[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 10. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Ház! Szomorú kötelességemnek teszek eleget azzal, hogy bejelentem: Horváth László volt képviselőtársunk életének 99. évében elhunyt. Horváth László a rendszerváltás utáni első szabad országgyűlési választásokon Bács-Kiskun megye 8. számú választókerületében szerzett mandátumot, és egy cikluson keresztül volt a párt országgyűlési képviselője. 1992-ig a Független Kisgazdapárt, majd 1994-ig az Egyesült Kisgazdapárt parlamenti frakciójában foglalt helyet. Megbízatása alatt a Nemzetbiztonsági bizottság alelnöke és az Önkormányzati, közigazgatási, belbiztonsági és rendőrségi bizottság tagja volt. Országgyűlési tisztsége mellett 1998-ban Kiskunhalason önkormányzati képviselőnek választották. Politikai, közéleti tevékenysége mellett közel 60 évig dolgozott állatorvosként, többször választották meg az Állatvédő Egyesület országos elnökének. Szakmai munkáját és közéleti szerepvállalását 2010-ben Tolnay Sándor-díjjal ismerték el. Kérem önöket, hogy képviselőtársunk emléke előtt néma felállással tisztelegjünk. [[A teremben lévők felállva adóznak az elhunyt emlékének.]] Köszönöm szépen. [[A jelenlévők helyet foglalnak.]] Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásokkal folytatjuk munkánkat. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Csárdi Antal képviselő úr, LMP-képviselő: „Aktuális ügyek” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A kormány ismételten benyújtotta a költségvetést, és ismételten egy olyan költségvetést nyújtott be, ami hasonlóan az eddigiekhez, átláthatatlan és végtelenül igazságtalan. Átláthatatlan, hiszen nincs ebben az országban olyan állampolgár, azt hiszem, a kormányon kívül, aki pontosan meg tudná mondani, hogy a költségvetési törvény alapján jövőre mire mennyit fog költeni a kormány. De, ami ennél még nagyobb baj, hogy rendkívül igazságtalan is, mert bár a kormány azt kommunikálja, hogy az egyébként részben általa előidézett válságos költségvetési helyzetet nem az emberekkel fizetteti meg, ezzel szemben azt látjuk, hogy és itt beszéljenek, azt gondolom, a számok itt az emberek fogják megfizetni ennek a válságnak az árát. 2023-ban a költségvetési törvény tervei szerint jövedelemadóból, személyi jövedelemadóból és illetékekből mintegy 4000 milliárd forint bevétele lesz a költségvetésnek, áfából 7100 milliárd forintos bevételre számít, jövedéki adóból 1460 milliárd bevételre számít a kormány, és ezt mind-mind az állampolgárok fizetik meg részben a fogyasztásuk, részben a munka után fizetendő adójuk alapján. Ezzel szemben azt látjuk, hogy a cégek által fizetett társasági adóból mindössze 792, de legyünk nagyvonalúak: 800 milliárd forintot szed be a kormány, ami azt jelenti, hogy míg a magánemberek befizetnek 12-13 ezer milliárd forintot a költségvetésbe, addig a társaságok és itt elsősorban nagy társaságokról beszélünk 800 milliárd forinttal járulnak hozzá közös ügyeinkhez. Itt csak szeretném megemlíteni, hogy a MOL-nak tavaly 1000 milliárd forint volt a nyeresége adózás előtt, és ehhez képest az összes magyar cég fizet 792 milliárd forintot. És utána csodálkozunk azon, hogy nem jut olyan fontos és kiemelt célokra, mint például a közalkalmazottak béremelése. Egyértelműen lehet látni és azt gondolom, hogy ez a legnagyobb igazságtalanság ebben a költségvetésben , hogy a kormány tétlenül és tehetetlenül nézi, hogy a saját dolgozói bére elértéktelenedik. Az utolsó béremelést már rég elvitte az ez évi infláció, és legyünk őszinték, már a béremelés után is az volt a tapasztalat, hogy a közalkalmazottak bére a legalacsonyabb az országos összevetésben. Egyszerűen döbbenet azt látni, hogy az állam nem becsüli meg a saját munkavállalóit, épp ezért azt mondjuk, hogy nem lehet tovább várni, inflációkövetővé kell tenni a közalkalmazottak és köztisztviselők bérét, mert ha ez így folytatódik, nem lesz, aki minőségben el tudja végezni a feladatot. És ne gondolják azt, tisztelt képviselőtársaim, hogy a levegőbe beszélek, mert van forrás a költségvetésben. Igaz, hozzá kellene nyúlni az adótörvényekhez. Ma azt látjuk, hogy gyakorlatilag a 9 százalékos profitadó igazi manna vagy ajándék az itthon dolgozó cégeknek, és ezzel szemben, ha a társasági adó felső kulcsát a multinacionális cégek összehasonlításában 25 százalékra emelnénk, mindjárt lenne forrás arra, hogy a közalkalmazottak bérét egy elfogadható mértékre emeljük. Nem fogadható el az, hogy gyakorlatilag a magyar kormány elsősorban és mindenekfelett a különböző nagy cégek érdekeit képviseli. Nem erre tettünk esküt, képviselőtársaim, és továbbra is követeljük, hogy a cégek helyett a magyar állampolgárok érdekei jelenjenek meg a költségvetésben. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Tállai András miniszterhelyettes úr kíván válaszolni. Miniszterhelyettes úr, öné a szó. [[13.10]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Akkor kezdjük az állításaival! Azt mondta először, hogy átláthatatlan ez a költségvetés. Ezt minden évben elmondja az ellenzék a kormány által benyújtott költségvetésről, ez egy politikai felszólalás része. Nézzük, hogy mi a valóság! Az a valóság, hogy Európa egyik legátláthatóbb költségvetése a magyar. Többek között azzal, hogy a kormány tavasszal már benyújtja az Országgyűlés elé, hogy legyen ideje mindenkinek felkészülni arra, hogy a január 1-jén hatályba lépő költségvetést megismerje, ez is ezt szolgálja. De a jogszabályok is biztosítják az átláthatóságot, hiszen az Állami Számvevőszék vizsgálja a benyújtott költségvetést, és a Költségvetési Tanács is. A Költségvetési Tanácsnak egyedülálló joga van a világon, ugyanis vétójoggal rendelkezik, ha nem ért egyet egy költségvetésitörvény-javaslattal. Ami pedig az eltitkolt számokat és az átláthatóságot illeti, egy költségvetésről már bebizonyosodott, hogy biztosan valótlan számokat tartalmazott, az pedig 2006-ban történt, tisztelt képviselő úr. A baloldali kormányzás alatt az uniós szervek is megállapították, hogy a költségvetés valótlan számokat tartalmaz. Ami az igazságtalanságot illeti, ez is egy egyedi és ellenzéki, baloldali vélemény, hiszen mi lehet abban igazságtalan, ha egy költségvetésnek a fő célja az, hogy megvédje az országot; hogy ennek az országnak békét és biztonságot adjon; hogy a magyar családoknak biztonságot adjon a különféle bajokkal, problémákkal szemben; hogy egyébként biztosítsa a gazdálkodóknak azt, hogy működjenek a gyáraik, az üzemek, hogy a dolgozóknak legyen hová bemenni dolgozni. És hogy hogyan? Az elmúlt három ciklusban láthattuk, hogy az adócsökkentés politikáját folytatta a magyar kormány, és ma már nemcsak a társasági adót, a személyi jövedelemadót, hanem a munkabért, a jövedelmet terhelő adókat, járulékokat is jelentősen csökkentette. És ezt kell megvédeni. Azt kell megvédeni, hogy a gazdasági növekedés jövőre is 4 százalék fölötti legyen, és ezzel olyan adóbevételek termelődjenek, amellyel a költségvetésben meghatározott kiadásokat, a közszféra irányába is meghatározott kiadásokat tudja finanszírozni. De nagyon fontos, hogy megvédje a rezsicsökkentés vívmányait. Ezt a baloldal sokszor kézlegyintéssel, gúnyolódással intézi el. Pedig ha meghallgatjuk a magyar embereket, ők tudják és láthatják a számláikon, hogy Európában a legalacsonyabb rezsiköltséget, rezsidíjat fizetik; és nem lehet más célja ennek a kormánynak, mint az, hogy ebben a nehéz helyzetben, háborús helyzetben a háborús inflációtól is meg kell védeni a rezsidíjakat, meg kell védeni a magyar családokat azoktól a rezsiáraktól, amelyek egész Európában már jellemzőek. És meg kell védeni a nyugdíjasokat is, hiszen a nyugdíjasokat terheli szintén az infláció, ezért például a magyar kormány július hónapban 3,9 százalékkal növeli az év elején 5 százalékkal megemelt nyugdíjakat, és mindezt visszamenőleg teszi. Tehát már év közben intézkedéseket hoz a kormány annak érdekében, hogy megvédje a nyugdíjasokat. És a 2023. évi költségvetés tartalmazza az önök által, a baloldal által elvett 13. havi nyugdíjat is teljes egészében. Összességében a magyar költségvetés, a 2023-as védelmet nyújt a magyar embereknek. Átlátható és igazságos. Igazságos, mert a magyar emberekről szól, a magyar vállalkozásokról szól, az országról szól, hogy ebből a helyzetből minél kevesebbet érezhessenek a magyar emberek. Ez a célja a 2023-as költségvetésnek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Jámbor András Imre képviselő úr, Párbeszéd-képviselőcsoport: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Kormánypárti Képviselőtársaim! Önök a múlt héten nyújtották be a jövő évi költségvetést, de nem adtak neki egy jó címet; így ránk marad ez a feladat. Nevezzük, mondjuk, Orbán-csomagnak, az orbáni megszorítások költségvetésének! Természetesen abban egyetértünk önökkel, hogy a jelenlegi gazdasági helyzetben a nagy cégeknek többet kell beleadni a közösbe. Csak én önökkel szemben bátran ki tudom mondani: fizessenek a gazdagok! Ezért én minden olyan különadóval egyetértek, ami az elmúlt évtizedben adóparadicsomi állapotban dédelgetett nagy cégeket adóztatja, viszont sokat hiányolok még. Ebben a költségvetésban az infláció által feltornázott fogyasztási bevételekből például áfából önök 9000 milliárdot szednének be, a munka adóztatásából például a személyi jövedelemadóból 4000 milliárdot, a tőke adóztatásából körülbelül 3000 milliárdot, és ha megnézzük, hogy ebből mennyi vonatkozik a nagy cégekre, az alig 2000 milliárd. Ez az arány egészen elképesztő. A fogyasztás helyett a vagyont, a munka helyett a tőkét kéne adóztatni. Igen, tisztelt képviselőtársaim, adózzanak a kaszinók, adózzanak a lakhatási válságon nyerészkedő nagy ingatlankezelők, adózzanak a négyszeres áron vasutat építő cégek, adózzanak a milliárdokat kereső végrehajtó cégek, adózzon Garancsi, Mészáros, Tiborcz! Egyszerűbben mondva: fizessenek a gazdagok! Adják vissza a pénzünket! Azokat adóztassák, akik elbírják a válság és az Orbán-csomag nehézségeinek súlyát! 13 000 milliárd adóbevétel a fogyasztás és a munka megadóztatására, és 3000 milliárd a tőkére? 3000 milliárddal nő a fogyasztásból és a munkából beszedni kívánt adóbevétel, miközben csak 1000 milliárd a tőkétől, és ennek a növekedésnek a jó része is a kis- és középvállalkozásokat sújtja; miközben az önök kegyeltjei lényegében semmit sem adóznak. Ez az Orbán-csomag. Akkor önök kinek az oldalán állnak? Akkor önök kivel is fogják megfizettetni? Erre ad választ a Német-Magyar Ipari Kamara május 31-én publikált jelentése: a német cégek nagyon szeretik, hogy Magyarországon alacsonyak a nagyvállalati adók, a fizetések, és gyenge a munkajog. Nem szeretik a korrupciót, és hogy kevés a szakképzett munkaerő. Ez utóbbi helyzet javult kicsit, de nem az oktatási rendszer, nem a felnőttképzés által, hanem a külföldi munkaerő beözönlése által. Maguk tényleg ilyen országot képzelnek el? És ezzel nem csupán az a probléma, hogy igenis az emberekkel fizettetik meg a válság és az önök rossz gazdaságpolitikájának az árát. Nemcsak az a probléma, hogy ebben a költségvetésben nem látszik, hogy bármit kezdenének az oktatás, az egészségügy, a szociális vagy rendvédelmi dolgozók helyzetével vagy ezekkel a területekkel. Önök még mindig azt a több évtizedes gazdaságpolitikát folytatják, ami nem szól másról, mint hogy eladjuk a magyar dolgozókat a centrumországoknak, hogy felrakjuk magunkat valamelyik másik ország vagy térség infúziójára, és reménykedünk. Ha pedig kiesik az infúzió, akkor próbálunk annyi pénzt dugdosni a nagy cégek zsebébe, hogy visszakerüljünk az infúzióra. Önök például nagy, koreai akkumulátorgyártóknak átlagosan 16 millió forintot adnak egy új munkahely megteremtésére. [[13.20]] Majdnem három évre előre kifizetik a dolgozók bérét ezeknek a cégeknek. Így a magyar kis- és középvállalkozások is tudnának sikeresek lenni. Tisztelt Kormánypárti Képviselők! Lehet azt mondani, hogy a mostani válság, az infláció a háború miatt van, s részben jogos is ez. Csak nincs annál leleplezőbb, mint amikor Orbán Viktor azt mondja, hogy háborús infláció van, és ha vége a háborúnak, attól elmúlik az infláció. Tényleg hülyének néznek mindenkit?! Négy hónapja, a háború előtt is a háború miatt volt 7 százalékos az infláció? Nem lehet, hogy inkább válságról válságra evickélünk terv nélkül? Önök a Covid alatt is azzal hozták vissza a gazdaságot, hogy beleöntötték a pénzt a nagy cégekbe, és tovább gyengítették a dolgozók jogait, az állami szabályozó hivatalokat. Aztán megkésve, a választásokra időzítve, amikor már nem a fogyasztást, hanem az inflációt erősítették, visszaadtak egy rakás pénzt, majd most, amikor egyszerre kell kifizetni a gazdaságot nem segítő pénzszórást és egy újabb válság költségeit, a februárban odaadott pénzt duplán, sőt triplán fogják beszedni a kiskeresetűektől. A klímakatasztrófa közepén, a kapitalizmus válságában, amikor sorra fognak érkezni az egymáshoz kapcsolódó válságok, önök nem tudnak választ adni arra a kérdésre, mit kezdjünk a magyar gazdasággal, hogy az válságálló legyen. Ennek az Orbán-csomagnak nem csupán az a problémája, hogy az emberekkel fizettetik meg a tőke helyett, hogy a saját oligarcháiktól még egy forintot se várnak a közösbe, hanem az is, hogy ebben a csomagban pontosan ott van a következő csomagok lehetősége, a következő válság-nemkezelések lehetősége. Mert nem elég fiskálisan rendben lenni, át kell állítani a magyar gazdaságot egy válságálló, a tőkének a mostaninál sokkal kevésbé kiszolgáltatott patrióta modellre, amely nem csupán egy összeszerelő viskónak látja Magyarországot. A kutatás és fejlesztés erősítésével, kiválasztott XXI. századi szektorok megerősítésével, ezekben a szabad kezdeményezésre alapuló és nem az urambátyám rendszeren alapuló magyar cégek megerősítésével tudunk új gazdasági alapot teremteni; egy olyan országot, ahol az ember nem erőforrás, hanem érték, ahol nem a munka a cél, hanem a megélhetés, az egészség, a tudás, a jövő.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence miniszterhelyettes úr kíván válaszolni. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azt mondhatjuk, hogy önök Tüttő Katával együtt fordítva ülnek a lovon. Itt egy nagyon szép neomarxista szöveget elnyom, hogy utána a legdurvább neoliberális lépéseket megtegyék akkor, amikor bármilyen lehetőségük van arra, hogy a kormányzás önöknél legyen, vagy abba beleszólhassanak. Ön most itt mondott a saját időközi választások előtt egy-két héttel egy kampányszöveget, amely lehet, hogy sokaknak tetszik, csak hát egy dolog cáfolt rá arra, amit mondott, tisztelt képviselő úr: az élet, semmi más. Tehát a saját baloldali vitakörükben ezekről nagyon jól tudnak elmélkedni, csakhogy a tények ezekkel valahogy nincsenek köszönőviszonyban. Azok az elképzelések, amelyeket önök a baloldalon megfogalmaztak, egy válság idején 7 százalékos mínuszt hoztak a magyar gazdaságban. 7 százalékos csökkenést! Amikor ezen elvek hangsúlyozásával, neoliberális jogalkotás mellett kezeltek egy válságot 2008 környékén, az 7 százalékos gazdasági visszaesést hozott. Amit most ön kritizált, az a fajta gazdasági hozzáállás pedig 7,1 százalékos gazdasági növekedést hozott az előző évben, ami a rendszerváltás óta való legnagyobb növekedés. S ön azokat az alapelveket kritizálta ebben a felszólalásában, ami Magyarország legnagyobb léptékű gazdasági növekedését hozta, és azok mellett érvelt, amelyek gazdasági csökkenést hoztak, tisztelt képviselő úr. Az ön politikustársai mást se tesznek itt hetek óta, bizonyos tekintetben évek óta, mint hogy tíz éve kritizálják a rezsicsökkentést, és hetek óta kritizálják az extraprofitadót. Varju László azt mondja, hogy nem kellene elvonni semmit ezektől a vállalatoktól, mi nem értünk egyet. De a volt miniszterelnök-jelöltjük, aki mellett kampányoltak még pár hónapja, azt mondja, hogy nincs is olyan, hogy extraprofit, nincs is mit elvonni. Mást sem tesznek, mint védik azokat, például a bankokat, akik ennek a válságos időszaknak a haszonélvezői. A Magyar Nemzeti Bank 650 milliárdot fog a kereskedelmi bankoknak kifizetni, és önök azt mondják, hogy nincs szükség a válságban extraprofitadóra ezen cégek tekintetében. És itt a parlamentben is a bankok érdekét védik a válság idején [[Zaj az ellenzéki oldalon.]] , mert azt mondják, hogy nem kell az extraprofitra adót kivetni, sőt azt mondják, nincs is olyan, hogy extraprofit. Miközben látjuk, hogy az árak hogyan emelkednek, és azt is látjuk, hogy valakiknél ez az extraprofit mégiscsak lecsapódik, akik drágábban adják az üzemanyagot, akiknél alacsony a betéti kamat és magas a hitelkamat, és a kettő között igencsak szép a különbözet. S önök itt a parlamentben mást se mondanak, mint hogy ezt a fajta adótípust miért nem támogatják és miért szólnak ellene, tisztelt képviselő úr. Én azt kérem a magyar baloldaltól, hogy hagyja abba az extraprofitadók támadását. Ha a brüsszeli kollégáikkal egyeztetnek, talán már látják, hogy más országokban is, Németországtól kezdve számtalan országban, igaz, hogy pár hét vagy hónap késéssel, de hasonlókon gondolkoznak. Persze, ha a nyugat-európai szövetségeseik majd átállnak erre a másik vonalra, lehet, hogy önök is váltót állítanak. Ön arról beszélt, hogy nem a munkát kell megadóztatni, hanem a tőkét. Tisztelt képviselő úr, akkor önöknél miért volt a munkának 32 százalékos adója? Most pedig van 15. [[Zaj az ellenzéki oldalon.]] Mondhat itt szép szavakat! Mintha valaki a szociológiai szakon az első éves évfolyamdolgozatát írná valamikor a tanulmányai elején és ilyen szép szavakat írna. De itt nem szép szavakról van szó! 32 százalékkal adóztatták a munkát! Most 15 százalékkal adóztatjuk a munkát, és ha valaki gyereket nevel, akkor ez nulla százalékra megy le. És ön azt mondja, hogy a munkát kevésbé kellene adóztatni, miközben önök ezt megemelték. A választási programjaik is azt tartalmazták, hogy legyen egyre magasabb és magasabb a személyi jövedelemadó. Azt mondták, hogy ez a gazdagoknak kedvez, mert aki átlagkeresettel rendelkezik, az, úgy látszik, hogy önöknél már gazdagnak számít, tisztelt képviselő úr. Miközben pontosan önök voltak azok, akik az áfát folyamatosan emelték. [[Kunhalmi Ágnes: Nálunk jóváírás is volt!]] Itt is az áfabevételekre célzott. 2003-2004-ben önök szüntették meg a nullaszázalékos adókulcsot, a magyar baloldal. 2006-ban a magyar baloldal emelte a 15 százalékos áfakulcsot 20 százalékra. 2003-04-ben a magyar baloldal 12-ről 15 százalékra emelte a kedvezményes kulcsot, és 2009-ben a magyar baloldal volt az, amely 20-ról 25 százalékra emelte az áfakulcsot. Hogy beszél ön arról ezek után, tisztelt képviselő úr [[Zaj az ellenzéki oldalon.]] , hogy az emberek számára a személyi jövedelemadó legyen alacsonyabb és az áfa legyen alacsonyabb, amikor önöknél nagyobb személyijövedelemadó-emelő nem volt 30 éve Magyarországon, és önöknél több áfaemelő sem volt Magyarországon az elmúlt 30 évben. És ezek után ön föláll, támadja a rezsicsökkentést, támadja az extraprofit-adókat, és így próbál az emberek érdekében nyilatkozni. Miközben a rezsicsökkentésről pedig csak azokat mondják idézem a baloldali szótárból , hogy hülyeség, szemfényvesztés, bűvészkedés, népbutítás, néphülyítés, alamizsna, fenntarthatatlan, kukába dobandó, önmagát számolja föl, populizmus, éhen halunk miatta, felelőtlen, veszteségessé teszi a szolgáltatókat, nem kell, nem kell, nem kell. Tisztelt képviselő úr, jobb lenne az emberek érdekében beszélniük és nem az emberek érdeke ellenében. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Dúró Dóra képviselő asszony, az Országgyűlés alelnöke, a Mi Hazánk képviselője: „Ne hagyjuk, hogy Brüsszel döntsön a pedagógusainkról!” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! „Szinte kizárólag üres tésztán, rizsen élek, mert másra nem futja, akárhogy spórolok. Előfordult már, hogy a tanári WC-ből hoztam el egy WC-papírt, mert nem volt pénzem otthonra venni. Az egyetlen csizmám úgy néz ki, mint egy hajléktalané, de nincs pénzem újra. Volt már olyan, hogy csak azért mentem el egy kiállításmegnyitóra, hogy ott jóllakhassak végre pogácsával.” Ez egy egyetemet végzett gimnáziumi tanár élete ma Magyarországon. Nettó 160 ezer forintot keres, 120 ezer forint elmegy neki a rezsire, és télen 19 fokra tudja felfűteni azt a 17 négyzetméteres szuterénlakást, amelyben ő él. Ne csodálkozzunk, hogy pedagógushiány van Magyarországon, de ami a következő években jönni fog, az lesz az igazi feketeleves, ugyanis a magyar pedagógusok közel fele 50 év feletti. Fizetésük a diplomások átlagához képest 58-66 százalék mindössze, a pályakezdők esetében pedig még ennél is rosszabb a helyzet, ott csak 50-55 százalék. S mit csinál erre a magyar kormány? Még a sztrájkjogukat is megvonja. Önök megtehetik ezt, kétharmaduk van, megpróbálhatják elhallgattatni őket, de attól még a probléma nem fog megszűnni, sőt növeli, ki elfödi a bajt , súlyosbodni fog. A Mi Hazánk Mozgalom szerint a diplomások átlagbérének szintjére kellene emelni a pedagógusok fizetését az elmúlt 30 évben egyébként soha nem érte el ezt a szintet , és az értékállóságát biztosítani kellene, amit önök is megígértek a minimálbérhez való kötéssel. Majd amikor ezt ténylegesen ki kellett volna fizetni, akkor egy törvénymódosítással eltörölték ezt a vállalásukat hazudtak. [[13.30]] Tudom, hogy a válaszban az államtitkár úr el fogja mondani nekem, hogy a jövő évi költségvetésben önök többet költenek oktatásra, de ez a rezsi növekedését épphogy ki fogja futni. Attól pedig, nagyon-nagyon szépen kérem, hogy kíméljen meg, engem aztán főleg, hogy a szocialista kormányok oktatáspolitikájáról beszél, nekem ahhoz semmi közöm. Még valamivel fog takarózni az államtitkár úr, azzal, hogy Brüsszel nem ad pénzt. De kérdezem én, önök szerint helyese az az államberendezkedés, hogy Brüsszel dönti el, hogy egy magyar pedagógus mennyi pénzt visz haza. Önök szerint az rendben van, hogy brüsszeli bürokraták döntenek arról, hogy a magyar pedagógusok hogyan élnek? Önöknek annyira fontos volt a pálinka, annyira fontos volt az LMBTQ-térnyeréssel való szembenállás, hogy szabadságharcot indítottak Brüsszellel szemben. A pedagógusaink miért nem érnek annyit? Miért nem tervezik be azt, hogy állami forrásokból biztosítják a pedagógusoknak is a béremelést? Egészen elképesztő! Orbán Viktor maga mondta, hogy ne hagyjuk, hogy Brüsszelben döntsenek a gyermekeink jövőjéről. Akkor önök miért hagyják, hogy Brüsszelben döntsenek a pedagógusaink béréről, a magyar oktatás jövőjéről? Azokról az emberekről van szó, akik persze megtanítják nekünk az iskolában, hogy mikor volt a második világháború vagy mennyi kétszer kettő. De nemcsak ezért fontosak a magyar pedagógusok, leginkább azért fontosak, mert nap mint nap példát adnak a mi gyerekeinknek. Példát adnak, hogy hogyan kell szeretettel, megértéssel, türelemmel odafordulni a másikhoz, hogyan kell segíteni egy gyermeket, hogy megismerje a világot. Az ő munkájuk, az ő mindennapjaik erről szólnak. Nekünk, szülőknek nagyon nem mindegy, hogy milyen állapotban állnak ki nap mint nap a mi gyermekeink elé. Ők azok, akikre mi rábízzuk a gyermekeinket. Én azt várom el a magyar kormánytól, hogy önök ne bízzák őket brüsszeli bürokratákra, cselekedjenek, oldják meg a fizetésemelésüket. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó, miniszterhelyettes úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Azt a fajta kritikáját nem igazán tudom értelmezni, ami a párbeszéd hiányáról, a tárgyalások hiányáról szól. Hiszen az elmúlt héten a PSZ-szel és a PDSZ-szel tárgyalt Maruzsa államtitkár úr, a mai napon a Nemzeti Pedagógus Karnak a vezetőjét fogadta Pintér miniszter úr. Tehát minden héten különböző oktatási vezetőkkel, akár szakszervezeti vezetőkkel, akár köztestületi vezetőkkel pontosan ezért egyeztet a kormány, mert mi is szeretnénk azt, hogy minél jobb minőségű legyen a magyar oktatás, minél jobb legyen az iskolából kikerülő gyermekeknek a teljesítménye. Erre szeretnénk koncentrálni, és a következő években ezt szeretnénk még inkább láthatóvá tenni, hogy hogyan változik a diákoknak a teljesítménye, hogyan növekszik a teljesítménye, mert ez a pedagógusok számára a legnagyobb siker. Nyilvánvalóan szeretnénk, hogyha ez a pedagógusok előmenetelében is látható, érezhető lenne, hogy minél sikeresebbek a diákjaik, annál sikeresebbnek érezze magát egy tanár is, és ezt annál inkább érezze havonta is, hogy sikeres diákok kerülnek ki a keze alól. Tehát szerintünk is fontos az, hogy hétről hétre egyeztetve haladjunk ebben előre, és ebben, azt hiszem, az elmúlt hetekben mi meg is tettük, ami rajtunk múlt, és a másik fél is teljesen párbeszédképes volt. Nyilván volt, aki szakmaibb alapon, volt, aki politikaibb alapon, de ezt ismerjük már az elmúlt hónapokból. De jöttek, tárgyaltunk és egyeztettünk, és ezt továbbra is fogjuk vinni. A másik kérdés az európai uniós források kérdése mint akár filozófiai alap is. Szoktuk úgy mondani, hogy EU-s forrás, de ez ugyanúgy magyar pénz, ugyanúgy a magyar emberek munkája alapján jár. Ez nem egy külföldről érkező pénz, hanem ugyanolyan pénz, ami törvény alapján, a magyar emberek érdekében, közös döntéseink alapján felhasználható. Ezért elfogadhatatlan az, hogy ha Brüsszelnek nem tetszik a kormány politikai beállítódottsága, akkor úgy tesz, mintha ez nem a magyarok pénze lenne, hanem az ő pénze lenne, ezért ő próbál meg rendelkezni fölötte és nem a magyar kormány. Mi egyértelművé tettük, hogy ezeknek a forrásoknak egy nagyon jelentős részét arra fogjuk fordítani, hogy a pedagógusok bérét tudjuk emelni. Ezzel tisztában vannak azok a baloldali politikusok is, akik ott vannak Brüsszelben, és folyamatosan akadályozzák azt, hogy Magyarország hozzájusson a saját forrásaihoz. Ez olyan, mintha nem engednék, hogy a bankkártyánkat betegyük az ATM-be, mert te piros-fehér-zöld bankkártyával akarod kivenni ezt a forrást, de csak szivárványossal lehet kivenni, és addig nem teheted be, amíg nem cseréled le a bankkártyádat. [[Kunhalmi Ágnes: A magyar kormánynak a magyar költségvetésből kéne kifizetni!]] Ezt támogatják ők, pedig ennek egy részét pontosan a pedagógusok elismerésére fordítanánk. Mit mondott nem önnek címzem, csak abba az irányba a baloldal a kampányban? A pedagógusoknak nincs szükségük választás előtti kormányzati bizsura mondják. Másrészről meg arról beszélnek, hogy béremelésre van szükség. Most azt, hogy hogyan minősítette Fekete-Győr András a magyar pedagógusokat, ki is hagynám. Szintén Dobrev Klára: hagyják abba a meddő vitákat, és cselekedjenek. Így szólította föl a Bizottságot arra, hogy ne fizesse ki Magyarország forrásait Magyarországnak. Amikor Dobrev Klára és az összes baloldali európai parlamenti képviselő Brüsszelben Magyarország támogatásának folyósítása ellen beszél, amikor azt mondja Donáth Anna, hogy a következő EU-s költségvetési ciklusban a Momentum az LMBT-jogok érvényesüléséhez kötné az uniós támogatások kifizetését, akkor fontos, hogy mindenki tudja, ez azt jelenti, hogy az a pénz, amit mi itt Magyarországon eldöntöttünk, hogy ez a magyar emberek közös pénze, és pedagógusbér-emelésre akarjuk fordítani, ez a fedezete annak, hogy a következő évben és az azutáni évben is legyen pedagógusbér-emelés, ők az ellen beszélnek, hogy ezt a pedagógusok megkapják. [[Kunhalmi Ágnes: A magyar költségvetésből kell finanszírozni!]] Két lépésben érkezik ez a pénz, mert először valóban a magyar kormány számlájára érkezik meg, onnan megy a pedagógusok számlájára, de lényegében ez a pedagógusokhoz menne. Ők azt ellenzik Brüsszelben, hogy Magyarország a saját forrásaiból, a saját döntése alapján, a saját pedagógusainak béremelést hajthasson végre, azért, mert nem tetszik a kormány színezete, és azért, mert az LMBT-jogok számukra fontosabbak, mint az, hogy a magyar pedagógusok ehhez a forráshoz hozzájussanak. Én arra szólítok föl minden baloldali képviselőt, akinek fontos az, hogy a magyar pedagógusoknak béremelése legyen, az mondja azt, hogy Magyarország kapja meg a saját forrásait a saját forrásait! mert az a pedagógusokhoz fog érkezni, és ne ellenezzék ezt, ne arra használják ki a brüsszeli mandátumukat, hogy megakadályozzák azt, hogy a magyar emberek, a magyar pedagógusok ehhez a forráshoz hozzájussanak. [[Novák Előd: Most már halljuk a választ!]] Ön is tudja, hogy volt 50 százalékos pedagógusbér-emelés. Az első béremelés, amit ez a kormányzat elindított, az pedagógusbér-emelés volt. Ön is tudja, hogy a válság alatt és a koronavírus-válság alatt is volt kétszer 10 százalékos béremelés, mellette az iskolaigazgatóknak pótlékemelés, ami egy 30-50 százalékos emelkedést jelenthetett az ő bérükben. Idén január 1-jén is volt béremelés, jövőre is lesz és azután is lesz. Ha a gazdaság teljesítménye pedig megengedi, akkor ennél több is lesz, mert a többletteljesítményből tudunk a pedagógusbéreknél is többletet biztosítani a pedagógusoknak. De ehhez persze arra lenne szükség, hogy felelősebb politizálás legyen a baloldalon is, és a szankciókat, a brüsszeli elhibázott szankciókat ne követeljék, és ne újabbakat és újabbakat javasoljanak, hanem engedjék, hogy Magyarország minél jobban, minél kevesebb nehézség árán [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] viselje el ezt az időszakot, és minél magasabb mértékű legyen a magyar GDP-emelkedés, hogy abból a pedagógusoknak is több juthasson. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm a miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Vajda Zoltán képviselő úr, MSZP-képviselőcsoport: „Aktuális kérdésekről” címmel. Öné a szó.
[[Hangosítás nélkül:]] Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A múlt héten a pénzügyminiszter úr benyújtotta a Magyarország 2023. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslatát a parlamentnek…
Képviselő úr, nem működik a mikrofonja. Nem tudom, be vane helyezve a kártyája. Mindjárt beszámítjuk, és kap egy álló mikrofont.
[[Hordozható mikrofonba:]] De kezdhetem elölről? [[Közbeszólások: Igen!]] Jó. Akkor visszaállítja az időmet? Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A múlt héten a pénzügyminiszter úr benyújtotta a Magyarország 2023. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslatát a parlamentnek. Mint ahogy egy családnál is rendkívül fontos a büdzsé, hiszen az megmutatja, hogy mit tartanak fontosnak, mire akarják költeni a jövedelmet, úgy az ország költségvetése is jól megmutatja, mit tart a kormányzat fontosnak, mire akarja elkölteni az adófizetők pénzét, és mi az, amit nem tart sokra. Nézzünk meg először egy-két, egyébként érthetetlen optimizmust mutató adatot, amire a költségvetést alapozta a pénzügyminiszter úr! Például a 2023-as inflációt 5,2 százalékra várják, miközben a napokban közelítettük meg a 11 százalékos átlagos pénzromlást. Van itt bárki, aki elhiszi azt, hogy majd megfeleződik az infláció? Komolyan számolnak továbbá az EU-s forrásokkal is, amelyek egyelőre a láthatáron sincsenek, mert az Unió még mindig erősnek látja a korrupciós veszélyt. Az Orbán-kormány itt a ciklusban a hazánknak járó 16 000 milliárd forinttal hazardírozik. Eleve értelmetlen egyébként addig költségvetést készíteni, amíg egy ekkora tétel sorsa nem ismert, vagy ha mégis készítenek, akkor olyan verzióval kellene számolni, ami a pesszimista változat, azaz mivel a kormány nem hajlandó leszámolni a korrupcióval, nem kapjuk meg az európai adófizetők pénzét. Az összkép alapján egyébként feketén-fehéren kiderült: bődületes megszorítás az, amit önök elénk tártak. Jelentős adóemelésekkel számolnak, amelyek, teljesen kizárt, hogy nem érintenek majd minket közvetlenül, hiszen a különadóknak nevezett elképzelések egyértelműen drágítják az életet. Ennek első jeleit egyébként már most láthatjuk, hiszen a Ryanair bejelentette, ők bizony átterhelik az utasokra az Orbán-csomag különadóját, ha kell, utólag is megterhelik a bankkártyáinkat. Az a cég, amely meg nem jelenti be, nos, az is ugyanezt teszi majd, legfeljebb majd csak csendben. [[13.40]] Szóval, nézzük meg, mi az, ami a kormánynak fontos a költségvetésben! Hát, a 2021-es, rekordszintű, 5400 milliárd forintos áfabevétel után 2023-ban további növekedést terveznek, 7000 milliárd forintra számítanak. Ez az összeg több mint felével magasabb, mint a járvány előtti, 2019-es. Örüljünk? Hát, szerintem csak mérsékelten. Mert a világrekorder 27 százalékos áfakulcs irtózatos teher mindenkinek, és ebből is irgalmatlan mennyiségű pénz keletkezik a NER-cégek további hizlalására, mert ami viszont fontos a kormánynak, az a NER-cégek valódi extraprofitjának a megőrzése, mert érintetlenül maradnak a leuralt ágazatok, például az építőipar, amelyekben a valódi extraprofit képződik, és amelyekben így elképesztő haszonra tesznek szert továbbra is. És mi az, ami a Fidesznek nem fontos? Hát pont az, ami mondjuk, az elmúlt 12 évben sem volt az: a jólé-ti kiadások, a szociális szféra, az egészségügy, az oktatás, mert a területek támogatása a GDP arányában is csökken az idei évhez képest, ami újabb szemléletes példája a bődületes megszorításoknak, amit terveznek. Önök szoktak visszamutogatni 2010-re, akkor megteszem én is. 2010-ben ezekre a területekre, jóléti kiadásokra még a GDP 31 százalékát fordította a költségvetés. 2023-ra ez az arányszám 24 százalék alá csökken. De nem fontosak Orbánnak, Vargának, a Fidesznek a munkavállalók, a közszféra alkalmazottai sem, erre utal, hogy leépítéseket terveznek a közigazgatásban. De ne feledjük, ezzel egy időben a politikai felső vezetők bérplafonját viszont eltörölnék, mindenki annyit vihet majd haza, amennyit a miniszterelnök jónak lát, és nem amennyit ér. Jól látható, hogy borzasztóan bizonytalan lábakon áll a költségvetés, annyira, hogy már a Fidesz-ellenességgel nehezen vádolható Költségvetési Tanács tagjai is túl optimistának tartják a Pénzügyminisztérium feltevéseit. Tisztelt Országgyűlés! Jól tudjuk, hogy ez mihez fog vezetni, a nyugdíjak mellett ez a költségvetés is gyorsan el fog inflálódni, és jövőre már köze nem lesz a valósághoz. Ezért arra kérem önöket, hogy még ha nemzetellenes költségvetést fogadnak is majd el, legalább várjanak vele őszig, mint más, hagyományos európai értékeket követő országok, mert jelenleg nagyon nagy a bizonytalanság, de ebben a költségvetésben csupán egy dolog biztos, a bődületes megszorítás. Köszönöm szépen a szót. Látom, van még egypár másodpercem, úgyhogy csak annyit hadd kérjek a válaszolótól, hogy a válaszában majd kerülje az ilyen unalmas, semmitmondó propagandafordulatokat meg szitokszóként használt személyneveket, tudja, Soros, Gyurcsány meg Bokros, ilyeneket ne mondogasson nekem, jó? [[Derültség az ellenzék soraiban. Az elnök csenget.]] Ha pedig majd az Európai Unióról beszél, akkor kérem, hogy azt hívja a nevén [[Az elnök csenget.]] , és ne brüsszelezzen.
Most már nincs, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, és remélem, hogy személyeskedés nélkül fog tudni válaszolni! [[Taps a DK, a Momentum és az MSZP soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Tállai András miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó, miniszterhelyettes úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Nem nagyon láttam magát itt az elmúlt 24 évben a parlamentben [[Szabó Szabolcs közbeszól.]] mindenesetre köszönöm a tanácsait, hogy [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] , hogy egy kormánytag és egy államtitkár mit válaszoljon. Hát, nézze, akkor kezdjük mással! (Derültség a kormánypártok soraiban.) Igaz az, hogy magának meggyűlt a baja az európai uniós pénzek elszámolásával? [[Vajda Zoltán közbeszól.]] Én csak kérdezem, mert egy újságcikk szerint igen. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Igaz az, hogy a cége angoltanfolyamra vett igénybe európai uniós pénzeket [[Vajda Zoltán: Abszolút!]] [[Vajda Zoltán közbeszól.]] Én csak kérdezem, mert egy újságcikk szerint igen. (Derültség a kormánypártok soraiban.) Igaz az, hogy a cége angoltanfolyamra vett igénybe európai uniós pénzeket (Vajda Zoltán: Abszolút!), és közben ön már jól beszélt angolul, de mégis erre a tanfolyamra kellett a saját cégében járni? (Vajda Zoltán közbeszól.) Én csak kérdezem [[Rétvári Bence: De kellemetlen! De kellemetlen! Vitályos Eszter: Csúnya dolgok ezek!]] [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Igaz az, hogy a cége angoltanfolyamra vett igénybe európai uniós pénzeket (Vajda Zoltán: Abszolút!), és közben ön már jól beszélt angolul, de mégis erre a tanfolyamra kellett a saját cégében járni? (Vajda Zoltán közbeszól.) Én csak kérdezem (Rétvári Bence: De kellemetlen! De kellemetlen! Vitályos Eszter: Csúnya dolgok ezek!), mert mondta, hogy ne ezt az unalmas választ mondjam. Vagy igaz az, hogy olyan ajánlóívekkel próbált önkormányzati képviselő lenni, amelyekről egyébként megállapították, hogy valótlan személyek írták alá? Csak azért, hogy ne azt a szokásos választ adjam önnek. Én csak kérdezem önt (Derültség a kormánypártok soraiban.), kérdezem. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Ami pedig a költségvetés bírálatát illeti, kezdte az inflációval; hát, segítek önnek. Az inflációs számra, amely 5,2-re van tervezve a 2023-as költségvetésben, az Európai Bizottság ugyanerre az évre 4,1 százalékot mond Magyarországra, az IMF 6,4 százalékot, az MNB 4,2 százalékot, a CIB Bank 4,5 százalékot, a Magyar Takarékbank pedig 4,8 százalékos pénzromlással kalkulál. Az, hogy most mennyi az infláció, és hogy mennyi lesz jövőre, hát… Az nem azt jelenti, hogy most magasabb, hogy jövőre is magasabbnak kell lennie az inflációnak; el kell indulni lefelé, különösen akkor, hogyha a háború, amelyet egyébként önök támogatnak, hiszen kimondták , hogy fegyverrel, sőt, ha a NATO úgy dönt, akkor katonával is támogatják a háborút, mi pedig azt mondtuk, hogy nem támogatjuk, nem veszünk részt, még úgy sem, hogy Magyarországon fegyvereket szállítsanak. És lám, milyen igaza lett e tekintetben is a magyar kormánynak! De térjünk vissza az ön bírálatára, ami a 2023-as költségvetést illeti! Mondta, hogy milyen alapon tervez az európai uniós forrásokkal a magyar kormány. Mi tudjuk azt, hogy önök nagyon-nagyon örülnének annak, hogyha a Magyarországnak járó európai uniós forrásokat nem kapná meg Magyarország [[Kunhalmi Ágnes: Nem igaz! Vitályos Eszter: Dehogynem!]] mert önök örülnének neki, hát, ez volt a dolog lényege. [[Kunhalmi Ágnes: Nem igaz!]] Igenis reális, hogy a 2023-as költségvetésbe ezt betervezzük, mert ha bármilyen politikai okból az Európai Unió azt visszatartja, az kizárólag az országgal szembeni politikai bosszú amiatt, hogy az Orbán-kormány és a Fidesz-KDNP merészelt újra kétharmaddal választást nyerni. [[Vitályos Eszter: Így van!]] Magyarországnak az európai uniós források nem adományok, az az országnak igenis jár, és természetes, hogy mi mindent megteszünk azért, hogy ezeket a forrásokat megkapjuk, és ezért tartalmazza a 2023-as költségvetés. Aztán ön megszorításnak nevezi az extraprofit-adó bevezetését. Hát, a Facebook-oldalán olvastam, hogy még Bokros Lajost is idehozta hasonlításképpen, hogy a Bokros Lajosétól [[Vajda Zoltán közbeszól.]] [[Vajda Zoltán közbeszól.]] [[Vajda Zoltán közbeszól.]] is nagyobb megszorító csomag ez. Akkor elmondom önnek, hogy Bokros Lajos idejében a megszorítások az embereknek szóltak, a családoknak (Vajda Zoltán közbeszól.), munkát terhelő adó emelése, családi pótlék jövedelemhez kötése, gyermekgondozási díj, egyszeri családtámogatás megszüntetése, tandíj bevezetése, és sorolhatnám, sorolhatnám. (Vajda Zoltán közbeszól.) Az önök válságkezelése, az megszorítás. A mi válságkezelésünk, az annak a biztosítása [[Arató Gergely közbeszól.]] hogy a magyar családok legyenek megvédve, legyenek a rezsicsökkentéstől, a nyugdíjasok a háborús inflációtól, a gazdaság pedig a háború miatt kialakult alapanyagár- és energiaár-emeléstől. Ez a legfontosabb cél, hogy működjön a gazdaság, hogy megmaradjanak a munkahelyek, és az embereknek legyen bevételük. Ami a kiadásokat, a jóléti kiadásokat, az egészségügyi kiadások csökkenését illeti, ebben sincs igaza, de lesz még idő fölkészülni a költségvetési vitára. Ajánlom önnek, olvasgassa a költségvetést, és meglátja, egy teljesen más típusú felszólalást fog majd mondani. Köszönöm szépen. [[Vajda Zoltán közbeszól. Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm a miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Orosz Anna képviselő asszony, Momentum-képviselőcsoport: „Aktuális ügyeinkről” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! 2011 és ’13 között Berlinben éltem és végeztem el a közgazdaságtani mesterképzést. Azért tanultam ott, mert korai egyetemi éveim alatt a Corvinus Egyetemen egy olyan közeg vett körül, ahol természetes volt az, hogy ha lehetőségünk nyílik rá, akkor a világot látni kell, tudásunkat és tapasztalatunkat érdemes és jó külföldön gyarapítani. 2013-ban pedig azért jöttem haza, mert tudtam és éreztem, hogy én itt szeretnék élni, én Magyarországért szeretnék dolgozni, nekem itt van dolgom, ez a hazám, ez a közösségem. A minap Balatonaligán jártam, ahol Mészáros Lőrinc és Tiborcz István a Balaton egyik leggyönyörűbb partszakaszát teszik éppen tönkre. Ismerős ez a történet Újbudáról, és ismerős ez a történet az ország számos szegletéből, ahol újra és újra a beton győz a természet, a kapzsiság pedig a jövőnk fölött. A tóparttól pár száz méterre, az aligai vasútállomáson egy emlékmű Széchenyiről, a déli vasút megálmodójáról emlékezik meg, tőle idézek: „Nem hal meg az, ki milliókra költi / Dús élte kincsét, ámbár napja múl”. Önöknek négyszer is megadatott a lehetőség, hogy hasonló örökséget teremtsenek, no nem saját maguknak meg a családjuknak, hanem a magyar nemzetnek, ehhez képest amit tesznek, az az, hogy a milliókat a köz kárára, saját dús életükre költik. [[13.50]] Széchenyi mondta azt is, hogy „Egy nemzet ereje a kiművelt emberfők sokaságában rejlik”. Nos, nincs kétségem afelől, hogy 150 év múlva senki nem fogja az önök munkáját ezzel az idézettel összekötni, mert az oktatásban nincs egyetlenegy olyan mutató sem, amely alapján büszkék lehetnének munkájukra. Amikor hazajöttem Berlinből, egy közeli szerettemet veszítettem el egy betegség következtében. Láttam, hogy milyen körülmények között próbálnak gyógyulni tisztességes, rendes, az életüket végigdolgozó emberek. Láttam, hogy mennyire méltatlan az egész országra nézve az, ahogy a betegségeknek kiszolgáltatott emberekkel bánunk. Tíz évvel később: kijött a múlt héten a 2023-as költségvetésitörvény-javaslat, amelyből egyetlenegy dolog kristálytisztán látszik: megy minden tovább ugyanúgy, mint eddig. Nem lesz érdemi béremelése a pedagógusoknak és az ápolóknak, nem lesz méltányos adópolitika, nem lesz igazságos közteherviselés sem. Különadókat vagy ahogy önök Marx után szabadon nevezik , extraprofitadót vetnek ki, hogy a vállalatok mögé bújva tereljék saját magukról a felelősséget abban, hogy mennyire nehéz lesz a magyar embereknek a válság, az infláció és a drága euró következményeit elviselni a következő időszakban. Apropó euró, ez a költségvetés azt is tisztán megmutatja, hogy önök szembemennek a magyar emberek csaknem 70 százalékának világos akaratával, mert nem dolgoznak az euró mihamarabbi bevezetésén. A másik igazi nagy bűnük a közösségekben, a lelkekben végzett rombolásuk, amivel több százezer tehetséges fiatalt és időst üldöztek el országhatárokon kívülre, kiknek soha nem mondták azt, hogy szükség van rájuk itthon; kiknek soha nem mondták azt, hogy jöjjenek haza Magyarországra. Vannak, akik itthon maradtak, de ők sem tudnak beilleszkedni az önök rendszerébe, mert annak minden eleme úgy van felépítve, hogy a másképp gondolkodók, a másképp érzők ne érezhessék benne otthon magukat. Bár a politikájuk semmit nem látszik változni, egy fontos dolog igenis megváltozott az elmúlt időszakban a magyar politikában. A Momentum új parlamenti frakciójának tíz tagja dolgozik mostantól egy olyan országért, ahol érték a tudás, érték a teljesítmény; ahol segítünk az elesetteknek; ahol minden gyereknek esélye van egy boldog és teljes életre; és ahol a jövőnkbe befektetünk, nem pedig feléljük ezt; ahol egy véres háborúban nem kérdés, hogy az agresszorral szemben kiállunk, és ahol mindent elkövetünk a tőle való függetlenedésért; és ahol a politika nem a gyűlöletkeltésen, hanem közösségek építésén alapul. Azért állok ma itt és mondom első parlamenti fölszólalásomat, mert április 3-án az újbudaiak többsége nekem szavazott bizalmat az országgyűlési választáson. Ezzel a megtisztelő felhatalmazással teszek amellett hitet, hogy a következő négy évben minden olyan dologgal szemben bátran és hangosan ki fogok állni, amely szembemegy az én és a Momentum közösségének értékeivel, és hogy kitartással és odaadással fogok dolgozni egy olyan Újbudáért és egy olyan Magyarországért, ahol végre mindenki itthon érezheti magát. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Fürjes Balázs államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Elnök Úr! Gratulálok képviselő asszonynak, hogy elkezdte, majd befejezte közgazdaság-tudományi képzését. Ez a frakciójában nem mindenkiről mondható el; önöknél az a szokás, hogy elkezdik a tanulmányokat. [[Folyamatos közbeszólások az MSZP és a Momentum soraiból.]] És ha már a magyar családokról beszél a képviselő asszony, nagyon kevés magyar család engedheti meg magának azt, hogy a kicsi fiacskára millió forintokat, több millió forintot elköltenek, majd megvárják, hogy be se fejezze a tanulmányát; milliós tandíjak milliós lakhatás az elitegyetemen Angliában, majd behazudja a közgazdászdiplomát. Önnek gratulálok, hogy nem erről van szó. [[Derültség és folyamatos közbeszólások a DK és a Momentum soraiból.]] Újbuda. Azt mondta, hogy bizonyos történet ismerős Újbudáról. Én nagyon remélem, képviselő asszony, hogy akkor megválasztott képviselőként el fog járni, hogy ne szűnjön meg Újbudán a Kelenföldi Szolgáltató és Kereskedelmi Központ. Ez egy olyan ingatlanspekuláció, ami akkor indult, amikor ön alpolgármester volt, és a DK-s polgármesterrel közösen el akarták adni a Kelenföldi Szolgáltató és Kereskedelmi Központot, pályázatot hirdettek, döntöttek az eladásról. A helyi civilek akadályozták meg egyelőre, mert a döntést nem vonták vissza, ami nyilván azzal járna, hogy ott drágább bérleti díjakkal, spekuláció eredményeként minden megdrágulna, és egy lakótelep kellős közepén a boltokban mindent drágábban vásárolhatnának az újbudaiak. [[Folyamatos közbeszólások a DK és a Momentum soraiból, köztük Arató Gergely: Nem csak Kelenföldön drágul minden.]] Tehát kérem, ha Újbudát képviseli az Országgyűlésben, akkor kérem, hogy mondjon határozottan nemet erre a privatizációra, járjon el, és mondják ki egyértelműen, hogy nem adják el a kereskedelmi központot, és meghallják a helyi civilek szavát. Ami pedig az építési ügyeket illeti, azt tudom önnek mondani, hogy Magyarországon a jogszabályok mindenkire azonos módon vonatkoznak [[Derültség és közbeszólások az ellenzéki sorokból.]] és ahogy eddig is elutasítottunk, illetve visszavontunk építési engedélyeket pont a Balaton környékén , ha azok sértették a jogszabályokat, ezt ezek után is meg fogjuk tenni. [[Közbekiáltások és derültség az ellenzéki sorokban.]] Azt pedig tényleg kérem, hogy a baloldalon, ha támadják is továbbra is az extraprofitadót, legalább nézzenek körül, hogy az önök baloldali párttársai például Németországban az elmúlt héten nyújtottak be a Szociáldemokrata Párt, és vette pártfogása alá a Linke extraprofitadóra vonatkozó törvényjavaslatot a német parlamentben. Önök mindig igazodni szoktak. Igazodni szoktak Brüsszelhez, igazodni szoktak Berlinhez; ha most ezt mondják az önök elvtársai Berlinben, akkor legalább tőlük fogadják el, ha tőlünk nem teszik ezt meg. Most, hogy már Brüsszel magáévá tette a magyar álláspontot olajembargó ügyében [[Derültség az ellenzék soraiban.]] , legalább utólag helyeseljék azt önök is, ha már a javaslat megfogalmazásakor nem sikerült. Az extraprofitadóval kapcsolatban azt még talán fontos elmondani, hogy vannak olyan helyzetek a gazdaságtörténetben, sajnos Magyarország közelmúltjából is ismerünk ilyen helyzeteket, amikor a gazdaság, a költségvetés nehéz helyzetbe kerül, és pótlólagos forrásokról kell gondoskodni. Két nagy különbség van közöttünk és önök között. Amikor az önök idején ez megtörtént, akkor az az önök hibájából történt meg [[Folyamatos közbeszólások az ellenzéki sorokból.]] önök okozták a bajt, majd pedig az emberekkel fizettették meg az árát. Kérem a momentumos képviselőket, hogy ne értetlenkedjenek, hiszen önök kéredzkedtek fel a Gyurcsány-listára. [[Felzúdulás és taps, közbekiáltások a DK, a Momentum és az MSZP soraiból. Közbeszólás a Fidesz soraiból: Lehet tapsolni, attól még így van.]] Gyurcsány Ferenc képviselőjének tetszik is ez. Az a helyzet, hogy nem más, mint a Momentum pártelnöke nyilatkozta azt, hogy „Nem tudom, hogy Gyurcsány Ferenc mi az istent keres még a politikában, már igazán eltakarodhatna a közéletből.” Ezek az önök szavai. Ön, képviselő asszony, ön pedig ezt mondta Gyurcsány Ferenc pártjáról meg az MSZP-ről: „Politikai együttműködésről nyilván nem lehet szó. Azért alapítottuk ezt a szervezetet mármint a Momentumot , mert egyik jelenleg elérhető politikai párt sem volt számunkra vállalható, egyikhez sem akarunk csatlakozni.” Ehhez képest Gyurcsány hátán kerültek be a parlamentbe, soha nem sikerült ez még saját jogukból. Mindenesetre sok sikert kívánok az újbudaiak érdekeinek védelméhez. [[Taps a kormánypártok soraiban. Szórványos taps a DK és a Momentum soraiban. Közbeszólások, köztük dr. Vadai Ágnes: Bravó!]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Brenner Koloman képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Aktuális ügyeinkről” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Szombaton a Szalay utcai oktatási minisztérium ó, pardon, olyan nincs önöknél 2010 óta [[Derültség az ellenzéki sorokban]] , az oktatásért felelős államtitkárság előtt volt egy tüntetés, amelynek a korfája sajnos szomorú módon leképezte a magyar pedagógustársadalom korfáját: 10 százalékuk volt ugyanis 30 év alatti, és több mint fele ezeknek a tüntető kollégáknak 50 év feletti. Ez a magyar pedagógustársadalom korfája nagyjából, és ez az, ami miatt nemcsak hogy vészes tanárhiány van, amiről önök mindig azt mondják, hogy az egy érzéki csalódás, hanem igenis az elkövetkezendő négy-öt éven belül a magyar pedagógustársadalom gerince fog nyugdíjba vonulni, és erre azonnali és sürgető lépésekre volna szükség. [[14.00]] Engedjék meg, hogy ahelyett, hogy ismét elmondjam mindazokat, amiket a tisztelt Ház falai között az oktatási rendszer elmúlt 12 évéről mindig elmondtam, most inkább egy alternatív programmal állnék elő, különös tekintettel arra, ahogy hallottuk Rétvári államtitkár úrtól, hogy ma tárgyalt a Nemzeti Pedagógus Kar elnöke is már Pintér belügyminiszter úrnál nagyon helyes! Akkor szeretném miniszter úr figyelmét a következő pontokra felhívni. [[Rétvári Bence: Na, figyelek!]] Egyrészt a Nemzeti Pedagógus Kar bérkövetelését villámsebesen tessék végrehajtani! Azonnali és 50 százalékos béremelésre van szükség tűzoltó jelleggel a mi véleményünk szerint a magyar pedagógustársadalom számára. Ráadásul, ha most egy kicsit átfogó rendszerben látjuk az oktatás helyzetét, amely a Jobbik, hazánk jobbközép nemzeti pártja szerint nemzetpolitikailag kiemelt stratégiai ágazat, az azért is fontos, mert az oktatási rendszerünknek olyan képességeket és tudásokat kellene adnia, amely a XXI. századnak megfelelő képesítéseket adna. A felgyorsult sebességű technikai és informatikai fejlődéssel lépést kellene a magyar fiatalságnak tartani. Ha lépést tartanak, az nagyrészt sajnos nem a magyar oktatási rendszernek köszönhető. Alapvetően fontos az oktatás, és egy gazdasági és szociális válságban mi azért javasoljuk, hogy nemhogy 6, amit nem fog elérni a következő évi költségvetésben a bruttó nemzeti össztermékből az oktatás támogatása, hanem 8 százalékát kellene kiemelt válságkezelésként a magyar oktatási rendszerbe beleforgatni, mert ez az igazi polgári és konzervatív válságkezelés. Nagyon fontos volna, hogy regionálisan vizsgáljuk felül azt, hogy milyen iskolatípusok léteznek, és ezekben az iskolatípusokban milyen pedagóguskollégák tanítanak, ugyanis a mi véleményünk szerint nagyon fontos az, hogy megállítsuk és visszafordítsuk azt a folyamatot, hogy a magyar gyermekek és fiatalok egy jelentős része, különös tekintettel a hátrányos helyzetű régiókra és kisebb településekre, kiszorult a minőségi oktatásból. Hangsúlyozom: minőségi oktatásból. Az, ha egy természettudomány-tanár helyett egy képesítés nélküli kolléga bemegy egy osztályba, és megőrzi a gyermekeket, az nem minőségi oktatás, kedves fideszes képviselőtásaim! Tehát nagyon fontos volna átvizsgálni átfogó jelleggel, kisregionális szempontból az iskolatípusokat és a benne oktató tanárokat. Nagyon fontos volna a szakképzés teljes megújítása, és nagyon fontos volna a nem iskolai felnőttképzés rendszerének teljes felülvizsgálata, hiszen százezrek vannak hazánkban, akik kiszorultak a korai lemorzsolódás miatt az oktatásból, és társadalompolitikai szempontból az ő továbbképzésük a XXI. században kiemelt nemzetpolitikai cél. Nagyon fontos volna azonnal a Nemzeti alaptantervnek olyan mértékű és átfogó felülvizsgálatát elindítani, amelyben egyrészt a mi véleményünk szerint nagyon fontos lenne a helyi, regionális tartalmak bevitele, tehát nem központi lenne a NAT, hanem, mondjuk, 60:40 százalékban lehetne a központi oktatási tartalmakat megszabni. És igenis fontos, hogy egy szegedi tudja, hogy miért Szögedébe megy, és egy soproninak pedig kötelessége tudni, hogy kik azok a poncichter polgárok, mint én. Nagyon fontos lenne tehát úgy modernizálni a Nemzeti alaptantervet, hogy ne azon vitatkozzunk, és ebbe a vitába sajnos baloldali és liberális véleményformálók is bele szoktak szállni, hogy Wass Albert vagy Harry Potter, mind a kettő szerintem, csak amikor a 15 évesek egynegyede funkcionális analfabéta, akkor ez teljesen felesleges. [[Rétvári Bence: A liberálisok már mind a kettőt betiltották!]] Összefoglalóan tehát [[Rétvári Bence: Rowlingot is betiltották a liberálisok!]] kérem a fideszes oktatási kormányzatot, hogy a vázolt javaslatok mentén azonnal nyúljon bele az oktatás rendszerébe, hiszen a huszonnegyedik óra után vagyunk. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence miniszterhelyettes úr kíván válaszolni. Öné a szó, miniszterhelyettes úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Nem sütök el hasonló favicceket, hogy most frakcióvezető-helyettesnek vagy frakcióvezetőnek kell hívni, mint amit ön tett a petícióátadás kapcsán, hanem én igyekszem érdemben válaszolni azokra a dolgokra, amelyeknek egy részére szerintem ön is tudja a választ igazából. Az volt a célunk az új nemzeti alaptantervvel, hogy valóban egy modern, a kor igényeihez igazodó, de hazafias szemléletű alaptanterv jöjjön létre, és felfutó rendszerben, ugye, már a második évben 1., 5., 9. osztálytól ehhez modern tankönyvek jöjjenek létre [[Közbeszólás az ellenzék soraiból: Egyentankönyv!]] , amely modern tankönyvek mindegyike már, ha ezeket kinyitotta, gondolom, ezeket nézte, ön is a kezébe vette, láthatóan egy QR-kóddal rákapcsolódik az okosportál tartalmaira. Tehát teljes mértékben egy offline könyv, amelynek azon elérhető online tartalom része van. Szinte minden leckénél humán tárgyaknál arra törekedtünk, hogy rögtön vitára ösztönző kérdések legyenek benne, hogy valóban egy modern, közös gondolkodásra épülő alaptantervünk legyen és ilyen tankönyvek legyenek. Ezek azok a kérdések, amelyeket a liberálisok persze rögtön meg szoktak támadni, mert ők azt mondják, hogy gondolkodásra kell sarkallni a diákokat, de amikor van egy ilyen kérdés, amely gondolkodásra sarkall, akkor ők rögtön cenzúráért kiabálnak, hogy ezeket azonnal ki kell venni az oktatásból, ahogy egyébként J. K. Rowlingot is most már a liberálisok indexre tették, nem csak Wass Albertet. Előbb-utóbb ők ebből mindenkit kiszednének. Arra is törekedünk, hogy valóban ne az a korábbi mennyiség legyen, ami benne volt. Egyértelmű elvárás volt a szülők, a diákok és a tanárok részéről is, hogy ez csökkenjen, ezért gimnáziumban a fogalmak száma 15,3 százalékkal csökkent, a különböző megtanulandó személyek nevei 17,5 százalékkal, a kronológiában 22 százalékkal kevesebb a gimnáziumi tartalom, topográfiában 11 százaléknyi. Ez átlagolva gimnáziumban 16,5 százalékos, az általános iskolában pedig 18 százalékos fogalom- és lexikálisanyag-csökkenést jelent, aminek a helyére jöttek be ezek a feladatok, kérdések, vitatémák, amelyek a mai kor elvárásaihoz igyekeznek igazítani a diákok mindennapjait, a 45 perceiket, amit az iskolában töltenek. Sőt, egy plusz 10 százalék eltérési lehetőséget adtunk az iskoláknak, pontosan azért, hogy minden iskola a maga profilját jobban ki tudja alakítani. Szokás mondani, főleg liberális oldalról, mert ez bennük van, és mindig elmondják, mindig ugyanazt a lemezt teszik fel, hogy itt egyen-, hogy dobozgondolkodás, Prokrusztész-ágy s a többi, de nem, a magyar oktatás már nem így működik, csak nem akarják észrevenni. Nyilván direkt nem akarják észrevenni, mert a kormányt azzal akarják támadni, amivel harminc éve is támadták, csak láthatóan ezzel az elmúlt választásokon túl nagy eredményt nem értek el. Mert igenis az iskolák is sokkal rugalmasabb egyéni tantervrészeket alakíthatnak ki, hogy meglegyen az iskolának is a profilja mellette, miben akar erősebb lenni, miben átlagos lenni, vagy mire akar kevesebb figyelmet fordítani egy-egy iskola. Tehát az iskoláknak is megvan a szabadsága, a tanároknak is megvan a szabadsága, és ezzel a túlterhelés is csökkent. A pedagógusminősítés kapcsán. A legfontosabb nyilván a gyerekek tudásának a javítása, ezért van az egész iskolarendszer. Itt 104 ezer ellenérvem van azzal szemben, amit ön mondott, ugyanis 104 ezer pedagógus ment el és minősíttette magát pedagógus II. kategóriába, ami azt jelenti, hogy önmaga is akár sok évtizedes gyakorlat után újra átgondolta, hogyan lehet a mai kor elvárásainak jobban megfelelően tanítani azt a tananyagot, ami tudományterületeken általában sok esetben nagyrészt ugyanaz, kevés terület van, ahol vannak újdonságok az általános iskolás vagy középiskolás anyag lexikális részében, de hogyan lehet azt a diákokra még inkább, a mai gondolkodásra odavinni. Ezért készítettünk rengeteg digitális tananyagot, ezért van nagyon sok iskolában most már okostábla. Ha ezeket ön is kipróbálta… A háztáji állatoktól kezdve a történelemismeretekig olyan látványos, szemléltető lehetőségek vannak ma már egy iskolában, amit nem is gondolnánk. Sokan persze abból indulnak ki, amilyenek a saját tankönyveik voltak ezelőtt 20, 30 vagy 40 évvel, és azt kérik számon a mostani kormányzaton, de ezek a mai tankönyvek, ezek a mai tananyagok hála istennek már nagyon-nagyon messze vannak attól. És igenis, egy tanár számára sokkal több lehetőség van arra, hogy a diákjainak mindezeket a tudáselemeket más, vizuális módokon is átadják. Ezért indítottunk sok minden mást is, a Lázár Ervin-programtól kezdve sok olyan programot, amelyek az iskola 45 perces keretein kívül, de ezt a tudást igyekeznek elmélyíteni iskolaidőben vagy iskolaidőn túl akár a Csodaszarvas-programmal vagy az Erzsébet-táborok közül a tematikus Erzsébet-táborokkal. Ettől függetlenül nagyon fontos az, amit ön is mondott, de ma ezt már elmondtam, hogy egyeztetésekben legyünk. Nagyon fontos az, hogy folytassuk a pedagóguspálya megerősítését is, abban is, hogy minél többen jelentkezzenek, és abban is, hogy minél elismertebb legyen ez a pálya anyagilag is. Ezért indítottuk el a Klebelsberg-programot, amit ön is ismer, az ösztöndíjprogramot [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] , hogy már az egyetemi évek alatt is minél többen válasszák ezt a pályát. Az utolsó szám, amivel terhelném önt: a pedagógusképzésre jelentkezők közül az állami képzésre felvettek száma 2010-ben 5400 volt, most pedig 7424. Tehát ebben sem állunk olyan rosszul [[Az elnök ismét csenget.]] mint amit mondanak. Hogy a pedagóguspályán tartsuk őket, na, ebben viszont van feladatunk közösen. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Gy. Németh Erzsébet képviselő asszony, DK-képviselőcsoport: „Aktuális ügyek” címmel. Öné a szó, képviselő asszony. [[14.10]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Az aktuális ügy, amiről a tisztelt Ház előtt szeretnék beszélni, az európai minimálbér szabályozásának emberi és politikai tanulsága. Ma, 2022. június 13-án egyre biztosabban állíthatjuk, mint valaha: lesz európai minimálbér-szabályozás. A múlt héten az Európai Parlamentben ugyanis létrejött az előzetes megállapodás, már csak a 27 tagállam miniszterelnökén van a sor, hogy most csütörtökön az utolsó zöld jelzést is megadja. Így, tisztelt képviselőtársaim, az elfogadás sikerét megelőlegezve, eljött az ideje annak, hogy beszéljünk az európai minimálbér-szabályozás megszületésének két legfontosabb tanulságáról, az emberi és a politikai tanulságokról. Kezdjük mindjárt a legfontosabbal, azzal, hogy az európai minimálbér-szabályozás több százezer magyar embernek teremtheti meg a tisztességes bérezés, a tisztességes megélhetés alapfeltételeit. Csak összehasonlításképpen, a mai nettó 133 ezer forint helyett a magyar minimálbér összege a negyedével emelkedhetne, ez havonta közel 35 ezer forintot fog jelenteni azoknak a magyar dolgozóknak a pénztárcájában, akik ma minimálbérért dolgoznak. Kormánypárti képviselők persze legyinthetnek erre, hiszen szabad szemmel, az ő szabad szemükkel szinte láthatatlan ez az összeg, de azoknak az embereknek, akiknek ezekben a hetekben nagyon fontos dolgokról kell dönteniük, ez az összeg is jelentős segítséget fog nyújtani. Tudják, képviselőtársaim, azokról a magyar emberekről beszélünk, akik a nyár közeledtével választani kényszerülnek egy egyhetes buszos utazás vagy pedig a szülőknek megvásárolt méregdrága gyógyszerek kifizetése között. Azokról az emberekről beszélünk, akik az Orbán-kormány 12 éves kormányzása után odajutottak, hogy nem tudják megoldani a napi, mindennapi betevő előteremtését. Azokról a százezrekről beszélünk, akikről az önök kormánya megfeledkezett. Mi több, nem pusztán megfeledkezett, hanem szándékosan tartotta alacsonyan a bérüket, hogy így tudja őket kiszolgáltatni a nagy magyar cégeknek és külföldi cégeknek, amelyek elhitették ezekkel az emberekkel, hogy a magyar ember munkája nem ér annyit, mint egy osztrák vagy egy holland dolgozóé. Az európai minimálbér-szabályozás ebben is jelentős változást fog hozni. Amellett, hogy versenyképesebb lesz a fizetés, erősebb érdekvédelmet és jobb munkakörülményeket is fog biztosítani a magyar embereknek. Pontosan azt fogja erősíteni, amit a Fidesz-kormány módszeresen tett tönkre és épített le az elmúlt évtizedben. És akkor szép lassan rá is kanyarodhatunk a politikai tanulságok kérdésére. A magyar Országgyűlésben ugyanis nem mehetünk el szó nélkül amellett, hogy mit tett a kormánypárt, és mit tett a legnagyobb ellenzéki párt, a Demokratikus Koalíció azért, hogy az európai minimálbér-szabályozás bevezetése a célegyenesbe érjen. Kellő szerénységgel állíthatom, hogy az európai minimálbér megvalósulása a Demokratikus Koalíció politikai közösségének a sikere, amiben oroszlánrészt vállalt európai parlamenti képviselőnk, Dobrev Klára. Mi 2019-ben megígértük, hogy lesz európai minimálbér-szabályozás, az ígéretünket pedig betartottuk. Mit tett ezzel szemben a Fidesz? Ott gáncsolta az európai minimálbér-szabályozást, ahol csak tudta. A DK-t felelőtlennek, a szabályozást pedig szükségtelennek nevezte, megfeledkezve arról, hogy valójában a magyar emberek sorsa, egy biztosabb jövő a kérdés. Az egyik oldalon tehát láthatunk egy politikai pártot és egy politikust, aki az elmúlt három évben éjt nappallá téve dolgozott azon, hogy a legfontosabb ígéretét teljesítse, hogy a legkiszolgáltatottabb magyar embereken segítsen. A másik oldalon pedig látunk egy kormányt és annak képviselőit, önöket, akik szégyenteljesen viselkedtek, a magyar emberek érdekeit háttérbe szorították. Tisztelt Országgyűlés! Beismerni azt, hogy az ember tévedett, hogy a történelem rossz oldalára állt, még mindig lehetséges. A magyar miniszterelnök kapott a sorstól még egy lehetőséget, hogy így tegyen, bebizonyítsa, hogy ő sem hisz a végletekig kiszolgáltatott magyar munkaerőben, és már ő is azt vallja, hogy a magyar emberek munkája nem érhet kevesebbet, mint bármely más európai polgáré. Orbán Viktor miniszterelnöknek a miniszterelnökök tanácsában nem lesz vétójoga, de a szavazata szimbolikus lesz. Három nap múlva megtudjuk, hogy a magyar emberek oldalára állte a miniszterelnök [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] vagy újra a magyar emberek ellenében döntött. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps az ellenzéki pártok padsoraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr válaszol az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr. [[Közbeszólások a DK padsoraiból, köztük: Soros… Gyurcsány…]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Én meghallgattam önöket. Kérem, adják meg a tiszteletet a választóinknak, hogy ugyanezt megteszik. Annak örülök mindenesetre, hogy elsőként a mai napon nem vonja kétségbe azt, hogy a Gyurcsány-párt a legerősebb a baloldalon [[Közbeszólás a DK padsoraiból: Mondtuk, hogy nem?]] , tehát a hatása is a legnagyobb, ezt szeretném önnek megköszönni. Csak azért mondom, mert mindenki tagadja azok közül, akik ugyanezen a listán szerepeltek. Az ön által felvetett javaslat egy politikai-filozófiai különbséget érzékeltet köztünk. Önök számos területen jogköröket adnának át a brüsszeli intézményeknek. Ezt teszik az adópolitikában, ezt teszik a bérpolitikában erről beszélt az imént is , és ezt teszik egyébként a migrációban is. És nekünk az a tapasztalatunk, hogy ha jogköröket adunk át a brüsszeli intézményeknek, akkor a multiknak sokkal nagyobb ráhatása lesz arra, hogy hogyan is alakulnak a döntések, mint az egyes állampolgároknak. Tehát itt van egy elvi különbség köztünk. Van például tapasztalatunk arról, hogy az energiapiacon hogyan alakultak az árak akkor, amikor a szabadpiacra bízták őket, egyébként a brüsszeli liberalizációs törekvésekkel összhangban. Szeretném felhívni a figyelmét arra, hogy már a háború előtt is jelentősen növekedtek az energiaárak, az Eurostat szerint több mint 26 százalékkal ez az infláció fő okozója , tehát van arról tapasztalatunk, hogy milyen az, amikor kiadjuk a jogköröket a kezünkből, és ez kiszolgáltat minket Brüsszel akaratának, illetve a multik lobbitevékenységének. Ami a minimálbér kérdését illeti: azért azt, hogy mennyire hitelesek az önök javaslatai, jól mutatja, hogy mi volt az április 3-ai választás eredménye. És ha a számok felől indulunk ki, van tapasztalatunk meg tudásunk arról, hogy mekkora volt a minimálbér akkor, amikor önök voltak: 73 ezer forint; most 200 ezer forint, tehát több mint háromszor annyi. A szakmunkás-minimálbér 260 ezer forint, ez is háromszor annyi. Mindeközben a nettó átlagbérek Magyarországon 70 százalékkal nőttek, az önök nem rövid kormányzása alatt tizen-egynéhány százalékkal. Tehát hogy mit jelent a gyakorlatban a baloldal érzékenysége, arról van nekünk tapasztalatunk. És hogy még egyet mondjak, pár héttel ezelőtt volt itt egy választás; ott volt önöknek egy miniszterelnök-jelöltje. A miniszterelnök-jelölt mit mondott a minimálbérről? Azt, hogy ő nem támogatja. Tehát az önök hivatalos álláspontja pár nappal ezelőtt még az volt, hogy nem támogatják a minimálbért. Erről ennyit. [[Arató Gergely: Ugyan már!]] Hogyha a megélhetési kérdésekről beszélünk, akkor a jelenlegi helyzetben egyébként megkerülhetetlen a háború ügye, a háborús infláció ügye. A háború ténye önmagában is növelte az árakat, és erre csak rátett egy lapáttal a szankciós politika. Hogyha a brüsszeli ügyekről beszélünk, akkor nem tehetjük meg, hogy erre nem térünk ki. A háború következtében évtizedek óta nem látott mértékben nőnek az árak Európában, és hogyha megnézzük az uniós színteret, akkor jó pár ország tovább élezné a konfliktust fegyverszállításokkal vagy még szigorúbb szankciós politikával. Mi ezzel szemben azon az állásponton vagyunk, hogy mindent meg kell tennünk nem a konfliktus szításáért, hanem a békéért, mert ha sikerül elérni a békét, akkor lehet letörni majd a háborús inflációt is. [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] De tudjuk azt, hogy a baloldal más politikát folytat, mert azt várják el az európaiaktól, hogy ők állják a háború árát. Brüsszelben ezt a törekvést egyre inkább programmá is formálják. Ennek az egyik neve az, hogy energiahatékonysági sprint, eléggé technokrata név, de ez a neve. A lényege egyszerű: fűts kevesebbet, főzz kevesebbet, autózz kevesebbet. Ha azt kérdezi ön, hogy miért vetem ezt itt föl: azért, mert a budapesti Városháza, ahol baloldali vezetés van, ehhez csatlakozni akar Tüttő Katalin főpolgármester asszony lelkesen beszél róla , és egyébként ezen program keretében csökkentenék a sebességhatárokat, korlátoznák a közvilágítást, és az is benne van, hogy a középületeket 18 fokig lehet csak felfűteni a téli időszakban. Tüttő Katalin azzal érvel, hogy ez a program elhozhatja a békét. Hasonló vonalon volt az Európai Bizottság alelnöke, aki szerint mosás helyett érdemes inkább szellőztetni a ruhákat. Lehet, hogy önök mosolyognak, de ez nem vicc, ezek benne vannak ebben a programban. [[Dr. Vadai Ágnes: Nem ezen! Önön mosolygunk!]] És szeretném felhívni a figyelmét arra, hogy a szankciós politika eddig többet ártott Európának, mint a háborút kirobbantó agresszornak. Oroszország áprilisig megkereste azt az összeget, amelyet tavaly egész évben. [[14.20]] Ha van kérdés, amely meghatározza most a magyarok és egész Európa megélhetését, akkor az a szankciós politika kérdése. Szóval, azt szeretném öntől kérni, hogy ha érdekli önöket a magyarok megélhetése, akkor lehetőleg először kérdezzék meg a magyarokat, hogy akarjáke a saját életüket korlátozni mások háborújáért. Abba nem akarunk beleszólni, hogy a szabadidejükben lovagolnake ki a tengerből [[Arató Gergely: Akarnake minimálbér-emelést, azt kell tőlük megkérdezni!]] de azt szeretnénk kérni, hogy abba se szóljanak bele, hogy a magyarok hogyan élik a saját életüket, főleg nem úgy, hogy a javaslataik az élet korlátozásával járnának. Most ebből is látszik egyébként, hogy milyen az, amikor a baloldal külföldi elvárásokból és nem a magyarok érdekeiből vezeti le a politikáját. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Simicskó István frakcióvezető úr, KDNP-képviselőcsoport: „Továbbra is megvédjük a családokat” címmel. Öné a szó, frakcióvezető úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Amint a család halad, úgy halad a nemzet és úgy halad az egész világ, amelyben élünk. II. János Pál pápa 1986-ban fogalmazta meg e bölcsességét, bölcs gondolatát a család fontosságáról. Tisztelt Képviselőtársaim! A család az élet és a szeretet bensőséges közege, szeretetből alapított, szeretet nélkül a család nem élhet, nem gyarapodhat. A család alapvető feladata az élet szolgálata. A családnak van küldetése, van missziója. Az élet szolgálatán túl igenis a család adja meg a lehetőséget arra, hogy a társadalom emberibbé váljon. Egyetemeken sokféle tantárgyat oktatnak, de érzelem-gazdagságtant sehol. Azt a jó családokban oktatják. Ez is azt mutatja, hogy óriási jelentősége van a családnak és óriási ereje van a családnak. Minden jóakaratú ember a család szolgálatában áll. Tisztelt Képviselőtársaim! A család, ha jól működik, gyakorlatilag olyan, mint egy kis egyház, talán megengedik nekem, hogy úgy fogalmazzak, mint egy miniatűr egyház, ahol gondoskodnak egymásról, és a szeretet lengi körül a tevékenységét. A gyermekek a házasság, a család legdrágább ajándékai. Napjainkban, tisztelt képviselőtársaim, a nyugati világ véleményem szerint súlyos tévedésben van, hiszen nem a családok támogatásában, a családok gyarapításában, erősödésében érdekelt és nem a gyermekvállalást támogatja, hanem a migrációt. Bölcsesség nélküli, technokrata, digitális tudást adnak a fiataljaiknak. Van itt minden, kérem: BSc, MSc, mestervizsga, mesterképzés, PhD-képzés, 25 évesen már valaki a filozófia doktora címet viselheti de hol van az élet bölcsessége? Az az élettapasztalattal jár. Csak azért hadd említsem meg ezt ebben a körben, hiszen az ókori Kínában az oktatás olyan színvonalon volt, hogy ha valaki elvégezte a legmagasabb szintű mandarinképzést, az állami hivatalban dolgozhatott, de akkor is azt írták a diplomájára idézőjelben , hogy „kiváló tehetség”, tehát a fiatal ember csak virágzó tehetség lehet, bölcs még nem, de arra kellene tanítanunk a fiataljainkat. Tisztelt Országgyűlés! Az emberiség jövője tehát a családoktól, a családtól függ. Ezért fontos, hogy a Fidesz-KDNP-kormány folytassa a családtámogatás rendsze-rének bővítését, erősítését. Mi, kereszténydemokraták örömmel látjuk, hogy a jelenlegi költségvetésben ez a munka folytatódik. Mindenféle nehézség árán, az elhúzódó háború, a gazdasági válságok okán is látjuk, hogy a kormány erőfeszítéseket tesz a családok megvédése érdekében. 2023-ra, a jövő évre 450 milliárd forinttal növekszik a családok támogatása. Óriási érték ez ilyen nehéz helyzetben. A családtámogatások és az adókedvezmények összege így eléri a 3225 milliárd forintot. 2010-hez képest ez három és félszer akkora összeg. A költségvetésben a kormány biztosítja az otthonteremtési program folytatását, prioritás marad a gyermekvállalás támogatása, növekszik a gyermekétkeztetésre szánt összeg, és hosszasan sorolhatnánk. A cél tehát, tisztelt képviselőtársaim, nem más, mint a családok sorsát könnyebbé tenni és ezen keresztül jobbá tenni. John Wilson 1927-ben azt jósolta, hogy 1977-re a család gyakorlatilag kipusztul, kihal. Mi nem így látjuk, mi igenis a családok megerősítésében látjuk a nemzetünk jövőjét és az emberiség jövőjét is. A család jelenti az élet továbbadásának és gyermekeink nevelésének legfontosabb kereteit. Ezért a Kereszténydemokrata Néppárt frakciója, képviselőcsoportja mindent meg fog tenni nemcsak a költségvetés elfogadásakor, hanem az elkövetkezendő időszakban is, hogy a családok pártján álljon, és támogatjuk a kormányt ebben a törekvésében. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Vitályos Eszter államtitkár asszony kíván válaszolni. Öné a szó, államtitkár asszony.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm szépen a felszólalását, mert így lehetőségünk nyílik arról beszélgetni, hogy mit is gondolunk a jövőről, mit is gondolunk Magyarország jövőjéről. A Kulturális és Innovációs Minisztérium célja ugyanis Magyarország jövőképességének fejlesztése, és az, hogy mindenkinek megadja a megfelelő segítséget ehhez a fejlődéshez, a személyes fejlődéshez. A minisztérium menedzsmentszemléletű, átgondolt és olyan értékalapú fejlesztésekben gondolkodik, amelyek megfelelnek annak az ars poeticának, hogy az elődök hagyatékára építünk, erre építjük a jövőt. A család-, gyermek- és ifjúságpolitika továbbra is azt fogja segíteni, hogy a társadalom képes legyen önmaga fenntartására, értékei továbbadására. Éppen ezért nevezhetjük ezt a tárcát jövőügyi minisztériumnak is, hiszen idetartozik a családok ügye, a tágabb értelemben vett kultúra, a szakképzés, a tudománypolitika, a felsőoktatás, az innováció és a vállalkozásfejlesztés, vagyis mindazok a területek, amelyek meghatározzák egy nemzet jövőképességét. Matematikai feladványoknál szokták azt kérni, hogy a számszerű eredményt szövegesen is indokoljuk meg, most azonban megfordítanám ezt, és a szavaimat alátámasztják a számok. A múlt héten beterjesztett költségvetésből sok minden kiolvasható, talán azt is mondhatom, hogy önmagáért beszél, de mégiscsak nézzünk a mélyére. A költségvetés 2023-ban mintegy 3225 milliárd forint forrást biztosít a magyar családok támogatására, ez közel 450 milliárd forinttal magasabb, mint a 2022-es költségvetésben szereplő összeg. 2010-hez képest közel három és félszer, összesen közel 2290 milliárd forinttal többet fordít a kormány a magyar családok támogatására. A családokat érintő adó- és járulékkedvezmény összege az első házasok kedvezményével együtt jövőre várhatóan meghaladja a 370 milliárd forintot, 155 milliárd forintot fordítunk a 25 év alattiak szja-mentességének biztosítására. 2011-től kezdődően a jövő év végéig összesen mintegy 3620 milliárd forint marad a magyar családoknál. A költségvetés jövőre több mint 490 milliárd forintot biztosít az otthonteremtési program folytatására, 2010-hez képest a kormány közel három és félszeresére növelte a lakástámogatásokra fordítható összeget. Jövőre tovább nő a gyermekétkeztetésekre fordítható támogatás, 2023-ban már közel százmilliárd forint áll rendelkezésre erre a célra. Ez mintegy 67 milliárd forinttal több egyébként, mint 2010-ben volt. A tankönyvellátás ingyenessége teljes körűvé vált a ’20-21-es tanévtől, erre a célra jövőre is több mint 13 milliárd forintot fordítunk. A gyed maximális összege 2010 óta több mint a két és félszeresére emelkedett, illetve bevezettük a nagyszülői gyedet is. Komplex bölcsődefejlesztés valósult meg, 2010-hez képest 70 százalékkal nőtt a bölcsődei ellátást biztosító férőhelyek száma, intézményből, szolgáltatásból három és félszer annyi van, mint 2010-ben. 2012 óta összesen egymillióan vettek részt valamilyen típusú Erzsébet-táborban. A Nemzeti Tehetség Program is egy sikertörténet, 2009 és ’22 között több mint 19 ezer projekt esetében született támogatói döntés. Látható, hogy felsorolni is sok és nehéz, hogy mennyi intézkedés történt a családok védelmében. Tisztelt hölgyeim és uraim, tisztelt frakcióvezető úr, 2010 előtt gyermeket vállalni azonos volt a szegénység vállalásával, a balliberális kormányok 2010 előtt megszüntették a rendszeres gyermekvédelmi támogatást, az egy és két gyermeket nevelő szülők családi adókedvezményét, csökkentették a családi adókedvezményt a három- és többgyermekesek esetében, egy évvel csökkentették a gyes idejét. [[14.30]] Eltörölték az otthonteremtési rendszert és az otthonteremtési kedvezményeket is. Amíg a baloldal adót emelt, addig mi a gyermekeket nevelő családok befizetett személyi jövedelemadóját visszaadjuk, fenntartjuk a rezsicsökkentést. Bevezettük a kamatstopot, emellett rögzítettük az üzemanyagok árát. Mindezek mellett árstopot vezettünk be az egyes alapvető élelmiszerek esetében. 2010 óta tehát a magyar kormány három és félszeresére emelte a családok támogatását. Tudja, amikor arra gondolok, hogy a most érettségiző fiam és a 12 éves kislányom hogyan biztattak, amikor ma elindultam a parlamentbe, azt gondolom, milyen jó, hogy ennyi szeretetet kapok tőlük. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Ennyi szeretetet kapnak mindazok, akik családban élnek és családot nevelnek. Ugyanakkor azt is gondolom, hogy az életnek van egy természetes iránya, így ezt a szeretetet nekik majd nem vissza, hanem tovább kell adniuk. (Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.) Ehhez minden segítséget megteremtünk, mert ez a jövő, és a magyar jövőt a magyar családok írják. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Bánki Erik képviselő úr, a Gazdasági bizottság elnöke, Fidesz-képviselőcsoport: „Aktuális ügyeink” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány benyújtotta az Országgyűlés elé a 2023. évi költségvetés tervezetét, mely a rezsivédelem és a honvédelem költségvetése. Háborús infláció van és háborús gazdasági válság fenyegeti nemcsak Európát, hanem az egész világot. Békére van szükség, hiszen, ha véget ér a háború, akkor véget ér az árak eszement emelkedése is. Egészen addig, amíg az európai uniós tagországok a háborús helyzetet finanszírozzák, az infláció is növekedni fog. Jelenleg a magyar kormány szinte az egyetlen az egész Európai Unióban, amely nem szankciókról és háborúról beszél, hanem arról, hogy igenis békére van szükség. [[Arató Gergely: Háborús veszélyhelyzet van, helló! Zaj a DK soraiban. Az elnök csenget.]] Nyilvánvaló, hogy vannak olyan üzleti körök, talán a Soros Györgyhöz köthető körök a legerősebbek ebben, amelyek érdekeltek a háborúban. Háborús uszítók, akik keresni akarnak a háborún, miközben tönkremegy egész Európa, de ez nyilvánvalóan őket nem érdekli, sőt még hoz is a konyhára. A háborús uszítókat tehát, tisztelt képviselőtársaim, vissza kell szorítani. Az elhúzódó háború és a brüsszeli szankciók miatt egész Európában jelentős az áremelkedés, az energiaárak pedig az egekben vannak. A kormány legfontosabb célja, hogy Magyarország maradjon ki a háborúból, és ne a magyar emberek fizessék meg a háború árát. Most a legfontosabb feladat Magyarország békéjének és biztonságának a megőrzése, valamint az ország energiaellátásának biztosítása és a rezsicsökkentés védelme. A kormány az elhúzódó háborús helyzetben is megvédi az ország biztonságát, megvédi a rezsicsökkentést, a munkahelyeket, a nyugdíjakat, a családokat, és biztosítja hazánk biztonságának megerősítését, a haderőfejlesztést. A költségvetés ezért Rezsivédelmi és Honvédelmi Alapot is tartalmaz. Az alapok bevétele 2023-ban, tisztelt képviselőtársaim, meghaladja az 1450 milliárd forintot, amit az extraprofit-különadókból, illetve egyéb bevételekből fedez majd. Elvárjuk, hogy azok a szektorok is hozzájáruljanak az ország védelméhez, amelyek a háborús helyzetben extraprofitra tettek és tesznek szert. A rezsicsökkentésnek köszönhetően jelenleg a magyar családok fizetik a legalacsonyabb díjakat az egész Európai Unióban. Az a cél, hogy fenntartsuk továbbra is a rezsicsökkentést a magyar lakosság számára. Ezt szolgálja a Rezsivédelmi Alap, amelyre a kormány 670 milliárd forintot fordít majd. A Honvédelmi Alap megteremti a további biztonsági intézkedések, honvédelmi fejlesztések forrásait, valamint megerősíti hazánk fizikai biztonságát. Az alap kerete 2023-ban 842 milliárd forintot tesz ki, így az összes honvédelmi kiadás eléri az egyébként a NATO által is elvárt 2 százalékos GDP-arányos szintet. Nemcsak a háború, hanem a migráció miatt is szükség van a biztonság további megerősítésére. A háború okozta gazdasági válság ugyanis újabb migrációs hullámokat indít el Európa felé, amellyel kapcsolatban az olasz kormány már konkrét számokról, több százezres mértékről beszél. Magyarország eddig is csak saját magára számíthatott a határok védelmében, valószínűleg ez ezután sem lesz másként. A nemzeti kormányzás idején Magyarország gazdasági fordulatot hajtott végre: növekedési pályára állítottuk a gazdaságot, és ezt a járvány ellenére is megőriztük. A kormányzati intézkedések, valamint a koronavírus-járvány utáni gazdasági újraindításnak köszönhetően a növekedés elérte a vírushelyzet előtti szintet, sőt tavaly rekordot döntött. Rekordot döntött, hiszen 7,1 százalékkal nőtt a magyar gazdaság teljesítménye, amelyre az elmúlt években, az elmúlt gazdaságtörténeti időszakban még soha nem volt példa Magyarországon. Az a cél, hogy a növekedés jövőre is folytatódjon, a háború és annak gazdasági hatásai azonban sajnos lassíthatják ezt, ezért 2023-ban 4,1 százalékos gazdasági növekedéssel számolunk. A költségvetés azonban biztosítja a magyar gazdaság fejlesztéséhez szükséges további forrásokat is. A költségvetésből látható, hogy a kormány számolt a háború, a szankciók hatásaival, a magas energiaárakkal, az inflációval, az európai gazdaság lassulásával és a bizonytalan világgazdasági környezet alakulásával. Ettől függetlenül 2023-ban az idei évhez képest 730 milliárd forinttal többet fordít nyugellátásra, 200 milliárd forinttal oktatásra, illetve 100 milliárd forinttal például az egészségügyi kiadásokra. A családok támogatására a magyar kormány arányaiban továbbra is a legtöbbet költi az egész Európai Unióban, 3222 milliárd forintot, amely 450 milliárd forintos növekményt jelent. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Tisztelt Képviselőtársaim! A 2023-as költségvetés tehát stabil alapokon áll, mindent finanszíroz annak érdekében, hogy a magyar gazdaság teljesítménye továbbra is Európában a legelsők között lehessen, és megvédjük a rezsicsökkentést, a magyar családokat és a magyar embereket. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Tállai András miniszterhelyettes úr kíván válaszolni. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Rendkívüli helyzet, rendkívüli intézkedés. Ahogy ön is elmondta, rendkívüli helyzetben vagyunk. Rendkívüli helyzetben vagyunk katonailag, hiszen a szomszédban háború zajlik már több mint száz napja. Vajon a háború kitörése előtt, február 24. előtt néhány nappal, különösen néhány héttel gondolta volna, hitte volna valaki, hogy mi vár ránk, hogy a szomszédban katonai agresszió történik és háború robban ki? Gondolta volna valaki, hogy ennek a hatásai gazdaságilag felbecsülhetetlenek az egész világra, különösen Európára? Különösen akkor, ha az Európai Unió olyan intézkedéseket hoz a háború kapcsán, amelyek jobban sújtják a saját polgárait, a saját országait, mint egyébként azt, akinek ezt szánják. Nehezebb helyzetbe hozza egész Európát, nehezebb helyzetbe hozza az ott élő embereket a magas energiaárak miatt, mint egyébként azt a célt, amit szeretne elérni katonai szempontból, azt elérje. Igen, rendkívüli helyzet van, hiszen a Covid-járvány után teljesen más gazdasági helyzet alakult ki az egész világon. Az alapanyaghiány, az alapanyagok drágulása, a csiphiány, a beszállítás nehézsége olyan gondokat okozott a gazdaságban, amelyeket nem tud mindenki legyőzni. Erre jött az energiaválság, az energiaárak jelentős növekedése. Ilyen helyzetben kell nekünk megterveznünk a 2023-as költségvetést. Olyan helyzetben, hogy figyelembe kell venni, hogy az országot katonai szempontból meg kell erősíteni. Ezért van szükség a honvédelmi alap létrehozására, ezért van szükség arra, hogy Magyarország biztonságát és Magyarország békéjét biztosítsuk olyan intézkedésekkel, amelyeket mi mint kis ország a saját magunk védelme érdekében megtehetünk. Rendkívüli intézkedésekre van szükség a magyar családok védelme érdekében. Rendkívüli intézkedésre, mert ha Magyarországra ráengedjük azt a gazdasági folyamatot, amit az Európai Unió erősít, az erős és magas energiaárakat, akkor azokat az eredményeket, amelyeket az elmúlt három ciklusban, az elmúlt 12 évben elértünk, bizony egy pillanat alatt a kútba dobhatjuk. [[14.40]] Nem engedhetjük meg, hogy Magyarországon olyan energiaárakat, rezsiköltséget fizessenek a családok, mint ahogy azt egyébként az Európai Unió szeretné. Ezért a magyar kormány mindent megtett, és megtett Magyarország miniszterelnöke, Orbán Viktor is Brüsszelben, láthatta, hallhatta mindenki. Rendkívüli intézkedés szükséges ennek érdekében, és ezért Rezsivédelmi Alapot hoztunk létre, amelynek a bevételi oldalát extraprofitadóval fogjuk feltölteni. Az extraprofitadó olyan adó, amelyet olyan cégek fizetnek, amit a rendkívüli gazdasági helyzet okozott, hozott számukra; olyan adó, olyan bevételtől, olyan nyereségből vonunk el a Rezsivédelmi Alapba forrásokat, amelyeket egyébként a cég nem tervezett, nem tervezhetett, mert ezt a rendkívüli gazdasági helyzet hozta számukra. Az üzleti terveiben ezek a pluszbevételek nem is szerepelnek. Ezekből a bevételekből fogjuk megvédeni a megnövekedett rezsiáraktól a családokat, hiszen a családokat nem érintheti a magas rezsiköltség. De emellett az eddig bevezetett intézkedések, amelyek a magyar családok, a gyermekvállalás, a gyermeknevelés támogatását segítették, ezek a programok és az otthonteremtési program mind-mind tovább fognak folyni. Összességében a költségvetés, egyensúlyi költségvetés is biztosítja a legalapvetőbb célt, a magyar családok védelmét, a nyugdíjasok védelmét, a foglalkoztatottság védelmét és a rezsicsökkentés megvédését. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalásokat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt, LMP; Varga Zoltán, DK; Barkóczi Balázs, DK; Hegedüs Andrea, DK; Tuzson Bence, Fidesz. A holnapi napon napirend előtti felszólalásra jelentkezett Kanász-Nagy Máté, LMP; Szabó Rebeka, Párbeszéd; Novák Előd, Mi Hazánk; Kunhalmi Ágnes, MSZP; Gelencsér Ferenc, Momentum; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Oláh Lajos, DK; Juhász Hajnalka, KDNP; Halász János, Fidesz. A holnapi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Szabadi István, Mi Hazánk; Dócs Dávid, Mi Hazánk; Tóth Endre, Momentum; Lőcsei Lajos, Momentum.
Köszönöm, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy Sebián-Petrovszki László, DK, országgyűlési képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló indítvány érkezett 2022. június 7-én 13.Bpk.83/2022/6. számon a Békéscsabai Járásbíróságtól rágalmazás vétsége miatt indított magánvádas ügyben; továbbá tájékoztatom önöket, hogy Varju László, DK, országgyűlési képviselő az Országgyűlés elnökének bejelentést tett mentelmi joga megsértéséről. Az indítványokat az Országgyűlés elnöke megvizsgálásra kiadta a Mentelmi bizottságnak. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendre, az ülés időtartamára, a felszólalási időkeretekre az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Tisztelt Országgyűlés! Arra figyelemmel, hogy a kijelölt Külügyi bizottság mai ülésén a részletes vita lefolytatásáról döntött, a ma kezdődő ülésen nem kerül sor az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló T/119. számú törvényjavaslat zárószavazására. Tisztelt Országgyűlés! Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most, 14 óra 45 perckor áttérünk az interpellációk tárgyalására. Munkánk folytatásáig kétperces technikai szünetet rendelek el, hogy képviselőtársaim csendben elhagyhassák az üléstermet. (Szünet: 14.45 14.46 Elnök: Jakab István Jegyzők: dr. Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső)
Tisztelt Országgyűlés! Megkérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek helyüket elfoglalni. Folytatjuk munkánkat. Köszönöm megértésüket. Tisztelt Országgyűlés! [[Zaj. Az elnök csenget.]] Varga Zoltán, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be a technológiai és ipari miniszterhez: „Hány várost tesznek még élhetetlenné az országban?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Asszony! Gondolom, ön fog majd válaszolni. Egy nagyjából kéthetes élményemet szeretném önnel, önökkel megosztani, hátha egyszer megértik, és megérti ön is, államtitkár asszony, hogy miért is nem szabad tönkretenni az önkormányzatokat. Tudniillik nagyjából két hete találkoztam egy debreceni családapával, aki elmesélte nekem, hát, elég bús arccal, hogy tulajdonképpen a kormány miatt, önök miatt nem tudta elvinni a hatéves kisfiát gyermeknapozni, és itt most előre szólnék, hogy a történet fényében ez nem is tűnik nagyon túlzó kijelentésnek. Közismert ugyanis, hogy önök évek óta nem fizetnek rendesen a DHK Kft.-nek, a debreceni önkormányzat hulladékkezelő cégének. A jelenlegi tartozásuk a debreceni cég felé most súrolja az 1 milliárd forintot. Az idei évben ez a tartozás már akkora mértékű volt az államnak a cég felé, hogy a cégnél arra kényszerültek, hogy a debreceni, 2021 augusztusában kigyulladt lakossági hulladékudvart egyszerűen bezárják, és ne nyissák újra. Eddig ide bármely debreceni polgár gyakorlatilag bármilyen hulladékot elvihetett, ráadásul kis túlzással bármikor, és teljesen természetesen szelektíven gyűjtve. Ócska tévé, megunt bútor, tudják, ahogy ilyenkor ez lenni szokott, elromlott hűtő, mindegy volt, bármit bármikor el lehetett vinni ebbe a közös hulladékudvarba, nem is kellett sokat sorban állni. Mivel önök nem fizették ki ezt az önkormányzati céget, ez a hulladékudvar a kigyulladás után egyszerűen bezárt, és helyette pedig a várostól közel 10 kilométerre lévő szeméttelepre lehet már csak elvinni a lakossági hulladékokat. Mindösszesen csak egy hétvégi napot kell rááldozni. Mondhatják erre, hogy ez nem is olyan sok. Igen, de ez a hulladéklerakási lehetőség mindösszesen csak szombat-vasárnap adatik meg most már a debrecenieknek, és emellett vagy emiatt pedig természetesen több órát kell sorban állni, mire az ember egyáltalán leteheti a hulladékát. Higgyék el nekem, higgye el, államtitkár asszony, elég dühös volt ez a debreceni úriember, nevezzük őt az egyszerűség kedvéért Balázsnak, aki egy ilyen sorban állással töltötte a gyermeknapot ahelyett, hogy a kisfiát vitte volna el a gyermeknapi programokra. [[14.50]] Azt gondolta pedig, hogy reggel, még minden családi program előtt lezavarja ezt a dolgot, de nem sikerült neki. Kérdezem hát államtitkár asszonyt: miért ellenségei önök a debreceni családoknak? Hiszen ha csak hétvégén, valami hihetetlen minőségű, leginkább harckocsival megközelíthető úton, kilométereket zötyögve, messze a városon kívül lehet lerakni többórás sorban állás után a lakossági hulladékot, akkor azok. Miért ellenségei önök a természetnek? Hiszen a jelenlegi helyzetben már közel sem szelektíven, hanem együtt és ömlesztve tárolják itt a szemetet. Miért ellenségei önök a debreceni erdőknek? Hiszen nagyon sokan már az erdő szélére pakolják le a szemetet, ahelyett, hogy órákat sorban állnának. És végül, de nem utolsósorban: hány várost tesznek még tönkre és élhetetlenné Debrecenen kívül? Köszönöm szépen, várom megtisztelő válaszát. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Koncz Zsófia államtitkár asszony válaszol. Öné a szó, államtitkár asszony.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Természetesen nagyon sajnálom, hogy az apuka és hatéves kisfia nem tudott eljutni gyermeknapi programra, gondolom, hogy Debrecenben is nagyon sok ilyen színes esemény várta a gyermeknapra a fiatalokat, a gyerekeket. Ugyanúgy az én választókerületemben is sok ilyen program volt, úgyhogy szeretném megkérni képviselő urat, hogy egy kis szerencsecsokoládét juttasson el a kisfiúnak, kinn a folyosón ezt nagyon szívesen odaadom, magammal hoztam a mai napra. Természetesen megértem az apuka csalódottságát, de sajnálom, ha emiatt téves következtetéseket vonna le. Amikor a hulladékudvarok nyitvatartásáról beszélünk, abba a kormány nem szól bele, azt mindegyikük saját maga szabályozza, így jó esetben az év közel 260 napján, a konkrét esetben pedig közel 104 napon át elérhetőek. Tájékoztatom képviselő urat, hogy az interpellációjában említett Debreceni Hulladék Közszolgáltató Nonprofit Kft. részére az elmúlt években a közszolgáltatási költségeit a Nemzeti Hulladékgazdálkodási Koordináló és Vagyonkezelő Zrt. minden esetben a jogszabályban előírt határidőn belül megtérítette, a tevékenység ellátásához szükséges finanszírozást biztosította, önhöz emiatt téves információk jutottak el. Ami a debreceni telephelyű hulladékudvar bezárását illeti, arra egy tűzeset miatt került sor, ahogy ön is említette, átmenetileg, a felújítási munkálatok elvégzésének az idejére. A Regionális Hulladékkezelő Központban éppen azért tették lehetővé bizonyos hulladéktípusok leadását, hogy a lakossági hulladékok elhelyezése továbbra is biztosított legyen. A Hulladékkezelő Központ jellege miatt azonban a lakossági lerakatot csak a hétvégére tudták ütemezni, ez az oka az ideiglenes korlátozásoknak. A hulladékudvar helyreállítása természetesen folyamatban van, a jelenlegi ütemezés alapján a kivitelezési munkákat várhatóan 2022 őszére tudják befejezni, a szolgáltató addig kéri a debreceniek türelmét. Köszönöm szépen az interpellációját, remélem, hogy ebben a kérdésben, ezekkel a konkrét információkkal együtt sikerült megnyugtatnom önt, valamint a téma iránt érdeklődő állampolgárokat. Az említett tények alapján az együttműködés szellemében pedig kérem a válaszom elfogadását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár asszony válaszát. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Asszony! Remélem, sok szerencsecsokoládét hozott, mert nagyon mérges volt a Balázs nevezetű apuka. Nem lesz egyszerű kiengesztelni. Azt kell hogy mondjam, hogy nehéz kenyeret választott államtitkár asszony. Szemmel látható módon, míg a kollégáinak tökéletesen megy már a hazudozás, önnek azért ez egy picit okoz még nehézséget. Van még ebben a dologban mit fejlődnie, és itt most nem kritizálni akarom. Egyszerűen nem mond igazat, vagy tárgyi tévedésben van, ahogy ön fogalmazott, tudniillik közkeletű nevén a nemzeti kukaholding tartozása a debreceni önkormányzat májusi közgyűlésén még több mint 890 millió forint volt. Tehát az, amit ön mond, hogy időre kifizetik a tartozásukat, az egyszerűen nem igaz. A másik: nem is igazán lep meg az, hogy önök most sem vállalják a felelősséget, hiszen egy olyan kormánynak, amely a nyilvánosságot manipulálva, a választási rendszert eltorzítva, a saját polgárait félelemben tartva, nem egészen törvényes kormányként uralkodik az országon, soha nem lesz fontos a haza. Nem fogadom el a válaszát. [[Taps a DK soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Bencze János, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a gazdaságfejlesztési miniszterhez: „Mikor áll végre a kormány a magyar emberek pártjára?” címmel. Az interpelláció megválaszolásával miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Varga Mihály pénzügyminiszter urat bízta meg. Miniszter úr képviseletében az interpellációra Tállai András miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Miniszter Úr! Itt élünk a Kárpát-medencében, Európa legkiválóbb termőtulajdonságú és legkiválóbb éghajlati területein. Mégis Magyarországon a több évtizede csúcson dühöngő infláció legjobban a mezőgazdasági szektort és a mezőgazdasági terményeket érinti. A megtermelt élelmiszerek és a feldolgozott élelmiszerek áremelkedését tovább fokozza a rekordmagas, 27 százalékos áfa, ami azt eredményezi, hogy egy átlagos magyar háztartásnak már gondot okoz a napi bevásárlás. Ez egyre nagyobb költség, és egyre nehezebb nekik megtenni, hogy minőségi, jó minőségű élelmiszerekhez jussanak itt, a Kárpát-medence közepén. Az elmúlt egy-két hónapban bizonyos termékeknek az ára 15-20 százalékot drágult havi szinten. Ilyen például a csirkehús, a lisztfélék és a többiek, ám ezeknek a termékeknek, ha hosszabb időtávon nézzük az árdrágulását, ez 50-60 százalékos is lehet. És ami különösen szomorú, hogy kiváló termőterületek mellett, jó mezőgazdasági adottságok mellett a zöldség- és gyümölcsfélék milyen dráguláson mentek át az elmúlt hónapokban. Mondhatnánk itt sok mindent, de egy része szinte megfizethetetlen az embereknek. Gondolok itt az 1200 forintos paradicsomra és az 500 forintos újkrumplira. És ami különösen szomorú, gazdasági elemzők még 15-20 százaléknyi drágulást jósolnak az elkövetkezendő hónapokra. Önök is hallották, a Pékszövetség elnöke azt nyilatkozta, hogy őszre a kenyér elérheti a 800 forintot is, de vannak ennél pesszimistább jóslatok is a részükről, ez két-háromszoros drágulást jelent. Ez annak köszönhető, hogy az elmúlt időszakban a liszt mint alapanyag a többszörösére drágult, a rezsiköltségek is többszörösére nőttek, és rá fog jönni még az üzemanyag-drágulás is. Jól csengő szlogenek helyett valódi segítséget kérünk a magyar családoknak, arra kérjük a magyar kormányt, hogy a magyar embereket támogassa; azokat a magyar embereket, akik a boltok polcai között sétálva egyre többször találják magukat szemben azzal a helyzettel, hogy mit vegyenek le, miről mondjanak le a napi bevásárlásnál; azokat az embereket, akik a minimálbérszint alatt élnek. Számtalan van ilyen vidéken és városban, ők szorulnak most segítségre. A Jobbik Magyarországért Mozgalom mint jobboldali, konzervatív párt letett önök elé egy javaslatot az asztalra, az az alapélelmiszerek áfájának nulla százalékra való csökkentése. Ugyanis mi kiállunk azon emberek mellett, akik a létminimum alatt élnek. Ha önök ezt bevezetnék, sokkal több maradna egy átlagos magyar család pénztárcájában. Ha azt nézzük, egy átlagos magyar, kétgyermekes családnál ez a fajta megoldás, a nullaszázalékos alapélelmiszer-áfa többet hagyna a pénztárcájukban, mint a családi pótlék, ami jelenleg erre a pontra vetítve 26 600 forint. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Tállai András miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Önnek is szeretném megjegyezni, mint az elmúlt héten a Jobbik felszólalójának, hogy egy párt nem attól jobboldali konzervatív, hogy a parlamentben feláll, és elmondja, hogy én az vagyok, hanem attól konzervatív és jobboldali, amit tesz, ahogy politizál, az üzenetei. Önök nem jobboldali konzervatív párt, hiába szeretnének most már a választás után azok lenni, önök egy baloldali párt. Önök a Gyurcsány-pártnak, a DK-nak egy tagozata, egy szélsőséges jobboldali tagozata. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Most akkor jobboldali vagy baloldali?]] Ami pedig az interpellációját illeti, a lényege az én olvasatomban az, hogy sorolja a termékeket, hogy minek hogy, mennyivel emelkedett az ára, és sorolja azokat is, aminek majd még emelkedni fog az ön álláspontja szerint, és abból azt a következtetést vonja le, hogy az alapvető élelmiszerek áfáját nulla százalékra kell hozni, és akkor minden megoldódik. [[15.00]] Tehát ha az alapvető élelmiszerek áfája nulla százalék, akkor nem lesz infláció és az embereknek nem kell sokat fizetniük a boltban ezekért a termékekért. Nézzük hát, hogy ezzel szemben mi a valóság! Ezt a módszert Lengyelországban ebben az évben megpróbálták. Februárban nulla százalékra csökkentették az élelmiszerek áfáját egy jelentős termékkörben, s márciusban már 10 százalék fölött volt az infláció Lengyelországban. Semmit nem értek el, ugyanakkor az állam jelentős bevételtől esett el. Nézzük politikai szempontból az ön felvetését! Az a probléma azzal, amit ön felvet, hogy amikor a kormány azt javasolta, hogy az alapvető élelmiszerek áfája persze nem ilyen rendkívüli gazdasági helyzetben nulla százalék legyen, akkor az önök frakciója, az önök pártja egyetlenegy esetben sem szavazta ezt meg. Politikai szempontból még hozzátartozik a mondandójához, hogy önöknek semmilyen felelősségük nincs a tekintetben, hogy a költségvetés bevételi és kiadási egyensúlya hogyan marad meg, semmilyen felelősségük nincs a tekintetben, hogy tovább kell csökkenteni a költségvetés hiányát, hogy csökkenteni kell az államadósságot. Így természetes, hogy könnyű ilyen javaslatot tenni. Véleményem szerint először is meg kell vizsgálni mindenkinek, az önök pártjának is, hogy mi okozza az inflációt, miért magas Magyarországon az infláció, s hogy hol áll Európa mezőnyében a magyar infláció. S láthatja, hogy a kormány intézkedései által az infláció alacsonyabb, mint amit egyébként a gazdasági folyamatok lehetővé tennének. 5-6 százalékkal alacsonyabb az üzemanyagárstop miatt és az élelmiszerárstop miatt. A magyar kormány abban hisz, hogy a jövedelmeket kell jelentősen megemelni. Ezért emelte a minimálbért, a garantált bérminimumot, s törekszik arra, hogy a gazdálkodóknak legyen lehetőségük és forrásuk a megtermelt nyereségükből arra, hogy a dolgozók bérét növeljék. Jövőre 10,2 százalékos jövedelemnövekményt szeretnénk elérni. Ebben hisz a magyar kormány. Így lehet legyőzni az inflációt, jelen helyzetben a háborús inflációt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ.
Nem fogadom el a választ, ugyanis mi segítséget kértünk a magyar családoknak és nem kioktatást. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Szabolcs, a Momentum képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszter úrhoz: „Mikor és mennyivel fogják emelni a pedagógusok bérét, hogy végre elismert és megbecsült legyen a hivatásuk?” címmel. Szabó Szabolcs képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Ön is ott volt a miniszter úr meghallgatásán, ahol a pedagógusbérekről a következőt mondta a miniszter úr, idézném, csak a többiek kedvéért: „Megnéztem én is a fizikára és kémiára jelentkezők számát a felsőoktatásban, az egyik 22, a másik 25” mármint fő. Ez tehát az utánpótlást nem fogja biztosítani. „Ahhoz, hogy ez növekedjen, nem csak a fizetés a megoldás. Ahhoz, hogy növekedjen, társadalmi presztízs kell. Az is kell hozzá,” mármint a béremelés „de a társadalmi presztízs megalkotásában mi csak támogatást tudunk adni, azt a tanári karoknak, a tanároknak jelentős részben maguknak kell elérni.” Akkor nem volt mód a miniszter úr megjegyzésére reagálni, ezért gondoltam, egy interpelláció keretében beszéljük meg, hogy ez nem egészen így van. A presztízs a folyamat vége, a folyamat eleje pedig a béremelés. S azt is elmondom, hogy miért. Azért, mert egyre kevesebben jelentkeznek pedagógusszakokra. Aki elvégzi, azok közül egyre kevesebben állnak munkába pedagógusként. Nagyon sokan 30-40 éves korukban otthagyják a pedagógushivatást, és egyre többen nyugdíjba is mennek. Ebből adódik a pedagógushiány, és ezért van az, hogy nagyon sok feladatellátási helyen ma már kémia- vagy fizikaszakos tanár ott alkalmazva nincs. Jó esetben utazópedagógus helyettesíti őket, rosszabb esetben egy másik természettudományos szakos pedagóguskolléga helyettesíti őket, még rosszabb esetben egy teljesen más szakos pedagóguskolléga. Pedagógiai szempontból egyik sem jó, sőt rossz megoldás. Ezen kell változtatni. Az a helyzet, hogy rövid távon csak egy dolog segíthet ezen, a béremelés. Ez egy peremfeltétel, mert ha bért emelünk, akkor legalább a már végzetteket vissza tudjuk hozni a rendszerbe, vagy a frissen végzetteket be tudjuk emelni a rendszerbe. Ha 50 százalékos béremelést adunk, egyébként akkor is csak a nemzetgazdasági diplomás-átlagbér közelébe és nem fölé emelnénk a béreket. Középtávon az még lehet segítség, ha úgy ösztönözzük a pedagógusokat, hogy legalább a meglévő szakjához hasonló közeli szakot még elvégezzen, például egy biológiatanárt értelemszerűen egyszerűbb kémiatanárrá átképezni, mint nulláról indítani egy fiatal képzését. És hosszú távon segíthet majd az, hogy ha megvan a megfelelő bér, hogy kialakítunk egy olyan környezetet, ami a kreatív pedagógiai munkára ösztönzi a pedagógusokat, a szakmai autonómiájukat visszaadja, pedagógiai asszisztensekkel, szakemberekkel, módszertani támogatással segítjük őket. Tehát jól érzékelhető, hogy az a presztízs, amiről a miniszter úr beszélt, a folyamat vége; az eleje egyértelműen a béremelés. Ez alapján kérdezném, hogy mikor és mennyivel tervezik végre emelni a pedagógusok bérét. Várom a választ. Köszönöm szépen. [[Taps a Momentum soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Rétvári Bence miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Képviselő úrnak sokszor szokott változni a véleménye, ült már itt sokféle formáció keretében, most éppen a Momentumban ül, de volt már független, LMP-s és együttes politikus is. Mindegyiknek más-más elképzelése volt az oktatásról, de úgy látszik, hogy ezeket gyorsan és rugalmasan magáévá tudta tenni. A kormány számára egyértelműen a pedagógusok béremelése volt a legfontosabb 2010 után. Akikkel ön most együtt politizál, azok 2010 előtt elvettek a magyar pedagógusoktól, elvettek minden magyar tanártól, minden magyar pedagógustól egyhavi bért. Nem arról beszélgettek, amit ön mondott, vagy lehet, hogy erről beszélgettek, csak ezzel ellentétesen cselekedtek. S tudja, bevezették a tandíjat is. Tehát ha valaki fizikatanár akart lenni, de a szüleinek nem volt elég pénze, akkor nem tudott volna elmenni, mert nem tudták kifizetni a tandíjat. Ez volt az önök javaslata. Iskolák bezárása több mint 300 helyen, pedagógusok bércsökkentése, s mindezt még megtűzdelték 15 ezer pedagógus elbocsátásával. Ez az alap, ez a tapasztalat, ez a múlt, ez a cselekedetsor az, amire ön fölállhat mint politikai talapzatra akkor, amikor az oktatásról elmondja a véleményét. S lehet ez már a negyedik formáció is, ahogy a baloldalon belül ön helyet foglal a patkóban. Ezzel szemben mi 2013-ban, amikor a gazdasági fordulat megtörtént, és az addigi csökkenés helyett végre elkezdett a magyar gazdaság újra erőre kapni, akkor a pedagógusoknál indítottuk el az első 50 százalékos béremelési programot. Ez négy év alatt egy 50 százalékos béremelés volt. Utána, bő két évvel ezelőtt, illetőleg az idei esztendőben is volt egy-egy döntés, amivel 10-10 százalékkal emelkedett a pedagógusok bére. S ha ránéz a költségvetésre, akkor azt látja, hogy összességé-ben 70-72 százalékos növekedés van ezekben az években a pedagógusokra, az oktatásra, az iskolarendszerre fordított kiadásokban. Tehát amint volt rá lehetőségünk, pontosan a jövőbe akartuk fektetni ezt a forrást. Amint a magyar vállalkozások megtermelték ezt a többletbevételt, ami a költségvetésbe befolyt, abban a pillanatban ezt máris az oktatásra fordítottuk. Ezzel szemben az ön aktuális pártjának a korábbi elnöke, a jelenlegi frakcióvezetője annyit mondott a magyar iskolarendszerről az önök oktatási programjának ismertetése közben, hogy mérhetetlenül sok az iskola Magyarországon, és ezeknek nagyon ramaty a minősége. Azt mondta, hogy túl iskola van és túl rossz ennyi. A 170 ezer magyar pedagógusról, a több ezer iskoláról önöknek annyi véleménye volt, hogy túl sok az iskola, kevesebb iskola kell, és ramaty a minőségük. Tehát nem elégedettek azzal, amit a magyar pedagógusok tesznek. Nyilván mindenhol van, aki jobb teljesítményt nyújt, van, aki kevésbé jobbat, de egy ilyen slendrián mondattal elintézni a magyar oktatási rendszert, hogy kevesebb iskola kell és nagyon ramaty, amit most csinálnak, az nem éppen a presztízs növelése. Ön arról beszélt, hogy a presztízs növelését el kell érni. Szerintem a presztízs növeléséhez fontos, ha egy politikus például az ön frakcióvezetője is nem így beszél, nem félvállról, kioktató jelleggel, lenézően beszél a magyar pedagógusokról, hanem egy kicsit nagyobb tisztelettel beszél a magyar oktatásról, és nem szűkíti le a véleményét a „ramaty” szóra a magyar oktatás kapcsán. Ez szerintem a pedagógusok számára a presztízsben elég fontos kérdés lenne. [[15.10]] A mi tervünk, amit ön is ismer, tisztelt képviselő úr, hiszen itt a parlamentben is, a miniszterelnök úr is, a miniszterek, államtitkárok is sokat beszéltünk erről, az idei 10 százalékos béremelést mindenképpen követnie kell egy 10 százalékos béremelésnek a következő évben is és az azt követő évben is egy újabb 10 százalékos béremelésnek. Ez idén, jövőre és azután egy 30 százalékos béremelést jelent. Természetesen nyitottak vagyunk arra, hogy ennél nagyobb béremelésről is egyeztessünk, de jelenleg a költségvetésben és a gazdasági számokban ennek látjuk a fedezetét. Ha a magyar gazdaság jobban tud növekedni, például azért, mert kevésbé fojtják meg a brüsszeli elhibázott szankciók, abban az esetben ennél nagyobb emelésről is beszélhetünk, de csak akkor, hogyha a gazdaság jobban tud nőni. Ebben jó lenne, hogyha önök partnerek lennének [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] és nem azért tennének mindenhol, hogy minél súlyosabb szankciók minél nagyobb mértékben sújtsák Magyarországot, hanem kevesebb szankcióval, több bevétellel talán a pedagógusbér-emelésről is jobban és biztatóbban tudunk majd egyeztetni. Köszönöm szépen a türelmét, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm a miniszterhelyettes úr válaszát. Megkérdezem a képviselő urat, elfogadjae a miniszterhelyettesi választ. [[Nacsa Lőrinc: Igen!]]
Köszönöm szépen a szót. Természetesen nem Nacsa képviselő urat valószínűleg meglepem. Én szakmai érveket hoztam fel, igazából politikai lózungokat kaptunk. De azért akkor, hogy pontosítsunk. A miniszteri meghallgatáson, mi mindannyian úgy emlékszünk, hogy Pintér miniszter úr emlegette az iskola-összevonást és a felső tagozatos iskoláknak az összevonását. Tehát azért ezt tisztázzuk! Másrészt, hogy mennyire megy a párbeszéd: ma volt a Nemzeti Pedagógus Kar és a belügyminiszter első tárgyalása, a bérek és a munkaterhek nem kerültek szóba. Akkor miről beszéltek? Ugyanis a 24. órában vagyunk. Ez az, ami, mondom, a szakma általános véleménye. Ha nincs béremelés, akkor vége van ennek, sajnálatos módon olyan szinten fog leromlani az oktatás, hogy onnan már nem lehet visszajönni. Itt nem lehet Brüsszelre hivatkozni meg gazdaságra, semmire. Azonnali béremelés kell, pont, nincs más megoldás. Ez a szakma véleménye. Nem fogadom el a választ. [[Taps a Momentum soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el a miniszterhelyettesi választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Komjáthi Imre, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez: „Ismét a nyugdíjasoknak tett hazugsággal kezdik a kormányzást?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Emlékszünk még, hogy 2010-ben azt ígérte a Fidesz, hogy megvédi a nyugdíjakat, és ezután több ezer milliárd nyugdíj-megtakarítást nyúlt le és tüntetett el. Sajnos azóta többször is bebizonyosodott, hogy amit a kormány meg akar védeni, az bizony pórul jár most éppen a rezsicsökkentést készülnek megvédeni, csak szólok. De térjünk a lényegre! A választások előtt még azt ígérték, hogy júniusban jön a kiegészítő nyugdíjemelés, azóta tudjuk, hogy csak júliusban. Miért fontos ez? Azért, mert a máról holnapra élő több százezer nyugdíjasnak, akiknek az ellátása a százezer forintot sem éri el, nagyon is fontos, hogy mikor kapják meg a különbözetet, illetve mikor pótolják ki az inflációval a nyugdíjat. Tudjuk, hogy még így is jóval többe kerül az élet, de minden segítség segítség. Most további egy hónapot kell várniuk a nyugdíjasoknak a segítségre. 2022 márciusában, napokkal a választások előtt, március 22-én a Pénzügyminisztérium egy közleményt adott ki az MNB inflációs jelentésére válaszul, ebben emlékeztettek arra, hogy a kormány a nyugdíjemelés mértékéről, amely az idei évben 5 százalék volt, az inflációs előrejelzés alapján előzetesen dönt, de abban az esetben, ha jelentős az eltérés, két lépcsőben nyugdíj-kiegészítés fog történni, az első júniusban, a második novemberben. A kormánypárti Magyar Nemzet március 30-án „Nyugdíjemelés jöhet júniusban” címmel ismertette Tállai András pénzügyminiszter-helyettes nyilatkozatát, aki akkor úgy fogalmazott, hogy ha az ukrajnai konfliktus miatt a vártnál jobban megemelkedik az infláció, akkor a kormány év közben, júniusban nyugdíjemelést fog biztosítani. De amikor április 12-én az ATV rákérdezett a nyugdíjemelésre, a Miniszterelnökségtől még akkor is azt a választ kapták, hogy ha a vártnál jobban emelkedik az infláció, akkor év közben, júniusban is nyugdíjemelést biztosít. A KSH adatai szerint az élelmiszer-infláció egyébként 13 százalékos volt, a nyugdíjasok élelmiszerár-indexe pedig ennél is több, 13,4 százalék. Tehát bőven magasabb inflációt fognak érzékelni a nyugdíjasok, mint amekkora emelést kaptak. Éppen ezért kérdezem, hogy miért ígértek mást a nyugdíjasoknak a választások előtt, és mikor tolták el egy hónappal az évközi nyugdíjemelést. Ön szerint, államtitkár úr, elég lesze a 3,9 százalékos emelés a nyugdíjasoknak? Köszönöm megtisztelő válaszát.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Tállai András miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A Fidesz-kormány azt a politikai ígéretet tette 2010-ben, 12 évvel ezelőtt, hogy megvédi a nyugdíjak vásárlóértékét, minden évben, mindegy, hogy milyen gazdasági helyzetben van az ország. Ezt az ígéretét teljesítette. Ezt az ígéretét teljesítette és teljesíti 2022-ben is. Teljesíti azáltal, hogy az év eleji inflációhoz mérten már látható, hogy magasabb lesz az infláció, ezért minden törvényi kötelezettség ellenére már júliusban ki fogja fizetni az első félévre eső növekményt, ami most 3,9 százalékban került meghatározásra. Tehát visszamenőleg minden hónapra és a 13. havi nyugdíjra is meg fogják kapni a nyugdíj-kiegészítést, illetve -emelést. Való igaz, hogy az előzetes kommunikációban júniusra volt tervezve, ez most átcsúszik július hónapra, ami, elfogadom, hogy probléma, de mondok önnek ennél nagyobb problémát. Tudja, mikor volt a nyugdíjasoknál gond és probléma? Amikor az önök párttársai kormányoztak. Azt is elmondom, hogy miért. Sorolom, jó? 2008-ban, a Gyurcsány-kormány idején 8 százalékkal csökkent a nyugdíjaknak a reálértéke [[Nacsa Lőrinc Komjáthi Imrének: Akkor is elmondtad ezt?]] az ezt követő évben, a Bajnai-kormány idején 6,4 százalékkal [[Moraj és közbeszólások az MSZP soraiban.]] 2005 és 2010 között… ha fáj, ha nem fáj, ezek a tények. Most egy hónapot követel rajtunk [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] , hogy azt mondtuk, június és július, elfogadjuk, egy hónapot csúszik, de visszamenőleg… Csak elmondom, hogy akkor hogyan szenvedték meg az önök kormányzását a nyugdíjasok. [[Kunhalmi Ágnes: Most 8,2! Nacsa Lőrinc: Akkor nem voltál hangos!]] 2005 és 2010 között összesen a Gyurcsány- és Bajnai-kormányok alatt 10 százalékkal csökkent a nyugdíjak reálértéke. 2,2 millió embertől vettek el egyhavi nyugdíjat, és nem szavazták meg a nők 40 év utáni nyugdíjba menési lehetőségét sem. Tisztelt Képviselő Úr! A Fidesz-kormány a gazdaság teljesítményétől függően minden évben kiegészíti a nyugdíjasok nyugdíját az elmondottak szerint, hogy nyugdíjemelést biztosít visszamenőleg. Ezt egyébként a törvény novemberben teszi kötelezővé, az első nyolchavi gazdasági adatok alapján. Így erre a kérdésére, hogy elegendő lesze a 3,9 százalékos nyugdíjemelés: amennyiben magasabb lesz az infláció az 5+3,9-nél, akkor szeptemberben megvizsgálva az első nyolc hónap után a makrogazdasági adatokat, novemberben a kormány újra kiegészítést fog tenni. Egyetlen forinttal nem maradunk adósai a nyugdíjasoknak. Tisztelt Képviselő Úr! Én azt gondolom, a Fidesz-kormánynak semmilyen szégyenkeznivalója nincs a nyugdíjasokkal szemben. Amit a Fidesz-kormány ígért az elmúlt három ciklusban és most már a negyedik ciklusban is, azt mindig teljesíti, amelynek, még egyszer mondom, a lényege, hogy meg kell őrizni a nyugdíjak vásárlóértékét minden gazdasági körülmények között. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen a miniszterhelyettes úr válaszát. Megkérdezem a képviselő urat, elfogadjae a miniszterhelyettesi választ. Öné a szó. [[15.20]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Hogyan tudnám elfogadni? Ez nem más, mint magyarázkodás. És azért sem tudom elfogadni, mert ahogyan a tűzoltók nem tudnak jóllakni adrenalinlökettel, ugyanúgy nem tudnak a nyugdíjasok sem ígéretekkel. És egyébként pedig több szerénységet javaslok, államtitkár úr, önnek is és a társainak is. Önök voltak azok, akik lenyúlták annak idején a nyugdíjpénztárt, és elköltötték. Önök voltak azok is, akik nem támogatták az MSZP egyetlen olyan javaslatát sem, amely segített volna a nyugdíjasokon. És tudja mit, államtitkár úr? A gyurcsányozással és a sorosozással sem lakik jól senki. Szégyen, amit művelnek, amikor ezzel jönnek ennyi év távlatából! [[Rétvári Bence: Most indult a választáson Gyurcsány Ferenc, két hónapja!]] Az a lényeg, hogy most önök mit csinálnak. Nem érdekli azokat az embereket, azokat a nyugdíjasokat, akik máról holnapra élnek, hogy mi volt 2010 előtt, az érdekli, hogy most mi van; most meg az van, hogy lassan már a csirke far-hátat is, még az árstoppolt csirke far-hátat is kieszi az infláció [[Az elnök csenget.]] a pörköltjükből. Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! Ha jól érzékeltem, a képviselő úr nem fogadta el a miniszterhelyettesi választ. Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Apáti István, a Mi Hazánk képviselője, interpellációt nyújtott be a technológiai és ipari miniszterhez: „Miért a magyar kisvállalkozásokkal fizettetik meg a háború és a választási kampány árát?” címmel. Apáti István képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszterhelyettes Asszony! Június 4-én egy kormányrendeletben önök közölték a magyar társadalommal, hogy innentől kezdve kizárólag a lakosság számára kívánják fönntartani a rezsicsökkentés kedvezményeit. [[Nacsa Lőrinc: Nem igaz!]] Egyben ezzel véget is ért a pozitív tényezők rövid felsorolása; legalább a lakossági fogyasztók körére még megmaradt, őket még nem tették ki ebből a kedvezményből. Kirúgtak onnan legalább 30-40 ezer magyar mikro- és kisvállalkozót, akik nyilván jelentős áremelésre kényszerülnek, kénytelenek lesznek arra, hogy a rezsiemelkedés kedvezőtlen hatásait áthárítsák a vevőikre, a fogyasztóikra, de a VOSZ főtitkára szerint a tömeges csőd még így sem lesz elkerülhető. A legfinomabban szólva, önök tévedésbe ejtettek és tévedésben tartottak több tízezer vagy talán több százezer magyar embert a választási kampány során, hiszen akkor még nem erről volt szó. Legalább 30-40 ezer mikro- és kisvállalkozó számára legalább háromszoros-ötszörös, de a legrosszabb forgatókönyv esetén akár hétszeres rezsiemelkedésre kell számítani. Ennek a kormányrendeletnek a megjelenéséig legalább a tíz főnél kevesebb munkavállalót foglalkoztató vagy a nettó 4 milliárd forint éves árbevételt el nem érő gazdasági társaságok, vállalkozások élvezhették a rezsicsökkentés előnyeit. Az ötödik Orbán-kormány első intézkedései egyikeként ezt kívánja most megszüntetni. Arról nem is beszélve, hogy mit lehet kezdeni azzal a vállalkozói körrel, ahol a vállalkozó vagy az ügyvezető állandó lakóhelye és a gazdasági társaság székhelye egybeesik, egy és ugyanazon lakcímen van, hogyan lehet majd különválasztani a lakossági és a vállalkozási célú áram- vagy gázfogyasztást? Történik mindez egy olyan gazdasági környezetben, amikor számos kedvezőtlen hatás külön-külön is, egyenként is súlyos terheket ró egy kisvállalkozásra, együttesen van jelen. Gondolok itt a súlyos készlet-, nyersanyag-, alkatrész- és munkaerőhiányra, gondolok itt a történelmi mértékű, körülbelül 30 éve nem látott mértékű inflációra, a történelmi mélyponton lévő, rekordgyenge forintra, és hogyha az elmúlt két évre visszatekintünk, azt látjuk, hogy a második világháború óta nem látott rendkívüli intézkedésekkel, korlátozásokkal, tilalmakkal kellett szembenéznie a lakosságnak és a vállalkozóknak egyaránt, és ilyen körülmények között bizony nem volt egyszerű egy vállalkozásnak sem a régi bevételi színvonalat fönntartani. A Mi Hazánk Mozgalom álláspontja szerint nem a kisvállalkozókat kellene terhelni azzal, hogy a piaci rezsit robbantjuk rájuk egy ilyen kedvezőtlen gazdasági környezetben, hanem onnan kellene elvenni, ahol extraprofit termelődött az elmúlt időszakban. Az általunk csak járványszolidaritási adónak nevezett, önök által extraprofitadónak minősített [[Az elnök csenget.]] [[Az elnök csenget.]] intézkedéseket kellene kiterjeszteni a vakcinagyártókra, a gyógyszergyártókra és mindazokra, ahol extraprofit termelődött, nem a kisvállalkozásokat tönkretenni, amelyek a gazdaságfejlesztési miniszterrel ellentétben (Az elnök csenget.) nem lesznek képesek ezt kigazdálkodni. Kérdezem a miniszterhelyettes asszonytól, hogy hajlandóake visszavonni az intézkedést, illetve ha netalántán nem, akkor milyen kompenzációra, milyen segítségre számíthatnak önöktől ezek a vállalkozások és a munkavállalóik. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Három perc a képviselői felszólalás. Megadom a szót Koncz Zsófia államtitkár asszonynak, aki az interpellációra válaszol. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A háborús infláció már itt van, a háborús gazdasági válság pedig fenyegeti hazánkat, sajnos azzal kell számolnunk, hogy a háború el fog húzódni, és ezt pedig a 2023-as költségvetés képes lesz kezelni. Az üzemanyagot érintő ársapkának, az élelmiszerekre vonatkozó árstopnak és a rezsicsökkentésnek köszönhetően Magyarországon az infláció nem emelkedik olyan mértékben, mint Európa más országaiban. A kormány tudja és érzi, hogy a családok számára a jelenlegi 10 százalék is megterhelő, azonban a kormány gazdasági intézkedései nélkül ez még további 5-6 százalékot jelentene. A költségvetés meg fogja védeni a magyar családokat, a családok támogatását szolgáló rendszert és a rezsicsökkentést is. A kormány világossá tette azt, hogy a háborús körülmények és a brüsszeli szankciós politika ellenére biztosítani fogja a magyar családok részére a rezsicsökkentés eredményeit. Ennek köszönhetően jelenleg a magyar családok fizetik a legkedvezőbb rezsidíjakat az Európai Unióban. Az a cél, hogy továbbra is fenntartsuk a rezsicsökkentést a magyar lakosság számára, éppen ezért egy Rezsivédelmi Alapot hoztunk létre, amelyre a kormány 670 milliárd forintot fordít. Az elmúlt időszakban látványosan és többéves csúcsra emelkedett a nemzetközi piacon a földgáz és a villamos energia ára. A rezsicsökkentés intézkedései továbbra sem engedik, hogy az elszabadult európai áram- és gázárak megjelenjenek a hazai lakossági tarifákban. A rezsicsökkentésnek köszönhetően 2021. augusztus végéig körülbelül 2162 milliárd forint maradt az állampolgároknál, azaz ennyi volt a megtakarításuk, egy család évente átlagosan 170 ezer forintot tudott megtakarítani. A kormány továbbra is megvédi az ország biztonságát, a családokat, a gazdaságot, a nyugdíjasokat, a munkahelyeket, és az a jó hírem a képviselő úr konkrét felvetésével kapcsolatban, hogy a kormány döntése értelmében százezer kis- és középvállalkozó, kis- és mikrovállalkozó továbbra is részese marad a csökkentett árú energiaellátásnak, vagyis a védett rezsiköltségvetésnek. A kis- és mikrovállalkozásokat erősen sújtja a jelenlegi energetikai helyzet, ezért a kormány biztosítja számukra a rezsicsökkentés eredményeit. Ennek az intézkedésnek mindenképpen pozitív hatása lesz a kis cégek működésére. A támogatással a kormánynak az a célja, hogy a kisebb vállalkozások ne sérüljenek az energiaválságban, illetve ne kelljen emiatt változtatniuk az üzleti modelljükön. Köszönöm szépen a kérdését, és bízom benne, hogy megnyugtató választ kapott. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm az államtitkár asszony válaszát. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! Örülök annak, hogyha akár csak egy kisvállalkozó jobban jár holnap, mint amilyen volt a helyzete a mai napon, a válaszát azonban mégsem tudom elfogadni, hiszen azt ügyesen megkerülte, hogy ugyan miért nem tartják fontosnak, hogy az extraprofitadót kiterjesszék akár azokra a vakcinagyártókra és gyógyszeripari cégekre, amelyek elképesztő haszonra tettek szert az elmúlt két évben. [[Rétvári Bence: A gyógyszerkereskedő benne van!]] Miért vagy hogyan fordulhat elő, hogy a kaszinók a mai napig nincsenek bekapcsolva a NAV online rendszerébe, és őket sem sújtják semmilyen extra közteherrel? Illetőleg ott vannak azok a multinacionális techcégek, amelyek szintén kiemelt haszonélvezői voltak az elmúlt két esztendőnek, ők íratlan szabályok szerint mindig csak nyertesei valamennyi törvénymódosításnak és gazdasági változásnak. Hogyha ezeket a bátor, valóban szabadságharcos lépéseket hajlandóak lennének megtenni, akkor a vállalkozók sokkal szélesebb körére is kiterjeszthető lenne tartósan a rezsicsökkentés. Köszönöm szépen. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr tehát az interpellációra adott választ nem fogadta el. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően határozathozatalunkra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Berki Sándor, a Párbeszéd képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszterhez: „Hajlandóe egy évtized után felülvizsgálni a kormány a tankötelezettségi korhatárt?” címmel. Berki Sándor képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Államtitkár Úr! 2012. szeptember 1-jétől hatályos az a törvény, amellyel a második Orbán-kormány a tankötelezettség általános korhatárát 18-ról 16 évre csökkentette. [[15.30]] A változtatás jelentős vitákat váltott ki már az elfogadáskor is. A szakértők jelentős része politikai hovatartozástól függetlenül is bírálta a kormány akkori javaslatát. Most itt állunk a Parlament falai között, és eltelt tíz esztendő. Ez a tíz év elegendő kell hogy legyen ahhoz, hogy tisztán lássuk az akkori törvénymódosítás következményeit. Azt, hogy jót tette a magyar oktatásnak vagy sem. Tudjuk például, hogy a törvény hatálybalépését követően jelentősen nőtt a közfoglalkoztatottak száma. 2013-ban például az összes közmunkás 17 százalékát a közoktatásból kiesett korosztály tette ki. Ez egészen addig tartott, míg a kormány el nem indította az „Ifjúsági garancia” programot, amely a 25 év alattiak álláskeresését hivatott segíteni. Azt is látjuk, hogy a korai iskolaelhagyók aránya a korábbi 10,8-ról 12 százalék fölé emelkedett az elmúlt tizenkét évben, miközben az EU-ban ez a szám csökken. A KSH adatai ezt szintén megerősítik: a törvény hatálybalépését követő években elkezdett csökkenni a középiskolás gyermekek száma, a 2014-2016 közötti két évfolyamban 102 ezerről 90 ezerre csökkent a szakiskolások száma. Ez kétszer annyi, mint amennyivel a középiskolások létszáma csökken. A foglalkoztatási ráta szintén aggasztó adatokat mutat. A KSH adatai szerint a 15-19 éves korosztályban 1,8 százalékról 5 százalék fölé emelkedett a közmunkások száma. 2013 januárjától egy év alatt több mint ötszörösére nőtt a 16-25 év közötti korosztályban. Tisztelt Államtitkár Úr! Sajnos a törvénymódosításnak pont azok a gyerekek estek áldozatául, akiknek a legnagyobb szükségük lenne az állam védőhálójára, a pedagógusok figyelmére, hiszen ezek sokszor hátrányos helyzetű gyermekek rossz családi háttérrel, akiknek az életben való boldoguláshoz szüksége lenne az iskola és a tanárok adta gondoskodásra. Kérem tehát államtitkár urat, hogy adjon választ arra a kérdésemre, hogy tíz év elteltével, egy évtized tapasztalatai után hajlandóe felülvizsgálni a kormány a korábbi döntését, és visszaállítjae a tankötelezettséget 18 éves korra. Köszönöm válaszát.
Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Rétvári Bence miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ma Magyarországon a tankötelezettségi korhatár ugyanaz, mint Dániában, Észtországban, Bulgáriában, Spanyolországban, Máltán, Hollandiában, Svédországban vagy Szlovákiában, és ma Magyarországon magasabb magasabb! a tankötelezettségi korhatár, mint Csehországban, Ausztriában, Horvátországban, Cipruson, Svájcban vagy Szlovéniában. Nem mondhatjuk tehát azt, hogy a magyar tankötelezettségi korhatár bármiben is kilógna a többi európai országból. Nyolc országgal vagyunk ugyanazon a szinten, és hat országnál magasabb Magyarországon a tankötelezettségi korhatár. A tankötelezettség betöltése nem jelenti azt, hogy valaki ne válna jogosulttá természetesen utána is a tanulásra, hiszen hogyha valaki a középiskolás éveiben jár, megszerezheti az érettségijét, ugyanúgy ingyenesen, utána szakmát is szerezhet, második szakmát is szerezhet ingyenesen, felvételizhet az egyetemre, és egyetemen is diplomát szerezhet. Tehát mindenki számára ez a lehetőség ugyanúgy adott, mint korábban, de különböző országokban különböző a tankötelezettségi korhatár, éppen ezért ebben mi, magyarok az átlagos mezőnyben vagyunk jelen pillanatban, azt mondhatjuk. Azért, hogy akik nehezebb helyzetből jönnek vagy valamilyen nehézségük van a tanulással, ezt már idejekorán meg tudjuk előzni, ezért vezettük be a hároméves kortól kötelező óvodáztatást, pontosan azért, hogy amikor majd valaki 14-15-16 éves lesz, akkor se legyen nehézsége a tanulással, hogy az alapozás, az iskolára való felkészítés kötelező jelleggel, pontosan a leginkább rászorulóknál akikre ön is hivatkozott már hároméves korban elkezdődjék. Nem 16-18 éves korosztályban egy utólagos valamilyen kényszer, amiben ő már abban az iskolai helyzetben vagy tud teljesíteni, vagy nem, hanem már hároméves korban. És emellé van persze korai jelző- és pedagógiai támogatórendszer, ami szintén segít abban, hogy ezeket a gyerekeket felismerjék. 20 százalékra emeltük erről ma már volt szó, 10 százalékról 20 százalékra emeltük azt az időkeretet, amit az iskolák felzárkóztató és tehetséggondozó foglalkozásokra is tudnak fordítani. Pontosan azért, hogy ha van egy ilyen iskola, ahol sok ilyen gyerek van, ők több időkeretet tudjanak erre fordítani. Vannak tanodák ön is nagyon jól ismeri ezeket , pontosan ezért; több ezer gyerekről beszélhetünk, akiknek tanodákban, 183 tanodában 5500 gyereknek segítünk abban, hogy az iskolaidő után is segítséget kapjanak. Kollégiumprogramok, Útravaló-ösztöndíj, nemzetiségi ösztöndíj, roma szakkollégium-program, mind azt segítik, hogy a nehezebb helyzetű gyerekek is pluszsegítséget kaphassanak. Ha megnézi ön, hogy a gyermekek körében a nagyon alacsony munkaintenzitású családban élők aránya hogyan változott, 15 százalékról 5 százalékra csökkent. Ez nyilván elsősorban a családi körülményekről beszél. Ha megnézi a munkanélküliségi számok változását a fiataloknál 15-24 éves korban, 26 százalékról a felére, 13 százalékra csökkent. Ha megnézi a foglalkoztatotti arányt, 18 százalékról 27 százalékra emelkedett, tehát sokkal jobban el is tudnak helyezkedni ezek a gyerekek. Tehát el tudják végezni az iskolát, ebben többletsegítséget kapnak tanodákon, kollégiumokon, ösztöndíjakon keresztül, és mindemellett pedig a foglalkoztatottsági számaik sokkal jobbak, tehát az iskolai rendszer most, tíz évvel később jobban fel tudja őket készíteni arra, hogy a munka világában el tudjanak helyezkedni. Olyan tudást ad, amivel kevésbé a munkanélküliség lesz a sorsuk és a jövőjük, hanem sokkal inkább a foglalkoztatottság. Tehát ha ön tíz év után megkérdezi, hogy sikeres volte ez az intézkedés: eredményes volt, hiszen ez a szám, ahogy mondtam, nem lóg ki a többi európai ország számai közül, ugyanakkor jobb foglalkoztatást, jobb elhelyezkedési lehetőséget biztosít most nyilván azzal is, hogy a gazdasági életet is tudtuk élénkíteni , mint tíz esztendővel ezelőtt. Bízunk benne, hogy minden fiatal számára azzal, hogy az ingyenes képzések számát bővítettük akár középfokon, akár felsőfokon , azzal, hogy új tanodai és más segítséget nyújtottunk, ezzel valóban esélyt tudtunk teremteni azoknak is, akikről tíz évvel ezelőtt úgy látták, hogy nincsen esélyük. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Megkérdezem a képviselő urat, elfogadjae a miniszterhelyettesi választ.
Államtitkár úr, először is köszönöm szakmai alapú válaszát. Azt kell mondanom, hogy részben van, amiben egyetértünk, de kérem önöket, vizsgálják meg a másik oldalt is! Elhiszem, hogy arányaiban, számszakilag mindenkivel partneri viszonyban vagyunk, tehát jók vagyunk összevetésben, de kérem, fogadja el azt is, hogy vannak az országnak olyan részei, és vannak olyan esetek, amikor igenis fontos lenne az, hogy magasabb legyen a korhatár mértéke. De ha önök úgy gondolják, hogy a korhatár emelése esetlegesen nem oldaná meg ezt a helyzetet, akkor arra kérem önöket, hogy vegyék figyelembe a fiatal felnőtteknél fennálló lehetőségeket és annak a veszélyeit, hogy sok esetben akár ha az önhibájukból vagy éppen más hibából, de kiesnek a rendszerből, hogy mégis hogyan lehet ezt kikerülni, és hogyan lehet őket bent tartani. Én azt mondom, hogy még azért nagyon sok mindenen lehetne javítani, úgyhogy kérem önöket, hogy hallgassák meg ebben a civileket is, és legyen egy jobb együttműködés. Válaszát ez miatt nem tudom elfogadni, de köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzéki padsorokban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el a miniszterhelyettesi választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Bakos Bernadett, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be a technológiai és ipari miniszterhez: „Bevezetike az energiaválság kezelésére a klímabérletet?” címmel. Bakos Bernadett képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Asszony! Múlt héten Csárdi Antal képviselőtársam napirend előtti kérdésére Fürjes Balázs államtitkár úr azt válaszolta, hogy a kormány kész komolyan megfontolni a klímabérletre vonatkozó javaslatunkat. Ennek örülnénk, és ami a legfontosabb, hogy az ország is örülne, mert jelentősen javítaná az energiabiztonságunkat, csökkentve a fosszilis energiától való függést, legyen az orosz, amerikai vagy szaúdi. Energiafüggetlenségünk érdekében rendszerszintű változás szükséges a teljes energiagazdálkodásunkban, így a közlekedésben is. A közösségi közlekedéssel radikálisan lecsökkenthető az ágazat energiaigénye és a károsanyag-kibocsátása, ezért növelni kell a közösségi közlekedést rendszeresen használók arányát. A klímabérlet vonzóbbá teszi a közösségi közlekedést, és segítséget jelent mindazoknak, akiknek az elszabadult energiaárak miatt nehézséget jelent a közlekedés. Javaslatunk szerint a klímabérlet havi 5000 forintba kerülne, és minden hazai tömegközlekedési eszközre érvényes lenne, kivéve természetesen a helyköteles járatokat. A klímabérletet három hónapra vezetnénk be. A három hónap lejárta után pedig valódi társadalmi egyeztetést kell lefolytatni arról, hogy maradjone tartósan vagy időszakosan a klímabérlet, és hogy milyen fejlesztések szükségesek a fenntartásához, valamint milyen forrásból lehet azt finanszírozni. A klímabérlet tartós bevezetését ezen valós társadalmi egyeztetés, tehát nem egy szokásos nemzeti konzultáció után javasoljuk. A három hónapos klímabérlet bevezetésének elengedhetetlen feltétele, hogy annak költségeit az állam teljes egészében átvállalja. Az általunk nagyjából 100 milliárd forintra becsült költségekre a kivéreztetett önkormányzatoknak és a közösségi közlekedési cégeknek sincsen forrása. Az államnak ezzel szemben van, hiszen egy zöldintézkedés fedezetét könnyen elő tudja teremteni, például bevezeti a multi cégekre és a nagyvállalatokra érvényes társasági adó 25 százalékos felső kulcsát. [[15.40]] Csak a MOL tavaly ezermilliárdos nyereségének adójából lehetne finanszírozni ezt az intézkedést, és mi lenne tisztább és logikusabb, mint egy szennyező nagyvállalat extraprofitjából fedezni a klímabarát és az energiafüggetlenséget segítő intézkedést? Tisztelt Államtitkár Asszony! Bevezetie a kormány a klímabérletet, támogatjae az LMP ez irányú javaslatait a parlamentben? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Koncz Zsófia államtitkár asszony válaszol. Államtitkár asszony, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Szeretném megköszönni, hogy az LMP a magyar kormányhoz hasonlóan nagyon fontosnak tartja a közösségi közlekedés népszerűsítését. A kormány vizsgál minden külföldi, európai és természetesen németországi példát is ezzel kapcsolatban, ugyanakkor szeretném felhívni a figyelmét, hogy az Ukrajna területén zajló háború a magyar családok életére is befolyással van, hiszen ennek húsbavágó következménye az energiaárak drasztikus emelkedése. Éppen ezért a kormány egyik elsődleges célja az, hogy a családok terheinek a mérséklése, az energiaellátás stabilitása megvalósuljon. Az energiaellátás biztosítása érdekében Magyarország számos lépést tett az elmúlt időszakban. Ezek közül hadd soroljak fel néhányat: az energiadiverzifikáció terén például nagyon fontos kiemelni, hogy ma már hét országból hat országgal van összekötve Magyarország interkonnektoron keresztül, hosszú távú szerződéseket kötünk, létrehoztuk a Honvédelmi és a Rezsivédelmi Alapot. A Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal legfrissebb nemzetközi ár-összehasonlítású vizsgálata szerint a lakossági fogyasztókat terhelő földgázátlagár már vásárlóerő-paritáson mérve is hazánkban a legolcsóbb, tehát továbbra is a magyar fogyasztók fizetik a legkedvezőbb rezsidíjakat Európában. Az újonnan felálló kormánynak a legfontosabb feladata az volt, hogy olyan költségvetést készítsen elő, amely számol a háború és a brüsszeli szankciók hatásaival, az energiaválság okozta magas inflációval, az európai gazdaság csökkenő teljesítményével és a világgazdaság bizonytalanságaival. Éppen ezért a kormány olyan költségvetést állított össze, amely megvédi az elért eredményeket és így a rezsicsökkentést is, gondoskodik Magyarország, a családok, a magyar emberek biztonságáról, és továbbra is biztonságos növekedési pályán tartja a magyar gazdaságot. Ennek a csomagnak a része a benzinárstop is. Ma Magyarországon 480 forintért tankolhatnak a magyar forgalmival rendelkező autósok, míg ez külföldön forintban meghatározva, hogy csak néhány példát említsek: Spanyolországban 783, Portugáliában 808, Izlandon 825, Németországban 847 forint, Hollandiában 853, Svédországban 877, Görögországban 873, Finnországban 914, Dániában 965, Norvégiában pedig már több mint 1000 forint. Úgy gondolom, hogy ez hatalmas eredmény, és a kormány politikájának köszönhetően a mutatók nemcsak a gázolajra, hanem több más területre is igazak. Ezért szeretném arra kérni képviselő asszonyt, hogy az ellenzéki képviselők a magyar kormány rezsicsökkentéssel kapcsolatos elképzeléseit támogassák, és így támogassák majd ezeket a 2023. évi költségvetésben is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár asszony válaszát. Megkérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm a részletes válaszát, sajnos viszonylag keveset hallottunk a közlekedésről. Mi úgy gondoljuk, hogy egyébként a klímabérlet hatékonyabban szolgálná az önök által említett célokat is, akár az energiafüggetlenség, akár a családok terhének enyhítése céljából. Itt még egy nagyon fontos mai eseményre utalnék, az energetikai hatékonysági projekteket is leszavazták a mai napon a képviselőtársai, pedig ezek is a családok terheit enyhítették volna. Úgyhogy nem fogadom most el a válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő asszony nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Simon Miklós, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a honvédelmi miniszterhez: „Hogyan növeli hazánk biztonságát a haderőfejlesztési programunk?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A mögöttünk álló 30 esztendő több mint fele úgy telt el, hogy valamelyik hazánkkal határos ország fegyveres konfliktusban volt érintett, és sajnálatos módon jelenleg is háború sújtja az egyik szomszédunkat. Magyarország nemzetközileg is kiemelkedően biztonságos országnak számít, mégis gyakran igen közel van hozzánk egy-egy háborús tűzfészek, így a béke és a biztonság megőrzésére kiemelt figyelmet kell fordítanunk. Ezért tartom kiemelkedő jelentőségűnek az évek óta zajló haderőfejlesztési programunkat, melynek célja, hogy Magyarország önvédelmi képessége megfeleljen a XXI. század kihívásainak, és hogy a Magyar Honvédség egy meghatározó erő legyen a térségünkben. Van hová fejlesztenünk a magyar haderőt, hiszen a NATO-hoz való csatlakozásunk után alig néhány évvel az akkori baloldali kormányok a hadsereg reformjaként a trianoni békediktátum katonai rendelkezéseivel összevethető demilitarizációs programot hajtottak végre. Megszűnt a sorkötelezettség, egy működésképtelen, önkéntes tartalékos rendszer jött létre. 2010-ben összesen 17 önkéntes tartalékosunk volt. A fegyvereinket és haditechnikai eszközeinket jelképes összegekért vagy ingyen adták át más országok hadseregeinek, vagy éppenséggel az ócskavastelepeken végezték; mindezt úgy, hogy semmilyen program nem volt a pótlásukra, teljes fegyvernemek működése lehetetlenült el így. Az akkori baloldal talán abból a hibás feltételezésből indult ki, hogy a NATO nem várja el, hogy saját erőfeszítéseket tegyünk önmagunk védelme érdekében. 2010-ig egy olyan úton jártunk, amely teljes tévedés volt, olyan politikusok vezetésével, akik ma is itt ülnek a parlamentben. Magyarország korábbi lemaradásait behozva várhatóan 2024-re érhet el odáig, hogy a védelmi kiadások GDP-arányosan elérjék a 2 százalékot. Tisztelettel kérdezem: hogyan látja a Magyarország előtt álló biztonsági kihívásokat? Milyen választ adhat ezekre a folyamatban lévő haderőfejlesztési program? Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Vargha Tamás államtitkár úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, ön jól idézte fel azokat az esztendőket, amikor a baloldali liberális kormány vezette ezt az országot. Visszaemlékezhetünk, mintegy három évvel a NATO-csatlakozás után jelentette ki Juhász Ferenc akkori honvédelmi miniszter, hogy a környéken, Európában, a világban nem lesz háború, és Magyarországnak nincs szüksége honvédségre, és ezért nemes egyszerűséggel a ciklus első felében tönkretették a Magyar Honvédséget, majd a baloldali liberális kormány a második ciklusában tönkretette Magyarországot is. Így nagyon mélyről indultunk 2010-ben, hogy ezt az országot az összeomlás széléről visszarántsuk, és valóban évekig csak arra volt ereje Magyarországnak, hogy tartsa, a honvédelmi költségvetést szinten tartsa. Megjegyzem, ez akkoriban nagy teljesítmény volt, és a NATO-ban is kivívtuk az elismerést. Ön nagyon megengedően fogalmazott, amikor azt mondta, hogy talán abból a feltételezésből indultak ki. Igen, abból a feltételezésből indultak ki, hogy majd a NATO a kollektív védelem elve alapján megvédi Magyarországot, de egy NATO mint szövetség csak akkor lehet erős, ha a tagjai is erősek. [[15.50]] Ezért a NATO keretében biztosított kollektív védelem csak akkor él, akkor érvényes és akkor hatékony, ha a tagjai erősek. Ezért céljaink változatlanok: elkötelezettek vagyunk a Magyar Honvédség modernizációja mellett, aminek köszönhetően nem 2024-ben, hanem már 2023-ban el fogja érni a magyar honvédelmi költségvetés GDP-arányosan a 2 százalékot. Nagy utat tettünk meg tehát 2010 óta az elmúlt 12 esztendőben, és így a Magyar Honvédség hosszú idő után újra érdemi, alkalmazható, hatékony és bevethető képességeket szerez meg, amivel regionális szinten is meghatározó, a kor színvonalán alkalmazható hadereje lesz Magyarországnak. Ezzel párhuzamosan újjászületik, újjáteremtjük a magyar védelmi ipart is, hiszen ebben a folyamatosan romló nemzetközi biztonsági környezetben kiemelkedő fontosságú nemcsak a védelem képessége, hanem a saját védelmi ipari kapacitás is, ezen belül a meglévő kapacitások bővítése, valamint új kapacitások létrehozása a járműgyártás, a lőszergyártás és a kézifegyvergyártás területén is. Ebben nagyon fontos a nemzetközi partnerekkel történő együttműködés és a vegyesvállalatok létrehozása. A program fejlesztési területei a Magyar Honvédség teljes egészét lefedik: a szárazföldi haderő, a légierő, a vezetési-irányítási képesség, a logisztikai és támogató erők fejlesztése, valamint az önkéntes és tartalékos képesség fejlesztése is része ennek a programnak. A védelmi költségvetés növelésével tehát a haderőfejlesztési programok folytatódnak, elengedhetetlen feltételt jelentenek a honvédség nemzetközi feladatrendszerének ellátásához is, és tovább erősítjük Magyarországot, Magyarország békéjét és biztonságát őrizzük. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm, államtitkár úr. Igen, elfogadom a választ, mert a Fidesz-KDNP-kormány már az elmúlt évtized közepén megkezdte a haderőreform fejlesztését, tervezését a „Zrínyi 2026” program kapcsán, és mint ahogy a tisztelt parlament is láthatta és értesülhetett róla, új haditechnikai eszközök beszerzése történt meg a tankoktól kezdve a helikoptereken át a kézifegyverekig. Tehát Magyarország erős ország kíván lenni azért, hogy a térségben egy meghatározó haderővel rendelkező ország lehessen. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr az interpellációra adott választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Vejkey Imre képviselő úr, a KDNP képviselője, interpellációt nyújtott be a technológiai és ipari miniszterhez: „A foglalkoztatás helyzete” címmel. Vejkey Imre képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Asszony! A gazdasági folyamatok értői a háború kitörése óta latolgatják, hogy az Oroszország és Ukrajna közötti fegyveres konfliktus milyen következményekkel jár majd a legfontosabb mutatóit tekintve, és itt a falak között is, a parlamentben, többször felmerült már a kérdés, hogy mire számíthatnak a magyarok a mindennapjaikat tekintve, hogyan fog ez lecsapódni. Az inflációt, az üzemanyagárakat és az élelmiszerárakat érintő változásokról minden bizonnyal hallottak már az állampolgárok, azonban manapság a foglalkoztatásról meglehetősen kevés szó esik, pedig ez a terület a rendszerváltást követően évtizedekig neuralgikus pontja volt a magyar politikának. Sokáig a társadalmat az egyik leginkább felvillanyozó kérdés volt, hogy a magyaroknak vane munkája, különösen a Gyurcsány-kormány alatt, amikor a munkanélküliség szinte elviselhetetlenül nagy volt, és a bérkülönbségek miatt is százezrek döntöttek úgy, hogy külföldön próbálnak szerencsét. 2010 óta azonban, az Orbán-kormány eredményes gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájának hála, közel egymillió új munkahely létesült, sőt a gazdaság teljesítménye számos területen már a rendelkezésre álló munkaerőlétszámot meghaladó foglalkoztatottságot is lehetővé tenne. A munkaerő felértékelődése pedig a bérszínvonal jelentős emelkedését is magával hozta. Éppen csak kiléptünk a Covid okozta megrázkódtatásból, a háború villámcsapásként érte a világot, azonban Magyarországon a munkaalapú gazdaság sikeres kiépítésének köszönhetően a kiváló foglalkoztatottsági adatok a világjárvány és a háborús helyzet dacára sem romlottak jelentősen, sőt mostanra sikerült javítani a pandémiát megelőző utolsó év, 2019 munkanélküliségi mutatóin is. Tisztelt Államtitkár Asszony! A magyar foglalkoztatási helyzet jelenleg kedvezőnek tűnik, a munkavállalók kilátásai stabilan javuló tendenciát mutatnak mind a béreket, mind pedig az elhelyezkedési lehetőségeket illetően. Ugyanakkor a háború befejezése még nem látható előre, és mindeközben az alapanyagárak drágulása, valamint a gazdasági helyzetet tovább súlyosbító, értelmetlen uniós szankciók a gazdaság lassulását, a termelés, valamint az igénybe vett szolgáltatások beszűkülését hozhatják el, és ezáltal a foglalkoztatottsági adatokra is mind-mind kihatással lehetnek. Államtitkár asszony, kérem, szíveskedjen ismertetni a jelenlegi magyar foglalkoztatási helyzet főbb ismérveit. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Koncz Zsófia államtitkár asszony válaszol. Államtitkár asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány célja a kezdetektől fogva a segélyalapú társadalomról a munkaalapú társadalomra történő átállás, és olyan nagy célokat tűztünk ki magunk elé, mint az egymillió munkahely létrehozása. (Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Ezt gyakorlatilag sikerült is elérni, hiszen 4,7 millió ember dolgozik ma Magyarországon, ami a rendszerváltás óta rekordnak számít, és ráadásul többen dolgoznak ma, mint a járványhelyzet előtt. (Dr. Szűcs Lajost a jegyzői székben dr. Vinnai Győző váltja fel.) A magyar emberek munkából akarnak megélni, éppen ezért nagyon büszkének kell lennünk ezekre a közösen elért eredményekre. 2010-ben 12 százalék körüli volt a munkanélküliség, kevesebb mint harmadára csökkent azóta. Hozzávetőleg az uniós átlag felét teszi ki, a legkedvezőbbek közé tartozik az Európai Unión és Európán belül. Ez, ugye, 3,6 százalék, az uniós átlag 6,2 százalék, az euróövezeten belül pedig 6,8 százalék. Hasonló arányban mérséklődött a fiatalok közötti munkanélküliség: a korábbi kirívóan magas 30 százalékról 10 százalékra, idén májusban pedig kevesebb álláskeresőt tartottak nyilván, mint az elmúlt évtizedben bármikor. Magyarország az elmúlt évtizedben Málta után a második leggyorsabb ütemű foglalkoztatásbővítést valósította meg az Európai Unión belül. A foglalkoztatási ráta a 2010-es 56 százalékról jelentősen előrelépett, 74 százalékra. Megkérdőjelezhetetlen eredmény az is, hogy a bérek folyamatosan emelkednek. A kormány sikeres gazdaságpolitikájának köszönhető, hogy a növekvő keresetek a munkát terhelő adók csökkentésével együtt töretlenül javítják a családok pénzügyi mozgásterét és a magyar emberek életminőségét, hiszen mi a kezdetektől fogva a családok támogatását is nagyon fontos prioritásként tartjuk számon, és egyedülálló családtámogatási rendszert alakítottunk ki. Rendkívül jelentős az is, és azt is meg kell említeni, hogy 2022. január 1-jétől 200 ezer forint a minimálbér, a garantált bérminimum 260 ezer forintra növekedett, a béremelések mellett pedig a családi adó-visszatérítéssel is támogattuk a dolgozó szülőket. [[16.00]] Nagyon fontos eredmény az is, hogy a 25 éven aluliak számára szja-mentességet biztosítunk, ami, úgy gondolom, hogy tovább javíthatja a fiatalok gazdasági aktivitását, a korábban külföldön munkát vállalók közül is egyre többen térnek haza és helyezkednek el a hazai munkaerőpiacon. Az új kormány kiemelt céljai között nevesítette a teljes foglalkoztatás elérését és ennek megvédését, ez a jövőben is abszolút a célunk lesz. Változatlanul azon dolgozunk, hogy minél több magyar dolgozhasson és tudjon boldogulni a szülőföldjén. Köszönöm szépen a kérdését. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Szeretettel köszöntöm képviselőtársaimat. Megkérdezem Vejkey Imre képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Asszony! Megtisztelő válaszát elfogadom, és a magyar nemzet nevében köszönöm, hogy az ötödik Orbán-kormány azon dolgozik, hogy megvédje a magyar családokat, megvédje a nyugdíjakat, megvédje a munkahelyeket, megvédje a rezsicsökkentést, megvédje a családtámogatásokat. Vagyis az ötödik Orbán-kormány azon dolgozik, hogy a háború káros gazdasági következményeit elhárítsa annak érdekében, hogy ne a magyar emberek és ne a magyar családok fizessék meg ennek az árát. Még egyszer, köszönöm szépen megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tájékoztatom a tisztelt Házat, mint hallhattuk, képviselő úr elfogadta az államtitkári választ. Ezzel, tisztelt képviselőtársaim, az interpellációk végére értünk. Amint azt már a megelőző tájékoztatóból is hallhatták, az elfogadott napirendünknek megfelelően az interpellációs határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Most az azonnali kérdések órája következik, 16 óra 2 perc van. Tisztelt Országgyűlés! Vadai Ágnes és Kálmán Olga képviselő asszonyok, a DK képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Hogyan gondolja ezt, miniszterelnök úr?” Tisztelt Képviselő Asszonyok! A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Tisztelettel kérdezem önöket, illetve ezek szerint Kálmán Olga képviselő asszonyt már így vagyunk kontaktusban egymással, a múltkor is így történt , hogy elfogadjae a válaszadók személyét, vagy személyesen a miniszterelnök úrtól kéri a választ. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Változatlanul szeretném megvárni azt a lehetőséget, amikor nem lesz BL-döntő vagy valami hasonló államügy, amiben a miniszterelnöknek el kell járnia. Úgyhogy én megvárnám a miniszterelnök urat. Nem fogadom el. Köszönöm.
Nagyon szépen köszönöm. Én viszont most nem mondom el csak az idő rövidsége miatt mindazt, amit legutóbbi alkalommal ilyenkor elmondtam. Miniszterelnök úrnak… [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból.]] Nacsa képviselő úr, fogok adni szót majd, ha elérkezik annak az ideje. A miniszterelnök úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Ház! Arató Gergely és Varju László képviselő urak, a DK képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Meddig lehet még feszíteni a húrt, Miniszterelnök Úr?” címmel. Tisztelt Képviselő Urak! A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Tisztelettel kérdezem Varju László képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Elnök úr, köszönöm szépen. Megvárjuk a miniszterelnök urat. Köszönöm.
Nagyon szépen köszönöm. Tájékoztatom önt és a tisztelt Házat, képviselő úr, hogy a miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. És akkor ugyancsak Varju László képviselő urat szólítom. Tisztelt Országgyűlés! Varju László képviselő úr, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek: „Mit tesz a kormány a lakott területeken mind gyakrabban fölbukkanó vadállatok problémájának megoldására?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Farkas Sándor miniszterhelyettest, államtitkár urat jelölte ki, jogosította föl. Tisztelettel kérdezem önt, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy az agrárminiszter úrtól kéri a választ. [[Jelzésre:]] Nagyon köszönöm, hogy jelzi számomra, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Varju László képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Igen, örömmel veszem, hogyha az állatok védelme ügyében szólhatok, és ebben államtitkár úr álláspontját szeretném kérni. Általános felháborodást keltett a minapi eset, hogy egy vadász fényes nappal a járókelők szeme láttára mészárolt le a János Kórház közelében lévő zöldterületen békésen legelésző vaddisznócsaládot, beleértve még a csíkos kismalacokat is. A látványtól egy kisgyermek rosszul lett, őt mentő vitte el. Egyelőre nem világos, hogy kinek és milyen utasítására tették, milyen engedéllyel történt mindez a vérengzés. Egy dolog egészen biztos: embereket is veszélyeztetett. Tehát fontos, hogy kivizsgálják mindezt. A probléma azonban ennél sokkal kiterjedtebb. Nemrégiben egyébként a gazdagréti lakótelepen találkoztak vaddisznócsaláddal, de több ilyen eset volt az újpesti választókerületemben, de mondhatunk vidéki városokat, Miskolcot, és a Balatonon például ez egy általános kérdés és eset. Vaddisznó, szarvas, sőt medve is van most már. Egyre gyakoribb az adott esetekben akár az emberekre is veszélyt jelentő vadállatok felbukkanása lakott területen. Ilyen esetekben a kezelésre nincs megnyugtató eljárás. Ha elkerülhetetlen, természetesen megoldás lehet a kilövésük, erre van is egyébként kidolgozott szabály, de a hegyvidéki esetben, úgy tűnik, hogy többszörösen ezt megszegték egyébként, és mégiscsak embertelen dolog jámbor és veszélytelen vadállatokat, köztük kismalacokat ilyen módon elpusztítani. Sok esetben ráadásul nem is a lakott területre betévedt, hanem oda beköltözött, ott élő állatokról van szó. A vaddisznó például kimondottan a nagyobb biztonság kedvéért költözött a városba, egyes példányokon egyébként a genetikai elváltozások is láthatóak vagy mutatkoznak már azzal, hogy biztonságot keresnek a városban. Kérdezem tehát államtitkár urat, mit kíván tenni a kormány a lakott területre betévedt vagy életvitelszerűen beköltözött vadállatok problémájának humánus megoldása ügyében. Köszönöm. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint említettem, Farkas Sándor miniszterhelyettes, államtitkár úr válaszol.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! A kérdésében felvázolt problémával, azaz a településeken, valamint azok szűk környezetében megjelenő egyes vadászható vadfajokkal, valamint védett fajokkal már egyre gyakrabban találkozhatunk, ami adott esetben konfliktusokat okozhat az ott élő lakossággal. A vadászható fajok esetében mindez egyrészt az állományuk növekedésére, a természetes élőhelyük csökkenésére, azok folyamatos és sokszor visszafordíthatatlan átalakulására vezethető vissza. Másrészt egyes fajok, mint például az előbb említett vaddisznó vagy a vörösróka is rendkívül jó alkalmazkodóképességgel rendelkezik, egyre gyakrabban lakott területeken és annak közelében jelennek meg ezek az állatok, tekintettel, hogy többségében már hozzászoktak az ember környezetéhez, az ember közelségéhez. Mindezek mellett az emberi tevékenység is hangsúlyos szerepet játszik. Például sok esetben elhanyagolt ingatlanok, kidobott hulladékok a vadfajok számára kiváló életfeltételeket és könnyen hozzáférhető táplálékforrást is biztosítanak. A hatályos szabályzás alapján a lakott terület, a települések belterülete nem minősül vadászterületnek, így ott vadászati tevékenység nem folytatható. A probléma kezeléséhez szükséges a helyi lakosság bevonása is, valamint a hatékony együttműködés kialakítása az érintett önkormányzatokkal. A települési önkormányzatok jegyzői részére tájékoztató anyag is készült, amely tanácsokkal szolgál a lakott területeken megjelenő és adott esetben kárt okozó vadfajokkal kapcsolatban. Ennek a jegyzők felé történő megküldése napokon belül várható. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Varju László képviselő urat. Parancsoljon! [[16.10]]
Köszönöm szépen. Megítélésem szerint nemcsak tanácsokra, hanem érdemi törvénymódosításra is szükség van. Értem államtitkár úr azon kezdeményezését vagy azon álláspontját, hogy jószolgálati tanácsokat fognak adni, de úgy gondolom, hogy ez kevés. Újpesti kezdeményezésre mi élni fogunk a felterjesztés jogával az önkormányzat oldaláról, mert valóban nemcsak egy, hanem számos önkormányzatot érint ez. Ez a vadászati törvényt kívánja módosítani, és a településeken megszervezett állatvédelmi őrszolgálatoknak kíván lehetőséget biztosítani, ami a szakszerű befogást, altatást, esetleg állatorvos bevonását is megoldja. A belterületre tévedt egészséges vagy sérült vad megmentésére megfelelő megoldást kell találni. Kérdezem tehát akkor még egyszer államtitkár urat, hogy a kormány megfontoljae azt a javaslatot, hogy a vadászati törvényt módosítsa ennek érdekében. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválaszra Farkas Sándor államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Úr! A lakott területeken ezt már előbb is említettem , belterületen megjelenő vadászható vadfajok kezelése és eltávolításuk nem a vadászatra jogosult felelőssége. Ezeken a területen az állatok elejtéséhez minden esetben rendőrhatósági engedély szükséges. A települési önkormányzatok hatékonyabb bevonása a probléma kezelésében elengedhetetlen. Az országban jelenleg több helyen is aktívan közreműködnek a települési önkormányzatok, számos településen és több fővárosi kerületben is ezt a feladatot erre megbízott szakemberrel végeztetik. És itt jön a számomra legfontosabb mondat: ez a tevékenység azonban nem minősül vadászatnak, így ez a tevékenység nem is agrártevékenység. Köszönöm szépen. [[Varju László: Lövöldözésnek minősül. Szórványos taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Jakab Péter frakcióvezető úr és Z. Kárpát Dániel képviselő úr, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök úr?” címmel. [[Rétvári Bence: Hol van Jakab? Nacsa Lőrinc: Hol a frakcióvezető? Rétvári Bence: Hol van Jakab Péter?]] Tisztelt Z. Kárpát Dániel Képviselő Úr! A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem önt, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Tisztelt Elnök Úr! Nagy tisztelettel megvárnám miniszterelnök urat. Köszönöm. [[Rétvári Bence: Frakciótársak lesztek akkor? Nacsa Lőrinc: Jakab már nem lesz itt!]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tájékoztatom önt és a tisztelt Házat, hogy a miniszterelnök úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell önnek majd válaszolnia. Brenner Koloman képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a területfejlesztési miniszternek: „Mit gondol erről, Miniszter úr?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Latorcai Csaba államtitkár urat jogosította fel. Tisztelettel kérdezem a képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszter úrtól személyesen kéri a választ.
Tisztelt Elnök Úr! Megvárnám miniszter urat a válasszal. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tájékoztatom önt tisztelettel, hogy a miniszter úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Balassa Péter képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a gazdaságfejlesztési miniszternek: „Mit gondol erről, Miniszter úr?” címmel. Tájékoztatom önt, tisztelt képviselő úr, hogy a miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Fónagy János államtitkár urat jogosította fel. Tisztelettel kérdezem önt, elfogadjae a válaszadó személyét.
Elfogadom természetesen.
Köszönöm szépen, hogy jelzi számomra, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Balassa Péter képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon! (A jegyzői székben Hiszékeny Dezsőt Szabó Sándor váltja fel.)
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Európa országai közül mi fizettük be, magyar állam a legtöbb pénzt áfaként, 5397 milliárd forintot az előző évben. Köszönhető ez a magyar kormánynak, annak a magyar kormánynak, amely 2012. január 1-jén bevezette a 27 százalékos áfát. Akkor még nem hivatkozhattak pandémiára vagy háborús helyzetre. De hogyha továbbgondoljuk, a 10,7 százalékos infláció, ami májusban megjelent, ez körülbelül azt jelenti a magyar családoknak, hogy 530-600 milliárd forinttal fognak többet befizetni a magyar államkasszába, ami a magyar kormánynak jó, de a magyar adófizetőknek, azoknak az embereknek, akik adófizetőkként ezt a pénzt befizetik, nekik kell majd megspórolni, hogy ezt az áfát befizessék. A Jobbik Magyarországért Mozgalom ezért az alapvető élelmiszerek áfacsökkentését javasolta, a nulla százalékra csökkentést, ami jelen pillanatban azonnali megoldást nem jelent, de a családoknak egy spórolást és olyan segítséget jelentene, ami akár egy kiló kenyérnél 200 forintot, a felvágottnál is több száz forintot jelent, de a gyümölcsöknél vagy a zöldségek esetében is a 27 százalékos áfa helyett óriási megtakarítást jelentene. Ezért a néppárti Jobbik úgy gondolja, hogy a magas inflációra tekintettel az élelmiszeráraknak a 27 százalékos, rekordmagas áfája az emberek zsebében kell hogy maradjon. Ezért bízunk benne, hogy a kormány is támogatja, amely folyamatosan hirdeti magáról azt, hogy az emberek jóléte számára a legfontosabb. Ha nem támogatják az alapvető élelmiszereknek a nullaszázalékos áfakulccsal való adózását, adómentességét, akkor világosan látszik, hogy a gazdasági válság árát a magyar családokkal akarja megfizettetni a kormány. Mindezekre tekintettel érdemes tisztázni, a fentiek tudatában is tartjae álláspontját a kormány, hogy elzárkózik a Jobbik javaslatától a nullaszázalékos áfáról. Ha igen, miért? Miért az Európa-rekorder 27 százalékos áfával akarja a kormány megfizettetni a családokkal a válság árát? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Ha tényleg marad az áfa, mennyit keresnek idén a magyar embereken? Kiszámolták már, mennyi áfabevétel-többlettel számol a kormány az elszabadult két számjegyű inflációnak köszönhetően? Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Nagy tisztelettel arra kérem, hogy a továbbiakban az időkeretet szíveskedjék kicsit pontosabban betartani. Mint említettem, az elhangzott azonnali kérdésre Fónagy János államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Gondolom, mindannyiunk előtt ismert, hogy rendkívüli időket élünk: a határunk mellett háborús konfliktus van, gazdasági következményeit mindannyian ismerjük, szerte a világban magas az infláció, a háború az egekbe lökte az energiaárakat, és ez szinte valamennyi termékre kihatással van. A kormánynak egy ilyen helyzetben a piaci logikával szemben a családok védelmét kell előnyben részesíteni. Ön előtt is ismert a négy stop politikája: a rezsistop, üzemanyagárstop, kamatstop és élelmiszerárstop. Az élelmiszerek áfája, amely az ön kérdésének a lényegét jelenti: 2010 óta folyamatosan egyre több, jelenleg kilenc termékcsoportba sorolt alapvető élelmiszer adózik a legkedvezményesebb, 5 százalékos áfamértékkel. Tehát a polgári-keresztény kormány folyamatosan védi a lakosságot a növekvő áraktól. 2014-ben az élő és félsertés áfáját, ’15-től a juh, a kecske, bárány, szarvasmarha köztes termékeinek, ’16-tól a sertéshús áfáját, ’17-től a friss tej, a baromfi, a tojás áfáját, ’18-tól a fogyasztási célú halak, ’19-től és ’20-tól elsősorban a tejtermékek áfáját csökkentettük 5 százalékra. Megjegyzem egyébként, hogy az ön pártszövetsége egyiket sem szavazta meg. Úgy gondoljuk, hogy elsősorban az a feladatunk most, hogy ezeket az intézkedéseket tudjuk megtartani mindaddig, amíg a magyar családoknak erre a mindennapi életük szempontjából múlhatatlanul szüksége van. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Balassa Péter képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, államtitkár úr, és köszönöm kimerítő válaszát, csak attól félek, hogy a magyar adófizetőknek a pénztárcája fog kimerülni. Én kérem, hogy a Jobbik Magyarországért Mozgalom javaslatát, a nullaszázalékos áfára való csökkentést az alapvető élelmiszerek áfájánál támogassák, mert azt gondolom, hogy egy nemzeti kormány egy nemzeti javaslatot igenis el kell hogy fogadjon és támogasson. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Fónagy János államtitkár urat is.
Köszönettel veszünk minden olyan, akár ellenzéki javaslatot is, amely a viszonyok jobbítását szolgálja. Ugyanakkor kérem azt figyelembe venni, hogy a kormány intézkedései mintegy 6 százalékponttal csökkentik az inflációt. Árstopok nélkül 15 százalék fölött lenne az infláció. [[16.20]] Ami pedig a nullás élelmiszeráfát illeti, engedje meg, hogy több évtizedes, benne közel húszéves mezőgazdasági gyakorlatom és tapasztalatom alapján mondjam, hogy egy nullás áfa árrését a kereskedelem lenyeli. Úgyhogy meggyőződésünk, hogy ez a rendszer szolgálja ma legjobban a magyar családok érdekeit. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Fekete-Győr András képviselő úr, a Momentum frakcióvezetője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Tude a kormány kétszer ugyanabba a folyóba lépni?” címmel. Tisztelt Frakcióvezető Úr! A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely, Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Tisztelettel kérdezem önt, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen…
Nem, köszönöm. Jövő héten, köszönöm.
Köszönöm szépen. Tájékoztatom önt, hogy a miniszterelnök úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Bedő Dávid képviselő úr, a Momentum képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a területfejlesztési miniszternek: „Hol vannak az EU-s pénzek?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Latorcai Csaba államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem a tisztelt képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét. [[Bedő Dávid jelzésére:]] Köszönöm szépen, hogy jelzi, hogy elfogadta. Bedő Dávid képviselő urat illeti a szó, parancsoljon!
Nagyon köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Kedves Államtitkár Úr! Alig egy hete szólaltam fel napirend előtt, ahol azt kérdeztem kormányunktól, hogy mikor fogják végre hazahozni az egy éve befagyasztott uniós pénzeket Magyarországnak. Sajnos akkor érdemi és konkrét választ nem kaptam, így kénytelen vagyok ismét feltenni a kérdést. Az önök pánikszerű megszorításaiból, melyeket az elmúlt időszakban bejelentettek, látom, hogy egyvalamiben egyetértünk: Magyarország gazdasága és az állami költségvetés nagy bajban van. Amiben nem értünk egyet, az a súlyos válsághelyzet megoldása. Önök a válság első jeleire adóemeléssel, megszorításokkal és az állami beruházások brutális visszavágásával reagálnak, pedig a valódi megoldás az EU-s pénzek hazahozatala lenne; 12 éve ebből tartjuk fenn a gazdasági növekedést. Miből gondolják, hogy most egyik pillanatról a másikra képesek lesznek ezen források nélkül kormányozni? Márpedig úgy tűnik, mintha önök már lemondtak volna az EU-s pénzek nagy részéről. Bár a jövő évi költségvetésben számolnak EU-s forrásokkal, de messze nem annyival, amennyi Magyarországnak járna, és a betervezett kevés EU-s pénz sorsa is bizonytalan lábakon áll. Pedig az Európai Unió semmi olyat nem kér, ami ne lenne Magyarországnak a jól felfogott nemzeti érdeke. [[Rétvári Bence: Halljuk! Mit kér?]] Annyit kérnek, hogy adjunk garanciát arra, hogy ezeket a pénzeket a magyar emberekre és ne a politikusok barátainak meggazdagodására költsük. [[Rétvári Bence: Cseh Katalin? Zárjuk ki?]] Azért ez nem egy olyan félelmetes kérés! Az EU minden országa be tudja tartani rajtunk és talán a lengyeleken kívül. Egy közösség pedig mindig úgy működik, akkor részesülünk az előnyeiből, ha betartjuk annak közösen elfogadott szabályait. Államtitkár Úr! Világos kérdést teszek fel önnek, és arra kérem, hogy világos választ adjon. Melyek azok az uniós elvárások, amelyek betartása ön szerint nem éri meg az uniós pénzek hazahozatalát? Melyek azok a konkrét lépések, amelyeket tesznek annak érdekében, hogy hazahozzák az EU-s pénzeket? Köszönöm szépen. [[Taps a Momentum és az MSZP padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ, mint hallottuk, Latorcai Csaba államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Azzal kezdte a mostani kérdését, hogy kénytelen megismételni a múlt heti napirend előtti felszólalás keretében elmondottakat. Nos, képviselő úr, én pedig kénytelen vagyok megismételni a válaszaimat, amit azzal kezdtem akkor is és most is, hogy a Magyarországnak járó alaprészekről szóló megállapodások létrejöttének semmilyen akadálya nincsen. Már csak azért sem lehet akadálya a megállapodások aláírásának és a forrásoknak Magyarországra, a magyar emberekhez érkezésének, mert ezek a pénzek járnak Magyarországnak és járnak a magyar embereknek, és bármennyire is próbálják az Európai Unió bürokratái zsarolni Magyarországot, nem fogunk engedni nekik! Nem fogjuk engedni, hogy Magyarország bevándorlóország legyen; nem fogjuk engedni, hogy embargózzák a gázt, ezzel hidrogénbombát dobva a magyar gazdaságra. És bármennyire is szeretnék egyesek, továbbra sem fogjuk engedni, hogy az óvodás kisfiúkat rózsaszín tüllszoknyába öltöztetve kelljen óvodába hordaniuk a szülőknek. [[Közbeszólás a Momentum padsoraiból: Jaj, Istenem!]] Mert a magyar emberek, képviselő úr, állást foglaltak arról, hogy nem akarják gazdasági bevándorlók Magyarországra telepítését, mert a magyar emberek nem akarják, hogy a családok tízszeres árat fizessenek a gázért, és a magyar emberek meg akarják kímélni gyermekeiket és unokáikat a genderőrülettől. A kormány ezek képviseletére kapott áprilisban felhatalmazást, és ezeket a kérdéseket a kormány messzemenően érvényesíteni is fogja. Tisztelt Képviselő Úr! Önök képviseljék inkább a magyar embereket, ne lobbizzanak Magyarország és a magyar emberek ellen [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] úgy biztosan hamarabb is ideérkeznek az európai uniós források. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválasz illeti meg Bedő Dávid képviselő urat.
Köszönöm szépen. Kénytelen vagyok megismételni, mert nincsen válasz, és jövő héten is meg fogom ismételni, mert most sem kaptunk értelmezhető választ. Ön azt mondja, hogy nincsen akadály, de mégis azt látjuk, hogy egy éve arról beszélnek, hogy szabadságharcot vívnak Brüsszellel, miközben továbbra is be vannak fagyasztva ezek a pénzek. Felsorolt egy halom indokot, amik közül egyik sem igaz. Az európai uniós bizottság mai ülésén hangzott el az önök államtitkár-helyettesétől, hogy az egyik legnagyobb akadály a közbeszerzési törvények megváltoztatása, és az az akadálya [[Közbeszólás a kormánypártok padsoraiból: Nem igaz!]] hogy a korrupcióval nem hajlandóak mit kezdeni. Ez az önök államtitkár-helyettesétől hangzott el. [[Rétvári Bence közbeszól.]] Hadd mondjak egy nagyon egyszerű hasonlatot, talán úgy könnyebben megérti! Képzelje el, hogy egy irodában el szeretnének menni együtt ebédelni. Megkérik az egyik kollégájukat, hogy hozzon ebédet, összedobnak rá pénzt. Majd ez a kollégájuk visszajön egy üveg whiskyvel és három doboz cigivel. Hát, akkor nem fognak tudni enni, abban biztos vagyok. És ha utána ezt megismétli még 12-szer ez a kollégája, szerintem azt a kollégát utána jogosan kérik számon, és jogosan kérik, hogy legközelebb mégiscsak ételre tessék elkölteni azt a pénzt, és hozza. Mert erről van szó [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] az elmúlt 12 évben folyamatosan visszaéltek a forrásokkal, és ezért nem kapjuk meg most a pénzt. Köszönöm szépen. [[Taps a Momentum padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg államtitkár urat is. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Nem kell idegeskedni, nyugalom! Jó kezekben vannak az európai uniós források. Csak engedjen meg néhány… [[Moraj, derültség és közbeszólások a Momentum padsoraiból.]] Nagyon vicces, de azért jó tudni, hogy 2019-ben több mint 3,5 milliárd euró, 2020-ban 4,5 milliárd euró, tavaly pedig 4 milliárd euró forrást hívtunk le Magyarország számára az Uniótól. Az pedig, hogy még nem írtuk alá a megállapodásunkat az Európai Bizottsággal, álprobléma. Azért álprobléma, képviselő úr, mert a felhívásokat megállapodástól függetlenül kiírhatjuk, kiírjuk, ki is írtuk és ki is fogjuk írni, úgyhogy a következő időszakban várhatják a magyar emberek és várhatják a gazdasági élet szereplői újabb európai uniós pályázatok kiírását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Gurmai Zita képviselő asszony, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Ha egy megyei kórház nem kap elég erőforrást, akkor mi lehet az alacsonyabb szintű egészségügyi ellátásban?” címmel. Tisztelt Képviselő Asszony! Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jogosította fel. Tisztelettel kérdezem önt, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Dr. Gurmai Zita jelzésére:]] Köszönöm szépen. Képviselő asszony jelzi, hogy elfogadta a válaszadó személyét. Gurmai Zita képviselő asszonyt… [[Dr. Gurmai Zita az időmérő óra felé mutatva: Kezdjük elölről, jó? Mert már 08-nál jár…]] Majd én mindjárt, igen… Gurmai Zita képviselő asszonyt illeti a szó… [[Dr. Gurmai Zita: Csak biztos, ami biztos, minden perc számít!]] Köszönöm.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Egy ország életében, működésében nem lehet olyan állapot, hogy az egészségügyi ellátás ne élvezzen elsődleges prioritást minden egyes szinten, a legmagasabb szintű kórházi ellátástól kezdve a legkisebb település háziorvosi-gyermekorvosi ügyeletéig. Most a szolnoki kórházban csak bizonyos napokon lehet szülni gyermekeket; a többi napon a kismamákat több mint 100 kilométerre szállítják. Hiába próbálta a kormánypárti polgármester elbagatellizálni az ügyet, ez tény. Erről számolnak be a helyi lakosok, konkrét példákat leírva. Sőt, egyre több hír érkezik a szolnoki kórházból, hogy más osztályokon is gond van az ellátással, és ez egy megyei kórház, a megye legfontosabb és kiemelt egészségügyi intézménye. Akkor milyen gondok lehetnek a kisebb kórházakban vagy a kistelepülési szakorvosi ellátásban, háziorvosi ellátásban? Súlyosak. Mostanra olyan mértékben csökkent a lakosság egészségügyi ellátáshoz való hozzáférése, ami azonnali beavatkozást sürget. [[16.30]] Ezt nem én mondom, nem az ellenzéki pártok mondják, hanem Kiss Zsolt, a Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelő főigazgatója e hónap elején, a Magyar Kórházszövetség kongresszusán. Tehát ismétlem: nem az önök által lenézett ellenzéki politikusok vagy a magyar polgárok mondják, hogy baj van, hanem a szakmai szervezet vezetője. És tényleg baj van. Csak egy példa: az Országos Kórházi Főigazgatóság honlapján elérhető adatok szerint több százezerre tehető azon magyar emberek száma, akiknek nincs állandó háziorvosa. De még sorolhatnám azokat a tényeket is, a magyar emberek történeteit, melyek megmutatják, hogy baj van a magyar egészségügyben, az emberek nem jutnak hozzá a megfelelő egészségügyi ellátáshoz. A Fidesznek volt 12 éve, hogy rendbe hozza az egészségügyet. Nem sikerült. Most kaptak újabb négy évet, hogy bizonyítsanak. Mit szándékoznak tenni, államtitkár úr?
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Rétvári Bence államtitkár úr válaszol az elhangzott kérdésre. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Hát, biztosan nem azt a receptet követnénk, amit önöktől hallunk. László Imre mondta, hogy a kórházak 45 százalékát be kell zárni. Nem tudom, melyik megyében melyik kórházat zárná be a baloldal és melyiket nem, de aztán erre rákontrázott Komáromi Zoltán, hogy kevés a 45 százalék, több kórházat kell bezárni, mint a kórházak 45 százaléka. Önök erről vitatkoznak. Ezek szerint 45 százaléknyi kórházat vagy több kórházat kellene bezárni. De azt is hallottuk önöktől, hogy a szülészetre amúgy sem kell orvos, mert a szülés levezethető orvos nélkül is, szemműtétre érdemes Indiába menni. Hasonló ötletek az egészségügy kapcsán csak úgy záporoztak az elmúlt hónapokban a baloldal részéről. Ezt akár viccesnek is tekinthetné valaki, de egyáltalán nem az, mert itt az emberek egészségéről van szó, amiből csak egy van, és azt meg kell őriznünk. A vidéki egészségügy fejlesztésére 500 milliárd forintot fordítottunk az elmúlt években, ebből 91 vidéki kórházat tudtunk részben vagy teljesen felújítani, valamint 54 rendelőintézetet és 107 mentőállomást, tudtunk építeni 23 új rendelőintézetet és 34 új mentőállomást, és folyamatban van Budapest történetének egyik legnagyobb kórházfejlesztése 700 milliárd forint összegben. Ön azt kérdezte, hogy vajon mi van a háziorvosi ellátásban, hogyan tudjuk biztosítani, hogy az folyamatos legyen. Tudja, amikor önök kormányoztak, 79 milliárd forintot költöttek a háziorvosokra. 79-et! Tudja, idén mennyit költünk? 245-öt. Tudja, hogy mennyi volt egy háziorvosi praxis havi bevétele átlagosan, amikor önök kormányoztak, ’10-ben? 867 ezer forint. Tudja, hogy mennyi most? 2 millió 922 ezer forint. Ez a különbség a baloldal egészségügyi ráfordításai és a mostani kormány között. Ezt tettük az elmúlt 12 évben, és ezt fogjuk tenni a következő években is, hogy valóban többletforrásokból igyekszünk a kórházak és a háziorvosok számára is, maguk az orvosok számára is nagyobb havi bevételt biztosítani. Mi nem vizitdíjat akarunk bevezetni, mint önök tették, meg kórházi napidíjat, hogy ezzel riasszuk el a betegeket attól, hogy kórházba vagy háziorvoshoz menjenek, hanem ingyenes egészségügyet és megemelt finanszírozást. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Gurmai Zita képviselő asszonyt. Parancsoljon!
Szerintem eltelt 12 év, tehát természetesen a számok változtak és folyamatosan nőnek. Nyilván ezekről pontosan beszélt. Az meg, hogy vannak új kórházak, új intézmények… Csak éppen orvos nincs bennünk, meg nővér. Szerintem erről is érdemes lett volna beszélni, hogy milyen formában tudják ezt pótolni. Tehát azt gondolom, hogy mindenféleképpen ez lenne az elsődleges dolog, amit kellene csinálni. A másik, hogy szerintem ez nem pártpolitikai kérdés, és természetesen megint „elmúlttizenkétévezett”, ahelyett, hogy még arról beszélt volna, hogy milyen egyéb lehetőségeket tervez a következő négy évben. Tehát gyakorlatilag, ahogy ön is mondta, ezt meg tudom erősíteni, ez valóban emberéletek kérdése. Állítólag a magyar gazdaság egyensúlyban van, mondta ezt ma Tállai államtitkár úr, tehát a költségvetésben van megfelelő forrás. Ha viszont van szándék, van szakértelem és van forrás, akkor mire tetszenek még várni 12 év után, többségben? Egyébként, ha nincs megfelelő szaktudás, az MSZP és a szakemberei szívesen állnak rendelkezésre.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Egyperces viszonválasz illeti meg Rétvári Bence államtitkár urat is. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Ennél az utolsó fél mondatnál, hogy a szocialisták újra szívesen segítenének a magyar egészségügyben, szerintem sokaknak rándult össze a gyomra. Önök két dolgot tudtak tenni az egészségügyben: privatizálni és fizetőssé tenni ezt a kettőt; HospInvest és társai. Emlékezzen: rendelőket és kórházakat privatizáltak. De volt olyan fél mondata is, hogy csökkent az elmúlt 12 évben az orvosok száma. Ezt hadd igazítsam már helyre, tisztelt képviselő asszony! 2010-ben a dolgozó és működési engedéllyel rendelkező orvosok száma hivatalos egészségügyi közhiteles nyilvántartás szerint 33 943 volt, ezzel szemben most 38 920. Tehát, tisztelt képviselő asszony nem csökkent ez a szám, hanem növekedett. [[Sebián-Petrovszki László: Beleszámoltatok mást is! Azért!]] Amit akkor is beleszámoltunk, azt most is beleszámoljuk, amit akkor nem számoltunk bele, azt most sem számoltuk bele. Láthatóan nagyon fáj önöknek ez, de tudja, miért van ez? Mert önök elbocsátottak 6 ezer egészségügyi dolgozót, orvosokat és ápolókat, az nyilván csökkenti. Az önök reformja, amelyet vissza akart hozni bár szerintem óva intsük Magyarországot attól, hogy visszatérjen , az volt, hogy nem elmentek az orvosok, hanem kirúgták önök az orvosokat és az ápolókat is, mert az IMF ezt kérte önöktől. Mi ezt a receptet sosem fogjuk beváltani. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Szabadi István képviselő úr és Toroczkai László frakcióvezető úr, a Mi Hazánk képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mikor foglalkozik végre a valóban lényeges dolgokkal?” címmel. Tisztelt Szabadi István képviselő úr, tisztelettel tájékoztatom, hogy a miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Tisztelettel kérdezem önt, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Tisztelt Elnök Úr! Nem fogadom el, megvárjuk a miniszterelnök úr válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A miniszterelnök úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell majd önnek válaszolnia. Tudom, hogy azért maradt is állva, mert ön következik. Szabadi István képviselő úr, a Mi Hazánk képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszternek: „Kettős mérce a nyilvánosságban” címmel. Tisztelt képviselő úr, a miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Tállai András miniszterhelyettest, államtitkár urat jogosította fel. Tisztelettel kérdezem önt, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Szabadi István: Igen, elfogadom.]] Köszönöm szépen. Szabadi István képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszterhelyettes, Államtitkár Úr! 2022. május 31e egy fontos határidő volt a kettős könyvvitelt vezető vállalkozások számára, ugyanis a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény alapján eddig kellett a 2021-es évről szóló éves beszámolójukat letétbe helyezni és közzétenni. Ezt a kötelezettséget azzal lehet teljesíteni, hogy a vállalkozó az éves beszámolóját elektronikusan megküldi az Igazságügyi Minisztérium által működtetett Céginformációs Szolgálatnak. De milyen határidők vonatkoznak a költségvetési szervek, ezen belül a minisztériumok éves költségvetési beszámolóinak elkészítésére és közzétételére? Az államháztartás számviteléről szóló 4/2013-as kormányrendelet értelmében a minisztériumoknak a 2021. évről szóló éves költségvetésibeszámoló-adatait 2022. február 28-áig kellett a Magyar Államkincstár által működtetett elektronikus adatszolgáltató rendszerbe feltölteni. Átvizsgáltuk a kormany.hu oldalon a dokumentumtárban közzétett közérdekű adatokat és a közadattar.hu oldalt, hogy megnézzük az előző kormányzati ciklusban minisztériumi igazgatásra vonatkozó költségvetési beszámolók elérhetőségét. A 2022. június 10-éig közzétett adatok alapján azt tapasztaltuk, hogy nagyon kevés minisztérium tett eleget ennek, összességében a minisztériumok fele egyáltalán nem, a többi pedig részben tett eleget a költségvetési beszámolókra vonatkozó közzétételi kötelezettségének. Azt kérdezem tisztelettel, hogy a vállalkozókhoz képest a költségvetési szerveknek miért nem kell a szöveges indoklást közzétenni. Mi az oka annak, hogy a tárcák nem tesznek eleget a közzétételi kötelezettségüknek, tervezike a közzétételi kötelezettség szigorítását, illetve a mulasztás szankcionálását, a mihamarabbi pótlását? Köszönöm. [[Taps a Mi Hazánk képviselői részéről.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Tállai András államtitkár úr, miniszterhelyettes fogja megadni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Először is köszönöm, hogy ilyen mély szakmai kérdést intéz a minisztériumhoz. Nyilvánvalóan az ön azonnali kérdésének címéből nem lehetett kitalálni, hogy ön arról fog majd érdeklődni, miért nem kell hogy a minisztériumok februárban a szöveges mellékletet egyébként nyilvánossá tegyék. [[16.40]] Nyilvánvalóan kérdésének a hatására szakmai szempontból meg fogjuk vizsgálni a minisztériumban, hogy miért így van most a jogszabály. Az viszont már sokkal érdekesebb, hogy ha úgy van, ahogy ön mondja, hogy a minisztériumok közzétételre kötelezettek február végéig és ennek nem tettek eleget. Azt gondolom, hogy a kérdésére a minisztériumok figyelmét nyilvánvalóan fel kell hívni és fel is fogjuk hívni, hogy tegyenek eleget a kötelezettségüknek, amennyiben az ön állítása igaz. Egyébként a számviteli szabályozás törvény által biztosított, jogszabályok határozzák meg ezeket a határidőket. Az Állami Számvevőszéknek van jelentős szerepe abban, hogy a minisztériumok gazdálkodását ellenőrizze, arról jelentést készítsen. Azt hiszem, hogy a minisztériumok és az állami költségvetés működése átlátható, és biztosítja a felelősségteljes gazdálkodást. Fontos, hogy a költségvetési beszámoló is ide kerül az Országgyűlés elé, amelynek szintén része a minisztériumok beszámolói. Köszönöm szépen a kérdését. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Szabadi István képviselő urat. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, és köszönöm azt is, hogy ennek esetleg majd utánanéznek és pótolva lehetnek ezek a beszámolók. De a Mi Hazánk Mozgalom nemcsak a minisztériumok beszámolói kapcsán tapasztalt hiányosságokat, ezt azért megjegyezném, hanem a költségvetés végrehajtásáért felelős Magyar Államkincstár jogszabályi kötelezettségeit illetően is. Így azért komolyan felmerül az a kérdés, hogy az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény és annak végrehajtási rendelete szerint a Magyar Államkincstárnak a központi költségvetés végrehajtásának az adatait a honlapján havonta, a tárgyhónapot követő utolsó napjáig közzé kell tenni. Eszerint a Kincstár honlapján már a 2022. áprilisi adatoknak is fent kellene lenniük, ehhez képest a központi költségvetés végrehajtásának idei adatai egyáltalán nincsenek közzétéve. Ezek után azzal zárom a gondolatomat, hogy hogy várható el a közel 300 ezer vállalkozástól, hogy a beszámolói adataikat a nyilvánosság számára közzétegyék, hogyha ennek a kötelezettségnek a minisztériumok és a Magyar Államkincstár sem tesz eleget. Köszönöm szépen. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg az államtitkár urat is. Parancsoljon!
Én csak újra megköszönni tudom a képviselő úrnak, hogy ilyen aprólékosan elvégzi a képviselői ellenőrzési feladatát, és azt tudom ígérni, meg fogjuk vizsgálni, hogy az itt felvetett jogszabályi előírásokat a költségvetési intézmények és a minisztériumok valóban teljesítették-e. Ezt különösen tudom ígérni a Magyar Államkincstár esetében, hiszen az a Pénzügyminisztérium felügyelete alatt van. S még egyszer nagyon köszönöm a figyelmes szakmai hozzászólását. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Mellár Tamás képviselő úr, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszternek: „Mi nem folyik itt?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Tállai András miniszterhelyettes, államtitkár urat jogosította föl. Tisztelettel kérdezem, hogy elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen, elfogadom.
Köszönöm szépen. Képviselő úr elfogadja a válaszadó személyét. Mellár Tamás képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Azt szeretném kérdezni a tisztelt pénzügyminiszter-helyettes úrtól, hogy vajon a kormány mikor szánja el magát arra, hogy egy hathatós antiinflációs, stabilizációs programot vezessen be. Nyilvánvalóan azért is fájóan aktuális ez a dolog, mert a májusi statisztikai adatok azt mutatják, hogy az infláció immáron 10,7 százalékra emelkedett, a maginfláció 12,2 százalék, az élelmiszerek ára 18,7 százalékkal emelkedett, és már a tartós fogyasztási cikkek ára is 11,4 százalékkal emelkedett. A maginfláció magas értéke azt mutatja, hogy az infláció velünk fog maradni hosszabb időn keresztül, hosszabb távon is, s ez nemcsak átmeneti hatást, hanem egy tartós hatást is jelez. Ugyanakkor még nyomatékosan azt is hangsúlyozni kell, hogy a mostani infláció egy elfojtott infláció, mert a rendszerben sokkal nagyobb inflációs nyomás van. Azért elfojtott, mert a kormány a rezsicsökkentéssel befagyasztotta az energiaárakat, és az üzemanyagár-sapka alkalmazásával is visszafogta az árak emelkedését. De ezeknek a befagyasztásoknak óriási költségterhe van, tehát ez nem sokáig tartható fenn. Ha a kormány megszünteti, akkor az infláció akár 20 százalék fölé is emelkedhet. Azt szeretném kérdezni tisztelettel, hogy mikor vezet be egy hatásos antiinflációs stabilizációs csomagot a kormány annak érdekében, hogy kikerüljünk az inflációs spirálból, hogy kikerüljünk az ár-bér, az ár-nyugdíj és az ár-árfolyam spirálból, mert a mai napon az látható, hogy ez a három spirál egyre erőteljesebb és egyre följebb nyomja az inflációt. S azt gondolom, hogy nekünk nagyon negatív tapasztalataink vannak a történelemben arra, hogy milyen is magas infláció mellett élni. Köszönöm szépen. [[Taps a Momentum soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint említettem, képviselő úr elhangzott azonnali kérdésére Tállai András miniszterhelyettes, államtitkár úr válaszol. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ma már többször szóba került az infláció kérdése, ami az egyik legfajsúlyosabb gazdasági kérdés a mai helyzetben. Valóban 10,7 százalékos drágulást mértek májusban. Ez azért történelmi, mert 2001 májusa óta nem volt ilyen magas az infláció. Nem mentségként mondom, inkább tényként, hogy így van ez más országokban is. Sőt, ha alaposan megvizsgáljuk, képviselő úr, más országokban még súlyosabb a helyzet. Ön egy kicsit rossz értelemben mondta, hogy a kormány elfojtotta az inflációt. Én viszont inkább büszkén mondom és jó értelemben, hogy hála istennek, hogy megmentette az embereket a plusz 5-6 százalékos inflációs kiadásoktól. Azért az üzemanyagárstop nem véletlenül szúrja az Európai Unió szemét; nyilván azért, mert hatásos és a magyar embereknek jó. Azt pedig elfogadom, hogy az élelmiszerárstopot nem lehet fenntartani korlátlan ideig, de azért a legnehezebb időben mégiscsak jót tesz az inflációnak és ezáltal az áraknak is. Ami pedig az infláció jövőjét illeti: abban a kiadványban, amit ön is olvasott, az van, hogy az áremelkedés üteme várhatóan októbertől fog csökkenni, tehát ez a magas infláció nem marad itt velünk sokáig. Remélhetőleg az év végére már csökkenő inflációról tudunk beszélni, és úgy tudunk átfordulni a 2023-as évre, hogy tovább tudjuk csökkenteni az infláció mértékét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Mellár Tamás képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Miniszterhelyettes úr, nem minden országban van így a dolog. A nyugati országokban azt lehet látni, hogy az energiaárak és az üzemanyagárak 20, 30, de akár 40 százalékkal is emelkedtek az elmúlt időszakban, és összességében így értek el 10 százalékos inflációt. Ez egy nagyon fájdalmas folyamat, ez kétségkívül így van, de azt gondolom, hogy ez egy szükségszerű folyamat, mert a világgazdaságban most egy nagy átállás van, az energiaplatform változik meg, a fosszilis energiákról a fejlett nyugati világ átáll a megújuló energiákra, és ehhez nyilvánvalóan szükség van erre a magas áremelkedésre. Amit ön mond, az tulajdonképpen felidézi a hetvenes éveket, hiszen a hetvenes években játszottuk le ugyanezt, amikor volt a nagy olajárrobbanás, és azt mondtuk, hogy hozzánk ez nem gyűrűzik be. És nem is gyűrűzött be egy jó ideig. De mi lett az eredménye? Egy hatalmas mértékű eladósodás és egy nagyon jelentős technikai lemaradás. Tehát azt gondolom, hogy nekünk ezzel a problémával valóban szembe kellene nézni, mert különben az eladósodásunk és a lemaradásunk még jelentősebb és még nagyobb lesz. Köszönöm szépen. [[Taps a Momentum soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválaszra államtitkár úré a szó. Parancsoljon! [[16.50]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Azért Észtországban 20 százalék az infláció, Litvániában 18,5, Csehországban 13,2, Lettországban 16,4, Lengyelországban is magasabb: 11,4, Hollandiában 11,2, és még sorolhatnék jó néhány országot. Magyarország a középmezőnyben van ezzel az inflációs adattal. De amit először mondott, hogy ne essünk bele az ár-bér spirálba: az inflációt nem Magyarországon hozzuk létre, hanem a háború, a nemzetközi gazdasági folyamatok, az ön által is elmondott nyersanyagár-növekedés eredménye, az ipari termelés akadozása, ez hiányzik, az hiányzik. Tehát azt nem mi okozzuk. Viszont ön azt mondja, hogy ne menjünk bele a bér-ár spirálba, magyarul: ne adjunk béremelést, hagyjuk, hogy elmenjen az infláció, a reálbérek csökkennek [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] és az emberek pedig rosszul járnak. Ön ezt a módszert a hetvenes évekhez hasonlítja. Inkább hasonlítsa ön a hetvenes évek módszeréhez, de akkor sem engedjük, hogy az emberek rosszul járjanak, és az infláció, a háború árát ők fizessék meg. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Keresztes László Lóránt képviselő úr és Ungár Péter frakcióvezető úr, az LMP képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mikor lép a kormány?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Tisztelettel kérdezem önt, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Köszönöm szépen, elnök úr. Nem tudjuk elfogadni, és megvárjuk a miniszterelnök urat. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Úr! A miniszterelnök úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell majd önnek a kérdésére válaszolnia. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Keresztes László Lóránt képviselő úr, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a technológiai és ipari miniszternek: „Ki vállalja a felelősséget, miniszter úr?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Koncz Zsófia miniszterhelyettest, államtitkár asszonyt jelölte ki. Tisztelettel kérdezem önt, elfogadjae a válaszadó személyét.
Elfogadom, köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, elfogadja. Így Keresztes László Lóránt képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! Én körülbelül egy hónapja próbálom felhívni a kormány figyelmét arra a borzalmas szennyezésre és arra a katasztrófára, ami a Sajó folyóval történik. De láthatóan vagy nincs szándék a kormányban, vagy nincs képessége a kormánynak arra, hogy megvédje a Sajót, illetve megvédje a folyóinkat. Hónapok óta ömlik ez a rendkívül mérgező bányavíz a folyóba, és mára a mérgező anyagok már elérték a magyar folyószakaszt is, és közben döbbenetes információkat kapunk a Tisza erdélyi mellékfolyóit érintő szennyezésről is. A szlovák kormány felelőtlenségét nem lehet kellőképpen hangsúlyozni, semmit nem tudtak még tenni a mai napig sem a szennyezőanyag-beömlés csökkentése érdekében. A legutóbbi információink szerint annyit tudtak tenni, hogy felszereltek egy sorompót arra a területre, ahol ez a szennyeződés megvalósul, illetve biztonsági őrökkel akadályozzák meg, hogy akár oda tudjunk menni, és ellenőrizni lehessen a munkákat. A másik oldalról viszont a magyar kormány mindössze odáig jutott, hogy egy videókonferenciát tartottak a szlovák környezetvédelmi miniszterrel, de a cselekvésben ennél tovább nem jutottak. Ki a felelős azért, miniszter asszony, hogy ilyen súlyos ellentmondások vannak, hogy a kormányszóvivő asszony a múlt héten Sajópüspöki térségéből mosolyogva jelentette, hogy minden rendben van, miközben éppen aznap derült ki, hogy egy független vizsgálat megállapította, hogy ott a súlyosan rákkeltő arzén koncentrációja már a határérték feletti a magyar folyószakaszon is? Tehát ki felel azért, hogy a kormánynak nincsenek információi, és ilyen súlyos ellentmondásokba keveredik a kormány? Ki felel azért, hogy semmit nem tudtak tenni az elmúlt három hónapban annak érdekében, hogy a szlovák felet végre cselekvésre bírják? Mit végzett a kormány három és fél hónap alatt a Sajót érintő döbbenetes szennyezés elhárítása érdekében? Nemrég nyilvánosságot kapott egy kutatás, ami bemutatta, hogy hasonlóan veszélyes szennyező anyagok jutnak be a Tisza erdélyi mellékfolyóiba, ezt az MTA ökológiai kutatóintézete rendelte meg, illetve az országos vízügyi felügyelet. Egészen elképesztőek az előzetes kutatási eredmények, miközben azt az információt kaptuk, hogy leállították a kutatásokat, és kirúgták ezeket a szakembereket. Miért állították le azokat a kutatásokat, amik feltárják az erdélyi folyók súlyos szennyezését? Köszönöm szépen előre is a válaszait.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint említettem, a választ Koncz Zsófia miniszterhelyettes, államtitkár asszony fogja megadni. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Először is szeretném megerősíteni azt, hogy a magyar kormány számára nagyon fontos a környezetvédelem és a klímavédelem kérdése, és az elsők között 2050-re tűztük ki a klímasemleges országgá válás célját. A klíma- és természetvédelmi akciótervvel pedig számos fontos célkitűzést határoztunk meg, például a folyóinknak és a tavainknak a megtisztítását is. A konkrét üggyel kapcsolatban, amiről érdeklődött, szeretném tájékoztatni, hogy a 2022. június 7-ei mintavétel után jó hírek érkeztek a Sajó vizét illetően: az akkreditált laboratóriumi vizsgálatok eredményei is azt mutatják, hogy a folyóvízben minden fontos paraméter a határértéken belül van, a fémszennyezés pedig, ahogy eddig is, nem közelíti meg a szennyezettségi határértéket. Hazánk, ahogy azt már többször elmondtuk, 2022 márciusában a Sajót ért vízszennyezéssel kapcsolatban a Szlovák Köztársaság Magyarországgal kapcsolatos határvizeinek vízgazdálkodási kérdésével foglalkozó bizottság keretei között kért hivatalos tájékoztatást a szlovák oldali mérések eredményéről, a megtett intézkedésekről és a tározókból történő további hígítás lehetőségeivel kapcsolatban. Az élővilág, a környezetünk védelme nagyon fontos számunkra, szorosan együttműködünk a szlovák társhatóságokkal és a szlovák környezetvédelmi minisztériummal annak érdekében, hogy a szlovák kormány szüntesse meg a szennyezést. Köszönöm szépen a kérdését. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Keresztes László Lóránt képviselő úrnak egyperces viszonválaszra van lehetősége, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Államtitkár Asszony! A magyar kormány éreze cselekvési kényszert, éreze felelősséget a Felvidéken megvalósuló ökológiai katasztrófa ügyében? Érzike a felelősséget, hogy a közös természeti kincseink érdekében hatékonyan fel kell lépni? Látjáke azt az ökológiai katasztrófát, aminek nyomán egy több tíz kilométeres szakaszon halottá vált a Sajó folyó? Mivel magyarázzák azt a súlyos ellentmondást, hogy nyilvánosságra került független vizsgálatok már az arzénszint határérték feletti mértékét mutatják? Ezzel szemben ön határértéken belüli értékekről beszélt. Önök milyen információkkal rendelkeznek? Miben nyilvánul meg az az együttműködés, amit említettek? Konkrétan milyen segítséget ajánlott a magyar kormány konkrétan a szlovák kormánynak? Mivel magyarázza azt, hogy a több hónapja, most már három és fél hónapja tartó szennyezés nyomán semmit nem sikerült elérni annak érdekében, hogy akár csak csökkenteni lehessen a Sajóba beömlő, rendkívül veszélyes mérgező anyagnak a mennyiségét? Mit fog tenni a következő időszakban a kormány? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Koncz Zsófia államtitkár asszonyt is, parancsoljon!
Ahogy említettem, tisztelt képviselő úr, számunkra kiemelten fontos a hazai folyóink, tavaink vizének, élővilágának védelme. Annak érde-kében, hogy a hasonló helyzetet elkerüljük, minden lehetséges eszközzel azon vagyunk, hogy a szlovák féllel megtaláljuk a megoldást a Sajó megtisztítására, és abban vagyunk érdekeltek, hogy minél előbb megtörténjenek a kármentési munkálatok, a magyar szakemberek segítségét pedig már a kezdetekben felajánlottuk a szlovák fél számára. Raisz Anikó államtitkár asszony június 2-án egyeztetett ebben a témában, és a szlovák kollégák arról tájékoztattak, hogy nagyjából két héten belül befejezik az elhárítási munkálatokat a Sajót szennyező bányában [[Dr. Keresztes László Lóránt: Nem sikerült.]] , és ekkor is felajánlottuk a magyar szakembereknek a segítségét. Azt még szeretném kiemelni, hogy a mérések alkalmával az oldott és összes arzén is meghatározásra került a vízmintákból. A mérési eredményeknél sem az oldott, sem az összes arzén koncentrációja nem haladta meg a határértéket, sőt azok jellemzően kimutatási határérték alatt voltak. Köszönöm szépen a figyelmét. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! Illés Boglárka képviselő asszony, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Sértettee a baloldal kampányában felhasznált eszköz a magyar választók személyes adataihoz fűződő jogát?” címmel. Tisztelt Képviselő Asszony! A miniszter asszony távolléte miatt válaszadásra Répássy Róbert államtitkár urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem önt, elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen, köszönöm.
Köszönöm szépen. Illés Boglárka képviselő asszonyt illeti a szó. [[17.00]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Nézzünk szembe a tényekkel! Az életünk egy része áthelyeződött az online térbe, vagy legalábbis a természetes és virtuális környezetünk osztozik rajtunk, a figyelmünkön, a gondolatainkon, a választásainkon az értékeinken. Ezzel együtt emlékezzünk a korábbi német kancellár kijelentésére, mely szerint az adat az új olaj. A napnál is világosabb, az adataink védelme nemcsak a személyes szabadságunk és biztonságunk, hanem a számszerűsíthető értékeink szempontjából is egyszerre felbecsülhető és felbecsülhetetlen. Nem túlzás, ha azt mondjuk: adataink értéke fénysebességre kapcsolt. Az értékeinket márpedig őrizzük ajtóval, jelszóval, zárral, riasztóval. Aki pedig betör az otthonunkba, ellopja az autónkat vagy a pénztárcánkat, bűncselekményt követ el. Legyen világos, így van ez az adatainkkal is! Éppen ezért nem hagyhatjuk figyelmen kívül, hogy a baloldalnak a tapintatlanságon, a sértegetéseken és a következménynélküliségen túl olyan területen is sikerült szintet lépnie, amivel a maradék hitelességük is eljátszották. Az ország lakosságának mintegy tizedét érintő sms-botránnyal a rendszerváltás óta a legnagyobb választási csalást valósíthatták meg és ez nem maradhat kivizsgálatlanul. Mert bár két hónapja voltak a választások, régi bűnnek hosszú az árnyéka, különösen ha az nem is két hónapra, hanem a Gyurcsány-tébolyig nyúlik vissza, hiszen a Gyurcsány Ferenc kebelbarátja, Bajnai Gordon és titkosszolgálati minisztere, Ficsor Ádám által alapított és irányított DatAdat-csoport rendelte meg a választás előtti sms-cunamit [[Sebián-Petrovszki László: Hazudsz! Hazudsz megint!]] mint ahogy az adatbázist is ők biztosították hozzá. A kérdés az, hogyan. Hogyan rendelkezhettek azon állampolgárok adataival, akikkel korábban nem kerülhettek kapcsolatba, és akiknek az adataihoz [[Az elnök csenget.]] csak hozzájárulással férhettek volna hozzá, amit nemcsak hogy nem kaptak, de nem is kértek. Az elhangzottak alapján kérdezem, sértettee a Gyurcsány vezette baloldal kampányában felhasznált eszköz a magyar választók személyes adataihoz fűződő jogait. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A választ Répássy Róbert államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr, miniszterhelyettes úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Amit eddig biztosan tudunk, hogy a Készenléti Rendőrség Nemzeti Nyomozó Iroda személyes adattal visszaélés miatt rendelt el nyomozást az ön által említett ügyben. Feltételezhetően illegálisan beszerzett adatbázisból a gyanú szerint milliós számban küldtek üzeneteket és indítottak telefonhívásokat a választási kampány során. A Nemzeti Nyomozó Iroda mellett a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság is vizsgálatot folytat. Szeretném önöket emlékeztetni, hogy a személyes adattal visszaélés vétsége a büntetőjogban lényegében olyan cselekményt jelent, amikor a személyes adatot valaki az adatvédelmi jogszabályokkal ellentétesen kezeli, és teszi ezt haszonszerzési célból vagy jelentős érdeksérelmet okozva. Mindemellett felhívom a figyelmet a büntető törvénykönyv 219. § első rendelkezésére, amely szerint aki a személyes adatok védelméről vagy kezeléséről szóló törvényi vagy az Európai Unió kötelező jogi aktusában meghatározott rendelkezések megszegésével haszonszerzési célból vagy jelentős érdeksérelmet okozva jogosulatlanul vagy a céltól eltérően személyes adatot kezel vagy az adatok biztonságát szolgáló intézkedéseket elmulasztja, vétség miatt egy évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő. Büntetendő továbbá az is, aki a személyes adatok védelméről vagy kezeléséről szóló rendelkezések megszegésével az érintett hozzáféréséhez való jogának gyakorlása érdekében szükséges tájékoztatására vonatkozó kötelezettégeknek nem tesz eleget, és ezzel más vagy mások érdekeit jelentősen sérti. A büntetés két évig terjedő szabadságvesztés, ha a személyes adattal visszaélést különleges adatra vagy bűnügyi személyes adatra követik el, és a büntetés három évig terjedő szabadságvesztés, ha a személyes adattal [[Az elnök csenget.]] visszaélést hivatalos személyként vagy közmegbízatás felhasználásával követik el. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Illés Boglárka képviselő asszonyt. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a választ, államtitkár úr. A szabályozás világos, a törvénysértés pedig súlyos, az pedig még súlyosabb, hogy a baloldal így jelentkezett be az ország vezetésére. Kétségbeesett próbálkozás ez egy olyan összefogástól, melynek tagjai nemcsak egymást, hanem a magyar embereket sem tisztelik. A választási eredmények azonban, úgy gondolom, hogy magukért beszélnek, és a baloldal magabiztos és támadó retorikáját látható módon felváltotta ezen a területen, ebben a kérdésben a csend. Bízom benne, hogy az érintett ügy mihamarabb kivizsgálásra kerül, és a végére pontot tehetünk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Egyperces viszonválasz illeti meg Répássy Róbert államtitkár urat is. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Egyetértek a képviselő asszony által felvetettekkel. Magyarország demokratikus jogállam, a törvények mindenkire vonatkoznak, ha pedig valahol felmerül a bűncselekmény gyanúja, akkor a hatóságnak a nyomozásról döntenie kell. A rendőrség a bűncselekmény észlelése vagy tudomására jutása esetén az általános nyomozási jogkörében eljárva a büntetőeljárást minden esetben a törvényeknek megfelelően megindítja, lefolytatja, és végrehajt minden törvényes eljárási cselekményt. Ez mindannyiunk érdeke, hogy kiderüljön a nyomozás során, hogy mi történt ebben az ügyben. Köszönöm a figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Nacsa Lőrinc képviselő úr, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a technológiai és ipari miniszternek: „Hogyan tudjuk megvédeni a rezsicsökkentés eredményeit?” címmel. Tisztelt képviselő úr, a miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Koncz Zsófia miniszterhelyettes, államtitkár asszonyt jelölte ki. [[Jelzésre:]] Köszönöm szépen, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Nacsa Lőrinc képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Asszony! Mindannyiunk számára egyértelmű, hogy az orosz-ukrán háború olyan világgazdasági helyzetet eredményez, amely mindenki számára, az egész világ, Európa és benne Magyarország számára is egy megterhelő állapot. António Guterres, az ENSZ főtitkára mondta azt, hogy a háború az élelmezésbiztonságra, az energiaszektorra és a pénzügyekre is rendszerszintű hatást fog gyakorolni, és példátlan éhínséggel és nyomorral fenyeget, egy újabb világgazdasági válság kirobbanása áll előttünk. Az elhúzódó háború és az energiaválság tehát ehhez a világgazdasági válsághoz vezethet, ezért ebben a kritikus nemzetközi helyzetben a magyar kormánynak egyértelmű a feladata: a magyar emberek békéjét és biztonságát kell garantálni, és meg kell őrizni az ország energiabiztonságát és a magyar családoknak a rezsicsökkentés eredményeit. Éppen ezért hozta létre a kormány a Rezsivédelmi és a Honvédelmi Alapot, amelyekbe azoknak a szektoroknak kell különadót fizetniük, amelyek extraprofitra tettek szert az elmúlt időszakban. Az alapok célja, hogy a kormány a továbbiakban is megvédje a magyar lakosságot a drasztikusan emelkedő energiaáraktól, és az ország biztonságának megerősítéséhez folytassa az elmúlt években megkezdett haderőfejlesztést. Sajnálatos azonban, hogy bár mi mindent megteszünk, a baloldal folyamatosan támadja a rezsicsökkentést, folyamatosan támadja az extraprofitra kivetett különadót. Korábban úgy jellemezték a rezsicsökkentést, hogy ostobaság, meg sem történt, Gyurcsány Ferenc pedig a multik profitjáért aggódott; nemhiába, mert az ő kormányzásuk alatt, 2010 előtt 15-ször emelték az energiaárakat, Európa legdrágább rezsijét fizették a magyar emberek a Gyurcsány-kormány alatt, mert ők külföldi kézbe adták a szolgáltatókat, és még garantálták is nekik a profitokat. Azt gondolom, hogy példátlan és szégyenletes a baloldal mostani viselkedése, hogy megszüntetné a rezsicsökkentést, ezért kérdezem tisztelettel, államtitkár asszony, hogyan tudjuk megvédeni a magyar emberek rezsiköltségeit. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Koncz Zsófia államtitkár asszony, miniszterhelyettes fogja megadni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Nagyon szépen köszönöm, hogy egy ilyen fontos témát hozott elő, és teljesen egyetértünk abban, hogy a rezsicsökkentés intézményét meg kell védenünk. Nem lehet elégszer hangsúlyozni, hogy a 2013 óta bevezetett rezsicsökkentés és annak védelme kiemelt helyet foglal el a magyar kormány döntéseiben, ennek köszönhetően a magyar családok az intézkedés bevezetésétől 2021-ig összesen több mint 2000 milliárd forintot spóroltak meg, a tavaly bevezetett benzinárstoppal pedig Európán belül a legalacsonyabb üzemanyagárat fizetik, és egy tankolással átlagosan 12 ezer forintot tudnak megspórolni. Azt mindenféleképpen ki kell emelni, hogy amennyiben a baloldal kormányozna, az áram több mint háromszorosára, a földgáz ára pedig az öt és félszeresére emelkedne, ez összesen négy és félszeres rezsiemelkedést jelentene egy átlagos magyar családnak, így egy havi 22 ezer forintos rezsiszámla 101 ezer forintra emelkedne, ami havonta 79 ezer, éves szinten több mint 948 ezer forint többletköltséget jelentene egy átlagos magyar családnak. [[17.10]] Azt is ki kell emelni, hogy nagyon elszabadultak az energiaárak Európán belül. A gázáraknál a magyar lakossági árakhoz képest Amszterdamban 15-szörösét fizetik a lakosok, míg Bécsben 12-szeresét, Stockholmban és Londonban a 11-szeresét, de Berlinben is majdnem a tízszeresét. Ezek alapján teljesen világos, ha elzárnák a gázcsapokat, drasztikusan emelkednének a gázárak, és teljesen leállna a gazdaság. Az nagyon jó hír, hogy a jövőben nemcsak a lakosság számára tudjuk biztosítani a rezsicsökkentést, hanem százezer kis- és mikrovállalkozás számára is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Egyperces viszonválaszra Nacsa Lőrinc képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A háború és az elhibázott brüsszeli szankciós politika miatt az egekbe szöktek az energiaárak, ugyanakkor látjuk azt, hogy a baloldal továbbra is a rezsicsökkentés eltörlése mellett áll egy ilyen nehéz helyzetben is. Emlékezhetünk arra, hogy mit mondott a baloldal közös miniszterelnök-jelöltje a kampányban, hogy a rezsicsökkentés ostobaság, azt mondta, hogy nem is lehet így rezsit csökkenteni, és a világpiaci árakat nem lehet megállítani a határon. Dobrev Klára azt állította, hogy a rezsicsökkentés nem is történt meg. Minden magyar család láthatja a számláján, hogy mennyit tud spórolni havonta, és pontosan az adatokból látszik, hogy milyen elszabadult árak vannak szerte a világban. Én azt gondolom, hogy nem az MSZP és a DK útvonalát kell követni, amikor kevesebbet fűtsünk, kevesebbet fogyasszunk, hanem pontosan a rezsicsökkentés politikáját kell fenntartani. Éppen ezért mindenben támogatjuk a magyar kormányt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Koncz Zsófia államtitkár asszonyt is. Parancsoljon!
Tisztelt Képviselő Úr! A kormány világossá tette, hogy a háborús körülmények és a brüsszeli szankciós politika ellenére biztosítani fogjuk a magyar családok részére a rezsicsökkentést, ennek az eredményeit, és ebből nem fogunk visszalépni. 2010 óta egyébként Magyarország gazdasági fordulatot hajtott végre, növekedési pályára állítottuk a gazdaságot, és ezt a járvány ellenére is megőriztük. Természetesen mindent meg is tettünk annak érdekében, hogy a munkahelyeket meg tudjuk őrizni, és ezt a gazdasági növekedést tudjuk folytatni. A kormány azért dolgozik, hogy megvédje az ország biztonságát, a magyar családokat, a nyugdíjakat, a munkahelyeket, a rezsicsökkentést, a családtámogatásokat, és biztosítsa hazánk biztonságának erősítését. Szintén a rezsicsökkentéssel összefüggő intézkedés, hogy a hazai üzemanyag-ellátás biztosítása érdekében Magyarország felszabadítja az ország stratégiai benzin- és dízeltartalékainak egy részét. Köszönöm szépen a kérdését. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tisztelt Ház! 17 óra 12 perc van, az azonnali kérdések órájának végéhez értünk. Most a kérdések következnek. Tisztelt Képviselőtársaim! Kordás László képviselő úr, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a technológiai és ipari miniszternek: „Mikor tárgyal az Orbán-kormány az európai minimálbérről?” címmel. Kordás László képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Ház! Az Európai Unió be fogja vezetni az európai minimálbért, és ez a Demokratikus Koalíció és személyesen Dobrev Klára sikere. [[Rétvári Bence: Ó!]] Dobrev Klára ígérte meg az európai parlamenti kampányában, hogy harcolni fog azért, hogy európai segítséggel a magyar minimálbér is emelkedjék. Büszkék vagyunk erre a sikerre. Miről szól ez a javaslat? Az uniós minimálbér-javaslat arról szól, hogy közös módszertan szerint kell kialakítani a tagállamokban azt a tárgyalási alapot, amiről a szociális partnerekkel indul meg a tárgyalás. Tehát nem Brüsszel állapítja meg a tagállamokban a minimálbér szintjét, hanem továbbra is marad tagállami hatáskör, de azt a minimumszintet, ahonnan indul a tárgyalás, azt előírja. Tesz is erre egy ajánlást az átlagkereset 50 százalékában, illetve a mediánkereset 60 százalékában. A másik fontos eleme az uniós javaslatnak, hogy a kollektív szerződés lefedettségét növelni kell a tagállamokban. Ambiciózus célt tűz ki maga elé, mert 80 százalékos lefedettséget célozna meg. Ez ma Magyarországon körülbelül 20-22 százalék. Ehhez előírja minden tagállam számára, hogy cselekvési tervet készítsen, amelyet egyeztet a szociális partnerekkel, és ezzel próbálja meg elérni azt a szintet, hogy ez a 80 százalék teljesüljön. Azonban az eddigi gyakorlattal, illetve az Orbán-kormány gyakorlatával teljesen szembemegy ez a törekvés, hiszen például legutóbb az egészségügyi jogállásról szóló törvényben kifejezetten tiltja a magyar kormány a kollektívszerződés-kötést. Az uniós minimálbér-javaslatnál tehát az Európai Unió, a Demokratikus Koalíció és Dobrev Klára a garancia arra, hogy nőni fognak a bérek Magyarországon. Az Orbán-kormány ebben nem sokat tett. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Az infláció miatt elfogyott a korábbi növekmény, és ezért a korábbi szűkmarkúnál nagyobb emelésre van szükség. Kérdezem tehát, hogy mikor emeli a kormány a hazai legkisebb bért az uniós minimálbér-javaslat szerinti módszertan szerinti mértékre. Mikor tárgyal erről a kormány a cégekkel és munkavállalói szervezetekkel? [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen. Én is tisztelettel felkérem képviselő urat arra, hogy az időkeretet majd máskor próbálja szorosabban kezelni. A választ Koncz Zsófia miniszterhelyettes, államtitkár asszonytól fogjuk hallani. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Hadd kezdjem azzal a mondanivalómat, hogy a minimálbér emelésének a kérdése egyértelműen a Fidesz politikájához tartozik. Amikor az első Orbán-kormány megkezdte a működését, 1998-ban 19 500 forint volt a minimálbér, ezt követően 2002-ben ez 50 ezer forintra emelkedett. A baloldali kormányzás alatt mindössze 23 500 forinttal emelkedett Magyarországon a minimálbér, ez pedig 2022. január 1-jétől 200 ezer forintra emelkedett. Ez több mint a duplája a 2010. évi 73 500 forintos szintnek, vagyis 172 százalékkal magasabb. Ehhez hozzátartozik az is, hogy a garantált bérminimumot is megemeltük, és 260 ezer forintra nőtt, ezzel közel a háromszorosa a 2010-es 89 500 forintos értéknek. Az Európai Unió Statisztikai Hivatalának adatai alapján az elmúlt 11 évben nemzeti valutában számolva a hazai bérszínvonal növekedése az uniós országok közül a negyedik legnagyobb volt, a visegrádi országok közötti összevetésben pedig az első helyen állunk. Az adatok azt mutatják, hogy a hazai bérszínvonal dinamikus emelkedése idén is folytatódik. A minimálbérek növelése nagyban emelheti majd a magasabb bérkategóriákban lévő fizetéseket Magyarországon, ami tovább segítheti bérfelzárkóztatásunkat a nyugati országokhoz. A több mint nyolc éve töretlenül emelkedő reálbérek is jól mutatják, hogy egyre jobban megéri hazánkban dolgozni. Mi ebben hiszünk, és ebben kérjük képviselő úr támogatását is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Varga Ferenc képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Milyen jogcímen kapott a Lungo Drom minisztériumi támogatást?” címmel. Varga Ferenc képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A Fidesz szövetségese, a Farkas Flóriánhoz köthető Lungo Drom romaszervezet 2012 nyarán Budapest VIII. kerületében, a Bezerédi utca 17. szám alatt található 910 négyzetméteres ingatlant ingyen és bérmentve kapta meg, minderről a Fidesz által beterjesztett parlamenti döntés született. A magyar állam 2012 decemberében 15 évre szóló elidegenítési tilalmat jegyzett be az ingatlanra, 2013 júliusában pedig egy 60 millió forintos jelzálog került rá az ingatlan tulajdoni lapjára, amelynek a bejegyzője az Emberi Erőforrások Minisztériuma volt. Ezt a 60 millió forintot elvileg vissza kellett volna fizetni. Ha nincs visszafizetve, akkor el kell vele számolni, hiszen egy majd ezer négyzetméteres ingatlan forog kockán a bejegyzett jelzálog miatt. A Lungo Drom ezt a támogatást nem fizette vissza, nem is számolt el vele, hiszen ha ez megtörtént volna, akkor a jelzálogjog törlésre került volna. Kérdezem ezért a tisztelt miniszterhelyettes urat: milyen jogcímen adta ezt a támogatást a minisztérium a Lungo Dromnak? Mi az, ami megvalósult ebből az összegből? Miért nem számoltak el azóta sem ezzel? Ha esetleg visszaélés történt, akkor milyen lépéseket kívánnak tenni? Tisztelt miniszterhelyettes úr, elképzelhetőe, hogy ez is egy olyan ügy, mint a „Híd a munka világába” program? Várom érdemi válaszát. [[17.20]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Nyilván egyrészről indokolt, hogy bármilyen közpénz után érdeklődjön, tisztelt képviselő úr. Azért tegyük hozzá, hogy a Jobbik sem az átlátható gazdálkodás bajnoka, hiszen több mint 330 millió forintnyi tiltott támogatást fogadott el a Jobbik, és az Állami Számvevőszék kimutatása szerint a ’17-18-as években nem mutatott sem megbízható, sem pedig valós képet a párt gazdálkodásáról az a beszámoló, amit elmondtak, és 161 millió forintnyi adománnyal nem tudtak elszámolni és azt átláthatóvá tenni 2018-ban. Ilyen alapokról kérdez tehát a Jobbik. De hogy a kérdésében érintett helyzetről némi tájékoztatást adjak önnek, a VIII. kerületben található ez a Bezerédi utca 17-es számú ingatlan, amit ön is említett. Ennek az ingatlannak az a célja, és azért is került a Lungo Drom tulajdonába a 2012. év végén, hogy ott az Oktatási és Továbbképzési Központ Alapítvány működhessen, egyrészt hogy ezt a székházat fel tudják újítani, tehát használható állapotba kerüljön, másrészről pedig társadalmi felzárkózási programokat tudjanak ebben megvalósítani. A támogatási szerződésnek nem ritka eleme, hogy jelzálogszerződéssel biztosítsák. A támogatás biztosítása 10 évig fennálló jelzálogjogot jelzett, tehát semmifajta különleges körülmény nincsen ebben az ügyben, amelyikre ön esetleg utalt volna. A cél tehát az volt, hogy minél több felzárkózási program akár a cigányszervezetek részvételével valósuljon meg, és ezáltal is tudjuk segíteni azt, hogy mindenki számára származásra való tekintet nélkül a megfelelő képzettség megszerzése, a megfelelő munkahely megszerzése biztosított legyen. Maga ez a központ, ahogy a neve is mondja, egy oktatási és továbbképzési központ, olyan képzést, olyan továbbképzést biztosított az oda betérők számára, amivel utána el tudtak helyezkedni, és saját maguk a megélhetésüket biztosítani tudták. Azt hiszem, ez egy olyan cél, amelynek érdekében érdemes minél több jó projektet megvalósítani a jövőben is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Lőcsei Lajos képviselő úr, a Momentum képviselője, kérdést kíván feltenni az alapvető jogok biztosának: „Mit kíván tenni az ombudsman annak érdekében, hogy visszakerüljön „A” státuszba?” címmel. Lőcsei Lajos képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Alapvető Jogok Biztosa! Az ombudsman, illetve a magyarországi jogrendszerben az alapvető jogok biztosának intézménye kincs, amire nagyon kellene vigyáznunk. A 2010 előtti ombudsmani intézmény valóban jól működő, egyre nagyobb társadalmi elismerést élvező testület volt, aminek az első tőrdöfést az ombudsman intézményét átalakító Alaptörvény módosításával adták meg, kedves kormánypárti képviselőtársaim. 2011-ben a még hivatalban lévő kisebbségi jogok biztosa, Kállai Ernő felhívta a figyelmet az intézményváltozás visszásságára, miszerint a külön biztosok önálló hatáskörének megvonása a jogvédelem hatékonyságának csökkentésével járna. Sajnos, Kállai Ernő félelmei beigazolódtak. Nemzetközi viszonylatban is bebizonyosodott, hogy dr. Kozma Ákos, az alapvető jogok biztosa nem végzi jól a munkáját, így a jelenlegi magyar alkotmányos rendszer egyetlen ombudsmanját a Nemzeti Emberi Jogi Intézmények Világszövetsége „A” kategóriáról „B”-re fokozta le. Tisztelt Alapvető Jogok Biztosa! Ön nem vizsgáltatta felül az úgynevezett lex Gyöngyöspata törvénynek az Alaptörvénnyel való összhangját az Alkotmánybírósággal. Nem emelte fel a hangját, amikor a Clark Ádám téri dudálós tüntetőket a rendőrökkel vegzálták. Nem gondolta, hogy a homofóbbá eltérített pedofilellenes törvény szövegén az egyértelműséget számon kellene kérni. Nem szólalt fel, amikor egy, a magát a parlamentben is képviseltető párt elnöke Magyarország legnagyobb kisebbségét biológiai fegyverhez hasonlította. Ugyanakkor rendben találta, amikor a tanárokat megfosztották a sztrájkhoz való alapjoguktól. Kérdezem tehát az alapvető jogok biztosát: mit kíván tenni annak érdekében, hogy visszakerüljön a magyarországi alapvető jogok biztosa az „A” státuszú ombudsmanok közé? Mit kíván tenni annak érdekében, hogy az általa vezetett intézmény ne csupán díszlet legyen a jogállamiság látszatának fenntartásához, hanem az Alaptörvényben leírtaknak és a nemzetközi elvárásoknak megfelelően működjön? Köszönöm szépen előre is a válaszát. [[Taps a Momentum soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Kozma Ákos úrnak, az alapvető jogok biztosának. Parancsoljon, biztos úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! [[Nem működik a mikrofonja.]]
Egy pillanat, valószínűleg kérnem kell kézi mikrofont. Parancsoljon, öné a szó.
[[Hordozható mikrofonba:]] Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Pontosítva a kérdésében elhangzottakat, engedje meg, hogy tájékoztassam, hogy 2011-ben az akkor még külön biztosi rendszerben működő állampolgári jogok országgyűlési biztosa is benyújtotta a nemzeti emberi jogi intézményként való akkreditációra vonatkozó kérelmét, azonban akkor az albizottság úgy ítélte meg, hogy az alapjogokat nem egységesen, hanem részterületenként védő intézmény nem rendelkezett megfelelő, széles körű jogosultságokkal, ezért akkor a „B” státuszt ajánlotta meg Magyarországnak. Az intézmények akkreditációját ötévente kötelező felülvizsgálni. Hivatalunk esetében ez 2019-ben kezdődött a 2015-19-ig terjedő időszakra vonatkozóan. Az eljárás a kifogásokra való válasz megadásához egy év időtartamra, majd a koronavírus-járványra tekintettel újabb egy évvel elhalasztásra került. A végleges döntés ez év májusában született meg. Az intézménnyel szemben megfogalmazott kritikák jelentős részben 2019 szeptemberére, tehát a hivatalba lépésemet megelőző időszakra vonatkoznak. A 2019. szeptemberi hivatalba lépésem óta azon dolgozom, hogy személyesen és munkatársaimmal együtt közvetlenül ismerjem meg az emberek problémáit. Mindehhez jelentős tapasztalatszerzési lehetőséget jelentett az országos látogatássorozatom, melyet a jövőben is folytatni kívánok. Hivatalom működése során mérföldkövet jelentett 2022-ben a hat területi irodánk megnyitása hazánk hat vidéki nagyvárosában. Kiemelt figyelmet fordítunk az ukrán menekülthullám kezelésére. Hivatalunk munkatársai az immár 4. hónapja tartó háború kirobbanása óta folyamatosan dolgoznak a magyar-ukrán határszakaszon, az e körben végzett munkák kapcsán is egyre több nemzetközi szintű pozitív visszajelzés érkezett az utóbbi időben. 2021-ben a GANHRI 128 nemzeti emberi jogi intézmény akkreditációját végezte el, ezek közül „A”, „B” és „C” besorolást adva. Példaként „B” státusszal rendelkezik a szlovák, a svéd és a belga nemzeti emberi jogi intézmény, míg „A” kategóriás Afganisztán, Oroszország és Irak. Végezetül engedje meg, elnök úr, hogy még egy mondatot elmondjak! Miközben a nemzeti emberi jogi intézményekkel szembeni legfőbb elvárás a függetlenség, a reakkreditációs döntés hétterében éppen az állt, hogy az alapvető jogok biztosa nem az akkreditációs bizottság útmutatása alapján, hanem kizárólagosan saját maga és munkatársai szakmai ismereteit alapul véve kívánja eldönteni, hogy megítélése szerint felmerüle olyan alapjogi sérelem, melynek feltárására vizsgálatot kell indítania. A párizsi elvek által kinyilvánított függetlenség áll tehát szemben azzal, hogy a reakkreditációt végző albizottság megkérdőjelezi az alapvető jogok biztosa szakmai kompetenciáját azáltal [[Novák Előd: Három percnél tartunk! Lőcsei Lajos: Hadd fejezze már be!]] hogy kijelöli az általa elvárt alapjogi felfogást, ebbe az irányba próbálja befolyásolni a tevékenységét [[Novák Előd: Mindennek van határa! Fejezze be!]] , és az emberi jogok védelmének más megközelítését nem ismeri el. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm szépen. Tisztelettel önnek is fel kell hívni a figyelmét, hogy ez kétperces műfaj, tehát ahogy a képviselő hölgyektől és uraktól én megkövetelem, hogy igyekezzenek ebben a kategóriában azt az időkeretet tartani, ami elő van írva, úgy a válaszolóknak is tartaniuk kell ezt. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Komjáthi Imre képviselő úr, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek: „Milyen élelmiszeripari termékekből és milyen mennyiségben áll rendelkezésre biztonsági tartalék?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Államtitkár úr fog önnek válaszolni, Farkas Sándor. Komjáthi Imre képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! 2016 januárjától elkezdte fokozatosan megszüntetni a mezőgazdasági és élelmiszeripari termékek stratégiai állami készletezését a Fidesz-kormány. Korábban a tartalékolás azt a célt szolgálta, hogy súlyos piaci zavaroknál is garantáltan biztosítani lehessen a lakosság ellátását, illetve a fontos állami szervezetek ellátási igényeinek kielégítését. A kormány viszont akkor úgy ítélte meg, hogy már nem fordulhat elő olyan piaci zavar, amelyben ne lehetne valahonnan beszerezni a hiányzó termékeket. Ezért a tulajdonosi jogokat gyakorló Földművelésügyi Minisztérium felszámoltatta a stratégiai készletezést addig végző TIG Tartalékgazdálkodási Nonprofit Kft.-t. [[17.30]] Egyes újságcikkek és piaci szakértők viszont a cég megszüntetését a 2015. év eleji brókerbotránnyal hozták összefüggésbe, amelyben a TIG több száz millió forintot bukott. A felszámolás még ma is tarthat, de a készletek nagyon gyorsan elfogytak. A helyzet azonban jelentősen megváltozott az elmúlt években, több ezer éven át volt az egyes államok részéről élelmiszer-tartalékolás, amelynek hazánkban is volt előzménye, hagyománya. Ráadásul idén február 24-én egy szomszédos országban, Ukrajnában háború tört ki. Kérdezem ezért államtitkár urat, hogy milyen élelmiszeripari termékekből és milyen mennyiségben áll rendelkezésre biztonsági tartalék az esetleges ellátási zavarok kiküszö-bölése érdekében. Tervezike visszaállítani a lakosság biztonságos élelmiszer-ellátásának biztosítása érdekében a mezőgazdasági és élelmiszeripari termékek stratégiai állami készletezését? Tisztelettel várom válaszát. [[Szórványos taps az MSZP és a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Farkas Sándor miniszterhelyettes államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! A koronavírus-járvány időszakában bebizonyosodott, hogy Magyarországon mindenkor, még a nemzetközi logisztikai láncok sérülése esetén is elegendő élelmiszer áll rendelkezésre, a lakosság ellátása biztosított a saját élelmiszer-termelésünk által, másrészt pedig az egységes EU-s piac is lehetőségeket biztosít. Az elmúlt évek bizonyították, hogy az előrehozott nagy volumenű vásárlások ellenére sem lépett fel áruhiány, logisztikai problémák természetesen adódtak, amelyeket pár napon belül a logisztikai vállalatok, illetve a kereskedőhálózatok kiküszöböltek. A megtermelt árumennyiség a továbbiakban is teljes mértékben lefedi a lakosság ellátását, emellett a nemzetgazdasági szempontból létfontosságú üzemek speciális felkészültsége biztosítja, hogy azok szélsőséges körülmények között is üzembiztosak maradjanak. Megjegyezni kívánom, hogy az elmúlt évben is, illetve az ez évi élelmiszeripari és feldolgozóipari fejlesztési programjaink mind azt a célt szolgálják, hogy biztonságos és megfelelő mennyiségű és minőségű élelmiszer legyen Magyarországon. Ön utalt itt előbb a háborúra, ez sem befolyásolta a magyar élelmiszerpiacot, az élelmiszer-tartalékok rendelkezésre állnak, a kormány folyamatosan hozza meg az ellátás biztonságát garantáló döntéseket, legyen szó energiáról, üzemanyagról vagy élelmiszerről. Az élelmiszerek esetében egy dologra volt eddig szükség, ez pedig a gabonaexportunk kontrollálása, hogy véletlen se kerülhessen a hazai takarmányellátás vagy a gabonaalapú élelmiszerek ellátásának biztonsága veszélybe. Az exporttételek bejelentési kötelezettsége eredményes, látjuk, hogy a piaci folyamatokba is szükség esetén bármikor be tudunk avatkozni. Magyarország Kormánya a hazai élelmiszer-ellátást minden körülmények között biztosítja állampolgárai számára. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Dócs Dávid képviselő úr, a Mi Hazánk képviselője, kérdést kíván feltenni a technológiai és ipari miniszternek: „Ki fogja megfizetni az önkormányzatoktól elvont rezsicsökkentés által keletkezett terheket?” címmel. Tájékoztatom önt, tisztelt képviselő úr, hogy Koncz Zsófia miniszterhelyettes, államtitkár asszony fog önnek válaszolni. Dócs Dávid képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszterhelyettes, Államtitkár Asszony! Az elmúlt években a Covid miatti lezárások nemcsak megterhelték a gazdaságot, de az emberek tartalékait is felemésztették. Ez ugyanígy igaz az önkormányzatokra, melyeknél több megszorító intézkedés is be lett vezetve, valamint az önkormányzatok saját bevételének nagy részét is elvonta az állam, komoly működési zavarokat okozva ezzel a pénzügyi tartalékok nélküli önkormányzatoknak, hiszen mindezen intézkedéseket egy elfogadott költségvetés után vezette be a kormány, ráadásul úgy, miszerint a bevételi oldalt a saját adók elvonásával csökkentette, míg a védekezéssel kapcsolatos költségeket az önkormányzatokra hárította, növelve ezzel a kiadási oldalt. Nem teljesen értem, hogy mitől családbarát egy olyan intézkedés, melyet közvetve a helyi közösségek fizetnek meg. Ahelyett, hogy a bajba jutott önkormányzatokra hárítaná át a kormány a rezsicsökkentés megvonásának a terheit, inkább ajánlom figyelmükbe korábbi javaslatunkat, melyet mi járványszolidaritási adónak neveztünk, és a Covid ideje alatt milliárdokkal gazdagodó multikat kötelezte volna a közterhekből való nagyobb rész átvállalására. Az önkormányzatokat nem tovább sújtani kell, hanem az új kihívásokra való tekintettel felül kéne vizsgálni a normatíva összegét, a kötött normatíva felhasználhatóságát és a pántlikázott pénzek szabadabb körű átcsoportosíthatóságát. Ne azt a lovat üsse a kormány, aki húz, hanem fogjuk be azokat, akik eddig nem vették ki a részüket a közös terhek vállukon viseléséből. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Koncz Zsófia miniszterhelyettes, államtitkár asszony fogja megadni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném arra emlékeztetni, hogy ez a kormány hajtotta végre 2010 után a csőd szélére jutott önkormányzatoknak a konszolidációját, 2010 előtt a baloldali kormányok forrás biztosítása nélkül 3500 hatáskört adtak át az önkormányzatoknak, ezzel eladósítva azokat. A nemzeti kormány viszont történelmi adósságkonszolidációt hajtott végre, mintegy 1400 milliárd forint értékben vállalta át 2078 önkormányzat adósságát. Ezzel kilátástalan és tarthatatlan helyzetből mentette ki a magyar falvakat, városokat. Mint bizonyára ön is tudja, a rezsicsökkentés eredetileg a családoknak szólt, a kormány a koronavírus-válság miatt döntött úgy, hogy abba az önkormányzatok és a kis- és középvállalkozások is beléphessenek. Ahogy ma már szintén elhangzott, a kormány döntése értelmében mintegy százezer kisvállalkozó továbbra is részese marad a rezsicsökkentésnek. Az elmúlt években az önkormányzatok korábban nem látott mértékű lehetőségekhez jutottak Magyarországon, míg 2010-ben 443 milliárd forintból gazdálkodhattak, 2021-ben már 865 milliárd forint állt a rendelkezésükre. A „Modern városok” program összességében 270 projektet támogat 4000 milliárd forintot meghaladó fejlesztési forrással, a „Magyar falu” program hároméves összesített költségvetése pedig meghaladja az 1000 milliárd forintot. Azt is fontosnak tartom kiemelni, hogy az elmúlt időszakban számos önkormányzati épület energetikai korszerűsítésére sor került, itt gondolunk a nyílászárócserére, a szigetelésre, a napelemek felszerelésére, ami egyértelműen segíti az energiahatékonyságot, és sokkal gazdaságosabban tudnak gazdálkodni. Azt is fontos kiemelni, hogy az önkormányzatok támogatásai is nőnek, például 2023-tól megszűnik a kkv-k iparűzésiadó-kedvezménye, ez 100 milliárd forintos többletbevételt jelent az önkormányzatoknak. A nemzeti kormányok mindig segítették az önkormányzatokat és rajtuk keresztül az ott élő embereket. Kérem, ebben önök is támogassák a kormányt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Kanász-Nagy Máté képviselő úr, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mikor teljesíti Orbán Viktor az ígéretét?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A kérdés megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Varga Mihály pénzügyminiszter urat bízta meg, a kérdésre a miniszter úr felkérésére Tállai András miniszterhelyettes, államtitkár úr válaszol. Kanász-Nagy Máté képviselő urat illeti a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! 2022. február 20-án Orbán Viktor miniszterelnök úr az Iparkamara gazdasági évnyitóján adócsökkentést ígért a gyermek nélküli, átlagbérrel rendelkezők számára, mert elmondása szerint ők a többi társadalmi csoporthoz képest többet adóznak, és ezen változtatni kell. Idézzük csak fel, hogy mit mondott miniszterelnök úr szó szerint! „Van olyan csoport, ez a gyerek nélküli, átlagbérrel rendelkezők, amelynek magasabb az adóéke, mint az uniós átlag.” Majd ezután bejelentette, hogy a kormány ennek a jövőbeli kedvezménynek a keretét a Magyar Kereskedelmi és Iparkamarával kötendő új megállapodásban fogja rögzíteni. Tökéletesen egyetértünk Orbán Viktor miniszterelnökkel abban, hogy a gyermektelen, átlagfizetést kapó magyar emberek valóban igazságtalanul többet adóznak mindenki máshoz képest. Különösen nehéz helyzetben vannak a mélységesen alulfizetett közalkalmazottak, pedagógusok, szociális dolgozók és a többi, hiszen ma Magyarországon az állam a legrosszabb munkáltató, holott lehetne a legjobb is. [[17.40]] Lassan négy hónap telt el Orbán Viktor ígérete óta, mi pedig tűkön ülve, fokozott izgalommal várjuk, hogy mikor lépnek végre, de eddig nem történt semmi, pedig ebben a négy hónapban ennek a társadalmi csoportnak a helyzete sokkal rosszabb lett, hiszen a 10 százalék körüli infláció őket is súlyosan érinti. Azzal is tisztában vagyunk, hogy miniszterelnök úr soha sem állít valótlant, és nyilván betartja az ígéretét, ezért szeretnénk azt megkérdezni, hogy mikorra várhatjuk a kormány bejelentését, hogy a gyermektelen, átlagbért kapó magyar emberek adóját mikor, hogyan, milyen formában fogják csökkenteni. Várom a kormány válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint említettem, a választ Tállai András miniszterhelyettes, államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az elmúlt évtizedben a kormány adópolitikájának fókuszában a gazdasági növekedés és a családok támogatása állt, kiemelt célként tekintve a munkát terhelő adók csökkentését. A kormány 2016-ban egy átfogó megállapodásban alapozta meg ezt a munkáltatókkal és a munkavállalókkal. A minimálbér növekedése mellett 2017-től fokozatosan csökkentette a munkára rakódó munkáltatói közterheket, 28,5 százalékról 13 százalékra. A kormány intézkedéseinek köszönhetően nemzetközi szinten is jelentős sikereket értünk el, hiszen 2009-ben még az Unióban az adóékünk ez azt jelenti, hogy az élő munkára rakódó összes adóteher, amit a munkáltató és a munkavállaló együtt fizet, annak a százaléka 53,1 százalék volt, Belgium után a második legrosszabb volt az EU-ban, most pedig már 41,2 százalék. Az OECD legfrissebb kiadványa szerint a legmagasabb javulást Magyarország érte el. Érdekes összehasonlítani: jobbak vagyunk Németországnál, Ausztriánál, Szlovéniánál és Szlovákiánál, pedig az egyedi adókedvezmények családi adókedvezmény, nyugdíjasok kedvezménye nincsenek is benne ebben a kimutatásban. Ön is láthatja, hogy a kormány komoly eredményeket ért el az adóék csökkentése tekintetében nemzetközi szinten is. Azt tudom önnek mondani és ígérni, hogy ezt a munkát, ezt a feladatot tovább fogja a kormány folytatni, amikor a költségvetés helyzete, amikor a gazdaság helyzete ezt lehetővé teszi. Nyilvánvalóan az ön konkrét kérdésére a válasz is ebben a folyamatban lesz benne. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Herczeg Zsolt képviselő úr, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Milyen intézkedésekre számíthatunk a jövőben a hitélet támogatása terén?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Fürjes Balázs államtitkár úr válaszol önnek, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A Nemzeti hitvallásban szerepel, hogy büszkék vagyunk arra, hogy Szent István királyunk ezer évvel ezelőtt szilárd alapokra helyezte a magyar államot, és hazánkat a keresztény Európa részévé tette. Annak érdekében, hogy Magyarország hosszú távon a magyarok országa maradjon, és a keresztény kultúra határozza meg a mindennapjainkat, szükség van arra, hogy a történelmi egyházak és a mindenkori kormányzat közötti kapcsolat kiemelkedő legyen. Ez megteremti a közösségi célok elérésének a lehetőségét, amely az állam és a vallási közösségek közös feladata. Ennek az együttműködésnek számos példáját láthattuk az utóbbi időszakban. Az elmúlt 12 évben több mint 3 ezer templom újult meg és 200 új épült. Ennek ellenpólusa, hogy jelenleg tőlünk nyugatra a templomok bezárása a jellemző. A 2021-ben indított, soha nem látott mértékű templomfelújítási programban már több mint 1800 korszerűsítés kezdődött el. A kormány elkötelezettségét mutatja, hogy az 1788-ban épült tiszaföldvári református templom teljes külső burkolata megújult a tiszántúli templomépítési program által. A felújítás két kivitelezési ütemben zajlott, amelyben a templomtorony bruttó 13 millió, míg a templomhajó feletti tető rekonstrukciója bruttó 150 millió forint támogatásból valósult meg. Viszont a templom belső tere további felújításra szorul. Tisztelt Államtitkár Úr! Az elhangzottakkal kapcsolatban kérdezem, milyen intézkedésekre számíthatunk a jövőben a hitélet támogatása terén. Köszönöm szépen a válaszát előre is. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint említettem, Fürjes Balázs államtitkár úr válaszol az elhangzott kérdésre. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Tisztelt Képviselő Úr! Elnök Úr! Tisztelt Ház! Európában és Magyarországon is a kormányzat és az egyház, az állam és az egyház szétválasztása megtörtént. Mi meg vagyunk arról győződve, hogy most már az együttműködésen van a hangsúly. A kormány, mint önök tudják, természetes szövetségesként tekint az egyházakra, és kiemelt feladatként kezeljük támogatásukat. 2010 óta stratégiai partnerei az egyházak a magyar kormánynak. Jelentősen nőtt a közfeladatot ellátó egyházi intézmények száma. A közoktatásban az egyházi szerepvállalás aránya a duplájára nőtt: 6,3 százalékról 15 százalékra emelkedett, és jelentős a szerepvállalás növekedése a szociális és gyermekvédelmi ellátások terén is; úgy, ahogy sikerült nagyot előrelépni az egyházi személyek és hittanoktatók jövedelempótlékának emelése terén is. Valóban, sok templomot tudtunk megújítani. Az elmúlt 12 évben az egyházakkal közösen 3 ezer templom újult meg a Kárpát-medencében a történeti Magyarország területén és 200 új templom épült. Folytatjuk a magyar templomfelújítási programot: 1400 magyarországi és 400 határon túli templom megújítása fog megtörténni a program keretében. Elkötelezettek maradunk: az egyházak és a hívő emberek számíthatnak ránk. Amíg polgári kormánya van Magyarországnak, addig minden szükséges forrás rendelkezésre fog állni a hitélet támogatására. A programok folytatódnak. Osztjuk az Európai Unió egyik alapító atyjának, Robert Schumannak a véleményét: „Európa vagy keresztény lesz, vagy nem lesz.” Ennek jegyében politizálunk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Dávid Ferenc képviselő úr, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a gazdaságfejlesztési miniszternek: „Mikor vezetik be az eurót, amely segítene a magyar gazdaságon és vállalkozókon?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A kérdés megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Varga Mihály pénzügyminiszter urat bízta meg. A kérdésre a miniszter úr felkérése alapján Tállai András miniszterhelyettes, államtitkár úr fog válaszolni. Dávid Ferenc képviselő úré a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! A kérdésem aktualitását sajnos alátámasztja, hogy ma délután a forint/euró árfolyam történelmi mélypontot ért el: átlépte a bűvös 400 forintot. A magyar gazdaság számos bajtól és nyavalyától szenved. Rekordon az államadósság, rekordon a költségvetési hiány, rekordon az árdrágulás. Az Orbán-kormány elhibázott gazdaságpolitikáját összességében az egész ország megszenvedi. Az egyik legnagyobb problémát a forint árfolyama jelenti, amely folyamatos gyengülésben van. Orbán Viktor miniszterelnök korábban azt mondta, hogy idézem -: „A gyenge forinttal kilopják az emberek zsebéből a pénzt.” Most éppen ez történik. A nemzeti fizetőeszköz árfolyam-ingadozása, a kiszámíthatatlanság befolyásolja mindennapi életünket, drágítja az importot, ez pedig vállalkozások ezreinek napi működését teszi bizonytalanná, kockázatossá. Az euróra való átállás érzelmi, gazdasági és politikai kérdés. A görögök siratták régi drachmájukat, a hollandok a jól bevált forintjukat, de amikor lehetőségük volt, feladták ősi fizetőeszközüket. Szerintem nálunk sem okozna nagy törést a lelkekben, ha két-három év múlva más lenne itthon a fizetőeszköz. Most éppen Horvátország indítja el az eurót januártól, és Bulgária is bejelentette: kész teljesíteni az euró bevezetésének feltételeit. Az euró önmagában nem versenyképességet javító eszköz, viszont segíti a teljesítmények, az árak és a bérek összehasonlíthatóságát. Nem biztosítja önmagában a felzárkózást, de nem konzerválja a lemaradást sem, viszont biztonságot és kiszámíthatóságot, a bér és fizetés stabil értékét garantálja. És még valami: nem engedi az árfolyammal való svindlizést, és kizárja a Magyar Nemzeti Bank átláthatatlan üzletelési tevékenységét, a rendszer oligarcháinak személyes bizniszeit az árfolyam segítségével. [[17.50]] Ha önöknek fontos a magyar emberek pénzügyi stabilitása, a magyar vállalkozások megbízható, kiszámítható működése, akkor érdemes megfontolni az euró bevezetését. Ennek bejelentése már önmagában nyugtatná a piacot, a befektetőket, amikor a magyar gazdaság komoly válságban van. Kérdezem miniszter urat, államtitkár urat: mikor kívánják bevezetni az eurót? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint említettem, önnek az elhangzott kérdésére Tállai András miniszterhelyettes, államtitkár úr válaszol. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Hazánk elkötelezett a közös valuta, az euró bevezetése mellett, azonban mielőtt ennek dátumáról döntene, még elég sok mindennek meg kell történnie. Így meg kell felelni nyilván a maastrichti konvergenciakritériumoknak, ezek teljesítésén túl meg kell hogy erősödjön a magyar gazdaság. Az euró bevezetését nem szabad elkapkodni, ezt mindenki tudja. Az euró bevezetése elhamarkodottan és átgondolás nélkül, felelőtlenül nagyobb kárt okoz az ország lakosságának, az ország gazdaságának, mint maga a bevezetés. Ezért az euró magyarországi bevezetésének kérdése nincs napirenden. Az euróövezet elmúlt években felszínre került nehézségei, belső problémái nyomán az euróövezetnek is meg kell még újulnia, stabilizálódnia, és egyben vissza kell szerezni korábbi vonzerejét. Számunkra továbbra is Magyarország, a magyar gazdaság, a magyar emberek érdeke az első. Az ön által elmondott érvek persze igazak, és abban az esetben, ha ez a bevezetés és az áttérés zökkenőmentesen, problémák nélkül megtörténne, természetesen kedvező lenne, de addig eljutni nagyon átgondolt és megfontolt gazdaságpolitikával lehet. Ehhez pedig türelemre van szükség, türelemre még mindig. Itt szeretném azért megjegyezni, hogy ön is mondott országneveket, én is mondanám Csehország és Lengyelország nevét, hiszen náluk ugyanúgy, mint Magyarországon, nincs az euróbevezetésnek céldátuma. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Novák Előd képviselő úr, a Mi Hazánk képviselője, kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Hajlandóe az erőszakos határsértőkkel szemben tűzparancsra vagy többmilliós helyszíni bírságoltatására a határkerítésen áttörők esetén?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A kérdés megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Pintér Sándor belügyminiszter urat bízta meg, a kérdésre a miniszter úr felkérése alapján Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Novák Előd képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Egy becsúszó szereléssel van lehetőségem e kérdést feltenni, miután a Párbeszéd és a KDNP sem élt ma a kérdés feltételének lehetőségével. Államtitkár úr, a kormány sajnos támogatja a legális bevándorlást, tehát különböző kontinensekről hozzánk érkező vendégmunkások letelepedését, és az illegális migránsokkal szemben is csak félmegoldás van. A Toroczkai László által Ásotthalom polgármestereként már 2015 elején javasolt határkerítés megépült, de az áttörő migránsokat csak visszakísérgetik, hetente több ezret, hogy újra próbálkozhassanak. A Mi Hazánk Mozgalom ezért két újabb markáns javaslattal jelentkezik e téren. A határt védő rendőrökre és honvédekre támadókkal szemben elrettentő hatású tűzparancsot szorgalmaz a Mi Hazánk, tehát nemcsak önvédelmi célból, hanem a haza védelme érdekében is fegyverhasználati jogot adnánk, hogy kellően elrettentő erővel lépjünk fel az erőszakos határsértőkkel szemben. Az első persze figyelmeztető lövés kellene legyen, de eljárt már az idő a betolakodók kikísérgetése vagy éppen börtönben etetése felett. Javaslunk továbbá több millió forintos helyszíni bírságot a kerítésen átjutókra, hiszen a migránsok zsebében sokszor több ezer euró lapul, mely az embercsempészeknél kötne ki. Elkobzásukkal viszont hamar elmenne a migránsok kedve a Magyarországon való próbálkozástól, így milliárdokat spórolhatnánk meg a határvédelem terén az elrettentő hatású szankciókkal, és eredményesebb volna a kontinenshódítók visszaszorítása. Persze a liberális nemzetközi jogvédő szervezetek nyilvánvalóan bár ezek szerintem sok esetben inkább bűnpártoló szervezetek , várhatóan sipítoznának, hogy Magyarország kirabolja a migránsokat [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] de legalább majd messze elkerülnek minket. Miért mi fizessük a sorozatosan rongált határkerítés javításait? [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Rétvári Bence államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr, miniszterhelyettes úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Magyarország elkötelezett az illegális migráció megállításában és a magyarországi déli határ megvédésében következetesen. Európában ilyen következetességgel még egy ország sem tette, és ilyen felhatalmazással is kevesen tették, hiszen megkérdeztük a magyar embereket, és a magyar emberek egyértelmű választ adtak arra, hogy ők is azt akarják, hogy a kormány védje meg Magyarországot a déli határon az illegális migrációtól. Az valamelyest közismert, hogy a tavalyi évben a korábbi évhez képest nagyon nagy mértékű volt az illegális migráció növekedése: a 2020-as 46 ezerrel szemben 122 ezren kíséreltek meg belépni Magyarország területére illegálisan. Ugyanakkor az idei évben még nagyobb lesz várhatóan ez az emelkedés, a következő hetekben biztosan eléri a 100 ezret az illegálisan belépni akarók száma, hiszen tavaly időarányosan június 12-éig 40 ezren próbáltak belépni Magyarországra, idén pedig már 93 ezren, tehát több mint kétszer annyian, és az embercsempészek száma is megugrott évről évre és az idei évben is. 2020-ban 455 elfogott embercsempész volt, tavaly 1277 az egész évben. Az idei évben pedig, ha a tavalyival összehasonlítom, június elejéig tavaly 375 embercsempészt fogtak el a hatóságok, idén pedig már 649-et. Tehát itt is egy közel kétszeres emelkedésről beszélhetünk. Tehát jól látható, már az év közepén láthatjuk, hogy várhatóan a nyár végére leszünk körülbelül ott, ha ez a tendencia folytatódik, mint tavaly december végére, az év végére, és ebben a számban még nincsen benne az orosz-ukrán háború következménye, hiszen az azzal járó gazdasági visszaesés, élelmiszerválság, energiaválság még csak később gyűrűzik be azokra a területekre, vagy később érezteti hatásait, akik szintén tömegesen elindulhatnak. Tehát ez a hogy úgy mondjam koronavírus-járvány utáni emelkedés, ami itt látható. Ezért fontos, hogy minden erőnkkel megvédjük a déli határt. A kormány ezért a polgárőröknek is 371 millió forint támogatást adott, hogy ők is segítsenek a déli határ védelmében, a mezőőrszolgálatok is 170 millió forintos támogatást kaptak, hogy a rendőrök, a határőrök mellett ők is védjék meg a déli határt. A képviselő úr által említett kérdéseket pedig egyrészről a rendőrségi törvény rögzíti, többször figyelmeztető lövés leadására már sor került a déli határon, illetőleg bírósági előállításra van lehetőség nyolc napon belül az ügyészség részéről, ha valakit tetten érnek, amint illegálisan lépi át a magyar határt. Köszönöm elnök úr türelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Ezzel a kérdéseket befejeztük. Most vitákra kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes törvényeknek a honvédelemmel, a gazdaságfejlesztéssel, valamint a kormányzati igazgatással összefüggő módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/166. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor. Most megadom a szót Héjj Dávidnak, a bizottság előadójának 8 perces időkeretben, mert a 15 perc úgy oszlik meg, hogy 8 perc a bizottsági előadónak és 7 perc a kisebbségi vélemény ismertetőjének. Héjj Dávid képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2022. június 10-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes törvényeknek a honvédelemmel, a gazdaságfejlesztéssel, valamint a kormányzati igazgatással összefüggő módosításáról szóló T/166. számú törvényjavaslatot. (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 26 igen szavazattal, 10 nem ellenében elfogadta. [[18.00]] Tisztelt Országgyűlés! Az Alaptörvény kilencedik módosítása, valamint a védelmi és biztonsági tevékenységek összehangolásáról szóló 2021. évi XCIII. törvény új, alkotmányos alapokra helyezte a különleges jogrendi helyzeteket, továbbá a védelmi és biztonsági célú állami feladatellátás rendjét övező jogi szabályozást. Az új jogi környezet a XXI. századi kihívásokhoz alkalmazkodóan szabályozza a válságkezelési és különleges jogrendi intézkedéseket, bevezetve az összehangolt védelmi tevékenység új jogintézményét. Az új szabályozás miatt szükségessé vált az ágazati törvényi szintű joganyag megfelelő korrekciója, ezért a törvényjavaslat elsődleges célja a 2022. november 1jén hatályba lépő, válságkezeléssel és különleges jogrenddel, valamint a védelmi és biztonsági tevékenységek összehangolásával kapcsolatos alaptörvényi és törvényi szintű jogszabályváltozások nyomán szükséges jogrendszeri koherencia megteremtése. A törvényjavaslat emellett a gazdaságfejlesztéssel összefüggésben szükséges technikai módosítások átvezetését és a kormányzati igazgatást érintő törvények módosítását is biztosítja a 2022. április 3-ai választást követően kialakult új kormányzati struktúrához igazodóan. A rendszerváltás óta először kerül teljes mélységben újragondolásra és korszerűsítésre a védelmi és biztonsági szabályrendszer, amelynek törvényi szintű szabályai ezzel a javaslattal teljessé válnak. A védelmi és biztonsági szabályozási reform során beépítésre kerülnek mindazon eljárások és szabályozási elemek, amelyek a gyakorlatban már bizonyítottak, és a jövőben lényegesen hatékonyabb és gyorsabb lesz a védekezéshez szükséges döntéshozatal, miközben nem sérülnek az alkotmányos garanciák sem. A szabályozás teljessé válásával erősödik a válságkezelés összkormányzati megközelítése, összhangban a szakterületi nemzetközi trendekkel. Amennyiben az egyes ágazatok válságkezelési intézkedései nem lesznek elégségesek, szervezett és koordinált, előre begyakorolható, összkormányzati fellépésre nyílik lehetőség, amelynek szervezeti keretei is kialakíthatóak a hatálybalépésig. A szabályozással egyértelműen erősödik országunk biztonsága és az állampolgárok vé-delme. Mindezekre tekintettel a javaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Héjj Dávid képviselő úr. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat. Most újra megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak. [[Jelzésre:]] Nem, nem adom meg. Barkóczi Balázsnak adom meg a szót, aki a kisebbségi véleményt fogja ismertetni, hétperces időkeretben. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Mielőtt a bizottságban is elhangzott kisebbségi vélemények ismertetésébe kezdenék, azért felhívnám mindenkinek a figyelmét arra, aki ezt a vitát esetleg figyelemmel követi, hogy ezeket a módosító indítványokat, amelyek most itt vannak a Ház előtt, ahhoz a salátatörvényhez adták be, amely többek között azt tartalmazza, hogy a miniszterelnök fizetését meg kell emelni, ugyanis a kormány most, ebben az időpontban érezte elérkezettnek a percet, hogy a miniszterelnök fizetését megemelje; akkor, amikor már 25 százalékos az élelmiszer-drágulás, amikor 400 forint az euró, sőt azóta már 401 forint az euró, és amikor az önök által benyújtott brutális megszorító csomag, nevezzük csak Orbán-csomagnak, tartalmazza azt, hogy drágábbak lesznek a gyógyszerek, drágábbak lesznek a biztosítások, drágább lesz a bankolás, drágább lesz a repülés. Vagyis ugyanazt látjuk, amit 12 éve most már folyamatosan látunk: önök az elhibázott gazdaságpolitikájukat az emberekkel akarják megfizettetni. A mai napon tehát ehhez a salátatörvényhez nyújtott be a kormányzat 38 módosító indítványt; ahogy ezt elmondtuk többek között Hajnal Miklós képviselőtársammal is a bizottsági ülésen, nem tudjuk támogatni. Nem tudjuk támogatni, hiszen azt hiszem, nem túlzok, ha azt mondom, hogy a 38 módosító indítvány között vannak legalább ugyanannyira felháborító és elfogadhatatlan pontok, mint a miniszterelnök fizetésének a megemelése. Az egyik ilyen az, hogy az állami vezetők, közigazgatási államtitkárok, kormánytisztviselők és kormánybiztosok is megkapják a végkielégítésüket még akkor is, ha felmondásuk vagy menesztésük után rögtön egy állami cégnél helyezkednek el. Egészen elképesztő, hogy az erre vonatkozó tiltást, amely a módosítások, illetve az egész törvényjavaslat egyetlen progresszív eleme volt, önök most ki akarják venni ebből a törvényjavaslatból. Ugyanakkor kérdezhetnénk azt is, hogy mit is várunk az ötödik Orbán-kormánytól, amikor a negyedik Orbán-kormány szinte napra pontosan egy évvel ezelőtt, tavaly talán májusban brutális összeggel, mintegy 450 ezer forinttal emelte meg saját államtitkárainak a fizetését úgy, hogy a koronavírus-járványban munka nélkül maradt emberek, a csődbe ment kis- és közepes vállalkozások akkor egy fillér segítséget sem kaptak. Most megint arra készülnek, hogy saját embereiknek osztogassanak a közösből, ezt tartalmazza a módosító indítvány 9., 19., 20. és 21. módosítópontja is, vagyis arra készülnek, hogy a felfelé bukó vagy a miniszterelnök kénye-kedve szerint ide-oda helyezett politikai vezetőket busásan megfizessék akkor, amikor 10,7 százalékos az infláció. Egyébként ez az infláció már a maradékát is felzabálta annak a kevés emelésnek és juttatásnak, amit önök a választási kampányban a pedagógusoknak, illetve a nyugdíjasoknak adtak. Persze, nyilván, azzal fognak védekezni, hogy a háborús veszélyhelyzet miatt meghozott kormányrendelet ezt nem teszi lehetővé. Ismerjük már ezt a védekezést, többször is elhangzott, ugyanakkor az az igazság, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, hogy önök olyanok, mint gyermekkorom kedvenc képregényhőse, Bobo, aki az uborkás szendvicsnél csak egy dolgot szeretett jobban: a kettő uborkás szendvicset; önök a hatalomnál csak egy dolgot szeretnek jobban: a még több hatalmat. Mert az a még több hatalom mit jelent? Azt jelenti, hogy a saját maguk által hozott törvényeket sem kell betartaniuk, azok magukra nézve sem érvényesek, ráadásul, ugye, önök bármikor dönthetnek úgy, hogy ezeket a végkielégítéseket mégiscsak kifizetik, illetve amint a veszélyhelyzet megszűnik, ennek a rendeletnek a hatálya is megszűnik. Ezért mondta azt a Demokratikus Koalíció többek között, hogy törvényben kellene rögzíteni azt, hogy ne kaphasson végkielégítést az a politikai vezető, aki egyből egy állami cégnél helyezkedik el. Egyébként ezt az álláspontot képviseltük a már említett Hajnal képviselőtársammal is a bizottsági vitában. Sajnálatos, hogy akkor ebben a vitában Fürjes Balázs államtitkár úr egy mondattal, egy szóval nem válaszolt nekünk, nem válaszolt az ott elhangzott felvetésekre. De nemcsak erre nem mondott semmit az államtitkár úr, hanem a 26. módosítópontban tárgyaltakra sem, amely ugyanis azt rögzíti, hogy most már jogkövetkezmények és jogorvoslat nélkül önök rengeteg adatot, többek között a honvédelmi beszerzések, közbeszerzések adatait titkosíthatják úgy, hogy azt az emberek és az ellenzéki képviselők ne ismerhessék meg. Mindez megint csak az önök demokráciafelfogását tükrözi, ugyanis önök úgy tekintenek erre a Házra és az itt folyó munkára, hogy a rendeleti kormányzás örve alatt bármit megtehetnek, semmibe vehetik a legalapvetőbb állampolgári jogokat is, semmibe vehetik az ellenzéki képviselőket is, akik ezen az oldalon ülnek, és akiket az emberek többek között engem is, aki egyéni választókerületben nyertem el a mandátumot azért küldtek ebbe a Házba, hogy önöket, a kormány munkáját ellenőrizzék, és az ilyen anomáliákkal szemben felszólaljanak. Nyilvánvaló, hogy ez önöknek kényelmetlen, nemhiába bukdácsolunk most már évek óta veszélyhelyzetről veszélyhelyzetre, rendeleti kormányzásról rendeleti kormányzásra. Mondom, önöknek mindez azt jelenti, hogy a saját törvényeiket sem kell betartaniuk, és nem kell válaszolniuk az ellenzéki felvetésekre. Ugyanakkor ez sem igaz, hiszen Fürjes Balázs államtitkár úr egy mondatban válaszolt a Magyar Szocialista Párt által benyújtott módosító indítványra, amelyet az ellenzék támogat, és amely a pedagógusbéreket a miniszterelnök béréhez kötné. Kapaszkodjanak meg, mert úgysem fogják elhinni, hogy mit mondott államtitkár úr! Azt mondta, hogy az Unió 27 tagországa közül a magyar miniszterelnök fizetése a 23. legalacsonyabb. Hát, tisztelt államtitkár úr, a magyar pedagógusok fizetése az Unió 27 tagállamából a 26. legalacsonyabb, azoknak a pedagógusoknak a fizetése, akiket önök folyamatosan megaláznak alacsony bérekkel, megalázzák őket túlterheléssel, megalázzák a hol 700, hol 1000 forintos pedagógusnapi díjakkal, de valahol csak egy darab cserepes virág jutott egy egész tantestületnek. Tehát én tényleg azt gondolom, hogy az már a politikai cinizmus csúcsa, ha valaki ma Magyarországon egy ilyen mondatot ki tud ejteni a száján. És csak emlékeztetném, államtitkár úr, hogy volt olyan miniszterelnöke ennek a hazának, aki mindezért a szolgálatért egy fillért nem vett fel, mégsem korlátozták a pedagógusok jogait, nem korlátozták a nyilvánosságot, nem szálltak meg és nem zártak be újságokat, és nem a miniszterelnök barátai és üzlettársai lopták el az uniós pénzeket. Tehát lehet tanulni tőle, egészen nyugodtan. Tehát összefoglalva: a Fidesz által benyújtott módosító csomagot az ellenzék nem tudja támogatni [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] a Magyar Szocialista Párt által benyújtott módosítást pedig támogatjuk. Köszönöm szépen a figyelmet és a türelmét, elnök úr.
Köszönöm szépen, Barkóczi Balázs képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, Fürjes Balázs államtitkár urat, hogy most vagy a vita végén kíván felszólalni. [[18.10]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Nem kívánom a Ház idejét húzni, hogy kétszer szólaljak; a vita végén mindenképpen szeretnék, úgyhogy akkor. Szorgalmasan figyelek, jegyzetelek, és fogok mindenre válaszolni. Köszönöm szépen. [[Közbeszólás az ellenzéki sorokból: Úgy legyen!]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megadom a szót az előre bejelentett felszólalónak, Hajnal Miklós képviselő úrnak, Momentum.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársak! Ma Magyarországon két számjegyű az infláció. Már 400 forint az euró, pont a mai napon sikerült ismét elérni ezt a lélektani határt; 12 évvel ezelőtt a Fidesz kormányra kerülésekor ez még 265 forint volt. Az élelmiszerek egyre drágábbak, a megélhetésre a magyaroknak a jövedelmük egyre nagyobb részét kell költeniük. Összességében elmondhatjuk, hogy egyre nagyobb a létbizonytalanság. Mindeközben önök most egy olyan salátatörvényt terjesztettek be, amivel bevallják, hogy előbb gondolnak a saját fizetésükre, mint a magyarok bérére. Mert miről is szól ez a javaslat? Hosszú anyag, én most csak a legsúlyosabb részét emelném ki: a miniszterelnök fizetését több mint duplájára emelnék, és egyébként a miniszterek és államtitkárok fizetését pedig gyakorlatilag bármifajta korlát nélkül szabadon emelhetik a jövőben, hogyha ezt megszavazzák. Mindezt egy gazdasági válság kellős közepén próbálják keresztülvinni. Értem én, hogy a miniszterelnök irigykedik, mondjuk, a házelnök úr tiszteletdíja iránt, de ha már infláció és megszorítás van, akkor javaslom, hogy a bajtársiasság jegyében csökkentsük, mondjuk, a házelnök úr fizetését annyival, amennyivel önök most a miniszterelnök fizetését igyekeznek megemelni. Ebből az összességében közösen megspórolt 48 millió forintból az idén pályakezdő pedagógusok éves bérét nagyjából 25 ezer forinttal tudnánk megemelni fejenként kapásból. De nemcsak a miniszterelnök fizetése nő, hanem a minisztereké és államtitkároké is nőhet; sőt, az ő fizetésük korlátlanul emelkedhet. Eddig a politikai felső vezetők fizetésénél a hazai bruttó átlagkereset tízszerese volt a korlát, és ezt a korlátot önök most végleg el akarják törölni. Kérdezem én: nem elég önöknek az átlagkereset tízszerese? Kinek nem elég? Tegye már fel a kezét, legyen szíves! Tudom, nincsenek itt sokan a teremben, de hát… Senki? [[Nincs jelzés.]] Senki. Akkor viszont miért terjesztik ezt elő? Miért akarják ezt megszavazni? Az eredeti javaslat része volt egyébként a múlt héten még néhány olyan bekezdés is, azt hiszem, a 37. és 100. § részeként, és itt most megdicsértük volna önöket, hogy milyen takarékos szemléletet tükröztek, ugyanis ezekben a paragrafusokban rögzítették volna, hogy a politikai felső vezetők és a kormánymegbízottak ne kapjanak végkielégítést, ha csak sapkát váltanak, de ugyanúgy az állam kötelékében dolgoznak tovább. Sajnos, a kormánypárti képviselőknek a Törvényalkotási bizottság múlt heti ülésén, pont amiről beszámoltak az imént, sikerült ezt a részét a javaslatnak is megtorpedózniuk és kivenniük azzal a módosítóval, amiről ma is vitázunk. És ez csak pár sor abból a több mint 60 oldalas előterjesztésből, amelynek szinte minden pontjával lehetne egyébként vitatkozni, hiszen meglehetősen nyugtalanító lehet, mondjuk, egészségügyi dolgozóként arról hallani, hogy most már egy egyszerű kormányrendelettel felhatalmazott szerv is kirendelheti őket máshova. Vagy ami még durvább: az előterjesztés nagy része honvédelmi kérdésekkel foglalkozik, de ebbe belecsempésztek múlt héten egy módosítót megint csak a Törvényalkotási bizottság ülésének a keretében, amely alapján akár tíz évig is megtagadhatják nemzetbiztonsági és honvédelmi érdekekre hivatkozva teljesen szubjektíven a miniszterek véleménye alapján, hogy milyen adatot adnak ki, és mit nem. Szóval, sem folyamatában, sem tartalmában nem lesz ez a rohamtempóban elfogadott vagy átvert salátatörvény a magyar parlamentarizmus ékköve, ez egészen nyilvánvaló. Az viszont, hogy önök egy gazdasági válság kellős közepén is a saját fizetésüket előbb emelik, mint azokét, akiket ez a válság sokkal súlyosabban érint, az a népérdek egyértelmű semmibevétele, ezt teszik önök ezzel a javaslattal. Ezt pedig tisztességes, hazaszerető képviselő egyszerűen nem támogathatja, és éppen ezért nem is fogjuk támogatni. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a DK soraiból.]]
A következő hozzászóló Keresztes László Lóránt képviselő úr, LMP.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Én azt gondolom, hogy azt leszögezhetjük, hogy az az állítás a kormány részéről, amit a kormány tett meg, hogy önmagukon kezdik a spórolást, egy ordas hazugságnak bizonyult. Szó esett arról már, hogy ennek a törvényjavaslatnak a legnagyobb botrányt kiváltó eleme a miniszterelnök fizetésének a drasztikus megemelése volt, de ezen túl a törvényjavaslat lehetőséget biztosít, hogy mindenféle felső korlát nélkül megemeljék a miniszterek és az államtitkárok fizetését is. Tehát látható, hogy ilyen válságok sújtotta időszakban, amikor valóban a 400 forintos határt átlépte az euróárfolyam, önök többet akarnak költeni a kormány fenntartására, többet akarnak költeni a politikára, mint a korábbi években. Sikerült már egyébként a választásokat követően 67 államtitkárt megválasztani, sikerült 17 kormánybiztost megbízni kiemelt díjazással, és 108 helyettes államtitkár is megkapta már a megbízatását. Összehasonlításképpen: 2010-ben az akkori Orbán-kormány működését 64 helyettes államtitkár segítette; a legutóbbi ciklusban már rekordszámú, 104 helyettes államtitkár úr volt hivatalban. Most ezt a számot is sikerült, a rendkívül mély válság alatt is meghaladni: immár 108 helyettes államtitkár van. De ha Novák Katalin köztársasági elnök asszony hivatalát nézzük, a jövő évben az idei évhez képest 3,5 milliárd forint helyett 5,8 milliárd forintból fog gazdálkodni. Tehát látható, hogy önök sokkal-sokkal többet akarnak költeni a kormányzatra, sokkal többet akarnak költeni a politikusokra, sokkal többet akarnak költeni saját magukra, mint korábban. Államtitkár úr tett egy olyan vállalást az imént, hogy minden kérdésre igyekszik majd válaszolni. Próbálom szaván fogni államtitkár urat, és egy lazán idekapcsolódó kérdést teszek föl. Ez a salátatörvény érinti az egészségügyi rendszert, a honvédelmi törvényeket is. Én ezzel kapcsolatban szeretnék egy kérdést feltenni. Néhány nappal ezelőtt vagy talán egy héttel ezelőtt egy egész furcsa hír borzolta a magyar közvélemény kedélyét. Ez arról szólt, hogy egy világhírű, nemzetközileg elismert érsebészt a Honvédkórházból egy levélben küldött felmondással elbocsátottak, tehát a felmondás azt jelentette, hogy megszüntették a szerződését. Egy olyan érsebészről beszélünk, akit a világ minden tájára meghívnak, hogy az őáltala kidolgozott műtéti eljárásokat, egészen különleges műtéti eljárásokat megpróbálják megtanulni. Tehát tőle nem medikusok, nem egyetemi hallgatók tanulnak, hanem a világ legjobb érsebészei. Tehát mondhatjuk, hogy egy olyan szaktekintélyről van szó, akit a világon mindenhol elismernek. Ehhez képest a Honvédkórház az okokat meg sem jelölve egy papíron, papír formában, levélben küldött üzenettel szüntette meg a szerződését. Egy olyan érsebészről beszélünk, aki két évvel ezelőtt egy igen magas állami kitüntetést kapott, és egyébként Rétvári miniszterhelyettes úr ott is volt akkor, amikor ez a világhírű sebész megkapta ezt a kitüntetést. Az a kérdésem, államtitkár úr, hogy hogyan történhet ez meg Magyarországon, hogy így bánik egy világhírű szaktekintéllyel a Honvédkórház. Én azt gondolom, hogy egyetérthetünk abban, hogy nincs olyan gazdag ország, és nincs olyan jól működő egészségügy, ahol egy ilyen dilettáns döntést meg lehet hozni. Nem tudjuk, hogy emögött tényleg nettó dilettantizmus volt, szakmai féltékenység vagy bármi más, vagy egyszerűen tényleg kellett a helye, ahogy ezt feltételezte egyébként a sajtónak nyilatkozó világhírű szakorvos, de én azt gondolom, hogy egy ilyen ügyben is válasszal tartozik államtitkár úr, és én remélem, hogy ebben az ügyben is tartja azt, amit vállalt az imént, és a közvélemény számára ha nem is számomra, a közvélemény számára adnak egy magyarázatot erre a kirívó esetre. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megadom a szót Fürjes Balázs államtitkár úrnak, akinek 15 perces időkeret áll rendelkezésére, hogy válaszoljon a vitában elhangzottakra.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Hát, képviselő úrnak hadd mondjam azt, hogy igyekszem a törvényjavaslattal kapcsolatos kérdésekre válaszolni, sosem tartottam magam mindenhez is értő illetékes elvtársnak. Szívesen utánajárok, de azt gondolom, hogy interpelláció, kérdés formájában leginkább az egészségügyért felelős miniszter és minisztérium lehet címzettje ennek a kérdésnek. A belügyminiszter úr, illetve Rétvári államtitkár úr egészen biztos kitűnő választ fog adni, de megígérem önnek, hogy én is utánanézek ennek a kérdésnek. Természetesen az esetről értesültem, de nem szeretek úgy beszélni valamiről, hogy a részleteket nem ismerem. A törvényjavaslat általános vitája során is elmondtuk, elmondtam, hogy tényleg a veszélyek korát éljük, legalább öt plusz egy jelentős veszéllyel kell Magyarországnak úgy szembenéznie, hogy ezek egyikéről sem tehet, és nem mi idézzük elő ezeket a veszélyeket. Fegyveres konfliktus, háború zajlik a szomszédban. Részben ezzel összefüggésben meg ettől függetlenül is elindult amin nyilván a háború csak ront egy gazdasági válság Európában, a világban. [[18.20]] Akadozik az energia-, sok helyen már az élelmiszer-ellátás biztonsága, egyrészt mennyiért lehet élelmiszert, energiaforrásokat, energiahordozókat beszerezni, illetve lehete, és mi az, amiből kapacitásproblémák, hiányok lesznek. Aztán ezekkel is összefüggésben egy erősödő népvándorlásnyomás, erősödő migráció. S mindezek tetejébe ötödiknek a járvány, a járványok ugye, a járványok korát éljük, ezt mindannyian tapasztaljuk , és ha mindez még nem lenne elég, akkor ott van Brüsszel kiváló szankciós politikája, amivel nagyon sok esetben sikerült több hátrányt okozni azoknak saját magunknak, az Európai Unió tagállamainak , akik a szankciót kiszabják, mint annak, akit céloznak, az orosz agresszornak ezek a szankciók. Tehát a veszélyek korát éljük, világjárványok, népvándorlás, szomszédban zajló háború az, ami sajnos egészen bizonyosan meghatározza az elkövetkezendő hónapokat, éveket. Az újfajta veszélyek új kihívásokat jelentenek, gyors és hatékony, rugalmas kormányzati cselekvésre van szükség. Ebben a szellemben születtek meg a törvénymódosító javaslatok vagy törvénymódosítások az elmúlt évben, években, és ez a törvénymódosító javaslat is. Az Alaptörvény kilencedik módosítása nyomán a korábbi hat helyett három esetkörre hadiállapot, szükségállapot és veszélyhelyzet csökkent a különleges jogrendi helyzetek száma. Az a legfontosabb célunk, hogy megvédjük a magyar családok békéjét és biztonságát. A békeidőben való veszélymegelőzés és -kezelés új pillére az összehangolt védelmi tevékenység intézménye. Mindezeknek megfelelően az előttünk fekvő törvényjavaslat, amit az Országgyűlés megtárgyalt, a jogrendszer belső koherenciájának megteremtésére törekszik. Az Alaptörvény kilencedik módosításának előrehozott hatálybalépéséhez igazítja valamennyi kapcsolódó törvényi rendelkezés hatálybalépését. Az általános vitát követően az Igazságügyi bizottság lefolytatta a részletes vitát, lezáró bizottsági módosító javaslat benyújtására nem került sor. A Törvényalkotási bizottság ülésén elfogadott módosító javaslat összesen 38 pontban részben érdemi, részben technikai módosításokat tartalmaz. Az érdemi módosítások közül kiemelendő amire az ellenzéki képviselők is céloztak a védelmi és biztonsági tevékenységek összehangolásáról szóló 2021. évi XCIII. törvény kiegészítése. Hazánk védelme érdekében elengedhetetlen, hogy bizonyos, a törvényben részletesen és tételesen felsorolt adatok köre ne kerülhessen nyilvánosságra, ne legyen bárki által korlátlanul megismerhető. Csakis így lehet hazánk biztonságát garantálni. Nem nehéz belátni, hogy a védelmi és biztonsági igazgatás központi szerve által kezelt bizonyos beszerzésekre, szerződésekre, gazdálkodási adatokra, személyi állományra, valamint a védelmi és biztonsági igazgatás központi szerve által működtetett Nemzeti Eseménykezelő Központ felépítésére, működésére, technikai eszközeire és felszereléseire vonatkozó adatok megismerése nem tekinthető közérdeknek konfliktusos helyzetek során. A módosítást egyébként a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság, a NAIH mint a személyes adatok védelmét és az információszabadság érvényesülését ellenőrző autonóm szerv is támogatta írásos véleményével. Nemzetközi példát rengeteget találunk hasonló törvényi, jogszabályi rendelkezésekre az Európai Unióban is. A Törvényalkotási bizottság nem támogatta a szocialisták módosító javaslatát. Azt fontosnak tartottuk elmondani a vitában, hogy szükség van a pedagógusbérek folyamatos emelésére. Nem gondolja a kormány, hogy helyén lennének a pedagógusbérek. Az ország teherbíró képességével arányosan lépéseket kell tenni. Ezért is kezdte meg a pedagógus-érdekvédő szervezetekkel az egyeztetést épp a mai napon Pintér Sándor miniszter úr, és az érdekvédelmi szervezet vezetője is arról számolt be a sajtónak, hogy nyitottságot és konstruktivitást tapasztalt. Biztos, hogy tudunk további lépéseket tenni a következő évben, években a pedagógusbérek emelésében. Van, aki azt mondja, elég sokatmondó bár az ellenzéki hozzászólóktól most is több kifogást hallottunk , hogy csupán egyetlenegy tárgyban nyújtott be az ellenzék módosító javaslatot: kizárólag a miniszterelnök pénztárcájához kapcsolódóan. Én nem látok ebben semmi kivetnivalót. Azt gondolom, hogy félig teli a pohár, nézzük a dolog jó oldalát: ezek szerint minden mással egyetértenek, és egyéb rendelkezését nem gondolták módosító indítvánnyal korrigálni, megváltoztatni. Ez szerintem jó hír, köszönjük szépen a ráutaló magatartással kifejtett támogatást. Ami pedig a miniszterelnök illetményét illeti, az általános vitában is elmondtam, erről lehet vitatkozni és én megértem, ha különböző álláspontok vannak, egy demokráciában ez a természetes dolog -: helyese az, hogy 11 év után rendezi az Országgyűlés a miniszterelnök bérét, helyes dologe, hogy Magyarország miniszterelnöke, ahogy a DK képviselője is elmondta, 23. az európai uniós miniszterelnökök fizetési rangsorában? A szomszédos Ausztria kancellárja nyolcszorosát keresi a mindenkori magyar miniszterelnök javadalmazásának; Szlovákia miniszterelnöke is többet keres; Csehország miniszterelnöke úgy keres többet, hogy ha a törvényjavaslatot a Ház elfogadja, akkor is magasabb lesz a cseh miniszterelnök javadalmazása; s körülbelül nyolcszorosát keresi az Európai Tanács és az Európai Bizottság elnöke, akikkel szemben Magyarország miniszterelnöke rendszeresen érvényesíti ez a mindenkori magyar miniszterelnök feladata lenne a magyar érdekeket. A középmezőny alján lesz a magyar miniszterelnök, ha az Országgyűlés ezt a javaslatot elfogadja. Egy méltányos és vállalható, a nemzetközi összehasonlítás próbáját kiálló javaslatnak gondoljuk ezt. Ami pedig a most elhangzottakat illeti: számunkra a parlament nem kényelmetlen, képviselő úr. Mi mindig is azért küzdöttünk a politikában, hogy szabad választásokon képviselhessük a magyar embereket a politikában, tehát nem kényelmetlen nekünk a parlamentben, hanem öröm és megtiszteltetés itt lenni. Csak halkan és szerényen vetem fel, hogy a pedagógusokat talán ne használják föl politikai célokra. Megkezdődtek az egyeztetések, fogunk ebben haladni. Engedelmével, képviselő úr, persze nem tudom, hogy nekünk címeztee vagy ellenzéki képviselőtársainak, de mi nem tanulnánk Gyurcsány Ferenctől, legfeljebb a rossz példából tanulunk. Mégiscsak ő volt az, aki azt mondta, talán ennek a Háznak a falai között is, de lehet, hogy az elhíresült őszödi beszédében, hogy hazudtunk reggel, éjjel meg este, becsaptuk a magyarokat. Egészen elképesztő beismerő vallomásokat tett egy titkos pártértekezleten, és tönkretette a hazánkat. Tehát mi semmiképpen sem szeretnénk tanulni tőle. S arról biztosíthatom, hogy mi ebben a kérdésben nem fogunk pálfordulni, és nem fogunk véleményt változtatni. Ön mellett ül olyan párt képviselője, itt vannak ezek az újgenerációs baloldali pártok, akik mind-mind azzal jöttek be a politikába, hogy majd ők eltakarítják Gyurcsány Ferencet, az önök pártelnökét a baloldalról. Azzal jöttek be, hogy a régi baloldalból nem kérnek, ők lesznek az új baloldal. Délelőtt vagy kora délután is tudtam idézni, hogy a Momentum mit mondott. Azt mondta elnézést kérek, próbálom szó szerint idézni, magamtól nem mondanék ilyet, még Gyurcsány Ferencről sem , hogy mi az istent keres Gyurcsány Ferenc még mindig a politikában, akkor tenné a legjobban, ha eltakarodna. Ezt beszéljék meg egymás közt, hiszen ez volt a Momentum egyik emblematikus mondata Gyurcsány Ferencről. De ilyen mondatokat tudnánk idézni az LMP-től és az összes új baloldali párttól. Mind nekifutott, azt mondták, hogy majd ők meghaladják Gyurcsányt, eltakarítják. S aztán az kétségtelen ha ez bók, akkor vegye annak , hogy az önök pártelnöke mindegyiket megette reggelire, és még csak meg sem feküdte a gyomrát, most pedig az önök hátán kéredzkedtek be a parlamentbe. Önállóan még sosem tudtak például a Momentum bejutni. [[Barkóczi Balázs Hajnal Miklósra mutatva: Őt önállóan választották meg!]] Mint párt. Ön is pontosan tudja, képviselő úr, hogy miről beszélek. Talán én voltam az első a kormánypárti sorokból, aki a képviselő úrnak gratulálhatott ezt tudja tanúsítani este 10 órakor, hiszen engem győzött le nemes küzdelemben. Tehát természetesen tudom, hogy Hajnal Miklós képviselő úr egyéniben győzött Budapesten, de a Momentum még soha nem volt képes önállóan bejutni a parlamentbe. S vannak más pártok is a baloldali padsorokban, amelyek erre nem voltak képesek. [[18.30]] De önök kisegítették őket, és Gyurcsány kétségtelenül behozta ezeket a pártokat, amelyek valaha a vesztét akarták a parlamentben. Mi ilyen pálfordulást nem fogunk végrehajtani, és sosem leszünk hajlandóak tanulni Gyurcsány Ferenctől, erről biztosíthatom. Hosszan el tudnék még merülni a kérdésben, de ezen a ponton talán inkább vissza az önök hozzászólásaira vagy egyéb fölvetéseire. A létbizonytalanságról nehéz hallgatni azt, amit az ellenzéki padsorokból hallani. Akkor hívjuk segítségül a tényeket, és talán hívjunk segítségül egy olyan szervezetet, amely az önök számára is elfogadható, és nem fogják megkérdőjelezni, ez az Eurostat. Mit mond az Eurostat a magyar jóléti helyzetről? 2010 óta a szegénység kockázatának kitettek száma az Eurostat adatai szerint 1 millió 250 ezer fővel csökkent, ennyivel kevesebben vannak kitéve a szegénység kockázatának Magyarországon, amióta átvettük egy szakadék szélén lévő ország kormányzását a gyurcsányi örökségnek köszönhetően. 32 százalékról 18 százalékra csökkent a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitettek aránya Eurostat. Szintén az Eurostat mondja azt, hogy a súlyos anyagi nélkülözésben élők aránya a harmadára csökkent 2010-hez képest. A 2010 és 2020 közötti tíz évben 4 millióval csökkent azok száma, akiknek egy váratlan kiadás jelentős nehézséget okoz. Ráadásul ez nagyon jó hír, sokat dolgoztunk érte, van még teendő, de örülünk neki a romák körében 2013 és 2020 között, tehát hét év során a felére csökkent a relatív jövedelmi szegénységben élők aránya. Nem győzöm hangsúlyozni, hogy mindezek az Eurostat adatai. A végkielégítésre vonatkozó 180 napos szabály tekintetében két dolgot próbálok gyorsan elmondani. Egyrészt van egy kormányrendelet, ami ezt a szabályt tartalmazza, és minden állami vezetőre hatályos és érvényes. A 185/2022. számú kormányrendelet ezt a szabályt most is tartalmazza, és mindenkinek, akinek például 2022. május 1-je után szűnt meg a megbízatása, illetve a jogviszonya, vonatkozik rá ez a szabály. Tehát ez a tilalom ma is része a jogrendnek, a kormányrendelet hatályban van. Ha később esetleg törvényi szabályban újból megjelenik, mert kétségtelen, hogy a törvény egy magasabb rendű jogszabály, akkor remélem, ugyanolyan hangosan fognak helyeselni, ahogy most egy technikai jellegű intézkedésről van szó az ebből a törvényből való kivételét kritizálták. Kérem, hogy majd amikor ez megjelenik egy másik törvényben törvénymódosító javaslatként, akkor ugyanilyen határozottsággal fejezzék ki egyetértésüket. Természetesen ez csak egy lehetőség, egy kormányképviselő sosem írhatja elő és nem is akarja az ellenzéknek, hogy hogyan viselkedjen. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Kérem szépen a Házat, hogy támogassa a törvényjavaslatot. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Fürjes Balázs államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk, most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt, az LMP képviselője: „A mi váro-sunk, Pécs 91.”
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Valóban, a mostani napirend utáni felszólalásomban is szűkebb hazám, Pécs városa helyzetéről, az ott látható problémákról fogok beszélni, ugyanakkor most is egy olyan kérdésről, egy olyan problémakörről, ami messze-messze országos jelentőségű. Láthatjuk és tapasztalhatjuk mindannyian, hogy az éghajlatváltozás hatásával együtt kell élnünk, egyre gyakrabban kell találkoznunk az extrém időjárási jelenségekkel, és az egész országban megtapasztalhattuk néhány nappal ezelőtt is, hogy milyen brutális özönvíz érintette szinte az ország teljes területét. Ez nem volt másként Pécsett sem, egészen elképesztő mennyiségű csapadék zúdult le néhány nappal ezelőtt, igen rövid idő alatt körülbelül 30 milliméternyi eső esett le a városra. Ennek a hatásai láthatóak voltak, ahogy mindannyian közlekedtünk a városban, egészen elképesztő hatásokat gyakorolt, sárlavinák alakultak ki, voltak olyan városrészek, ahol mondhatjuk, hogy konkrétan egy folyó jött létre, illetve volt egy olyan nemrég felújított áruház, ahova konkrétan befolyt a víz, és milliárdos nagyságrendű kár keletkezett. A város több pontján lehetett látni, hogy ezzel az elképesztő sebességgel, a nagyon rövid idő alatt lehullott hatalmas csapadékmennyiséggel nem tudtak megbirkózni a vízelvezető rendszerek, és egész nap kénytelenek voltak dolgozni a tűzoltók; az ország más területeihez hasonlóan itt is, Pécsett is nagyon-nagyon sok riasztást kaptak. Látható, hogy bizony-bizony komolyan kell vennünk az éghajlatváltozás hatásait, ez nem egy, a jövőben felmerülő probléma, ennek a hatásait nap mint nap érzékelhetjük, és sajnos esélyünk sincs arra, hogy ettől el tudjunk vonatkoztatni. Úgyhogy az éghajlatváltozás ilyen jellegű hatásaival szemben fokozni kell a felkészültségünket, és meg kell adni mindent, minden támogatást, lehetőséget és forrást a városoknak, hogy ezt meg tudják tenni. Emellett természetesen mindent meg kell tennünk összességében az éghajlatváltozás hatásainak mérséklése érdekében, és ezért is nehezményezzük, hogy a kormányoldal részéről még sokszor megkérdőjelezik ennek az ügynek, ennek a kihívásnak a fontosságát. Egyértelmű, hogy vannak olyan feladatok, amelyek önkormányzati hatáskörben teljesíthetők, és vannak olyan feladatok, vannak olyan kihívások, amihez megfelelő kormányzati támogatásra van szükség, megfelelő állami forrásokat kell biztosítani. Nyilván várospolitikai eszköz a várostervezésnek a helyes módja, kiválasztani azt, hogy milyen módon engedi egy városvezető koalíció vagy egy városvezető frakció a városnak és területeinek a beépítését, milyen módon tudja növelni vagy tud lépéseket tenni a zöldfelületek növelése érdekében. Nyilván nagyon-nagyon fontos, hogy nem szabad csökkenteni, hanem növelni kell a zöldfelületeket, de más egyéb várostervezési, városépítési feladatok is hárulnak a városvezetőkre. Ezeknek egy jelentős része megoldható önkormányzati hatáskörben, ugyanakkor ahhoz, hogy a különböző vízelvezető infrastruktúrákat meg tudja építeni egy önkormányzat, egy város, a megfelelő, a feladatok súlyához mért megfelelő központi forrásokra és központi támogatásokra van szükség. Sajnos, az elmúlt időszakban, az elmúlt évek során a különböző válságok ideje alatt a kormány nem növelte az önkormányzatoknak a támogatását, nem növelte az önkormányzatoknak a mozgásterét, hanem folyamatos megszorító politikát alkalmazott. Egyre-másra jöttek az olyan kormányzati intézkedések, amivel csökkentették az önkormányzatok finanszírozását, csökkentették a mozgásterét, annak ellenére, hogy mind a koronavírus-járvány alatt, mind pedig a gazdasági válság hatásai tekintetében amúgy is növekedtek az önkormányzati feladatok, és amúgy is csökkentek egyébként a saját bevételek. Pécs város polgármestere is jelezte, hogy körülbelül hatmilliárd forintos kompenzációra van szüksége a városnak ahhoz, hogy a legfontosabb feladatokat el tudja látni, ezzel szemben érkeztek az újabb kormányzati intézkedések, amelyek nem segítséget jelentenének, hanem újabb megszorításokat, újabb elvonásokat jelentenek Pécs városának és természetesen a többi városnak és a többi önkormányzatnak is. Világossá kell tenni minden pillanatban, hogy amikor a kormány megszorításokkal sújtja a városokat, akkor nem a városvezetőt, nem a polgármestert bünteti, hanem az ott élő embereket, pártállástól függetlenül. Tehát ugyanúgy nehezebb helyzetbe fognak kerülni mind a kormánypárti, mind az ellenzéki szavazók. Én azt gondolom, hogy rendkívül felelőtlen egy olyan kormányzati politika, egy olyan kormányzati intézkedés, amikor megszorítások miatt nehézzé vagy nehezebbé teszi a városoknak, hogy ezen fontos feladatokat ellássák. Ugyanakkor nyilvánvaló a felelősség és nyilvánvaló a feladatok helyes értelmezése akkor, amikor helyes várospolitikai intézkedéseket kell hozni egy polgármesternek vagy egy közgyűlésnek, és itt az ökológiai szempontokat is mindig érvényesíteni kell. Én nagyon bízom benne, hogy sikerül kialakítani egy olyan politikai helyzetet, hogy a kormányoldal, a központi kormányzat is érezze a felelősségét annak érdekében, hogy a városok megkapják az ilyen extrém időjárási körülményekre való felkészülés anyagi fedezetét. Az biztos, hogy a most induló költségvetési vitában mi ezt fogjuk képviselni. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, Keresztes László Lóránt képviselő úr. Most megadom a szót Varga Zoltán képviselő úrnak, a DK képviselőjének, aki „Így tönkre fogják tenni Debrecent is” címmel jelentkezett napirend utáni felszólalásra.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! És ez valóban így van. Már csak azért is, hiszen a mai nap híre, hogy már 402 forint fölött van az euró. Ha valami, akkor ez biztosan látszik a Holdról is. Ez biztosan látszik a Holdról is, de erről sunyítanak, tisztelt kormánypárti képviselők, tisztelt kormánypárti politikusok, és hát persze nincs fideszes, aki be merné ismerni, igen, az ordító tényt, hogy így tönkre fogják tenni Debrecent is, pedig ez nap mint nap szembejön velünk. [[18.40]] Tudniillik Debrecen ugyanúgy a semmi és a valami határán billeg, mint a többi 3200 település szeretett hazánkban, és hát, Debrecen polgármesterének legyen mondva, hogy fogcsikorgatva is, de gyártja és gyártatja az újabbnál újabb városi költségvetéseket, tervez be soha meg nem valósuló ingatlaneladásokat csupán azért, hogy a kormányzat által kifosztott szeretett városom, Debrecen költségvetése legalább a kockás füzetben összeérjen. Tudják, mit mondanak erre a debreceni városi hivatal mindent megtevő dolgozói, akik valóban erejükön felül dolgoznak azért, hogy ez a költségvetés működjön? Mindez azért történik, hogy összeérjenek a számok. Ezzel indokolják a gazdasági osztály szakemberei, hogy a költségvetésben megjelennek a fideszes fantazmagóriák. És hát, mondjuk Kósa Lajos magasról tesz minderre, a legkevésbé sem érdekli saját városa sorsa, úgy van vele, hogy majdcsak lesz vele valami; éli a bonvi-ván fideszes képviselők laza mindennapjait, meccsre és koncertekre jár hát, a parlamentbe, látjuk, nem nagyon , eszébe nem jutna bekopogni különben a Karmelita kolostorba a főnökéhez, hogy hátha sikerülne bármit kilobbizni Debrecen város és Debrecen város lakóinak az érdekében. Persze, a kormányzat és Debrecen város vezetőinek propagandája, az ismert győzelmi jelentések valami teljesen más képet mutatnak minderről. Szerintük a város dúskál a javakban, a kormányzati százmilliárdok, azok megjelennek a város költségvetésében, hiszen szerintük a kormányzat százmilliárdokat ad a Fidesz bezzegfővárosának, csak valahogy arról feledkeznek meg rendre, hogy az a pénz nem a debreceni családok, a debreceni melósok, a szociális és egészségügyi dolgozók, a pedagógusok boldogulására, az oktatás és az egészségügy rendbetételére, utak építésére, nota bene javítására pedig lenne rá igény bőven , esetleg az önkormányzat és annak cégei konszolidálására kerül a városba. Szó sincs erről, csupán néhány, Szijjártó és Orbán számára kedves és fontos presztízsberuházás az, amit a súlyos százmilliárdokból finanszírozni akarnak. És itt a baj. A város, és továbbmegyek, nemcsak a város, hanem egész Magyarország legjobb földjeit dózerolják éppen most le, nem csak most, az elmúlt években, és öntik ki és le méteres betonnal csupán azért, hogy néhány autóipari multi igényeit és hát, teljesen természetesen a kormányzati kleptokráciát ki tudják ezzel szolgálni. És hát, az idecsalogatott multik mi mást is tennének, mint megerőszakolják a város építési szabályzatait, csökkentik a kötelező zöldterület és növelik a beépíthetőség mértékét teljesen természetesen a városi közgyűlés fideszes többségének a segítségével. Pedig hát Debrecen nincsen jó helyzetben. Debrecenben a szálló por koncentrációja és a levegő szennyezettségének mértéke lassan állandósult módon súrolja az egészségügyi határérték felső részét, lassan élhetetlenné válik a szeretett városunk, nyáron ugyanis már tipikus hőszigetek alakulnak ki, különösen a lakótelepek környékén tudják, ugyanúgy, ahogy az ázsiai, technikailag túlfejlett városokban , pusztul a Nagyerdő, kiszáradtak a város környéki jóléti tavak, és tönkrementek a kirándulóövezetek. De a kormány és hű debreceni vazallusai szerint nincs itt semmi gond. A jelenlegi, az a minden világok legjobbika lehet, Debrecen pedig a Fidesz alternatív fővárosa, ahova ömlenek a kormányzati százmilliárdok. Ez a narratíva. A polgármester hallgat róla, Kósa Lajos pedig talán fel sem fogja, hogy az adóelvonások, az, hogy a vágtató infláció és az elszabadult energiaárak miatt csupán a városi közvilágításra évente több milliárd forinttal többet költ a város, hogy a tömegközlekedés gyakorlatilag csődben van [[Az elnök csenget.]] miközben még az üzemanyagár sokmilliárdos veszteségével nem is igen számoltunk. Debrecent is tönkre fogja tenni a Fidesz, úgy, ahogy a többi várost Magyarországon. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, Varga Zoltán képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Barkóczi Balázs, a DK képviselője: „Ki törődik a XV. kerületi Csodavár gyerekeivel?” címmel.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Szomorú, hogy itt, az Országgyűlés falai között milyen keveset szoktunk beszélni a fogyatékossággal élő gyerekek korai fejlesztéséről és ellátásáról, noha ez a probléma egyre több magyar családot érint. A fejlesztő szakemberek felmérése alapján a gyerekek legalább 30 százalékánál előfordul valamilyen atipikus fejlődési probléma, sőt egyre növekvő számban diagnosztizálnak autizmust és ADHD-t, vagyis figyelemhiányos hiperaktivitási zavart. Bár a jelenlegi szabályozás a korai fejlesztés idejét nulla- és ötéves kor közé teszi, és hároméves kortól előírja a gyerekek kötelező óvodai ellátását, a korai fejlesztésbe bekerülő gyerekek átlagéletkora három év felett van, az óvodákban pedig nincsenek megoldva a magas színvonalú kora gyermekkori intervenció biztosításának azok a feltételei, amelyeket egy jól felszerelt korai fejlesztő központ tudna nyújtani. De a hazai korai fejlesztésben sajnos nem ez az egyedüli anomália. A pedagógiai szakszolgálatok átszervezése miatt például az egyes járásokban elérhető fejlesztések minősége igen eltérő, és nemcsak a kis falvakban, de már a nagyobb városokban is érezhető a szakemberhiány. Sok szülő magánfejlesztéseket kénytelen igénybe venni, amelyek költségei havi szinten elérik vagy meg is haladhatják a százezer forintot, arról már nem is beszélve, hogy vidéken akár 50-100 kilométert is kell utaznia annak, aki egy ilyen szolgáltatást igénybe szeretne venni, ennek költségeit pedig az állam szintén nem finanszírozza. És hiába elérhető a NAT-ban a differenciált oktatási módszer, az óvodából kikerült gyermekek még így is rengeteg helyen szegregált oktatási intézményekbe kerülnek, ami sokéves fejlesztői munkát tesz vagy tehet semmissé. Mindehhez tegyük még hozzá azt is, hogy azoknak az egyházaknak, amelyek az állampárt sokszor embertelen szociális és sérültpolitikájának legfőbb, kritika nélküli kiszolgálói, tehát ezeknek az egyházaknak a fenntartásában lévő oktatási intézmények alapító okiratában meg sem jelenik az integráció, könnyebb nekik kimazsolázni a problémamentes gyerekeket, mint a saját hitük tanítása szerint szolidaritást vállalni a legelesettebbekkel és legkiszolgáltatottabbakkal. Tisztelt Képviselőtársaim! Választókerületemben, a XV. kerületben működik a Csodavárak elnevezésű integrált játszóházhálózat budapesti intézménye. Legutóbbi látogatásomkor is megindító volt látni az ott dolgozó szakemberek elkötelezettségét, szakmai felkészültségét, az állhatatosan végzett mindennapi munkájukat. A pestújhelyi Csodavár ugyanis több mint egy korai fejlesztő központ, olyan közösségi tér, ahol sérült és ép gyerekek egymással játszva, egymással ismerkedve nyerhetnek betekintést a másik világába és hétköznapi életébe, így erősítve az egymás iránti nyitottságukat és fejlesztve érzelmi intelligenciájukat. Azonban még ebben a szó szerinti csodavárban is olyan problémákkal kell szembenézniük a korai fejlesztést végző szakembereknek, ami szégyen az államra, szégyen a 12 éve kétharmados felhatalmazással kormányzó állampártra és mindazokra nézve is, akik állami vagy egyházi szereplőként mindezt támogatják. Persze, nincsenek illúzióim, a sérült gyerekek és az őket nevelő szülők sorsa most sem fogja meghatni azokat, akik a magyarországi sérültellátás és korai fejlesztés kétségbeejtő helyzetéről több mint egy évtizede nem hajlandóak tudomást venni és akik hogy mást ne mondjak nem ismerik el munkaként az otthonápolást. Nem fogja meghatni azokat, akik a sok intézménynek a mindennapi túlélést jelentő köznevelési szerződéseket a szakemberek kérése ellenére csupán egy évre kötik meg, már ha hajlandóak egyáltalán megkötni. Nem fogja meghatni azokat, akik nemhogy több állami forrást biztosítanának a korai fejlesztésre és a sérültellátásra, de sok intézménytől még a most meglévő pénzeket is képesek lennének és készek lennének elvonni. Tisztelt Kormánypárti Képviselőtársaim! Értsék végre meg, nem a folyamatos tűzoltás a cél, hanem ezeknek a gyerekeknek és családoknak a megsegítése, a szakemberek megbecsülése, mert ahogy néhány hete elmondtam már itt a Házban nem az álkérdésekről tartott érvénytelen népszavazások, hanem ezek jelentenék a valódi család- és gyermekvédelmet. Önöknek minden eszköz a kezükben van a cselekvésre, viselkedjenek végre felelős kormányként, és cselekedjenek! Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a DK soraiban.]] [[18.50]]
Köszönöm szépen, Barkóczi Balázs képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Hegedüs Andrea képviselő asszony, a DK képviselője: „Miskolc ügyes-bajos dolgai. Első rész: Nagy a „csend” az Y-híd körül” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kár, nagy kár, hogy így alakult a helyzet, átgondolatlanság, észszerűtlenség, logikátlanság és előrelátás hiánya. Miért és kire mondom mindezeket? A Fideszre illő jelzők, mert már megint rosszul jár a miskolci lakosság. Szó szerint rosszul járnak, ugyanis az úgynevezett Y-híd átépítése, mely két éve tart, már-már fájdalom a mindennapi közlekedésben a hosszú kerülő utak miatt, testközelből éli meg több mint 20 ezer ember ennek a hídnak a tervezés, kivitelezés szakaszait. Szükség van erre a hídra, de milyen árat fizet érte a lakosság? Lett volna jó megoldás, ha megfogadják a várost jól ismerők tanácsát, és a 2004-ben elkészült M30-as autópálya építésének terveiben szereplő Martinkertváros és Szirma közötti leágazó utat építik meg. Az Y-híd lezárásával a mentő útvonalakon a közlekedés menetideje az eredetinek a háromszorosára nőtt, a reggeli és a délutáni csúcsforgalomban eléri az egy órát. Ami két évvel ezelőtt 10 perc, az most már 40-50 perc. Kit érint az anomália? Az óvodásokat, az iskolásokat és szüleiket, akiknek a felüljáró építése miatt sokkal korábban kell felkelniük, hogy beérjenek időben a csoportszobába, a tantermekbe és a munkahelyekre. A kisnyugdíjasokat, akik ledolgoztak egy életet ezért az országért, még sincsenek megbecsülve. Ők nem sietnek ugyan időre a munkahelyükre, de a koruknál fogva és kialakult betegségeik miatt felülvizsgálatra, orvosi rendelőbe utaznak, ami szintén hosszú menetidővel jár. A többórás orvosi vizsgálatra várás miatt kora hajnalban már közlekedési eszközön kell lenniük, ha nem akarják az egész napjukat a rendelőintézetekben tölteni. Azokat az időskorúakat is érinti, akik még jó egészségnek örvendenek és piacra igyekeznek, hogy több standot végigjárjanak, mert az egekbe szökő élelmiszer-drágulás miatt a legolcsóbb termékeket keresik, hiszen a 28 500 forintos minimálnyugdíjat be kell osztani. Az autósokat is érinti, akik aggódnak a nagyobb üzemanyagköltség, a gépjármű amortizálódása miatt. Benzinárstop ide vagy oda, többet fizetnek, mert a belváros megközelítéséhez a tankolásnál a dupla út dupla kiadással jár. És az ott élőket is érinti. A felüljáró építéséhez szükséges építőanyagot szállító kamionok, tehergépkocsik zaja és a megnövekedett forgalom az eddig csendes, madárcsicsergős kertvárosi részek lakosainak nyugalmát tönkretették. Megjegyzem, hogy az állami belterületi közutak állaga a beruházás miatt a szekérutak minőségével vetekszik. Érinti a kis- és középvállalkozókat is, az áruszállítókat, idegőrlő számukra is eljutni a város egyik pontjáról a másikra. Amíg A-ból B-be araszolgatnak, van idejük azon gondolkodni, hogy a rezsicsökkentés megvonása miatti pluszt hogyan fogják kigazdálkodni, és elkerülni a csődöt. Az eddigi gondok mellé, gondolok itt a készlethiányra, a nyersanyaghiányra, a munkaerőhiányra, jön most az energiaárak többszörösére emelkedése. Nem volt a kormány előrelátó, hogy mekkora probléma adódik abból, ha késve érkezik a mentő, a rendőr, a tűzoltó ezekbe az elszigetelt városrészekbe. És ez megy két éve. Egykor azt a tájékoztatást kapták az itt élők, hogy az átadás dátumát tartani fogják. Hát, tartsák is! A lakosság már a tanévkezdésre várja, hogy megszűnjön végre ez a közlekedési káosz. Olvasható bizonyos hírforrásokból az októberi és a novemberi átadási dátum. Nem, szeptemberben ezt adják át! 2020-ban csúszott a munka elkezdése. Az emberek türelmetlenek, és nyögik a már eddigi megszorítások terheit is, így ehhez plusz közlekedési nehézség már nem hiányzik. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, Hegedüs Andrea képviselő asszony. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Tuzson Bence képviselő úr, a Fidesz képviselője: „Választókerületi ügyek” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Az első szó a köszöneté. Részemről szeretném megköszönni a Dunakeszin, Fóton, Gödön, Csomádon, Csömörön, Erdőkertesen és Veresegyházon élő embereknek, hogy támogattak az országgyűlési választáson, és immár harmadszor választottak országgyűlési képviselőnek. De most, ezen a választáson kaptam a legtöbb szavazatot. Igen, de ez az elismerés nem engem illet, ez illeti az ott élő embereket, szorgalmas emberek élnek ebben a térségben; illeti az ottani önkormányzatokat; és illeti a helyi összefogásban dolgozó embereket, hiszen együtt értük el az eredményeket, együtt lett Dunakeszi, Fót, Göd, Csomád, Csömör, Erdőkertes és Veresegyház térsége a leggyorsabban fejlődő térség Magyarországon. Együtt dolgoztunk azon, hogy jó körülmények között járhassanak a gyerekek iskolába; hogy az egészségügyi intézményeink a lehető legjobb minőségűek legyenek; és nagyon fontos, e Ház falai között már többször beszéltünk erről, a közlekedésfejlesztés, a közlekedési fejlesztési beruházások, hiszen nagyon komoly eredményeket értünk el ezen a területen is. Meg tudom említeni az M2 és a 2-es út közötti összekötő utat, ami sokban segíti a dunakeszi embereket, de a gödi embereket is, és a 2-es út fejlesztését is, hiszen a 2-es út kiszélesítésével, fejlesztésével sokkal gyorsabban tudnak elérni az emberek a fővárosba, illetve a lakóhelyükre, és értékes időt tudnak megtakarítani, hiszen így az emberek sokkal több időt tudnak eltölteni a családjukkal. Engedjék meg azt, hogy két konkrét beruházásról is beszéljünk, hiszen nem állhatunk meg azon az úton, amelyen elindultunk. Az egyik a dunakeszi diáknegyed-beruházás, hiszen ez a térség Magyarország egyik legfiatalabb térsége, itt van a legtöbb gyerek, a dunakeszi tankerület az a tankerület, amely a legnagyobb is a gyereklétszám tekintetében. Ezért fontos az, hogy az általános iskolai fejlesztés mellett középiskolai fejlesztések is legyenek. Több ilyen fejlesztésünk is van folyamatban, de a legnagyobb és legjelentősebb ilyen beruházásunk a dunakeszi diáknegyed-beruházás. Itt egy olyan beruházásról beszélünk, amelyik most már elindult, zajlik, aki ott jár a környéken, láthatja azt, hogy a falak kezdenek kinőni a földből, mintegy 37 ezer négyzetméteren valósul meg ez a beruházás, most már állnak a toronydaruk, hét hatalmas toronydaru van. Minden jel szerint határidőben el fog készülni az iskola, és el tud indulni majd az oktatás. Az oktatás természetesen előbb is megindul, hiszen az önkormányzat rendelkezésre bocsátott egy olyan épületet, amelyben már előbb megkezdődhet az oktatás, így ennek megfelelően az épületek megépülésével csak átköltöznek a gyerekek az új iskolákba. Iskolákba, mondom én, hiszen két iskoláról van szó. Szó van egy négy évfolyamos gimnáziumról, és szó van egy technikumról is, ami egy öt évfolyamos iskola lesz. Emellett két nagy sportpálya is megvalósul, az egyiken komoly lelátók is lesznek, tehát azon is versenyeket, akár nemzetközi versenyeket is lehet tartani. De egy nagyon komoly uszodaberuházás is megvalósul, ami alkalmas lesz arra, hogy akár vízilabdában nagy nemzetközi versenyeket is meg lehet tartani majd. Természetesen egy ilyen beruházásnál oda kell figyelni arra is, hogy egy ilyen nagy építkezés zöldberuházás is legyen egyben. Ezért meg fog valósulni a hatalmas nagy étkező fölött egy nagy zöldterület, ami egyedülálló lesz a tervezés, illetve az építkezés folyamán is. Arra figyeltünk, hogy egyedülálló legyen, tehát egy olyan beruházás lesz, ami egyedi Magyarországon. Ez ma Magyarország legnagyobb középiskolai beruházása. [[19.00]] És emellett természetesen más iskolaberuházás is van még a környéken. Majdnem készen vagyunk már Gödön a műszaki átadás megtörtént a Németh László Iskola bővítésével, itt 9 új tanterem létesül. Már megépültek ezek a tantermek, már az átadás küszöbén vagyunk. A műszaki átadást követően még néhány dolgot kell elvégezni, és hamarosan, a következő tanévben már elfoglalhatják a gyerekek ezeket az épületrészeket is. Összességében tehát elmondhatjuk, hogy azzal az összefogással, ami itt, Dunakeszi környékén megvalósult, Magyarország legnagyobb oktatási beruházása valósul meg, de továbbmegyünk ezen az úton [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] , és Göd mellett Dunakeszi, Fót, Csomád, Csömör, Erdőkertes és Veresegyház számíthat továbbra is a munkánkra, a munkámra. Köszönöm szépen, elnök úr, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, Tuzson Bence képviselő úr, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés reggel 9 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom. Szép napot mindenkinek!