Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, otvaram 57. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u BiH, predstavnici medija. Na sjednicu su pozvani i predstavnici Ureda za reviziju institucija BiH, s obzirom da su na dnevnom redu današnje sjednice i revizorski izvještaji o finansijskom poslovanju institucija BiH za 2012. godinu. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Kašnjenje na sjednicu najavio je jedino poslanik Mato Franjičević. Prema informaciji službe sjednici je prisutno ukupno 36 poslanika u ovom trenutku. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Kada je riječ o izmjenama i dopunama dnevnog reda sjednice želim napomenuti sljedeće. Na dnevni red su dodate: Tačka 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o izmirenju obaveza po osnovu računa stare devizne štednje po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika. Tačka 87. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Kneževine Lihtenštajn o readmisiji osoba koje borave bez dozvole i Provedbeni protokol na Sporazum između Bosne i Hercegovine i Kneževine Lihtenštajn o readmisiji lica koja borave bez dozvole. Tačka 88. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Trećeg amandmana na Kreditni sporazum od 31. maja 2010. godine (Projekat „Bolnica Bijeljina“) sklopljen između Bosne i Hercegovine, koju zastupa Ministarstvo finansija i trezora, kao zajmoprimac i Raiffeisen Bank International AG, kao zajmodavac. S ranijeg dnevnog reda su skinute: Tačka 8. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o zaštiti tajnih podataka – predlagač: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje), na zahtjev Zajedničke komisije za nadzor nad radom OSA BiH zbog objektivne nemogućnosti da ga Komisija razmatra. Tačka 85. Informacija o analizi tla prilikom realizacije operacija rješavanja viškova naoružanja, municije i minsko-eksplozivnih sredstava OSBiH, materijal Vijeća ministara BiH, (realizacija inicijative poslanice Dušanke Majkić, usvojene na 40. sjednici Doma, održanoj 03.01.2013.), na zahtjev Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost BiH s obzirom da je Zajednička komisija od Ministarstva odbrane BiH zatražila kompletiranje informacija. 2 Jutros neposredno pred sjednicu dobili smo zahtjev Zajedničke komisije za ekonomske reforme i razvoj za skidanje tačke 86. Razmatranje inicijative poslanika Senada .../kratki prekid/... Prije nego što bilo tko se javi za dnevni red moram podsjetiti na poslovničke odredbe. Dakle, u okviru rasprave o dnevnom redu možete samo konkretno predložiti ili skidanje neke tačke dnevnog reda ili dopunu sa nekom novom tačkom dnevnog reda. Bilo kakve rasprave koje nisu u skladu s Poslovnikom biću prinuđen da ih prekinem odmah. Riječ ima poslanica Danijela Martinović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Kako ste nas, dakle, ograničili vezano za dodavanja, skidanja s dnevnog reda moram zaista se javiti vizavi svojih kolega iz Zastupničkog doma i moje komisije vezano za tačku 86. Dakle, imamo konstantno problem u Zajedničkoj komisiji da sazovemo kvorum. U vezi toga, dakle najveći problem su nam, iskreno govoreći, naše kolege iz Doma naroda, pa ćemo ubuduće poslati jedan dopis Kolegiju Doma naroda da, dakle, promijeni delegate koji ne dolaze na našu sjednicu. /kratko prekinut snimak/
... 81. i 82. Dakle, mislim da bi bilo dobro da spojimo ove dvije tačke dnevnog reda, dakle Izvještaj o izvršenju budžeta za 2012. sa Izvještajem o izvršenoj reviziji i da onda imamo jedinstvenu raspravu. Dakle, tačka 81. i 82. da postane jedna tačka dnevnog reda i da se nazove u jednom tekstu.
Zahvaljujem poslaniku Berizu Belkiću. Svi konstruktivni prijedlozi su dobro došli. Mi ćemo kad dođemo do recimo i do tačke 10. zaključkom Parlamenta vjerovatno dogovoriti se da spojimo još neke tačke dnevnog reda, pa ćemo onda i o Vašem prijedlogu se izjasniti. Ovo u vezi sa dnevnim redom ima riječ i poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. Nema ova sjednica 90, odnosno 89 sada tačaka dnevnog reda, ova sjednica ima 19 tačaka dnevnog reda jer se 70 tačaka odnosi samo na jednu temu ..., to je izvještaj Ureda za reviziju institucija, finansijskog poslovanja institucija BiH. Zato ja vama sugerišem da se ubuduće ovo ne stavljaju kao odvojene tačke dnevnog reda, ovo je jedna tačka dnevnog reda sa toliko i toliko podtačaka dnevnog reda, da imamo jedno realno stanje. Dakle, nije ovo sjednica sa 90 tačaka, odnosno 89, nego to je sjednica koja od 10. tačke dnevnog reda pa tamo do 80. tačke dnevnog reda, 81. tačke dnevnog reda zapravo ima jednu tematiku, to je izvještaj Ureda za reviziju finansijskog poslovanja institucija BiH, i da znamo o čemu danas govorimo. Toliko, hvala vam. 3
Zahvaljujem. Ja sam dužan da podsjetim, dakle, da je ovaj dnevni red utvrdio i uži Kolegij i prošireni Kolegij, i na sjednici proširenog Kolegija ovakav dnevni red je utvrđen jednoglasno uz predstavnika SDA, upravo Vi gospodine Džaferoviću ste predstavljali SDA i glasali da današnja sjednica ima ovakav dnevni red. A kakav će on biti i koliko tačaka o tome će se Dom sada upravo izjasniti. S ovim zatvaram raspravu o dnevnom redu i konstatiram da sjednica današnja ima sljedeći: Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 56. sjednice Predstavničkog doma; 2. Poslanička pitanja: a) Komentari na dobivene odgovore, b) Nova poslanička pitanja; 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o izmirenju obaveza po osnovu računa stare devizne štednje po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02-1-51/13, od 11.11.2013.; 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja – predlagač: poslanica Nermina Zaimović-Uzunović, zakon broj: 01-02-1-26/13, od 05.06.2013. (drugo čitanje); 5. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-44/13, od 20.09.2013. (drugo čitanje); 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-43/13, od 16.09.2013. (prvo čitanje); 7. Prijedlog zakona o dopuni Izbornog zakona Bosne i Hercegovine – predlagači: poslanici iz Kluba SDS-a, zakon broj: 01-02-1-46/13, od 09.10.2013. (prvo čitanje); 8. Prijedlog zakona o plaćama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama na nivou Bosne i Hercegovine – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02- 02-1-47/13, od 28.10.2013. (prvo čitanje); 9. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za policijsku podršku za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-744/13, od 10.07.2013.; 10. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za forenzička ispitivanja i vještačenja BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-738/13, od 10.07.2013.; 11. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za antidopinšku kontrolu BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-736/13, od 10.07.2013.; 12. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Službe za poslove sa strancima BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-796/13, od 10.07.2013.; 13. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za sigurnost hrane BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-752/13, od 10.07.2013.; 14. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za državnu službu BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-737/13, od 10.07.2013.; 4 15. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za javne nabavke BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-740/13, od 10.07.2013.; 16. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za osiguranje u BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-743/13, od 10.07.2013.; 17. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za poštanski saobraćaj BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-745/13, od 10.07.2013.; 18. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za školovanje i stručno usavršavanje kadrova BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1- 754/13, od 10.07.2013.; 19. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za promociju stranih investicija u BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-755/13, od 10.07.2013.; 20. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-747/13, od 10.07.2013.; 21. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-741/13, od 10.07.2013.; 22. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za rad i zapošljavanje BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-749/13, od 10.07.2013.; 23. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za statistiku BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-753/13, od 10.07.2013.; 24. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ariva BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-757/13, od 10.07.2013.; 25. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za identifikacione dokumente, evidenciju i razmjenu podataka BiH (IDDEEA) za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-739/13, od 10.07.2013.; 26. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za nadzor nad tržištem BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-742/13, od 10.07.2013.; 27. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16- 1-746/13, od 10.07.2013.; 28. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-751/13, od 10.07.2013.; 29. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-756/13, od 10.07.2013.; 30. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Centralne harmonizacijske jedinice Ministarstva finansija i trezora BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-798/13, od 10.07.2013.; 31. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Centra za informiranje i priznavanje dokumenata iz oblasti visokog obrazovanja za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-758/13, od 10.07.2013.; 32. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Direkcije za evropske integracije BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-762/13, od 10.07.2013.; 5 33. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Državne regulatorne agencije za radijacijsku i nuklearnu sigurnost BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-765/13, od 10.07.2013.; 34. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Direkcije za ekonomsko planiranje BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-761/13, od 10.07.2013.; 35. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Direkcije za koordinaciju policijskih tijela BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-763/13, od 10.07.2013.; 36. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Direkcije za civilno zrakoplovstvo BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-760/13, od 10.07.2013.; 37. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Državne agencije za istrage i zaštitu BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-764/13, od 10.07.2013.; 38. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Fonda za povratak BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-766/13, od 10.07.2013.; 39. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Granične policije BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-768/13, od 10.07.2013.; 40. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Instituta za intelektualno vlasništvo BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-772/13, od 10.07.2013.; 41. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Instituta za mjeriteljstvo BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-773/13, od 10.07.2013.; 42. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Instituta za akreditiranje BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-771/13, od 10.07.2013.; 43. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Instituta za nestale osobe BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-774/13, od 10.07.2013.; 44. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Instituta za standardizaciju BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-775/13, od 10.07.2013.; 45. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Institucije ombudsmena za zaštitu potrošača u BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-769/13, od 10.07.2013.; 46. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-770/13, od 10.07.2013.; 47. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Konkurencijskog vijeća BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-778/13, od 10.07.2013.; 48. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Komisije za koncesije BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-777/13, od 10.07.2013.; 49. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva pravde BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-785/13, od 10.07.2013.; 50. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-780/13, od 10.07.2013.; 51. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva komunikacija i prometa BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-783/13, od 10.07.2013.; 6 52. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva sigurnosti BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-786/13, od 10.07.2013.; 53. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva finansija i trezora BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-782/13, od 10.07.2013.; 54. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Memorijalnog centra Srebrenica-Potočari, Spomen-obilježje i mezarje za žrtve genocida iz 1995. godine za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-779/13, od 10.07.2013.; 55. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Odbora državne službe za žalbe BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-789/13, od 10.07.2013.; 56. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Pravobranilaštva BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-792/13, od 10.07.2013.; 57. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-791/13, od 10.07.2013.; 58. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Regulatorne agencije za komunikacije BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-795/13, od 10.07.2013.; 59. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Centralne izborne komisije BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-799/13, od 10.07.2013.; 60. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Službe za zajedničke poslove institucija BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-797/13, od 10.07.2013.; 61. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Suda BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-800/13, od 10.07.2013.; 62. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Tužilaštva BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-801/13, od 10.07.2013.; 63. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Uprave BiH za zaštitu zdravlja bilja za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-802/13, od 10.07.2013.; 64. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ureda koordinatora za reformu javne uprave BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-804/13, od 10.07.2013.; 65. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ureda za zakonodavstvo Vijeća ministara BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-808/13, od 10.07.2013.; 66. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ustavnog suda BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-809/13, od 10.07.2013.; 67. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ureda za harmonizaciju sistema plaćanja u poljoprivredi, ishrani i ruralnom razvoju BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-805/13, od 10.07.2013.; 68. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ureda za razmatranje žalbi BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-806/13, od 10.07.2013.; 69. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ureda za veterinarstvo BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-807/13, od 10.07.2013.; 70. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-810/13, od 10.07.2013.; 7 71. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Jedinice za realizaciju Projekta izgradnje zavoda za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-776/13, od 10.07.2013.; 72. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Centra za uklanjanje mina u BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-759/13, od 10.07.2013.; 73. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Generalnog sekretarijata Vijeća ministara BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1- 767/13, od 10.07.2013.; 74. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1- 788/13, od 10.07.2013.; 75. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva civilnih poslova BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-781/13, od 10.07.2013.; 76. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva vanjskih poslova BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-787/13, od 10.07.2013.; 77. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Parlamentarne skupštine BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-790/13, od 10.07.2013.; 78. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Predsjedništva BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-794/13, od 10.07.2013.; 79. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Uprave za indirektno oporezivanje BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-803/13, od 10.07.2013.; 80. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva odbrane BiH za 2012. godinu, akt broj: 01-16-1-784/13, od 10.07.2013.; 81. Izvještaj o finansijskoj reviziji Izvještaja o izvršenju Budžeta institucija Bosne i Hercegovine za 2012. godinu, materijal Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 01-16- 1-1049/13, od 04.10.2013.; 82. Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2012. godinu, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-16-1- 699/13, od 25.06.2013.; 83. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanika Senada Šepića povodom rasprave o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona BiH – predlagač: Zajednička komisija za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku, s Izvještajem Ustavnopravne komisije, zakon broj: 01,02-02-1-5/13, od 22.01.2013., koji glasi: „PDPSBiH obavezuje Vijeće ministara BiH da izvrši analizu odredbi krivičnog zakonodavstva u BiH kojima se regulira krivičnopravni položaj maloljetnih počinilaca krivičnih djela i izradi prijedlog mjera kojima treba poboljšati ovu oblast, te da ih dostavi PDPSBiH u roku od najkasnije 60 dana“; 84. Peti izvještaj o realizaciji mjera za poboljšanje uslova poslovanja u poljoprivrednoj proizvodnji i prehrambenoj industriji Bosne i Hercegovine – završni izvještaj, materijal Vijeća ministara BiH, broj: 01,02-28-1129/13, od 31.10.2013.; 85. Razmatranje inicijative poslanika Mladena Ivankovića Lijanovića s 55. sjednice Predstavničkog doma, održane 24.10.2013., koja glasi: „U skladu s članom 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, pokrećem inicijativu kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da izradi prijedlog teksta himne te da ga kroz izmjene Zakona o državnoj himni BiH dostavi u parlamentarnu proceduru što hitnije, a najdalje do kraja ove godine“, broj: 01-50-1-1104/13, od 24.10.2013.; 8 86. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Kneževine Lihtenštajn o readmisiji osoba koje borave bez dozvole i Provedbeni protokol na Sporazumu između Bosne i Hercegovine i Kneževine Lihtenštajn o readmisiji lica koja borave bez dozvole, broj: 01,02-05-2-1166/13, od 07.11.2013.; 87. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Trećeg amandmana na Kreditni sporazum od 31. maja 2010. godine (Projekat „Bolnica Bijeljina“) sklopljen između Bosne i Hercegovine, koju zastupa Ministarstvo finansija i trezora, kao zajmoprimac i Raiffeisen Bank International AG, kao zajmodavac, broj: 01,02-05-2-1178/13, od 13.11.2013.; 88. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Protokola o načinu razmjene informacija i podataka između Državne regulatorne agencije za radijacijsku i nuklearnu sigurnost Bosne i Hercegovine i Državnog zavoda za radiološku i nuklearnu sigurnost Republike Hrvatske, broj: 01,02-05-2-1119/13, od 29.10.2013.; 89. Izvještaj o radu Istražne komisije Predstavničkog doma za utvrđivanje zakonitosti postupanja nadležnih državnih organa u slučaju privođenja i zadržavanja Šemsudina Mehmedovića, poslanika u Predstavničkom domu, broj: 01-50-5-1130/13, od 31.10.2013. (odgođena rasprava na 56. sjednici Doma, održanoj 05.11.2013.). Sada prelazimo na prvu tačku dnevnog reda, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 56. sjednice Predstavničkog doma Zapisnik ste dobili. Imate li primjedbi? Nema prijavljenih u okviru prve tačke dnevnog reda. Zatvaram raspravu. Prelazimo na drugu tačku dnevnog reda Ad. 2. Poslanička pitanja: a) Komentari na dobivene odgovore
Poštovani predsjedavajući, koleginice i kolege. Želim da vas samo zamolim da, s obzirom da sam poslije skoro dvije godine dobila odgovor od Savjeta ministara koji se odnosi na pitanja – analiza efikasnosti rada institucija BiH s prijedlogom mjera za rješavanje neefikasnih institucija, da zadržim pravo da na sljedećoj sjednici Predstavničkog doma komentarišem dobijeni odgovor. 9
Dobro. Riječ ima poslanik Petar Kunić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Samo kratko, ja sam zadovoljan sa odgovorom. Dakle, postavio sam pitanje – koliko je zaposleno državnih službebnika i namještenika u ministarstvima i upravnim organizacijama, agencijama, direkcijama i dr. u 2011., 2012. i 2013. godini na određeno vrijeme i putem ugovora o djelu? Samo da kažem koja su obilježja, dakle karakteristični neki elementi. Gotovo da sve institucije biraju po ugovoru o djelu određeni broj zaposlenih, nazovimo ih, je li, radnika, hajde opšti taj naziv, što se postavlja odmah pitanje – ugovor o djelu može se zaključivati samo pod određenim uslovima. Čini mi se da Savjet ministara ne vodi dovoljno računa o ovoj kategoriji, odnosno o ovom zapošljavanju. Bojim se da ima ovdje samovolje kod rukovodioca. I treba reći da je najveći broj državnih službenika zaposlenih u Ministarstvu spoljnih poslova, dakle u tom razdoblju, Ministarstvo finansija i Institut za mjeriteljstvo. On je primio, sad da ne tražim, negdje 52 – 2011., 2013. godine 26. Čini mi se da je to malo previše, trebalo bi skrenuti pažnju na zapošljavanje u ovom Institutu, da li je to u skladu, da li je savjet ministara kod utvrđivanja Pravilnika o unutrašnjoj organizaciji i sistematizaciji bio dovoljno oprezan i da li on to temeljno prati? Inače prema ranijim informacijama nema nekih zapošljavanje koje ukazuju na tu činjenicu, barem prema mojim ranijim informacijama. Hvala.
Zahvaljujem poslaniku Kuniću koji se uklopio u 2 minute predviđene za komentare na dobivene odgovore. Riječ ima poslancia Nermina Ćemalović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dozvolite da vas pozdravim i sve prisutne. Moje pitanje upućeno je Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa i kada sam pitala – kad se očekuje slanje u parlamentarnu proceduru Zakona o organskoj proizvodnji u BiH. Odgovor je onako uobličen u tom smislu da je jedno od ministarstava entiteta, to je Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede RS-a, nisu uputili predstavnike za rad u Radnoj grupi za Nacrt zakona o organskoj proizvodnji u BiH, jer oni su se samo uputili na to da Zakon o organskoj proizvodnji na nivou entiteta da je to dovoljno. Zadnja rečenica glasi na sljedeći način, kaže – zbog svega gore navedenog, procedura izrade Nacrta zakona o organskoj proizvodnji BiH nije mogla biti započeta ni realizirana. Pa, ja molim da mi se dostave pismeno odgovori i mišljenja o utvrđivanju teksta Prijedloga zakona o organskoj proizvodnji u BiH, tih nadležnih institucija znači u BiH, Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede oba entiteta, Odjeljenja za poljoprivredu u Brčko Distriktu i Direkcije za evropske integracije. Također hoću odgovor od Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH – koji su načini da se prevaziđe data situacija, s obzirom na dokumente koji nas obavezuju za izradu Nacrta zakona o organskoj proizvodnji u BiH. Hvala. 10
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Dragan Vrankić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege. Ja sam postavio pitanje Vijeću ministara i Državnoj komisiji za granice, ono se odnosi na to da pitam – kako će sagledati problem koji su nastali primjenom ugovora o granici sa Republikom Hrvatskom na putnom pravcu M17 Sarajevo–Mostar–Metković u korelaciji sa graničnim prelazom Bijača. Odgovor koji sam dobio, na njemu zahvaljujem, iz njega se jako dobro vidi da postoji jedna doza nepripremljenosti za ovu problematiku. Nema potrebe da se niko nikom pravda, jer to provejava kroz ovaj odgovor koji stoji, vidi se da smo djelovali post festum i da smo bili u podređenoj poziciji, kad je u pitanju ova problematika, i naravno da smo došli do ove pozicije do koje smo došli. Zašto sam postavio pitanje Vijeću ministara? Pa iz jednog prostog razloga što je Vijeće ministara to koje integrira ili sagledava kompletnu problematiku i na neki način je šef svim agencijama i u kompletnom djelovanju izvršne vlasti u BiH, a ova se problematika ne može rješavati administrativno preko jedne komisije. Naprosto, ono što je ovdje jako bitno, ja sam postavljao i druga pitanja vezana za ovu problematiku kako će se integrirati Neum u putnu infrastrukturu BiH, onda se vidi da ovdje nije problem samo graničnog prelaza nego je problem što nije dovršen autoput od Bijače prema Mostaru i da je to ključni problem u rješavanju na ovom putnom pravcu prema Metkoviću na magistralnom putu. I dok se god to ne riješi ovaj se problem neće moći riješiti, a mi znamo da autoput do Mostara, po današnjoj dinamici ili odnosima koji se dešavaju, neće biti sigurno između 7 i 10 godina gotov, što ćemo znači imati muku narednih 7 do 10 godina i to tako treba rješavati. Isti je problem s Neumom i mislim da Vijeće ministara treba ovo uzeti u razmatranje i poduzeti aktivnosti, kako ovu putnu infrastrukturu i kompletan ovaj pregled bi stavili na adekvatan način. A ono što ja mislim da se moramo jedanput biti svjesni, ovo je ugovor dvije države, i ovdje mi moramo biti u tome na istoj ravni i postaviti svoje principe i postaviti svoje uvjete i njih se držati. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Lazar Prodanović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Na moje pitanje koje se odnosilo na – zbog čega je, dakle uvećani su iznosi, potvrda o veterinarsko-zdravstvenoj ispravnosti i sanitetskoj ispravnosti žitarica, dakle prije svega kukuruza za ishranu životinja, 4 puta u odnosu na ranije. Uprava za indirektno oporezivanje oglasila se nenadležnom i naveli su da ovu uredbu donosi Kancelarija za veterinarstvo BiH. U tom smislu zahtijevam da se identično pitanje koje sam postavio uputi Kancelariji za veterinarstvo BiH, kako bih imao odgovor za razloge uvećanja ovih koji bitno utiču na troškove cijene žitarica u BiH. Hvala. 11
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem. Predsjedavajući i dopredsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, poslanici i gosti, sve skupa vas pozdravljam. Ja sam u protekla dva mjeseca postavio nekoliko pitanja, međutim upravo za ovu sjednicu moguće bi istakao, obzirom na odgovore koje sam dobio, dva pitanja, odnosno odgovore na dva pitanja. Posebno želim istaći, a to su pitanja koja sam postavio u pogledu naplate poreza na području BiH. U ... naplata je izuzetno dobra u odnosu na to u kakvoj se situaciji nalaze poreznici, odnosno zaposlenici Porezne uprave. Naime, ljudi su i tehnički i tehnološki, u svim pogledima su praktično u oskudici. Nemaju prevoznih sredstava, nemaju goriva, nemaju administrativnih, logističkog ... koji bi praktično dao odgovarajuće efekte. Smatram da na tom dijelu ova institucija u ovom momentu bi mogla daleko više da učini, ali ako i njima ne damo odgovarajuće podloge ne možemo očekivati provođenje zakona koje je upravo i ovaj i niži nivoi usvojili. Smatram da s tim odgovorom, koji sam dobio, čovjek ne može biti zadovoljan, ali u svakom primjeru on je potvrdio ono što sam ja želio da istaknem. Drugo pitanje koje sam postavio policijskim agencijama u BiH u pogledu realizacije strategije o radu policije u zajednici. Takođe danas smo svjedoci da na svakom koraku policija u svim dijelovima BiH je izuzetno loše opremljena. Policija je izuzetno loše plaćena. Policija nema
Vrijeme.
odgovarajuće logistike koja bi bila potrebna za provođenje njihovih aktivnosti. Od njih se maksimum traži. Međutim, u tom pogledu
Zahvaljujem.
evo samo da završim, smatram da odgovore koje sam dobio – kažu da čine što je moguće, međutim očito je da se ne čini od nadležnih dovoljno da bi se policijskim strukturama dala odgovarajuća podrška. Toliko, hvala.
S ovim smo završili sa komentarima na dobivene odgovore. Prelazimo na 12 b) Nova poslanička pitanja Prvi za riječ se javio zamjenik predsjedavajućeg Božo Ljubić. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, članovi Vijeća ministara. Ja imam dva pitanja i jednu inicijativu. Dakle, pvo pitanje postavljam Predsjedništvu BiH, Vijeću ministara, Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice i Ministarstvu vanjskih poslova – U kojoj fazi je procedura imenovanja predstavnika BiH u nepopunjena tijela Vijeća Evrope, a radi se o: 1. Evropskom Komitetu protiv rasizma i netolerancije, 2. Evropskom Komitetu za sprečavanje mučenja i nehumanog degradirajućeg tretmana i kažnjavanja, 3. Komitetu eksperata Evropske povelje o regionalnim manjinskim jezicima, 4. Grupe eksperata za borbu protiv trgovine ljudima, i 5. Savjetodavnom komitetu Okvirne konvencije za zaštitu nacionalnih manjina? Iako je već izvršeno rangiranje kandidat, tražim da mi se dostave na uvid rang liste. Obrazloženje: Imam informacije da već godinama ove pozicije u navedenim komitetima pri Vijeću Evrope stoje otvorene, a koje su vrlo značajne za predstavljanje BiH. Drugo pitanje Predsjedništvu BiH – Tražim da mi se dostave sva imenovanja veleposlanika u ovom mandatnom periodu Predsjedništva, dakle od 2010. godine do danas, posebno imena veleposlanika iz hrvatske kvote. I zastupnička inicijativ. U skladu, dakle, sa člankom 8. Poslovnika, podnosim inicijativu „Zadužuje se Vijeće ministara da napravi sveobuhvatnu analizu stanja na tržištu rada u BiH, te pripremi smjernice kao polazište za izradu strategije o usklađenosti proizvodnje, pod navodnicima, stručnih kadrova svih razina u skladu sa projekcijom potreba BiH u narednom petogodišnjem razdoblju.“. Naime, u BiH je vrlo izražen dizbalans između profila kadrova koje fabriciraju naša brojna sveučilišta javna i privatna i onih koje naše gospodarstvo traži. Faktički društvo i roditelji i studenti ulažu ne mali novac, vrijeme i energiju u stjecanje znanja i zvanja koje tržište rada ne traži. Radi se vrlo često o sticanju diploma samo sa burze rada što uzrokuje teške osobne frustracije, materijalnu ovisnost, bezperspektivnost, a često završava i odlaskom mladih i školovanih ljudi iz BiH. I taj odlazak ne mora biti najgora stvar ako taj tko odlazi svoje stečeno znanje i zvanje može kapitalizirati u zemlju i zemlje migracije. No najčešće nije ni to slučaj. Smatram da bi jedna objektivna analiza stanja u području obrazovanja i odnosa s tržištem rada trebala rezultirati konkretnim smjernicama i preporukama kako kreirati politiku obrazovanja, u prvom redu za javne škole i sveučilišta, a zasigurno bi imala uticaja i na privatna sveučilišta, a sve u interesu racionalizacije i trošenja skromnih finansijskih resursa ove države, roditelja i usmjeravanja mladih na zanimanja koja će nuditi veće šanse za uključivanje u tržište rada. Hvala lijepo. 13
Zahvaljujem. Ako se ostali poslanici ne ljute zbog problema tehničkih sa displejom, kolega Džaferović se zaista prvi prijavio, pa da mu damo riječ. Izvolite kolega Džaferoviću.
Ja ću poslije ovoga morati da izađem zbog obaveza, ja sam to vama javio, nekih sat vremena, pa zbog toga se zahvaljujem kolegama što su ovo uradile. Zaista sam se prvi prijavio i ja sam napravio grešku, drugi put sam ponovo stisnuo i sam sebe ukinuo gore na onom displeju. Prema tome, do mene je, i hvala vam još jedanput. Moje pitanje se nadovezuje na našu inicijativu koju smo imali kao stranka ovdje i ta tačka dnevnog reda je bila uvrštena, ali prijedlog našeg zaključka nije usvojen. Mi smo tražili vezano za rješavanje pitanja prava djece i roditelja iz Konjev Polja, vezano za obrazovanje, da se zaduži Vijeće ministara da hitno poduzme aktivnost kako bi se uklonila diskriminacija koja očigledno postoji. Naš zaključak nije prihvaćen, ali to ne oslobađa od obaveze Vijeće ministara BiH da na ovom planu čini akciju. Ja do sada nisam čuo da je Vijeće ministara bilo šta na tom planu uradilo. Možda su nešto uradili ne znam, ali moje pitanje glasi – Da li je Vijeće ministara BiH do sada u okviru svojih nadležnosti razmatralo pitanje zahtjeva roditelja i djece iz Konjević Polja i drugih mjesta u RS-u u kojima postoji isti problem u vezi s obrazovanjem? Ako jeste koje je mjere poduzelo, ako nije zbog čega? Radi se jednostavno o implementaciji državnog Okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju. Vijeće ministara ima svoje ingerencije po tom Zakonu. Ja do sada nisam čuo da se Vijeće ministara bavilo, nažalost nije se bavilo ovom problematikom. I evo, neka mi se kaže, ako jeste šta su uradili, ako nije zbog čega to nisu uradili? Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Aleksandra Pandurevi. Izvolite.
Zahvaljujem. Moje prvo pitanje je upućeno Vladi Federacije BiH, a upućujem ga na osnovu pisma i molbi predratnih radnika Aluminijuma mostarskog srpske nacionalnosti. Njih zanima zašto ni jedan predratni radnik srpske nacionalnosti, od njih 7 su u Aluminijumu Mostar, nije dobio dionice ovog preduzeća i na osnovu kojeg sporazuma je 12% ovog preduzeća pripalo Republici Hrvatskoj? Drugo pitanje je pak upućeno Vladi RS-a i tu tražim da mi se dostavi broj zaposlenih u svakom od ministarstava, posebno Generalnom sekretarijatu i Službi za zajedničke poslove na dan 31. decembar 2005. i na dan 31. juli 2013. godine. Hvala. 14
Zahvlajujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući. Ja imam jedno kratko pitanje i jednu inicijativu. Moje pitanje je vezano za Zakon o osnovama bezbjednosti saobraćaja o kome se govorilo nekoliko puta na ovom Domu i nekoliko puta zaključci donošeni. Dakle, upućen je Ministarstvu transporta i komunikacija, ne vidim da je ministar tu – Kad će biti završen i dostavljen u parlamentarnu proceduru novi Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima u BiH, podsjećajući da je Zakon stupio na snagu u decembru 2005. godine sa primjenom u avgustu 2006. godine i da smo do danas zbog velikog broja nesreća tražili da se taj zakon uredi, da se mnoge stvari koje je trebalo promijeniti promijene? Nemamo nikakav odgovor Ministarstva na to i pored toga što su ga zaključci Parlamenta obavezali. I inicijativa koja se odnosi na Sekretarijat – Zadužuje se Sekretarijat Parlamentarne skupštine BiH da u roku od 30 dana od danas dostavi Predstavničkom domu pregled svih poslaničkih pitanja i pokrenutih poslaničkih inicijativa u mandatnom periodu 2010.-2014. koje do danas nisu realizovane. Sigurno vam je poznato da veliki broj pitanja je ostao bez odgovora i veliki broj inicijativa sjedi po nekim ladicama i nema odgovor. Mislim da će nam ovaj dokument, koji bi trebao Sekretarijat uraditi, pomoći svima. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Anto Domazet. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pokrećem zastupničku inicijativu prema Vijeću ministara BiH da pripremi informaciju o realizaciji tekućeg aranžmana sa Međunarodnim momentarnim fondom sa naglaskom na sljedeća pitanja: 1. Ocjena opravdanosti aranžmana sa Međunarodnim momentarnim fondom u odnosu na alternativne načine rješavanja nestabilnosti u javnim finansijama, kao što su radikalna redukcija javne potrošnje, povećanje poreza, prodaja državnog kapitala i drugih resursa države i entiteta, zaduživanje kod komercijalnih banaka i dr. 2. Evaluacija ostvarenja ključnih ciljeva iz pisma namjere koje su vlasti BiH zaključile sa MMF-om, ekonomski rast, poslovno okruženje, strukturalne i druge reforme i dr. 3. Identifikacija razloga za eventualni produžetak aranžmana sa MMF-om. 4. Prikaz ciljeva i novih područja reformi koje bi se našli u pismu namjere uz eventualni produžetak aranžmana sa MMF-om. Takođe predlažem da se o toj informaciji obavi rasprava na Zastupničkom domu na prvoj narednoj sjednici, a svakako prije eventualnog zaključenja produžetka aranžmana sa MMF-om. Hvala lijepo. 15
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Saša Bursać. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Kolegice i kolege poslanici, dame i gospodo. Ja imam jedno pitanje, postavljam pitanje BHRT-u. Dakle – Zašto se danas ne prenosi sjednica, čija je ideja da se samo jedna sjednica u nekoliko godina prenosi, ko je naredio, odnosno potpisao naređenje ili ga usmeno izdao da se prenosi sjednica gdje su smjenjivani kadrovi SDS-a, zašto današnja ili bilo koja druga sjednica nije interesantna za prenos a bila je ova gdje su bile smjene. I na kraju da pitam ko je izlobirao prenos samo jedne sjednice? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja imam tri poslanička pitanja, jedno je za Vijeće ministara, Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa i nadležna entitetska i kantonalna ministarstva za trgovinu – Šta se čini na osiguranju mjere da trgovinski lanci koji posluju u BiH budu društveno odgovorniji u pogledu plasmana domaće robe, jer to u razumnom ... ne čine, niti namjeravaju i zašto se u tom smislu ne propisuju oštrije novčane kazne? Za Vladu Federacije, Ministarstvo prometa i komunikacija – Kada se može očekivati realilzacija projekta elektrifikacije željezničkih pruga Doboj–Tuzla–Zvornik, Brčko–Tuzla– Banovići na kojima se obavlja najveći željeznički promet u BiH, a za pogon željeznica koristi uvozno dizel gorivo umjesto električne energije koju sami proizvodimo? I obzirom da ne znam iz kojih razloga komunikacija između nas, prije svega i Komisije za promet i komunikacije i Ministarstva prometa i komunikacija izuzetno, ne znam iz kog razloga ne funkcioniše, ali vjerovatno u Ministarstvu je problematika, ovoga puta sam odlučio da Vijeću ministara BiH uputim pitanje koje glasi – Obzirom na program rada Vijeća ministara BiH za 2013. godin, kao i činjenicu da se približava kraj kalendarske godine, ali ogromne probleme sa kojima se susreću privredna društva u saobraćaju, te javne ustanove, da li se namjeravaju u parlamentarnu proceduru dostaviti neophodne prijedloge izmjena i dopuna zakona iz oblasti saobraćaja? Tu sam naveo zakone o zrakoplovstvu, pomorskom dobru i pomorskoj plovidbi, međunarodnoj i međuentitetskoj unutrašnjoj plovidbi, Zakon o poštanskim uslugama, putnim ispravama, međunarodnom i međuentiteskom cestovnom saobraćaju, Zakonu o radnom vremenu, obaveznim odmorima mobilnih radnika i uređajima za evidentiranje u cestovnom prijevozu, te Zakonu o osnivanju kompanije za prenos električne energije, te Zakonu o elektronskim komunikacijama.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Nermina Ćemalović. Izvolite. 16
Gospodine dopredsjedavajući. Poslaničko pitanje postavljam Vijeću ministara BiH i Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice BiH, a glasi – Kada će početi sa radom Vijeće za djecu BiH i time ponovo uspostaviti i ojačati svoju savjetodavnu i koordinacijsku ulogu? Danas je 20. novembar Međunarodni dan djeteta kada je prije 24 godine usvojena UN Konvencija o pravima djeteta. U izvještajnom periodu o stanju prava djece u BiH za period od 2005. do 2011. godine navedeno je da Vijeće ministara BiH nije ispoštovalo preporuku Komiteta za prava djeteta da se konstituiše i otpočne sa radom Vijeće za djecu kao savjetodavno tijelo zaduženo za kreiranje politika za djecu i koordiniranje aktivnosti za njihovu realizaciju. Samo da napomenem da su jučer članovi Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djece, omladine upriličila druženje sa, u prostorijama Parlamentarne skupštine, sa djecom iz osnovnih škola i srednjih škola sa područja cijele BiH. Naša djeca su nam ukazala na kršenje prava, na njihova prava, a jedno od tih prava je konstituiranje Vijeća za djecu u BiH. Ovom prilikom čestitam djeci u cijeloj BiH njihov dan, Međunarodni dan djece BiH. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Senad Šepić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege. Dakle, moje pitanje je Vijeću ministara, Vladi Federacije BiH, Vladi RS-a, Brčko Distriktu i svim vladama svih kantona u Federaciji BiH. Dakle – Šta Vijeće ministara, entitetske, kantonalne vlade i Brčko Distrikt BiH konkretno rade na smanjenju nezaposlenosti mladih u našoj zemlji? Molim da mi dostavite informacije o svim aktivnostima koje su u toku po ovom pitanju, kao i aktivnosti koje planirate realizirati u 2014. godini uz stavke i iznos budžeta predviđen za ovu namjenu. Kratko obrazloženje: Pitanje nezaposlenosti mladih jedno je od najvažnijih pitanja kojima se trenutno bavi Evropska komisija, EU i sve članice EU na najvišem nivou. Akcija koja se trenutno u Evropi provodi pod nazivom ... jedna je od najhitnijih strukturalnih reformi koje članice EU moraju provesti kako bi pomogli mladima da kroz javni servis za zapošljavanje pronađu posao u skladu sa njihovim zanimanjem i vještinama koje poslodavci traže i koje su relevantne da pronađu posao u budućnosti. Naša zemlja, prema posljednjim istraživanjima, spada u sami vrh ili preciznije kazano naša zemlja je prva po nezaposlenosti mladih u Evropi. I zato, s obzirom da je naše opredjeljenje priključenje EU, trebali bi pratiti sve ove aktivnosti koje se rade u EU, molim za jednu hitnu reakciju po ovom pitanju koja treba da se desi na svim nivoima i koju treba da povede vlast na svim nivoima u cijeloj BiH.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zvonko Jurišić. Izvolite. 17
Hvala gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege. Ja bi imao jedno pitanje poreznim upravama i ministarstvima financija entiteta, Federacije BiH i RS-a, a vezano za pitanja za pravne subjekte koji se bave igrama na sreću i klađenjem. Znači – Koliko je takvih pravnih subjekata registrirano, kako u Federaciji, tako i u RS-u? Koliko registrirani subjekti imaju prijavljenih poslovnica na prostorima na kojima rade? Zatim, koliko imaju uposlenih djelatnika u svim tim posovnicama, ko su vlasnici i odgovorna lica ili osobe pravnih subjekata koji se bave igrama na sreću? Zatim, koliko su uplatili poreza u 2012. godini i prvih 9 mjeseci 2013. godine, te koliki je dug na današnji dan po osnovu neplaćenih poreza i doprinosa? Obzirom da ovih dana imamo inicijativu CCI-a, je li, podijelimo sreću zajedno ili napola za sve one koji, znači su potrebni u ovoj zemlji, mislim da je ovo jako bitno saznati, jer se tamo dešavaju neke stvari koje nisu primjerene zakonima BiH.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Nermn Purić. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsjedavajući. Ja imam tri zastupnička pitanja. Prvo postavljam Vladi Federacije BiH – U kojoj fazi je donošenje Zakona o financijskoj konsolidaciji privrednih društava u Federaciji BiH, te kada se očekuje njegova puna operativnost? Drugo pitanje upućujem vladama Federacije BiH i RS-a i ono glasi – Šta Vlada Federacije BiH i Vlada RS-a mogu uraditi u cilju oslobađanja izvoznika plaćanja vršnog tereta na utrošenu električnu energiju za ostvareni procenat izvoza od ukupne proizvodnje ili u cilju oslobađanja od plaćanja vršnog tereta u odgovarajućem omjeru, te da li se šta planira poduzimati u ovom pravcu? Moje treće pitanje postavljam općinama u Unsko-sanskom kantonu i odnosi se na broj zaposlenih koje imaju općine, starosnu strukturu, zatim koliko ima uposlenih sa navršenih 65 godina starosti i kakav je njihov status u radnom odnosu, koliko je službenika zaposleno tokom 2012. i 2013. godine, te kakva je spolna i obrazovna struktura zaposlenih? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeći za pitanje se javio uvaženi kolega Boško Tomić. Izvolite.
Hvala. Dame i gospodo pozdravljam sve skupa. 18 Prije nekoliko dana u razgovoru sa predstavnicima, odnosno sa ljudima iz zlatarskih radnji zamolili su me da postavim jedno pitanje. Naime, svima je u 2012. i 2013. bilo poznato da na svakom mjestu je bio otkup zlata koji se otkupljivao po nekih 25 do 30 maraka. To zlato je izišlo van iz BiH i to su, iz tih razloga oni nemaju ponovo mogućnost da dođu do zlata. Na berzi kada ga kupuju ono se kreće od 30.000 eura da bi ga nabavili, a mi nemamo vlastitu proizvodnju zlata, tako da su u nezgodnoj poziciji, a zlato je izveženo sa naših prostora i oni su to zlato koristili da ga pretapaju, da rade ponovo, da ga oplemenjuju. Nažalost velike količine zlata je izišlo van BiH. Zbog toga moje pitanje je Vijeću ministara, pa neka oni odrede ko će dati odgovor – Koliko se u 2012. i 2013. godini izvezlo otkupljenog zlata iz BiH i da li su se u potpunosti ispoštovali važeći zakonski propisi sa kojima se treba zaštiti domaće tržište. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Petar Kunić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Prvo, postavio bih pitanje vezano za ranija moja poslanička pitanja. Naime, nikako ne dobivam odgovor na pitanje zašto su troškovi vozačke dozvole 65 maraka, odnosno lične karte na 18 maraka? Čini mi se da je to, građani imaju velike primjedbe i da je to jedno važno pitanje da Savjet ministara odgovori na to. Znam da su tu uključene neke privatne firme, ali dobro, da vidimo kalkulaciju troškova. Drugo pitanje također na ranije postavljeno pitanje, gdje je ovaj Parlament u dva navrata usvojio zaključak da Savjet ministara predloži Zakon o pravima i družnostima ministara i drugih visokih državnih činovinka. To je ovaj Parlament jednoglasno zaključio u petom mjesecu ove godine i prošle godine u dvanaestom mjesecu. Mi ne dobivamo taj Zakon. Postavljam pitanje – Ko je zadužen da kontroliše izvršenje zaključaka ovog Parlamenta? I na kraju postavio bih inicijativu, jednu inicijativu za donošenje Zakona o Ustavnom sudu BiH. Obrazloženje je u sljedećem: Ustavni sud funkcioniše na osnovu Ustava i pravila koje je sam donio, dakle svojih članova. Postavlja se pitanje da li Ustavni sud može regulisati neka pitanja koja su od zakonodavnog, odnosno čak ustavotvornog značaja. U kontinentalnom pravu i u tradiciji jugoslavenskog prava, ne može, jer to su pitanja koja se uređuju zakonom, posebno postupak u radu Ustavnog suda, kao i odgovornost sudija, te saradnja sa drugim institucijama. Očigledno da pravila po kojima radi Ustavni sud, prevazilaze okvir podzakonskog akta koji može donositi Ustavni sud i ulaze u domen zakonodavastva, kako sam rekao, što je posljedica nepostojanja tog zakona. Pored toga, u našem pravu postupak rada suda, način izbora sudija, njihov status i prava, dužnosti i odgovornosti, kao i odnos prema drugim organima, uređuju se zakonom u našem pravu, kao i u sistemu kontinentalnog prav, koristi se presunkcija u korist zakona. To je veoma važna presunkcija, to pravnici znaju, ja se izvinjavam, ali to je 19 veoma, veoma važna. Dakle, cilj je da se izbjegne regulisanje podzakonskim aktima, od vlade, Savjeta ministara i drugih institucija.
Vrijeme.
Dakle, još obrazloženje da dam. To su dva, inicijativa i pitanje.
Vrijeme.
Donošenje Zakona o Ustavnom sudu konačno bi se okončao mandat stranih sudija, što je najvažnije. Čekajte malo, s obzirom da je u postojećoj situaciji narušen opšti pravni princip o teritorijalnom i personalnom važenju prava. Norme Ustava BiH primjenjuju se na teritoriji BiH i važe za subjekte prava koji su vezani za tu teritoriju i ne mogu se davati ovlaštenja niti obavezivati subjekti van tih okvira. Podvođenjem Ustavnog suda, samo još malo, pod objektivnu pravnu normu, donošenjem zakona, izbjeći će se svaki vid utjecaja sa strane i obezbijediti njegova legitimnost, posebno sudskog postupka i liegitimnost izbora sudija. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Lazar Prodanović. Izvolite.
Gospodine zamjeniče predsjedavajućeg, skratiću moje pitanje na račun profesora Kunića, tako da ćemo se uklopiti. Dakle, upućujem Sekretarijatu Parlamentarne skupštine – Koliki broj je, dakle, zaposlen u službama, sektorima, sekretarijatima komisija, od uspostavnjanja, dakle od konstituisanja ovog saziva Parlamentarne skupštine do danas? Koja je njihova struktura, kakav je radno pravni status i u kojim sektorima su oni zaposleni. Hvala vam, kao i stepen obrazovanja. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Adnan Bašić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Moje poslaničko pitanje u pisanoj formi upućeno je Vijeću ministara BiH, ali ja ću ga kratko obrazložiti, jer se tiče sviju nas koji ovdje sjedimo. Naime, svi smo saznali ja vjerujem, ako pratite sve naše medije, znači elektronske i printane, da je sada i zvanično utvrđeno da su lijekovi u BiH tri puta skuplji, nego lijekovi u okruženju. Tačnije i preciznije, na osnovu podataka to iznosi 2,8%, znači 2,8, što je blizu 3 puta skuplji lijekovi u BiH nego u okruženju. Sada se pitam, poslije građevinske mafije ..., neću reći ovaj, nego ću uzeti jedan blaži izraz, 20 poslije građevinskog lobija, bankarskog moćnog lobija, znate, koji se stvaraju u BiH i tiho se zaboravljaju, sjetite se samo prevozničkog lobija i problema sa njima. Svi stidljivo o takvim lobijima govore koji drmaju ovom zemljom i izvlače i onaj maksimum koji mogu da izvuku od ovog nesretnog naroda, sada se javlja tamo gdje smo svi najosljetljivi. Ovo je isto i u RS-u i u Federaciji BiH. Lijekovi su preskupi za naše stanovnike. Pitam Vijeće ministara – Šta ćete učiniti da spriječite moćni farmaceutski lobi, koji jednostavno guta sav naš novac prodajući nam enormno skupe lijekove? Dio tih lijekova mi sami proizvodimo, ali trakavica kao što je u nas sa Bosnalijekom govori koliko su ti ljudi megalomani. Ogroman novac se obrće u oblasti farmaceutske industrije. Svi mi to znamo. Zašto šutimo i zaštno ništa ne poduzimamo? Gospodine Bevanda i svi vi koji sjedite u Vijeću ministara, ne smijete dozvoliti da ovako siromašna zemlja plaća najskuplje lijekove u eks Jugoslaviji. To je stvarno prešlo sve granice. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Slijedeći je uvaženi kolega Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pozdravljam naravno prisutne kolege. I dvije protokolarne prvo stvari. Čestitam gospodinu Reljiću, sekretaru ovog Doma, na početku rada. Jeste da je na kraju mandata ali biće uspješno, dakle želim sve najbolje. Drugo, svima koji sutra slave čestitam Dan potpisivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma. I nije to samo, da ne obrazlažem, Aneks, nije to samo prekid rata, nego to je i Aneks IV Dejtonskog sporazuma, Ustav ove zemlje po kojem živimo i radimo. Dakle, ko slavi čestitam. Vjerski praznik naravno, pravoslavni, također čestitam, da ne zaboravim. Prošle godine postavio sam pitanje i nisam dobio nikada odgovor, sad sam zakasnio, a mada znam protokol kako će izgledati – Ko u ime BiH proglašava 25. Novembar, Dan ZAVNOBiH-a za državni praznik, kada se potpuno zna i kada je jasno da RS i mi predstavnici koji dolazimo iz RS-a, iz reda srpskog naroda, nikada nećemo taj dan priznati kao državni praznik. Pa pošto ne mogu za četiri dana dobiti odgovor, a već ga znam, postaviću onda pitanje – Hoće li i ove godine biti razvaljivanje katanaca i lanaca na velikoj sali i okupljanja dole, jer sam dvije godine bio praktično zatečen kada sam dolazio u zgradu, jer za mene je to radni dan, dolazim. Dakle, da mi Sekretarijat Parlamentarne skupštine odgovori – Ko, prvo, traži iznajmljivanje sale, ko i u ime koga odobrava i ko proglašava taj dan za neradni dan i državni praznik BiH, kada se zna da je jedan entitet, jedan narod i mi srpski predstavnici, da smo protiv toga? I još jednom, da ne zaboravim, to je za mene ključno, čestitam 21. novembar, dan najvažniji za ovu zemlju po kojoj funkcioniše, to je Dejtonski mirovni sporazum. Ko ga slavi, čestitam, ko ne slavi neka meni čestita ako ima hrabrosti, ako nema, i ako ne čestita, ja ću sam slaviti i bez njihovih čestitki.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Niko Lozančić. Izvolite. 21
Zahvaljujem gospodine perdsjedatelj. Uvažene dame i gospodo. Iako ja uredno ne dobivam odgovore koje postavljam uporno Predsjedništvu BiH, iskoristit ću svoja prava da im postavim još jedno zastupničko pitanje, pa makar i ne odgovorili. Naime, potaknut jučerašnjim uspjehom nogometne reprezentacije Republike Hrvatske na konačan plasman na Svjetskom prvenstvu u nogometu, prisjećam se da je naša reprezentacija to davno ostvarila. Pa, sjećajući se isto tako da je Predsjedništvo BiH i Ministarstvo vanjskih poslova poodavno ukinulo, koliko ja znam, sva rezidentna diplomatsko-konzularna predstavništva u Južnoj Americi, pitanje postavljam Predsjedništvu i Ministarstvu vanjskih poslova. Znači imajući u vidu jedan snažan interes, veliki interes građana, državljanja BiH koji žele ići na svjetsko prvenstvo i navijati za svoju reprezentaciju, postavljam pitanje – Ko će i kako i odakle pružati diplomatsko-konzularne usluge našim građanima, državljanima BiH koji se odluče da idu navijati za našu reprezentaciju na Svjetsko nogometno prvenstvo? I drugo pitanje, a potaknut pitanjem prethodnog kolege, uvaženog zastupnika Bašića, pitanje Vijeću ministara – Šta Vijeće ministara poduzima da se konačno izvrši imenovanje Stručnog vijeća i direktora Agencije za lijekove BiH, kojima je mandat istekao poodavno? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. I na kraju, uvaženi kolega Drago Kalabić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja nažalost, po ko zna koji put moram obnoviti svoje poslaničko pitanje i još jednom upitati Sekretarijat – Zašto nismo dobili odgovore, jer su navodno neki govorili da su odgovorili a niko iz Kluba SNSD-a to nije dobio na, moje pitanje se odnosilo na Ministarstvo spoljne trgovine, odnosno Ureda za veterinarstvo, koje se odnosilo na uvoz mesa i mesnih prerađevina i njihovog uticaja na zdravlje ljudi u 2011. i 2012., i sada ovom prilikom dodajem i 2013. godinu, s obzirom da nismo dobili odgovor na sporne količine u 2011. i 2012. godini, a svjedoci ste proteklih dana se ponovo govori o velikom uvozu zaraženog, odnosno spornog mesa iz Njemačke i da je ono završilo na tržištu BiH. Da vidimo ko su ti uvoznici, kako je uvezeno, i sa aspekta zdravlja ljudi šta je Ured za veterinarstvo preduzeo i u saradnji sa drugim organizacijama možemo li ikako, evo molimo da nakon dvije godine dobijemo bilo kakvu informaciju u vidu odgovora na ovo poslaničko pitanje.
Zahvaljujem. Riječ ima zamjenik predsjedavajućeg Milorad Živković. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsjedavajući. Kolegice i kolege poslanici. Želim na početku da se gospodinu Bojanu Ninkoviću zahvalim za korektnu saradnju i da ujedno Dragoljubu Reljiću poželim uspješan rad u narednom periodu. 22 Moje pitanje je upućeno Predsjedništvu. Razočaran sam što ne dobijamo odgovore od Predsjedništva, ali to ne znači da im ne trebamo postavljati pitanja. Predsjedništvo po Ustavu nema nekih velikih nadležnosti, ali očigledno je da i te nadležnosti koje imaju slabo koriste. Nećemo reći da ne rade ništa, ali ih veoma slabo koriste. Moje pitanje se odnosi na dogovore koje entitetske vlade i Savjet ministara ima sa Međunarodnim monetarnim fondom, i da li se ovi ugovori mogu smatrati međunarodnim ugovorima, koji bi morali da prođu svu proceduru ratifikacije međunarodnih ugovora? Hvala.
Zatvaram drugu tačku dnevnog reda. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda, Ad. 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o izmirenju obaveza po osnovu računa stare devizne štednje po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika Prijedlog zakona u proceduru je dostavljen 11.11.2013. godine sa zahtjevom za razmatranje po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda, Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja – predlagač: poslanica Nermina Zaimović-Uzunović (drugo čitanje)
Ja znam šta znači druga faza i da je to rasprava o amandmanima kojih nema, ali ne mogu da ne kažem jednu ličnu impresiju koju vjerovatno ne dijelim sama, i da ima jedan broj kolega takođe koji su se ovdje našli. U posljednjih pet dana na naše mejlove stiglo je više od 800 pojedinačnih dopisa u kojim se traži da se ili usvoji ili ne usvoji Zakon. Nikada se nije dogodilo da ovakva kampanja, i pozitivna i negativna, je pratila donošenje jednog zakona. Dakle, očito da se ne radi samo o ljubavi prema psima. Očito da tu se radi o nekim interesima koji su materijalne prirode, jer nikada se nije desilo da su na ovako beskrupulozan način mnoge nevladine organizacije stale iza toga braneći vlastite i lične interese, po osnovu kojeg dobijaju novac. 23 Ja vjerujem da nisam sama i nisam jedina i da vas dosta se u tome nalazi tako da i dalje ostaje dilema kao i prvog dana jesmo li dobro razumjeli problem o kome je ovdje riječ, a da li ćemo prihvatiti da to što radi nevladin sektor danas da je to ono za što se bori, za ono što je meritum ovog Zakona. Veoma sam nezadovoljna i ovako se ne rade stvari kada se hoće lobirati da one prođu. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Emir Kabil. Izvolite.
Zahvaljujem se. Poštovani predsjedniče, uvaženi poslanici i zastupnici. Evo, već tri mjeseca, možda i više, govorimo o ovom Zakonu. Prvo je trebao doći u hitnu proceduru, pa smo mi poslanici i zastupnici, je li, nismo pristali na hitnu proceduru. Ja ću govoriti, to je moj lični stav, to nije stav niti kluba, niti ..., moj lični stav kao ljekar i kao humanista u ovome Zakonu, odnosno izmjenama i dopunama ovog Zakona. Uvažavajući sve ovo što je uvažena poslanica Majkić rekla veliki pritisak nevladinog sektora logično stvara sumnju da se nešto možda radi, da postoji određen interes. Pa, normalno, lobiranje svugdje u svijetu postoji pa i kod ljudi koji donose zakone, a to su parlamentarci. Međutim, ja ću se pokušati da usredsredim o Zakonu o zaštiti i dobrobiti životinja. Naziv ovog Zakona je usvojen u prošlom mandatu 2009. godine i jasno kaže – usvaja se Zakon o zaštiti i dobrobiti. Šta to znači? Je li to znači da espertna grupa, vjerovatno strana, u ovom slučaju iz Njemačke, sa nekim našim ekspertima napravila jedan zakon koji ima za cilj, a to u prvom članu jasno kaže – se uređuje odgovornost ljudi za zaštitu i dobrobit životinja u pogledu držanja, smještanja, ishrani, zaštite od mučenja, zaštite životinja u vrijeme ubijanja i klanja, stresa tokom transporta, zaštite divljih, ponavljam zaštite divljih životinja. To je odnos prema napuštenim životinjama, kućnim ljubimcima i laboratorijskim životinjama. Znači odredbe ovog Zakona se odnose na sve životinje koje imaju razvijena čula za nadražaj i nervni sistem za registriranje nadržaja koji mogu dovesti do bola. Tačka. Znači ovaj Zakon govori kako da poboljšamo dobrobit životinja koje postoje kod nas. Međutim šta se desilo? Desila se jedna stvar da se ovaj Zakon nije implementirao uopšte. A zašto se nije implementirao? Nije se implementirao zato jer za njegovu implementaciju je potreban novac. Lokalne zajednice su jasno rekle da nemaju para za implementaciju ovog Zakona. I kao posljedica toga, i svega što je ovaj Zakon nabrojao, desila se najezda, ja bih rekao, napuštenih životinja u svim regijama, u svim krajevima. Zbog hrane su psi napušteni iz ruralnih, prigradskih krajeva išli prema gradu, zato što su tražili svoju hranu. Ovaj Zakon je izuzetno human i kvalitetan jer u meritumu ovog Zakona stoji da se dobrobit i zaštita životinja ostvaruje preko veterinarskog nadzora i preko komunalnih preduzeća koji će sve te životinje da skupe, zdravstveno obrade, u ovom slučaju veterinarski obrade, ako su upiti za život građana da ih ubiju, odnosno eutaniziraju, ali na način na koji se eutanazija radi, a ne šinterskim metodama koje su bile prije 10, 15 ili 20 godina i koje nisu isto tako riješile ovaj problem. I ovaj Zakon jasno se nije mogao implementirati jer su potrebne pare za implementaciju istog. Desilo se ovo što se desilo, imamo na stotine pasa. Ciklus koji je trebao da se zatvori koji je jasno preciziran, i Zakonom i podzakonskim aktom nije ispunjen osim u nekim, ponavljam, nekim zajednicama ili opštinama, dominantno u RS-u gdje su ljudi izdvojili pare i riješili ovaj problem i nema toliko pasa lutalica koliko ima u Tuzli, Sarajevu i konkretno Zenici. Ovaj Zakon je doveo do toga da 24 predlagač na jedan, po mom mišljenju, oprostite što ću biti vrlo striktan jer govorim kao humanista, na jedan infantilan način pokušava nama poslanicima, vjerovatno misleći da se mi nećemo sjetiti toga, pokušava da ubijanjem, ponavljam, ubijanjem, ne eutanazija, ubijanje uvede kao preventivnu metodu za sprečavanje pasa. Nikada za to neću glasati. Nikada. Ovo govorim u svoje ime. Proslijedio sam amandmane, šest amandmana koji su napravili eksperti. Sigurno je uticaj, ovo što je rekla gospođa Majkić, nevladinog sektora, pa sam konsultovao kod tih amandmana isključivo struku, kako pravnu struku, tako i veterinarsku struku. I u prilogu tih amandmana koje sam dao dao sam i mišljenje eksperata. Voli li ih vi i li ne volili, to su veterinari ili veterinarski eksperti u Federaciji koji su rekli da je ovaj Zakon neprovodiv, ne može se provesti, da je ovaj Zakon nehuman i da ni jedan veterinar koji je završio fakultet veterine neće ga sprovesti u djelo. Eh, sada šta se dešava? Mi poslanici dobijamo izmjene i dopune Zakona o dobrobiti životinja gdje se u integralnom zakonu, koji vi naravno niste dobili, to je član 14. tog integralnog zakona, to su oni esperti ove Parlamentarne skupštine otrkili za 15 minuta jer to znaju, rekli da se u tački 14. koja jasno definiše pojam eutanazije u tom integralnom predmetnom zakonu, dodaje tačka f) ili član, ne znam kako se to kaže, oprostite mi jer ja nisam baš na tim svim detaljima pravnim, gdje se kaže da sve životinje koje se pojave u skloništu, znači u nekom skloništu, i za kojeg se ne nađe vlasnik trebaju da se ubiju. Pazite, ne eutaniziraju, ubiju. To je problem ovoga Zakona. Znači oni se ne eutaniziraju. Da se eutaniziraju, problem je apsolutno riješen. Zašto? Jer u ovom istom, izmjeni i dopuni Zakona o dobrobiti i zaštiti naših cijenjenih životinja se kaže da tačka 3. ili član 3. kaže da se ne smiju ubijati životinje. Zamislite ove igre koja na najmanji i najperfidniji način treba da zaštiti lokalne zajednice da investiraju u ono što po Zakonu treba da investiraju, a to je da zaštite životinje, indirektno zaštite zdravlje naših građana. Nema para, ja se slažem, to uopšte nije problem. Ali draga gospodo koja ste predložili ovaj Zakon i koji je apsolutno nekompetentan jer će pasti, jer po ovom Zakonu, po ovom Zakonu životinje moraju ići kod veterinara da oni procijene da li će se eutanizirati. Znači vi to nećete. Vi hoćete da se psi, a to je tačka 3. ili 4., stave u kamione, odvedu na periferiju i poubijaju na šinterski način ili na bosanksi način. A to je, objesi ga, otruj ga i zakopaj ga. I ja za takav Zakon kao čovjek, ne kao poslanik, nikada neću glasati. Drugo, ja vas molim uvaženi zastupnici koji ste predložili ovaj Zakon a koji se brinete i skrbite o zdravlju naših građana ima mnogo gorih problema. Znate koji je najveći problem koji se sada javlja u ovom Zakonu? Da građani ne mogu tužiti psa ako ga je ujeo, pas nije kriv. Pas apsolutno nije kriv, ni po jednoj osnovi pas nije kriv. U ovom Zakonu kriva je lokalna zajednica koja nije sprovela mjere Zakona. I šta se sada jednostavno dešava? Bojite se da će građani, a imaju pravo, ja bih im savjetovao, tuže opštinu i dobiće na svakom sudu. To su mi rekli opet eksperti, odnosno pravnici na sudu. Znači ovdje se radi o jednoj zamjeni teza, gdje se uz ubijanje, biću brutalno okrutan i reći da se uz ubijanje, želi da riješi problem i prevenira stvaranje lutalica pasa i napuštenih životinja, što je apsolutno smiješno i neodrživo i neizvedivo, jer ste sami sebe negirali u članku 3. ili članu 3. ovog Zakona. Zato vas molim da, a dolazim iz grada, ponavljam, dolazim iz grada gdje ima znatno veći problem pasa lutalica, psi lutalice iz Tuzle iz zapadnog dijela grada se sele u istočni dio grada zato što je zapadni dio grada najprljaviji u ovoj državi. Dolazim iz grada u kojem je prosjek građana koji žive blizu termoelektrane žive na 50 godina, ... karcinoma pluća stravična, pet puta veća nego u drugom dielu grada, a da ne govorim o Doboju, Bjeljini, Sarajevu i Mostaru. Dolazim iz grada gdje to blagostanje, to je termoelektrana je dovela do drastičnog i 25 dramatičnog porasta svih karcinoma i svih plućnih oboljenja. Za mene je to mnogo veći problem, ako ga mi koji utičemo na tu industriju, mnogo više možemo uraditi, nego na ovaj Zakon. I na kraju bih vas zamolio da budemo potpuno direktni i otvoreni. Jako cijenim Rumune, Rumuni su donijeli vrhunski zakon i rekli su – ne možemo riješiti ovaj problem. Išlo se na Ustav, hajmo ih pobiti i poslije ubijanja pokušaćemo da implementiramo evropski zakon. Pogledajte šta im je EU u amanet sada, koju zadaću i koje obaveze dala. Zato vas fino molim nazovite ovaj Zakon i nemojte pod ovom igidom, pod ovim nazivom izmjene i dopune Zakona o dobrobiti i zaštiti životinja, napravite novi zakon na kojem će pisati – ubijanje kao legitimna metoda za dobrobit i zdravlje životinja. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Adnan Bašić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Naravno da sam ja i prošli put, kao i mnogi drugi, reagovao na ovaj Zakon, možda sam ja malo više emotivno reagovao u odnosu na mog kolegu Kabila. Poslije svega, dugog života koji sam proživio, riječ ubijanje u meni izaziva jezu, bez obzira o čemu se radilo i ako se sjećate onog prvog izlaganja upravo sam na tom fonu i govorio. Ali ovako hladnokrvno unijeti u jedan zakon, u najvećem državnom Parlamentu, riječ ubijanje kao zvanično, to je jedan eksces koji moramo da izbjegnemo i da ga se stidimo. U eks Jugoslaviji, vrlo dobro se sjećate, bila je smrtna kazna, nitko nije nigdje ni napisao, ni rekao da će nekoga ubiti, samo će biti izvršenje smrtne kazne. Bar toliko o ljudskosti. A mi otvoreno ovdje pišemo da treba ubiti sve pse lutalice. Problem je u tome što nikad ni jedna istražna komisija nije istražila, ovo što je doktor Kabil govorio, tko je kriv za stanje u našim gradovima i na našim ulicama kada su u pitanju napuštene životinje? Tko je krivac poslije donošenja Zakona koji nije primijenjen i stvorio je, vidite šta nam se dešava, ovo o čemu mi danas raspravljamo u najvišem Domu? Svatko u ovoj zemlji zna da pas prosječno uvijek dva puta godišnje donosi svoje mlade. Ako uzmete u obzir, što je doktor Kabil spomenuo, da je prosjek kod velikih pasa, a to je 90% ovih koji su oko nas, dakle vrlo je tu malo pekinezera i sličnih rasa, to su veliki psi, to je između 4 i 5, a Bogami i mnogo više ponekad. Sad uzmite matematičkom progresijom koliki je broj pasa zbog naše aljkavosti, traljavosti, ne ispunjavanja zakonskih odredbi, jednostavno inertnosti prema svemu ovome dopustio ovoliku plimu životinja sa kojima ne znamo što ćemo. Tačno je, tačno je, na dušu je nama svima, ako i prođe ovaj Zakon i mora da se izvrši eutanazija određenog broja pasa lutalica, s tim da ostalima se na ... i veterinarski način spriječi bilo kakvo razmnožavanje, što je trebalo odmah učiniti, mi to moramo učiniti. Ja vam kažem i vjerujem da većina od vas to će sa tugom primiti, nećemo moći na drugi način da rješimo ovo. Ali i tada izbjegnite onu strašnu riječ ubistvo. Zar nam nije bilo dovoljno ubistava u ovoj zemlji, i to ljudi. Molim vas, eutanazija ako se mora izvršiti, a izgleda da će se morati, neka to ide na dušu svih onih koji su zakazali i svih onih koji su nas doveli da evo po drugi put ovako emotivno raspravljamo o jednom takvom zakonu. Hvala vam lijepo. 26
Zahvaljujem. Riječ ima poslanica Nermina Zaimović-Uzunović. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Evo, ja ću na početku da oprostim mom kolegi Kabilu riječ infantilan koju je upotrijebio da okarakteriše onog ko predlaže Zakon. Dakle, ovaj Zakona nisu sigurno predložili infantilni ljudi, ja sebe prvo ne smatram takvom, a ni čitavu grupu ljudi uključujući eksperte sa Veterinarskog fakulteta koji su podijeljeni u mišljenju spram tog da li rade u projektu kao plaćene osobe ili rade kao eksperti. Oni koji nisu plaćeni pridružuju se ovome što nisu plaćeni od strane međunarodnih tzv. humanitarnih organizacija. A oni drugi, koji nisu na platnom spisku tih, oni podržavaju ovaj Zakon za razliku od onih koji direktno učestvuju kao plaćeni eksperti za izvršavanje sterilizacija. Šta smo mi kao poslanici dužni, mi svi zajedno, ne samo ja? Mi smo dužni da pratimo, da donosimo zakone i da pratimo njihovo provođenje i prije svega da građanima ove zemlje obezbijedimo sigurnost. Pitanje svih pitanja je sigurnost. Ja moram da kažem da kroz ove mejlove koje sam pažljivo čitala i koje su mi ljudi slali, ljudi nemaju sigurnost da se kreću ulicama, nemaju sigurnost da djeca idu u školu i posljedice te nesigurnosti jesu dva indirektna smrtna slučaja proizvedena direktnim učešćem. Ne govorimo o dobrobiti životinja, ne govorimo o dobrobiti životinja, prenesimo to na onu riječ o kojoj svi znamo da se radi, da se radi o psima lutalicama. Zakon je podrazumijevao da se uvedu i druge kategorije koje međunarodne norme predviđaju, i one su prepisane iz međunarodnih pravila. Nažalost, ovdje se barata sa riječju ubijanje. U čitavom Zakonu ne postoji riječ ubijanje. Oni koji to tvrde oni nisu pročitali ovo, nego se bave insinuacijama i podmetanjem. Dakle, u Zakonu nema riječi ubijanje. Ali zato Zakon koji sada imamo, koji važi, je proizveo da imamo najmanje hiljadu osoba koje su ugrižene, koje su zatražile ljekarsku pomoć, imamo desetine hiljada onih koji su se obratili zdravstvenim ustanovama i imamo djecu na terapiji, postraumatskoj terapiji. Dakle, imamo djevojčicu koja ima šećer 41, čija majka se obratila također meni, imamo mnoge ljude koji nisu tako glasni, a njih prema analizama ima 95%. Dakle, onih 5% koji podržavaju ovo, ovakav Zakon koji je nedorečene, koji Ured za veterinarstvo nije implementirao jer je nemoguće, koje općine da ulažu ogromna sredstva na račun socijale, na račun kulture, na račun stipendija, da zbrinjavaju pse. Molim vas ako mislite da iza ovog ne stoji korupcija, onda moram da kažem da privatni azili koji su napravljeni prošle, to sam pročitala u novinama u „Avazu“, da je potpisan ugovor za 780.000 maraka za smještaj 500 pasa, Pas košta 158 maraka. Naši penzioneri imaju sigurno i u RS-u mnogo manje penzije i nemojte da ovdje mijenjamo teze. Zakon je neprovodiv, Zakon, nema ova država dovoljno sredstava da provede Zakon, a našim parkovima, ulicama haraju čopori pasa, naveče niko ne smije da izađe. U RS-u nešto bolje jer oni imaju svoj zakon koji je u nekoliko sličan ovom koji je predložen, odnosno dobili smo i pisma sa naslovom – Prijedor gdje ulaze životinje a ne izlaze. I ko iza ovog stoji, iza ovolike sada hajke i brige za ulične pse koji šire zaraze, koji su opasnost za sve ljude, ko iza tog stoji? Stoje organizacije, međunarodne organizacije koje su dobile ogromna sredstva i koje će izgubiti svoje aranžmane ovdje ukoliko se ovaj Zakon promjeni, a one dolaze iz zemalja u kojima je upravo na ovakav i mnogo strožiji način definisano pitanje napuštenih životinja. Organizacije koje dolaze iz Engleske se trude da ovdje i u Rumuniji implementiraju zakon koji će pustiti čopore pasa na ulice, ne brinući se o udomljavanju tih pasa, a istovremeno u njihovoj matičnoj domovini je 7 dana vrijeme za 27 udomljavanje ili za eutanaziju. Nema pasa na ulici. Nedopustivo je da psi budu na ulicama i da naši gradovi liče na favele, sirotinjski gradovi u kojima će glavnu ulogu igrati psi i diktirati nam način života. Danas je gospodo, drage moje kolegice i kolege, danas je dan djeteta, hajte da našoj djeci na ovaj način omogućimo da mogu ući u parka, da mogu šetati tu, da mogu slobodno ići u školu, da nam djecu od 15 godina ne vode roditelji u školu i da oni koji imaju svoje kućne ljubimce koji pate, koji prate ujutro, ne izlaze s motkama da rastjeruju čopore pasa oko njihovo ... U Zakonu, napominjem, ne postoji riječ ubijanje i nemojte molim vas da mijenjamo teze. Ovakav Zakon kao što ga mi sada imamo i želimo da implementiramo u cijelosti ne postoji nigdje. Poznato vam je svima, ako čitate izvorne tekstove ovih dana, da je u Rumuniji poslije ovakvog zakona, koji nije bilo moguće apsolutno provesti, populacija pasa lutalica narasla do, u Bukureštu do broja od 65 hiljada nakon čega je nekoliko osoba, zaključno sa četvorogodišnjim dječakom do smrti izgriženo i nakon čega je premijer nametnuo promjenu zakona da bi zakon bio provodiv. Ništa u ovom Zakonu koji je predložen nije drugačije, niti se razlikuje od bilo koje zemlje u EU, od, pa da ih ne nabrajam, a da ne napominjem od naših susjednih zemalja, od Srbije, od Hrvatske, od Austrije, od Engleske, Irske, Španije, Norveške, Švedske, a mi bi smo svi željeli da po nečem ličimo, da ... I nemojte da nam neki humanitarci koji su nam ovdje nametnuli mnogo toga za nas neprihvatljivog, od nas prave scenu za svoje pokuse. Molim vas kad kažu da će populacija samo sterilizacijom i puštanjem na ulicu sama od sebe nestati, ja vas molim zašto oni taj eksperiment nisu provodili u Engleskoj i u prethodno nabrojanim zemljama. Zašto BiH treba da bude zemlja u kojoj će međunarodne organizacije svaki put na račun naših građana provoditi svoje eksperimente. Za velike pare i za interese jedne od, jedne grupe ljudi koji lobiraju i koji su nas preplavili sve zajedno, a posebno mene. Još da na kraju napomenem, ja nisam samo dobila mejlove kao vi, ja sam dobila prijeteće mejlove, uvredljive mejlove, prijetnju smrću i ja se pitam da li ću nakon ovoga tim tzv. humanitarcima i humanitarnim organizacijama obratiti se za zaštitu, zato što oni ne štite, ne štite pse, oni štite svoje interese, interese na način da prijete smrću, eutanazijom i to ne jedan mejl, osobe sa imenom i prezimenom, sa, vrlo prepoznatljive. Kulturni radnici koji traže od istih budžeta sredstva prijete, gospodo prijete. I ja vam, ja sam morala da budem iskrena i emotivna, prošli put nisam ovo govorila, ali to je jedan veliki lobi, ja ću nazvati imenom koji ima interes, a možda i ... interes da ovo sve nama radi. Ovo se radi protiv građana BiH, ovo što nama sada rade nastojeći da održavaju je protiv interesa svih ljudi u BiH. I ja vas molim da ovaj Zakon usvojimo i da sve ono što je u njemu propisano, što ni malo ne divergira u odnosu na bilo koji evropski zakon mi u potpunosti implementiramo. Hvala.
U skladu sa članom 70. poslanik Emir Kabil ima korekciju citata koji je netačno naveden, a koji bi mogao biti uzrok nesporazuma. Izvolite kolega Kabil.
Ja prije svega želim da repliciram mojoj uvaženoj kolegici, koja apsolutno se bori za ovo što misli da je uredu. Ja se izvinjavam što sam rekao infantilan, to nije inače moj vokabular, ali vjerovatno i ja ponesen nekim stvarima pa sam rekao i izvinjavam se otvoreno ovom visokom Domu. 28 Ovdje nemojte da se bavimo zamjenama teze, imate posljedicu i uzrok. Uzrok se rješava na zakon koji se ne sprovodi i to je jasno i tačka. Posljedice nesprovođenja tog zakona, to što su humanitarne organizacije uzele lovu, peru li pare, ne peru, to mene ne interesuje, oni su sterilisali, čipirali, registrirali i vratili na stanište na hiljade pasa. Po ovom novom zakonu, izjenama i dopunama o kojima Vi govorite, to je meritum problema, uvažena zastupnice. Po ovom novom zakonu ili izmjenama ovog novog zakona evo nisu, nisu ubijani, izvinjavam se, nego eutanazija, ali po strogom evropskom zakonu eutanaziju ne može vršiti šinter, eutanaziju vrši veterinar. Znate li koliko pasa iz regije Tuzle dolazi veterinaru dnevno? Jedan, a ima ih na hiljade. To je problem osnovni i ne možemo na mala vrata provoditi nešto što je jasno. Evo ako će biti eutanazija super, daj da vidim veterinara koji će zdravog psa, bez obzira što je lutalica, koji će psa koji, koga je neko napustio, bez obzira što je lutalica, ubiti. Neće ga ubiti jer čitav život se školovao da tog psa osposobi da živi i da se vrati u svoje stanište, to je suštinski problem. Znači, ovaj Zakon je neupotrebljiv i neprovodiv zato što se ponovo sve vraća veterinaru i što ponovo se trebaju obezbjediti dodatna sredstva da veterinar pregleda tog psa, azilira ga izvjesno vrijeme i vidi kako će se ponašati i da li će ugroziti sredinu i da li će, i procjeniti da li je taj pas bolestan. Znači, to je osnovni problem uvažena zastupnice. Druga stvar, govorite o organizacijama i kako je u Engleskoj. Pa nemojte porediti sa Engleskom i njihovom tradicijom, Dogs Trust je internacionalna organizacija, možete ih voliti, prave velike pare, ali Dogs Trust pogledajte njihovu web stranicu, zbrinjava, njihova ideja je da zbrinu sve napuštene pse, njihova ideja je da napuštenog psa izliječe i nađu za njega ne stanište, a to je u nas vraćanje u šumu ili na ulicu, da nađu vlasnika i to je osnovni problem uvažena zastupnice. Prema tome ova izmjena i dopuna po mom mišljenju, naravno svi mi možemo pročitati ovo, ne donosi ništa bitno, naprotiv usložnjava situaciju i vraća nas u vrijeme 60-ih, 70- ih, kada ...
Vrijem za repliku isteklo.
Hvala vam.
Zahvaljujem. Riječ, odnosno repliku ima poslanik Saša Magazinović. Izvolite.
Hvala. Ja ću na samom početku ove replike reći da razdvajam iskrene ljubitelje pasa od onih kojima je to biznis, a danas su u protivljenju ovom Zakonu, ne govorim o kolegama u samom Parlamentu, najglasniji oni kojima je to biznis. Eksperti kojekakvi koji se javljaju zapravo dobro žive od projekata, ako želite možemo govoriti i o imenima i u Sarajevu i u Tuzli i o ljudima preko kojih plasiraju svoje stavove koji su isključivo vezani za interese. I konačno mislim da treba ovdje, možda je ovo dobra prilika da kažem, usvojiti i zakon o lobiranju pa da se zna ko kako lobira i da tobude transparentno, a ne da to umotavamo u principe. Kada govorimo o evropskom zakonodavstvu, ja pozivam sve one koji misle da ovaj Zakon nije dobar da odaberu državu evropsku čiji ćemo zakon prepisati. Hoćete li Belgiju, sjedište EU? Hajmo belgijski zakon prepisati. Hoćete li Srbiju, Hrvatsku, kako susjede? Hoćete 29 li Švedsku, Španiju, Austriju, koju god zemlju hoćete? Ali ne dozvoljavam da oni koji nisu pročitali ništa o ovoj oblasti nas ubjeđuju kako je ovo Zakon koji se suprotstavlja sa evropskom zakonskom praksom. Licemjerno je u ovom Parlamentu biti toliko glasan i braniti neodbranjivo a da pri tome niko ne spominje smrtne slučajeve, dva smrtna slučaja u Travniku i Doboju, da niko ne spominje djete, djevojčicu koja je zbog napada čopora pasa obolila od dijabetesa, da niko ne spominje rastrganog dječaka neki dan, a u ovom Parlamentu toliko ljekara sjedi. To nije naša tema, ali nam jesu neke druge teme. I kad govorimo o Dogs Trustu i sličnim organizacijama, ako je njima cilj, a ja tvrdim da im to nije cilj, da uklone pse sa ulica, onda za 10 miliona maraka nek daju hiljadu maraka svakoj porodici koja udomi jednog psa i imaće za mjesec dana 10 hiljada pasa sklonjenih sa ulice i imaju neki rezultat. A ja vas pitam koliko su pasa oni uklonili do sad s ulice, sterilisali i vratili ih na ulicu da napadnu to dijete? I pričaju o ljubavi prema psima, ljude ne spominju naravno. Ako imaju 10 miliona nek daju hiljadu maraka svakoj porodici za troškove udomljavanja psa i 10 hiljada pasa ćemo udomiti u roku od mjesec dana. Ja sam čovjek koji je udomio psa i ja ovo govorim s punim pravom i ko god hoće od vas da mu objasnim kako se to radi, ja ću objasniti, ali nikako ne dozvoljavam da me se tretira kao nekoga ko ne razumije stvari i da se stvari koje apsolutno nemaju veze sa principima takvima predstavljaju.
Zahvaljujem. Repliku ima i poslanik Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Tema je izuzetno zanimljiva, međutim ja bih želio da se čak i Vi kao predsjedavajući, dopredsjedavajući jedan i drugi, da se i vi malo očitujete o ovoj temi, da uzmete riječ i da kažete svoje mišljenje. Međutim, meni kao poslaniku iz ...
Kolega Jagodiću nisam Vas razumio šta ste sad rekli, pozivate Kolegij da se ...
Da i vas čujemo na ovu temu.
Pa traje rasprava, ko kaže da nećete čuti. Samo Vi se bacite na temu ...
Ja bi želio samo da istaknem i iznesem svoje mišljenje da upravo, pogledajte, treću godinu u ovom Parlamentu sjedimo, da ne kažem dvije godine parlamentarna većina se spori oko zakona svih mogućih vrsta, međutim evo očito da i u problematici i ovog Zakona ne možete naći rješenje i smatram da je to simptomatično za cjelokupan rad. Međutim, zakoni koje praktično narod očekuje, koji su od posebnog interesa za građane mi ih ne rješavamo, ali došli smo u situaciju da i ovo treba rješiti. Međutim, šta sam želio da iznesem ovom prilikom? 30
Kolega Jagodiću da se ovo ne bi otelo kontroli, Vi ste se javili za repliku, kome Vi i šta replicirate?
... gospodinu Kabilu.
Dobro, ...
Pogledajte, u zemljama regiona u proteklom mjesecu sam bio u Sloveniji, Hrvatskoj i u Srbiji, pogledajte u njihovim gradovima nema napuštenih životinja, međutim mi u ovom momentu vidimo da praktično, kao što je rekla poslanica Majkić, zatrpani smo u našim mejlovima svih mogućih adresa Francuske, Švicarske, ne znam, Italije, kažu dajte glasajte u tom njihovom prijedlogu na način kao što oni vide. Međutim, činjenica je da je u BiH imamo problematiku drugačiju, mi se ne možemo mjeriti sa zemljama regije, smatram da moramo uvažiti i praktično sagledati i situaciju kako su to susjedne zemlje rješile i na neki način riješiti i problematiku u tom pogledu. Po drugoj strani smatram da su veterinari, veterinarske naše inspekcijske službe, odnosno veterinarske stanice da su one po mom mišljenju se prekasno uključile u ovu problematiku, one su trebale u startu kad je nastajao problem, a ne kad su posljedice, ja vjerujem da je i tu njihov efekat, odnosno učinak bi mogao biti daleko veći. Ali ovom, u ovom momentu smatram da su i oni učinili jedan propust i moraju tražiti i s nama zajednički sredinu između. Hvala vam.
Kolega Jagodić je imao repliku na izrečene stavove poslanika Emira Kabila. Riječ, odnosno repliku ima, drugu, poslanik Emir Kabil. Izvolite, tri minute.
Nemam više repliku, žao mi je što mog uvaženog kolege Magazinovića, kojeg izuzetno cijenim, nema da mu repliciram. Mislim da ovaj visoki Dom nije za patetičnu priču, ja vam mogu sad navesti takvih situacija koje se dešavaju našim ljudima da bi svi počeli plakati. Ovaj Dom služi da govorimo o zakonu, implementaciji ili neimplementaciji, tačka, to je poenta. Evo sad ću vam reći jedan podatak koji je kontra podatku gospodina Magazinovića, istina je ovo i to je užas, da su ti psi napušteni ujeli, ne znam, dvoje ljudi u Zenici, da je nekome šećer porastao, možda će i meni sad šećer poslije ovog stresa porasti ili pritisak ili svakom od nas, znači to je istina i to nije uopšte tajna, ali ću vam iznijeti jedan podatak, i žao nam je što gospodin Magazinović nije ovdje prisutan – šta mislite kod koje kategorije pasa ima više ugriza kod napuštenih pasa, lutalica, džukela što mi kažemo koji hodaju ovom ulicom, našim ulicama ili kod pasa koji su pod strogim nadzorom i koji su čipirani i koji su registrirani kao psi koji imaju vlasnika? Šest puta je više kod ovih koji imaju svog vlasnika, a nikad se vlasnik ne žali jer ga voli. Šest puta su više kod registriranih pasa nego kod ovih, samo što je alarmantna situacija, pazite ovo je podatak apsolutno tačana, govorim provjerenu informaciju. Znači, nemojte da se, ja sam pročitao u nekim novinama da su psi lutalice počeli da jedu kuću, pokaže nam slika da pas 31 lutalica jede haubu vozila, ma nemojte ljudi, pa nemojte. Pa znate to i sami, vidjeli ste u medijima, ja u to ne vjerujem, ovdje je problem neiplementacije postojećeg zakona i još gore ovaj novi koji se donosi samo će biti skuplji i biće još gori, tačka. Hvala vam.
Riječ ima, odnosno diskusiju poslanik Saša Bursać. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pa, da vas podsjetim da smo u amandmanskoj ovoj fazi, mislim da, ovaj, o ovim stvarima smo raspravljali i prošli put mislim da je, da je jednostavno u drugom se smjeru trebalo ići, ali dobro Vi vodite sjednicu pa kako god.
Vi ćete sad o amandmanima.
Neću ja o amandmanima.
A nećete ni Vi.
Ovaj, moram ja isto da diskutujem kao i ostali, kad je već tako počelo šta bi. Ovaj, zaista evo sjedim ovdje i slušam i ja imam jedno od mojih iskustava znači u životu je eto vezano i za pse, prošli put sam diskutovao i rekao sam da imam pet pasa i još uvijek ih imam i imaću, znači ja imam pse i mogu, mislim da mogu dosta toga da kažem o tome. Bio sam nekad i član Upravnog odbora Saveza kinoloških organizacija RS-a itd., itd., nebitno je to sad sve, bitno je to da definitivno mi imamo problem i da smo ponovo neki pilot projekat bog zna koga i bog zna čega i apsolutno se ne slažem sa nevladinim organizacijama koje nam nameću to da mi treba da vodimo računa i da pravimo azile, čuda boga, o psima lutalicama. Moja lokalna zajednica za pse lutalice godišnje odvaja 120 hiljada maraka i svaki put kad je projekcija budžeta traži se još, traži se više i mislim da u BiH definitivno mi nemamo novaca za te stvari. I sada kada uzmete sa druge strane da bi to moglo, znači, u 12 mjeseci da stipendira 100 studenata po, po, 100 KM kada uzmete danas koliki su mnogi drugi socijalni problemi, ali evo ja ću znači samo spomenuti studente, znači moglo bi se na tom polju uraditi daleko više, a mi se brinemo o budućnosti pasa lutalica. Mislim da je naš standard jako, jako daleko da bi mi zbog toga bili zabrinuti, u tom kontekstu sam govorio, znači i na prošloj sjednici kada smo o ovome raspravljali. Ali definitivno ne stoje opaske kolega koje kažu da to sad treba nešto zbrinuti, da to treba ovako, da to treba onako, pas, ishrana jednog psa košta mjesečno jako mnogo i nije to znači samo mjesečna ishrana, tu treba naći i smještaj, treba neko oko toga svega da radi, treba zdravstvena zaštita, treba masu nekih drugih stvari i s tog aspekta mislim da mi definitivno nemamo mi novaca u BiH da implementiramo zakon onakav kakav je sad na snazi, ovaj koji je predložen je sasvim uredu. Eutanazija po meni to je samo jedno uljepšano, jedna uljepšana riječ, vjerovatno uzeta iz nekog stranog jezika, ja ne znam ni iz kog, a u suštini znači ubijanje, znači eto to neko samilosno ubijanje i to je jedna činjenica, mislim da je jako ružno reći ubijanje, zbog toga je i pronađen taj naziv. Ali zovite to kako god hoćete, mislim da mi imamo problem koji je suštinski i koji treba rješiti, imamo zakon koji je neprovodiv, to je definitivno pokazalo od 2009. do danas, ne može 32 se znači taj zakon implementirati zato mi trabamo novi zakon, novi zakon koji je predložen je po meni sasvim uredu. Meni je jako žao što se ovdje doktori ne javljaju i ne kažu, a evo vidim da i gospodin Kabil brani taj stav da ne treba da se ti psi uklone sa ulica, mislim da treba, mislim da treba. Ja sam, znači, nisam imao priliku da vidim, ali sam čuo da ljudi umiru u najstrašnijim mukama, znači kada su zaraženi bjesnilom, da evo uzmite znači kožne bolesti koje jako mnogo, prenosioci su psi, znači nedovoljno su praktično istraženi, naročito ovdje kod nas u BiH nema lijeka za mnoge kožne bolesti. Ehinokokoza kao jedna od najopasnijih bolesti, ovaj, na svijetu, znači koja kada se naseli u mozak dobija se praktično efekat raka mozga, čovjek umire u najstrašnijim mukama itd., itd. a sve to prenose psi i ima još masu nekih drugih stvari. Mislim da nismo dovoljno moćni i snažni da isfinansiramo, jabih bio prvi za to da BiH ima novaca, znači, da se ti psi zbrinu i da se hrane. Zašto? Zato što ih ja volim, zato što ih ja kod kuće imam i zato što o njima vodim računa i volim o njima da vodim računa. Ali bolje ih je ukloniti ovakvih kakvi jesu jadni, znači i nikakvi i kada uzmete kakve sve štete prave, neću ponavljati ovo šta se najstrašnije desilo u BiH, ja vam odgovorno tvrdim na putevima BiH svakodnevno gine nekoliko pasa. Ako ste ikada imali priliku da autom uradite psa, onda znate kakav je to problem, to je velika prijetnja u saobraćaju, znači velika su prijetnja psi lutalice po bezbjednost saobraćaja, znači tu se mogu da stvore isto jako veliki problemi. Kada, izračunajte znači, evo ja vjerujem da svako od nas ovdje može izračunati, uzmite da je prosjek težine jednog psa 20 kg i da ga udarite automobilom pri brzini od 80 km/h pa izračunajte znači koja vam je to sila i koji je to efekat na auto i koliko je vozača, evo od nas ovdje ja vjerujem da svi vozimo, koliko nas je sposobno u tim uslovima održati se na putu, odnosno ne udariti nekog drugog ili ne ugroziti nekog drugog u saobraćaju itd. Mislim da i struka i sve drugo je dovoljno razumno da kaže da nemamo mi u ovom trenutku dovoljno novaca da postojeći zakon implementiramo i da moramo naći neko drugo rješenje. Nažalost to drugo rješenje je eutanazija, ali mi moramo jednostavo pribjeći tome zakonu. Kažete neće to uraditi veterinari. Gospodo, znači konja i ovaca u BiH, odnosno u RS-u ubijeno je na hiljade, na desetine hiljada potpuno zdravih životinja zato što se smatralo da bi postojala opasnost od nekih zoonoza, odnosno od bolesti koje bi mogle eventualno prenijeti te životinje i znači te su životinje pobijene, odnosno eutanirane, znači zakopane, pokrivene su, posute su krečom i zagrnute i td. i td. To se već dešavalo u BiH, zašto je znači konj kao, po meni, veoma draga i jako lijepa životinja, zašto je on znači sad u tom nekom podčinjenom položaju u odnosu na psa itd. Mislim da definitivno treba nam ovaj Zakon u ovom trenutku, a onoga trenutka kada budemo imali više novaca da pribjegnemo nečem drugom. Ne zaboravite da rastu, broj raste, mislim da je gospodin Bašić o tome govorio, znači broj pasa veoma brzo raste, raste geometriskom progresijom, znači izuzetno brzo, neće se to ni na ovaj način moći tako lako riješiti. Znači, biće tu jako mnogo posla i biće tu jako mnogo problema i ovaj Zakon sad kakv, ako ga donesemo, znači, trebaće sigurno nekoliko, po mojim procjenama i desetak godina da se u potpunosti implementira i da dođemo do onoga do čega treba da dođemo, odnosno da se riješimo, ja ću reći, evo toga problema, jer definitivno iz diskusija vidimo da je to problem. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima zamjenik predsjedavajućeg, poslanik Božo Ljubić. Izvolite. Nadam se da je kolega Jagodić obradovan, evo. 33
Ova moja prijava za raspravu, dakle, nije motivirana prozivanjem kolega zastupnika, već sam se puno ranije javio, to može posvjedočiti moj kolega predsjedatelj. Gledajte, mi ovdje imamo problem i ovdje nitko, niti oni koji podržavaju ovaj Zakon niti njegovi oponenti ne niječu da postoji problem. Čak se slažemo i oko uzroka a to je da postojeći Zakon nije proveden, ali se razlikujemo oko toga da li je on provediv ili nije. Pa i oni koji su nama pisali, dakle, i koji se protive ovom Zakonu su kontradiktorni u svojim pismima. Na jednom mjestu kažu i konstatiraju također da postoji problem, postoje dakle psi lutalice, čopori pasa, na tisuće u našim gradovima, ali isto tako hvale postojeći Zakon i smatraju ga provedivim, dakl, tu je kontradikcija. Da je provediv nebismo imali ovo stanje. On jeste vjerojatno, i to se pokazalo, pokazuje na stanju u gradovima, čak i u susjednim našim državama, a pogotovo u EU, da zakon usklađen sa evropskim mjerilima je provediv i proveden u tim državama. Međutim, očito u BiH na razini naše, da tako kažem, institucionalne kapacitiranosti od svih razina, od općine pa nadalje, pokazalo se da postojeći Zakon nije provediv. Ja ću ovdje parafrazirati ponovo ono što sam rekao i na Ustavnopravnoj komisiji prije nekoliko dana, dakle jednu ... iz Antičke Grčke kada je vodećem antičkom grčkom zakonodavcu postavljeno pitanje – da li je Atenjanima donio najbolje zakone, on každe – ne, samo one koje mogu primijeniti. Prema tome i mi ovdje zapravo trebamo se fokusirati na rješenja koja su primjenjiva. E sad da idemo dalje. Mi smo ovdje čuli i raspravljalo se o ovom problemu sa različitih stajališta. Da budem iskren kada se ovaj Zakon prvi put pojavio ja nisam mogao očekivati da će pobuditi ovoliki interes, i nije to ništa loše da se ovom problemu prilazi sa emocionalnog stajališta. Naravno ne bi bilo dobro da se prilazi ostrašćeno i uz diskvalifikacije, jer sam ja uvjeren da ovdje nitko, ko god raspravlja zapravo ne raspravlja pod utjecajem i motiviran bilo kojim lobijima. Međutim, kada stvar svedemo na ono, da tako kažem, ..., u situaciji kada, evo konstatira, možemo konstatirati, mislim da se možemo i složiti da postojeći Zakon ... nije proveden, ja smatram da nije niti provediv u našim uvjetima ovdje, dolazimo do dileme – da li ovom problemu pristupati sa stajališta dobrobiti ljudi ili dobrobiti životinja, znate. Jasno je, dakle, iz ove rasprave koju smo maloprije čuli od kolege Bursaća da je naš prvi cilj ovdje pristupiti u ovom momentu sa stajališta dobrobiti ljudi, jer ne treba, mislim imamo svi iskustvo, pogotovo evo koji živimo u gradovima kao što je Sarajevo, vjerovatno Tuzla, itd., da ti čopori pasa ugrožavaju i ljude, da tako kažem, u najvećoj snazi, koji imaju prilike voziti se autima itd., a kako je tek onim ljudima koji se jedva kreću i koji ne mogu koristiti sve te blagodeti prijevoza koje mi imamo. Nadalje, ovdje se, da bi se na neki način, ja bih rekao, stvorio jači utisak oponenata ovog Zakona, govori se o ubijanju životinja. Ja pitam ovdje one koji koriste taj vokabular a, da tako kažem, obrazloženo da se radi o životinjama koje imaju nervni sistem koji percipira bol i patnju, itd., šta je sa ubijanjem ovaca, koza, krava, svinja, itd., itd., bilo da je u ... zdravlja ljudi ili ..., ja pitam one ljude koji, dakle na ovaj način prilaze problemu ... pasa lutalica, da li bi na isti način pristupili ovom problemu da mi jedemo pseće meso. Prema tome, mi ovdje zapravo trebamo tražiti rješenje koje će otkloniti ovaj problem. Sama kastracija je sigurno dio, da tako kažem, spektra rješenja ovdje, ali nije rješenje, jer mi na taj način zapravo sljedećih 15, pa čak možda i 20 godina, zavisi koliki je život kojega psa lutalice, imamo te životinje na ulicama. I postojeće stanje, mi se moramo s tim složiti, je nehumano i za ljude i za životinje. Dakle, te životinje su takođe izložene velikoj patnji, zime, bez skloništa, u potrazi za hranom da li će naći ili je neće naći, itd., itd. I na kraju krajeva također i one su na neki način potencijalne žrtve, da tako kažem, ljudske besćutnosti ponekad, dakle gdje ih ljudi objesni progone, ubijaju, itd., itd. 34 Prema tome, ja ne kažem da je ovaj Zakon idealan ali je on u svakom slučaju jedan pokušaj da pristupimo rješavanju problema kako smo mi to u stanju u BiH uraditi. I na taj način ja mislim da mi i trebamo pristupiti ovoj problematici. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poslaniku Ljubiću. Riječ ima poslanik Zvonko Jurišić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Evo, ja kao zastupnik u Zastupničkom domu sam diskutirao već jednom na ovu temu, evo i danas ću nakon ... trebali ovaj Zakon uvojiti ili ne usvojiti. Ja smatram isto ovdje, evo kolega Božo Ljubić je diskutirao otprilike na način na koji sam ja mislio, da su ovdje zamijenjene teze, jer mi govorimo ovdje o Zakonu o zaštiti i dobrobiti životinja a onda mislim cijelo vrijeme se ovdje kao primjer spominjala zaštita ljudi, da su od ovih životinja nastradali djeca, ljudi, od raznoraznih ugriza, itd. Ja imam sasvim jedan drugačiji primjer a to je da sam bio svjedok recimo bar 10 puta, od svog djetinjstva pa evo do danas, gdje je stradalo sigurno 30 do 40 ljudi recimo kada su organizirane raznorazne koride ili borbe bikova, pa čak neki ljudi su od tih posljedica i umrli, znam neki moj dalji rođak je od tih posljedica i umro. I ja mislim da bismo mi ovdje ovu temu trebali proširiti ali smo mi ovaj Zakon znači sveli samo na ove pse lutalice. A opet što je povećan broj pasa lutalica, je li, ima to svoj razlog i oni postoje, ne samo danas, objektivno oni jesu problem, ali mislim da problem znači ove njihove eutanazije ili ubijanja, evo da ne bi ..., mislim da je to malo i teže riješiti i nisam siguran da bi se to tako brzo i riješilo. Nemamo svugdje, u cijeloj BiH nemamo mi ovakav problem kao što to imaju eventualno veći gradovi. Ljudski faktor je narušio onu nekakvu prirodu koju je ispostavio Bog na ovoj zemlji, tako da nemamo više u prirodi u šumama, na livadama, planinama, nemamo više ni nekih domaćih životinja od kojih su se nekada ovi prehranjivali, pa su oni došli ovim urbanim sredinama u sela i gradove. Mi imamo, primjer dole koji smo uz granicu Hrvatske, imamo problema sa vukovima, jer evo ovdje u Hrvatskoj je donesen Zakon o zabrani ubijanja vukova, pa se tih vukova namnožilo pa njima je lako preći dole granicu u Hercegovini, pa nam oni pojedoše lovačke pse. Evo ove nedjelje dole u Posušju je zaklano pet lovačkih pasa. ... ja mogu, e to je zaštita životinja, kako zaštiti te lovačke pse koje, dođe vuk i ... s lanca ga pojede. Zato da kažem ovdje smo malo više vremena proveli o priči o zaštiti pasa lutalica, znači psi lutalice se mogu umiriti, zaštititi, je li, na nekakav način istrijebiti, ili iskorijeniti, ili smanjiti na neku razumnu brojku, načinom znači kako to predviđa znanost i ... Ja samo, evo imam veze, imam kolega, družim se, cimera sam imao koji je završio ovu veterinarsku medicinu, ja ne znam kako biste vi proveli ovu eutanaziju. Vjerovatno ono što je govorio dokotor Kabil vješanjem, otrovom, ne znam kako bi. I to košta. Znači, mi imamo postojeći Zakon, trebamo mi, ako smo već ovdje ili mi sa razine države, dati lokalnoj zajednici novce da oni to naprave ili, evo imamo mogućnosti, nisam o tome baš puno ulazio u detalje, pa pojedini kantoni, županije, pošto su to, imaju svoje ustave, imaju skupštine, pa neka na nekoj lokalnoj razini donesu zakon ili neku uredbu koja će vrijediti određeno vrijeme, pa da to naprave, taj zakon sprovedu ili eventualno prilagode svojoj sredini. Znači ne vidim nikakvog razloga niti vidim mogućnosti kako i na koji način provesti ovaj Zakon što je predlagatelj predložio nama da usvojimo ovdje u Parlamentarnoj skupštini BiH bez da nema nad tim stručnog nadzora, znači veterinarskih inspekcija, doktora 35 veterine da oni to urade, a kažem i to košta. A do sada da je bilo volje lokalne zajednice, ne samo volje, mogućnosti prije svega, proveo bi se ovaj Zakon. Ako vas, ovdje je bilo riječi o napadu životinja na ljude, ja znam u Posušju nekoliko ujeda pasa, ... znači psi koji su imali svoje vlasnike su to napravili, znači nisu nikakvi psi lutalice, pa onda se pitalo da li su ti psi cijepljeni ili nisu. Ali kažem da ovaj Zakon zahtjeva, znači i stručnu provedbu, i materijalnu, i finansijsku provedbu. Općine nemaju, nisu u mogućnosti ovo provesti. Ako vas napadne čopor ovih pasa negdje pa ako ih i ubijete nećete zato sigurno odgovarati, niti je ko odgovarao za to ako je neko ubio psa lutalicu.
Zahvaljujem. Replika, poslanica Nermina Zaimović-Uzunović. Izvolite.
Predsjedavajući, ja bih dvije stvari ovdje da podcrtam. Prvo da kažem da se ovdje barata sa terminom napušteni psi. Ovo o čemu mi ovdje pričamo i što je problem u principu nisu napušteni psi, to su psi lutalice koji nikad nisu imali vlasnika, i čak u jednom mejlu koji mi dolazi na nekom od jezika piše da su to kao psi čiji su vlasnici u vrijeme opsade Sarajeva ubijeni pa oni ostali napušteni. To vam pokazuje samo svu apsurdnost tih mejlova koje mi dobivamo kao podrška ostanku ovog Zakona. Drugo, ovdje u kuloarima se prepričava da neko iz međunarodne zajednice vrši pritisak, odnosno da treba da ovaj Zakon kakav postoji, kakav nije moguće provesti, da taj Zakon mora takav ostati. Ja bih zamolila, i to je u stvari moja replika, ja bih zamolila da nam poslanici koji su imali takvo iskustvo da nam kažu ko to radi. Ja sam kontaktirala sa predstavnicima međunarodne zajednice, njih ne zanima kako ćemo mi unutar države urediti to. Zakon, bitno je da imamo zakon, da je taj zakon evropski zakon. Mi imamo zakon o dobrobiti životinja, mijenjamo ga u skladu sa našim potrebama i mogućnostima. I to je naša obaveza. Nije naša obaveza da implementiramo onako šta bilo ili pod nekim pritiskom. Evo, ako je neko imao ja vas pozivam da kažete ko to iz međunarodne zajednice insistira da ostane upravo ovakav Zakon kakav je neprovodiv, vidjeli smo iz činjenica. Hvala vam.
Poslanik Saša Bursać, replika. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pa evo, imam repliku gospodinu Jurišiću. Definitivno, ljudi su na koridama povrijeđeni, neki su i ginuli od toga, znači smrtno stradali, ti ljudi dođu dobrovoljno na koridu, niko ih ne prisili da tu dođu. To je velika razlika između onoga što su spominjali kolege, djecu koja su nastradala od pasa lutalica i ovo, znači, gdje ljudi dođu dobrovoljno. To je jedna stvar. Eto, vukovi jedu lovačke pse. Pazite, i to je jedan apsurt. Evropa je, kompletna Evropa znači bez nas ovamo na Balkanu, nema vuka. Zašto? Zato što su ga istrijebili u potpunosti i neće da ga reintrodukuju, znači da ga vrate nazad tamo. Relativno bi to bilo lako, evo kod vas dole ih ima, znači relativno lako se vuk uhvati i naseli se ponovo u Evropu. Ne, neće da ga vrate, očistili 36 su se od pasa lutalica(?), ali ne, Hrvatskoj su nametnuli, znači taj tempo da oni zaštite svog vuka pa sad dole stočari, i inače stanovništvo kompletno Hrvatske ima ogromne probleme sa tim. Problem se seli, evo ga i u BiH, a Evropa kao neka vuka u Hrvatskoj, mi volimo vukove, ali neka ih u Hrvatskoj, nemojte da ih vraćamo nazad. Znači to vam je ovaj, pa neću reći licemjerstvo kojem nameću i nama ovdje, dajte, imajte vi sad pasa lutalica koliko god hoćete, mi smo svoje probleme riješili. U Švedskoj gdje je najveći stepen demokratije po meni, znači 7 dana se drži pas u azilu, nakon 7 dana ako se vlasnik ne pojavi vrši se eutanazija. Spomenuli ste kako se to radi, to se normalno u evropskim zemljama radi inekcijom, znači da ne lupam sad, mislim da znam tačan naziv ali da ne lupam sad, ima tačno 5 mg jednog, hajde da kažem, otrova, odnosno jedne supstance. Daje se, potpuno, znači, pada u duboki san i nikad se više iz njega ne budi, bez bola izvrši se ta eutanazija. Tako se to radi u Evropi. Psi koji imaju vlasnike, velika je razlika kada oni nekog napadnu i ujedu i onih koji slobodno hodaju po ulici. Znači taj koji ima vlasnika vlasnik za njega odgovara, tačno stoji u Zakonu kako i na koji način i koje su to kaznene odredbe po kojima on odgovara za to što je načinio njegov pas, ili bilo koja druga životinja pitoma koja ugrozi bilo koga drugog zna se tačno kako i na koji način se dalje postupa. Ako ubijete psa lutalicu nećete za to odgovarati. Hoćete za to odgovarati, nemate nikakvo pravo da ubijete bilo šta a naročito psa lutalicu, naročito ako koristite vatreno oružje, znači prekršili ste neki drugi zakon, da ne spominjem koji, koji se reguliše, entitetski, kantonalni, ovako, onako. Znači, definitivno treba nam ovaj Zakon. Imamo ... stvari, zadiremo u neke druge zakone, ne možemo znači opravdati to ni na koji drugi način. Evo, nećete odgovarati sigurno, gospodine Jurišiću, ako ...
Vrijeme isteklo.
Evo samo još par riječi. Znači, reći ću nekim ljudima da se Vama jave pa im recite kako da izbjegnu to, a upravo su uradili to što ste Vi rekli, znači ubili su psa lutalicu, imaju strašnih problema u mojoj lokalnoj zajednici zbog toga, zato što ih tereti policija zbog remećenja javnog reda i mira, itd., itd. Hvala vam.
Replika, poslanik Niko Lozančić. Izvolite.
Ma, ja sam se javio da repliciram skoro svima koji su dosad vrlo živopisno raspravljali na ovu temu. Reći ću iz prostor razloga, mi ovdje smo potpuno ušli u nekakve patetike, u nekakve emotivne naboje, pa objašnjavamo ko voli životinje, ko ne voli, ima li neko da mrzi itd. Mi ovdje govorimo o izmjenama jednog postojećeg Zakona bez ikakve analize kako je taj Zakon provođen, ako nije provođen konstatira se da nije provođen, što nije provođen. I gledajte, onda smo se sjetili po prijedlogu izmjena i dopuna Zakona za neprovedbu ovog Zakona znate ko je kriv – psi lutalice. Znači, a nema nigdje u Zakonu da su oni dužni da provode ovaj Zakon, ali ispada da su oni krivi i odmah smo ih osudili na smrt zato što su krivi. Ako bismo ovu analogiju primijenili ubuduće kada se budemo bavili izmjenama i dopunama zakona koji ne provodimo ili neko ne provodi a mi ne donesemo, zamislite šta ćemo raditi kada konstatiramo da se ne provodi 37 Zakon o zdravstvenom osiguranju i ako okrivimo pacijenta da su krivi ... Šta ćemo raditi kada konstatiramo da se ne provodi Zakon o osnovnom, srednjem i visokom obrazovanju, hoćemo li djecu ukidati. Šta ćemo raditi kada konstatiramo, doktor Kabil je dobro, i sa aspekta struke i sa aspekta mjesta življenja, pa se priključujem u onom dijelu koji se tiče mjesta življenja, govorio o ugroženosti ljudi zbog enormne zagađenosti prostora u kome živimo a imamo Zakon o zaštiti okoliša, kao i u Kaknju, hoćemo li ukinuti te ljude koji tamo žive, ili ćemo naći načina da natjeramo one koji trebaju provoditi zakone. Zato sam ja protiv ovog Zakona, jer opet, a oni koji govore da se nije provodio zato što su trebala enormna finansijska sredstva nek mi kažu odakle će naći sredstva za provedbu ovog Zakona. Hvala lijepo.
Replika, poslanica Danijela Martinović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Pa, nekoliko rečenica repliciram uvaženom kolegi Jurišiću, pa djelomično i gospodinu Kabilu, vezano za podatke, što se ujeda tiče, da li su to uradili domaći psi, odnosno psi koji imaju vlasnika ili lutalice. Ovo su zvanični podaci koje sam jutros dobila od kolege koji radi kao liječnik na Klinici za ortopeciju Kliničkog centra u Sarajevu – u zadnjih 15 dana, 12 žrtava napada divljih pasa, odnosno dakle pasa koji nemaju vlasnika. Od toga je napadnuto u zadnjih 24 sata dvoje djece, jedna trudnica, jedna doktorica i to u samom krugu Kliničkog centra. Još dvoje djece, odnosno troje djece u zadnjih 5 dana, i juče smo imali jedan slučaj jedan stariji gospodin je bježao pred čoporom divljih pasa, pao je i povrijedio se, i povrijedio kičmu, tako da nije sigurno hoće li ostati pokretan ili nepokretan. Prema tome, ovo su zvanični podaci. Ako imate drugih zvaničnih podataka voljela bih da ih uporedimo. Hvala lijepo.
Kratka i jasna replika. Još jedna replika, Zvonko Jurišić. Izvolite.
Evo, meni je žao što su me kolege evenutalno na pogrešan način razumjele kada sam govorio, znači, o ovom nazivu Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja. Znači, da li smo mi životinje ako sad tog psa ili taj, dio tog čopora pasa ako ih neko uhvati, evo nije niko od kolega rekao ko bi ih trebao uhvatiti, šta ćemo raditi sa njima. Evo, ... donijeli zakon, ako ovog momenta donesemo Zakon i prođe u Domu naroda vjerovatno ti psi više neće napadati ni ljude, ni djecu, ni starce koji mogu pobjeći, znači da su u dobroj kondiciji. I ovdje u članku 2. spominju se samo divlji psi. Ja, mi smo svi nešto učili kroz školu – divlje i domaće životinje. Ja se ne sjećam da smo učili divlje pse, ne sjećam se. Ja ne znam, kod nas, ... problema stvaraju lisice dole, divlje lisice. Prema tome, zato sam rekao ..., ovde cijelo vrijeme pričamo o tim psima, o lutalicama, psi lutalice oni nisu divlji, oni hodaju po gradu, ne znam ni ja, pa i nisu čak opasni ako su se najeli itd. Prema tome, ako govorimo o dobrobiti i zaštiti životinja, pa i divljih životinja, pa onda evo sam spomenuo i ovih nekih drugih, jer kažem ... ljudski faktor. Onda treba govoriti o zaštiti ljudi ovdje, o zaštiti nekih drugih domaćin životinja od ovih divljih, jel'. To su prije svega ... 38 Prema tome, ovaj Zakon je neprovodiv ako bismo išli na ovu ... Ovim načinom, kao što je do sada predviđeno u Zakonu, to je kvalitetno rješenje samo ga treba provesti, a to su neke sredine provele i pokazale primjer da se može provesti. Hvala.
Poslanik Beriz Belkić ima riječ. Izvolite.
Ja Vama predsjedavajući predlažem da Poslovnik o radu ostavite u kancelariji i da proglasite njegovu neprimjenu do kraja mandata i da smo svi u ravnopravnom položaju. Dakle, evo nešto malo o amandmanima kojih nažalost nema i izražavam žaljenje gospodine Kabil što ih niste pobnovili, ali ću ja svoju diskusiju iskoristiti da demantiram one koji tvrde da nismo imali analizu primjene Zakona. Dakle, ova priča je počela u februaru ove godine, tražena je analiza primjene Zakona i mi smo je dobili i to od vrlo cijenjenog ministra, gospodina Šarovića, dakle u njegovom resoru je Ured za veterinarstvo. Vijeće ministara je raspravljalo i Vijeće ministara je stalo iza analize. Prepričavat vam je neću, svi ste je dobili, bilo bi dobro da je pogledate. Najviše sam se javio zbog sljedećeg. Osim analiza mi smo dobili preporuke. Da smo pokušali, što neko reče da pokušamo nešto raditi, gospodin Ljubić je rekao, da smo pokušali barem jednu, dvije ove preporuke, koje ne traže sve novac, uraditi, stvari bi se do sada promijenile. Dakle, mi smo počeli priču u februaru. I kad bi se ove izmjene i dopune Zakona usvojile efekti se ne bi dočekali za pola godine, možda i više. Dakle, problem je, mi jednostavno se mirimo s time da kažemo zakon je neprovodiv a ne pravimo pritisak na njegovoj provedbi. Dakle, imali smo analizu i imali smo preporuke šta treba raditi. Što se tiče pitanja kolegice Narmine ima li pritisaka itd., ja Boga mi, da vam pravo kažem, imam povisok pritisak, ali eto nekako se s njime nosim.
Svi znate odredbe poslovničke. Riječ ima poslanik Mato Franjičević. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Uglavnom mislim da smo se svi, na neki način, opredijelili kada je riječ o ovom Zakonu, i to opredjeljenje je u najvećem broju slučajeva vjerojatno emocionalne naravi. Kako je, međutim, kako je jedna od definicija Zakona da je to norma prožeta umom mislim da bi bilo bolje da naša opredjeljenja budu rezultat racionalne analize stava a) ili stava b) postojećeg Zakona i izmjene i dopune Zakona koji se predlaže. Slažem se sa kolegom Belkićem, mi smo imali analizu primjene postojećeg Zakona, imali smo i preporuke koje, čije bi provođenje nesumnjivo doprinijelo rješavanju problema koji su prisutni u ovoj oblasti. No, umjesto toga, umjesto nečeg što je zahtjevnije, dakle što zahtijeva sustavan rad, ozbiljan pristup, ulaganje dodatnih napora, mi se, ne samo ovom prigodom, nego i često opredijelimo za lomljenje stvari preko koljena, za rješenja koja su lakša. Naravno, ja uopće ne sumnjam u dobre namjere uvažene kolegice kada je predlagala ove izmjene i dopune Zakona, međutim držim da neke stvari, posve racionalno gledano, pa, da ne dostaju. Nedostaje recimo, 39 naime vrlo često se kao jedan od racionalnih argumenata za izmjene i dopune Zakona, za usvajanje izmjena i dopuna Zakona moglo se čuti da je postojeći Zakon neprimjenjiv jer zahtijeva velika, enormna finansijska sredstva itd., međutim mi nemamo, a trebali bismo imati, mi nemamo finansijske kalkulacije, finansijske analize, komparativne analize koliko bi manje ili koliko bi značjano manje finansijskih sredstava trebalo ako bismo se odlučili da usvojimo ove izmjene i dopune Zakona. Moj kolega Niko Lozančić je govorio o pitanju odgovornosti vrlo kratko, ali mislim da pitanje odgovornosti zaslužuje nešto ozbiljniji osvrt. Ko je doista odgovoran što postojeći Zakon nije primjenjivan i može li se sve pokriti nekom kvalifikacijom da je on neprimjenjiv samo zato što nije primjenjivan. I dosista, i kolega Lozančić je malo u šali išao korak dalje, ali doista bi se moglo, moglo bi se zapitati gdje, dokle bi nas mogla dovesti ta vrsta dosljednosti ukoliko bismo se nje do kraja držali. Ja sam zbog toga protiv usvajanja ovih izmjena i dopuna Zakona, protiv usvajanja Zakona o izmjenama i dopunama ovog Zakona jer mislim da njime ti problemi koje konstatiramo ne bi bili riješeni, jer bi najvjerojatnije i nakon njegovog usvajanja ostalo ono naše – lako ćemo i neka se neko drugi bavi problemom a ne oni koji su odgovorni i koji bi se trebali doista baviti tim problemom. Hvala.
Riječ ima poslanik Slavko Jovičić.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa počet ću sa jednom floskulom koja se danas nije čula a i čini mi se na prethodnoj sjednici. Nisam se mislio javiti za riječ, a evo javio sam se. To je suština narednog mog izlaganja.
A druga je, treba raspravljati o amandmanima a niko nije predložio amandman.
Naravno. Uvažena kolegica Zaimović reče, trebalo bi malo podataka ko su to lobisti, ko je lobirao da se donese ovakav neprovodiv zakon itd.? Eh, malo geneze i neću zaista dužiti. U prošlom sazivu u tom periodu, predsjedavajući je uvaženi kolega Beriz Belkić. Da odmah kažem, sve ću afirmativno reći, ne samo kolegi Belkiću kao poslaniku, nego kao članu Kolegija i predsjedavajućem. I po nesreći, ja sam predsjedavajući nadležne komisije koja će raditi na ovom Zakonu. Dodijeli se to mojoj, pod navodnim znacima, komisiji i pitam ja uvaženog predsjedavajućeg Belkića – pa zašto, onako prijateljski, zašto meni ovo? Pa kaže – Slavuj, ovo je najsrodnije tvojoj komisiji i nemamo mi druge, nećemo dati Komisiji za spoljne poslove. Eh, idemo na izradu ovog Zakona. Zakažem ja prvu sjednicu i kada sam ja vidio ko je sve došao na tu sjednicu, ja sam odmah shvatio o čemu se tu radi, ali ništa nisam mogao promijeniti. I sada sam član te komisije, nisam predsjedavajući i kao geneza u toj komisiji je sve – spoljna trgovina i carine, svi mogući izvozi, uvozi, lopovluci, šverc, ne znam, ovo i ono. I ja vidim, nema stolica u sali dovoljno. Za koga, pitam? Kaže – za predstavnike ove iz međunarodne zajednice. Šta će nam oni kada na tu komisiju rijetko kad dođe novinar nekog našeg medija, niko živ? Kada ja pogledam, predstavnici Evropske komisije, OHR-a, Evropskog parlamenta, mnogih ambasada. I 40 ja otvaram sjednicu komisije, kad svi se oni javljaju za riječ, niko od članova komisije. Moram biti i ja diplomata pa normalno naši su oni prijatelji, diplomatski se ponašati, svima dati riječ. Kad vidim ja o čemu se radi, a kasnije se i raspitam. Jedan od njih prvo, prije njega na mandat, prvo su došla dva njegova kera u Sarajevu. Ne znam kojim putem i kako, pa onda je on stigao, a otišao je sreća. Pa onda ucjenjuju mene kao predsjedavajućeg, ako ne prihvatimo taj zakon koji su oni nametnuli, nećemo dobiti para iz ovih i onih fondova, sve će biti blokirano. A ako prihvatimo, oni će dodijeliti ogromna sredstva našem uredu ili zavodu, kako hoćete zovite ili ustanovi za veterinarstvo, opremiće najsavremenijom tehnikom, sve će oni dati. Kontam ja ko god daje džaba uzet ćemo, što nećemo to prihvatiti. Kad jes vraga, mi kada smo usvojili, oni ništa nisu dali našim institucijama, nego nevladinim organizacijama da sve usmjere protiv nas poslanika i političara koji smo izglasali takav Zakon. I to se upravo sada dešava u ovim mejlovima, jer to je ta geneza o kojoj želim da vas upoznam, kako je bilo. I prva priča, pošto ovo nije, danas govorimo samo o zaštiti ili o problemima o psima, ali Zakon je tretirao i govorio u naslovu Zakon o zaštiti i dobrobiti životinja. I vidim da oni nemaju pojma ni očemu kakva je ovo zemlja i šta se ovdje dešava. Kao morate odmah zabraniti koride. Gledam u jednog diplomatu i gledam u njega, pa kažem ja – koje koride? Ne mogu da mu kažem bolan hej, stani, veze nemaš ni o čemu, ali diplomatski i ja, vaša ekselencijo, kakva korida? Kakva korida, znate li vi razliku između bodljavine volova i koride? Korida je pikovanje, ono što radite vi u Španiji članici EU, a bodljevina volova traje preko 240 godina, Grmečka korida. I u Čevljanovićima 100 hiljada ljudi dođe i ljudi, bodljavina volova, puste dva vola bodu se jedan protiv drugog, koji je slabiji bježi naravno, koji je jači pobijedi i niko nije ozlijeđen. Rijetko kada se desi neka ozljeda na tim koridama. Ja im to objasnim i pozovem ih o svom trošku da idu u Čevljanoviće sa mnom da to gledaju, da vide da to nije to što oni misle. Kakvo pikovanje bikova i kakva jurnjava kroz Madrid i bježe i njih 50 povrijeđeno u onim glupostima. Haj nekako ih ubjedim. Eh, da završim. Dakle, neću reći da me je sramota, nemam razloga, ali danas na dan međunarodni dječiji, bez djece nema budućnosti, ja opet poslije 4 ili 6 godina raspravljam o psima. Pa bio on svezan, imao on markicu, bio on lovački, bio on kućni, bio on gradski, bio on ruralni, bio on ne znam kakav, pa ljudi moji ako ovo ne možemo riješiti, onda ja ne znam šta ćemo riješiti? Bruceloza i to je zaštita životinja. Pojavila se u jednom stadu, ovi odmah kažu pobij i ona u narednim selima koja nisu zaražena i nekoliko desetina hiljada ovaca odjednom, gotovo. Pa možda je bolje nego ono danas što sjede oni tamo i ražnjeve one, dok ja raspravljam o psima, oni tamo sjede i jedu pečenje. I reći će vidi onog poslanika i njegove pameti, došao da rasprava o psima. A raspravljam, moram raspravljati jer su problemi ogromni, ogromni su problemi po ove što ste vi ranije navodili, svi diskutanti, oko ovih povrijeđenih naših ljudi. Niko više ne zna koga će ujesti i na kojem dijelu, kuda će proći. Niko nije pominjao da neki ne spavaju kada se čuje lavež pasa oko 3-4 sata, tamo iz komšiluka. Treba li sada tog komšiju protjerati itd. itd.? I da ja sada ne pravim lakrdiju od ovoga, dajte da ovo riješimo a da ove što su nam nametnuli baš tada meni i vršili najveći pritisak, i obećavali grdne pare, ne mogu ih sad nigdje naći, nije više ni jedan u BiH. Čak nisu ni diplomate, a ovdje su svašta, što god nigdje nije u svijetu postojalo, nama govorili – to je najbolje za vas. Čuj najbolje za nas. I sada kada vidimo da je najgore za nas, njih nema. Šta ću ja sada? Zato hajmo ovo normalno prihvatiti i da riješimo probleme za naš narod i da počnemo brigu voditi o ljudima, kakvi više psi i dobrobit ovog ili onog, dobrobit čovjeka mora biti prioritet. Hvala lijepo. 41
Zahvaljujem. Replika, poslanica Nermina Zaimović-Uzunović. Izvolite.
Replika kolegi Berizu Belkiću. Ovdje u ovom Parlamentu mi često imamo na dnevnom redu izmjene i dopune zakona, to je praksa. Neke zakone smo mijenjali svake godine i po dva puta, kada se tiče Uprave za indirektno oporezivanje, tarifa, zakon itd. mijenjamo svakakve neke zakone i to nam je sasvim normalno. Međutim, izgleda da je upravo problem ovdje što je ovo nešto ko sveta krava, ne smije se promijeniti, ne smije se dirati. To imamo i to moramo provest po cijenu života, ljudi i djece, po svaku cijenu mi moramo zadržati nešto što je neprovodivo. Evo ja sam protiv principa da ako nešto ne valja ovdje mi imamo mogućnost da mijenjamo. Nemojte da sami sebi kažemo, nećemo ništa mijenjati, to smo donijeli i ne smije se to mijenjati, to je svetinja. Pa zato smo mi ovdje konačno da mijenjamo, ocjenjujemo. A da vam kažem, nije baš, Vijeće ministara je prihvatilo informaciju, ali nije podržalo stanje koje stoji u informaciji. Hvala.
Repliku ima i poslanik, Mato Franjičević. Izvolite.
Pa samo kratko. Prvo što se tiče ovog proceduralnog momenta oko rasprave, s obzirom na, ja naime držim da je sve u skladu s Poslovnikom, bez obzira što se rasprava koncentrirala zapravo na izmjene, na principjelna pitanja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona. Zašto? Zato što su amandmani uvaženog kolege Kabila, takve naravi, oni su radikalni, da zapravo idu na koncepciju samog Zakona. Nisu određena poboljšavanja ovog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona, nego idu na poništavanje samog Zakona. I druga stvar, što se tiče ovih spominjanja različitih lobiranja, eventualno čak i pritisaka, ja moram reći da me nitko nije lobirao, da se ni sa kim nisam sastao i razgovarao na ovu temu i da sam svoj stav definirao posve sam, autonomno. Hvala.
Imamo još jednu repliku, poslanik Beriz Belkić. Izvolite.
Nermini Kapetanović. Dakle, ni jednom riječju nisam rekao da je zakon sveta krava, niti sam rekao.
Replika je Nermini Zaimović-Uzunović, je li tako?
Da, pardon. Molim, molim, nisam vas čuo. 42
Da razriješimo samo ovaj mali nesporazum, replika je Nermini Zaimović-Uzunović?
A pogriješio sam prezime.
Tako je.
Izvinjavam se, naravno. Dakle, ni jednom riječju nisam rekao da je zakon sveta krava, niti sam rekao da se zakon ne treba mijenjati za sva vremena, apsolutno je, ne znam u čemu je bila replika uopšte. I druga stvar, kada sam spominjao da je to prihvaćeno na Vijeću ministara, naravno slažem se da Vijeće ministara se ne miri s tim stanjem i zato su nam dali i preporuke. I ništa ja drugo nisam govorio, nemate razloga da replicirate na nešto što nije tačno.
S ovim zatvaram raspravu o 4. tački dnevnog reda. Prije nego što pređemo na petu tačku dnevnog reda, ograničavam raspravu na 5 minuta o ovoj i svim narednim tačkama dnevnog reda. Peta tačka je, Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini – predlagač: Vijeće ministara BiH (drugo čitanje) Prijedlog zakona u prvom čitanju je usvojen na 55. sjednici Doma. Nadležna Komisija za vanjsku trgovinu i carine, Izvještaj je dostavila 18.11.2013., usvojen je jedan amandman. Poslanik Mladen Ivanković Lijanović podnio je u plenarnoj fazi jedan amandman u skladu s članom 118. stav 2. Poslovnika, a poslanik Borislav Bojić podnio je također jedan amandman u skladu s članom 118. stav 1. s tim što ovaj amandman nije podnesen u poslovničkom roku od 24 sata prije sjednice. Otvaram raspravu o predloženim amandmanima u okviru drugog čitanja u ovoj tački dnevnog reda. Prvi za riječ se prijavio poslanik Borislav Bojić. Izvolite.
Prvo ja sam, poštovani predsjedavajući, dame i gospodo, ja sam čini mi se ovaj amandman uložio na vrijeme, ali dobro, ako je nešto možda u tehničkom smislu nije stiglo na vrijeme, onda mi je žao. Pa me zanima, da li ovaj moj amandman ima mogućnost da bude razmatran ili nema? Ako nema, onda ću gledati da to ... 43
Nema.
Nema. Onda ne bih ni da govorim o njemu, jer je besmisleno da govorim o amandmanu koji nema mogućnost da bude usvojen. Ali reći ću nekoliko stvari u vezi sa samim Zakonom, a naravno i u vezi sa ovim amandmanom koji sam predložio, koji neće biti usvojen. Mislim da je samo zakonsko rješenje nešto što je pokazalo da ima kvalitet, jer smo postigli potpuno jedinstvo u samoj Komisiji, pošto smo bili predstavnici svim političkih partija i jednoglasno smo donijeli, dakle, dio amandmana. Dio naravno nismo, za dio je glasalo 3 poslanika, ostali su bili uzdržani. Ne uzdržani zbog toga što su bili protiv takve vrste amandmana, već su uzdržani bili iz prostog razloga kako sam ih ja shvatio, postoji potreba da se ovaj pristup koji se odnosi na bezalkoholna pića i vino, učini istim onakvim kakvim smo imali, kada je u pitanju pivo. Naime, u toku razmatranja ovog samog Zakona, imali smo jednu, ja ne znam da li kolege drugi poslanici imaju, analizu efekata izmjena Zakona o akcizama, koji je uradila Spoljno- trgovinska komora, iz koje se baš temeljito vidi, šta je to kada je u pitanju proizvodnja piva, pozitivno u smislu ekonomije, a ne ugrožava ekonomije zemalja EU i zemalja CEFTA-e. U isti položaj se stavljaju pivari iz okruženja. I na kraju krajeva, ovdje su iskazani i efekti kada je u pitanju sam budžet. Čini mi se da bi ovakva vrsta analize, ne čini mi se nego znam sigurno, dobro došla kada su u pitanju i vino i bezalkoholna pića. Naravno ne želim da osporim i ovaj dio amandmana, ukoliko postoji saglasnost kod drugih kolega da se na ovakav način usvoji sada već Zakon, jer bi ovdje praktično ne usvajanjem ovaj, ne usvajanjem prakično jedino moguće ne usvajanje Zakona, nemoguće je sada izdvojiti ovaj amandman, obzirom da moj amandman je pristigao kako ste sami kazali kasno. Po mom mišljenju, ja mislim da je stigao na vrijeme i da ga je trebalo razmatrati. I mislim da bi bilo dobro da je Savjet ministara i Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa u saradnji sa Grupacijom proizvođača vina i bezalkoholnih pića, trebalo da pribavi prethodno Mišljenje i da onda Savjet ministara u vrlo kratkom roku, recimo u roku od 30-tak dana, uputi u proceduru izmjene Zakona koji se odnosi i na oblast vina i bezalkoholnih pića. Mislim da bi na taj način praktično dobili ono što bi bio potpuni efekat. Meni ostaje naravno, da zamolim moje kolege u Domu naroda, kako bih putem Doma naroda pokušao da u ovoj amandmanskoj fazi, nadam se da kod Doma naroda neću zakasniti i nadam se da ću preko kolega iz SDS-a obezbediti da ova vrsta amandmana bude razmatrana, te da se u nekoj fazi usaglašavanja ovog zakonskog projekta dođe do rješenja koje će sigurno biti kvalitetno, ne samo za BiH, već za proizvođače vina kako iz susjednih zemalja, tako i svih onih koji žele da plasiraju vina, a proizvode do 400.000 hektolitara. I mislim da je usvajanje ovakvog zakonskog projekta na kraju krajeva, daje do znanja svima onima koji su između ostaloga preko raznih uvozničkih lobija omogućavali velikim gigantima i velikim pivarama da na ovaj prostor i na ovo tržište dolaze sa velikom lakoćom, da sa lakoćom dolaze lakše do sirovina jer kada proizvode 3 miliona hektolitara piva, tako mogu lakše obezbediti sirovine koje su sigurno povoljnije. Istovremeno, takva vrsta proizvodnje im omogućuje da imaju daleko veća sredstva i kapital, koji se ulaže u marketing, na taj način nastupaju na tržište mnogo agresivnije od naših domaćih pivara. Donošenje ovog Zakona praktično pokrenuće proizvodnju piva u Grudama, održaće proizvodnju piva u Tuzli i u Bihaću i ne samo održati, već je i unaprijediti i sigurno će i Banjalučku i Sarajevsku pivaru dovesti u 44 poziciju da proizvede više od 400.000 hektolitara, tako da praktično pada u vodu svaka priča po kojoj se na neki način favorizuju domaći proizvođači. Naprotiv, stvaraju se uslovi da domaće pivare proizvedu više od ove kvote koja je 400.000 hektolitara i u tom smislu, ja želim da kažem da je takva vrsta Zakona imala podršku. Takođe koristim priliku da predložim još jedan zaključak u vezi sa ovim pitanjem, ali mislim da je on onda besmislen, odustajem od zaključka, iz prostog razloga što moj amandman ne može biti razmatran, tako da onda otpada i zaključak. Evo, rekao sam nekoliko rečenica. Nadam se da će u Domu naroda se ovaj Zakon popraviti, kako bismo imali ono što smo dobili kod razmatranja Zakona u ovoj fazi, u vezi sa pivom. Nadam se da moje kolege koje su predlagale ovaj dio promjena, ovo razumiju o čemu ja govorim i mislim da ćemo na kraju, vidjećete na kraju, kao epilog doći upravo do onog zaključka, da je bolje napraviti jednu temeljitu analizu i u vezi s tim napraviti rješenja koja će biti prihvatljiva za sve nas. Svima onima koji su učestvovali u raspravi se zahvaljujem, a i Vama što ste tolerisali nekoliko sekundi prekoračenja.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Mladen Ivanković-Lijanović, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege zastupnici, dame i gospodo, ja vas sve srdačno pozdravljam. Amandman koji sam ja uputio, dakle tri su razloga iz kojeg mislim da je dobro da se ovaj amandman usvoji. Ustvari ovaj sad amandman – umjesto 35 KM na jednu litru, da se trošarina plaća 0,5 KM po jednom litru piva. Prvi razlog je da promjenom, primjenom ovog amandmana nije ugrožena kategorija ljudi koji piju pivo. Mislim, da je dobro da kažemo pivo jeste narodno piće neka i ne treba povećavati cijenu, sem određenih vrsta, hajmo ih kazati ekskluzivnih piva, što je određen luksuz, i ja sam za to. I Boljitak zato se uvijek zalaže da luksuz oporezujemo, a da rad rasteretimo i na ovaj način, dakle sigurno jedan dio luksuzne te pive treba opteretiti, a narodno pivo neka se pije, čak i po jeftinijoj cijeni. To je jedna stvar. Druga stvar je, svi smo svjesni i znamo deficita kojeg imamo u proračunu, zadužujemo se kod MMF-a za sredstva, da punimo rupe u proračunu. Ovdje imamo jednostavno sredstva, ne trebamo se zaduživati, ne trebamo ništa. Komotno dakle možemo funkcionirati kao normalna država, a na način još jedan dodatni, dakle od prilike da naši domaći pivari a i strani koji su u istom rangu, mogu bolje prosperirati u odnosu na ove globalne. Dakle, mislim da su to tri stvari koje sasvim opravdavaju da se ovo uradi, a ne vidim nijedne negativne stvari nizakoga. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Anto Domazet. Izvolite. 45
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Mislim da je ovim usklađenim prijedlogom amandmana finalizirana jedna vrlo sadržajna aktivnost na jednom nediskriminirajućem načinu poticanja proizvodnje malih pivara i da je ustvari u čitavom ovom postupku jedno od važnih pitanja, pitanje mjere. U tom smislu amandman uvaženog poslanika Mladena Ivankovića Lijanovića je upravo sa tog stajališta neprihvatljiv, jer on prelazi jednu razumnu mjeru poticaja, odnosno kolokvijalno, zaštite proizvodnje malih pivara. Kako znate, mi smo podnijeli iz Kluba SDP-a jedan amandman. Međutim, priključili smo se prijedlogu za usaglašeno djelovanje i glasali smo za taj prijedlog od 0,35 što znači da naš amandman ustvari povlačimo. I u tom smislu, želimo da to bude jedan kvalitetan početak na primjeni pravih mjera poticanja domaće proizvodnje. U vezi s tim, Klub SDP-a snažno podržava aktivnost da se u vrlo skorom periodu priđe analizi stanja i predlaganju mogućih mjera za slične poticaje, za oblast vina i oblast mineralnih voda. Mi smo to i ranije najavljivali, ali nam je jako drago da je to i na Komisiji za vanjsku trgovinu i carine, bilo svesrdno podržano i čak su zapravo date inicijative tada od strane i HDZ-a i SDS-a i vidim da je to jedno svestrano, jedna svestrana podrška tim narednim koracima. Ja bih samo želio da istaknem da mjere poticaja domaće proizvodnje koje će važiti za ovaj biznis, biznis vina i biznis mineralnih voda, sigurno ne mogu biti identične mjerama koje su primjenjene za pivo i zahtijavaće vjerovatno dosta, dosta istraživačke aktivnosti, analitičke aktivnosti i naravno, usaglašavanja u okviru nadležnih grupacija i Vanjsko-trgovinske komore, grupacija biznismena iz tih oblasti. I zato mi se čini da je rok od 30 dana, veoma kratak, odnosno nerealan, u njemju se ne mogu postići neka kvalitetnija rješenja. Mislim da bi to trebalo projecirati na najmanje trimjeseca, iako mislim da je period od šest mjeseci mnogo, mnogo realniji. Zahvaljujem na pažnji.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Niko Lozančić, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja želim prvo pozdraviti uopće prijedlog Vijeća ministara da kroz odgovarajuće interventne mjere da svoj doprinos, da olakša privređivanje jednom dijelu gospodarstva i ta inicijativa je išla u pravcu određenih, da tako kažem, olakšica da tako kažem, prema pivarskoj industriji u BiH, apsolutno podržavam to. Ja mislim da smo na Povjerenstvu gdje sam ja sudjelovao kao jedan od predlagača amandmana, došli do jednog usuglašenog rješenja, a kada je u pitanju pivo, s tim što smo nakon toga usvajajući i dio amandmana koji sam ja predložio, taj element, da tako kažem, proširili i na proizvođače vina i bezalkoholnih pića u BiH, koji proizvode manje od 100.000 hektolitara. I, što se tiče vina, ovo će se odnositi na sve proizvođaće vina u BiH jer tako malu produkciju imamo da nema niko ni blizu 100.000 hektolitara. A podsjetit ću vas, evo za one koji malo manje prate tu oblast, prije toga ću reći da ovo nije podsticaj konzumentima vina, nego proizvošaćima vina, znači svim ljudima koji rade u oblasti vinogradarstva, proizvodnje grožđa i proizvodnje vina. U BiH prema podacima Zavoda 46 za statistiku BiH, pod vinovom lozom u ovom trenutku je 11 tisuća hektara. U obradi tih površina angažirano je nekoliko tisuća ljudi i prema produkciji koja se vidi kroz vino, proizvodi se negdje oko 3 miliona litara vina, što znači, da preko 90% ukupne proizvodnje grožđa u BiH se pretvara u vino, koje je šansa, koje je svojevrstan bosanskohercegovači brend. Evo za one opet koji možda manje poznaju tu oblast, mi u BiH imamo, odnosno u Hercegovini najvećim dijelom, dvije autohtone sorte koje uspjevaju jedino na ovim prostorima i koje imaju izuzetno dobru perspektivu, ne samo na domaćem tržištu, nego kao jedan kvalitetan izvozni brend, kao brend koji može naći svoje mjesto na policama diljem svijeta. Ukoliko bismo mijenjali ovo što je već usvojeno na Povjerenstvu, dobili bismo, ja ne mogu sebi objasniti zašto bih ja davao nekakvu podršku pivarima, gdje je puno manje ljudi zaposleno, nego vinogradarima, gdje je puno više ljudi zaposleno. Znači efekti ovih mjera, oni su finansijski i simoličke naravni, ali su za proizvođaće, pogotovo za male proizvođače itekako stimulativne, jer kompletna proizvodnja grožđa u Hercegovini ima svoj plasman na domaćem tržištu i ne izvozimo grožđe, nego ga preradimo pa ga multiplicirano pretvaramo u kvalitetniji proizvod, skuplji proizvod itd. Znači, mislim da će se ovim i ovakvim pristupom koji je prihvaćen, evo ja zahvaljujem svima koji su prihvatili ovakav pristup na Povjerenstvu, postići značajni efekti i za ove dvije grane proizvođača, znači za vinogradare i vinare i za proizvođače bezalkoholnih pića. I pozivam kolegice i kolege da podrže Prijedlog zakona sa amandmanom koji je prihvaćen u nadležnoj Komisiji.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Borislav Bojić. Izvolite.
Ne mislim da je ovo klasična replika, više razjašnjenja radi, mislim da postoji potreba da stvar objasnimo i kažemo onakvom kakva ona jeste. Na samoj Komisiji, tri člana Komisije su glasala za, šest je bilo uzdržano. No, pošto se uzdržani ne računaju, ovaj amandman je prošao. Zašto su ljudi bili uzdržani? Nisu zato što ne postoji potreba da se donese ovakva vrsta propisa i za vino i za bezalkoholna pića. Ali objektivno kolega vidite i ono što je rekao kolega Domazet, nije napravljena onakva vrsta pristupa kakvu smo imali kada su u pitanju pivari, pa smo imali jednu komparativnu analizu koje su urađene u Spoljnotrgovinskoj komiri sa Grupacijom pivara. To isto treba uraditi sa Grupacijom proizvođača bezalkoholnih pića i sa Grupacijom proizvođača vina, te da oni u tom smislu daju svoje sugestije, svoje prijedloge kako bismo došli do najboljeg mogućeg rješenja. Ja ne kažem da ova mjera možda treba da bude veća ili manja, ja nisam osoba koja ima podatke koje vi možda imate, ja nemam razloga da vam ne vjerujem, vi kažete da ste dobro upućeni u taj dio, vjerujem da jeste, ali bi meni daleko značajnije bilo, recimo npr. izjašnjenje Ministarstva finansija, Uprave za indirektno oporezivanje i drugih relevantnih institucija koje bi u prethodnom postupku, kao što je to za vino rađeno u Spoljnotrgovinskoj komori i drugim institucijama, onda bismo imali nešto što smo praktično dobili kao konsezus na samoj komisiji u smislu donošenja ovakvog jednog rješenja iza kojeg su glasali svi prisutni poslanici, iako je to bio razgovor oko ove mjere 30-35, ali dobro tu ne možemo mnogo da pogriješimo, jer time ne ugrožavamo pivare iz EU niti pivare iz zemalja CEFTA-e. Dakle, to je jedina moja sugestija. Ja nemam ništa protiv, dakle, samog prijedloga, ali u postupku donošenja samog rješenja, na prijedlog uvaženog kolege, čini mi se da bi bilo bolje da 47 se u proceduralnom smislu prođe ova faza kao što smo je prošli kod piva. I to sigurno neće ugroziti niti bilo koga, a možemo brzo, slažem se sa kolegom Domazetom da je rok koji sam ja predlagao u ovom amandmanu ali njega sada više i nema, od 30 dana malo, da bi trebalo to 90 dana ili pola godine, to nije sporna stvar. Ali je nesporna činjenica da je neophodna takva vrsta rasprave u strukovnim organizacijama u BiH, kako bi se došlo do najboljeg rješenja, da ono ne bude po mom ili po vašem mišljenju. Evo ja mislim da se razumijemo i nemam namjeru da pravim od ovoga problem.
Zahvaljujem. Da se ne bi desila rasprava od Zakona o dobrobiti životinja, drugo čitanje, amandmani, ko ima predložene amandmane o njima da raspravljamo, nemojte o suštini i principima Zakona da raspravljamo, dajte da ovu raspravu dovedemo na mjesto poslovnički kako jeste. Uvaženi kolega Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite.
Dakle, točno amandman 0,5 KM po litri piva nije prvenstveno za stimulaciju ni jedne proizvodnje, nego prvenstveno za punjenje proračuna. To je ovo što je gospodin, moj kolega Niko Lozančić kazao da je stimuliranje, ne, ovo je prvenstveno za punjenje veće količine u proračunu. A slažem se s ovim za vino, možda nisam kazao, ali ovo što je uradilo Povjerenstvo za vanjsku trgovinu i carine u potpunosti s ovim slažem i podržavam, ali mislim da nije potrebno 30 dana, dakle dalje od 30 dana. Ovo ljudi znaju odmah to, jer nema šta misliti se oko ovoga, dakle ovo je sve jasno, ovo može za 15 dana, odnosno maksimalno 30 dana, samo konsultirati ljude, ljudi to sve već dobro znaju, samo pitanje je dobre volje i političke volje za primjenu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Anto Domazet. Izvolite.
Pa, htio bih samo da podsjetim kad sam rekao da je priroda problema kod vina i mineralnih voda sasvim drugačija u odnosu na pivo. Sad sam uočio da je uvaženi kolega Lozančić spominjao za vino 100.000 hektolitara, je li, kao neku granicu. Znate koliko je to litara? To je 10.000.000 litara vina, a mi proizvodimo 3.000.000 u čitavoj BiH. Prosječna, tipična jedinica za proizvodnju vina je mala vinarija koja ima od prilike 200-300 do možda 500.000 litara proizvodnje. Prema tome problem treba istražiti, treba istražiti i treba se posvetiti tome i nije to jednostavan problem. Osnovni problem sada u vinarskoj industriji je Zakon o vinu, okvir regulatorni koji određuje sve dalje aktivnosti, brending, ovo porijeklo vina, njegov status na domaćem tržištu, status na susjednim izvoznim tržištima itd. U tom smislu ja sugeriram da zaista imamo jedan odmjeren pristup prema ovom problemu. Hvala lijepo.
Hvala profesore. Iako nije po Poslovniku nije na odmet nešto saznati. Uvaženi kolega Niko Lozančić. Izvolite. 48
Ma, moram reći, ne znam, nisam razumio ove reakcije. Ja sam i rekao da je naša ukupna produkcija tako mala, prvo sam potencirao da je ona tako mala, i ona se sastoji upravo od malih vinarija kojima ovo malo sitno opterećenje puno znači. I ova intervencija nije usmjerena na punjenje proračuna nego na pomoć tim malim proizvođačima i grožđa i vina. I to je vrlo jasno, znači bez ikakvih dilema.
Zahvaljujem. Diskusija, uvaženi kolega Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući, sve razumijem. Amandman naravno. Prvo ću početi od profesora Domazeta, samo jedna rečenica dodatka. Profesore znam da niste namjerno, ali zaboravili ste da ste dobili podršku od SNSD-a, jer sam odmah prvi reagovao i dao Vam podršku, a niste pomenuli maloprije u diskusiji.
nije uključen mikrofon
Da uđe u zapisnik, dobro. Dakle, nisam ja Vama zamjerio i Vi ste bili prisutni, znate da sam Vam odmah dao podršku. Kolega Bojić je govorio o amandmanu, žao mu je što nije prihvaćen, i meni je žao jer smo se dogovorili odmah nakon sjednice da isti amandman ne podnosimo i mi, odnosno ja i on kao predsjedavajući, jer je uzeo obavezu da će podnijeti amandman, što sam ja prihvatio. Ali eto, kako sad tehnički nije stigao na vrijeme u roku od 48 sati zaista ne mogu da shvatim, ali dobro. E sad, pošto se radi o amandmanima, vrlo rado bih i na Komisiji a i ovdje prihvatio amandman gospodina Lijanovića, ne 0,5 KM, 5 KM kad bi bilo moguće, ali nije moguće. Nemoguće je to, dajte ono što je u granicama, što smo mogli da prihvatimo na Komisiji gdje smo se usaglasili. I sad, pošto se radi, kažem, o amandmanima, samo ću još reći nekoliko stvari, vrlo kratko. Dakle, što smo mi iz SNSD-a bili uzdržani kad je bilo ovaj drugi dio o vinu, prirodnim sokovima, mineralne vode se nisu ni pominjale? Zato što nismo imali nikakvih ekonomskih pokazatelja šta to u finansijskom bilansu donosi koristi BiH. Jer opšte poznato je da kod donošenja ovakvih zakona pitaju se entitetska ministarstva za poljoprivredu, Distrikt Brčko, pa onda Savjet ministara, pa naše Ministarstvo za spoljnu trgovinu, naša nadležna Komisija i onda mi ovdje to finaliziramo. Čak i ako ne izglasamo, a nije moguće, vidim da taj amandman nije prihvaćen, amandmanska je faza, mi vrlo brzo moramo tražiti od Savjeta ministara da sa Privrednom komorom BiH i sa privrednim komorama entiteta i Distrikta Brčko pokuša da napravi neku, i naravno Upravom za indirektno oporezivanje, finansijsku konstrukciju kolika bi bila dobit ako bi mi povećali akcizu na vino, vinarije, i spriječili ove uvozničke lobije, jer ja kad njih čujem, i na Komisiji sam dosta o tome govorio da ne ponavljam, glava me zaboli. Volim ja brate bratsku Srbiju, volim ja i Hrvatsku članicu EU, najviše volim BiH, ali nema vina na Marijin Dvoru. Ima tamo gdje je Lozančić, uvaženi poslanik predložio, i podržao sam odmah amandman taj oko piva, ima dole u Hercegovine. I eno onaj, da sad ne pominjem ime i prezime, 49 jer reće eno lobiram ja za njega, osvaja sva svjetska priznanja gdje god se pojavi. A ja uopšte ne pijem vino, baš ću jednom probat da vidim kako je to vino i kako to izgleda. I da završim. Dakle, mi smo dali saglasnost, a objasnio sam što smo bili uzdržani kod amandmana za vino koji je u istoj kategoriji bio oko povećanja akcize i zašto smo to na Komisiji tražili da se razdvoji. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ispravka netačnog navoda, uvaženi kolega Borislav Bojić. Izvolite.
Jeste, netačan navod je. Amandman je postao sastavni dio Zakona, gospodine Slavko Jovičiću, Vi ste bili na Komisij. Taj amandman, i ne samo amandman koji smo mi usaglasili, nego i amandman gospodina Lozančića koji je usvojen sa 3 glasa. A vi što ste bili uzdržani kao da niste ni bili. Ali očito ti kao da nisi ni bio na sjednici. Prema tome, da ja to tebi ne objašnjavam, nema potrebe za tim i ovako sam bio malo bezobrazan, ali ne s namjerom, već jednostavno sa željom da se dođe do kvalitetnog rješenja. Ne s namjerom da se ugrozi pozicija jednog ili drugog amandmana. Amandmani su postali sastavni dio Zakona. A poslije toga se može u određenoj fazi, u skladu sa članom Poslovnika uložiti amandman, ali 24 časa prije i ja sam zakasnio par sati i zato se moj amandman ne može razmatrati. I sad smo se, ja se nadam, razjasnili. Hvala lijepo.
Očigledno da nismo. Odgovor na repliku, uvaženi kolega Slavko Jovičić. Izvolite.
Uvaženi kolega Bojiću, ja nisam govorio o tome što smo usaglasili. Čuj ja nisam bio, a ja se najviše javljao na Komisiji i govorio. Eto neko je bio umjesto mene. Ma ja govorio upravo ono što ste Vi na početku rekli, ovaj amandman koji nije stigao na vrijeme, o tome sam govorio, a ne o onome što smo usvojili i što smo se usaglasili. Dakle, to je ogromna razlika. Zato mi je žao, to sam naglasio, što taj amandman koji ste sad pomenuli, kao nije stigao na vrijeme, a ja isti mislio da uložim, pa rekoh da ne bi duplirali, hajde uložićete Vi pa ću ja to plenarnoj fazi podržati. U tome je problem, ne govorim o onom prvom dijelu što smo usaglasili. I kao da ja sad ne znam da je to sastavnio dio Zakona, usvojeni i usaglašeni amandman.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Dragan Vrankić. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo, ja sam bio kao dopredsjednik Komisije, htio upravo reći što je gospodin Bojić rekao. Znači, mi smo usvojili, ovo je postalo sastavni dio teksta i mislim da gubimo vrijeme o toj 50 raspravi. Ono što je nas vodilo, da sad malo obrazložim i ja usput, jeste vođenje brige o 450.000 neuposlenih ljudi u BiH. Mi na način, kolega Lijanoviću, matematičkom progresijom ne možemo puniti proračun, ako nešto ima jedan, povećate na dva, to je 100% itd. Znači, bilo šta mi povećali na ovo vino proračun će biti još prazniji ako budemo više povećavali. A u ovome konceptu smo došli do jedne pozicije, i da kažemo kroz ove izmjene i dopune ovoga Zakona da ne štitimo domaću proizvodnju, svi su u istom položaju, da kroz jedan takav način upravo želimo indirektno uposliti veći broj ljudi i da onda kroz taj socijalni efekat imamo te efekte koji stoje. Profesor Domazet je to dobro reka, kako bi to trebalo raditi, međutim ako mi uključimo Ministarstvo financija i Upravu za indirektno oporezivanje onda oni kažu dajte da vidimo lijevu i desnu stranu šta smo dobili šta smo izgubili. Puno smo više dobili na socijalnom sektoru preko upošljavanja ljudi nego što smo izgubili na ovome socijalnom efektu samog proračuna koji bi eventualno se mogao tako postaviti. I moj je prijedlog da uz ove sve prijedloge gdje smo imali predstavnike Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa koji su dali pozitivno mišljenje i ocijenili ovo isto tako jednako kao dobrim, bez obzira bez te ekspertize, jer ovdje nije potrebna velika ekspertiza, mislim da je pametno podržati ovo i onda vidjeti kroz jednu implementaciju određeno vrijeme da li treba ponovo intervenirati u nekom smislu i još nešto uključivati itd. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Ako dozvolite sa ovog mjesta da dam jednu dobronamjernu sugestiju i Komisiji. Nije do sad bio običaj da se u izvještaju piše da osim stava, recimo 2. i stava 4. koji su usvojeni većinom glasova, jednoglasno je ostali dio amandmana usvojen. Amandman može da bude usvojen ili ne usvojen. Da se na dijelove amandmana daju amandmani i o njima glasaju. Nemojte molim vas u izvještaju, jer će doći do zabune nekada, ako je veći amandman, šta je usvojeno a šta nije usvojeno. Zahvaljujem. Zaključena rasprava. Prelazimo na šestu tačku dnevnog reda, Ad. 6. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine – predlagač: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje) Prijedlog zakona u proceduru je dostavljen 16.09. Nadležna Ustavnopravna komisija Mišljenje o ustavnom osnovu i principima je dostavila 23. Otvaram raspravu. Uvažena kolegica Dušanka Majkić. Izvolite.
Predsjednik Ustavnopravne komisije ima prednost.
Pa ja ne mogu sad nikoga. 51
Evo povlačim ja.
Dobro. Uvaženi kolega Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Mi smo tematiku ovog Zakona imali priliku da raspravljamo kroz prijedlog jednog drugog zakona i mislim da smo se svi složili ovdje da tematika koja se odnosi na efikasniju borbu protiv trgovine ljudima treba biti uređena na način kako to predviđaju ove izmjene. Naša Komisija je predlagala jedan takav zakon, mi smo prošli puta donijeli odluku da ga stavimo van procedure upravo očekujući ovaj zakon. Jer ovaj zakon, osim te tematike, obuhvata nešto šire, oblast koju uređuje Krivični zakon BiH. Pojašnjavaju se neki pojmovi oko imovinske koristi, dobiti, profita itd., i neka druga pitanja, dakle nešto je to šire, obuhvatajući i ono što je raniji Krivični zakon koji je predložila udarna grupa i kojeg je naša Komisija za ljudska prava bila predlagala u Parlamentu. Ja mislim da je vrijeme da mi usvojimo ovaj Zakon ovdje, ovo je potrebno harmonizirati u cijeloj BiH. RS-a je to uradila, Brčko Distrikt je to uradio, Federacija BiH je to uradila u Predstavničkom domu, ali nažalost u Domu naroda to nije usvojeno. Očekujemo da se to i u Federalnom parlamentu usvoji. Zbog toga ja mislim da danas treba podržati ovaj Zakon i da sada ne govorim o samim rješenjima kako je sada napravljen raspored ovih krivičnih djela, koji će sud za što suditi. Uglavnom to je vezano za ova krivična djela sa ino elementom i mislim da je ovo Zakon kojeg Predstavnički dom treba da podrži. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Beriz Belkić, diskusija. Izvolite.
Dušanka, hoćeš li ti prije?
Neću.
Evo vrlo kratko, mi smo, kako reče Šefik, već na neki način vodili diskusiju o ovim stvarima na prošloj sjednici. Ja želim samo skrenuti pažnju na jednu praksu koja polako počinje da bude, da tako kažem, po meni nedopustiva. Prvo, ne vidim ministre da prate svoje zakone, naravno uz puno uvažavanje eventualno prisutnih i pomoćnika i stručnih saradika, zamjenika itd., ali zaista naravno to je njihova stvar. Mi smo svojevremeno donosili čak zaključke da nećemo zakone razmatrati ako nema predlagača itd., ali apsolutno je praksa da, ne govorim o ovom ministru, nego inače jednostavno ne prate svoje zakonske projekte, mnogo bi lakše bilo kad bi oni bili tu prisutni i pojašnjavali. 52 Kad je riječ o ovom Zakonu, ja ću ga naravno podržati, ali od 2003. godine ovo je praktično deseta izmjena. Znači, u prosjeku svake godine po jednom ga mijenjamo. Kad je riječ o ovakvoj vrsti zakona ja mislim da to nije dobro i da na neki način, jer je ovo sistemski zakon, na neki način se unosi i nesigurnost pa i ne snalaženje u nekim stvarima. U obrazloženju je rečeno da se radi o harmonizaciji sa zahtjevima Međunarodne zajednice. Pretpostavljam da se radi sa međunarodnim konvencijama, standardima, principima itd., i da se praktično radi o okončanju razgraničenja nadležnosti za pojedina krivična djela sadržana u ovom Zakonu i zakonima entiteta i Distrikta Brčko. Dakle, moja poruka je predlagaču da je krajnje vrijeme, dakle 10 godina imamo ovaj Zakon, da je krajnje vrijeme i da se harmonizacija završi i to razgraničenje, kad je riječ o nekim krivičnim djelima koje tretiraju entitetski i ovaj državni zakon. Ali evo, na kraju ja ću Zakon naravno podržati.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Dušanka Majkić, diskusija. Izvolite.
Žao mi je, ovo što reče kolega Belkić, što ministar Bariša Čolak nije ovdje. Prvo mi je žao zato što njegovi zakoni posljednjih godina ne dobijaju prolaznost. I onda, ako još on nije prisutan tu kad se govori o tim zakonima, onda zaista se šalje jedna loša poruka, baš me briga kako će zakon proći na Parlamentu, jer ga i nisam poslao zato što bi trebao proći, nego evo treba da se ima koliko je neko zakona napravio kad bude CCI pravio svoj izvještaj. Na Prijedlog ovog zakona Ministarstvo unutrašnjih poslova RS-a dostavilo je veliki materijal na 13 strana teksta sa primjedbama na ovaj Zakon. Govori se o nekoj nedosljednosti, ne poštovanju pravnih propisa, čak nerazumijevanju materije koja je predmet zakona. To su veoma ozbiljne optužbe onih koji su zakon čitali. Drugo, neoprostivo je, i do sad smo to nekoliko puta rekli, da Ministarstvo pravde i MUP RS-a ni na koji način nisu bili involvirani u Radnu grupu čiji je zadatak bio da napravi Prijedlog zakona, a očekuje se, valjda se očekuje, da poslanici iz RS-a trebaju da taj zakon podrže. Gdje god nisu predstavnici RS-a uključeni u radne grupe koje rade zakone i koje će morati da implementira RS-a neće dobiti prolaznost. Dakle, ja bih voljela da je ministar da čuje, a ovo što sad govorim već govorim četvrti ili peti put, nemojte da pravite zakone u uskom krugu svojih ljudi koji, čak ne znam da li ministri mogu da kompetentno govore o tim zakonima. Šta su još primjedbe MUP-a RS-a? Član 75. Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bi, navodi obavezu konsultacija sa onima na koje se zakon odnosi. Kakve obaveze ima RS-a da primjenjuje ovaj zakon, da ga podrži, ako nikad niko nije pitao, ej šta vi mislite o tome, ili ima li neko vaš da kaže mišljenje o ovom Prijedlogu zakona. Drugo, predloženo rješenje je klasičan pokušaj oduzimanja nadležnosti MUP-u RS-a za postupanje i procesuiranje po Krivičnom zakonu RS-a i prenošenje nadležnosti na Krivični zakon BiH, što s naše strane neće biti omogućeno. Dakle, nećemo glasati za to. Uredili smo ovu oblast i nemamo potrebe da taj segment ponovo pokrećemo na ovaj način. Poznato nam je i znamo da se to dogodilo da su članovi delegacije BiH pri ... komitetu, pogrešno i netačno prezentovali da ne postoji jasna granica između krivičnih djela pranja novca u različitim krivičnim zakonima u BiH, što po mišljenju MUP-a RS-a nije tačno. A o tome govore i statistički pokazatelji i sudska praksa u ovoj oblasti. Dakle, MUP RS-a i Vlada RS-a će o ovome obavijestiti predstavnike ... komiteta i GREKO komisije i relevantne predstavnike 53 Evropske komisije i zbog toga, po nama, ovaj Zakon ne može biti prihvaćen s naše strane i treba da završi svoj tok u prvom čitanju. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Dragan Vrankić. Izvolite.
Hvala lijepo. Nije replika na Zakon, dapače svak ima svoj stav i mišljenje, tako će ga i implementirati, odnosno tako se ponašati, a isto tako nisam glasnogovornik kolege ministra Čolaka. Vidjeli smo ga da je cijelo jutro bio tu, vrtio se, a znam da ima u 13,00 sati, to mi je rekao u prlazu, upravo ministricu RS-a pravde. Evo, želim reći da ipak ljudi surađuju, a i kolega zamjenik je, mislim iz RS-a, tako da možemo govoriti o zakonu, strukturi itd., ali ne trebamo govoriti da čovjek ne surađuje, neće, itd., kad, jel', mi ga poznamo kao upravo suprotno od toga što ste Vi rekli. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, kolegica Dušanka Majkić. Izvolite.
Sa ministrom Čolakom mi fino sarađujemo, ali ne sarađuju institucije koje treba da sarađuju. Dakle, ovo, ako je došla zbog ovoga prekasno je došla, zakon je već u proceduri. O tome je trebalo razgovarati kad je Prijedlog zakona bio napravljen. Dakle, sami nepotrebno otežavamo sebi kraj. Zašto se to ne uradi i konsultuju se svi oni na koje će se zakon odnositi i ne bismo imali ovakve probleme. Svi zakoni bi prolazili kad bismo bili ozbiljniji prilikom formiranja radnih grupa i učešća eksperata u toj oblasti. Dakle nisam, ja znam dobro ko je gospodin Čolak, ali svaki put zakaže na ...
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Niko Lozančić. Izvolite.
Zahaljujem uvaženi predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo. Znači, mi pred sobom imamo jedan zakon koji je rezultat rada i analiza tima koji je uspostavljen, koji postoji, koji se posebno bavi praćenjem provedbe kaznenog zakonodavstva u BiH i u tom timu participiraju eksperti svih razina na kojima postoji provedba kaznenog zakonodavstva. Toliko koliko ja znam o sastavu tima. A ovdje u obrazloženju vidim da je taj tim u potpunosti sudjelovao i u izradi Prijedloga izmjena i dopuna Zakona i da je u biti Ministarstvo pravde samo tehnički veza između tog tima i nas Parlamenta, kao formalni, oficijelni predlagatelj Vijeću ministara pa onda nama ovdje ... I slažem se ja da bi dobro bilo da možda imamo timove za praćenje provedbe mnogih drugih zakona, međutim evo ovdje gdje i imamo, nešto nam se ne 54 sviđaju kako oni procjenjuju to. Sad se mi možemo, možemo se, ja uvažavam svačije opredjeljenje glede bilo kojeg rješenja prema ovom zakonu. Mi smo imali, najznačajniji dio promjena ovog zakona se tiče onog prethodnog zakona koji smo izvukli iz procedure, evo da tako kažem, da bismo omogućili da evo ovaj sa još jednim dijelom izmjena uđe u proceduru. Ja moram reći da nisam uspio baš naći negdje prenos tih ovlasti, moguće da ima da ja nisam uočio ih, možda nemam toliko istančana čula kad je to u pitanju, ali uistinu nisam. Tako da, žao mi je što, evo ministar nije ovdje, ali evo znam da je bio, jutros je bio i prije sjednice i na sjednici upravo iz razloga da bude u vrijeme kad su ovi zakoni koje je predlagatelj njegovo ministarstvo, međutim očigledno je da je teško upratiti našu dinamiku, pa evo i zbog drugih obaveza znači ljudi moraju ponekad i napustiti zasijedanje bez obzira što su zakoni u proceduri koji su oni predlagatelj. Znači, ja ne vidim, da budem iskren, ništa, ničega lošeg ni za koga u ovom zakonu, jedino što nedostaje, eto pozivam vas da danas pošto danas govorimo o principima ovog zakona, podržimo principe ovog zakona, a ako ima nekih detaljčića koji možda su nekome posebno problematični zato i postoji amandmanska faza. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, uvažena kolegica Dušanka Majkić. Izvolite.
Samo da bi bilo jasno, da niko ništa ne izmišlja, eksplicitno znači citiram – u radnoj grupi formiranoj za izradu Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona BiH nije bilo predstavnika iz institucija RS-a, niti je zvanično traženo njihovo mišljenje. Pod tim institucijama prvenstveno podrazumijevamo Ministarstvo unutrašnjih poslova i Ministarstvo pravde kao subjekte na koje će predmetni Prijedlog zakona uticati i kao neposredne obveznike provođenja i postupanja u predmetnom zakonu. To je jasno. Dakle, kažu nismo bili u timu. I nemojte nas pitati jesmo li za zakon ili nismo ako ne znamo o čemu se radi.
Diskusija, uvaženi kolega Drago Kalabić, izvolite. Možda ćete imati i sa ovim nešto još.
Evo mogu ja sačekati, nije problem.
Izvolite kolega, Niko Lozančić, replika. Izvolite.
Uvažena kolegice, ja Vama vjerujem sve što ste Vi to pročitali, a i niste morali čitati vjerujem ja što rekli. Međutim, ja pred sobom imam Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona BiH sa obrazloženjem predlagača i nemam ništa drugo. Znači, nemam ništa drugo, ja nemam nikakvog pisma ni Vlade Federadcije, ni Vlade RS-a, ni Vlade Brčko Distrikta, ovaj, znači nemam. Imam ovo, možemo ... svako slovo i u tekstu Zakona, odnosno izmjena i dopuna i u obrazloženju i, ja o tome govorim, znači ovdje fino u obrazloženju stoji na prvoj 55 stranici – da je tim za praćenje provedbe kaznenog zakonodavstva koji je sastavljen od stručnjaka Kaznenog prava iz čitave BiH, znači iz čitave BiH sudjelovao u izradi ovih rješenja. Hvala lijepo.
Uvaženi kolega Drago Kalabić diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pa evo, uvažavajući ovo i ne sporeći što je rečeno, ja sam se javio s obzirom na jedan drugi aspekt ovoga Zakona, takođe je i o tome govoreno. Nekada kada je bilo države na ovim prostorima usvajanje i promjena ovakvog zakona je bio prvorazredni društveni i pravni i politički događaj, u njem su učestvovali najveći pravni eksperti koji su bili priznati, ne samo u bivšoj državi nego i u regionu i to je, i kao što je mnogima poznato to se dešavalo vrlo rijetko, jer se vodilo računa o važnosti te materije, da se ona ne mijenja svaki mjesec dana. I to je ličilo na nešto, po ocjenama svih. Nažalost, danas imamo situaciju da trećerezredni međunarodni činovnici sastavljeni od nekih, pripomognuti od nekih domaćih likova sumnjive pravne reputacije, svaki mjesec dana dostavljaju izmjene ovako važnog zakona. I to je činjenica. Vratiću vas na prethodnu tačku kada je od svih rečeno, Zakona o dobrobiti životinja šta su nam stranci uradili. I za mene je bilo gdje sad nadalje sporno gdje oni postoje. Svi su kazali šta žele stranci danas, a vratite se 2009. kakvi su bili motivi stranaca da taj zakon bude usvojen. Isti. Tad smo bili ucjenjeni i uslovljeni sa sasvim drugim motivima. Da bi smo to konstatovali nakon tri godine u što smo ušli i u što smo na neki način uvedeni. Tako da sam vrlo, vrlo oprezan bilo gdje gdje se kaže da neko iz međunarodne zajednice učestvuje, pomaže, daj Bože da niko više ne pomaže ništa. Nakon, s obzirom na sistem kakv imamo, ministri učestvuju ili ne učestvuju, kad pogledate aktuelni sat, onda ćete vidjeti i u državama regiona da je on vrlo zanimljiv, da se on prenosi, da to svi prate, i sve države koje drže do sebe imaju otvoren televizijski kanal i svi ministri i predsjednici vlada Srbije, Hrvatske, Crne Gore sjede, odgovaraju i to je najzanimljiviji dio koji čak i ja gledam. Evo da budem iskren najviše gledam Hrvatski sabor tamo je najžešće, tamo se sad vrijeđaju, tuku, pljuju i moram iskren biti mene to ... ____________(?) Tebi drago. Pa nije mi drago, meni zanimljivo, evo biram televizijske kanale po zanimljivosti. Trenutno je tamo najživlje, ko je domobran, ko je ustaša, ko je ljevičar, ko je izdao, ko ne znam slično, ali to ide, moram priznati da je zanimljivo, ne govorim uopšte o nivou rasprave i argumentima onih koji ... Vidjeli ste kako je to kod nas jutros i to je sve preneseno i na zakon, to je sve preneseno i na zakone. Nas će glava zaboljeti od svih rješenja koje, što kaže u onom ugovoru sa žirantima – e nisi čitao ono malim slovima dole, a obično ta mala slova prave probleme. Tako da i ja imam rezervu prema onima koji ovdje unose sumnjive novine. Nisam učestvovao u ovim raspravama, iako sam naravno, svi smo mi pozvani i imamo priliku da učestvujemo u stručnim raspravama i da onda iznosimo argumentaciju, i možda je od mene nekorektno da danas otvaram ta pitanja, jer BiH nema zakon o lobiranju. Da BiH ima zakon o lobiranju ja bih pitao kako bi izgledao član 219. i nadalje svi drugi članovi. Ja bi pitao kako onda se pominje i kako se kazneno postavlja pitanje uticaja i kako se sankcioniše uticaj i da li se na 56 neki način uvode ovdje neki postulati koji će jednog dana koristiti se za sasvim druge stvari kao što je, ne znam ni ja, priča o komandnoj odgovorsnosti koja do dana današnjeg služi za zloupotrebe, upotrebe, dnevno-političke i druge kad kome treba, iako danas ni pravnici, ni eksperti nisu objasnili to pitanje u krivično-pravnom smislu šta to znači i kako se primjenjuje, a ono je doneseno da bi se mogli primjenjivati različiti standardi i dvostruki aršini. I da ne opterećujem, ovdje imate desetak stvari koje su vrlo, vrlo sporne, upitne kad bi ste ih analizirali u krivičnom-pravnom smislu kome će oni služiti za jedno, i kada imamo probleme pri sprovođenju koji su dnevne prirode, vrlo je zanimljivo da se ne oglašava tvorci zakona o onome što se dešava u njegovoj primjeni, ima li to ikakve veze i ima li to ikakve posljedice na krivično zakonodavstvo, da li bi to trebalo tretirati i da li bi trebalo postaviti pitanje šta rade sudovi da cijela, evo da ne kažem i ta nesretna međunarodna zajednica ili regija, ispira usta sa našim sudovima i o onome što se dešava kod nas. Ali očito je njima fali neki, ovaj, Babalj koji je znao sankcionisati rad ovih radnih grupa, on ima neku vagu s kojom mjeri vrijednost doprinosa tih radnih grupa koje se plaćaju ili ne plaćaju i slično. Na neki način imam osjećaj da je jedini smisao ovih radnih grupa da ispuste to iz ruku i to je onda nečija briga, a izgleda na kraju ničija. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Ili je replika ili ispravka netačnog navoda, uvažena kolegica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Replika. Kad se već pomenu moj uvaženi kolega Babalj mene čudi da uopšte treba ovim radnim grupama u Savjetu ministara kolega Babalj, pogotovo zato što je riječ o strateškim partnerima SNSD-u i HDZ-u. Na čelu Ministarstva pravde se nalazi kadar HDZ-a, pa gdje je to strateško partnerstvo. Zamjenik ministra je kadar DNS-a. Pa zar kao strateški partneri to niste mogli da uradite, da rješite, jedino ako hoćete mnogo vam se dopada situacija iz Hrvatskog sabora pa da onda i ovdje takve predstave pravite. Ja ne znam ko je bio u toj radnoj grupi koja je to radila, ali pretpostavljam da je bio i neki Srbin iz RS-a. Zar taj Srbin iz RS-a, evo pretpostavljam da je bio, ni jednog Srbina nije bilo u radnoj grupi, pa šta onda radi naš zamjenik ministra pravde ako ni jednog Srbina nije bilo u radnoj grupi. O čemu ovdje pričamo. Zašto su ministri u Savjetu ministara iz RS-a glasali za ovo? Gdje su bile na početku, kad je napravljena radna grupa, intervencije institucija RS-a. Zašto se dozvoli da nešto dođe što ne valja, što ne može biti prihvaćeno do ovog? Pa dajte molim vas aktivirajte malo to strateško partnerstvo sa HDZ-om.
Replika, poslanik Drago Kalabić. Izvolite.
Gledam ja i Srbiju i što bi rekao uvaženi gospodin Šojić – Vi ste kolegice jako ostrašćeni. I u toj ostrašćenosti Vi više nikoga ne čujete i Vi uopšte ne slušate šta ko priča već imate svoj onaj cilj i uporni ste u tome, tvrdoglavi kao oni likovi iz Šojićeve serije. Ja sam govorio o dugom periodu, i kad me već vučete za jezik mogli ste pitati i gospodina Šarovića gdje je bio kad se usvajao ovaj Zakon. Gdje su bili ljudi iz SDS-a? Ja nisam nikoga spominjao. Ja mogu vratiti se nazad da nas boli glava kada su pripadnici SDS-a u šumi pisali zakone, pod uticajem nekih, istih 57 ovih, nisam branio ni jedne ni druge. Ja sam govorio o pojavama i procesu, a ne o ostrašćenosti Vašoj da li je nekakv činovnik pripadnik ovoga ili onoga i govorio sam o stanju uopšteno u kojem može da sve da nas zaboli glava, ali vi jadni u svemu tome mislite da ste sveci i sad neko ne da vama svecima, ostali svi grješe i čine zlodjela i loše stvari, a samo su sveci ti koji, eto ne da se njima da učestvuju. Da, svi su vaši ljudi učestvovali, pune su institucije ljudi iz SDS-a koji rade na ovome i zato sam pomenuo kolegu Babalja samo što je, on ima dvostruke standarde to, čekamo ga da primjeni tu isto i na svoje, i na svoje i na one ljude koji su učestvovali iz njegove političke partije u ovakvim i sličnim stvarima. Ja sam govorio o opštoj stvari, o opštoj stvari a ne, a ako hoćete o konkretnoj onda možemo satima raspravljati o tome da kažemo zašto je to i šta je bilo. Ja mislim da smo pod pritiskom različitih međunarodnih lobija sa lošim namjerama ovome prostoru i ovoj državi došli do loših zakona i da je krivica ovoga Parlamenta i svih nas što se nismo na vrijeme znali suprotstaviti i prepoznati. I ne bi danas imali ovu situaciju, jer ko to danas poslije ove rasprave može reći da je pas čovjekov najbolji prijatelj, ja ne vjerujem da ima iko ko to smije više spomenuti, mislim da to kaže i slično. Ali je tragično da su nas u našoj zemlji drugi doveli u tu situaciju. I sad ovi drugi koji ne smiju da se jave, vidite ne možete ni kliještima iz gospođe Pandurević isčupati riječ da su stranci za nešto krivi, ne, jer oni sjede prate to i kaže – ne, ne, ove udrite, nemoj protiv nas da neko šta kaže. Meni je krivo i žao što su nas stranci doveli u ovu situaciju. Ako mi pogriješimo, evo mi smo tu naše je pa neka naša greška ostane, ali smo dozvolili da nam trećerazredni činovnici naprave haos u državi, eto to je poenta moje priče neusmjerene ni na koga i ne upućene nikome direktno.
Poslanik Beriz Belkić ima repliku. Izvolite.
Ja se izvinjavam gospođici Pandurević što ću možda kontinuitet prekinuti, ali ću se ja vratiti Zakonu i načinu rasprave o njemu. Naravno da je apsolutno normalno da različito ljudi misle o zakonima i da imaju različite argumentacije i ja to ne sporim, ali sam na desetine puta o tome govorio.
Gospodine Belkiću kome je replika?
Replika je gospođi Majkić i gospodinu Kalabiću.
Uredu.
Pa Vas molim da i u buduće svakog pitate to isto, da ne zaboravite. Dakle, ovo je, po stoti put govorim, Predstavnički dom, dakle nije dom entiteta. Niko ne sprečava nikoga da se konsultuje sa ministarstvima u entitetima, sa institucijama i apsolutno nije sporno. Međutim, ovaj Dom ne obavezuju ti stavovi, ovaj Dom obavezuju stavovi ovih poslanika, odnosno način njihovog glasanja. To je poenta. I vidite šta se desi. Kad ovakvu vrstu rasprave vodimo došli smo do toga ima li ovdje države, sigurno da je ima, došli smo do komandne odgovornosti, sigurno da je ima i tu imamo različita mišljenja. Kad je riječ, i ja sam sam govorio o tome da nije dobro jednom godišnje mjenjati Krivični zakon kao sistemski zakon, da je to jako važan zakon i da treba konačno prekinuti s tom praksom, govorio sam također da konačno treba završiti taj posao 58 s tom harmonizacijom i koji su to zahtjevi međunarodne zajednice također sam govorio da možemo govoriti o konvencijama ili nekim standardima koje smo potpisali, a ni na koji način neka privatna ili pojedinačna mišljenja. I potpuno se slažem sa gospodinom Kalabićem da smo mi ti koji zajedno moramo sačuvati dignitet i autoritet ovog Parlamenta. Hvala.
Replika, poslanica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ma, uvaženi kolega Kalabiću mi uopšte nismo ostrašćeni.
Znači, replika poslaniku Kalabiću.
Naravno. Naprotiv, zabrinuti smo jer smo mislili da će iz tog strateškog partnerstva i RS nešto dobiti. Podržavate treći entitet, poštujem legitiman stav SNSD-a, ali onda možete makar tu neku mrvicu profita izvući pa sa ministrom pravde usaglasiti Krivični zakon i da se uvaže ti stavovi iz RS-a. Što se tiče tog da mi ne smijemo da kažemo da su stranci za nešto krivi, nije tačno gospodine Kalabiću, ja ću vam evo sad reći – stranci su krivi jer su vas nekada na tenku svojim tenkovima doveli na vlast. Ono što ste Vi lično, gospodine Kalabiću, jako dobro uradili jeste, ja se odlično sjećam Vaših govora iz 2000-te godine kada ste kritikovali vladu Milorada Dodika i napadali njega za kriminal i korupciju. I stranci su krivi što su tad Milorada Dodika doveli na vlast, i stranci su krivi što su i 2006. doveli SNSD na vlast. Vidite da smijemo da kažemo da su stranci krivi. Ja Vas, evo još jednom molim samo da nam kažete da li funkcioniše to strateško partnerstvo. I što kažete da u ovim institucijama sjede kadrovi SDS-a, da su ih pune institucije kadrova SDS-a, znate gospodine Kalabiću, činjenica je al' mnogi su, kao i Vi ste nekad bili kadar SDS-a, pa se u međuvremenu promjene dresovi itd., pa kako ste Vi ovdje u kontinuitetu jako dugo vladali, sad uglavnom nose dresove vaših partija ti kadrovi koji ovdje sjede.
Gospođo Majkić, informisan sam da ste imali dvije replike, da li je to tačno? Ako jeste da idemo ipak redoslijedom. Replika poslanik Drago Kalabić. Izvolite.
Uvažena kolegice, pošto se Vi trudite da budete poklopac za sve, ne kaže se u Šojićevom žergonu „ostrašćeni“ nego „ostrašćeni“ mora to da naučite.
nije uključen mikrofon 59
Pa, nemojte da lupate, recite ne znam to, ali Vi se trudite da sve znate i onda lupite budalaštinu. I onda Vam se desi, onda Vam se desi da ste kazali, neće intervenisati niko smiri se šta si nervozan, i neboj se neće njoj ništa biti, ja garantujem ništa, ne brinite, ako je stalo da je ti braniš. Nije bio problem nama da u emisiji kažete da profesor Kunić, doktor pravnih nauka, trči Parlamentom i hvata za rukav ljude, da ne zna kako će glasati. Mislim da niste to trebali kazati. Nije Drago Kalabić nikada bio član SDS-a. Pa Vi donesite ovdje, kao što ste nekoliko puta rekli neistine, donesite pristupnicu i ja ću se izvinuti. Ali ću ja donijeti dosije o Vašem radu u Izbornom štabu SNSD-a kad ste radili kod gospodina Jelića gdje ste bili zaduženi za stvari, da ne kažem za koje. U štabu SNSD-a, ako se Vi stidite toga, ja da sam bio u SDS-u ja se ne bi stidio, ne smatram to ni svojom prednošću ni manom, ali smatram činjenicom koja je tačna, koja je tačna. Znači, nemojte, ja sam Vas molio ovdje da ne govorite neistine. I Vi sad tražite da će međunarodna zajednica biti kriva i za vaše dovođenje na vlast, jer ste to prećutali. Slijedom toga hoćete da kažete da će oni dovesti i vas na vlast pa kao da se mi kao fol žalimo. Nikakve, kolegice Pandurević, tenkove nisam vidio o kojima Vi govorite, ali sam vidio neke druge tenkove o kojima bi bilo dobro da Vi ćutite, da što bi rekao Šojić – da ćutite. Ćutite, znate nemojte se igrati sa tenkovima. Previše pričate stvari koje Vas zateknu i kažem pričate, danas Vam nisam odgovorio na poslaničkim pitanjima, čekam Vas za ono što ste uradili, vrlo nekorektno, znači vodite računa, kao što mi vodimo o vašem dignitetu, da i ovi poslanici imaju dignitet i kad o nama pričate u emisijama, a nas nema, vodite računa da ćemo se ovdje sresti i da ne traba jedni o drugima da lažemo, da govorimo neistine. Ja pokušavam da kažem ono što, za što imam argumente, a moji su argumenti ovi, ne tiče se to ovih ljudi, ali istovremeno ne treba da stoji ta laž. Ako je možete demantovati vi ćete donijeti pristupnicu, a ja ću Vama donijeti dosije iz štaba kad ste vrlo revnostno radili za SNSD i tad ste mislili da Milorad Dodik treba da zamjeni Ban Ki-muna i da Amerika griješi što umjesto Obame nije izabrala Dodika. Ali to je tadašnje Vaše mišljenje koje se promjenilo i ne spominjem ga, ali nemojte ni Vi govoriti neistine, jer ja se ni jedne stvari ne stidim koju sam uradio i sve bih ponovo ponovio, ali se ne stidim da kažem gdje sam pogriješio, o sebi sam maloprije govorio pa onda i o svima nama. I mislim da sam griješio neke stvari kad sam dizao ruku bez kritičkog odnosa, al' barem sad imam snage da kažem gdje smo griješili, gdje griješimo i da nam to ne treba. Mislim da se replika ...
Vrijeme je isteklo.
završavam, kolege Belkića nije odnosila na mene, jer uopšte nisam govorio u tom kontekstu, nego o svom ličnom odnosu prema svemu ovome.
Mato Franjičević, replika. Izvolite.
Replika kolegici Pandurević. Od svega što sam namjeravao reći, reći ću samo jednu stvar – kolegice nije riječ o taktičkom partnerstvu nego o strateškom partnerstvu.
Poslanik Mladen Bosić, replika. Izvolite. 60
Pa ja bih, ne bih o suštini ovdje govorio, ali bih skrenuo pažnju na način na koji se diskutuje u ovoj Skupštini i na Vašu obavezu da, koliko to možete i koliko Vam Poslovnik dozvoljava, a dozvoljava, da na neki način intervenišete kad ljudi kao, poslanici kao gospodin Kalabić puste na volju riječnik koji nije primjeren. Ja mislim da bi Vi trebali da intervenišete kad god je pitanje, kad god je vrijeđanje na ličnoj osnovi ovdje Vi bi trebali da upozorite poslanike, jer se to dešava i tako se radi u svakom normalnom i kulturnom parlamentu. Ovo očigledno nije takav parlament, ovdje se čuju riječi koje ne bi trebalo da budu u odnosu među poslanicima i zato između ostalog u Engleskom parlamentu niko se ne obraća poslaniku i svom kolegi nego predsjedavajućem Parlamenta. E to ovdje ne može biti slučaj pa Vas molim da ubuduće intervenišete kada neko takvim riječnikom napada kolegu.
Ja moram reći da svi poslanici imaju Poslovnik ispred sebe. Stvar je i odgoja i Poslovnika, poštivanja kako će se ko odnositi prema svojim kolegama, a vrlo je tanka linija gdje možemo i mi u Kolegiju da procijenimo šta je nešto što je baš uvreda ili nije ili diskusija i td. I bilo bi dobro da svi vodimo računa o tome. Evo, ja to govorim i kao neko ko je otrpio dosta uvreda od raznih klubova, pa i da ne govorim od kojih posebno. Repliku ima kolega Drago Kalabić. Izvinjavam se, evo signaliziraju mi imali ste dvije replike.
Poslovnička intervencija, pa naravno nismo mi naivni. S obzirom da su Vama upućene, ako već žele, gospodine predsjedavajući, u ovom Parlamentu su svi ljudi izabrani na osnovu glasova i ja jednom 18 hiljada, jednom 15 hiljada, i Vi ste slušali kad ovdje kolegica kaže da je neko od nas došao na tenku. Šta treba, jel' to nije uvreda, jel' to nije srednji vijek? Jel' treba da ja oćutim, da kažem nisam došao ovdje na tenku, došao sam na osnovu izbornog rezultata kao svi ovdje ljudi, s mnogima se politički ne slažem, al' u jedno se slažem da su ovdje svi došli demokratski. I svi ste oćutali na činjenicu da ovdje neko drži predavanje da su neki ljudi na tenkovima došli ovdje. Ja sam morao da ustanem i da kažem da nisam vidio nikakve tenkove, a vas molim u Kolegijumu da shodno Poslovniku i članu Poslovnika utvrdite je li neko došao na tenku u ovaj Parlament.
Replika, poslanik Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Replika je uvaženoj kolegici Pandurević. Nekoliko puta, imaju stenogrami, molio uvaženu kolegicu da ne pominje predsjednika naše stranke gospodina Dodika. Nije on član Parlamenta. Ja sam član Parlamenta, Kalabić je član Parlamenta i svi se znaju poslanici iz SNSD-a. Ali na toj čuvenoj sjednici gdje se pominju ti tenkovi, e ja sam tada bio prisutan, niko drugi ovdje nije bio prisutan, i vodio bezbjednost, i taj čuveni poslanik koji je vraćen, nije vraćen tenkom, nije vraćen transporterom, čini mi se da se zvao Majdančić, negdje iz Brčkog, vraćen je s polovine. I ja sticajem okolnosti u Klubu SDS-a, službeno lice, inspektor Državne bezbjednosti, ne poslanik, i slušam njihove poslanike, tada i moje, bio ja s njima, uz njih, što da lažem, podržavao ih, čujem nekoliko njih kaže – ljudi hajmo dati vlast ovoj koaliciji, kako se 61 zvala Sloga, mi propadosmo, mi svakako nećemo moći ništa formirati i hajmo ovo je jedini način da se spasimo. I poslije toliko godina kad je sve to prošlo, kad uvažena kolegica Pandurević je samo mogla slušati od nekog rekla-kazala, kad nije bila tu, ja bio cijelu sjednicu, ne znam koliko je trajala, bio u njihovom klubu, u mom klubu eto bio sa njima, a nisam član SDS-a bio. I sve znam kako je bilo, i 2003. godine opet neki tenkovi, opet kako je data vlast Dodiku, opet kako je, pa pustite više tu priču o Dodiku i prenošenje atmosfere iz Narodne skupštine RS-a po sistemu poslanika Kojića iz Višegrada i uvijek neki ima Andrićgrad, ako ništa nema uvijek je. Ma, molićete Boga da imamo onakvih gradova, jer ono će spasiti ne Višegrad i RS, nego BiH jer tamo već niko godinama nije zalazio, a sad ne može se doći tamo od turista da vide šta to ljudi grade, kamo sreće da se gradi u cijeloj BiH onakvi gradovi. I tu atmosferu iz Narodne skupštine RS-a ja vas molim, zaista, kao čovjek koji zna kako je bilo, ne prenosite ovdje u Parlament BiH. Hajmo se baviti temama koje su teme ovog Parlamenta. Kad budem poslanik sljedeći mandat u Narodnoj skupštini RS-a nikad Parlament BiH neću pomenuti, nikad, ni da sam bio tamo poslanik, samo probleme RS-a i ono što je nadležnost Narodne skupštine RS-a. Hvala lijepo.
Za diskusiju se prijavila poslanica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se. Pošto nemam više pravo na replike, ali ima diskusiju, vidite gospodine Kalabiću ja nisam rekla da ste Vi ušli u ovaj Parlament na taj način, ali znate naš podpredsjednik je sjedio u palati predsjednika i gospodin Tadić je sjedio u palati predsjednika i postoje neke fotografije ispred palate predsjednika kada je rušen Nikola Poplašen. To je jedna stvar. Druga stvar, zaista je degutantno kada ovdje pominjete mrtvog čovjeka, mrtvog čovjeka koji jeste privatno bio moj prijatelj i tu ću stati, i ne samo moj, nego mnogih ljudi iz SDS-a, kao što i danas imam mnogo prijatelja privatno iz SNSD-a. I zaista je jadno to što ste uradili.
Nema prijavljenih više. Zatvaram raspravu o 6. tački dnevnog reda. Prelazimo na sedmu tačku dnevnog reda, Ad. 7. Prijedlog zakona o dopuni Izbornog zakona Bosne i Hercegovine – predlagači: poslanici iz Kluba SDS-a (prvo čitanje) Prijedlog zakona u proceduru je dostavljen 09.10.2013. sa zahtjevom za razmatranje po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika. Na nastavku 55. sjednice nije usvojen zahtjev za hitni postupak, te je odlučeno da će se Prijedlog razmatrati u redovnoj proceduri. Nadležna Ustavnopravna komisija Mišljenje o ustavnom i pravnom osnovu i principima dostavila je 15.11.2013. Otvaram raspravu. Prvi za diskusiju se prijavio zamjenik predsjedavajućeg Predstavničkog doma Milorad Živković. Izvolite. 62
Zahvaljujem. Vidim da se nećkaju predlagači da se jave, pa zašto da ne otvorim raspravu u vezi sa ovim. Ako je do sada i bilo sumnje koji su motivi bili za predlagača da predloži ovaj Zakon po hitnoj proceduri jutrošnje novine, ko je čitao i izjave nekih ambasada u vezi sa potrebom da se donese taj Zakon, je rezotkrio motiv SDS-a da ljudi rade po agendama koje se pišu u ambasadama nekih zemalja i da jednostavno je to bio i jedini razlog zašto se ovo radi. Pitam i to sam jutros htio da pitam i kao poslaničko pitanje – kako bi to izgledalo da je Ambasada BiH, recimo, u Americi davala izjave u vezi sa Budžetom Kongresa itd., ili o nekim drugim stvarima, da li je to ikada uradila koja ambasada BiH u Americi ili u nekim drugim zemljama? Zanimljivo. Ovaj Parlament je odlučio da ovaj vaš prijedlog stavi u redovnu proceduru najmanje iz nekoliko razloga. Prvi razlog je što se odma mora dati amandman na jedan vaš član koji kaže da devet mandata iza tri višečlane izborne jedinice, treba da piše – i za tri, odnosno iz tri. Tako da je neophodno odmah amandmanski djelovati. Druga stvar, da li je baš bilo toliko hitno da se to uradi. Postavljam pitanje – kada su izbori u BiH, koji je krajnji rok koji je dat Izbornoj komisiji kada mogu da budu raspisani izbori? To je maj, početak maja iduće godine, nikakva žurba. Govorim o tome da principijelno, i pozivam sve klubove koji u ovome Parlamentu stalno spočitavaju principijelnost. Spomenuću SDA, u prethodnom zakonu Krivičnog zakon, rekli ste – nećemo ići sa pojedinačnim izmjenama, idemo sa kompletnim izmjenama Zakona kada dođe i stvore se uslovi da takav jedan prijedlog dođe u Parlament. Spomenuću izvještaj naše Komisije zajedničke za nadzor nad radom OBA koji je rekao – nećemo razmatrati Zakon o zaštiti tajnih podataka. Sjećate se da je na moj prijedlog zaključka ovaj Parlament prihvatio, a onda Savjet ministara urgentno stavio u proceduru gdje se uvode provjere i za sudije i tužioce u vezi sa pristupom tajnim informacijama. I svi su rekli da je ok, a kaže gospodin Fazlić – nemojte da predlažemo pojedinačne izmjene zakona, mi u komisiji smo napravili izmjene zakona koje su sveobuhvatne, u toj komisiji je i gospodin iz SDS-a itd., itd. Jednoglasno su to prihvatili. Držite se principijelnosti, pošaljite ovaj prijedlog vašeg zakona Interresornoj radnoj grupi. I zato ide moj prijedlog zaključka – Da se ovaj Prijedlog zakona uputi Interresornoj radnoj grupi. I da vas još nešto podsjetim, nemojte se plašiti ni ambasade pojedinih zemalja da neće biti izglasan ovaj Zakon. Zato što skupštinska većina može da pomjeri izbore za dvije godine, ako ima skupštinske većine koja neće izbore. Zato ne stoji argument da se neko boji izbora, jer to može da uradi kad god hoće. Prema tome, prestanite odrađivati agende ambasada, uradite principijelno, kao što radite za druge zakonske projekte, i pošaljite ovaj Prijedlog zakona Interresornoj radnoj grupi. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, poslanica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Odmah da kažem da ovo nećemo poslati Interresornoj radnoj grupi. Što se tiče prozivki za ambasade, nažalost nemamo nikakve veze s tim, nije nam niko dao nikakvu direktivu. Naprotiv, mi smo mislili da ste vi iz SNSD-a, gospodin Igor Radojičič da je to završio, jer riječ 63 je o apelaciji Narodne skupštine RS-a. I očekivali smo, kad su nam onako puna usta zaštite RS-a, da pohitamo da ispunimo odluku Ustavnog suda BiH koja je donijeta na zahtjev 72 poslanika Narodne skupštine RS-a. I ja sam, evo bila ovdje uvjerena da je ovo plod lobističkih aktivnosti poslanika iz Narodne skupštine u raznim ambasadama da se to desi. I mislila sam da vam čestitam na tome. Svaka čast, meni je drago da jednom oni koji su uvijek nešto, nisu baš donosili odluke u našu korist, da su jednom i drugačije postupili. Što se tiče straha, ja razumijem strah SNSD-a, evo je anketa, ne znam da li su vam u vašem rukovodstvu smjeli da vam je pokažu, koja kaže da 70% građana RS-a smatra da RS ide pogrešnim pravcem. Anketa je inače rađena za potrebe SNSD-a. Pa se na početku ankete ozbiljno upozorava da 70% nezadovoljnih se lako mogu okupiti oko bilo kakvih promjena pa i promjena vlasti.
Dobro, ipak je dnevni red. ____________(?) [[mikrofon nije uključen]]
Pa pričamo, sad može intervencija. Pričamo ima li ili nema straha. Osporili su, kolege kažu ne boje se izbora. 48% onih koji su glasali za SNSD takođe kažu, po ovoj anketi, da RS ide pogrešnim pravcem. A znate šta je najzanimljivije? 53% kaže da Vlada RS-a radi loše, 61% kaže da je nezadovoljno radom predsjednika RS-a. Jasno je zašto SNSD-u nije do izbora.
Replika, zamjenik predsjedavajućeg Milorad Živković. Izvolite.
Očigledno kad nemate ništa reći onda mašete papirima, po običaju to rade iz SDS-a sa papirima koji ili ne postoje ili su frizirani. Činjenica je da Narodna skupština, u kome većina, to ste zaboravili napomenuti, čine SNSD, i vlast u RS-u je pokrenula ovu inicijativu i to neće biti orden na reveru SDS-a zato što niste vi zaslužni za to, nego svi iz RS-a. Prestanite se kititi sa stvarima koje urade svi u RS-u, a kuditi samo one koji su na vlasti. Ovo je stvar svih nas koji smo ... i onih u prethodnim grupama koji su radili u Interresornoj radnoj grupi. Da vas podsjetim, u Interresornoj radnoj grupi je to bio prijedlog. Pitajte svoje kolege iz SDA zašto nisu prihvatili taj ... Pitajte njih, to su vaši strateški partneri.
Poslank Šefik Džaferović, diskusija. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege. Ja naravno nemam namjeru da nasjedam na provokacije bilo koje vrste, imam dovljno iskustva i životngo i ovdje u Parlamentu da neke stvari mogu jednostavno da elegantn zaobiđem, pa između ostalog i ovo o čemu je bilo govora do sada. Ja sam ustao da kažem stav SDA po ovom pitanju. 64 Dakle, BiH je trenutno, kada je njeno izborno zakonodavstvo, u takvom stanju izbornog zakonodavstva da nije moguće održati izbore ukoliko se ne dopuni Izborni zakon ovim Prijedlogom koji je danas pred nama ovdje u prvom čitanju. Sva druga pitanja koja se tiču Izbornog zakona mogu biti razmatrana, dogovorena, nedogovorena, usvojena, neusvojena i šta god da bude s tim pitanjima, pa iako ne budu usvojena, a ja bih volio da budu usvojena, izbori neće biti dovedeni u pitanje. Jedino pitanje koje, ako se ne riješi, može dovesti BiH u problem sa izborim, je sadržano u tekstu današnjeg Zakona i SDA će zbog toga podržati danas ovaj tekst i u prvom i, naravno nakon ovih amandmana i popravki koje treba da učinimo, i vi ste o nekima govorili, i u drugom čitanju. Ja, dakle pozivam Predstavnički dom da usvoji ovaj Zakon i da državu dovede u stanje da može da održi izbore, a sva druga pitanja, naravno o njima treba razgovarati i razgovarat ćemo, da ih ja sada ne ponavljam. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Poslanik Beriz Belkić ima riječ.
Vrlo kratko. I naša pozicija, mi smo je na neki način demonstrirali kada je bilo rasprave o zahtjevu za hitni postupak, i mi izražavamo žaljenje što tada nismo to uradili. Naš osnovni motiv je povedba odluke Ustavnog suda. Dakle, to je naš osnovni motiv. Naravno, uvažavamo i cijenimo i značaj ovoga o čemu je gospodin Džaferović govorio i ostali koji ovo vežu sa održavanjem ili neodržavanjem izbora, ali je ključni motiv provedba presude Ustavnog suda. Mi mislimo čak da smo u situaciji takvoj da moraćemo ići izgleda korak po korak, da ćemo vrlo teško napraviti paket, recimo ustavnih promjena ili paket promjena u Izbornom zakonu. Zato mi mislimo da je i ovaj korak koristan. Što se tiče ove greške na koju je gospodin Živković ukazao, ona jeste greška ali meni se čini da je ona više tehničke naravi, radi se o višku jednog slova. Dakle, nije ona suštinska i mislim i da smo prihvatili ovaj hitni postupak da ne bi pali u komplikacije. Dakle, evo da zaključim, mi ćemo ovaj Zakon, izmjena i dopuna Izbornog zakona podržati u prvom čitanju prvenstveno iz razloga primjene, odnosno provedbe odluke Ustavnog suda BiH i mislim da je to jači argument od bilo kojeg i bilo čijeg poziva, pa uključujući i američku ambasadu. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite.
Zahvaljujem. Evo, skratili su mi raspravu dvojica kolega prije, jer upravo osnovni demokratski princip da bi zadovoljili to su izbori, ali bih zamolio i kolege, prilika je sad da isto u gradu Mostaru, u kojem sam ja završio srednju školu i fakultet, nemamo ovih demokratskih procesa zahvaljujući prije svega parlamentarnoj većini koja drži Vijeće ministara ovakvo na okupu i ne daje nam 65 rješenje da to rješenje provedemo. Pa vas molim, dakle da imamo i to na umu i da u drugom čitanju probamo i taj dio usuglasiti. Hvala lijepo.
Riječ ima poslanik Saša Magazinović. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, dopredsjedavajući, kolegice i kolege. Ja bih na početku diskusije o ovom Zakonu prvo da pozovem sve nas predstavnike različitih političkih partija da raščistimo jednu stvar, a to je da li neko ovdje postoji ko se zalaže za odgađanje, prolongiranje izbora. Ja sam razgovarao sa predstavnicima svih političkih stranaka i odgovorno kažem da ni od koga, čak ni u naznakama, nisam mogao čuti ili doći do zaključka da se neko za to zalaže. Inače mislim da priča o prolongiranju izbora i mogućnosti da se oni ne održe da je prenapuhana i da je sasvim neporebno se pojavila. S druge strane činjenica je da Izborni zakon treba doraditi u segmentu provođenja presude Ustavnog suda kako bi i u praktičnom smislu pokazali svoje opredjeljenje u ovom pravcu. Princip za promjenu Izbornog zakona koji ide segment po segment je nešto što je Klub SDP-a predložio prošli put kada smo zbog previše stvari stavljenih u izmjene i dopune, uvrštenih u izmjene i dopune Izbornog zakona, došli u situaciju da taj zakon ovdje padne. Ili da budem precizan, model rješenja presude Ustavnog suda vezan za grad Mostar koji nije bio usaglašen u odnosu na sve ostale segmente ovog zakona je zapravo doveo do toga, s tim da ja ne sporim to da je ministar Čolak, kao predlagač u uslovima kada se provodi istraga o neprovođenju te presude, stavio to kao dio zakona. Ali zaista, kao što sam tada u ime Kluba rekao tako i danas želim da ponovim, samo izmjena zakona u pojedinačnim segmentima može rezultirati konačnim uspjehom koji znači promjenu zakona. Ono što može proći proći će, ono što ne može neće proći, ali ako to sve stavimo u jedan paket onda neće proći ništa. U konkretnom slučaju smatram da je ovaj zakon pisan navrat nanos, da je mogao biti puno bolji, puno precizniji, tehnički ispravniji, međutim sa suštinom ovog zakona mi nemamo problem. I ako pitate da li ovaj Zakon suštinski rješava presudu Ustavnog suda i samim tim rješava tu pravnu prazninu za održavanje izbora, odgovor je da. I zbog tog razloga Klub SDP-a će podržati u prvom čitanju ovaj zakon, a kasnije u amandmanskoj fazi ćemo svi zajedno, čini mi se, nastojati da te manjkavosti otklonimo i da ovaj Zakon usvojimo uz našu želju da i Interresorna radna grupa koju smo formirali, što se nas tiče, čim ima usaglašen jedan set rješenja za Izborni zakon nek ih odmah pošalje u Parlament i da rješavamo sve to u hodu. I na kraju, mislim da je čitava ova priča oko ovih izmjena i dopuna prenapuhana, kako od strane medija tako od strane političkih partija, ali i međunarodne zajednice i da nema potrebe da pravimo toliki problem oko nečega što, oko čega smatram da se zaista svi savršeno dobro razumijemo i što svi podržavamo. I apelovao bih da današnju raspravu završimo u tom pravcu i da nema potrebe za politička prepucavanja ili eventualna predizborna poentiranja na temi koja je toliko svima jasna, da ne vidim šta možemo novo reći.
Zahvaljujem. Ispravak netačnog navoda, Milorad Živković. Izvolite. 66
Zahvaljujem. Ja se jednostavno ne slažem da je rješenje da ovdje član po član Izbornog zakona donosimo i da gubimo vrijeme i raspravljamo pojedinačno i čitavu proceduru u Parlamentu od prvog čitanja, amandmana i drugog čitanja ovdje donosimo. To je jednostavno skup, dugotrajan i bespotreban proces. Prijedlozi koji su dolazili i od prošle Interresorne radne grupe su uključivali amandman i o Mostaru i o gradovima RS-a samo iz jednog razloga, da bi se amandmanski moglo djelovati na taj član. Jer znate svi, ne trebamo ponavljati, ako ne tretirate član ne možete amandmanski djelovati. Ko je branio bilo kome, pitam, nakon što Interresorna nije uradila taj posao, za koji vi kažete da nije uradila, a dostavila je svima u Parlamentu materijal, zašto svako od vas nije prenio kao ovlašteni predlagač taj zakon? Zašto Klub SDP-a nije rekao briše se član kojim se tretira Mostar? Zašto Klub SDS-a ili bilo ko nije rekao, evo ovaj član za gradove RS-a mora da bude to? Koga vi ovdje optužujete da nije uradio posao? Kome vi ovdje prodajete priču da se neće sutra uraditi posao ako sami predlažete gospođu iz vašeg kluba, pa je onda poslije naknade za neurađen posao i ponovo je predlažete u sljedeću Interresornu radnu grupu? O čemu pričamo ovdje u SDP-u? Ili ste za izmjenu Zakona ili ste za zatvorene liste, ili ste za Prijedlog Izbornog zakona ili niste? I recite iskreno, da ovdje znamo skime radimo, skime ne radimo. Prestalo je vrijeme da se jedno govori, drugo radi, a treće smišlja. Hvala.
Replika, Saša Magazinović. Izvolite. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pauzu ćemo dati na kraju ove tačke dnevnog reda, dakle kad je apsolviramo. Izvolite.
Kolega Živkoviću, stav Kluba SDP-a je da je Interresorna radna grupa u prošlom mandatu uradila posao za koji je imenovana i moj lični stav je da cijenim ono do čega je ona u svom poslu došla i ono što ste predložili. Tako da mislim da tu imamo možda mali čun na vezama, nemamo različit stav. Međutim, kad je, evo kaže kolega da nas prisluškuju, vjerovatno on zna, međutim kad je u pitanju ovaj Vaš prvi dio replike, nije prvi put da mi imamo različite stavove, ali mene raduje da nemamo suštinski različit stav. Naši stavovi su različiti u pristupu. Vi mislite da treba sve odjednom dogovoriti i na jednoj sjednici to usvojiti, a ja smatram da je možda produktivnije ako sve ono što je dogovoreno dolazi na sjednicu i usvajamo jedno po jedno. Ko je tu u pravu o tome možemo razgovarati, ali ono što je meni bitno je da mi nemamo razliku u mišljenjima o suštini, jer se i ja i Vi slažemo da je u ovom konkretnom slučaju koji danas raspravljamo zapravo ovo, provedba presude Ustavnog suda. E sad, da li ona treba biti dio većeg paketa ili pojedinačno, to su finese, ali važno je da imamo zajednički cilj, a to je da se ispuni presuda Ustavnog suda i da ovaj problem riješimo.
Zahvaljujem. Repliku ima poslanik Drago Kalabić. Izvolite. 67
Zahvaljujem. Pa, mislim da bi trebali ovu priču od prošle sjednice sada analizirati, šta znači formiranje Interresorne grupe, kakva politička volja stoji iza nje i kakva politička volja iza ove nove odluke SDP-a i je li to u koliziji. Ne može jedno s drugim, uz puno uvažavanje, evo da ne pričamo o suštini. Znamo šta smo prošli put dogovorili, trebali smo da kažemo da ne formiramo Interresornu radnu grupu. Mi smo kazali, nije tačno da mi ne možemo da se dogovorimo oko čega se slažemo. To je potpuno jasno, ono što se dogovorimo to ide na sjednicu, a ne nećemo razgovarati nego ćemo na sjednici da vidimo oko čega se slažemo. Mislim da to nije ni produktivno, a čini mi se da onim glasanjem prošli put niste baš podržali rad. Nemojte zaboraviti kako ste na kraju glasali vezano za ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa mislim da niste, da ste time izrazili svoj odnos prema rezultatima rada. Mnogo je argumenata izrečeno zašto trebaju, pa barem u određenoj mjeri prihvatljive izmjene Izbornog zakona, a ne samo ovo. Imali smo primjer da se na prvim izborima na Kosovu na nekoliko mjesta ponavljaju izbori. ____________(?) Joj, sad ćemo na Kosovo.
Vrijeme za repliku isteklo.
i da neko govori da je, mislim da nije uredu. I ja tražim pauzu od 15 minuta u ime Kluba. 68
Ako se slažete da damo pauzu onda do 15,00 sati.
Može, slažemo se.
Pauza do 15,00 sati. [[PAUZA]] Dame i gospodo poslanici nastaljamo s radom. U okviru sedme tačke dnevnog reda riječ ima poslanik Zvonko Jurišić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Evo, mi smo još na točci dnevnog reda dopune Izbornog zakona BiH, odnosno Zakona o dopuni Izbornog zakona BiH. Ja imam potrebu da kažem da je ovaj Zakon nužno i neophodno donijeti sa ovim izmjenama, i iz diskusije dosadašnjih kolega, nisam mogao zaključiti da je bilo kakv problem kada je u pitanju suština ovoga Zakona. Mi trebamo promijeniti praksu rada u Paralmentu BiH i onda moramo provoditi ustavne odredbe, odnosno odluke Ustavnog suda BiH, koji je ovdje vrlo jasan šta treba napraviti. Ali izgleda da je ovdje samo problem, znači ko je predlagatelj ovoga Zakona o dopunama Izbornog zakona BiH. Bez obzira, to su kolege ovog momenta iz SDS-a i dobro bi bilo da to bude praksa nama u budućnosti. Ja živim u gradu gdje je isto tako Ustavni sud donio Odluku da su pojedine odredbe Izbornog zakona vezano za Grad Mostar, i vezano za status Grada Mostara, diskriminirajuće. I nažalost tu Odredbu Ustavnog suda ovaj Parlament još uvijek nije proveo, kao i niz drugih ... Točno, ovdje se nameće i jedno mišljenje kroz diskusiju da je do sada radila ova Interresorna radna grupa na izmjenama i dopunama Izbornog zakona. Otprilike neke stvari su i predložili, pa samim tim i ovo rješenje za Grad Mostar, ali vidjeli ste da, kakvu je to doživilo sudbinu. Evo ja ću na slijedećoj sjednici našeg Doma zatražiti izvješće ili u obliku pitanja zastupničkog, šta je sa provedbom zaključka kojeg smo usvojili na prošloj sjednici Zastupničkog doma, koje je postavio, zaključak koji je predložio gospodin, kolega Darko Babalj, da oni koji su radili u Interresornoj radnoj grupi na izmjenama i dopunama
Hajde da se vratimo na dnevni red. Zaista ogroman je dnevni red.
Izbornog zakona da vrate sredstva za šta su dobili, a nisu uradili taj posao. Moraćemo to, ja znam da su i vaši predstavnici radili, ali moraćemo ispoštivati taj zaključak koji smo sami donijeli, da ne bi opet bili u nekakvoj zabuni. Stoga smatram da trebamo dati potporu ovome, izmjenama i dopunama ovog Izbornog zakona bez obzira što se radi samo o jednom dijelu. Mislim da ovdje nije vršio niko pritisak na bilo koga od nas, bilo koja ambasada ili veleposlanstvo u BiH. A da 69 nama ne treba međunarodni nadzor u BiH, to treba jer smo svjedoci da se ovih dana vode intenzivni razgovori, opet tako oko implementiranja jedne druge presude, ovog puta Suda u Strazburu, koja je na snazi već četiri godine. Znači, pod onako patronatom međunarodne zajednice vode se razgovori da bi se implementirala ta presuda. Evo, kažem ovo je sigurno jedan pozitivan korak da nešto i mi implementiramo a da nam nije potrebna ovdje, je li, nadležnost bilo koje ambasade, pa makar i Ambasade SAD-a. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima Milica Marković. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa evo, ja sam se javila da kažem nekoliko svojih opaski u vezi sa predloženim Zakonom. Prije svega, želim da demantujem sve one koji u ovoj sali, a prije svega kolege iz SDS-a, tvrde i pokušavaju da, na neki način, podmetnu SNSD-u konstataciju da mi, kako oni to kažu, sporimo ovu proceduru i ovaj Zakon iz razloga što eto, kako oni kažu, želimo da se izbori iduće godine odgode. Ne samo Klub SNSD-a, nego mislim da svi poslanici ovdje koji sjede, mogu da pođu od jednog osnovnog i racionalnog pitanja – kakvi bismo mi bili legalisti kada ne bismo ispoštovali osnovnu stvar iz Izbornog zakona da se izbori održavaju svake četiri godine. I tu nema nikave dileme, ali naravno, pri tome kada pričamo o održavanju izbora i o izbornom postupku onda se postavlja pitanje ko stvari postavlja parcijalno i posmatra, a ko ih posmatra u kompletu. Ja neću puno komentarisati ovdje, ovaj Prijedlog zakona ima niz manjkavosti i grešaka, počev od samog naziva gdje kaže – Prijedlog zakona o dopuni Izborog zakona. Koliko ja znam, mi nikada nismo usvajali nikakve dopune, nego smo usvajali predlog zakona o izmjenama i dopunama tog i tog zakona. Znači, prije svega to, da ne govorim o tehničkim greškama kojih ima unutra po prilično. A naravno, hoću da govorim o principjelnosti SDS-a koji sada tvrdi i insistira da ovakav prijedlog treba. Prošli put smo vidjeli, tražili su i po hitnom postupku da se usvoji, a kada je Narodna skupština RS-a usvajala izmjene Izbornog zakona, prema Odluci Ustavnog suda, tada su poslanici SDS-a bili uzdržani. Znači tada vam nije trebao entitetski Izborni zakon, da bude usvojen, nego ste bili uzdržani i pustili ste da to neko drugi radi. Znači toliko o vašoj principjelnosti. I naravno, razumijem ja poziciju SDS-a, oni da su se pitali i da su oni mogli da odlučuju oni bi rekli odmah poslije prošle sjednice kada je Mirko Šarović i društvo izbačeni iz Vijeća ministara i smijenjeni, oni bi rekli – daj odmah sutradan izbore. Ali vi se ne pitate i ne odlučujete o tome, i naravno sada se poslije svega toga ponašate kao ucviljeno dijete koje cvili kad pogledate u njega, a da ne govorim kada mu šta kažete u tom pogledu. O tome, znači to je što bi rekli bez komentara i nije ni vrijedno uopšte i nisam htijela uopšte da trošim replike na to, kada je bilo riječi o tome, nego evo sada da to kažem uzgred u diskusiji. Osnovni razlog mog javljanja za diskusiju jeste, dakle sada ono što želim da pitam SDP i ljude koji učestvuju u partnerskim odnosima sa SNSD-om. Svi oni koji su podržali u Ustavnoj komisiji ovakav Prijedlog zakona, znači da ide ovakav kakav jeste, treba sebi da postave pitanje – zašto su birali ovu ad hoc grupu, Interresornu grupu koja treba da radi na izmjenama Izbornog zakona. Da ne govorim o tome sada da dovedete u vezu izbor te radne grupe, pa onda isti taj SDP glasa poslije toga da se njihovoj koleginici, koju su predložili u Interresornu radnu grupu, da vrati sredstva zato što je radila u prethodnoj Interresornoj radnoj grupi. Mislim, to su 70 neracionalne stvari koje se ne mogu shvatiti i razumjeti. A ako smo, ako danas smatrate da ovo treba podržati i da treba dati podršku ovome da ide u amandmansku fazu, onda što smo imenovali, hajde da raspustimo tu ad hoc grupu da ne radi ništa. A radna grupa je imenovana upravo iz razloga da sagleda sve aspekte koje je potrebno zadovoljiti i sve uslove koje je potrebno ispuniti da bi se izborni proces iduće godine održao u potpuno legalnim okvirima. A to znači da li oni koji su podržali ovo smatraju da iduće godine izbori treba da se održe bez toga da se drže izbori u Mostaru? Ako su preskočeni 2012. da budu preskočeni i 2014. Ne znam da li vi gospodine Džaferoviću smatrate da je to uredu i da to tako treba? Ili da se iduće godine, 2014., ponovi onaj postupak i način kako je biran hrvatski član Predsjedništva iz 2010. godine. Je li vi mislite da će to donijeti boljitak BiH i da će je usrećiti? Sigurno da neće. Ono što se desilo 2010. samo je napravilo još veći kamen spoticanja u periodu od '10. do '14. A ako se to iskomplikuje i ponovi 2014., pa vjerujte da do 2018. neće BiH moći taj kamen spoticanja ni preći, niti prevazići, ni savladati. I mi iz SNSD-a o tome govorimo, dakle da sve stvari treba uzeti u obzir, i ako smo imenovali radnu grupu, onda neka radi na svim ovim pitanjima. I potpuno je na mjestu prijedlog zaključka gospodina Živkovića i SNSD-a da se ovaj Zakon uputi radnoj grupi i neka ga uzme u razmatranje pa neka, ja vjerujem da će radna grupa kada bude postizala saglasnost i dogovor da će ovo pitanje presude Ustavnog suda biti prva stvar oko koje će se složiti. Vjerovatno će više vremena potrošiti oko Mostara i više vremena da li će liste biti otvorene ili zatvorene. To će možda ostati i otvoreno i neriješeno, ali ja vjerujem da ćete, svi članovi radne grupe u ovome složiti. To će biti prva stvar oko koje će se komisija složiti i dostaviti je u proceduru. I dakle, mi iz Kluba SNSD-a ne sporimo da Izborni zakon treba dovesti u okvire i to ne samo izmjene i dopune Zakona, nego znači kompletna procedura da se sagledaju i svi aspekti koji su obavezni, za koje smo mi obavezni da obezbjedimo, da se izbori održe u legalnim i potpuno legitimnim uslovima. To je naša dužnost i obaveza ovog Parlamenta. A oni koji smatraju da treba ići od tačke do tačke i raditi stvari parcijalno, pa ja ih razumijem, samo to ne pije vode u ovom trenutku.
Zahvaljujem. Replika, poslanica Aleksadnra Pandurević. Izvolite.
Kaže nedavno jedan ministar iz SNSD-a, predlaže jedan zakon na Savjetu ministara. Koliko mi je poznato SDP je insistirao da zakon sadrži, riječ je o Zakonu o vjerskim praznicima, da Zakon sadrži državne praznike i ministar je tada rekao – hajde da parcijalno riješavamo ono što može. Toliko o dosljednosti. I ja podržavam stav ministra Novića, da riješimo ono što možemo u potpunosti. Što se tiče naziva Zakona, prema Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa, znači kada nema izmjena onda u nazivu nema ni izmjena. Ovdje nema nikakvih izmjena u postojećem Izbornom zakonu, nego se dopunjava Izborni zakon jednim članom koji je izbrisan Odlukom Ustavnog suda BiH. Hvala.
Poslanik Saša Magazinović, replika. Izvolite. 71
Više odgovor nego replika. Kolega Kalabić je prije same pauze govorio o jednom veoma važnom aspektu koje bi trebalo regulisati izborno zakonodavstvo, a to je spriječavanje krađe na izborima. I što se mene tiče, da li Interresorna radna grupa ili kolega Kalabić predloži bilo kakvo rješenje ja ću ga, ako hoće potpisati, ako hoće podržati, lobirati za njega, šta god vi kažete da treba, ali to danas nije tema. Tema je implementacija presude Ustavnog suda koja je u fokusu pažnje došla zbog toga što je jedan broj medija stavio akcenat na to da ukoliko se ova presuda ne implementira izbori mogu doći u pitanje. I vjerujte da to nije dalo na značaju ovoj priči da vrlo vjerovatno mi danas ne bi razgovarali o ovom segmentu, možda bi razgovarali o nekom drugom, niti bi ovome pridavali pažnju koju mu danas pridajemo. Kolegica Marković je također ... ____________(?) ... [[nije uključen mikrofon]] ja se u ime kluba izvinjavam. Ja prihvatam izvinjenje. Inače poslanici iz Kluba SDA baš ne prate ovu priču, oni imaju svoje teme, ali ja to razumijem. Dakle, kolegice Marković, nema potrebe za nervozom. Ja cijenim što Vi analizirate stavove SDP-a i način glasanja i to samo govori o Vama kao poslaniku koji odgovorno radi svoj posao, sagledavajući sve aspekte djelovanja drugih klubova u Parlamentarnoj skupštini. I po tome se razlikuju dobri od manje dobrih poslanika. Ali kada govorite o formiranju Interresorne radne grupe u odnosu na ovaj Zakon ja vas moram podsjetiti da je ovaj Zakon u proceduru ušao prije nego što je Interresorna radna grupa formirana. Prema tome, te dvije stvari se ni po čemu međusobno ne sudaraju. Dakle, Zakon je u proceduri, njega ćemo završiti. Interresorna radna grupa ima toliko stvari koje može da predloži kao izmjenu Izbornog zakona. I na koncu, ja mislim da je u interesu svima, pa i Vama i vašoj stranci, da ovu priču o mogućem prolongiranju izbora stavimo ad akta i da se njome više niko ne bavi, pa ni oni koji su vama opozicija u entitetu iz kojeg dolazite. Ono što je meni najvažnije ovdje ... ____________(?) Vrijeme.
Replika, poslanica Milica Marković. Izvolite.
Pa, prvo za ove doskočice iz SDS-a. Ja, meni je ispod nivoa da komentarišem nečije priče, kad neko voli da bude, kao što naroda kaže, svakoj čorbi mirođija, ja to neću komentarisati. A što se tiče ovog iz SDP-a, dakle, kolega Magazinoviću, mi, ja prvo želim da znam i kao poslanik i kao dio ovog kluba, čemu, zašto vi mislite da je tolika žurba? Je li se to izbori raspisuju 8. decembra možda? Ne raspisuju se. Znači raspisuju se negdje tamo početkom 72 maja mjeseca. A pošto je to tako, znači ako vi tvrdite da ste tako principjelni, da vi tako objektivno stvari sagledavate, onda mi ne sporimo da se ovaj Zakon donese. Znači ja sam i na prošle sjednice rekla i evo i sada kažem – SNSD hoće izbore iduće godine. Znači, mi to hoćemo i da na kraju krajeva konačno rasčistimo sve stvari sa SDS-om i da stavimo tačku na to za naredne četiri godine. Ali onda hajte da ona raspustimo danas Interresornu radnu grupu. Čemu ona? Ali sada vi nećete da raspustite Interresornu radnu grupu, nego je ostavljate prividno na djelu zato što nećete da pričate o tome kako će se 2014. birati članovi Predsjedništva. Naravno, mene kao poslanika iz RS-a, pa moram tako da kažem otvoreno i iskreno, ne interesuje baš toliko da li će HDZ-ovi biti zadovoljni s tim kako će se birati hrvatski član Predsjedništva, ali onda nemojte da imputirate, kada mi kažemo da će to zakomplikovati situaciju u BiH još više, poslije 2014. nego do 2014., onda tu odovornost ide na nekog drugog a ne na SNSD. O tome se radi, znači da stvar izvedemo na čistinu, a ne da tu navodno vi podržavate zakon SDS-a, a hoćete Interresornu radnu grupu, ali neka ostane sve onako kako vi u nekakvim, u folijama nekim gurate da to prođe, da to tako bude, onako kako vama najviše odgovara, a kako će drugi to tretirati. Na kraju krajeva nas puno ne sekira iz RS-a, neka sve ostane kako su bili izbori 2014. mi se slažemo i sa tim.
Replika, Drago Kalabić. Izvolite.
Pa evo, na ovo što je kolega Magazinović rekao dužan sam reći par rečenica. SNSD kao velika i odgovorna politička partija cijeni, i naravno kao i svi prati ono što rade mediji. Ali mediji ne upravljaju SNSD-om. Dovoljno smo odgovorni da sebe nikad nećemo dovesti u tu situaciju da mediji kreiraju našu zakonodavnu aktivnost i da mediji upravljaju koje ćemo zakone dovesti, koje nećemo, poznavajući situaciju kako se upravlja medijima i kako se kreira medijska sklika, znajući dobro. To nije trenutak za komentarisanje ali sigurno nije odlučujuće za našu aktivnost, jer, ponavljam po ne znam koji put, ovdje niko, ama baš niko iz Parlamenta nije rekao da je protiv izbora i da uopšte pomišlja da se bavi bilo kakvom aktivnosti koja sprečava izbore. I ko to misli da rješava neko teško pitanje koje uopšte nije postojalo? Ovdje smo sada u drugoj vrsti problema. I kažemo, danas ćemo završiti ovo, jer kao to omogućava izbore. Izbori i bez ovoga su omogućeni, ja sam u to ubjeđen, zato što to ljudi žele i misle tako. Ali vam također sad svim ovim medijima šaljemo poruku – ništa drugo nećete dobiti. Imaćete iste izbore koji ništa navodno nisu donijeli u BiH. Opet neće biti hrvatskog člana Predsjedništva, opet će biti krađe na izborima, opet će biti manipulacije i opet će sve biti isto. I mi ćemo, preko Interresorne radne grupe šaljemo poruku da nećemo ni na šta pristati, ninakakve promjene i nećemo ništa promijeniti, nego eto da se ne dosjete, pa ćemo pustiti. Zato nije korektna priča od strane SDP-a prilikom formiranja Interresorne radne grupe. I mislim da bi bilo dobro da kolege koje su imenovane u Interresornu radnu grupu razmisle jesu li prošli put od strane Parlamenta dovedeni u jednu vrstu ovako nekorektne manipulacije i svega onoga što je urađeno. Imali smo dogovor da uložimo u razumnim rokovima potreban napor da riješimo što više stvari iz Izbornog zakona, a ne samo ovo. Jer ovo niko nije doveo u pitanje, ni jednog momenta. I nikada SNSD nije rekao da ovo neće podržati jer je ovo sastavni dio, bilo samo ovog Zakona, bilo nekog drugog zakona. Ali SNSD neće da učestvuje u priči koja se šalje ovoga momenta – ništa drugo nećemo dozvoliti i nećete imati nikakve druge promjene, razvlačićemo vas putem raznih interresornih, ovih, onih interparlamentarnih, ovakvih i onakvih grupa i ništa vam nećemo dati. Biće ovako kako je večeras i od toga više, e u tome mi nećemo učestvovati i to nećemo, jer smo isto tako slušali ovdje od ljudi koji su saglasni da ima mnogo stvari u Izbornom zakonu koje smo kao ljudi 73 obavezni da promjenimo ili u najmanju ruku da uložimo trud. A, završavam time, nemojte nama imputirati da rješavate pitanje izbora, jer to pitanje uopšte nije problematizovano i to pitanje nije postojalo. To nije motiv za odluku SDP-a da danas podrži ovaj Zakon, jer ste prošlu sjednicu sa nama sasvim drugačije i nešto drugo dogovarali. Eto.
Replika, poslanik Borislav Bojić. Izvolite.
Evo, pokušaću zaista kranje kratko. U raspravi između SDP-a i SNSD-a najčešće je pominja SDS. Ovo dakle je Zakon koji će donijeti Parlamentarna skupština, dakle ne donosi zakon ni jedna politička partija. Ovo je Zakon na koji nema primjedbe u Parlamentu, ovo je nešto sa čim se slažete, i ne vidim ni jedan jedini razlog da ne glasate za rješenje koje je uredno. Nema u njemu ni jedne primjedbe, dakle vi na sadržaj teksta nemate primjedbu. Na šta imate primjedbu, da se to ostavi Interresornoj grupi. Hajmo joj olakšati. Kada već ovoliko vodimo raspravu, olakšajmo joj, dio posla je završen. Šta nije završeno? Pa dajmo to Interresornoj grupi pa neka završava ako može da završi, ako ne može neka predloži ovako efikasan zakon da to riješimo kratko. ____________(?) Ako ne završi nek vrati pare koje su uzeli. Naravno. Posebno kada su u pitanju sredstva, ja sam uvijek bio u komisiji koja se ne plaća, prema tome, što bi oni bili plaćeni je li. Ja i gospodin Pero Kunić, mi smo stalno u onim što se ne plaćaju. I nemoj da zaboravite da ta sredstva vratite, to ćemo vas pitati na prvoj sljedećoj sjednici jeste li vratili ta sredstva. I to da radite besplatno jer smo dobro plaćeni u ovom Parlamentu. Prema tome, nema ni jednog razloga za uzbuđenje što se tiče situacije i ovih odnosa između SDS-a i SNSD-a, to će vrlo jasno kazati izbori kojih treba da bude. Ako se ne plašite izbora, gospodo glasajte za ovaj Zakon uz ... predpostavku da izbora bude. A kako ćemo da prođemo? Viteški ćemo da se borimo u RS-u, ja se nadam, a ne na način kako to pokazujemo ovdje vrlo neprimjereno, kvalifikujući jedni druge jako ružnim riječima. A uostalom, prisutan je kod vas strah koji je evidentan. Dakle, vi ste se ljudi prepali, prepali ste se ko zečevi. I nemojte da strašite, i još jednu stvar da vam kažem Lazare, nemojte da strašite vuka janjećom kožom. Nemojte vuka janjećom kožom da strašite, da, nemojte vuka da strašite janjećom kožom jer ćete da vidite kako će izgledati izborna aktivnost u RS-u. Na kraju krajeva, analize koje je naručila predsjednica Vlade RS-a vam daju konkretne odgovore u vezi sa mogućim rezultatima na sljedećim izborima. Taman da je najbolji na svijetu treba ga promijeniti, taman da je najbolji. I budi sigurna da će biti promijenjen, ja vas uvjeravam da će biti promijenjen. Prema tome ići ćemo na izbore. Gospodo izvolite, pred vama je Zakon u kome nema ni jedne jedine greške, nema ni jedne jedine primjedbe, izvolite glasajte za Zakon. To je rješenje, nemojte da tu raspravu koju treba da vodimo u RS-u prenosimo ovdje, nepotrebno je to. Prema tome, izvolite, izvolite na izbore da vidimo kako stvari stoje. 74
Riječ ima zamjenik predsjedavajućeg Božo Ljubić. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Prvo da kažem, ja uopće ne sumnjam da će izbori biti održani kada je to planirano. Znači, u njegovom redovnom roku i nema ni jednog razloga da se stvara jedna histerija koja na neki način treba progurati neke stvari koje možda ne bi inače prošle ili bi prošle neke druge stvari koje nekome ne odgovaraju. Ja sam na Ustavnopravnom povjerenstvu podržao ustavni osnov za donošenje ovog Zakona, nisam podržao principe. Zašto? Zato što je za mene principjelno pitanje – da li, dakle, jednu materiju koju treba urediti sveobuhvatno uređivati parcijalno. Parcijalni pristup nosi u sebi najmanje opasnost da dobijemo u konačnici jedan nekonzistetan zako. A još je gore ako izradi te materije ili toga zakona pristupamo selektivno. Jer selektivni pristup onda nosi u sebi potencijalne i loše namjere, da se spriječe neke stvari da uđu u Zakon koje je potrebito da uđu. Naime, mi dobro znamo da smo dobili jasne poruke i iz Brisela i iz Strazbura da izbori 2014. godine neće biti priznati ukoliko u Ustav, pa onda Izborni zakon ne bude ugrađena, da tako kažem, apelacija Sejdić-Finci. Mi dobro znamo da je ta presuda iz Strazbura kronološki prije presude Ustavnog suda glede naziva općina, odnosno gradova u RS-u, s druge strane mi znamo da je kronološki prije ove presude i presuda Ustavnog suda glede Mostara. Međutim, to što nekom ovdje zapravo ne odgovara da se ta presuda implmentira govori o selektivnom pristupu ovoj materiji. E vidite, ima onih kojima to odgovara. Ovdje mi da tako na neki način strašimo javnost da ako se ovo ne usvoji izbora neće biti, a ustvari izbori se raspisuju koliko znam u svibnju mjesecu. Ovdje smo kao parlamentarna većina formirali Interresornu radnu grupu da donese sveobuhvatne promjene Izbornog zakona u koje će biti ugrađeni, da tako kažem, postignuća one Komisije iz prošlog mandata, koja navodno treba vratiti pare, u koju, da tako kažem, u čiji radni materijal može uči i ovaj prijedlog o kojem mi danas ovdje raspravljamo. Međutim, vratimo se mi suštini. Kolega Magazinović kaže – mi smo bili protiv Zakona koje je dostavilo Vijeće ministara jer nije bio dogovoren. Kao da je ovaj dogovoren. S kim je dogovoren? Evo ja ovdje kao predstavnik Hrvata iako je ovo Zastupnički dom, ali sam u najmanju ruku u Kolegiju ispred Hrvata, kažem da mi, odnosno građani hrvatske nacionalnosti u BiH, pripadnici hrvatskog naroda, ukoliko se ne promijeni način izbora Doma naroda u Federaciji, ukoliko se ne promijeni način izbora članova Predsjedništva, mi nemamo razloga izlaziti na izbore. Hoćemo li ponovo da nam se kao u prethodnim ciklusima formira Vlada u Federaciji koja raspolaže svim resursima zapravo bitnim za, i rezultatima rada svakog od nas, i kao građanina i kao pripadnika naroda? Hoćemo li ponovo dopustiti to? Prema tome, ja smatram da ovo vrijeme koje je pred nama i ovaj rad Interresorne radne grupe i ove sve pregovore, u kojima nam pomažu i predstavnici međunarodne zajednice, treba iskoristiti na najbolji mogući način, da do kraja veljače dođemo do konzistentnih i sveobuhvatnih promjena Izbornog zakona i da onda izbore raspišemo tada kada je vrijeme i da ih održimo tada kada je vrijeme. A na jedan mali, da tako kažem osvrt na raspravu kolege Mladena Ivankovića Lijanovića, koji je zapravo za sve ovo sada evo što je kao problem prisutno, i što je prisutno kao potencijalna opasnost da navodno izbora ne bude, krivi parlamentarnu većinu. I današnje glasovanje i odnos prema ovom Prijedlogu će zapravo pokazati šta u kontekstu ovoga Parlamenta i BiH znači ili ne znači parlamentarna većina. Znajući da smo formirali kao parlamentarna većina Interresornu radnu grupu prije, možda na prošloj sjednici, a već danas, da tako kažem, neke od stranaka iz te 75 parlamentarne većine imaju drugačiji odnos prema ovom Zakonu. Prema tome, ja apeliram zapravo da mi pristupimo ovoj vrlo važnoj materiji koja je uz ustavnu materiju, po meni, možda i najvažnija materija za ukupnu stabilizaciju političkih odnosa u BiH i njeno funkcioniranje, da pristupimo na jedan vrlo odgovoran način, uvažavajući se i kao zastupnici i kao građani, ali i kao pripadnici konstitutivnih naroda. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, Darko Babalj. Izvolite.
Ma neću, nego ću ti reći da mi ništa nije jasno šta pričate, ali imaju tri, četiri stvari interesantne. Ono što smo mi danas ovdje čuli pa po malo liči ... a mi ne volimo kada se prijeti. Prvo, definicija strateškog partnerstva, koliko smo čuli, SNSD-a i HDZ-a poštujem. Ljudi napravili strateško partnerstvo a pričamo o Izbornom zakonu. Imamo suštinska slaganja i neslaganja, ali dobro je da nema partnerstva. I ono što je ovdje najbitnije, što reče gospodin Drago Kalabić, ukoliko ovo danas prođe mi ćemo vas razvlačiti, umarati po interresornim grupama i komisijama. Sigurno nećete, jer ćete vratiti pare, zato što ništa niste uradili, a niste vi baš toliko moćni ni danas da nas ovdje sve zajedno razvlačite i savlačite i umarate. Precijenili ste vi baš svoju snagu, i na ovome glasanju ćete vidjeti da puno pucate iz praznih, što bi naš narod rekao. Suština je da imamo jedno tehničko pitanje, da ovo svi očekuju od nas da se riješi,pPrvenstveno mislim na građane BiH, i dajte malo da se uozbiljimo oko jednog, jedne dopune Izbornog zakona. Pričamo evo već dva sata, a vjerujte nije zaslužilo da se priča, zato što su tehničke stvari, više od 15, 20 minuta. Hvala.
Mladen Ivanković-Lijanović, replika. Izvolite.
Uvaženom kolegi Boži. Parlamentarna većina točno znači koje stranke imaju svoje ministre u Vijeću ministara. Zbog čega nismo imali novo Vijeće ministara? Zato što nismo imali parlamentarnu većinu. Kada smo dobili ministre od stranaka od kojih su predloženi, dobili smo parlamentarnu većinu i dobili smo njihove ministre. Ako to nije tako, ja bih onda vrlo rado da ja predložim ministre pa da vidim onda gdje je ta parlamentarna većina, ali nažalost, a što se tiče glasanja, ja kao zastupnik, dakle nekada glasam po svojoj savjesti zavisno od određenog momenta, a parlamentarna većina ima moć, ima ministre, ima resurse i odgovornost da vodi ovu zemlju. Hvala lijepo.
Prelazimo na diskusiju. Kolega Kalabić, dvije replike su bile.
Brojim precizno. Ja, pokušao sam da ne komentarišem. Mislim da će ipak od kolege Babalja najjača diskusija za ove četiri godine biti ona sa one sjednice kad ništa nije rekao. 76 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Ne, ne, imao je jednom repliku, a ono je pauza bila u ime kluba.
... da se ne dobacuje. I mislim da ste kolega Babalj, da ste ostali na onoj rečenici kada ste rekli da ništa ne razumijete da bi sve bilo idealno. Ja, Vi zaista, ovo je preteško za Vas. I ja mislim da je ovo Vama teško pratiti i da uđete, Vi uopšte niste slušali šta sam ja rekao. I na krajnje nekorektan način, pošto niste slušali, niste razumjeli, mogli ste me pitati u pauzi ili nekoga, Vi ustanete i kažete to što kažete, što pas s maslom ne bi pojeo, jer niste slušali. I ja kažem jasno da će poruka onih koji izglasaju danas ovaj Zakon biti da neće ništa više izglasati, nego da će razvlačiti nas koji hoćemo drugačiji Izborni zakon po interresornim radnim grupama i da neće ništa. A ti to stavljaš meni da sam ja rekao. A to sam ja stavio na taj način. Pa nisam rekao, nisi razumio, ovo je teška materija za tebe. Ja mislim, slušaj, ili hoćeš da ti napišem ili da sporije govorim. Znači ja sam rekao, interresorne radne grupe, ovi koji zagovaraju, pokušavaju da na taj način razvuku ovu materiju, a ne mi koji imamo namjeru danas ili narednih dana završiti ovaj posao. I to sam rekao za druge, a ne za sebe. To sam rekao u ime kolege Saše Magazinovića, evo da budem direktan, da je to njegova poruka i poruka Kluba SDP-a koji kažu – kada ovo se danas usvoji mi ćemo u interresornim, evo sada pričam na ćirilici, onda ćemo mi to razvlačiti u interresornim grupama, pa će na kraju te grupe ustati, onakav prijedlog kakav je ustao kolega Babalj od prošli put, ali nije, recimo za ovo vremena nisam čuo da je ustao za smanjenje plata, nisam čuo da je smanjenje dnevnica, nisam čuo da je ustao za bilo šta drugo, jer se tiče njegovog džepa. Ali kada se tiče tuđih onda je to principjelnost, onda je to, ali dobro. To je tvoje pravo, ja ne ulazim u to, to je korektno i u skladu sa, ali nije korektno da ne slušaš ili da ne razumiješ. Ja kada ne razumijem pitam i da stavljaš meni u usta da sam rekao. Znači, završavam time, da ja mislim da oni koji su izigrali dogovor sa nama, žele preko interresornih, i tu je kolega Babalj u pravu sada, preko interresornih radnih grupa da ovo sve razvuku, da od ovoga ne naprave ništa i da bude, ono što je rekao kolega Ljubić, da dobijemo izbore sa svim onim manjkavostima na kojima se prolazi onako kako se prolazi. I to je suština moje diskusije. Na stranu da li se ko slaže ili ne slaže i da li ima primjedaba, ali nemojte da stavljate ono što ja nisam rekao.
Replika, Darko Babalj. Izvolite.
Ma, ja te opet ne razumijem ništa šta si ti rekao. Međutim, ono što je jako interesantno je Vi ovako brzo pričate i volite praviti predstave, i u pravu ste da ja Vas više puta ne razumijem. Ja sam tek danas razumio u onom vašem performansu da ste Vi ustvari želili glumiti jazavca, odnosno da ste jazavac, da niste glumili ono što sam mislio tad da ... Ništa, ništa ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim? 77 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Replika, Lazar Prodanović. Izvolite.
Uvaženom kolegi Babalju. Da Vam kažem, pogrešno ste identifikovali gospodina Kalabića. On je David Štrbac a jazavca tražite u Vašim redovima, kao štetočinu za interese RS-a i BiH. Zato da Vam kažem, a kada govorite također o teškom razumjevanju, Vi imate jedan problem, ima među vama briljantnih ljudi, ali imate onih koji su hiperaktivni. Znam da imate problem da to na neki način pokrijete. Pokušajte tu bespotrebnu žeđ, bezargumentovanu, smanjiti. Niko vam neće vjerovati. Evo ja recimo vama apsolutno ništa ne vjerujem poslije nekoliko stvari. Recimo ne vjerujem vam ništa, čak ni ovaj Zakon, čak da ste ga u bilo kom smislu, jednim prstom pisali jedno slovo. Zašto? Kako je moguće da ste predložili vi ovaj Zakon, a da za isti Zakon, Izborni zakon RS-a, niste glasali, odnosno bili ste uzdržani, koji je podrazumijevao promjenu naziva opština prema Zakonu o teritorijalnoj organizaciji RS-a. I onda vaš poslanik izađe, potpuno teatralno tamo kako se zove, konferencija za štampu svojih medija ili svoj biro za izvještavanje i kaže kako SNSD prenosi nadležnosti. Kako ja da sada vama mogu da vjerujem? Ja vama ne vjerujem, taj podatak koji ste vi sada govorili oko istraživanja. Vjerujem vam jedino da ste sve falsifikovali, da ništa ne postoji, kada biste rekli da se zovete, ne vama, nekim od vas, kada biste rekli da se zovete vitez od viteza, prije bih vam povjerovao nego da se zovete Aleksandra Pandurević. Vjerovali ili ne. Mislim, govorim vam, dakle taj je problem kod vas. Trudite se da imate dignitet i ako tražite poštovanje, dragi prijatelji moji, morate poštovati sve druge. Morate poštovati, ne trebate bezočno govoriti neistine ili da kažem ono što je direktnije za vas, laži i laži i tri puta ponavljam laž i neistinu. Toliko.
Diskusija, poslanik Mato Franjičević. Izvolite.
Da raspravu počnem u stilu svog uvaženog kolege Magazinovića, iako ga nema ovdje. Ako se pitamo otklanja li ovaj Zakon neustavnost iz izbornog zakonodavstva BiH odgovor je – ne. Ako se pitamo osigurava li princip na kojem počiva ovaj Zakon selektivan pristup, odgovor je – da. A ako se svi skupa zapitamo je li potrebno u ovoj zemlji otkloniti neustavnost konstatiranu od Ustavnog suda BiH iz njenog Izbornog zakona ja mislim da ćemo koncenzusom svi odgvoriti – da. Ne vjerujem da ima velikih pobornika ni selektivnog pristupa. Što onda 78 ostaje? Što ostaje kao pokriće ili kao razlog bez kojeg se ne može da bi ovaj Zakon uopće bio u tom smislu potreban, nužan? Otaje samo gotovo pa tehnička činjenica da bi se njime omogućilo raspisivanje izbora, općih izbora. A mi na prošloj sjednici Zastupničkog doma donijeli zaključak i formirali Interresornu radnu grupu koja bi nam trebala pripremiti takve izmjene Izbornog zakona koje će osigurati otklanjanje neustavnost Izbornog zakona u cjelini i otklanjanje svih onih nepravdi, da ih ja ovdje sada ne ponavljam, svi znate o kakvim nepravdama je riječ, koje po postojećem Izbornom zakonu su moguće, jer su, nisu samo potencijalno moguće nego su realno moguće, dokazano moguće, jer su se događale i to ne jednom. Je li to dovoljan razlog da ovako navrat nanos idemo usprskos činjenici da smo, ponavljam, na prošloj sjednici ovog Doma, donijeli zaključak o formiranju te Interresorne radne grupe, s tim zadaćama i s tim ciljevima i usprkos činjenici da, kao što netko reće, mislim uvažena kolegica Marković, raspisivanje izbora neće biti u prosincu ove godine. Dakle, nismo u vremenskoj stisci. Potiremo, činimo besmislenim vlastiti zaključak o formiranju Interresorne radne grupe. Nismo u vremenskoj stisci da moramo navrat nanos ići na ovo, a to radimo. Pa dajte, pokušajte, neka mi netko pokuša dati, pružiti racionalno obrazloženje zašto to radi. Što time, osim onog selektivnog, ovo mi se sviđa a ovo mi se ne sviđa, pa ovo što mi sviđa hoću, a ovo što mi se ne sviđa neću, što osim toga dobivamo? U pitanju je naravno princip i svi oni koji se opredijele za usvajanje ovakvog Zakona o izmjeni i dopuni Izbornog zakona, opredjelit će se za jedan princip koji je vrlo problematičan, vrlo je faličan i nije zasnovan, taj princip nije zasnovan na pravom principu. To je razlog zašto sam ja uz kolegu Ljubića na Ustavnopravnom povjerenstvu, bio protiv principa ovoga zakona i to je razlog koji me tjera da vas sve skupa pozovem da ne idemo u parcijalna rješenja kad nisu nužna, nego da svi skupa damo prostor i mogućnost našoj Interresornoj radnoj grupi, formiranoj na zadnjoj sjednici ovog Doma, da pokuša naći sustavno i cjelovito rješenje problema izbornog zakonodavstva u BiH.
Zahvaljujem. Replika, predsjedavajući, uvaženi kolega Denis Bećirović. Izvolite.
Zahvaljujem. S obzirom da kolega Saša Magazinović trenutno nije tu, dužan sam reći da on nije samo iznosio svoje lične stavove već stav Kluba SDP-a u Predstavničkom domu. Slažem se s kolegom Franjičevićem i zaista nismo, kako on kaže, u vremenskoj stisci, što znači da imamo vremena i za rad Interresorne radne grupe. Mislim da prihvatanjem i ovog Prijedloga uz određene tehničke korekcije koje možemo u amandmanskoj fazi završiti, ne može ništa odmoći toj Interresornoj radnoj grupi. Čudi me danas da toliko svi poslanici prejudiciraju unaprijed rad, rezultate rada i efekte te Interresorne radne grupe. Ne bi to trebali raditi. Umjesto toga možemo svi zajedno, sa određenom dozom realnog optimizma i s dobrom voljom, pristupiti tom poslu i sve ono oko čega barem postoji konsenzus, a što su dogovarale i neke od ključnih stranaka u ovom Parlamentu, okupiti se i doći do dogovora i završiti i taj dio posla. Izbori 2014. godine su potpuno, to treba vrlo jasnu poruku danas poslati iz Predstavničkog doma, neupitni. I ne vjerujem da iko ozbiljan ovdje može uopšte dovoditi to u pitanje na bilo koji način. Jasno je da suština ovog prijedloga je prihvatljiva za sve one koji su 79 danas diskutovali. Da treba izvršiti određene tehničke korekcije ovog Prijedloga to nije sporno. Na koncu, ipak je ovo, čini mi se kolega Belkić je s pravom o tome govorio, ipak je i ovakav kakav je Prijedlog provođenje Odluke Ustavnog suda BiH. Ja vjerujem da ovo može biti prvi korak u procesu stvaranja boljeg izbornog zakonodavstva, a da ćemo kroz ovu Interresornu radnu grupu i doći do onih rješenja o kojima evo i svi danas govore na ovoj sjednici. Prema tome, ovaj Zakon nema nikakve veze sa novoformiranom Interresornom radnom grupom, ona treba da završi svoj dio posla. I ja želim da vjerujem da zaista i možemo doći do rješenja i kroz Interresornu radnu grupu za koju će se pronaći ovdje parlamentarna većina. Replika, poslanik Senad Šepić. Izvolite.
Pa evo, dakle kolegi Mati racionalno obrazloženje, šta dobijamo. Ja mislim da dobijamo to što ćemo riješiti jednu dilemu. Imamo, trošimo se na nekoj negativnoj priči, nepotrebnoj priči oko nečega oko čega se, evo svi danas koj smo diskutovali u ovome Parlamentu smo se složili oko toga. Dakle, druga je tema bila je li ovo parcijalan pristup. Dakle, mi u ovoj zemlji do sada smo vidjeli to u puno pitanja. Dakle, ako korak po korak pokušavamo nešto riješiti i nađemo neko pitanje manjeg nekog zahvata, oko koga se možemo dogovoriti, postoji lakša mogućnost da idemo naprijed. Ovdje se pogotovo radi o nečemu što nije selektivno, jer ne mislim da bi neko ovdje mogao prigovoriti da se radi o nekom slektivnom pitanju, zato što ustvari je ovo nešto oko čega se svi slažemo i oko čega svi govorimo unutar ovog Parlamenta, da nikome ovo nije sporno. Nikom nije sporno da otklonimo i najmanju mogućnost, odnosno i najmanju dilemu i najmanju sumnju koja postoji unutar nas, hoćemo li biti u mogućnosti da institucionalno raspišemo izbore ili nećemo. I evo kratko, kada sam se već javio, kolega Ljubić je spomenuo odnos parlamentarne većine. Naravno da bi to trebalo biti nešto što vodi zemlju, što vodi procese. Međutim, bojim se da ako to nama bude neki razlog i ako nam to ustvari bude jedini argument hoćemo li nešto imati ili nećemo, bojim se da onda nećemo imati izbore. Dovešćemo u pitanje raspisivanje izbora zato što smo se mi navikli kako se u ovoj zemlji mijenjaju te parlamentarne većine, kako mi svako malo nađemo način kako ćemo otprilike napraviti neku dodatnu krizu. Ne znam hoće li ustvari i ovo što smo imali jučer na ovoj sjednici Vijeća ministara i ovaj odnos prema novom budžetu, hoće li i to otvoriti sada neke nove pretumbacije unutar samog Vijeća ministara i nove parlamentarne većine. Tako da pozivam zaista da na ovome pitanju više ne trošimo energiju. Ovo je stvar oko koje se svi slažemo. Mislim da ćemo puno pomoći i ljudima. Svako od nas unutar svojih izbornih jedinica, i na prostoru cijele zemlje tu ćemo neku napetost koja postoji među ljudima, hoćemo li imati izbore ili nećemo imati izbore, dakle i to ćemo na neki način eliminisati. Ja vas zato pozivam da ovo podržite. I evo, ovu svoju diskusiju redovnu koju sam imao, ja ću je ukinuti.
Poslanik Mato Franjičević, replika. Izvolite.
Ma, replika samo u toliko što se ne slažem s kolegom Šepićem da je ovo neko tako previše jednostavno pitanje, oko kojeg ne treba trošiti vrijeme i energiju. Ovo je zapravo 80 najsloženije pitanje, pitanje reprezentacije narodne volje u sustavima parlamentarne demokracije, najsloženije i najvažnije pitanje. Izborno zakonodavstvo ukoliko ne osigura da na odgovarajući način bude reprezentirana narodna volja, sobzirom na ustavnu definiciju BiH, volja njena tri naroda, svakog pojedinačno i svi skupa, i svih građana i svih onih koji nisu pripadnici ni jednog od tri konstitutivna naroda. Ukoliko ta volja nije na odgovarajući način reprezentirana, a o tome treba skrbiti izborno zakonodavstvo, Izborni zakon BiH prije svega, onda gdje smo? Jesmo li onda parlamentarna demokracija ili smo nešto drugo? Ukoliko ćemo žmiriti na činjenicu da se kod nas ulazi u parlamente na različitim razinama kupovinom glasova, šta smo mi onda? Gdje nam je dostojanstvo, o čemu pričamo? Eto da ne širim priču. Hvala.
Poslanik Senad Šepić, replika. Izvolite.
Dvije rečenice. Dakle, ovo što mi ovdje danas radimo neće i ne može ni na koji način onemogućiti parlamentarnu većinu da postigne dogovor oko ovoga o čemu govori moj kolega Mato Franjičević. Pa mislim mi danas pričamo o tome da osiguramo da se može pokazati ta narodna volja i da na neki način otklonimo bilo kakvu sumnju imamo li izbore ili nemamo izbore. Ja mislim da je ovo dobro za sve nas da danas ovaj korak napravimo, a onda poslije uđemo u nekoj pozitivnijoj atmoferi, rješavamo i ova druga pitanja.
Replika, zamjenik predsjedavajućeg Božo Ljubić. Izvolite.
Nisam vidio da je prijavljen kolega Vrankić, ali ovaj, gledajte, prvo je replika i na neki način ispravak krivog navoda. Nije istina, kolega Šepiću, a mislim da mogu replicirati i kolegi Bećiroviću, da niko od nas nema problema sa ovim Zakonom. Ja sam jasno i rekao, dakle iz principjelnih razloga ja nisam podržao principe ovog Zakona i da sada ne ponavljam ono obrazloženje koje sam rekao u svojoj raspravi. I ovo jeste selektivan pristup, znate. A što se tiče parlamentarne većine, pa ja sam sam relativizirao u svojoj raspravi značenje parlamentarne većine ovdje u BiH, i tu sam bio puno širi, nisam se fokusirao samo na ovaj Paralment, već na parlamente u BiH, pa i na Federalni parlament. Mi dobro znamo, dakle da se, da tako kažem, mijenjala kvazi parlamentarna većina u Federaciji itd., itd., a da je uvijek ostala jedna većina koja će podržavati ovu federalnu vlast koja je formirana protuustavno, protuzakonito, potirući legitimno volju hrvatskog naroda u BiH i da se uvijek tu našla dovoljna većina koja će to održavati i koja nije bila identična sa proklamiranom parlamentarnom većinom. Dakle, ne želim ovdje biti eksplicitniji. A ista stvar se ponavlja i oko ovih pregovora oko ustavnih promjena, uvijek se nađe dovoljna većina koja će onemogućiti Hrvatima da utječu na isti način na izbor legitimnih predstavnika i u Domu naroda i u Predsjedništvu, i ona se nikada ne poklapa sa proklamiranom i stvarnom parlamentarnom većinom, niti u Federaciji, niti u ovom Parlamentu. Dakle, ovdje neću biti eksplicitniji jer još uvijek traju pregovori, pa da ne bih eventualno pokvario šansu za dolazak do tih dogovora, ali moram odmah reći da nisam prevelik optimist, s obzirom da se ne uvažavamo. Moramo biti potpuno iskreni da se ovdje u prvom redu ne uvažavamo kao predstavnici tri konstitutivna naroda i da nismo spremni se međusobno priznati kao ravnopravni subjekti jer bismo inače već davno došli do dogovora oko implementacije Sejdić-Finci, ali nažalost ovdje postoji jaka tendencija za zadržavanje instrumenata majorizacije i 81 dominacije. A, ja bih volio da me partneri, u prvom redu ovdje u Federaciji, demanatiraju u tjednima koja su pred nama. Hvala lijepa.
Replika, poslanik Dragan Vrankić. Izvolite.
Ma, pošto sam već dva puta odustao, da treći put ne odustajem. Mislim da pored Ustava i Izbornog zakona nema važnijih dokumenata gdje se uređuju naši odnosi i upravo zbog te neuređenosti takvih naših odnosa mi danas raspravljamo na način kako to raspravljamo. Da li ima većine ili nema? Naučili smo, kada kome odgovara tada je ima. I da li smo konzistentni ili principjelni, isto tako. Ako ne možemo se dogovoriti bar oko jednog principa, oko najvažnijeg Izbornog zakona, onda ne znam zašto uopće trebaju postojati principi. Kada vidimo sada, je li, da malo se sučeljavaju iz RS-a, meni je jasno, ova pozicija i opozicija, mislim da kada je u pitanju ovaj Zakon i ovi principi da je obrnuta uloga i jednih i drugih mislim da bi se isto ovo ponovilo samo bi drugi drugačije govorili. Ali me zabrinjava Federacija gdje upravo jesu najveći ovi problemi o kojima mi danas razgovaramo i koji jesu u biti ono što se mora riješiti, prije svega u BiH. Danas nemamo pozicije i opozicije u ovom dijelu, danas se isto misli i isto će se glasati oko ovoga Zakona i tada se govori da se može to riješiti segmentalno. Znači, fragmentalno riješiti jedno po jedno, pa ćemo to ostaviti za neko drugo vrijeme. Ako se istinski želi dobro ovoj zemlji onda to prije svega ono prije treba riješiti, pa onda ovo ili zajedno jedno s drugim i na takav način stvoriti ambijent u BiH. Ali je meni jasno, Božo kaže da ne bi narušio odnose, ali mislim da se stvari moraju nazivati svojim imenom. Za Bošnjake u Federaciji je vitalni nacionalni interes birati Hrvatima predstavnike. To više jednom moramo reći, a to ste i pokazali kada ste pokrenuli vitalni nacionalni interes. Nemojte to činiti, nemojte nas podcjenivati, dajte da budemo partneri. Dajte da izgrađujemo ovu zemlju i da bude po mjeri sva tri naroda. To je put u budućnost, to je put u riješavanje svih problema i ovaj Parlament bi završio danas do podne, ne bi čekao ovo gdje smo se našli u ova doba u kojim se sada nalazimo. Ovo je iskreno i ovo je rješenje i treba ga na ovome tražiti. Hvala.
Replika, Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Koliko god se ja trudio ne odgovarati na provokacije koje su danas izrečene ovdje u parlamentarnoj sali ipak se ne smije prešutiti ovo o čemu je gospodin Vrankić govorio. Vi ste gospodine Vrankiću iznijeli jednu vrlo opasnu tezu, iznijeli ste jednu laž i jedan bezobrazluk, kakav je neviđen. Kazali ste da je Bošnjacima vitalni interes Hrvatima birati predsjednika, tako ste kazali. To je jedna najobičnija laž i ja Vas molim da tu izjavu povučete. To je jedna teška uvreda i ako ovako nastavimo da razgovaramo nećemo nikada izaći na zelenu granu i nećemo riješiti problem. Problem implementacije presude Sejdić i Finci nije u tome da se osigura ravnopravnost svima. Mi smo se opredijelili da se uredi i pitanje pozicije hrvatskog naroda kod izbora članova Predsjedništva, ali ne možemo, gospodine Vrankiću, pristati da to bude ekskluzivno pravo jedne 82 političke stranke. To je ono što Vi hoćete i ja sam ustao ovdje da ovo kažem, pa neka se ovo sve pokvari. Na ovaj bezobrazluk koji ste sada iznijeli se nije moglo drugačije odgovoriti nego ovako. Toliko, hvala vam.
Tri replike. Poslanik Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa evo, pošto se često ovdje spominje Mostar, isprovociran malo i ja tim pričama oko Mostara, samo dvije rečenice. Ako iko razumije poziciju hrvatskog naroda, ne samo u Federaciji, već u BiH, onda razumijemo mi koji dolazimo iz Mostara. Znači mi se također Bošnjaci u Mostaru borimo za ravnopravnost. Zašto? Zato što nam to garantuje Dejtonski mirovni sporazum. I nemojte to nikada zaboraviti. Znači, ne možete tražiti ravnopravnost za sebe, a s druge strane kada je pozicija Mostara govoriti o nečemu što ukida ravnopravnost jednom narodu, a to su Bošnjaci i Srbi kojim je to definisano Dejtonskim mirovnim sporazumom. I nemojte više Mostar spominjati.
Poslanik Dragan Vrankić, replika. Izvolite.
Pa čude me riječi ovakve gospodina, uvaženog kolege Džaferovića, da upotrebljava riječi kao bezobrazluk. Ja mislim da i slijepci vide kakav je položaj hrvatskog naroda, posebno u Federaciji a i u BiH cijeloj i ima, da ne bi bilo jednostrano, kada je u pitanju RS, ja sam jedan od onih koji govore da nema razlike između Vlajkija, njegova izbora i ovoga koji je, o kojem smo govorili – Predsjedništva, a nisam mislio samo na Predsjedništvo, nego opčenito i na izbor u domove naroda itd. Ja očekujem da niko nama ništa ne popušta ni da nam niko ništa daje. To je naše pravo i to mi trebamo uzeti i mi kao partneri u BiH se moramo tako dogovoriti. I mene čudi da ne možete to sagledati u toj punini kvalitete i korektnosti i da se tako ponašamo u tome dijelu. A ako nam nešto treba davati onda ćemo nastaviti i biti u ovoj poziciji u kojoj jesmo. E to ja sada neću nazvati nikakvom riječi, neka to neko drugi zaključi.
Replika, Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Uvaženi kolega Vrankiću, niko nikome ovdje ništa ne treba davati. Postoji Ustav, Ustav se mora poštovati i svakome treba da pripada ono što mu pripada po Ustavu. Niko nikome ovdje ništa ne daje, niti može da da, niti može da ne da. Dakle, postoji Ustav i Ustav se mora poštovati. Ja sam reagirao na Vašu izjavu u kojoj ste kazali, citiram, može se pogledati stenogram, – da je vitalni interes bošnjačkog naroda da bira Hrvatima predstavnika ili predsjednika“ tako ste nekako kazali. Ja sam to nazvao bezobrazlukom i ja mislim da to jeste to. Ako iko postoji ko je u procesu implementacije presude Sejdić i Finci, skrenuo pitanje i potrebu sagledavanja pozicije konstitutivnih naroda i najmanje brojnog konstitutivnog naroda u BiH, onda je to ovaj red ovdje. Onda sam i ja jedan od tih ljudi. I tragati da se zadovolji i to rješenje i osigura ravnopravnost 83 svih je zapravo ukupan problem implementacije presude. I mi smo na tragu da to riješimo. I onda nakon svega toga kazati ovo što ste kazali Vi, dozvolite to je za mene uvreda i ja sam to nazvao onako kako sam nazvao. I ja Vas molim da više ne govorimo ovim jezikom jer na ovaj način više nećemo, nećemo izaći na zelenu granu. Toliko, hvala vam lijepo.
Zamjenik predsjedavajućeg Božo Ljubić, replika. Izvolite.
Prvo ja i kao zastupnik ovdje i kao član Kolegija ...
Kolega Ljubiću, imali ste dvije replike, ali ovo tretirajte kao diskusiju, evo kada ste već izašli, da budemo precizni.
Ne vjerujem da sam imao dvije replike.
Sekretar je zabilježio da ste imali, pa.
Možda me zamijenio s nekim. Dakle, prvo ja sam priličito, da budem malo i eksplicatan, zgrožen vokabularom koji je kolega Džaferović, kojim je replicirao kolegi Vrankiću, da sada ne spominjem riječi koje je upotrijebio. Mislim da se moglo na drugačiji način izreći neslaganje s njegovom replikom. Druga stvar, kolega Džaferoviću, Vi ovdje uporno, da tako kažem, parafrazirate ili eksploatirate medijske spinove da se ovdje radi, da tako kažem, o želji da jedna stranka izabere člana Predsjedništva. Nije istina. Dakle, evo najmanje dvije stranke ovdje sad, diskutiraju danas ovdje. A da Vam kažem da je to stajalište 90% izabranih hrvatskih predstavnika koji su okupljeni u projektu, forumu ili nazovite kako hoćete, Hrvatskog narodnog sabora. I vjerujte, dok sam sudjelovao na pregovorima ni jednog momenta, zapravo ja osobno kao predsjednik jedne stranke, nisam kalkulirao o tome kako će moja stranka proći u jednom i drugom rješenju implementacije presude Sejdić i Finci, već kako će proći, da tako kažem, .... pozicija hrvatskog naroda BiH i zbog hrvatskog naroda i zbog BiH. Jer pozicija svakog od tri konstitutivna naroda ako nije riješena na jedan adekvatan, pravedan, simetričan način dovodi do destabilizacije ove države. Prema tome, to apsolutno nije istina. I s druge strane kolega Sokolović je rekao, spominjao primjer Mostara kao mjesta gdje se Hrvati bore za ravnopravnost ili da je sačuvaju, da tako kažem. A Hrvati mogu navesti sva mjesta u BiH osim četiri općine, možda u Zapadnoj Hercegovini, gdje još uvijek nisu izborili tu ravnopravnost, a da ne govorimo o čitavom, obadva entiteta i razinu države. Prema tome, to je situacija naša ovdje i mi zato insistiramo na jednom, da tako kažem, pravednom i sveobuhvatnom rješenju ovdje u BiH, ne samo radi hrvatskog naroda, već osnovni problem ove države je zapravo neregulirani odnosi ili nebalansirani odnosi između tih konstitutivnih naroda, a ne pitanje manjina. Iako je važno da se riješi pitanje manjina i ni jedno rješenje koje će biti na štetu, jer i Hrvati su građani ove države, zante, nisu samo Sejdić i Finci građani, i Srbi su građani 84 i Bošnjaci su građani. Prema tome, svako rješenje koje ide na štetu jednog naroda ide na štetu građana ove države. Hvala lijepo.
Ja ću sad, ne samo zamoliti već tražiti od svih preostalih diskutanata da diskutuju o sadržini predloženog zakona, tačka 7. Dopuna Izbornog zakona. Riječ ima poslanik Lazar Prodanović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, Vi znači sumnjate o čemu ću ja govoriti. Najprije da kažem primjedbe koje se odnose na Prijedlog ovog zakona. Dakle, danas raspravljamo u prvom čitanju o principima i osnovu. Dakle, ne slažem se sa prethodno iznešenim stavovima koji se odnose da je ovaj naziv zakona ispravan. Ne mogu, bez obzira na konstatacije da je odlukom Ustavnog suda brisan član 9.3. Dakle, naše zakonodavstvo ne poznaje postupak da ćemo se pozvati na ustavni osnov i onda reći da se zove Zakon o dopuni Izbornog zakona BiH i onda, dakle to nije u skladu sa Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa, niti u skladu sa Poslovnikom, niti zakonodavnim postupkom nekog zakona. I onda kažemo, a recimo ako je predlagač, drago mi je da su se pojavili u većem, skoro približnom broju koliko su potpisali ovaj Prijedlog zakona da mogu da čuju, jer mislim da bi bio red da se možda nakon ovog odrede prema ovim primjedbama, i onda su mogli reći – i na osnovu odluke Ustavnog suda broj taj i taj ili da kažu da je član 9.3. brisan odlukom Ustavnog suda u tom i tom tijelu, te se, dakle predlaže novi član 9.3.a) koji definiše na taj i taj način višečlane izborne jedinice u RS-u pod, dakle prvo broj mandata, nije ničim brisan, nije ni osporen Ustavnim sudom broj mandata, ali stav a), b) i c) člana 9.3. je osporen u pogledu neusaglašenosti sa odlukom Ustavnog suda u smislu implementacije Zakona o teritorijalnoj organizaciji RS-a i onda da nabroji šta se u tom zakonu mijenja. Dakle, ovaj zakon je neprihvatljiv po samom svom nazivu i nemoguće je u amandmanskoj fazi, ovdje je predsjednik Ustavnopravne komisije, davati amandmane na Prijedlog, na naslov zakon. Zakon bi bilo logično da nosi naslov Zakon o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH. I drugo, da se ovaj dio u članu 1. pozove na ovo što sam prethodno rekao, jer po nama ne može u Izbornom zakonu, izbornog teksta, ukoliko ga ne izmijenimo, ne može stajati odlukom Ustavnog suda je taj i taj prestao i na koji način bismo ga primjenjivali i onda da se navedu ove opštine. U tom smislu smatram da je prijedlog zamjenika predsjedavajućeg Predstavničkog doma gospodina Živkovića da se Prijedlog ovog zakona, kao i drugi mogući prijedlozi, upute Interresornoj radnoj grupi, interes i cilj svih nas je. A prije svega da ne upadamo u jednu zamku ovdje, ovdje govorimo o partnerima SNSD-u, DNS-u, SDP-u, HDZ-u, HDZ1990, SBB-u, naša je odgovornost za donošenje zakonskih projekata i odluka u Parlamentarnoj skupštini BiH. Moram takođe primijetiti da je prisutan manje više u prihvatljivoj mjeri odnos i opozicije u smislu interesa da se implementira ovaj, dakle da se implementira ova odluka Ustavnog suda u smislu izmjena i dopuna Izbornog zakona BiH. To je ono što sam htio da kažem vezano za ovaj zakon i u tom smislu smatram da mi imamo punu odgovornost. Naši protivnici ovdje, mi smo partneri, ali protivnici su SDS i SDA. SDA i SDS nemaju odgovornost koju mi imamo vezano za ovu priču. I mi ćemo onda preuzeti u punoj mjeri da implementiramo, ako oni žele za to da glasaju kako to bude, to je njihov odnos i njihova stvar u odnosu prema ovom. 85 Još jedno pitanje koje sam htjeo da kažem koje me u tom smislu, zašto sam i ukazao sumnje u smislu predlagača vezano za izmjene ovog Zakona. Bilo je logično da se takođe, obzirom da Centralna izborna komisija je jedino tijelo u BiH od Dejtonskog sporazuma i nakon prestanka djelovanja, dakle OEPS-ovog izbornog tijela vođen gospodinom Frovikom, koja provodi i dodjeljuje mandate za sve nivoe vlasti od lokalne skupštine do kantonalnih skupština, Narodne skupštine RS-a i Federalnog parlamenta i dakle Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine, je i čak i indirektne mandate verifikuje i dodjeljuje. Čudi me da SDS nije predložila brisanje člana 20.13. stav 2) i 3) koje se ...
Vrijeme.
odnosi na broj, samo ću to reći, na broj direktnih mandata i broj višečlanih izbornih jedinica. Ali SDS, rekao sam maloprije u replici, nije glasala u Narodnoj skupštini, dakle bila je uzdržana kod izmjena i dopuna. Zato ja ozbiljno sumnjam na autentičnost autorskog dijela predlagača ovog zakona. Hvala vam lijepo.
Poslanik Niko Lozančić ima riječ. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo. Pokušavajući ispoštovati preporuke uvaženog predsjedatelja pokušat ću se zadržati na točci dnevnog reda koja se zove Prijedlog zakona o dopunama Izbornog zakona, odnosno mi danas raspravljamo o principima ovog Zakona, o sustavnom osnovu i principima ovog zakona. I moram reći već na prvoj rečenici sam sa sobom dođem u sukob, jer govoriti o principima i principijelnosti, nakon svega onoga što smo danas ovdje čuli i vidjeli čitav dan, pa i o ovom zakonu, skoro da je nemoguće. Mi smo samo prije mjesec dana ova rješenja, identična, imali prijedlog Vijeća ministara. Pitam, gdje tad bijaše briga za održavanje izbora, sve one koji nisu podržali te prijedloge? Zašto tad nismo podržali to, imali smo puno prije šansu da to ispoštujemo. Ne pitam one koji su podržali, pitam one koji nisu podržali. Prijedlog zakona nije prihvaćen, nije prošao znači, a da budem još jasniji formirali smo Interresornu radnu skupinu i dali joj zadatke itd. Ja ću samo podsjetiti da, od kad sam ja u ovom Parlamentu, izborno zakonodavstvo nikad nije mijenjano niti na prijedlog Vijeća ministara, niti na prijedlog zastupnika, nego je uvijek bio rezultat rada Interresorne radne skupine sastavljene od zastupnika, izaslanika, članova Vijeća ministara i što je vrlo bitno članova Središnjeg izbornog povjerenstva. I u jednom takvom sastavu svih institucija znači, kojih se tiče na ovaj ili onaj način, koji provode izborno zakonodavstvo, dolazilo se do mogućih rješenja i do mogućih napredaka. Jedan od sastava Interresorne radne skupine je razmatrao ovu problematiku i došao do rješenja koje je identično ovom rješenju. Bilo je tad ponuđeno doduše i rješenje za provedbu odluke Ustavnog suda koje se tiče neustavnosti izbornog zakonodavstva za izbore za Grad Mostar, i sam sam bio predlagač tog rješenja, i ni jedan član Interresorne radne skupine nije bio protiv tog rješenja. Znači, ni jedan član Interresorne radne skupine nije bio protiv tog rješenja, ali pošto nije bilo dovoljno glasova za, to rješenje nije prihvaćeno. I mi smo se sad opredijelili da takav izvještaj dostavimo vama u Parlamentu, u Domu i da vi procijenite hoćete li prihvatiti to do čega smo mi došli, hoćete li ta 86 rješenja implementirati ili ćete reći danas, ja ću pokušati ipak zbog sebe ne zbog nekih kolega čuvati dignitet pa neću koristiti termine koje su neki drugi koristili, da Interresorna radna skupina nije ništa uradila, osim, pa imate na kraju, imate činjenice, imate dokumente. Ako ih ne čitate to nije kriva Interresorna radna skupina. Danas pravimo još jedan iskorak dalje u svojoj korektnosti i svojoj principijelnosti. Formirali smo Interresornu radnu skupinu, ali smo odvadili od njenog zadatka ono što nam se dopada, što nam se čini slatkasto sa tog švedskog stola koji se zove Izborni zakon i uzeli smo to, a kao Interresornoj radnoj skupini smo ostavili ono što nam je malo gorko, što nam je malo teško probavljivo, što nam je teško ili što teško možemo obraniti pa ne možemo čak smoći snage da budemo protiv toga, nego smo suzdržani. Za mene je jasno, sto puta sam ponovio i ponovit ću još jedanput – pitanje izbornog zakonodavstva za pitanje Grad Mostar je jednostavnije od ovog pitanja. Ovdje možete zbog kompleksnosti i konfuznosti našeg zakonodavstva, zbog nove administrativno teritorijalne podjele itd., ja se ne bi usudio ovo pisati iz razlgoa plašeći da bi propustio neko ..., da budem iskren, pa onda možda ne bi bilo konzistentno rješenje, jel'. A kada je u pitanju Grad Mostar imate lokalne jedinice u čitavoj BiH u koje vrijede jedna izborna pravila i imate Grad Mostar kao iznimku. Ili trebamo u svim primijeniti pravila iz Mostara ili od svih prepisati pa primijeniti u Mostaru. Mislim vrlo jednostavno i to je princip. Ali danas govoriti o principima kad cuke optužimo zato što lokalne vlasti ne provode zakon smiješno je. Znači, ja moram reći i pozivati se, pogotovo biti uvredljiv, oprostite što ću malo biti uvrijeđen, zato što neko kaže notornu istinu i nazivati to bezorazlukom i lažima je van svake sumnje nepotrebno komentirati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Diskusija, uvaženi kolega Mirsad Đugum. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne. Ja stvarno ne vidim gdje je problem. Ovo je implementacija presude Ustavnog suda, onoga što su donijeli građani RS-a, onoga što je prihvatila RS-a da se ovako zovu gradovi, da se izmijene u ovome i stvarno ne vidim gdje je problem. Čak i u samim diskusijama smo rekli, odnosno čuli, da apsolutno oko ovoga će se u potpunosti složiti samo u periodu kad bude izrada, odnosno rad Interresorne radne grupe. Pa smo onda u diskusiji čuli da je ovakav Prijedlog zakona bio i od Vijeća ministara, ali nije prihvaćen. Gdje je problem? I mislim da nije više princip uvažavanja nego nekada princip uslovljavanja. Princip uslovljavanja nikada nije donio nešto dobro. Ne može donijeti ni u porodici, a ... u državi. RS je, građani su promijenili imena, mi moramo izjednačiti, Ustavni sud je donio odluku i ovo je izvršenje odluke Ustavnog suda. Tačno da bi bilo najbolje kad bi sva pitanja ona koja se tiču građana mogli riješiti na jednom sastanku, na jednoj sjednici i razgovarati o tome i donijeti zajednički zakon i zajedno svi glasati i da budemo saglasni. Oko Mostara je bilo preko 100 razgovora u OHR-u, preko 100 razgovora. Sticajem okolnosti bio sam jedan od članova delegacije i imali smo u tom periodu stranaka koje nisu htjele učestvovati u razgovorima, imali smo onih koji nisu ni jedan milimetar od jednoga principa sa kojim su došli na prvi sastanak, ni poslije stotog, nisu odmakli ni jedan milimetar. 87 Mislim da jedino sa punom tolerancijom, maksimalnim uvažavanjem, bez uslovljavanja, sa popuštanjem i ljudskim odnosom možemo rješavati stvari, neovisno da li je to oko Izbornog zakona, neovisno oko bilo čega što trebamo riješiti u BiH. Nemojmo da bude apsolutno upitno da li ko predlaže jedan, drugi ili peti klub ili pojedinac, nego je bitno da li je to dobro i oni koji zastupaju pojedine, da tako kažem, građane ili sve građane, ili iz svojih partijskih okvira, ali da BiH ima jedan proces koji jednostavno moramo da krenemo naprijed ovako i za građane, a i za nas. Jer vjerujte užasna je slika u svima nama kod građana, to mi dobro znamo. Zašto da se crvenimo i da svoju ljudsku hipoteku ostavljamo negativno svojoj djeci. Zato što se ne možemo dogovoriti da presudu jednoga Ustavnog suda, koja je obavezujuća, ne usvojimo i ne provedemo. Mislim da nije, ponovo kažem, u pitanju uvažavanje, nego je nekada u pitanju uslovljavanje. Mostar bi ja volio da se riješi sutra. Kada će Interresorna grupa uraditi posao, koliko će uraditi, imali smo prethodnu Interresornu grupu pa smo vidjeli šta se uradilo i da li se moglo izaći sa kompletnim promjenama. Nije, nismo usvojili. Moramo ljudski gledati, uskostranački pogledi će nas uvijek odnijeti u krivom smjeru, sukobi unutar ovoga, a za u interesu onoga i naših obaveza, ali naše su obaveze da provodimo i presude Ustavnog suda. Ko ima pravo raditi protiv Ustava? Da li i u jednoj zemlji ima negdje da je i poslanik bilo koji, na kojem nivou, ima imunitet ako radi protivustavno? Nema. I molim vas, ovo neće poremetiti rad Interresorne radne grupe. Interresorna grupa je formirana poslije dolaska ovoga Prijedloga zakona u parlamentarnu proceduru i mislim apsolutno da nije uredu da se ovaj Zakon sada stavlja u Interresornu radnu grupu jer smo imali isti takav primjer da je u trećem mjesecu prošle godine ...
Vrijeme.
između, samo dvije sekunde, između partijskih lidera potpisan sporazum da će se u kratkom vremenskom periodu riješiti pitanje vojne imovine i sve ostale državne imovine. Nije riješeno. Kad smo mi u šestom mjesecu dostavili Prijedlog zakona o rješavanju vojne perspektivne imovine onda je rečeno odbijamo jer hoćemo da se sve riješi u paketu. Kod nas je paket izgleda veliki da ga ne možem podnijeti i hajmo podnijeti onoliki dio paketa koliko možemo iznijeti na ova vrata. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Petar Kunić. Izvolite.
Da, da li je to replika? Naime, šta sam htio reći? Ovo što je gospodin Prodanović predložio da treba nositi drugi naziv Zakon. Treba nositi, ali da mu pomognem zbog čega. Treba nositi naziv Zakon o izmjenama i dopunama Zakona, jer svaka dopuna predstavlja izmjenu tog zakona. Zato treba nositi izmjenu i dopunu zakona, ne dopunu zakona. Drugu stvar koju sam htio reći, razmišljam, glasao sam za ovaj zakon na Ustavnoj komisiji. Šta sam htio reći? Htio sam reći sljedeće, bojim se, plaši me i činjenica presedan Sejdić-Finci, plaši me ta činjenica. Mnogo tehničkog ima i tamo, ali se dogovoriti jednostavno 88 nije moguće, jer postoje dijametralno suprotni interesi. Normalno da postoje interesi različiti koji su suprotni, ali kod nas se teško usklađuju. Izborni zakon, neko je već rekao, da smatra, ne da smatra nego tako je u pravnoj teoriji, Izborni zakon je zakon poslije Ustava najvažniji i pretpostavka da se najteže donosi. Plaši me činjenica također da se ovim izmjenama i dopunama, koje su date komisiji interresornoj da se ulazi u značajni meritum stvari i da će to vrlo teško ići. Ja sam na početku rekao kad je to bilo zašto se dirao Izborni zakon, vrlo teško će se ta stvar mijenjati. Ovaj Zakon, dakle sadašnji koji je na snazi, su radili moja malenkost, profesor Kasim Trnka, Bošković i sadašnja sudija Ustavnog suda, gospođa Galić Valerija i gospodin Hadžić, mislim koji je bio sekretar Saveznog vijeća prije rata, naravno uz asistenciju, tako da kažem, određenih poslanika. Vrlo teško je išlo. Mi smo radili 15 dana, samo 15 dana u Hajdučkim vodama u RS-u. Vrlo teško je išlo, od zareza do, ja znam šta je Izborni zakon. Veoma složen, veoma se teško postiže saglasnost oko Izbornog zakona i to je razlog zašto sam ja glasao za na Ustavnoj komisiji. I kad, prije glasanja da imamo to u vidu, dakle plaši me činjenica da ćemo otići daleko u ovom problemu, a da nećemo, ukoliko se oslonimo na Interresornu grupu da nećemo postići značajniju saglasnost. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Niko Lozančić. Izvolite.
Replika je uvaženom kolegi Đugumu. Ako uvaženi kolega inzistiranje na principima, na poštovanju načela, jednakih prava za sve, jednakih standarda za sve, jednakog, jednakog, jednakog doživljavate kao uslovljavanje ja s Vama nemam o čem pričati, jer ste Vi nazvali da je to uslovljavanje. Znači, nije uslovljavanje. A mi kao posljedicu primjene različitih standarda imamo i danas, opet ću se ponoviti žao mi je djece, djecu pred OHR-om, zato što mislimo da možemo jedne standarde primjenjivati ovdje, druge tamo, treće tamo i onda svi se, liti krokodilske suze nad sudbinom onih koje uporno varamo iz godine u godinu. Znači, zato što nemamo standarde. I nije to uslovljavanje, znači inzistiranje na standardima, na jednakim pravilima, ja mislim da će ovu zemlju izvesti na pravi put. A inzistiranjem na dvostrukim mjerilima, na licemjernosti, mi ćemo, nažalost, biti taoci takvog stanja još dugo godina. Plašim se da ćemo to prebaciti i na našu djecu. Znači, mi imamo danas stanje u BiH koje za posljedicu ima ovako teške i gospodarske i sve, zato što su neriješeni politički odnosi, zato što mi mislimo, neki, da jedni druge možemo varati, da možemo prodavati dvostruke standarde, da možemo jedno pravo imati za sebe a drugo za čitav ostali svijet. E vidimo da to ne ide i vidimo da nikom nije dobro. Pa valjda nam je dovoljno ovih 20-ak godina da skontamo i da konačno okrenemo ploču pa da kažemo – ljudi hajmo pošteno. Ne od sutra, hajmo od danas pošteno. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Mirsad Đugum. Izvolite. 89
Uvaženi kolega Lozančiću, vjerovatno ste krivo razumjeli. Ja sam rekao generalno o uslovljavanjima koja se rade ne samo oko ovoga nego u svim donošenjima bilo kojih procesa, pa sam zato naveo onaj dio i koji se radi o vojnoj imovini. Znači, ono što u datom momentu, ovdje je 5 ili 6 stranaka, svak može u datom momentu nešto usloviti. Ako je iko principijelan u ovome procesu rješavanje i hrvatskog pitanja onda je SBB od samog početka. Ali ja postavljam jedno drugo pitanje – da li u procesu rješavanja Mostara, na kojima sam bio preko 100 sastanaka, da li je to uslovljavanje kad dođe se sa jednim stavom i od tog stava apsolutno neće da se razgovara dalje, nema kompromisa, nema dogovora i nema razgovora, ili druga strana koja neće apsolutno da učestvuje u razgovoru. Kako ćemo onda doći do rješenja problema? Ja govorim generalno u momentima, ne govorim da jedna, ali u ovom momentu su sve stranke u situaciji da u pojedinom momentu mogu uslovljavati one druge stranke. O tome govorim i nisam mislio na jedan princip, nego to se radi kontinuirano u procesu uslovljavanja i to je žalosno. Moramo ići na kompromis, toleranciju, maksimalno uvažavanje, neugrožavanje nikoga, ni jednog naroda. I samo ako tako idemo onda ćemo doći i iznijeti paket po paket iz ove sale, onoliko koliko stvarno možemo podnijeti u jednom momentu. Rješavanje velikih paketa smo mi vidjeli da u BiH je teško i nemojmo onda ići tamo gdje ne možemo riješiti problem. Ovdje su jasne stvari i jasan stav i RS- a koja je usvojila i Skupština RS-a, Ustavni sud. Gdje je problem onda? Promijenila se, nije Bosanski Brod nego je Brod. Ustavni sud to rekao, uredu, ovo je došlo ovdje i da priznamo. Toliko.
Zahvaljujem. Sljedeći za diskusiju se javio uvaženi poslanik Mladen Bosić. Izvolite.
Znači, zaista sam iznenađen raznim tumačenjima i motiva i ove situacije oko Zakona. Ja sam stalno očekivao da su stvari zaista kristalno jasne. Bila je Interresorna grupa koja je trebala da dogovori promjene Izbornog zakona. Njihov pokušaj je propao. Aktuelni Zakon ne važi zato što je Ustavni sud donio odluku da se briše član, i u toj situaciji mi nemamo izbora u oktobru 2014. godine. Bio je dogovor političkih lidera dvije stranke SDP-a i SNSD-a koji je materijalizovan u Savjetu ministara koji je propao. I mi se svakim danom približavamo datumu kad treba proglasiti izbore. I to je bio motiv SDS-a da predloži zakon koji će samo omogućiti da ne bude blokade provođenje izbora. I zato smo mi tražili hitnu proceduru. Ne zato što je ovo dobar zakon i ne zato što ga ne treba mijenjati, i mi mislimo da ga treba mijenjati, ali naša intencija i naš cilj je bio da se obezbijedi da imamo izbore 2014. godine. E sad možete li zamisliti situaciju da se ne usvoji zakon ovdje nikakav, da dođemo u april ili maj mjesec kad Izborna komisija treba da proglasi izbore iduće godine, da se to ne desi i da ne bude izbora iduće godine. A znate šta ide iza toga? Haos. To je bio naš motiv, ne da ne ..., pa i mi ćemo imati, i mi imamo primjedbe na Zakon, imamo i mi svoje prijedloge kako treba mijenjati zakon. Ali ovaj naš pokušaj je bio da relaksiramo situaciju i da se pokuša doći do promjena u dogovoru, a da pri tom imamo sigurno obezbijeđeno provođenje izora. I to je sva priča oko vog zakona je to. I bilo je bolje da je prošao u hitnoj proceduri. I bilo je bolje da Interresorna grupa ovih 7 ili 10 dana radila već na Prijedlogu promjena i da ste uspjeli da se dogovorite nešto. Mi ništa nemamo protiv da se vi dogovorite o, čujem da gospodin Prodanović poziva skupštinsku većinu da ne prihvata prijedloge koji dolaze iz nekoga ko nije u skupštinskoj većini. Dogovorite se vi. Ali ako imate odgovornost onda imate odgovornost i za neuspjeh i za haos koji bi nastao poslije toga. 90 Prema tome, nikakvih zadnjih namjera ovdje nije bilo, niti ih ima. Ovdje se postavlja pitanje zašto bi neko bio protiv ovog Prijedloga i protiv ovog cilja da obezbijedimo da izbora bude. Koji je to motiv da neko igra na kartu da izbora i ne bude? Ja vas pozivam da razmislite oko svojih stavova, ove koji neće glasati za ovaj Zakon. Nemam ništa protiv da se Zakon debelo promijeni, vjerovatno ćemo i mi uložiti mnoge amandmane. Ono što prođe od amandmana neka prođe, ali na kraju ako ništa ne prođe treba usvojiti ovakav Zakon. Jer alternativa je duboka politička kriza, otvaranja Pandorine kutije i sve ono što ide iza toga. A mi smo to već, čini mi se, nekoliko puta iskusili.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Lazar Prodanović. Izvolite.
Mislim da me je kolega Bosić pogrešno razumio, moram odmah reći – napamet mi ne pada da ja bilo kome osporim pravo, dakle u skladu sa Ustavom i Poslovnikom ove Parlamentarne skupštine da predlaže zakone, niti moje pozivanje da mi treba da zbog toga oborimo. Ja sam rekao sasvim jasno i decidno zbog čega smatram da je ovaj Zakon nemoguće popraviti. Po, dakle Jedinstvenim pravilima za primjenu pravnih propisa nemoguće je amandmanski djelovati na naziv zakona, a on nije onakav kakav treba da bude i u skladu čega je predmet. I rekao sam takođe koje se primjedbe odnose na sadržinu ovih izmjena i dopuna od oznake člana koji se mijenja od toga koji se dio člana kog stavlja van snage i ostalo. Prema tome, molim Vas kolega Bosiću, ja smatram da svaki poslanik ima pravo da predloži zakon, ali ovaj Zakon sasvim je jasno da sada u redovnoj proceduri nema osnova ovakav da prođe, niti da bude podržan, tim više nije imao mogućnost da bude usvojen po hitnom postupku. Da ste vi predložili, uputili Prijedlog ovog zakona Ministarstvu pravde i Centralnoj izbornoj komisiji makar i pribavili za hitnu proceduru, odmah vam moram reći, ja bih glasao da ovo ide po hitnoj proceduri. Nemojte stvarati predstavu da u BiH bilo kome napamet pada da želi da ne budu izbori. Ali ne možete zahtijevati od nas da nešto što nema svog kvaliteta, u ovoj suštini o kojoj sam rekao, budemo za to. Dakle, nećemo podržati ovaj zakon u prvom čitanju u formi u kojoj je predložen. Smatram da Prijedlog koji smo, gospodina Živkovića, daje sasvim dovoljno mogućnosti da se popravi. I još nešto, da ta Interresorna grupa, da članovi Interresorne radne grupe sa Ministarstvom pravde, sa Centralnom izbornom komisijom, sutra, sutra ujutru, iako je neradni dan u RS-u, zakažu sastanak i da se izglasa ovaj Zakon. Šta je tu problem, šta je tu problem? Problem što vi stvarate priču da je nekom stalo da ne budu izbori. Kako je to uopšte moguće da bude? Evo čuli ste šta ja sad kažem. Dakle, evo ja svojim, ja vam odgovorno, sutra ujutru ili noćas čitavu noć, a .... Ovaj Zakon pogrešno je prepisan, pogrešno je napisan, on nema svog kvaliteta da bude inkorporiran u Izborni zakon BiH. Izvinite, to vi kao potpisnici ne morate ni da znate, ali postoje sektori u ovoj Parlamentarnoj skupštini BiH i institucijama BiH koji su ga trebali adekvatno pripremiti i predložiti. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi poslanik Mladen Bosić. Izvolite. 91
Znači, ja stalno mislim da sam i ja jasan i da je ovo jasna situacija. Ovo je situacija, je li bolje imati loš zakon ili nemati nikakav zakon? Kod Izbornog zakona je to pitanje budućnosti koja može imati teške posljedice. I to je bio naš motiv. Šta ako ne bude zakona, ako se ne mognete dogovoriti oko istih pitanja koje niste mogli mjesecima da se dogovorite sa svojim partnerima, šta onda? Jel' to znači da onda nećemo imati izbora i ko će preuzeti odgovornost za ono što slijedi poslije toga? Jer onda imate vlasti koje su nelegitimne, imate vlasti koje oni, koji se ne slažu s njima, neće priznavati. Imate otvaranja haosa i Pandorine kutije. Znači nije, kakvi izborni poeni, o čemu se radi, kako ćemo mi dobiti izborne poene na ovom što smo predložili da se riješi na ovakav način, privremeno rješenje, da se usvoji ovaj Zakon. Ova priča, izdiktirali nam stranci ili dali nam stranci, to su mislim zaista nemojte da me da govorim oko toga. Američka ambasada dala saopštenje, čuo sam sinoć, kako podržavaju da se usvoji zakon. Pa šta imam ja sa Američkom ambasadom. Ovo je originalna zabrinutost naša da ćemo doći u situaciju da ne bude nikako izbora. I sumnja da postoje političke snage koje bi želile da se to i desi, koji imaju plan da rješavaju druga pitanja preko produbljivanja krize u BiH. To su bili naši motivi.
Zahvaljujem. Diskusija, uvaženi kolega Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa ne znam, kad čovjek ovo pogleda onda zaista ne znam o kakvim se izmjenama radi Izbornog zakona. Pozdravljam predstavnike ambasade i da mi neko, odmah da se ogradim, ne bi slučajno imputirao da sam protiv prisustva predstavnika Američke ambasade, taman posla. Pa ne može Merkelova da izađe na kraj sa Američkom ambasadom, da izađem ja. Ko sam ja? S njom ne možete riješiti ono prisluškivanje i čitavu onu gužvu s EU. I nikad još nisam čuo nikog iz Brisela ni iz Strazbura da je ovo problem da neće biti izbora u BiH ako se ovo ne implementira, pa oni uvijek kažu Sejdić-Finci. I to svako dijete zna u osnovnoj školi. Dakle, ja ne mogu da shvatim i neću da dajem insuinacije da li je ovo neko SDS-u pisao ili nije. Ali je činjenica, baš koincidencija kako SDA ne smeta što su ovi skinuti prefiksi bosanski. Evo, ja dodajem sad prefikse svakoj opštini, Paljanski Brod, Paljanski Šamac, Paljanski Prnjavor, Paljanski Novi grad, Paljansjko ovo. I šta sam dobio? Pa nema ovo veze sa Izbornim zakonom, niti sa promjenom niti sa održavanjem izbora, ali ovdje je svak svakog razumio. Nama imputirati između redova da smo mi protiv izbora što ovo nećemo prihvatiti. Ja nikada ne upotrebljavam teške riječi, ja upotrebljavam narodne i razumljive riječi. Narod se dosjetio i Bosićeve priče i moje priče, jer informacije koje su oni dali prije 4 sata i 3 koje ćete večeras gledati na televiziji, koja radi samo za njih, su sasvim druge informacije. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Koja? Moja, vlasnik sam ja te televizije, budite gost kod mene. Već ste vi dali, a neznajući kako će se uopšte rasprava završiti. Gledajte večeras tu televiziju i onda me pitajte jesam li pogodio, a ne sad unaprijed. Treba da i ja gledam večeras, ali ne gledam sreća u zadnje 92 vrijeme tu televiziju gdje sam ja bio zvijezda, a sad ste mi vi tamo zamijenili, pa morate prihvatiti moju, krivo mi, kukam, plačem, nema me tamo a volio bih da budem, ali ne mogu od vas doći na red. Ne mogu, to je vaša sad televizija i sve vas podržava. I vaše su informacije, koje ste dali prije 3 sata tamo po kabinetima jer vas nije ovdje bilo, rijetko kad budete, već otišle i završeno je. Otišao je izvještaj i veze nemaju sa nastavkom ove diskusije, što vas SDA podržava, što u ovim opštinama nema prefiksa bosanski, njima više to ne smeta, ali samo ... nije SNSD jer SNSD treba srušiti preko svake riječi i svake male izmjene. Ma izbori će biti bez ovoga, veze ovo nema, zvale se opštine ovako ili onako jer one nisu ... Izbori samo neće biti zbog onog što nama pokušavate imputirati, kao mi se borimo za treći entitet što podržavamo ravnopravnost hrvatskog naroda. Ma ja sam bezbroj puta javno rekao, i sad neće se prijatelji iz hrvatskog naroda naljutiti, jedini entitet koji ja podržavam je RS. Ako hrvati ikada uspiju, a teško Bogami, da stvore svoj entitet u Federaciji, ne da ću im poslati telegram, nego dolazim džabe pjevam, vodim sa sobom orkestar, čestitam im, izgrlimo se, pa nešto ću i ja častiti. I mogu obećati šta god hoćete. Ali znate li što mogu obećati, što im ovi, većina iz reda bošnjačkog naroda nikad to neće dozvoliti. To je problem BiH, a ne problem što Slavuj daje podršku ovom ili onom i što ovi iz SDS-a, sad i oni se sjetili nas, kad su bili s nama prijatelji sve su nas podržavali. Pa, ko je ovdje vodio politiku bez vas dok vi niste došli. Mi ni jednu nadležnost nismo prenijeli, ni jednu jedinu. I nismo vas ništa pitali, niste nam trebali. A sad, koristite svaku priliku da sve što ne valja u RS-u prenesete ovdje, ako ne valja tamo, a po meni tamo je sve dobro. Ne valja vama, vama nikad neće biti dobro dok vi ne sjednete u fotelje, a nećete sjesti još zadugo ako Bog da. Jel' vrijeme? Jest, davno je bilo. Ovdje je vrijeme njima isteklo, a nije meni. Njima je vrijeme isteklo i davno su trebali da odustani od ovakvih prijedloga, ovo neće riješiti ljudi naše probleme u BiH. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Da ponovim, diskusija od 5 minuta, replika 3. Sljedeći za diskusiju, uvaženi kolega Darko Babalj. Izvolite.
Ma evo, pošto je meni isteklo, nemam više pravo na repliku, imam na diskusiju, pa samo jedno, da tako kažem, jedno prijateljsko upozorenje i neću ja reći savjet, jer ne mogu ja dati savjet, ali mislim da je novi sekretar Parlamenta trebao Vas upozoriti da ovaj zaključak koji ste Vi nama predložili nije u skladu sa Poslovnikom, pa mislim da možda nije potrebno da Vam čitam član 106., pa 1), 2), 3) i 4) stav. Znači, ovdje tačno, jasno i decidno piše kako se mi trebamo ponašati. Želio bi samo da znači skrenem pažnju da ovo nije u skladu sa Poslovnikom.
Zahvaljujem. Ovo je više poslovnička odrednica ili?
Pa nisam znao kako da se uključim.
Nema problema, u svakom slučaju shvatili smo. Kolega Zvonko Jurišić, replika. Izvolite. 93
Imam ja jednu malu repliku na izlaganje kolege Slavka Jovičića. U svakom slučaju hvala na eventualnim čestitkama na trećem entitetu, odnosno na entitetu u ovom većem bh entitetu Federacije BiH. A ima i nekih politika u BiH koji bi nekakav hrvatski entitet i na prostoru RS-a, jel. Znači, ja bih volio više da ste nam ponudili takav jedan entitet za nas Hrvate nego na prostoru Federacije BiH. I ja gledam, jasna mi je bila diskusija u jednom momentu svih zastupnika ovdje, ili kroz replike ili kroz diskusije, iz reda hrvatskog naroda. S nekima se slažem diskusijama a s nekima i ne. Ovdje se previše pričalo o ugrozbi hrvatskog naroda, što apsolutno i ne stoji. I, ja se slažem da trebaju biti principi jednaki, da treba biti nešto standardizirano a ne od sjednice do sjednice, i kada smo na ovome Zakonu ne vidim nikakvog razloga da se ne implementira ova presuda Ustavnog suda, odnosno u Izborni zakon BiH. A to kažem da se nudi Hrvatima nešto tamo i da će im se čestitati na tome kad to bude, kada nam to daju Bišnjaci, nemojte zaboraviti, gospodine Jovičiću, da je na prostorima današnje Republike Srpske bilo 220.000 Hrvata i nemojte nam vi birati tamo zamjenika predsjednika Republike Srpske, dopustite da to izaberu Hrvati. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Slavko Jovičić, odgovor na repliku. Izvolite.
Uvaženi kolega Jurišiću potpuno se sa Vama slažem u dvije stvari. Naravno, uvijek biram riječi, i sve kolege uvažavam i poštujem, ali kada sam mislio da ću čestitati Hrvatima na trećem entitetu uopšte nisam mislio na Vašu stranku i na Vas, jer vi nikada nećete biti pobjednici. Ne određujem ja, odrediće hrvatskinarod ako ikada dobije tu priliku. E sad, sa ponosom kažem, pa vi kako hoćete tumačite, ... koji su protiv nas, neću ih ja zvati bratskim strankama, nismo mi bratske stranke, mi smo partnerske stranke koje su vidjele interes i podržavam svaki dogovor predsjednika, evo da pomenem i ja dvojicu predsjednika, neću poimenično, dvije stranke vodeće iz reda srpskog naroda i hrvatskog koji se uspijevaju dogovarati barem oko nečega. Ja gospodine Jurišiću nisam dosad vidio da ste se Vi i Vaša stranka oko bilo čega dogovorili, prvo sa vašim strankama, kad kažem sa vašim u okviru hrvatskog korpusa. Pa kad to uspijete vjerujte sa nama Srbima se najlakše dogovarati. Ma mi danas malo zapnemo i kad vidimo da je to u interesu da dobro država funkcioniše mi odmah popustimo. Ne to što se bojimo nego što hoćemo da gradimo odnose dobre da više nema nesporazuma ovdje. Ali, ali smo čvrsti u stavu i bićemo trajni – RS je trajna kategorija, entitet, vi tamo i vaša prava nisu ugrožena. Kamo sreće, popis će pokazati koliko vas se vratilo i volio bih da su se svi vratili kao što se Srbi nikad neće vratiti u Sarajevo gdje su bili drugi narod poslije Beograda po brojnosti u onoj Jugoslaviji. Ali to su neka prošla vremena. Kada sam govorio o čestitkama vjerujte gospodine Jurišiću i Vama bih čestitao, ali okolnosti nisu takve. Ne može, niti ja određujem, odrediće narod, ne možete vi pobijediti HDZ ni jedan ni drugi. To hrvatski narod odlučuje, ne odlučujem ja. Ja glasam na Palama, glasam za SNSD, moji prijatelji glasaju za SNSD, pa vidjećemo rezultate, a u Vašem mjestu glasaju Vaši za vas ili za druga dva HDZ-a. I čim vidim rezultate ja uvijek pošaljem poruku i kažem – 94 čestitam na izbornim rezultatima. Tu sam ja zadovoljan. Ovo je neka druga priča, i vidjećemo, daleko je 2014. godina, polako, ne treba sad u 2013. praviti nekakve komplikacije.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi kolega Zvonko Jurišić. Izvolite.
Evo, moramo samo gospodina Slavku Jovičića, uvaženog kolegu u Parlamentu, podsjetiti na neke stvari. On je danas ovdje u jednoj od svojih diskusija hvalio se i ponosio se članstvom u SDS-u, pa onda kad je bilo vjerovatno prihvatljivije i profitabilnije, vjerovatno osobno profitabilnije onda je potpisao ugovor ili sporazum sa SNSD-om. Znači, napravio je jedan žestoki, u nekom prelaznom roku, sad ne znam je li to bio zimski ili ljetni prelazni rok, pod određenim uvjetima je prešao u SNSD. I danas je, moram reći, ovdje u Parlamentu vrlo simpatičan i dobar govornik i zagovornik, odnosno promotor SNSD-a. Ali evo, on to zna što to tako govori. Ali da ga podsjetim još jednom, ovo treći put govorim, ovdje na ovoj pločici ispred mene piše Zvonko Jurišić HDZ 1990 – HSP BiH. Gospodine Jovičiću, znači, ja sam na ovim izborima zajedno sa kolegom Božom Ljubićem izabran, znači u hrvatskoj koaliciji a ne sa HDZ- om BiH. I mi smo imali našeg kandidata za člana Predsjedništva u imenu i prezimenu Martina Raguža koji je osvojio 63.000 glasova. Hoće li moja stranka sa HDZ-om ili bez HDZ-a biti to ćemo vidjeti kako će biti na sljedećim izborima, ali to i nije važno. Znači, ovo je vrlo bitno da Vas podsjetim na ove neke stvari i nemojte, kažem, vi nama davati u Federaciji određena prava i određene teritorije a da niste to spremni u isto vrijeme dati u RS-u.
Zahvaljujem. Je li ima još, druga replika, uvaženi kolega Slavko Jovičić. Izvolite.
Moram da naglasim zbog javnosti, mada su mediji otišli ali zbog stenograma, imam izuzetno korektan odnos sa gospodinom Jurišićem. Krivi navod, krivo ste sve rekli. Bio sam po službenoj dužnosti sa SDS-om jer tada SDS je bio vodeća stranka, jedino oni bili. Kao inspektor Državne bezbjednosti nisam mogao biti član ni jedne stranke. A znate šta je bila moja prednost? Što mnogi iz SDS-a, ni poslanici, nisu smjeli ništa bez mene. Znate šta je bila Državna bezbjednost? Vlast. Ja sam svašta smio. Dakle, nikad nisam bio član te stranke mada sam onda želio, kako ne, bio bi funkcioner ne bi bio ovo što sam ... I još jedn u stvar da znate, 2006. godine jedini kandidat na svim listama u BiH koji nije član ni jedne stranke bio sam ja na listi SNSD-a. I u SNSD uđem 2010. godine, dakle posljednji. Kad su svi mislili da brod tone ja sam vidio da je taj najbolji brod, da plovi mirno, nema bure, nema gužve, i kažem, evo, mada mi nije trebala ni tada knjižica jer ja kada dam riječ to je zakon, kakva knjižica. Dakle, gospodine Jurišiću nisam bio tada član, radio sam službene poslove, morao raditi to što sam radio, od toga živio, primao platu, hljeb, hranio porodicu, i veze nije imalo sa strankom. Da je tada umjesto SDS-a bio Savez komunista kao predratni radio bih sa njima jer sam radio prije rata i u ovoj zgradi ovdje '80. kada sam je uselio. Sjednica Saveza komunista ja vodim bezbjednost, ja sam tada nešto kao pitao se, tako je i tada bilo. 95 Prema tome, niste dobro informisani i mene vjerujte sve pitajte sve ću Vam reći, nema ni jedne tajne u mojoj biografiji. Počeo raditi u neboderu na recepciji, pa kad su ljudi vidjeli ovaj momak je perspektivan, ono vam daju malo šanse, pa napredovao, pa šef recepcije, pa zamjenik načelnika, pa načelnik, pa svašta, pa državna, pa inspektor, pa ovo, pa ono, pa i ja se za svašta pitao i evo me danas poslanik. Dakle, to Vam je taj put koji sam ja prošao gospodine Jurišiću.
Zahvaljujem. Evo dajem šansu da se još neko prijavi. Zaključujem raspravu. Prelazimo na osmu tačku dnevnog reda, Ad. 8. Prijedlog zakona o platama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama na nivou Bosne i Hercegovine – predlagač: Vijeće ministara BiH Prijedlog zakona u proceduru je dostavljen 28.10. Ustavnopravna komisija Mišljenje o ustavnom osnovu dostavila je 15.11. Nadležna Komisija za finansije i budžet Mišljenje o principima dostavila je 19.11. Otvaram raspravu. Dok se niko ne, ali hajde, ja sam mislio da se javim, ali evo, kolega Boško Tomić. Izvolite. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Samo izvoli, ma dajemo ti mi. [[snimak se kratko ne čuje]]
Uvaženi kolega koji ne želi da komentariše ono što ja kažem će ipak morati da sasluša nekoliko rečenica, a očekujem od stranke kojoj on pripada i od stranaka koje su i u prethodnim tačkama dnevnog reda se zalagale za princip da se ispoštuju odluke Ustavnog suda bez obzira na kakva rješenja naiđemo ovdje, da će bezpogovorno i bez amandmana čak odmah u drugom čitanju ovaj Zakon da prihvate. Pogotovo očekujem od kolega iz SDS-a da će oni se pridružiti svim onim iz Federacije, koji žele da se ovaj Zakon odmah usvoji i u prvom i u drugom čitanju, to da urade. Mi iz SNSD-a, kojima je stalo i do toga da čitamo šta je prijedlog zakona, da čitamo ono što su iz RS-a poslali, ali i druge neke institucije koje su imale o ovome primjedbe, nećemo bezuslovno davati našu saglasnost za bilo kakav prijedlog pa makar to značilo i ispoštovanje odluke Ustavnog suda, pogotovo što ovaj Zakon nema principe. Nema principe u smislu da i Zakon u kojima su i poslanici i svi ostali državni službenici baziran na principu koeficijenata. 96 Ovaj Zakon se bazira na principu nametnutog zakona visokog predstavnika u kome se fiksno određuju plate sudija i tužioca što je u suprotnosti sa principom donošenja zakona na nivou BiH. Drugo, pitam sve one koji se ovim principom da bezuslovno prihvataju sve što dođe ovdje u Parlament, a tiče se ispoštovanja odluke Ustavnog suda, će podržati zakon koji ću ja predložiti idući put a tiče se plata i naknada sudija Ustavnog suda. Možete da mislite da sudije Ustavnog suda su sami sebi odredili plate, da su prema apelaciji koja je išla prema njima, možete misliti, nisu se nenadležnima prozvali nego su rekli da ne mogu oni da budu u Zakonu o sudijama i tužiocima i svojim pravilima pišu sebi plate. Pa da vidimo kolege i kolegice da li ćete vi koji ste principijelni da se odluke Ustavnog suda, bez obzira na bilo šta, pogotovo mislim na kolege iz SDS-a, da prihvate i taj prijedlog za plate Ustavnog suda. Tako, kolege da nemojte misliti da smo ovom raspravom prethodnom riješili svu principijelnost u ovome Parlamentu, nego da tek dolazimo na tu priču, jer ja sam protiv toga da iz Savjeta ministara na kašičicu nam dostavljaju ovdje zakone. I tu svom uvaženom kolegi Đugumu hoću da repliciram od prošlog puta, ovdje nije princip uslovljavanja nego je napisan Zakon o vojnoj i državnoj imovini. Neko ga drži u ladici, zarez je usaglašen, neće da se dostavi ovdje u Parlament, pa onda neko dolazi i izvlači samo Zakon o vojnoj imovini. Kakvo je to uslovljavanje, kakav je to princip, kakav je to dogovor, zašto se ne ide do kraja sa dogovorom? Hvala. Uvaženi kolega Darko Babalj, replika. Izvolite.
Replika ovo Vama gospodine Živkoviću. Znači, da spustimo malo tenziju, da Vas zamolim da bi Vam pametnije bilo da Vi vodite računa o principijelnosti Vaših članova iz SNSD-a koji su se o ovome Zakonu izjašnjavali na komisija, mislim na finansije i budžet i ostalo. Evo ja znam kako su se oni izjasnili a vidjećemo da li će se i večeras tako izjasniti. Nemojte Vi voditi računa o principijelnosti SDS-a niti ćemo mi voditi računa o principijelnosti SNSD-a. Mislim da nas to neće nidokle dovesti.
Replika će biti nakon što dam diskusiju i svim ostalim. Uvaženi kolega Boško Tomić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Možda neće ni biti potrebe za repliku, uvaženi poslanik Darko Babalj kao član Komisije za finansije i budžet nije ni došao na sjednicu a zna kako smo mi glasali. Tamo u Zapisniku stoji kako smo mi glasali, prema tome, ali trebali ste bar doći kad već tako govorite. Odluke Ustavnog suda su za nas obavezujuće i mi ih izuzetno poštujemo i štitimo dignitet pravosuđa kao trećeg stuba, i uopšte sudstva i sudskog zakonodavstva štitimo. Pitanje je da li oni sami sebi daju toliko digniteta, posebno Ustavni sud sa svojim odlukama gdje je u slučaju Maktouf-Damjanović donio odluku sa kojom je rekao da je odluka u prethodnom postupku donešena u skladu sa zakonom, a onda je poslije Sud u Strazburu poništava. Ja hoću da kažem da smo mi iz SNSD-a za poštivanje zakona. Zakoni, neko je danas dobro rekao, se uvijek donose, ne oni koji bi bili najbolji nego oni koji su objektivno u datom trenutku i provodivi. 97 Što smo se mi na glasanju oko ovog Zakona suzdržali? Upravo suzdržali smo se zbog toga gdje smo predlagali da se, na komisijik da se to ponovo vrati da se usaglasi oko nekoliko osnovnih stvari koje bi se mogle doraditi za nekih pet, šest dana i ponovo vratiti u proceduru. Evo, npr. jedna od stvari je, sam zakon nosi naziv Prijedlog zakona o plaćama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama BiH. Umjesto toga mi smo odmah predložili da to nije, pošto se ne radi o svima zaposlenim u institucijama nego da to nosi o drugim naknadama sudija i tužioca u Sudu i Tužilaštvu, jer to se ne odnosi na druge samo na njih. To je jedna od osnovnih stvari. Oni su rekli da su u prvom članu rekli na šta se odnosi. Pa promijenite u samom nazivu kad već znate. Pa sam se onda i ja malo našalio da, u Bugarskoj su ja mislim donijeli zakon u kome kaže, prvi član – predsjednik je uvijek u pravu, a drugi član – ako predsjednik nije u pravu pogledajte prvi član. Prema tome, zašto odmah u startu da pravimo takve greške. Doveli smo, s ovim Zakonom se dovelo u neravnopravan položaj sudije i tužioci na nivou entiteta. Recimo šefovi odjela i viši pravni savjetnici Sekretarijata Visokog sudskog i tužilaškog savjeta imaju platu od 2.400 do 2.600 maraka koliko ima ministar u Vladi RS-a. Jesu li to relacije koje bi trebale, neki šefovi. A inače kad pišete zakone i uopšte pravilnike zašto upotrebljavate njemačke riječi ...? Mislim da to moramo jedanput, mi imamo dovoljno, evo u tri jezika naroda i narodnosti kojim govorimo, nema potrebe upotrebljavati njemačku riječ kad imamo naših toliko riječi da možemo. Od rukovodioca, ravnatelja, upravnika ili ne znam već kako, pomoćnik generalnog sekretara i pravni savjetnici za njih se određuju plate od 1.900, 2.400. Ja postavljam pitanje zašto se to nije uskladilo sa procentima, odnosno sa koeficijentima, nego se to odredila fiksna plata? I sad postavljam pitanje, mjesec ima 21 od 23 radna dana, hoće li uvijek biti plata 2.800, 4.300 itd., ili se plaća po radnom danu ili radnom satu. Valjda bi trebalo da se koeficijentom odredi koliko je jedan dan. Ne može biti ista plata za 21 i za 23 radna dana. Isto, kako ćete odbiti bolovanje čovjeku koji je taj dan bio na bolovanju, ili ne znam nekom drugom vidu, jer se ne plaća u 100%-tnom iznosu? Na koji način ćete doći, s kojim ćete brojem dijeliti sa 22, 23 ili će to dijeliti sa 176 sati koliko je predviđeno? Prema tome, i drugo, rečeno je da se ove plate zadržavaju, da su one potpuno ostale iste. Mi iz ovih razloga smo ostali suzdržani smatrajući da je ovaj Zakon trebalo vratiti da se doradi kako ne bismo prekršili odluku Ustavnog suda. A onda i moje pitanje dalje – zašto odluka Ustavnog suda nije se ranije poštivala i zašti se nije ranije dostavio ovaj Zakon. Mislim da na ovome ćemo se, na ovim stvarima treba raditi da se ovo promijeni kako bismo došli do kvalitetnog zakona i kako bismo pokazali da, ne miješajući se u rad pravosudnih institucija, ali moramo voditi računa o njihovim pravičnim naknadama, a voditi računa da to bude u nivou plata i sličnih poslova na nivou entiteta. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite.
Evo, ja ću vrlo kratko iz prostog razloga što sam više puta govorio o principima i predlagali smo više puta da ovde donesemo jednu vrstu zaključka, jednu vrstu dogovora, kada je riječ o presudama da ih provodimo duhom i slovom, da ne širimo događaje itd. Evo još jednog primjera, dakle presuda Ustavnog suda se odnosila na naknade, dakle riječ je o prevozu, riječ je o toplom obroku i odvojenom životu, predlagač je proširio stvar i došao je u situaciju da je predložio promjene preko 50% odredbi zakona i praktično bi došlo u situaciju da predlaže novi 98 zakon. To proširenje očigledno iz prve dvije tri diskusije nije prihvatljivo ljudima, odnosno nećemo se vjerovatno složiti oko toga. Dakle, i postoje stvari koje i meni takođe nisu prihvatljive i mislim da bi bilo najpametnije da predlagač ovo povuče i da fino implementira presudu Ustavnog suda slovom, odnosno duhom i slovom, dakle ne širiti događaj. I svaki put jesmo li to uradili, analizirajte sve naše pokušaje kada je riječ o presudama, implementaciji, jesmo li je proširili to je ostalo neusvojeno. Evo imamo problem i sa ovom prethodnom. Dakle, očigledno da nam praksa govori da presude Ustavnog suda ..., i ja imam posebno interes iz prostog razloga – krivično je djelo ljudi ne provoditi presude. Bez obzira kako se mi ponašali kad tužilac pošalje ovdje pismo pa priupita – ljudi šta vi radite, hoćete li vi to usvojiti, nećete li usvojiti, to ostaje krivično djelo. Dakle, ovakav Zakon ne mogu podržati, jer praktično ovo nije implementacija presude Ustavnog suda, nego jednostavno proširenje doživljaja. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, zamjenik predsjedavajućeg Milorad Živković. Izvolite.
Na početku želim da se složim sa kolegom Berizom jer očigledno da smo na istom fonu što se tiče toga, a replika je uvaženom kolegi Babalju. Jednostavno magarci se drže za uši, ljudi za riječ a stranke za političke programe i principe. Ako ste nedovoljno jaka, nesavršena stranka, u ovom slučaju srpska manjinska stranka kao što ste vi iz RS-a, problem je što mislite da se mi bojimo. Do izbora ima puno vremena. Oni koji se boje bježe. Očekujte veliku borbu i očekujte da ćete izgubiti ponovo, nemate koga da prestrašite jer nemate čime da prestrašite. Hvala.
Darko Babalj, replika. Izvolite.
Ma ja ovdje ni u jednoj diskusiji nisam spominjao izbore, ja ovdje nigdje nisam spominjao da se vi nekoga bojite, ja ovdje, ne znam čime sam ja Vas izazvao da tako diskutujete. I ove Vaše diskusije, vjerujte, da više govore o Vama nego o meni. Ja sam samo rekao da ne vodite vi računa o SDS-u kao što ni mi ne treba da vodimo računa o SNSD-u. Imamo programe, ciljeve i pokazaće se kako će biti i šta će biti. Bude ovako ili bude onako opet ćemo nastaviti živjeti.
Poslanik Boraslav Bojić, replika. Izvolite.
Kolega Živkoviću, previše je cinizma u Vašem načinu obraćanja. To je jedna stvar. Druga stvar, nemojte previše ovih preformansa i naziva za raznorazne životinje i tome slično jer ću ja da Vas podsjetim na neke izjave nekih vrlo važnih i uticajnih članova SNSD-a koji su vrlo mudro i kvalitetno kvalifikovali, recimo, Krstana Simića, Rajka Vasića i tome slično, pa sad ne 99 bih to, ali ako Vam bude zanimljivo – može, nije nikakav problem. Prema tome, malo smanjite doživljaj, nemojte s tim cinizmom, vrlo ružno to izgleda.
Zamjenik predsjedavajućeg Milorad Živković, replika. Izvolite.
Kojom ja svojom diskusijom sam prozvao bilo koga od vas, govorim svaki put o stranci, govorim o stranci. Hoćete li da govorimo lično? Hoćete da govorimo da u vašoj stranci tu gdje sjedite previše slike gledaju a malo tona slušaju, da ne slušaju ono što se ovdje govori. Hoćete da govorim o tome da napadate sad sekretara, a vaš sekretar toliko je napravio gluposti ovdje, mi ni jednom riječju nismo napali vašeg sekretara. O čemu govorite. Vi govorite o cinizmu i vi govorite o napadanju pojedinih kadrova. Mi iz SNSD-a napadamo vaš program, govorimo o vašim principima, govorimo o tome da ne možete samo govoriti da ste jaki i da ćete pobijediti i da je Amerika uz vas. Morate se gospodo boriti među narodom RS-a da izborite demokratski potencijal, da pobijedite na izborima, a tu nemate šta ponuditi. Pokazali ste šta imate da ponudite i pokazali ste kako ste vi vodili ovu RS-u, a zajedno sa ostalima i BiH. Hvala.
Replika, Borislav Bojić. Izvolite.
Jesmo i hoćemo i opet ćemo. Prema tome, kažete Vi da smo mi mali i minorni, a onda kažete biće velike borbe. Pa nema velike borbe sa malim i minornim, znate. Očito da nešto kod Vas nije baš najbolje postavljeno. Dakle, jeste, moguće je da se napravi neka percepcija u kojoj vi smatrate sebe vrlo superiornim, ali pogledajte ove vrste anketa, ja apsolutno razumijem vašu nervozu. I ja sam se zaprepastio, i ja sam se zaprepastio ... Taman sam pročitao, jer pročitam stavove u vezi sa moćnom poličkom partijom koja se zove Savez nezavisnih socijaldemokrata, pa tek možete da zamislite kakva će situacija biti kad počnu slave srpske. Pa kad mi napravimo jednu analizu koja će imati i uvod i sadržaj, imaće i zaključak naravno koji slijedi, moguće čak i prije kraja iduće godine, ko će znati možda bude i vanrednih izbora kako stvari stoje. Po ovome što ovdje piše, kaže korupcija se vidi kao sistematska, kao karakteristika vlasti. Naručila predsjednica Vlade koja ima nevjerovatno sjajnu podršku, pazite ovdje sam se jako iznenadio, moram priznati. Nevjerovatno. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa nisam ja ovo pisao, ja samo da kažem kolegi Živkoviću. Kad sam pogledao stubac, nevjerovatan rast predsjednice Vlade u odnosu na neke druge, pa čak i u našoj političkoj partiji. Vrlo zanimljiv je ovaj izvještaj kolega Živkoviću, vrlo zanimljiv. I ono što je još zanimljivije, sjećam se nekih ranijih izvještaja, po ovoj Agenciji koju sad gledamo, jel' se sjećate, znate li kolika su bila odstupanja? Jel' možete da se sjetite kolika su bila odstupanja? Potpuno beznačajno, posebno kad su u pitanju lokalni izbori. A ne samo lokalni izbori, nego pogledajte malo u prošlosti, kad su u pitanju ove agencije i uzmite samo izjave vaših funkcionera iz SNSD- a koji se pozivaju upravo na Ipsos. Pogledajte, uzmite ono što ste Vi govorili u vezi sa tom 100 agencijom i onda možemo na bazi toga da pravimo određenu vrstu procjena. Ali biće sigurno velike borbe jer smo mi velika politička partija. A vas ne podcjenjujemo, smatramo vas političkim faktorom koga ćemo mi tako snažno da pobijedimo na sljedećim izborima, iznenadićete se. Vidjet ćete, evo pred nama je, prosto postoji vrijeme. Sjećam se kada je SDS svojevremeno pokazivala određenu vrstu ponašanja koje sad danas imate vi kao posljedicu dugogodišnjeg prisustva na vlasti, potpuno iste greške pravite, proćićete na isti način kao što smo mi jedne izbore izgubili katastrofalno. Tako ćete i vi proći. Na kraju krajeva mi smo naučili da gubimo i da pobjeđujemo. Poslije gubitka jednih izora nema šta, poslije kiše sunce grije, nema šanse nego da pobijedimo, ne može drugačije.
Poslanik Šefik Džaferović, replika. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege. Ovo je poslovnička intervencija. Ja bih Vas zamolio, ako to nije problem, da vidimo da li ovdje u sali ima neko iz Vijeća ministara, Ministarstva finansija ili Minsitarstva pravde. Pretpostavlja se kako su ta dva ministarstva koordinirano djelovala kada je u pitanju ovaj Zakon, da nam se daju neka pojašnjenja i odgovori na neka pitanja koja je gospodin Belkić u svojoj diskusiji postavio. Radi se o zakonu koji zapravo predstavlja implementaciju odluke. Nekima smetaju ovi fiksni iznosi. I raniji je zakon bio sa fiksnim iznosima, da vidimo šta je, o čemu se dakle ovdje radi, da bismo mogli kvalitetnije da pratimo diskusiju. Radi se o ozbiljnom projektu, dugo vremena čekamo ovakvo rješenje, ne bih volio da napravimo grešku. Pa ako možete da uvažite ovo, da zamolite nekoga iz Vijeća ministara da nam da detaljna pojašnjenja.
Nije mi jedino jasno zašto poslovnička intervencija, mislim Vi možete i kroz diskusiju zatražiti da se neko od Vijeća ministara uvijek obrati. Replika, poslanik Drago Kalabić. Izvolite. ____________(?) Prije replike pauza 15,00 minuta, u ime Kluba SDS-a. U ime Kluba SDS-a pauza 15 minuta, do 17,45. [[PAUZA]]
Pa ne bi trebalo, predsjedavajući, evo pokušat ćemo da, nama u Klubu SNSD-a je, kad vratimo film unazad, potpuno jasno ko je danas počeo ovu seriju replika i ne znam zašto oni koji su je započeli, stali na pola puta i sad se nešto onako cvile, žale da to ne bi trebalo dalje. Znači, mi nismo sigurno to uradili iz SNSD-a, vratite film unazad pa ćete vidjeti ko je to započeo i ko je 101 iznemogo ko crnogorac na pola puta na onoj trci od 100 m kad je na pola puta, nažalost u tom vincu je Bosanac zalutao, ali dobro sad. Ja sam saslušao gospodina Bojića, nije možda ni imalo smisla u ovo vrijeme da repliciram, ali imam potrebu da kažem. On kaže mi ćemo pobijediti, nosi neka istraživanja i sl., ne znam odakle i kakva.
nije uključen mikrofon
A ja pitam jednu stvar, evo izbori su i teoretski, ta vaša pobjeda je u granicama i teorije, ali teoretski naravno, svako ko ide na izbore ima šansu valjda, tako piše, da može – šta će to eventualno biti ako pobijede oni koji su prije i gubili i bježali glavom bez obzira? Šta će biti, šta se to kod vas promijenilo? Ništa. Pa nije RS rak da ide nazad. Valjda traži nešto novo. Znači, nema veze što smo mi isti, što smo, jednom drastično, dva puta gubili, što smo doveli sve do katastrofe, mi eto, sad to, zaboravite mi sad, mi isti, ali evo mi ćemo pobijediti. Nije sporno da pobijedite. Ne smije vama niko oduzeti pravo da pobijedite. Ali cijelo vrijeme izbjegavate priču šta će biti ... Ništa neće biti, biće katastrofa i ne daj Bože da pobijedite, jer smo vidjeli katastrofu u vašoj režiji, od vas istih, od vas istih. Maloprije je kolega Babalj rekao da on vlada 20 godina na jednoj teritoriji. I rekao je tačno. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Tvoja politička partija i samim tim ti. Pa zar se ta istraživanja ne odnose i na tu teritoriju o beznađu, o korupciji, o lošem životu i svemu ostalom. Valjda to stoji na toj teritoriji i slično. I cijelo vrijeme se ponavlja ta priča da evo mi, ništa se kod vas nije promijenilo. RS će sigurno ići naprijed, neće ići nazad, SNSD će jednog dana dalekog izgubiti izbore, ne bi valjalo kad ih ne bi izgubio, ali će izgubiti od novih, boljih politički obrazovanijih, modernijih političkih opcija, a ne onih koji su bačene na neki rub istorije ili nekog vremena koje je prošlo. I slušamo vašu priču cijelo vrijeme, ali jedino što od velike galame i velike ... ništa ne možemo čuti novo od vas. Ništa i nema novo kod vas.
Poslanica Aleksandra Pandurević, replika. Izvolite.
Gospodin Kalabić mi je ovako jako simpatičan inače i sve me ovo podsjeti, ja samo evo, ukratko podsjetit ću Vas, gospodine Kalabiću, prije godinu dana, malo više od godinu dana smo isto tako onako entuzijastičke i pobjedničke govore ovdje slušali, pa izgubili ste u Prnjavu. Eto vidite pobogu nije ništa strašno, nije strašno što ste izgubili i neće bit strašno ni iduće godine kad izgubite, bićete vi onako simpatična opozicija. Hvala.
Ja bih vas pozvao ako je ikako moguće personalno da izbjegnete, jer poslije onda dođu i personalno neprijatno odgovori. Kolega Kalabić. Izvolite. 102
Vidite, moram replicirati uvaženoj kolegici. Nije tačno da nije ništa novo. Prnjavor je katastrofa, to je novo, neviđena katastrofa. I mogu sad da vam satima pričam, šta je, kakva prirodna nepogoda je zadesila Prnjavor. U Prnjavoru je načelnik potpredsjednik SDS-a zaustavio kompletan život i pokušao da zaustavi auto put. A prije nekoliko dana zvao je predsjednik Rusije Putin i moli da ne zaustavi južni tok, jer je čuo da ima namjeru i to zaustaviti. E to je suština onoga što ste vi donijeli u Prnjavor. Možda vi mislite da sam ja gubitnik, nisam gubitnik. Ovdje je jednom kolega Vinko Zorić dobro rekao za sve nas, o čemu vi pričate, na izborima niko nije gubitnik samo nije dobio ono što je htio. Ne možeš izgubiti ono što nemaš. Ja nisam bio ni načelnik. Ali ja upozoravam na ovu katastrofu, sad sam ja svjedok nje. Nije tačno, zato i govorim o raku i o toj priči nazad. A ja za razliku od svojih kolega u SNSD-u nemam namjeru ništa ružno govoriti o kolegici Pandurević, za razliku od nekih u SNSD-u koji su kampanju prespavali, nisu davali doprinos. Kolegica Pandurević je kao član našeg izbornog štaba dala doprinos dolasku SNSD-a na vlast i ja imam moralnu obavezu da to cijenim. Ona je svoj trud ugradila u ovu pobjedničku misiju SNSD-a i možda imam zamjerati ovim kolegama nešto koji se malo u kampanji nisu zalagali, ali njoj ipak odajem zahvalnost i neću komentarisati. Svaki put ću je braniti od nekih u SNSD-u koji su prespavali kampanju.
Borislav Bojić, replika. Izvolite.
Taman da je i tako, kad kažete za kolegicu Pandurević, ona uvijek ide u pobjednički tim. Prema tome, gospodine Drago, proći ćete tako kako ćete proći. A što se tiče ovoga Rusi i Amerikanci i ostalo, dakle ne podržavaju nas samo Rusi, nego vidiš i Putin sada traži samo načelnika opštine SDS-a, podržavaju nas i Rusi. Vjeruj ti meni da će nas podržati i Kinezi, jer tamo smo poslali jednog ambasadora iz SDS-a, radi na tome, kaže podržat će SDS i Kinezi. Prema tome, ojačali smo do te mjere, gospodine Drago, da nema šanse na sljedećim izborima da prođete lagano, kako kaže gospodin Živković, kako smo mi to minorni i mali. Znate, taman tako, tvrd je orah voćka čudnovata. Mnogi su polomili zube pa tako će to biti i sa vama koji ste pokušali da zagriznete jednu krupnu jabuku koja se zove SDS. Dakle, jesmo, ustvari na ključnoj smo mi aktivnosti, kolegice Majkić, pred nama su ozbiljne istorijske promjene u kojima ćemo mi da napravimo takav jedan zaokret koji će između ostalog stvoriti pretpostavke da mi strateški se opredijelimo prema onom opredjeljenju koju RS očekuje, a ne prema strategiji koju ste vi zamislili, a to se pokazalo kod onog prethodnog zakona.
nije uključen mikrofon
Taman tako, mi smo tu taman gdje trebamo i na kraju krajeva nismo mi skakutali i vikali hop, nego je kolega Živković započeo ovu aktivnost u vezi sa branjenjem pozicije SNSD-a i napadima na SDS, potpuno neosnovano i neargumentovano. Sjedili smo ja i kolega Babalj, nešto smo mi međusobno razgovarali da bi se sručilo na nas masu nekakvih kritika koje nemaju apsolutno nikakvog utemeljenja Zaista je to besmisleno. Prema tome, kako se budu stvari 103 odvijale sve ćete više imati priliku da vidite da će stvari da se mijenjaju i to značajno da se mijenjaju, uvjeravam vas u to. No, da ne nastavljam ovu raspravu, mi smo pauzu tražili kako bismo zamolili da ove naše replike pretvorimo u operativan rad u smislu da radimo na ovoj sjednici. Naravno mislim da je za večeras možda malko i dovoljno replika, biće prilike da još ukrštamo naše političke stavove, imamo mi šta vama još da kažemo kao i vi nama, i biće prilike da argumentovano govorimo, a ne da tražimo razne vrste perfomansa. Ako hoćete perfomanse ima ih, možemo da vas i podsjetimo na neke koji su meni jako zanimljivi bili. Jako zanimljivi iz redova SNSD-a nekih ljudi koji su to govorili ljudima u SNSD-u, pominjući jazavce i pacove. Pa priupitajte me ko i kada i gdje, pa ću vam ja to objasniti. Hvala lijepo.
Dakle, ja neću dati više nikom ni poslovničku, ni repliku, ni bilo šta. Prepustit ću riječ diskutantima, a ako neko baš insistira na bilo kakvoj poslovničkoj ili replici daću pauzu od pola sata i sazvat prošireni Kolegij. Dakle, prije nego što vam dadnem daću pauzu od pola sata. Ja vas molim da se vratimo dnevnom redu i da diskutujemo tačke. Evo već je odustao i Prodanović. Gospođo Dervoz niste dobili još riječ.
Gospodine predsjedavajući
Molim Vas kad dobijete riječ.
insistiramo u ime Kluba da Vi uspostavite mogućnost ...
Upravo o tome radim, nema potrebe da to govorimo.
nastavi raditi u skladu sa dnevnim redom i svojim nadležnostima ili da se prekine zasijedanje današnje i da se nastavi raditi sutra kad se za to steknu uvjeti. Hvala u ime Kluba.
Riječ ima poslanik Anto Domazet, za diskusiju. Molim vas o dnevnom redu, a pretpostavljam da će poslanik Domazet i govoriti o dnevnom redu. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja svakako mislim da govorim o temi dnevnog reda, a to su principi iz Zakona o plaćama i drugim naknadama u institucijama sudske i tužiteljske vlasti. Želim da kažem ispred Kluba SDP-a da mi imamo pred sobom jedan zakon koji temelji na, za koji je povod provođenje odluke Ustavnog suda, ali je on riješio i druga pitanja kojima je praktično reguliran sistem plaća i drugih 104 naknada u institucijama sudske i tužiteljske vlasti, kao trećem stupu vlasti u jednoj demokratskoj zemlji kakva teži da bude BiH. Dakle, ovim zakonom se usklađuju plaće i naknade sa sistemom koji postoji za zakonodavnu i izvršnu vlast i u tom smislu mislim, rješenja koja su predložena su harmonizacija nivoa plaća, harmonizacija načina kako se osiguravaju naknade i druga primanja u ovim institucijama sudske i tužiteljske vlasti. Plaće dijele sudbinu proračuna institucija BiH i u tom smislu pitanje koje se često poteže – da li se reguliranjem plaća na ovaj način ulazi u pitanje neovisnosti sudskih i tužilačkih institucija, mi na najbolji način rješavamo. Dakle, mi osiguravamo samostalnost tih institucija da djeluju, ali u ekonomskom smislu one su ovisne o mogućnostima i o obimu koji pruža proračun institucija BiH i u tom smislu one su, pod navodnicima, ovisne. A mislim da je takav položaj svih drugih institucija BiH. U tom smislu jako je značajan i stav Visokog sudskog i tužilačkog vijeća koje nije imalo primjedbe na ovaj Zakon. Podsjećam da je sigurno da je i Vijeće ministara, koje je predlagač ovog Zakona, svakako imalo u vidu da se prostor u Proračunu institucija BiH za ovakav Zakon može naći i da za to postoje uvjeti normalnog finansiranja ovakvih naknada. Nešto što je tijekom diskusije i na Komisiji za proračun i finansije izašlo na vidjelo je pitanje da se u ovom zakonu reguliraju plaće direktno bez koeficijenata. Ja želim ovdje još jednom da istaknem da je to čisto tehničko pitanje koje se može u amandmanskoj fazi rješavati, a da sa stajališta principa ovaj Zakon može i treba da bude prihvaćen, jer on bi na najbolji način ilustrirao naš stav, naš politički stav prema sudstvu i tužiteljstvu na nivou BiH. U tom smislu ja želim da, dakle da istaknem da su principi ovog Zakona potpuno prihvatljivi, a da se pojedina rješenja, o kojima svakako treba voditi računa, mogu unaprijediti u amandmanskoj fazi i da ćemo mi kao Klub SDP-a u tom smislu djelovati. Hvala na pažnji.
Zahvaljujem. O 8. tački dnevnog reda želi diskutovati i poslanik Saša Bursać. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pa, ja ću zaista diskutovati o 8. tački, o Prijedlogu zakona o platama i drugim naknadama. Pa da ne ponavljam sad ono što je spominjao moj kolega Boško, oko naslova i oko svih manjkavosti ovoga Zakona, definitivno samo da još napomenem par nekih stvari. Mislim da jednostavno ni jedan nivo vlasti ne treba da se razlikuje od onog drugog. Imamo tri nivoa vlasti i to treba definitivno da, i kada su naknade i plate u pitanju da funkcioniše na odprilike isti način. Apsolutno se ne slažem da veća primanja ima predsjednik suda od predsjednika Parlamenta. Znači, treba definitivno stvari neke urediti. Po ovom sada, znači bila bi ta plata u sudskim i tužilačkim institucijama na nivou BiH, znači kod predsjednika Suda nešto veća nego kod vas koji ste ovdje u tročlanom Predsjedništvu i mislim, neću ja vas da branim, nisu ni vaše plate, odnosno nisu ni naše plate male ni u kom slučaju, ali definitivno te neke stvari treba poravnati. Najlakše je stvari poravnati kada imate, znači koeficijente i cijenu rada. Ako je princip koeficijenata i cijene rada na nivou, znači jedne vlasti, treba da bude za sva ti nivoa vlasti isto. Ako želimo da napravimo, svi pričamo o nekoj harmonizaciji u BiH ovo, ono, ako želimo tome da težimo, znači treba da bude jasno svima da najveću platu, znači evo konkretno ovdje u zajedničkim institucijma, treba da imaju ljudi u tročlanom Predsjedništvu, i mi svi ostali onda da 105 se redamo po hijerarhiji ispod dole i da taj nivo vlasti jedan sa drugim bude kompatibilan i da znači se obračunavaju plate po principu koeficijenti i cijena rada. Definitivno to je najispravniji način, nema diskriminacije i ne bi trebalo niko na taj način obračuna da se ljuti. Znači, ovaj sadašnji sistem je, po meni, neprihvatljiv iz toga razloga definitivno što je tu problem. Dalje, rasponi plata, evo sad neki, da ne čitam ni ja ponovo, znači neki sudski službenici trebaju da imaju raspon plata od 1.900 do 2.400 maraka. Mislim da tu se ostavlja prostor za diskriminaciju. Kada imate koeficijent i cijenu rada i kada je to tačno propisano, tačno određenom sistematizacijom nema šanse da dođe do diskriminacije i nema nikakve šanse da neko ako je Srbin a šef mu Bošnjak da mu dadne 500 maraka manju ili veću platu, ako je neko muško, žensko sviđa mu se ne sviđa mu se. Znači, definitivno i taj dio treba izbiti da ne dolazimo i u tu nezgodnu situaciju, jer evo odma vam ja ovdje mogu garantovati da će u tom kontekstu biti problema, sto posto će biti problema, nesumnjivo. Dalje, ne treba biti ni licemjeran kada su plate u pitanju, znači treba se okrenuti prema realnom sektoru. Ralni sektor je taj koji nama ovdje svima obezbjeđuje plate, znači definitivno treba se okrenuti i trebate sad, evo da vam ja dadnem jedan primjer, znači Javno preduzeće Šume RS-a ima pet ugovorenih plata i od tih pet ugovorenih plata ni jedna ne prelazi preko 3.000 maraka. Sve ostale plate su rješene koeficijentom i cjenom rada i ni jedna plata, znači ispod tih ugovorenih, ne prelazi 1.500 do 1.600 maraka, zavisi ko koliko ima godina radnog staža. Mislim, pazite ako neko u nekom organizacionom dijelu nekog javnog preduzeća je iznad 300 ili 400 ljudi i ima platu 1.500 maraka a da mi sad dadnemo nekom sekretaru suda koji, sad ja ne znam, znači, te poslove i neću da se mješam znači u taj dio, ali definitivno, znači, odgovornost, pitanje je čija je veća a da ima dvostruko i veću nego dvostruko platu. Mislim da je to, dozvolite, ali problem. Treba se okrenuti i u tom kontekstu bar biti realan pa sad ne davati ove plate ovako razrezati znači grubo, nego bar ih rješiti na taj način koeficijent i cijena rada. Mislim da bi to bilo ovaj, to nedostaje ovom Zakon i to su moje osnovne primjedbe. Evo sad još ovih 10 sekundi što imam, moram reći kolegi Bojiću, Bojić reče – biće izbora možda i do Nove godine, a njegov predsjednik kaže, predlaže ...
... odstupanje od dnevnog reda, a isteklo je i vrijeme. Zahvaljujem.
Evo da završim rečenicu samo, pa niste nikog prekinuli, dajte i meni tu mogućnost, neću hoću da ..., dajte dozvolite. zajednička diskusija
nije uključen mikrofon
... predlaže Izborni zakon jer se plaši da izbora neće ni biti. Vas dvojica sjedite pa dogovorite se malo oko toga da li će njih biti do Nove godine ili ih uopšte neće biti nikako. To sam htio da kažem. Hvala. 106
Poslanik Lazar Prodanović ima diskusiju. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Dakle, moje primjedbe vezano za principe ovog Zakona odnose se na član 6., dakle u izražavanju osnovne plate, član 5. i član 6., dakle, ovog predloženog Zakona. Nije sporno ovo o čemu se ..., da je potrebno implementirati presudu Ustavnog suda koja se odnosi na ove, ovaj, prava koja nisu imenovani koristili, iako ne treba zaboraviti od nametanja ovog Zakona od strane visokog predstavnika da su oni u to doba imali jako visoka primanja u odnosu na ukupna primanja zaposlenih u BiH. Mene zanima zbog čega je predlagač, dakle Ministarstvo pravde u ovom Zakonu odstupilo od principa da se plate sada 2013. godine izraze u koeficijentima? Nije nikakvog razloga bilo da se kaže da sudije i tužioci, znači u Tužilaštvu i Sudu BiH imaju plate od 3.000, 3.800 do 4.400 KM zbog čega to nije u vidu koeficijenta tačno izraženo na dan donošenja ovog Zakona kako bi se usklađivanje ovih plata u skladu sa tim vršilo, dakle i za ove osobe i da ne budu, ako su bili izuzetak a sada se vraćaju u ravnopravan položaj sa ostalim u institucijama, zaposlenih u institucijam u BiH i koriste ove privilegije, zbog čega se ne bi ovo u vidu koeficijenta koji se tačno i na određen način primjenjuje, a ne u ovom novčanom iznosu što stvara određenu zabunu? Drugo pitanje odnosi se na to, dakle zbog čega se navodi u članu 7. da bi sudije i tužioci imali pravo zadržati platu u slučaju usvajanja ovog Zakona u ovoj godini iz 2013. godine, da li to sada znači da oni i ovog momenta imaju veću platu od ove? Ostalo, da li usklađivanje ovih plata pod članom 2., stavu 2. ovog člana podrazumijeva rast plata u skladu sa rastom prosječnih plata? Šta bi to značilo? Ako bi smo mi za 5 ili 7 godina dostigli platu, prosječnu platu od nekih 1.200 KM u tom slučaju bi ove plate bile uvećane za 50%, dakle bile bi umjesto 4.400 bile bi 6.600 KM, što je prilično visoka plata startna bez ikakvih dodataka, bez bilo čega, ili bi ona pratila ove varijable koje su bile prisutne, recimo kod utvrđivanju osnovnog koeficijenta plata zaposlenih u institucijama BiH koje su bile utvrđene na 535 maraka, a nakon krize su sada vraćena ja mislim na 470 KM, šta to sada uopšte znači? Normalno zalažem se, znam da je u nekim ustavima, dakle, često se pominju poslanici, ali ne treba zaboraviti i ovu kategoriju, u ustavima entiteta predviđeno je da im se ne može u vrijeme trajanja mandata smanjivati plata. To je uredu, moglo bi se zakonom reći s tim da ta plata ne može biti manja od tolikog i tolikog iznosa. Dakle, u tom smislu kada govorimo o sudijama i tužiocima i osobama koje su predmet ovog Zakona, smatram da je potrebno izvršiti sinhronizaciju ovog Zakona sa Zakonom o platama zaposlenih u institucijama BiH. I da se ja sad, i tačno kaže kolike tužioca tužilaštva, kolike zamjenika tužioca, kolike glavnog tužioca, ovaj, kolika je direktora ..., itd., i na taj način bi smo mi poslali potpuno jasnu poruku i ... načinu rada. Ovako dovodimo se u situaciju da se postavljaju sumnje i da bi moglo biti u određenom smislu oni u ovom slučaju, kada se implementira ovaj dio treći koji se odnosi na naknade i dodatke na platu, privilegovani u odnosu na ostale zaposlene u institucijama BiH. Gospodine predsjedavajući hvala Vam, to su moje primjedbe koje se odnose na ovaj Zakon, amandmanski ćemo djelovati vezano za ove, u skladu sa ovim primjedbama koje sam iznio. Hvala.
Zahvaljujem. 107 Prije nego što dam sljedećem diskutantu riječ zamoliću sve one koji žele da diskutuju u okviru ove tačke dnevnog reda da se prijave i da zaključimo listu prijavljenih povodom ove tačke dnevnog reda. Zvonko Jurišć. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Evo, ovdje je pred nama, znači, sasvim jedan novi Zakon, jer postojeći Zakon je, znači, trebao bi pretrpiti neke promjene koje iznose više od 50% članaka tog Zakona. I ovaj novi Zakona smatram da i nije baš najbolje postavljen. Već pojedine kolege su o tome govorili, ovdje kaže – da je Ustavni sud, čini mi se opravdanim, prava iz radnih odnosa regulirati na jednoobrazan način. E sad ja pitam sve nas ovdje – da li je ovim Prijedlogom zakona, znači da li su prava iz plaća i naknada, iz plaća institucijama BiH, a institucija BiH je i Sud BiH, i Tužiteljstvo, i Visoko sudsko i tužilačko vijeće i Ustavni sud BiH, da li su plaće i naknade regulirane na jednoobrazan način? Evo ovim samim Prijedlogom zakona to je vidljivo da nisu. Nisu bile ni do sada. Ja jesam uvijek bio i sada sam da sudci i tužitelji i svi koji rade u pravosudnim institucijam BiH, ne samo u pravosudnim nego i svim drugim, imaju pravo na odvojeni život, imaju pravo na topli obrok, imaju pravo na plaćeni stan ili nešto drugo dok su na tom poslu, što do sada suci i tužitelji i ovi koji su bili u Visokom sudskom i tužilačkom vijeću, znači oni to nisu imali za razliku od svih drugih koji su u izvršnoj i zakonodavnoj vlasti BiH. Znači, ovo nije, po meni, usklađivanje plaća sudskih organa u BiH sa organima izvršne i zakonodavne vlasti ovdje u BiH. Vi vidite ovdje, znači, ovi članci su vrlo jasno postavljeni kolike su čije plaće. Ako uzmemo znači u izvršnoj i zakonodavnoj vlasti koeficijente pojedinih radnih mjesta državnih službenika, vidjećete da su državnim službenicima puno niže ili manje plaće nego ovima, bez obzira što su do sada državni službenici i mi koji smo u zakonodavnoj i izvršnoj vlasti, znači imali nadoknadu za sve o čemu smo govorili, u biti zbog čega je ovaj Zakon, znači nadoknadu kad je u pitanju odvojeni život, putni troškovi, ne znam, topli obrok ili pravo na smještaj u mjestu gdje radite. Ali ovdje kažem, ovdje postoji znači i obaveza na plaće koje se daju znači i iz plaće, jer sigurno ovi koji imaju, ne znam ni ja, već propisano ovim Zakonom platu od 3.000 maraka, koji su u rangu državnog službenika iz Parlamenta BiH a njemu je plaća predviđena temeljem Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH temeljem koeficijenta. Ja smatram da ovdje će ovim Zakonom proizvesti ćemo diskriminaciju, nego da bi i ovaj Zakon trebalo uskladiti sa Zakonom o plaćama i naknadama u institucijama BiH. Nemam ništa da koeficijenti svih ovih pobrojanih ovdje, koji su u članku 5. i u članku 6., da oni nemaju više koeficijente da bi imali u konačnici ovolika primanja ali da je to regulirano koeficijentom. Jer ne vidim ovdje, ne znam, ovi neki tajnik i tajništvo, znači direktor Tajništva Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća ... startna plaća 3.400 KM, plus minuli radni staž i ovi dodaci koji bi se sada pripisali, a ne znam koliko onda ima predsjednik Visokog sudskog i tužilačkog vijeća i dopredsjednici, to ovdje nije nigdje navedeno. Onaj, ne znam je li to tajna u ovome svemu i eventualno kojim zakonom oni imaju regulirana ova plaće i naknade. Mislim da je ovo dobar jedan osnov za ovaj Zakon, a da treba u amandmanskoj fazi, treba ga donijeti, ali treba ga sigurno, po meni je li, ali evo to će parlamentarna većina odlučiti, i promjenti kroz amandmane.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Šefik Džaferović. Izvolite. 108
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. I mi smo unutar Kluba SDA analizirali ovaj Zakon, iznosili različite stavove. Neki od tih stavova i tih mišljenja su iznesena već u diskusijama naši koleginica i kolega, ali na kraju smo odlučili da podržimo ovaj tekst Zakona u prvom čitanju i da eventualno amandmanima kasnije djelujemo u odnosu na neka rješenja. Ja želim samo da kažem da ne treba da nas čudi zašto su ovdje cifre iskazane, zašto su plaće iskazane u određenim iznosima, zašto nisu u koeficijentima. Zato što je ovo Zakon koji se odnosi na pravosuđe na nivou države. Pravosuđe na nivou entiteta također ima svoje zakone, i tamo su plaće iskazane u ciframa i te cifre su poredane, dakle sve do pozicije sudije općinskog, odnosno osnovnog suda, odnosno tužioca u kantonalnom, odnosno okružnom tužilaštvu. I to predstavlja jedan sistem vrednovanja, počev od tih najjednostavnijih do najsloženijih poslova i zbog toga je to iskazano u ciframa. Ako se odlučimo da to budu koeficijenti onda to mora biti jedna operacija koja će zahvatiti kompletno pravosuđe u BiH i zato bih ja zamolio da se o ovoj stvari porazmisli. Ja tako razumijevam intenciju predlagača da zadrži ove cifre koje su navedene ovdje. Ovaj Zakon, zapravo šta je on? On je sve ono što imamo danas plus odluka Ustavnog suda, a novi je zakon zato što je preko 50% rješenja trebalo promjeniti u postojećem Zakonu pa je to onda novi zakon imajući u vidu Jedinstvena pravila. On u osnovi predstavlja implementaciju odluke Ustavnog suda. Ja sam nekoliko puta govorio na tu temu i mislim da tu, da je to dobra odluka, svakako je treba ispoštovati, a evo ja o njoj mislim i da je dobra, jer mislim pomoći će efikasnijem i funkcionalnijem, funkcionalnijoj uspostavi sistema sudske vlasti u BiH. Da ja ne govorim sada o svim elementima, ovaj, toga o kojma sam nekada ovdje u ovoj sali govorio kod čega naravno ostajem. Prema tome, mi ćemo ovo podržati, a u amandmanskoj fazi ćemo, naravno, imati nekih intervencija putem amandmana. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Poslanik Petar Kunić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Naravno da nisam protiv usklađivanja plata i naknada prema odluci Ustavnog suda, ali čini mi se da ima ovdje, da se otvaraju neka pitanja koja nisu jasna u dovoljnoj mjeri. Naime, po mom stanovištu trebalo bi vidjeti kolike su plate u čitavom sistemu pravosuđa da bi mogli donositi odluke. Stalno Savjet ministara veoma loše podastire, daje nam slabu informacionu osnovu kada donosimo neke odluke. Savjet ministara je veom loš, ja to moram reći, i stalno imamo na toj relaciji neka nerazumijevanja i samovolju Savjeta ministara. On nema odgovornosti, a zahvaljujći odnosima koji vladaju u ovom Parlamentu zato nema odgovornosti. Postavlja se pitanje da li da postojeće strukture sudova u BiH zadrže postojeće plate nakon niza pogrešnih odluka? Naime, vi znate da je primjenjivan zakon BiH, Krivični zakon, retroaktivno i imamo različita tumačenja po tom pitanju. Sinoć slušam stavove predsjednice Suda koji su apsolutno politički i demagoški, dakle nestručni. Naime, o čemu se radi? U krivičnom pravu, i to se strogo gleda, to su pravni principi koji su podržani od međunarodnog prava, međunarodnih konvencija, povratno dejstvo imaju one pravne norme koje ukidaju kažnjivost izvjesnih djela ili je ublažavaju, smanjuju kaznu a nikako 109 da se, da sudovi sude po zakonu koji predviđa veću kaznu, a koji nije bio na snazi u vrijeme izvršenja toga djela. U krivičnom pravu se to posebno potencira, to je imanentan princip u revolucionarnim pravima kao što je bio u bivšoj Jugoslaviji u postratnom periodu. Postavljam pitanje – zašto Savjet ministara ne predloži izmjene Krivičnog zakona u tom pravcu? Vrlo jednostavno može predložiti, a ne komplikovati i stvarati atmosferu jednu, jednu atmosferu neizvjesnosti. Ima jedno pravilo .../govori na engleskom jeziku/..., to je osnovno pravilo. Strogo je zabranjeno povratno dejstvo u krivičnom pravu. Zašto se ne primjeni, molim vas, zašto se ne primjeni odredba člana 3. tačka c) Ustava BiH, molim vas, gdje stoji – Ustavni sud ima nadležnost u pitanju, po pitanjima koja mu uputi bilo koji sud BiH a odnosi se na to da li je zakon, pazite zakon, na čijoj valjanosti počiva njegova odluka saglasan sa ovim Ustavom, Evropskom konvencijom o ljudskim pravima i osnovnim slobodama i njenim protokolima, ili sa zakonima BiH, ili u pogledu postojanja ili delokruga nekog opšteg pravila međunarodnog javnog prava koje je od značaja za odluku tog suda.
Kolega Kuniću nemojte me pogrešno shvatiti, ali je riječ o Prijedlogu zakona o plaćama i naknadama. Ako pogledamo ...
.... samo kratko. Zašto se nije postupilo prema odredbi ovog člana Ustava? Zašto Sud BiH nije se obratio Ustavnom sudu na ovaj način da Ustavni sud zauzme stav da se priđe izmjeni tog zakona odmah?
Ali to trenutno nije na dnevnom redu.
Nije na dnevnom redu. E zato vidite ja neću glasati za bilo koja davanja sudovima BiH. Hvala.
Zahvaljujem. Poslanica Milica Marković. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa evo, ja ću s obzirom na vrijeme koje je trenutno, nastojati da vrlo kratko prokomentarišem Prijedlog ovog zakona. Naime, prije nego što kažem neka moja zapažanja u vezi sa ovim Prijedlogom hoću da kažem da, hoću da vjerujem da je Savjet ministara imao namjeru, dobru namjeru da se ova oblast oko plata, u vezi sa platama sudija i tužilaca na nivou BiH uredi precizno zakonom, ali mislim da je ta, da kažemo, dobra namjera ipak propala s obzirom na ovakav Prijedlog. Zašto? Zato što ovakav Prijedlog zakona, dakle gdje su plate sudija i tužilaca na nivou BiH date u nominalnom iznosu a ne u vidu koeficijenata kao što to reguliše zakon za sve ostale funkcionere u BiH i sve državne službenike koji se finansiraju iz Budžeta BiH, dakle takav Prijedlog govori da je i ovaj Zakon u cilju da se Tužilaštvo i Sud BiH stavi iznad svih u BiH, što mislim da nije dobro, jer to je samo, kao što je neko od prethodnika 110 rekao, jedan od tri organa vlasti u BiH, odnosno u svakoj državi. Tačno je i to da je posao sudije i tužioca na državnom nivou, u državnim sudovima i tužilaštvima visokorangirana dužnost i vrlo odgovorna dužnost, ali to ne znači da im to daje za pravo da oni budu iznad vlade, odnosno iznad izvršne vlasti, iznad zakonodavne vlasti i iznad predsjednika države ili Predsjedništva jedne države. To im apsolutno ne daje to pravo. I mislim da sve diskusije koje su bile večeras u vezi sa ovim Prijedlogom idu u tom pravcu da se oni moraju uokviriti kao što su se uokvirili, odnosno definisali svi ostali koji se finansiraju iz Budžeta BiH. Ako bi smo sad otvorili priču da li sudije i tužioci na koje se odnosi ovaj Zakon, da li oni zaista zaslužuju ovaj nivo plata i primanja koja su im predviđena, to je sad jedna velika priča i ona nije večeras na dnevnom redu i nije predmet rasprave, ali naravno mi iz SNSD-a smo o tome govorili kad smo imali njihove izvještaje na razmatranju. I zato smatram, dakle, da mi večeras imamo dvije solucije sa ovim Pijredlogom zakona – ili da ga oborimo u prvom čitanju ili da donesemo zaključak da se on vrati Vijeću ministara na doradu sa zaključcima ovim o kojima smo večeras govorili. Sad ih znači treba da ih definišemo i da ih uobličimo i da ih proslijedimo Vijeću ministara, dakle u pravcu da oni, iako su najviša sudska vlast, moraju biti uokvireni kao i svi drugi budžetski korisnici i da se ne može dozvoliti da samo zato što su oni sudije i tužioci da budu iznad svih ostalih. Ovdje se naravno postavlja jedno praktično pitanje, ovakav prijedlog njihovih plata podsjeća samo na jedan primjer iz prakse koji postoji, a to je da imate u velikim kompanijama da jedan menadžer kompanije može da zaključi ugovor sa tom kompanijom i da ima ugovorenu platu koja je fiksna dok se taj ugovor ne promijeni. Šta sutra, recimo, Vijeće ministara donese da se smanjuje cijena rada, znači automatski padaju plate i poslanika i ministara i svih budžetskih korisnika samo njima ostaju ovakve kakve jesu. E sad ja znam da će neko reći pa može se i zakon promjeniti da se njima smanji ako se to desi, znači ako sredstva padaju u budžetu, ali od toga nema ništa, mi znamo da oni to i znaju, pa su zato i učinili i uticali da se ovakav Zakon donese. Znači, ja mislim da ovaj Zakon mora pretrpiti ili ozbiljne promjene, odnosno potpuno drugi sadržaj da se dostavi od Vijeća ministara ili da ga večeras srušimo pa da ga nema nikako, to je sad na, i na partijama iz Federacije da vidimo šta ćemo uraditi, jer on ovakav kakav jeste on se teško amandmanima može popraviti i izmijeniti. Vi ovaj dio koji definiše njihove plate u nominalnom iznosu, pa znate koji su to amandmani da vi, kakvi treba da budu amandmani da bi ste vi to sad sve posložili i da bi to dalo jedan efektan rezultat koji može da se primijeni u praksi. Dakle, predsjedavajući, moj prijedlog je da ozbiljno razmislimo i nama nije problem iz SNSD-a i da ga srušimo večeras, znači na entitetskom glasanju da ga oborimo, ili da pripremimo kvalitetne zaključke pa da tražimo od Vijeća ministara da se dostavi neki novi prijedlog. Hvala.
Zahvaljujem.
nije uključen mikrofon
Izvolite.
Pa ... odustao sam od rasprave, ovaj, cijeneći da više nema prijavljenih po ovom, na kraju ove točke dnevnog reda. Cijeneći da smo mi do ovog trenutka prešli manje od 10% za danas 111 predviđenog dnevnog reda, a da nas očekuje još preko 90% dnevnog reda, a imajući u vidu već poodmakle sate predlažem jedan zaključak Domu, ako se može to, ne znam kako bi ga ovaj, da prekinemo u ovom trenutku sa daljim radom sjednice i da nastavimo rad u ponedjeljak u 10:00 sati.
Zahvaljujem kolegi Lozančiću. Ja se nadam da, evo ipak da još malo strpljenja. Zatvaram 8. tačku dnevnog reda. Prije nego pređemo na 9. tačku predlažem da otvorimo zajedničku raspravu o tačkama 9. do tačke 80. Ko je za ovaj zaključak? Glasamo. [[zajednička diskusija]] Prvo da glasamo o zaključku pa ćemo onda. Ovo je usaglašen stav Kolegija i užeg i proširenog.
nije uključen mikrofon
Ja pretpostavljam šta će biti pitanje, ali hajde, evo izvolite.
Dakle, imamo još pored ovih revizorskih izvještaja imamo još tačaka koje zahtijevaju vrijeme. Predlažem da ne, prvo je loše što imamo 70 revizorskih izvještaja i ako ostavimo u nastavku sjednice 70 revizorskih izvještaja onda nema smisla ni rad Komisije za finansije i budžet, ni rad revizije, ni naš odnos prema svemu tome, ja vas molim da obradimo sve, da ostavimo revizorske izvještaje i da ostavimo dan samo za revizorske izvještaje.
Zahvaljujem poslanici Dušanki Majkić. Mislim ima smisla, ali evo vas molim da sada glasamo o prijedlogu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ko ima prijedelog? Kolega Kabil javljate se je li? Izvolite.
Pa, ja bih samo ukratko rekao, na fonu ovoga što je uvažene poslanica gospođa Majkić rekla, ovaj, poslanici Saveza za bolju budućnost su na svom klubu, hajde, donijeli jednu odluku da predlože Parlamentu da se sve ove tačke o kojima, odnosno revizorski izvještaji odgode za 112 tematsku sjednicu koja će biti određena kako vi odlučite u narednom periodu. Mislimo da je to izuzetno ozbiljan posao, da je Komisija za budžet i finansije potrošila toliko puno vremena, donijela određene zaključke. Mi večeras moramo najmanje analizirati deset institucija koje imaju takve izvještaje kakve imaju i o kojima se moramo na neki način oglasiti i zato vas molim da ili glasamo i da donesemo ovu odluku. Hvala.
Zahvaljujem. Dakle, mi ipak ovu sjednicu moramo voditi u skladu s Poslovnikom, ja se nadam da ćemo uskoro imati izmjenjen Poslovnik pa imati malo veće mogućnosti. Trenutno naš Poslovnik ne poznaje kategoriju tematske sjednice, nažalost. Ja ću vas zamoliti da se sada ipak, imamo još dvije diskusije. [[zajednička diskusija]] Molim vas, prije nego što dam pauzu, danas smo prvo u dnevnom redu govorili o tome kako nemamo 80 tačaka, kako je ovo jedna tačka dnevnog reda, a sad kad dođemo da raspravljamo sad je ipak 80 tačaka. Dajem pauzu od 15 minuta i sazivam prošireni Kolegij. [[PAUZA]]
Naknadno, ja nisam dao saglasnost ...
Dakle, Kolegij je odlučio da ćemo se naknadno o ovome izjasniti. Prelazimo na glasanje o 5. tački dnevnog reda – Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini – predlagač: Vijeće ministara BiH (drugo čitanje). Prvo ćemo glasati o prijedlogu amandmana poslanika Mladena Ivankovića- Lijanovića. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 7 za, 20 protiv, 12 suzdržanih. Konstatiram da ovaj amandman nije dobio ni opću većinu. Sada glasamo o Prijedlogu zakona u drugom čitanju, s Izvještajem Komisije za vanjsku trgovinu i carine i amandmanom sadržanim u njemu. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da imamo opću većinu, 32 za, 8 protiv, 1 suzdržan, da imamo i entitetsku većinu i da smo ovaj Zakon usvojili u drugom čitanju. Prelazimo na glasanje o 6. tački dnevnog reda – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine – predlagač: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje). Ovdje glasamo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da imamo potrebnu opću većinu, 26 za, 14 protiv, 1 suzdržan. Nemamo entitetsku većinu. Glasamo, dakle u drugom krugu. Molim vas da se pripremite. Glasajte sad. Imamo 14 protiv. Dakle, ovaj Prijedlog nije dobio entitetsku većinu. Konstatiram da ovaj Prijedlog zakona nije usvojen u prvom čitanju. 115 Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda – Prijedlog zakona o dopuni Izbornog zakona Bosne i Hercegovine – predlagači: poslanici iz Kluba SDS-a (prvo čitanje). Prvo ćemo glasati o prijedlogu zaključka poslanika Milorada Živkovića. Molim vas da se pripremite za glasanje. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Zato što je to logičan zaključak da o njemu glasamo. Jeste li dobili taj zaključak? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zamolio bih sekretara, objasnio sam mu u diskusiji koju sam imao kada je bio Izborni zakon u pitanju, skrenuo pažnju, nisam želio da pravim dramu, neka čovjek pojasni, rekao sam koji stav, koji član. A nije, nije komplikovano, vjerujte.
Kolega Babalj, dakle, ja Vas sad pozivam, s obzirom da je ovo poslovnička intervencija, da se pozovete Vi sad precizno.
nije uključen mikrofon zajednička diskusija
Na koji se pozvao član? ____________(?) Na 106. 116 Molim vas da se pripremite za glasanje, glasaćemo o Prijedlogu zaključka poslanika Milorada Živkovića. Glasajte sad. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]