba je očuvati i treba joj dati vjetra u leđa da poput ovih posjeta Ukrajini jednako tako [[Upadica: Hvala.]] nastavi raditi. Hvala.
Gospođa Orešković, prva replika.
Zastupniče Pavić, jedno pojašnjenje dakle ovu stoljetnu tradiciju gospodarske komore ne uništavaju i ne urušavaju oni oporbeni zastupnici koji se zalažu za to da ne samo članarina nego i članstvo u komori bude dobrovoljno već tu instituciju ima tome već neko vrijeme, nekim možda 7 ili više godina uništavaju korupcijske afere počevši od afere Nadana Vidoševića koji još uvijek nije ni blizu epiloga pred pravosudnim tijelima, a također i okolnosti vezane za trenutno vodstvo odnosno za samog Luku Barilovića. Vi kažete kako to da su ga ponovno izabrali kao da se doista radi o pukoj volji gospodarstvenika. Formalno pravno to možda jest tako, ali ne i u stvarnosti dakle i unutar sustava Gospodarske komore HDZ ima svoje koruptivne pipke, a isto tako taj isti Luka Burilović ne bi mogao sjediti tamo gdje sve sjedi od Nadzornog odbora INA-e, Podravke, Fonda za zaštitu okoliša. Dakle, sve su to sinekure koje mu je omogućila HDZ-ova koruptivna struktura. Hvala.
Hvala. Izvolite odgovoriti.
Hvala lijepa kolegice Orešković. Pa mislim da je transformacija apsolutno krenula. Pravosudne institucije će što se tiče gospodina Vidoševića djelovati. Išlo se u realizaciju još jedanput sa preko 670 na 370 zaposlenih, a 250 je cilj. A kako se dobro sjećam iz afere JANAF vama je isto tako bilo isplaćivano, vi ste bili neki poduzetnik. Pa aktivirajte se u poduzetničkim udruženjima. Ja sam siguran da će se svi gospodarstvenici, poduzetnici vašu borbu prepoznati i da ćete vi vrlo brzo isplivati na sve visoke funkcije stručnih organizacija koje će vas drage volje poduprijeti da upravo vi vodite stručne udruge gospodarstvenika.
Gospođa Marijana Puljak.
Poštovani gospodine Pavić, dajte mi samo pojasnite, neću sad ulaziti u neke rasprave sa vama ali članak 4. stavak 1. vama i kolegici vašoj ranije članstvo u Komori je obvezno za sve pravne osobe koje obavljaju gospodarsku djelatnost sa sjedištem u Republici Hrvatskoj. Toliko o tome da ovaj zakon ne govori ništa o obaveznom članstvu u Gospodarskoj komori kako ne govori članak 4. stavak 1. Dakle, zašto se bojite ukidanja obaveznog članstva kad je ta Komora tako jedno dobro društvo, jedna dobra organizacija. Evo kažite, budite dobrovoljno članovi kad je to sve tako dobro, šire se prijateljstvo sa Ukrajinom, sa svim drugim zemljama, širi se kupujmo hrvatsko itd. Dakle, izvanredne akcije koje apsolutno podržavamo. Dakle, još jedanput nismo za ukidanje institucije, ali jesmo za dobrovoljno članstvo.
Hvala. Vrijeme. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Pa poštovana kolegice Puljak na njima je da to odrade, dakle oni su neovisno udruženje gospodarstvenika. Da li može bolje, ja kao ovako izvana uvijek može bolje. Mislim da mogu biti i bolji i još proaktivniji posebice po pitanju i vanjske gospodarske politike i strukovnog obrazovanja, … [[Govornik se ne razumije.]] a vjerujem da se tu može još jako puno. Ali to da oporba ide u demontažu institucija to je istina samo nema ovdje ovog glavnog motora, skuplja negdje anti vakserski promiču druge vrijednosti, ali oni su zarolali to u ovom smjeru. Sad ih uopće nema danas kada raspravljamo, a upravo to idemo. Ako je bio problem da članarina, a to je bio problem, sada se 96% članova neće plaćati članarinu a model koji imamo je austrijski model, francuski, talijanski.
Hvala. Gospođa Burić.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Dakle, poštovani kolega Paviću čuli smo danas opet dosta kuknjave oporbe oko svega onoga što nije predmet ovoga zakona i to nekakva neutemeljena kuknjava oko članstva i oko financiranja pa bih se posebno toga dotaknula. Smatram da biste trebali ponoviti vezano uz financiranje Gospodarske komore u stvari kakva je struktura, jer koliko ja znam sredstva iz državnoga proračuna RH koja su usmjerena prema HGK-u su vrlo, vrlo mala odnosno ono što u strukturi postoji jesu milijuni vezani uz to koliko je Komora potegla europskih projekata, 21 milijun u ovoj godini, 120 milijuna sveukupno i mislim da im na tome treba čestitati. Osim toga financiranje komore nije samo iz članarina već i iz ostalih usluga i proizvoda koje oni nude. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Pa evo nakon izlaganja kolegice Ahmetović ja sam isprintao upravo njihov izvještaj o prihodima i rashodima bilancu za 2018. godinu. Prihodi su tada bili 208 milijuna kuna, 11% je prihoda od donacija, to je ono što je kolegica Ahmetović rekla ali skoro sve od toga, od tih 22 milijuna kuna 21,1 milijun su europski fondovi. I umjesto da se pohvali Komora da rade europske fondove, da recimo na strukovnom obrazovanju to radi tu se lažno iznosi da njima 11% dolazi iz proračuna. Ne, njima 10 i pol posto dolazi iz EU fondova, a pola postotnog poena, dakle 496 tisuća kuna iz državnog proračuna i 411 000 iz proračuna JLRS. Dakle, manje od pola postotnog poena je bilo javnog novca.
Vrijeme. Gospođa Maksimčuk.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi kolega. Konačnim prijedlogom zakona Hrvatska gospodarska komora će se transformirati i biti još efikasniji servis gospodarstvenicima za što se zasigurno svi zalažemo. Svakako da svi mi pozdravljamo svako rasterećenje naših poduzetnika i gospodarstvenika, ali to je ova Vlada činila i kroz nekoliko krugova porezne reforme koje je provela. No ono čega bih se ja dotaknula je još jedna vrlo bitna, gotovo najznačajnija aktivnost komore a koja se obavlja s jedne strane putem Gospodarskog vijeća gdje najkompetentniji gospodarstvenici raspravljaju o pojedinim problemima u gospodarstvu, a gdje se nadalje preko strukovnih skupina raspravlja o problemima određene skupine djelatnosti. Naravno da se traže prijedlozi, da se slušaju svi prijedlozi, da se traže rješenja kroz iste a i svi smo mi zasigurno da trebamo ojačati Komoru, čuvati ali naravno i racionalizirati.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Pa ako je neka Vlada pokazala da daje ruku poduzetnicima to je ova, 12 i pol milijardi kuna za spas 700 tisuća radnih mjesta. Isto tako poreznim reformama rasterećenje građana, ali isto tako i ogromno rasterećenje poduzetnicima. Naravno da želimo uključivanje i HGK-a, HUP-a i sindikata u sve procese donošenja sektorskih odluka za pojedina zanimanja, za pojedine vještine. To nam je ključno za buduće tržište rada, a ključno unutar svega toga je strukovno obrazovanje i tu je napravljen veliki iskorak, 80 milijuna eura europskih fondova je osigurano za reformu strukovnog obrazovanja gdje veliku ulogu igra upravo i HGK jer ono što će nam u budućnosti trebati, upravo tih stručnih zanimanja nam već sada jako fali, uvozimo godišnje preko 100 tisuća radnika.
Hvala lijepa. Na video vezi, gđa. Marina Opačak Bilić. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa kolega Paviću, evo, voljela bih čuti vaše mišljenje o tome da se izdavanje uredne porezne potvrde uvjetuje podmirenjem članstva u HGK-u, što ga direktno svrstava u parafiskalni namet. S obzirom da je potvrda Porezne uprave ili tzv. potvrda o dobrom ugledu nužna pri dokumentaciji za sudjelovanje na javnim natječajima, velik broj poduzetnika se susreo s problemom neizdavanja te uredne potvrde zbog jednog dana kašnjenja pri plaćanju, što im je zasigurno otežalo poslovanje. Pa evo, pitam vas, držite li to korektnim odnosom, osobito jer znamo da je tri četvrtine članstva nezadovoljno radom Komore i odnosom Komore prema njima? Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Pa to upravo ovim Prijedlogom zakona se rješava gdje 97% članova neće plaćati članarinu, prema tome, ako neće plaćati članarinu, nema ni bilo kakvog dugovanja. Prema tome, apsolutno ova reforma koju Ministarstvo predlaže ide u tom smjeru, ide na korist našim poduzetnicima, uz ono što smo ostvarili dotacijama Covid potpora, uz 300 milijuna kuna koji će ići za vaučere za Reskilling, Upskilling odnosno obrazovanje zaposlenih, kako bi podigli konkurentnost, uz svo djelovanje koje HGK, evo, spomenuo sam Ukrajinu, vjerujem da ima i apsolutno sličnih tržišta. Otvarat ćemo, jutros mi je i ravnatelj Zavoda za zapošljavanje rekao da iz Ukrajine 2500 radnika prošle sezone bilo, nadamo se da će ih biti na raspolaganju onoliko koliko će trebati gospodarstvu, a da ne ugrozi naravno, radna mjesta u RH.
Hvala lijepa. Nemate više replika [[Upadica: Hvala.]] Puno vam hvala. I sada dolazi, sad je na redu g. Domagoj Hajduković. Pogledajte da za, mikrofon. Izvolite.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege, samo nekoliko još opservacija na ovaj Zakon, općenito komorski sustav možda nekoliko stvari za razmišljanje i našim kolegama iz ministarstva. Dakle, prije svega volio bih demistificirati ta čudesna tržišta na kojoj HGK tako uspješno probija hrvatske poduzetnike. Vratit ću vas, vratit ću se zajedno s vama jedno desetak godina unazad kada sam razgovara sa, nakon što sam razgovarao sa nekim ruskim diplomatima, njihovim predstavnicima u Hrvatskoj, i tada imao priliku razgovarati i sa članovima uprave Podravke tadašnjim i zaneseno im govorio o velikom ruskom tržištu, kako tu Podravka mora izdominirati, kako mi imamo i neku reputaciju tu, dakle postoji neko sjećanje kako smo i prije izvozili na to tržište, da je to jako zahvalno tržište, itd., itd., na što su me ti ljudi samo sa smiješkom saslušali i tada rekli, Domagoj, mi ne možemo pretendirati niti biti ozbiljni igrač, zapravo možemo biti ozbiljni igrač na tržištu Moskve. Dalje možemo zaboraviti jer Rusija je toliko velika, a mi smo toliko mali. Kolegice i kolege, evo, poučen tim iskustvom, a onda i kasnije koja su uslijedila, ja ću vas samo retorički pitati, a što ćemo mi to slavodobitno izvoziti u Kinu, u Rusiju, u Indoneziju, u Maleziju, u Australiju, u SAD, itd.? Hoćemo izvoditi vino koje ne proizvodimo dovoljno za vlastite potrebe? Ili maslinovo ulje koje ne proizvodimo dovoljno za vlastite potrebe? Ili med koji ne proizvodimo dovoljno za vlastite potrebe nego ga izvozimo kao sirovinu? Ili drvo koje nismo u stanju ni preraditi nego izvozimo kao trupce? Dakle, nemojte, molim vas, nemojte me nasmijavati sa ovakvim bajkama jer ovo su stvarno bajke. To je jedna stvar. Druga stvar, Ukrajinu još mogu shvatiti kao neko logično tržište koje je blizu, koje nije toliko veliko i koje vapi za nekim proizvodima koje mi nudimo. Ostalo, ako govorimo o Kini ili tako nekim ogromnim tržištima, to možemo nažalost barem sa ovakvom proizvodnjom odmah zaboraviti jer mi nemamo dovoljnih količina, a da bi bili negdje ozbiljan igrač, morate imati količine. Neće vas uzeti jedan trgovac i onda imati 2 mjeseca na policama vaše proizvode i onda 6 mjeseci ne. To se neće desiti. A mi sa našim količinama s obzirom na tržište o kojem govorimo, jednostavno količina nema. Prema tome, s te strane, aktivnosti Gospodarske komore su potpuno promašene. Ono što je dobro i tu mogu reći, iz vlastitog iskustva opet su domaći sajmovi i ciljani sajmovi u Europi, dakle možemo govoriti u bližem ili srednje dalekom susjedstvu, dakle govorimo prije svega o gospodarskim aktivnostima. Mnogi mali gospodarski subjekti si ne mogu priuštiti ili teško mogu priuštiti uz ostale troškove nastupe na sajmovima jer sajmovanje, fizičko sajmovanje je za neke poslove još uvijek bitno i tu Komora zaista odradi svoj dio. No, moram vam skrenuti pažnju da tu, recimo, puno veći obol ovome konkretno daje HOK koja je puno manja, drugačije je koncipirana, za početak, puno više je suživljena sa svojim članstvom nego HGK i ciljano može organizirati nastupe. Dakle s te strane, HGK zaista radi dobar posao, tu ne mogu reći i tu nekim subjektima pomaže. Ono što je promašeno je kad pomaže velikim subjektima koji bi si taj nastup i ovako i onako mogle platiti i snositi troškove, to naravno odlazi onda nauštrb onih manjih. Ali evo, samo u perspektivi sajmovanja, vidimo koliko tu ima nepromišljenih poteza, odnosno sajmovanja, nastupa, predstavljanja, kako god hoćete, u inozemstvu. Koliko smo razbacani, nefokusirano, koliko novca i energije potrošimo za vrlo upitne do nikakve rezultate i koliko bi se puno više trebali okrenuti nekim drugim djelatnostima. Iako, ne mislim da je ovo dobar prijedlog zakona, jer neće u načelu unaprijediti rad komore, barem ne onako kako bi htjeli. Možda je ovo prilika da prisilimo komoru jednostavno, da se drugačije organizira, znači po samoj inerciji, da počne drugačije i strateškije razmišljati i da se fokusira na ono što je dostižno i realno. A ne nerealno i ne, nedostižno. Dakle, s te strane možda je ovo dobra prilika za otvoriti ta pitanja, no i dalje ostaje čitav niz drugih pitanja, jer kako sam rekao, ako članarinu preusmjerimo iz proračuna, tada nismo postigli ništa.
Hvala. Gospođa Orešković.
Hvala predlagat, predsjedavatelju. Dakle uvaženi kolega Hajduković. Ta teško je uopće razmišljati o restrukturiranju komore, sve dok ju vode isti ljudi već čitav niz godina i to isti oni ljudi koji su povezani sa nekakvim stranačkim strukturama. A što se tiče aktivnosti Gospodarske komore, pa suludo je i o tome raspravljati sve dok te aktivnosti definira država svojim zakonom, a ne sami članovi. S druge strane, mi ovim zakonom namećemo obavezno članstvo, kažemo s čime će se Gospodarska komora baviti, a ne uvodimo ništa kao kontrolni mehanizam države u odnosu na vodstvo i na čelne ljude unutar te same komore. Drugim riječima, ovdje je država pobrkala lončiće između onoga što bi trebala raditi državna institucionalna kontrolna i regulatorna tijela, i onoga što bi trebala biti dovoljna, dobrovoljna volja samih članova, u ovom slučaju gospodarstvenika.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa, pa gledajte kolegice… Tu bi se o sukobu interesa vjerovatno moglo štošta, ali čim smo ovoga, ispustili neke, neke definicije, recimo povezanosti sukladno OECD-a… Tko zna što može ispasti. Vjerojatno će ispasti da se ti iz Gospodarske komore nikada nisu vidjeli sa našim kolegicama i kolegama sa desne strane niti znaju tko su oni nit su ikad bili u prostorijama HDZ-a. A svi znamo da je situacija potpuno drugačija. No, što se tiče, aktivnosti komore, ja sam već govorio u svom nastupu u ime Kluba, da mislim da je suludo prepustiti diplomatsku, pardon, gospodarsku diplomaciju, Hrvatskoj gospodarskoj komori. Dakle to je jednostavno nešto što ozbiljne države ne rade, barem po mom. Dakle to je nešto što je propisala država, a tko to financira? Na kraju poduzetnici. Isto tako, članovi bi trebali odlučivati što im treba, koje edukacije, koji sajmovi, kako, međutim, HGK je dosta rigidan sustav koji to često ne dopušta.
Hvala, gospođa Perić.
Hvala gospodine potpredsjedniče, kolega Hajduković. Vi ne da ste omalovažili hrvatske gospodarstvenike, nego i ulagatelje, na primjer iz Kine. Očito Vam nije poznato koliko gospodarstvenika ima koji rade u Kini, koji tamo proizvode iz nekih tehnoloških razloga i uvoze proizvode u Hrvatsku, a isto tako, koliko ima ulagatelja Kineza u hrvatsko gospodarstvo i koji su u ovoj pandemiji isto tako, zahvaljujući tim vezama, napravili jako puno za Hrvatsku kada su omogućili dobavu medicinske opreme i potrepština u pandemiji. Prema tome, očito da ne poznajete koliko je malo gospodarstvo, hrvatsko gospodarstvo, žilavo i jako.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Pa znam koliko je žilavo i jako jer odavna ne bi bilo ovdje da nije tako. Međutim postoji razlika između hrvatskih gospodarstvenika i između ulagača. Ulagači nisu hrvatski gospodarski subjekti, barem do onog trena dok ne počnu proizvoditi ili raditi ovdje na području Republike Hrvatske. Da, ja bih volio znati koja je to i koliko to hrvatskih tvrtki proizvodi u Kinu pa onda uvozi u Hrvatsku opet, zaista bih. Tim više što Kina nije u EU pa dok to uvezete nije baš mačji kašalj. I na kraju, medicinska oprema je, kolko se ja sjećam bio dar Vlade NR Kine Republici Hrvatskoj, a ne poduzetnika ili ulagača. Barem je tako, su prenijeli mediji, tako se i hvalila Vlada sa velikim prijateljstvom sa Vladom Kine, tako da ne vidim gdje su tu ulagači ili poduzetnici kineski.
Gospođo Opačak Bilić. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Hajduković. Pa evo Vi ste spomenuli kvalitetu usluge Gospodarske komore. I evo sad imamo priliku raspravljat o tome i slušamo već pola dana s ove jedne strane da se radi o jednoj velikoj reformi. No ipak ovim izmjena ne dodjeljuje se obveza komori za povećanjem efikasnosti njenog djelovanja. Što bi bila zapravo reforma. Dakle to bi bila prava reforma. I evo ne vidimo što će izmjena zakona dobrog donijeti gospodarstvenicima. Pa ja Vas pitam, vidite li Vi ovdje reformu ili vidite da te tek razgovaramo o ovome, radi, ajmo reć percepcije javnosti da se uloga komore poboljšava i da se ovim izmjenama nešto mijenja?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo, kolegice. Ako me pitate što je moje mišljenje, ja bih rekao da ovdje raspravljamo prije svega zbog, neću reći možda ucjene, ali uvjeta jednog koalicijskog partnera, i to manjeg, u Vladi HDZ-a, jer sad je to netko možda javno zaletio pa je pričao i više nego što je trebao. Evo to je moje mišljenje. Što se tiče same reforme komore, rekao sam, svako ukidanje, bilo kakvog nameta, u ovom slučaju to je obavezan komorski doprinos malim gospodarskim subjektima, je pohvalno. Ali. Ako ćemo komori nametati obaveze, a uskraćivati prihod, i ako ćemo razliku nadomirivati, dakle ovo, ovaj prihod što će izgubiti, još nemamo jasnu ni projekciju koliko, ali ako ćemo to nadomirivati iz proračuna, onda opet nismo napravili ništa. Jer ne plaćaju hrvatski poduzetnici, plaćaju hrvatski porezni obveznici, a i hrvatski poduzetnici su hrvatski porezni obveznici. Znači, zapravo smo samo presipali iz šupljeg u prazno.
Nemate više replika. Sada je na redu gospođa Branka Juričev Martinčev. Hvala, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnice sa suradnikom, kolegice i kolege, pa ovaj Konačni prijedlog Zakona o HGK najviše će se odnositi i najviše će donijeti promjena ovim našim gospodarstvenicima iz tzv. prve skupine, članovima komore koji imaju ukupnu aktivu manju od 7 i po milijuna, ukupni prihod manji od 15 milijuna kuna i manje od 50 zaposlenih ili bar 2 od ta 3 kriterija. Takvih je u komori čak 96,7% i njihova članarina je 92 kune mjesečno. Ovih srednjih koji plaćaju nešto više od 1.000 kuna članarine je oko 3.700 dok je onih tzv. velikih iz treće kategorije koji plaćaju članarinu nešto manje od 4.000 kuna 1.609. Ono o čemu bi ja željela nešto više reći to je turizam. Udio turizma znamo sa povezanim djelatnostima, a to su trgovina, promet, poljoprivreda, prehrambena industrija, građevinarstvo i slično doseže i 24% BDP-a. Turizam čini veliki promidžbu hrvatskih proizvoda i pametnim ulaganjem u turizam ulažemo u cijelo gospodarstvo i omogućujemo hrvatskim građanima kvalitetniji život. Dobri rezultati vidimo i turističke sezone povećavaju kupovnu moć naših građana i potiču potrošnju. Kad pogledamo malo brojke odjel za turizam je imao brigu ja bi rekla o članovima svog udruženja, svojih udruženja u 2020. godini bilo ih je 16.481 i gotovo 99% odnosilo se upravo na ove male koji su imali članarinu od 42 kune mjesečno, a samo njih 192 u drugoj ili trećoj kategoriji. Kad pogledamo tko su ti i kojom se točno djelatnošću unutar turizma bave odnosno kojem udruženju pripadaju možemo vidjeti da je najveći broj tih srednjih i velikih u udruzi hotelijera, njih je 166 dok je malih hotelijera 3.315. Udruženje ugostiteljske djelatnosti ono broji naravno najveći broj u ovoj maloj, u ovoj prvoj skupini njih je preko 5.000 dok je svega u drugoj i trećoj 61. Međutim, udruženje turističkih brodara ono uopće nema ni jednog brodara nema i gospodarstvenika u drugoj i trećoj kategoriji svi pripadaju ovoj najnižoj. Uz ove navedene udruženja imamo još i udruženje marina, udruženje pružatelja usluge smještaju na plovilima charter, udruženje putničkih agencija i udruženje hostelijera. Tako možemo vidjeti da u odjelu za turizam oni se bave sa 7 udruženja i u 2019. imali su brigu od 5 zajednica, a u 2020. imaju 2 nove zajednice, zajednicu poslovnog turizma i zajednicu riječnog turizma. Moram naglasiti da to sve zajedno rade 6 djelatnika jer velika je povika koliko ima ljudi tamo zaposlenih, jako ružno se nazivaju uhljebi i slično. Oni su kao što sam i u replici već rekla dali velik značaj prilikom donošenja i usvajanja određenih zakona i pravilnika. Zahvaljujući njima i njihovom radu i naravno članstvu u različitim europskim udruženjima i naši i naši gospodarstvenici su mogli biti dio tih i velikih udruženja kao što je udruženje putničkih agencija i turoperatora EU, zatim udruženja Europskog udruženja toplica, Europskog udruženja obiteljskog turizma, Međunarodno vijeće maritimne i nautičke industrije i tako redom. Kad se odlazi na sajmove sigurno da tim malima jako puno znači što upravo HGK sufinancira izložbeni prostor pa tako je u 2020., a znamo kakva je to godina bila sufinancirali su odlazak na sajam u Dusseldorf koji je bio u siječnju 2020., zatim sajam Alpe Adria u Ljubljani također u siječnju prošle godine, imali smo različite projekte HGK ili nje s partnerima kao što su Dani nautike u Biogradu. Velik značaj je sigurno za male naše gospodarstvenike onaj dio koji se odnosi na poslovno obrazovanje i edukaciju. Pa npr. samo za ciklus edukacije za nositelje i organizatore [[Upadica: Hvala.]] turističkih sadržaja bilo ih je 204.
Gospođa Sandra Benčić prva replika.
Zahvaljujem se. Evo kolegice ja bih vas pitala s obzirom da ipak dolazite iz stranke koje de facto predlaže ovaj zakon, da li ste na tragu onoga što smo imali već prije u raspravi napravili ili pokrenuli evaluaciju utjecaja HGK na općenito poslovnu zajednicu u Hrvatskoj, a posebno na potencijale za izvoz i izvoz naših tvrtki. Da li je napravljena bilo kakva evaluacija na temelju koje bi išli u rekonstrukciju HGK ili to radimo onako kako mislimo da bi otprilike trebalo jer mi nemamo nikakve zapravo ovdje dokaze šta je funkcioniralo, šta nije funkcioniralo i kako ćemo to unaprijediti jer evaluacije nemamo, nismo ju dobili na stol jel. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo, pa kolegice Benčić evo kao što sam vam rekla ja sam akcent stavila u svojoj raspravi na odjel za turizam. I tražila sam od njih izvješće, dobila sam izvješće i sad kad sam vidjela da sve ovo radi brigu o preko 16.000 odnosno u 2019. je bilo čak 20.617 članova o kojim je brinuo odjel za turizam a ima svega 6 djelatnika ja onda ne bi govorila o njihovom neradu, neučinkovitosti, prevelikom broju zaposlenih i slično. Možda je samo trebalo tražiti izvješće koje bite naravno dobili da vidite kompletno uvid u svaki od segmenata i odjela HGK.
Gospođa Ljubica Maksimčuk.
Hvala lijepo. Uvažena kolegice svi težimo da se ovim Zakonom poboljša djelovanje Komore. To je institucija sa dugogodišnjom tradicijom i naravno da ju trebamo ojačati. Vi ste se u vašoj raspravi spomenuli, ali i ja ću navest ću primjer iz moje županije da se i do sada radilo u županijskim komora, pa ću navesti primjer Brodsko-posavske županije gdje je 5 zaposlenika Županijske komore s prosječnom plaćom stručnog suradnika od 6 i pol tisuće kuna obavljalo sljedeće: znači usklađivali vozne redove na županijskim linijama prije uvođenja javne usluge cca oko tisuću voznih redova, 2 i pol tisuće obavezno je bilo prigovora, prije ulaska u Europsku uniju izdavali smo preko 6 tisuća dozvola na županijskoj razini komore. Sada je to negdje oko 2 tisuće i preko 100 … [[ne razumije se]] Potvrde o porijeklu robe, unos ovrha u očevidnike nekretnina, pokretnina, obrada statističkih podataka, gospodarskih kretanja prema djelatnosti, prema broju. Nadalje, organizirali su se razne promocije.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Pa kolegice Maksimčuk evo ja sam isto govorila o tome da svega 6 ljudi je zaposleno i vodi odjel za turizam, a kolika je briga koliko članova i koliko je aktivnosti. Kada se govori o brojkama isto vrijeme mi je isteklo pa nisam mogla dovršiti, samo za poslovne edukacije na par seminara ne znam samo jedna konferencija je imala čak 450 sudionika govori o interesu i kvaliteti konferencije putničke agencije i koronavirus jučer, danas i sutra gdje se govorilo o mjerama za likvidnost putničke agencije, mjerama za očuvanje radnih mjesta, vaučerima za paket aranžmane i za pojedinačne usluge, cro-karticama itd. Mislim da unatoč tome što sada imaju mali slobodu da mogu ali ne moraju plaćati članarinu da će puno njih se ipak odlučiti plaćati članarinu a naravno da će to morati malo još više pokrenuti neke aktivnosti u Hrvatskoj gospodarskoj komori.
Hvala lijepa. Nadam se da je bila video konferencija ako ih je bilo 450 nadajmo se. Dobro. Gospođa Nadica Dreven Budinski. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, državna tajnice, kolegice i kolege saborski zastupnici. Evo ga, čuli smo danas vrlo kvalitetnu raspravu i za i protiv. Ja bih se samo referirala na to da ovim Zakonom i podržavam taj Zakon je jako dobro, ako ništa drugo da se ukine članarina ovim malim poduzetnicima koji se mogu opredijeliti da li će plaćati članarinu ili ne. I dobro je to što nakon 30 godina se nešto mijenja u Hrvatskoj gospodarskoj komori. Znači to je ono što Komora se mora prilagoditi, Komora mora pratiti trendove pogotovo kada smo ušli u Europsku uniju, pogotovo kada se i sada ovaj digitalni dio se mora posložiti u Gospodarskoj komori. A mogu reći da ti mali poduzetnici nije bila upitna ta 42 kune nikakva velika članarina, nego jednostavno su se oni osjećali da su bili zanemarivi i da nisu mogli doprijeti do Komore. Zato bi se ja sada osvrnula, imamo mi i županijskih komora. S obzirom da ja dolazim sa sjevera Hrvatske znači Varaždinske županije koja mogu reći što se tiče gospodarstva je dosta dobro plasirana, ima visoki izvoz, dosta dobro zaposlenost i naravno da je tu mogu reći i dosta uključena i Županijska gospodarska komora koja je stvarno mogu reći servis i jedinicama lokalne samouprave koje su jednim dijelom i najveći nositelji ovih poduzetničkih i poslovnih zona i naravno gospodarstvenicima koji žele uložiti i doći u Varaždinsku županiju. Pa bih se samo evo osvrnula kada idete, ja npr. kao poduzetnik kada bih htjela doći u jednu županiju sigurno bi me interesirale nekakve reference o toj županiji što se tiče gospodarskog ulaganja. Pa kada ukliknete varaždinska Županijska gospodarska komora Varaždinske županije onda vidite kako je tu sve lijepo prikazano gdje su sve poslovne zone, kolika je gustoća naseljenosti, ukupni prihodi županije, vanjsko-trgovinska razmjena. Pa kada vidite da je vanjsko-trgovinska razmjena sa 123 zemlje, pa da je pobrojano sve znači koji su gospodarski pokazatelji, struktura ukupnog prihoda gospodarstva, najznačajnije industrijske grane u robnoj razmjeni, težište gospodarstva Varaždinske županije na proizvođačkoj industriji te daljnji razvoj industrije temelji se na svim onim aktivnostima koje je procijenila Komora Varaždinske županije da je bitno i 8 dobrih razloga zašto bi bio u Varaždinskoj županiji. Znači jedan dio svega toga kada vi proučite vam je i nekakav pokazatelj da li ćete vi u tu županiju doći, da li ćete vi tamo uložiti i da li će ovo. E sada da mi znamo da s ovim Hrvatska gospodarska komora gubi 60 milijuna je negdje cca koliko ovih 96% malih poduzetnika koji neki se možda budu opredijelili da će plaćati, ali računamo da je tih 96% da neće plaćati. Ali mi imamo i velike i srednje. Znači imamo 3 tisuće 707 srednjih i tisuću 609 velikih poduzetnika koji su stvarno oni koji su jedan od većih doprinosa nekakvog doprinosa i prinosa Hrvatske gospodarske komore. Evo ga ja bih sada toliko. Mislim da zakon je dobar, zakon je tu bar se nešto pokreće što se tiče Hrvatske gospodarske komore i da se bude on vjerojatno još morao dorađivati, da će on vjerojatno još se morati prilagođavati i tržištu i trendovima to je sigurno. Evo hvala lijepo.
Hvala i vama. Prva replika gospođa Zmajić.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice Dreven Budinski, činjenica da je Hrvatska gospodarska komora neophodna za hrvatsko gospodarstvo. Vi ste se bavili gospodarskom djelatnošću duže nego što se primjenjuje ovaj važeći, postojeći Zakon o hrvatskom gospodarskoj komori. To je znači više od 30 godina i vjerojatno ste plaćali članarinu. A evo unazad da ne kažem i godinu dana oporba polemizira kako treba ukinuti namet članarine koji financijski ugrožava naše gospodarstvenike, pa evo molim vas da kažete da li je vama članarina bila financijski uteg i da li bi vi da ste i sada poduzetnica plaćali članarinu po ovom novom zakonu? Hvala.
Hvala. Izvolite.
Hvala lijepa kolegice. Evo 33 godine sa ukupno u tim nekakvim privatnim poduzetničkim vodama i stvarno smo evo plaćali članarinu, a i vjerujte s obzirom da ja sam više ovaj mali poduzetnik i nije to nekakva velika članarina bila ali vjerujte mi da bi sad kad će doći ovaj zakon i kad ćemo proučiti benefite ono što dobivamo i ono što gubimo vjerojatno ćemo se odlučiti da i dalje ostajemo i da plaćamo tu članarinu što je sigurno ono da mogu iskoristiti sve ono što dobivam za tu članarinu ili što ću izgubiti ako neću plaćati tu članarinu.
Gospođa Benčić.
Kolegice Dreven Budinski, evo prvo da skrenem pažnju na jednu neobičnu situaciju, a to je da koliko god da nas je žena malo inače u Saboru, da su na HGK raspravi ostale evo samo žene. Mi bismo se možda i dogovorile, pa nešto tu i napravile [[Upadica Radin: Hvala na komplimentu gospođo Benčić.]] Predsjedavajući vi imate jednu drugu funkciju, vi ste tu jer morate biti [[Upadica Radin: Hajde dobro, dobro.]] Ali dobro. Htjela sam drugu stvar koju sam pitala vašu kolegicu prije. Znači u samom prijedlogu zakona kod prvog čitanja u obrazloženju je naglašeno da se ide u transformaciju Hrvatske gospodarske komore na način da ona postane bolji servis gospodarstvenicima čak i u smislu pravednijeg zapravo raspodjela tih usluga prema različitim poslovnim subjektima. Moje pitanje je zapravo bilo kako možemo ići u bilo kakvu transformaciju, nekakav veliki institucionalni zahvat a nemamo vanjsku evaluaciju dosadašnjeg rada na temelju kojeg bi znali šta je to što moramo transformirati. To je moje pitanje. Zašto uvijek idemo u nekakve procese bez da imamo evaluaciju onoga što smo imali do sad?
Hvala lijepa. Izvolite odgovoriti.
Hvala lijepa kolegice Benčić. Evo a što da vam odgovorim. Moramo biti strpljivi, vidjet će se ovo, a ja vam stvarno ne mogu odgovoriti jer i ja nemam te podatke da vam velim za tu evaluaciju ili tranziciju. Ali mislim da se uvijek pokaže da li je taj zakon dobar ili nije dobar, da taj zakon treba dopuniti. Ja sam uvijek uvjerena da svaki zakon bez obzira koja je Vlada i koja je opcija na vlati momentalno i da nije baš sve tako crno kako, evo slušajući danas cijelo popodne pojedinačne rasprave naših kolega nije baš niti sve tako ružno, niti je takav kriminal, ni takva korupcija u Hrvatskoj gospodarskoj komori. Mislim da više ima dobrih stvari i da ne treba samo izvlačiti ono što je jako ružno. Evo ja sam sad došla na zamjenu tu u Saboru, tek sam par mjeseci. Privatna poduzetnica sam cijeli svoj život i mislim da treba biti malo strpljiv.
Gospođa Blažević.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Evo meni je drago da znam sad da ste bili 30 i nešto ste rekli godina poduzetnica i morali ste plaćati članstvo u HGK. Sad iz vašeg ugla gledanja imamo obavezno članstvo, ali dobrovoljnu članarinu, tako ću to ukratko reći. I rekli ste da bi vjerojatno plaćali. Ja mislim da bi većina malih se ipak isto odlučilo za plaćanje članarine, međutim taj dio sad je potreban ostaviti HGK da se on transformira, da on privuče što više malih poduzetnika, da imamu tu želju i volju plaćati članarinu, da jednostavno dobiju bolju, učinkovitiju nekakvu uslugu. Jer do sada iz ovih svih rasprava nekako možda nismo rekli, ali mislim da se HGK dosta okrenula bila prema onim srednjim i velikim poduzetnicima.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa kolegice. Istina je, mislim ja bih mogla reći da se HGK uljuljao, ušuškao jer 30 godina nije ga se diralo, radio je onako kako je htio, a ipak sad na neki način je došla i sigurna sam da bi se puno njih će se odlučiti da plaća članarinu. Zašto? Jer nam dolazi sad i ova digitalna komora gdje ti moraš znači doprijeti do svakog, znači tebi će digitalna komora pružati EU učenje, e-zakonodavstvo, e-sajmovi, promocije, e-financiranje, e-gospodarstvo, e-informacije, e-članice. Mislim da stvarno što se tog dijela tiče da će teško jedan mali poduzetnik koji je tu da će on to sve moći pratiti i imati vremena da to prati. Jer znate šta, poduzetnici nemaju vremena, oni rade. Oni rade i onda još kad bi morali pratiti sve te zakone mislim da bi teško da, onda gube vrijeme i jednostavno nisu naučeni. A sad, znači tu je komora koja mora njima davati te usluge.
Hvala. Nemate više replika. Hvala lijepa. Sada je na redu gospođa Marijana Puljak. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Drage kolegice, evo ne trebam kolege pozdravljati jer ih nema. Nema kolega. Predsjedavajući izuzimam ga iz toga, dakle drage kolegice [[Upadica Radin: Predsjedavajući je bespolni.]] Evo ponovit ću opet članak 4. ovog zakona prvi stavak ovog zakona: „Članstvo u komori je obavezno za sve pravne osobe koje obavljaju gospodarsku djelatnost sa sjedištem u RH. Ovdje je nekoliko puta ponovljeno i čak i u javnoj raspravi se ovdje negdje kao odgovor navodi, predmet ovog Zakona nije obavezno članstvo u Komori. Evo, ovdje čl. 4 st. 1 kaže upravo to. Članstvo u Komori je obavezno za sve pravne osobe. U tom smislu smo i evo, i predložili amandman kojim mijenjamo ovaj stavak i kažemo, dakle da je članstvo u Komori dobrovoljno. Evo, nadam se da ćete podržati taj amandman. Druga stvar, da se na kolegu Hajdukovića nadovežem koji je rekao, kaže da svesti ovu raspravu ovdje o ovom Zakonu samo na obavezno članstvo je deplasirano jer govorimo o instituciji 180 godina staroj instituciji i puno dubljim i širim problemima, ali zašto pričamo o obaveznom članstvu i zašto se tolika bura digla o obaveznom članstvu. Pa zapravo, zato što je to jedini način da prodrmamo tu instituciju jer kad kažete, evo da članovi koji evo, po istraživanju, 70, gotovo 75% njih nije zadovoljno uslugama koje im ta organizacija pruža i kad kažete, evo, ne morate biti članovi te organizacije, e onda se čelnici te organizacije i oni koji upravljaju njom odmah poboje da će svi članovi pobjeći i neće ostati nikoga u toj i takvoj organizaciji što bi onda posljedično išlo za tim da će se organizacija trebati reformirati, trebat će početi svoje usluge organizirati i nuditi tako da članovi budu zaista i zadovoljni s njima jer da su članovi zadovoljni, da je ova organizacija radila dobro, da je Komora ispunjavala svoju zadaću, da je u doba pandemije reagirala kako su poduzetnici od nje očekivali da reagira, zar bi se mali i srednji poduzetnici preko noći udružili u jednu drugu organizaciju koja sad ima, ne znam, skoro 20 tisuća članova? Dakle da su bili zadovoljni uslugama te Komore, da su bili zadovoljni kako ih reprezentiraju u toj organizaciji, kako se bore za njihova prava, kako se bore, je li i predstavljaju njihove probleme, kako se za njih zauzimaju, zar bi, evo, preko noći nicale i neke druge udruge poduzetnika? Zar mislite onima koji sad vode te udruge da se njima bavi time, je li, ono, nemaju druga posla u životu, nego jednostavno nisu bili zadovoljni kako Komora funkcionira i organizirali su drugu organizaciju. Još jedan ovdje argument za obavezno članstvo je iznesen, kaže, opravdanje je dakle da se skupljaju podaci o gospodarskim subjektima, dobije se reprezentativnost, itd. Zar te podatke već država nema na 100 drugih strana? Državni zavod za statistiku nema to, Porezna uprava to nema, Porezna uprava nema podatke o pravnim subjektima, o gospodarskim subjektima. Dakle nemamo ih na 100 drugih strana. Zar država već nema te podatke na u drugim bazama podataka? 21. st., mislim da je vrijeme da ono konačno uz svu ovu informatiku, umjetnu inteligenciju, machine learning, quantum machine learning, Blockchain i šta već sve nemamo u 21. st., ne krenemo, zaustavimo se u gomilanju baza podataka na sve različite strane koje su međusobno nepovezane i da konačno ostvarimo onaj san, onaj dječački san da država ne traži povezano s drugim stvarima, ne samo s Gospodarskom komorom, da država ne traži podatke koje već ima. Ovdje su opet, kažem u opravdavanju tog obaveznog članstva, navode se puno dobrih stvari koje Komora radi, organizira sajmove, vodi ljude na konferencije, tvrtke, izložbene prostore plaća, pomoći malima i srednjima koji to sebi ne mogu priuštiti, apsolutno se slažem, to je sve izvrsno i to je nešto što treba, je li, treba podrška biti gospodarstvu, ali to nije nikakva prepreka da ukinete obavezno članstvo.
Hvala lijepo. Hvala [[Upadica: Evo, hvala.]] Hvala. Sada je na redu gđa. Dalija Orešković, izvolite.
Hvala predsjedavatelju, kolegice zastupnice, isključivo ovog trena u Saboru. Dakle ovo je još jedan u nizu zakona za kojeg se doista može postaviti pitanje a koja je njegova prava intencija i svrha. Ovo je još uvijek samo jedna u nizu najavljenih reformi koje u suštini to zapravo i nisu. Ono za što se zalaže stranka Centar je racionalna, dobro organizirana, funkcionalna, učinkovita, a ekonomična javna uprava i prestanak prakse s kojom se stvaraju nekakva paradržavna institucionalna tijela. Kada govorimo o komorama, vrlo često se kao primjer uzima nekakva praksa iz drugih zemalja, međutim, nikada u toj komparaciji ne idemo do kraja i nikada nismo razjasnili i razlučili što to znači dobrovoljno učlanjivanje pojedinih strukovnih organizacija ili nešto što ti dirigira država. Kroz HGK država još uvijek pokušava imati gospodarstvo u svojoj šaci i nametati im pravila onako kako to državi odgovara. Ovdje se ujedno vidi i to da država, kao što sam već rekla, miješa lončiće između zadaća koje bi trebala nominalno obavljati HGK sa onim zadaćama koje već rade druga za to nadležna državna tijela i institucije. Jedna od njih je, kao što je to bilo govora i u prethodnoj raspravi, prikupljanje i analiza podataka o gospodarskim subjektima. Dakle to ne treba raditi HGK, za to već imamo Zavod za statistiku. Zatim, tu je i navodna edukacija gospodarskih djelatnika. Ja postavljam pitanje, a što je onda sa zadaćama i ovlastima Zavoda za zapošljavanje i svih projekata koji se obavljaju u sklopu toga? Sve drugo što HGK radi u smislu svojih propisanih institucionalnih ovlasti, već smo negdje drugdje u sustavu propisali i doista se postavlja pitanje, a čemu onda duplir, ovakvo dupliranje funkcija. Ne postoji prava svrha obaveznog članstva osim u onome što smatram da se možda ne vidi na prvi pogled, a to je da je i samo plaćanje članarine, zapravo na indirektan način zadržano kao obavezno. Naime, o čemu se radi. Iako smo sada za ovu prvu skupinu subjekata uveli mogućnost da ne plaćaju članarine, jasno je iz ostalih odredbi zakona da se pojedina prava u samoj komori mogu ostvarivati tek ukoliko se članarina plaća. Pa onda postavljamo ponovno pitanje zašto niste odredbu čl. 4. redefinirali u skladu sa zahtjevima ne samo oporbenih zastupnika, nego i samih gospodarstvenika. Dakle, kao što sam rekla, ovo je samo jedna u nizu deklariranih, proklamiranih reformi. Pogotovo onih koje zagovara Mister Transparentni. A da u suštini nikakve reforme, i nikakve suštinske promjene nema. Obavezno je članstvo, ali ako si član ne možeš ostvarivati prava, ne možeš ostvarivati beneficije te udruge koja bi, odnosno organizacije, tebi trebala služiti, ako članarinu platio nisi. Istovremeno se na tržištu se pojavljuju druga strukovna udruženja i organizacije koje sve te iste usluge pružaju za puno puno manje. Jednako kvalitetno, u mnogim segmentima i puno kvalitetnije. Stoga je ovako koncipiran zakon, sa svojim izmjenama i dopunama, upravo ono što se sa zakonima ne bi trebalo raditi. Dakle miješanje u nekakve, privatne odnose, onih skupina koje puno bolje znaju što im i kako treba.
Hvala i Vama. Prelazimo na završna razmatranja. Prva je gospođa Dreven Budinski. Izvolite.
Poštovani potpredsjednici, eh potpredsjedniče, državna tajnice, kolegice i – nema kolega, dobro. Konačni prijedlog Zakona o Hrvatskoj gospodarskoj komori. Komora je samostalna stručno poslovna organizacija gospodarskih subjekata koja se osnovala radi promicanja, usklađivanja i zastupanja zajedničkih interesa te rješavanju njihovih prava u zemlji i inozemstvu. Tijela komore su skupština, upravni odbor, nadzorni odbor i predsjednik. Hrvatska gospodarska komora predstavlja jednu od najstarijih i najutjecajnijih samostalnih, stručnoposlovnih organizacija, koja zagovara model obaveznog članstva propisanog Zakonom o Hrvatskoj gospodarskoj komori za sve pravne i fizičke osobe koje obavljaju gospodarsku djelatnost sa sjedištem u Republici Hrvatskoj, jer na taj način osigurava svoju političku neutralnost i neovisnost. Jasno je da protekli period od trideset godina od dana donošenja Zakona o Hrvatskoj gospodarskoj komori, iziskuje određene promjene u sustavu i prilagođavanju novim trendovima i potrebama u gospodarstvu. Predloženi model prepoznat je i kao jedan od modela u dijelu država članica EU, a analize su pokazale da članstvo u komori poduzetnicima osigurava korištenje niza usluga i ostvarivanje ciljeva koje ne bi mogli ostvariti samostalno. Tako većina članica, odnosno njih 96,7% plaća članarinu visine od 42 kune mjesečno, za što ima pravo na neograničeno korištenje većine usluga kao što su: baze podataka, pravne informacije, logističke, lobističke i marketinške usluge, organizaciju poslovnih susreta, konzultantske usluge za projekte, financiranje iz EU fondova i tako dalje. Komora obavlja brojne javne ovlasti prenesene posebnim propisima. Donošenje novog zakonskog okvira u funkciji je povećanja angažmana, proaktivnosti i kvalitete komore te njene transformacija, i učinkovit i efikasan servis gospodarstvenicima. Poduzetnicima je potrebno osigurati što bolju i pravedniju poziciju u svrhu čega treba izvršiti refer, reformu postojećeg sustava kojim je određeni dio članova nije zadovoljan jer obavezno članstvo uvjetovano plaćanjem članarina doživljavaju kako dodatni parafiskalni namet. U nenormativnom dijelu zakona u kojem se navodi da članstvo u komori poduzetnicima omogućava korištenje niza usluga i ostvarenje ciljeva, koje ne bi mogli samostalno, da se oslobađanje plaćanje članstva najbrojnijeg dijela članova, mikro i mali gospodarski subjekti, dodatno stimulira modernizacija komorskog sustava. Predmet ovog zakona nije uvođenje dobrovoljnog članstva, već model utvrđivanja članarine pred kojim su članovi razvrstani u tri skupine. Predviđa se da će poboljšanjem usluga koje će komora pružati, postići bolji rezultat i korist za gospodarske subjekte i članove komore, a što će u konačnici se odraziti na prihodovni aspekt za državni proračun.
Hvala i Vama. Gospođa Marijana Puljak ispred Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, završno također.
Zahvaljujem. Evo još jednom, za kraj, dakle. Na prvom aktualnom prijepodnevu u ovom mandatu Sabora, dakle mom prvom aktualnom prijepodnevu, prvom aktualnom satu kojem sam prisustvovala, postavila sam pitanje predsjedniku Vlade, dakle kada će Vlada ukinuti obavezno članstvo, odnosno članarine HGK i Hrvatskoj obrtničkoj komori i turističkim zajednicama. Tada umjesto pristojnog odgovora, hoću, neću, ukinut ćemo, nećemo ukinuti, dobila sam salve napada predsjednika Vlade jer očito su ova pitanja uzrokovala vrlo veliku nervozu. Dakle nerviraju ga prijedlozi kad neka od ovih učmalih institucija u ovoj državi, čiji se članovi pitaju čemu služi, prijeđe na dobrovoljno prijeđe na dobrovoljno članstvo, dakle ne da se institucija ili ove institucije ukinu već da prijeđu u režim dobrovoljnog članstva. Kao što sam već spominjala prema istraživanju koje je prije par mjeseci objavljeno i na portalu Telegram.hr na uzorku od 500 poduzetnika, reprezentativnom uzorku njih čak 92,5% reklo je da ne bi plaćali članarinu HGK. Što se tiče kvalitete rada, 77,4% ispitanih uopće nije zadovoljno ili nije zadovoljno radom HGK što navodi na zaključak da HGK ovakva kakva je sada ne bi opstala u ovom obliku da nema obvezne članarine, obveznog članstva. Sad ću ovdje kazati neki, neke od nalaza istraživanja dakle što je bio osnovni problem. Osnovni problem je nerazumijevanje uloge i usluga koje pruža HGK. Angažman ne prepoznaje 2/3 malih i srednjih poduzetnika. Mali i srednji poduzetnici nemaju uopće kontakt sa gospodarskom komorom. 91% njih ne zna ime referenta koji je za njih zadužen, 91%. 87% nitko nikada iz HGK nije kontaktirao. Samo se 7% malih i srednjih poduzetnika obratilo ikad HGK, razlog obraćanja je rješavanje hitnih problema koji nisu dio poslovne svakodnevnice, mogućnost izvoza, kontakti, sudski procesi i slično. Gotovo nitko se ne obraća gospodarskoj komori zbog unapređen ja poslovanja. Iznos članarina ne percipira se kao problem već je ključan problem vrijednost usluga. Dakle, ako ne postoji odnos, ako ne postoji usluga koju mi pružaju svaka cijena je previsoka bilo to 1 kuna ili 42 kune mjesečno. Da bi povećao vrijednosti i opravdao svrhu gospodarska komora mora povećati poznatost usluga kroz interakciju s poduzetnicima npr. kroz proaktivnost referenta, referenata, primarno poboljšati razumijevanje usluga poslovnih savjetovanja i zastupanja koje pomažu svakodnevnom radu malim i srednjim poduzetnicima, prilagoditi usluge potrebama djelatnosti. Dakle, ono kad smo, kad su ovdje dakle spominjane sve one usluge, dobre usluge apsolutno se slažem da su dobre koje gospodarska komora pruža očito je da evo po ovim nalazima većina članova gospodarske komore niti zna za njih, niti zna kako doći do njih, niti zna čovjeka kojem bi se obratili u toj gospodarskoj komori da ih uputi u usluge koje gospodarska komora pruža. Dakle, to je ono porazno i zašto, zašto se sama komora treba transformirati. Dakle, predsjednik vlade nas je optuživao, dakle nas iz oporbe evo ovdje smo čuli i od gospodina Hrebaka dakle člana koalicijske većine da destruktivnim prijedlozima rušimo instituciju poput HGK iako je sada već potpuno jasno evo i po ovom istraživanju da se ta institucija već urušila sama od sebe. Urušila je dakle stranka koja svojim parapolitičkim utjecajem vodi je već desetljećima. To se najbolje može vidjet čak iz dokumenta o strateškom razvoju HGK od 2017. do 2022. dakle taj dokument vrijedi još uvijek, danas vrijedi na snazi je dakle, iz tog dokumenta je vidljivo da nisu ispunjeni nikakvi strateški ciljevi koji su postavljeni pred HGK te je vidljivo da je i vlada minimizirala ulogu same komore zbog toga što je osnivala druga neka tijela koja bi zapravo trebala izvršavati ulogu HGK kao npr. HAMAG BICRO. Ovdje htjela sam se referirati našavši jedan podatak koji svi ističu kao izvrstan to je da se HGK u posljednje vrijeme reformirala, a to je da je od 670 zaposlenih smanjeno na 370, a zadržane su ili čak i poboljšane [[Upadica: Vrijeme, hvala.]] ili čak i poboljšane usluge. Pa jel je to katastrofa, 300 ljudi je bilo viška. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin Erik Fabijanić zastupnik u ovom slučaju, Klub zastupnika Socijaldemokrata, završno nije bio prisutan pa ne zna mislim o čemu govorimo. Izvolite. Bile su samo zastupnice do sada ne.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, poštovani predstavnici predlaganja govorimo o Zakonu o gospodarskoj komori. Dakle, ono što je više puta spomenuto u ovoj raspravi je da je ovdje riječ o reformi. Ja bih samo volio znati o kojoj je ovdje reformi riječ jer kad mi govorimo o reformi, reforma je kada nešto znatno preoblikujemo pa makar ovdje riječ bila o instituciji kao što je gospodarska komora, povijesnoj instituciji gospodarske komore gdje u biti na zahtjev pojedinih, pojedinog dijelova oporbe se htjelo napraviti nešto što očito parlamentarna većina nije htjela ali da bi zadovoljila jednog koalicijskog partnera izglasan je jedan zaključak po kojemu je taj zakon došao na dnevni red. Ok, ali podsjetit ću i na svoju za raspravu kod prvog čitanja, ja još uvijek tražim i čekam reformu. Ovdje reforme nema. Ako je reforma pitanje oslobađanje nekoga od plaćanja članarine da izvinete to nije reforma i u kom dijelu i u kojoj mjeri, ako je to jedina reforma onda to nije reforma. Gdje je tu institucionalna promjena? Ja nisam dijelio mišljenje određenih kolega iz oporbe nego sam rekao drugu stvar. Ako imaš sustav, imaš tradiciju ne ulazeći u kadrovski dio i o, o drugim stvarima a mogao bih i o tome, ali činjenica je ako već idemo na primjere iz inozemstva molim vas nemojte. Molim vas nemojte. Razlog je vrlo jednostavan, moje pitanje je zašto HGK ne upravlja registrom trgovačkih sudova kao javna ovlast? Zašto gospodarska komora nije ta koja izdaje bonitete odnosno da kod svakog trgovačkog društva imamo da svaki građanin može pogledat koja je njegova bilanca odnosno financijski dokument onda ona pruža jedan javni servis koji je isto tako, ja sam u to doba spominjao registar mjenica itd. za one države koje to imaju i to je to. Dakle, mi ovdje nemamo reformu. Mi smo samo udovoljili jednom zaključku koji je nametnut od jednog koalicijskog partnera zato da bi se zadovoljila forma. Forma je zadovoljena. Suština nije zadovoljena. S time se ubija Gospodarska komora jer ovdje nema rješenje za Gospodarsku komoru. Ovdje se samo smanjuje izvor financiranja na nečemu što je nezavisno. Ali kada vi pogledate kako su, koja je struktura skupština gospodarskih komora onda ćete vidjeti da njima vladaju javna poduzeća bilo da je riječ o lokalnoj, bilo da je riječ o regionalnoj, bilo da je riječ o državnoj razini i oni … [[ne razumije se]] Gospodarsku komoru odnosno njeno rukovodstvo, onda to rukovodstvo dakako da na taj način kroz određene možda klijentelističke, možda nepotističke pobude servisira one koji su postavili nezavisno. Dakako da to čine nezavisno. Međutim, mi time nećemo spasiti Gospodarsku komoru. Umjesto da ju jačamo davajući joj institucionalne funkcije. Ali što? Ali onda to znači jednu drugu stvar, da onda mi rasterećujemo FINA-u, rasterećujemo Trgovački sud koji bi mogli raditi druge stvari. Ali od nekadašnjih institucija mi očuvavamo sve. Gospodarska komora ima najdužu tradiciju. Što danas FINA radi? FINA je nekada radila uslugu platnog prometa. Danas tu uslugu rade banke. Ali mi smo morali zadržati FINA-u, bivši SDK-a morali smo ga zadržati pa smo onda njima dali ono što drugi rade gospodarske komore. Mi imamo Trgovački sud. Trgovački sud bi se trebao baviti sa svim drugim stvarima nego registrom trgovačkih društava. Ali eto, to smo mi. Moramo imati Trgovački sud, moramo imati FINA-u i moramo imati Gospodarsku komoru. I gdje nam je institucionalna reforma? Nema ni slova R kod Hrebaka, nego je „Hebak“, jer smo donijeli novi zakon gdje mijenjamo članarinu. To nam je reforma, tako ćemo očuvati Gospodarsku komoru? E boga mi na žalost mislim da ovdje neće priča na žalost završiti.
Hvala. I sada gospođa Sandra Benčić također završno u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Neću vam ni rod, ni spol ovoga puta pogrešno navesti. Dakle, htjela sam završno reći nekoliko stvari koje smo mi istaknuli zapravo još u prvoj raspravi, a oko toga što je uloga HGK-a. Mi u zeleno-lijevom bloku ne mislimo da tijela poput Hrvatske gospodarske komore treba prepustiti tržištu i onda vidjeti što će se s njima dogoditi iz razloga što mislimo da ispunjavaju jednu od pozitivnih obaveza države u odnosu na ustavne obaveze, poticanje gospodarskog i socijalnog rasta u Republici Hrvatskoj i razvoja. Tako da kada država ima određenu pozitivnu obavezu ona ju provodi kroz neka svoja tijela i neke svoje institucije kao što su ministarstva. Međutim, to je kod nas prebacila i na Hrvatsku gospodarsku komoru i ona oduvijek zapravo u Hrvatskoj nema ulogu samo slobodno birajućeg udruženja gospodarskih subjekata, nego ima i određenu rekli bi to agencijsku funkciju odnosno ispunjava određene agencijske poslove za državu odnosno ono što inače rade agencije bilo da su ministarstva ili zbilja agencije itd. … [[ne razumije se]] mislim na one institucije države. I hibridna uloga ovdje ostaje. Međutim, to nama nije toliki problem koliki nam je problem zapravo koji se očituje i u ovom pristupu, ali i u pristupu nekim drugim reformama a to je da mi krećemo nešto transformirati bez da smo dobili dokaze dakle, ono provjerljive indikatore, provjerljive dokaze oko toga što u prethodnom periodu djelovanja te institucije nije bilo dobro, što je bilo dobro i da dobijemo tu povratnu informaciju od različitih dionika. Znači i od onih koji rade u toj instituciji, oni koji su prethodno vodili tu instituciju, a najviše od različitih grupa korisnika i to nije tako velik napor. To traži određeno vrijeme, traži nešto novaca, ali hajde u ovom slučaju oko HGK-a pa nije baš tako … [[ne razumije se]] Mislim mogli smo si dati 6 do 9 mjeseci da se odradi poštena evaluacija te institucije jednom u 50 godina, pa da bi onda znali zbilja na temelju toga što je to što hoćemo u što ju hoćemo transformirati i koja je uloga HGK-a u ostvarivanju te ustavne obaveze države da stvara pozitivno okruženje za gospodarski rast i razvoj, pa bi onda to možda malo bolje znali, pa bi onda i rješenja bila drukčija. Jer pazite, mi ovdje, mislim ja ću postaviti sada apsurdno pitanje. Kako mi znamo da baš dobro ukinuti za sve ove male članarine? Kako mi to znamo? Zato jer se tako pričalo po medijima, zato jer je to bio pritisak politički budimo realni. Mi ne znamo da smo ponudili različit raspon usluga što je to što bi mali i mikro htjeli platiti, što bi srednji htjeli platiti, što bi veliki htjeli platiti mi to ne znamo. Mi to ovako idemo pa ok odrezat ćemo 90%. Plaćat će veliki, ali ne znamo zapravo zašto. Ne kažem da to možda nije nužno dobro. Možda smo uboli kao ćorava kokoš, a možda i nismo. Problem je što se ponašamo kao ćorava kokoš i očekujemo da nabodemo to je moj problem sa pristupom politikama. Mislim da Hrvatska gospodarska komora ima još u ovom novom periodu koji je pred njom ima jedan zapravo značajan zadatak o kojem mi isto ne govorimo, a to je koja je njena uloga u poticanju novih i pomoći novim oblicima ekonomija, novim oblicima gospodarstva koja se stvaraju koja su bitna za ukupni taj gospodarski razvoj i ostvarivanja te svrhe. Kako ona podržava razvoj društvene ekonomije, kako ona podržava povezivanje ekonomskih subjekata koji se bave društvenom i socijalnom ekonomijom sa onima koji se bave, tzv. ovom standardnom i kako ih uvezuje na vanjska tržišta? Kako stvara taj prostor? Mi to ne znamo. To nismo ni predvidjeli u ovoj transformaciji. Dakle neke nove stvari koje smo tu trebali unijeti, nismo. I ono što je još jedno od bitnih pitanja, a to je koja je to institucija u Hrvatskoj zapravo zadužena za to da i gospodarskim subjektima i građanima pruže informacije o stranim vlasnicima tvrtke? Stvarnim vlasnicima. Onim krajnjim vlasnicima jer to Sudski registar nije, da se razumijemo. To Sudski registar Trgovačkog suda nije. Koja je to institucija koju mi to zapravo pitamo i kad je [[Upadica: Vrijeme.]] strano vlasništvo krajnje vlasništvo, kako znamo onda koja je ... [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica: Hvala lijepa.]] Di mi dobivamo te informacije? [[Upadica: Hvala gđo. Benčić.]] To još nismo riješili. Hvala.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu mogućnosti. Sutra, kolegice i kolega, i kolege, kolegice i kolege, ovaj, sutra u 9 i 30 Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe EU 220/1503 o europskim pružateljima usluga skupnog financiranja u hitnom postupku i onda još dalje, ali počnemo s time. Hvala lijepa i laku noć. SJEDNICA PREKINUTA U 19,10 SATI.