Slijedeći Klub zastupnika je onaj HNS-a i nezavisnih zastupnika, a govorit će poštovana zastupnica Ermina Lekaj Prljeskaj, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane zastupnice i zastupnici. Katastrofalan potres koji je prije 3 tjedna uništio Petrinju, Sisak, Glinu i brojne gradove, općine i sela Sisačko-moslavačke županije potvrdio je koliko je priroda silovita i nepredvidiva. No isto tako pokazao nam je demonstraciju zajedništva, solidarnosti i humanosti. Koristim stoga priliku da ovdje za ovom saborskom govornicom kažem jedno veliko hvala svim pojedincima, institucijama, tvrtkama, narodima, državama i svima onima koji su protekla 3 tjedna pružali ruku pomoći građanima na području Sisačko-moslavačke županije. Nemojmo stoga zaboraviti i nemojmo dozvoliti da ta dobra djela izblijede i ostanu zaboravljena i umanjena. Posebno nemojmo zaboraviti na naše susjede, na naše europske prijatelje, no isto tako i na države i regije koje nisu članice EU, a koje su promptno i solidarno uputile pomoć na razne načine bilo u financijskom obliku ili humanitarnim pošiljkama. No kao što sam uvodno napomenula potresna zbivanja nepredvidiva su. Čitav teritorij RH prostire se na osjetljivom i trusnom području. Tijekom proteklih stoljeća zabilježeno je nekoliko razornih potresa. Tragičnim posljedicama prošlogodišnjeg zagrebačkog, a osobito nedavno petrinjskog potresa i sami smo osobno svjedočili. Stoga je osobito bitno imati snažnu ekipiranu seizmološku službu opremljenu najsuvremenijim tehničkim instrumentima. Ovo je jedan od značajnih preduvjeta koje moramo ispuniti kako bi se naše društvo moglo nositi s potresima i kolektivnim traumama koje oni izazivaju. Zahvaljujući reakciji Vlade RH i Ministarstva znanosti i obrazovanja prošli tjedan je nabavljen mobilni set instrumenata čija je funkcija da u epicentralnom području registriraju sve dragocjene informacije koje bi inače bez tih instrumenata mogle biti potpuno izgubljene za buduću znanstvenu obradu. Jedinim putem pravodobne uporabe većeg broja potrebnih instrumenata mogu se prikupiti ključni podaci koji trebaju poslužiti u daljnjem usavršavanju karte seizmičkog hazarda RH. Protekli tjedni su nam još jednom dokazali da duh međunarodne solidarnosti i humanizma ne poznaju nikakve državne i administrativne granice u slučajevima velikih katastrofa. Znanost prema svojoj osnovnoj definiciji posjeduje internacionalni karakter, pa će tako i rezultati istraživanja hrvatskih seizmologa biti automatski ugrađeni u korpus znanstvenih spoznaja čitavog čovječanstva. Vjerujem da će rad hrvatskih znanstvenika uz pomoć novih instrumenata itekako poslužiti i čitavoj međunarodnoj znanstvenoj zajednici u boljem razumijevanju ovog prirodnog fenomena. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Slijedeći Klub zastupnika biti će onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Marina Opačak Bilić, izvolite. Kolega Bulj, molim vas ne iz klupe.
Zahvaljujem. Uvaženi potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege. Poduzetništvo i ugostiteljstvo jedne od temeljnih grana zaslužne za punjenje državne blagajne i rasta BDP-a, a jedne od najpogođenijih u ovoj krizi. Znamo svi da ako nema poduzetnika nema ni održivog gospodarstva, a trenutna situacija u Hrvatskoj je alarmantna. Bila je i prije ove krize, no sada još više. Pa tako sektori pogođeni odlukama stožera o zatvaranju uporno upozoravaju na nepravilnosti, ali kao ih nitko ne čuje. Posljedice zatvaranja ugostiteljskog sektora ostavile su poduzetnike na izmaku snaga, kako ugostitelje tako i one iz povezanih djelatnosti. Najveći rizik pao je na obrtnike koji za obveze nastale u poslovanju odgovaraju svojom cjelokupnom imovinom. Unatoč prisilnom gašenju gospodarske aktivnosti računi za obveze u poslovanju i dalje im pristižu, a osnovni životni troškovi im nisu stali, dok postojeći sustav potpora i kompenzacijskih mjera uz sve dobre strane i najbolje namjere kasne. Dobar dio poduzetnika nije dobio potpore za studeni, a poneki niti za listopad prošle godine. Jasno je da najvećem broju obrtnika taj novac predstavlja jedini izvor za osiguravanje minimuma egzistencije. Model naknada fiksnih troškova uvjetom predaje isključivo plaćenih računa za troškove nastale u poslovanje ostavio je na vjetrometini upravo tu najosjetljiviju grupu poduzetnika i nerealno je očekivati da će prosječan obrtnik s tek nekoliko zaposlenih koji kroz cijelu prošlu godinu posluje s gubitkom namaknuti sredstva za osnovnu djelatnost i podmiriti troškove za još jedan mjesec. Osim da se recimo, zaduži kod rodbine i prijatelja. I imaju pravo biti nezadovoljni, imaju pravo biti ogorčeni i tražiti pravedan model naspram drugih jer imamo primjer da su recimo, caffe barovi pod ključem, dok kiosci mješovitom robom, pekarnice, benzinske pumpe bez ikakve prepreke nadopunjavaju osnovu djelatnost pripremom i prodajom kave i jednostavnih jela, vrve ljudima, što i nema baš neke epidemiološke logike. Tako imamo činjenicu da se samo u prosincu prošle godine gotovo 800 milijuna kuna iz ugostiteljstva prelilo u maloprodaju. I nisu oni jedini pogođeni nepravilnim odlukama. Imamo primjer sa putničkim agencijama koje po odluci stožera nisu zatvorene i kao takve nemaju pravo na potpore iz ovih mjera, a bilježe gubitke u poslovanju od preko 80%. Danas želim skrenuti pozornost na nejednakost i na donošenje nepromišljenih odluka. Svakako je zdravlje građana na prvom mjestu, ali stožer se mora konzultirati sa strukom pri donošenju određenih mjera i koje posljedice za sobom te mjere nose. Među građanima se javlja zbunjenost time da jedno može, drugo ne može. Možemo tako popiti kavu iz aparata na tisku, ali u kafiću gdje je obučeno osoblje i gdje je dezinfekcija obavezna ili na terasi istog tog kafića, ne možemo. Tako imamo zakinute ugostitelje i rad kafića ili fitnes centara, dok hoteli i toplice rade. Dijete koje je 4. razred može u školu, dok onaj u 5. već ne može. Ograničili ste propusnicama u vrijeme božićnih blagdana kretanje između županija i ograničili nam bar malo ljudske radosti i obilaska bližnjih, a onda kad se dogodio potres, istog dana ste ih ukinuli. Dapače, viša sila, ali vidjeli smo da sve navedeno odaje dojam neispravnih i nepromišljenih odluka. Pa zašto se nešto dobrih odluka uvijek donosi pod pritiskom više sile? Jer znamo da se, recimo i u prvom valu lockdowna kada su police trgovina masovno praznile, svima se odjednom probudila svijest za domaćim proizvodima, svijest o održivom uzgoju vlastite hrane, kupujmo hrvatsko, dostava na kućnu adresu, euforični bum, a taj euforični bum trajao je i djelovao je u istoj mjeri koliko djeluju i Plenkovićevi radari. Odluke Stožera koje su donesene i zabranjuju rad ranije navedenim djelatnostima stvaraju klimu nesigurnosti, nepovjerenja i zbunjenosti. Štetne su za velik broj hrvatskih građana koji strepe kako će preživjeti sljedeći mjesec jer potpora od 4 tisuće kuna, osim što nije dostatna, k tome i kasni po 2, 3 mjeseca. Krajnje je vrijeme da se ovim sektorima omogući rad za razmjerne, uz razmjerne epidemiološke uvjete, da im se isplate potpore za očuvanje radnih mjesta po dospijeću te da im se omogući pravedniji model naknade fiksnih troškova. Unatoč činjenici da plaćaju hrpu nameta, da je PDV na ugostiteljstvo u Hrvatskoj najveći u Europi, unatoč činjenici da su jedini sektor koji porez poreza na dodatnu vrijednost plaćaju porez na potrošnju, unatoč tome da njihov posao ne poznaje vikende i praznike, ovi ljudi žele raditi [[Upadica: Hvala.]] Omogućite im to pravedno i pravilno. Hvala.
Hvala lijepa. [[Pljesak.]] Evo možemo odmah započeti sa iznošenjem stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika i prvi će govoriti u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista poštovani zastupnik Marko Milanović Litre. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Sabora. Poštovane kolegice i kolege koji ste ostali, hvala vam što ste ostali. Danas ću pričati o navijačima. Navijači u Hrvatskoj nose stigmu, pečat koji ih prati pri svakom koraku kroz njihove živote, oni su problem za državne institucije, oni su problem kad pružaju pomoć, oni su problem za vlast koja kako vidimo ne želi čuti kritiku ni od koga, ni od saborskih zastupnika, ni od stručnjaka, a najmanje od svojih građana i navijača. Već sam jednom za ovom govornicom rekao, ali nije mi problem još jedanput ponoviti. Ova Vlada kao i sve vlade do sada nastavlja provoditi institucionalne rigorozne, nepravedne i diskriminatorne politike i zakone prema navijačima kojima se ugrožavaju i oduzimaju neke od osnovnih teško stečenih prava i sloboda koje svi mi uživamo sve do onog trenutka dok ne stavimo šal voljenog kluba na svoja ramena. U tom trenutku kada hrvatski građanin stavi šal oko vrata ili klupsko obilježje na sebe on postaje građanin drugog reda. On ili ona u tom trenutku imaju na sebi obilježje, čak ne i obilježje nego metu, metu za sve državne institucije i represivne organe. Državnim institucijama je problem svaki oblik organizacije svojih građana, a to se vidi i kod nedavnih strahota koje su pogodile hrvatsku Banovinu. Hrvatski građani su se samoorganizirali i bez trunke osobnih interesa krenuli pomoći svojim sugrađanima, no već nakon par dana krenuli su napadi na navijače i to od koga? Od ljudi koji sa svojim suprugama peglaju službene kartice, koriste službene aute u privatne svrhe i koje novce poreznih obveznika shvaćaju kao svoje osobne kasice prasice, kojima je normalno da državni službenici imaju kaznene prijave, takvim ljudima navijači smetaju. Da se razumijemo, problemi oko navijača postoje kao što postoje u svakom segmentu našeg društva. Postoje jer su ljudi nesavršena bića i sve, apsolutno sve u čemu sudjeluje ljudska ruka je nesavršeno kvarno i podložno preispitivanju. Za razliku od nekih kolega ovdje iz sabora kojih sada nema, koji su dio većine u saboru i koji su dio Vlade RH, a koji prebrojavaju krvna zrnca stradalih, navijači to u Banovini tj. na Banovini nisu radili. Došli su i pomagali su svakome kome je pomoć bila potrebna, pomagali su po selima, gradovima i logističkim centrima. Nema gdje ih nije bilo i gdje nisu ostavili svoj trag, kao i nebrojeno puta do sada kada je trebalo pomagati bilo to sudjelovanjem u Domovinskom ratu, pomaganju prilikom stravičnih poplava u Slavoniji, požara u Dalmaciji ili potresa u Zagrebu. Na tragu takvih politika i podjela koje se rade u Hrvatskoj od strane vladajućih Vukovar danas živi dva paralelna života. Zbog takvih politika danas, zbog takvih politika djeca danas u Vukovaru idu u odvojene vrtiće i škole. Zbog takvih politika danas imamo auto segregaciju na djelu u Vukovaru. Takve politike i ljudi žive od takvih politika, zadnjih 30.g. iskorištavaju građane Hrvatske za svoj džep i svoje interese. Spominjem Vukovar jer se prije nekoliko dana dogodio eksces u kojem je sudjelovalo nekoliko mladića upravo na tragu ovih dubokih podjela. Naime, po onome što možemo pročitati iz medija 6-ero mladića se sukobilo nakon čega su privedeni u postaju u Vukovaru. Tri mladića su bili članovi BBB, a tri su bili članovi navijačke skupine zvane Delije. Osnove za zadržavanje i pokretanje postupaka protiv članova BBB nije bilo i trebali su biti pušteni. No prema svjedočanstvima tih mladića ostavljeni su sami još neko vrijeme sa policijskim službenikom kojega prepoznaju kao navijača Crvene zvezde odnosno pripadnika navijačke skupine Delije. Za one koji nisu upoznati navijačka skupina Delije otvoreno zagovara rušenje poretka RH na svakoj utakmici Crvene zvezde gdje je paljenje hrvatske zastave normalna pojava, gdje se javno uzdiže četnički zločinac general Draža Mihajlović, gdje se redovito dižu transparenti kojima se svojata hrvatski teritorij kao npr. „Slava srpskom Vukovaru“. Trebamo se zapitati jesmo li mi uistinu suverena država ako postoje državni službenici koji pripadaju organizacijama kao što su Delije? Kako opravdati da službena osoba koja je u Hrvatskoj ujedno i pripadnik skupine koja otvoreno zagovara i koja ima pretenzije na teritoriju RH? To bi u uređenoj državi bilo nezamislivo da osoba koja je zadužena za čuvanje javnog reda i poretka je ujedno pripadnik skupine kojoj je cilj rušenje istoga. Ovo pitanje ispred Hrvatskih suverenista postavit ću nadležnom ministru i svim službama. Hvala vam.
Hvala. Hvala. Slijedeći Klub zastupnika je onaj zelenog-lijevog bloka u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Damir Bakić, izvolite.
Hvala vam g. potpredsjedniče, poštovane kolegice, poštovani kolege. Želio bi danas ovom prilikom skrenuti pažnju na ogromne probleme s kojima su u obrazovanju u ovim uvjetima pandemije suočeni učenici s teškoćama u razvoju. Razumijemo da nije lako u ovim uvjetima organizirati djelovanje škola u svim funkcijama i u punom kapacitetu međutim već evo skoro godinu dana ne uspijevamo uspostaviti ni minimalne a kamoli zadovoljavajuće standarde u obrazovanju djece s teškoćama u razvoju. O čemu se radi? Učenici s teškoćama u razvoju kako oni koji su polaznici centara za odgoj i obrazovanje, a tako i učenici viših razreda osnovnih škola koji su integrirani u redovnu nastavu u ovom C modelu održavanja nastave također su upućeni da u nastavi sudjeluju od kuće. Međutim u gotovo svim slučajevima to za njih predstavljan nepremostivu teškoću. Prvo, to prvo podrazumijeva da svi oni u svojim domovima imaju svu potrebnu opremu, ne samo tablete nego i računala, skenere, printere da bi mogli preuzeti posebno prilagođene nastavne materijale. To svi oni naprosto nemaju. Čak međutim ako neki učenici i posjeduju svu potrebnu opremu najčešće ne posjeduju sposobnost da samostalno pristupe svim tim komunikacijskim kanalima. Čak ako i to mogu u nemalom broju slučajeva njihovi nastavnici ne pošalju na vrijeme ili ne pošalju kompletno ili ne pošalju adekvatno prilagođene nastavne materijale, ponekad i propustom, ali mnogo mnogo češće gotovo u pravilu zbog preopterećenosti i svih povećanih obaveza u ovom mješovitom modelu održavanja nastave. I konačno pomoćnici u nastavi. Njihova bi pomoć ovdje bila izuzetno korisna zapravo dragocjena, međutim njih nema dovoljno. Osim toga mnogi od njih nisu u mogućosti dolaziti učenicima u njihove domove. No najvažnije, ne zaboravimo da oni nisu niti pozvani, a najčešće niti kvalificirani da učenicima s teškoćama u razvoju budu nastavnici. Njihova je uloga da pomažu u savladavanju nastave. Neshvatljivo je da mi evo već gotovo godinu dana nakon izbijanja pandemije mi još uvijek nismo u stanju osigurati učenicima s teškoćama u razvoju jedno od njihovih temeljnih prava, pravo na obrazovanje. Tim teže se s tim pomiriti jer se radi ne o izoliranim slučajevima nego se radi o stotinama učenika, o cijeloj jednoj skupini koja je osobito ranjiva i prema kojoj smo dužni iskazati našu posebnu brigu i pažnju. Pozivam zato ministra Fuchsa i vladu u cjelini da najhitnije pristupe rješavanju ovog problema. Jedna od mogućih i poželjnih rješenja je da se osnaži i proširi mreža pomoćnika u nastavi, te da se pri tom bolje regulira njihov status kao i nadležnosti i kompetencije. Naša obaveza prema svim učenicima s posebnim potrebama su velike i važne i naša očekivanja u tom pogledu su visoka. Pozivam i vas kolegice i kolege da nam se u ovom zalaganju pridružite, te da svi zajedno ishodimo da ministarstvo u punoj mjeri odgovori na potrebe učenika s teškoćama u razvoju i uopće svih učenika s posebnim potrebama. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj Domovinskog pokreta u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Daniel Spajić, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani predsjedavajući. Uskoro će godinu dana kako su društva za upravljanje obveznim i mirovinskim fondovima dostavila izvješće za 2019. pa skoro slijedi rok za dostavu ovakvim izvješća i za 2020. Međutim, vladajuća koalicija još nije našla za shodno da ova izvješća stavi na dnevni red Sabora što jasno govori o odnosu prema ukupnom mirovinskoj politici. Više puta smo za ovom govornicom upozoravali na iznimno teško stanje u kojem se nalazi naš ukupni mirovinski sustav te nepovoljne trendove koji ga tek očekuju u godinama koje slijede. Znamo da velika većina naših umirovljenika teško živi s mirovinama koje u prosjeku jedna dosežu 40-ak posto prosječnih plaća. Od skoro 40 milijardi kuna potrebnih i za tako male mirovine, samo polovina se skupi kroz mirovinske doprinose dok se deficit odnosno druga polovica namiruje iz poreza i ostalih proračunskih prihoda. Ovakva situacija je višestruko štetna. S jedne strane nema prostora za nužno potrebni pomak u prihodima naših umirovljenika a sa druge strane zbog deficita od 20-ak milijardi kuna kojega treba namiriti iz ostalih proračunskih prihoda, nisu moguća značajna porezna rasterećenja građana i gospodarstva čemu bi se dodatno potaknuo gospodarski rast. Nalazimo se u začaranome krugu koji nas zbog nepovoljnih demografskih trendova vuče u daljnje zaostajanje. Prije nekoliko godina Europska komisija izdala je dramatično upozorenje kako će na razini EU zbog sve dulje životnog vijeka i nepovoljnih demografskih trendova do 2060. prosječan broj radnika po umirovljeniku pasti sa 4 na 2 što će ozbiljno ugroziti održivost mirovinskog sustava članica. Po tome kriteriju, mi smo zemlja koju je vladajući duopol lansirao duboko u budućnost jer mi već danas imamo samo 1,2 zaposlena po umirovljeniku. Na nekim područjima poput stradale Banovine, ovaj omjer je i prije potresa bio jedva 1:1. U istom dokumentu, Europska komisija snažno se zalaže za poticanje privatne štednje u mirovine pogotovo u zemljama koja su već sada daleko ispod europskog prosjeka poput RH. Međutim naša trgovačka Vlada bratstva i jedinstva potpuno je nezainteresirana za ovu tematiku. Vidjeli smo kako se čak 15 milijardi kuna godišnje bez potrebnih kontrola i kriterija potiče sve i svašta ali sa samo 80-ak milijuna kuna privatnu dobrovoljnu mirovinsku štednju. Prema izvješću HANFA-e za 2020., obvezni dobrovoljni mirovinski fondovi zaključili su u 2020. s više od 125 milijardi kuna ukupne neto vrijednosti imovine. Imovina koju građani drže u obveznim mirovinskim fondovima na kraju prošle godine iznosila je 119 milijardi kuna a u dobrovoljnim fondovima 6,7 milijardi kuna što ukupno iznosi oko 1/3 BDP-a. S obzirom da inicijalno planirana mirovinska reforma nikad nije provedena do kraja, izdvajanje u II. mirovinski stup ostalo je na inicijalnih 5% zbog ogromnih deficita proračuna tokom zadnjih 20-ak godina. Planirano postupno povećanje izdvajanja na 10% bruto plaće nije provedeno. O dobro poznatoj sposobnosti Vlade da upravlja državnom imovino pogotovo poduzećima u vlasništvu i suvlasništvu države, najbolje govori prijedlog proračuna Vlade za period za 2020. do 2023. u kojem je ukupni prohod od državne imovine u ovoj godini planiran na razini od samo 2,4 milijardi kuna godišnje s tendencijom pada na 2,1 milijardu do 2023. Primjeri susjednih zemalja poput Slovenije, Mađarske ali i dobiti nekih domaćih kompanija, jasno govore i kako bi ovakve proračunske prihode moglo ostvariti pojedinačne naše najveće državne kompanije. Ukratko, nebriga ove Vlade za dobrobit građana najvidljivija je u mirovinskom sustavu i uz deficit od čak 50% iz I. stupa, isplaćuju se takve mirovine da je većina naših umirovljenika na rubu egzistencije. Jedino rješenje je snažan gospodarski rast koji će značajno povećati broj radnih mjesta i prosječne plaće a toga nije bilo u planu čak i prije korona krize. Poticanja dobrovoljnih oblika mirovinske štednje je zanemarivo a investicijski potencijal postojećih 125 milijardi kuna mirovinske štednje građana nije niti približno iskorišten. Uz ovakvu neodgovoran pristup Vlade jednom od najtežih problema našega društva, sadašnji i budući umirovljenici mogu samo očekivati daljnji pad standarda i neizvjesnosti. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika je onaj Centra i GLAS-a, a govorit će poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege. Ne znam ni sama koliko sam puta u Saboru rekla rečenicu da je ideja zelenog razvoja i svega onoga što se u najširem smislu uključuje europski zeleni plan, jedinstvena šansa za Hrvatsku da nakon 30 godina samostalnosti konačno uhvati priključak s razvijenim i uspješnim. Isto tako, svaki sam put dodala da imam dojam da radimo premalo, da propuštamo prilike, ako propustimo i ovu, vrlo je moguće da nam se nova još dugo ili nikad više neće pružiti. Ovih dana EU komisija je počela s osmišljavanjem inicijative za nešto što se zove Novi europski Bauhaus. Onaj prvi izvorni Bauhaus između 2 svjetska rata ostavio je neizbrisiv trag u svjetskoj kulturi umjetnosti i proizvodnji, dizajnu, arhitekturom i povezivanjem masovne proizvodnje s umjetničkom vizijom, zauvijek su promijenili način na koji gledamo i oblikujemo svijet oko sebe. Novi europski Bauhaus je ekološki, gospodarski i kulturni projekt usmjeren na objedinjavanje dizajna, održivosti i dostupnosti, a temeljne vrijednosti su mu održivost, estetika i uključivost, sve to zajedno kao dio velikog i opsežnog zelenog plana. Zeleni plan se povezuje s našim životnim prostorima. Europska poveznica za koheziju, istaknula je da Novi Bauhaus obuhvaća načine našeg suživota, naše vrijednosti, zajedničke prostore za rad i razonodu. Kroz projekt bi se jačala socijalna kohezija i riješili problemi u području stanovanja. Inicijativa bi u realizaciju trebala krenuti sa 5 pilot projekata za zajedničko osmišljavanje novih, održivih i uključivih rješenja s izrazitom ekonomskom komponentom. Dakle, toliko o teoriji koja bi se barem na europskoj razini trebala uskoro početi pretvarati u praksu. Ali gdje smo tu mi u Hrvatskoj? Gdje je tu šansa za nas i hoćemo li ju iskoristiti? Zagreb je u ožujku, a Banija, kosa crta, Banovina, u prosincu, pogođeni katastrofalnim potresima. Nije li to prilika za revitalizaciju prostora, za novim razvojem, za osmišljavanjem održivih rješenja stanovanja i zajedničkog života sa snažnom estetskom komponentom? Zna li itko u hrvatskoj Vladi i povezanim institucijama za ovaj projekt i jesu li obratili pažnju na njega? Nisu li vrijednosti koje su mu u temeljima, točno one vrijednosti koje nama u Hrvatskoj trebaju? To su vrijednosti održivosti, kvalitete, uključujući estetske i uključivosti, što znači i financijske pristupačnosti? Hoće li se Zagreb trgnuti? Hoće li se Hrvatska trgnuti? Hoćemo li na bilo koji način motivirati i olakšati našim ljudima s idejama da se uključe u ovaj projekt? Strah me uopće odgovoriti na to pitanje jer i vi i ja znamo koji je najvjerovatniji odgovor. Nakon potresa u Zagrebu, jedno kratko vrijeme govorilo se o novom zamahu, o revitalizaciji prostora i razvoju, o koraku u budućnost. Brzo smo nažalost svi odustali od iluzija i nadanja, kao što je i u Hrvatskoj prečesto slučaj. Ograničeno, bez vizije, bez znanja i volje krenulo se i u obnovu, sa zakonom, koji je napravio sve da se ne napravi ništa. Novi europski Bauhaus. Mogao bi biti prilika i da pokažemo što znamo. Kakav ljudski stručni i intelektualni kapital imamo, a isto tako, da to znanje pretočimo u konkretne projekte koji bi mogli ozbiljno poboljšati kvalitetu života na prostorima u kojima živimo. Moram reći da ja i dalje živim u nadi, ali nažalost, poučena hrvatskom realnošću, bojim se da će Novi Bauhaus, ostati samo još jedna propuštena prilika. Neki novi Gropius ili neki novi Mies van der Rohe, bojim se, stvorit će se negdje drugdje, u Slovačkoj, Španjolskoj, Estoniji, možda i opet u Njemačkoj. Bilo bi dobro da se tako nešto jednom konačno dogodi i nama u Hrvatskoj. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika biti će onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Stipan Šašlin. Izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče HS-a, poštovani kolegice i kolege. Moja današnja tema odnosi se na provedbu projekta Slavonija, Baranja i Srijem, odnosno preciznije na trenutno stanje na tom području Slavonije, Baranje i Srijemu. Kao što znate, projekt Slavonija, Baranja i Srijem osmislila je i pokrenula hrvatska Vlada 2016. g. a 8. ožujka 2017.g. vlada je osnovala Savjet za Slavoniju, Baranju i Srijem kao savjetodavno tijelo kojim predsjeda predsjednik Vlade RH. U rad savjeta osim resornih ministara uključeni su i predstavnici regionalne i lokalne samouprave, HGK-a, HOK-a, poljoprivredne komore, te predstavnik Sveučilišta Josipa Juraja Strossmayera u Osijeku, kao i svi izabrani saborski zastupnici u 4. i 5. izbornoj jedinici bez obzira na njihovu stranačku pripadnost. Do sada je održano ukupno 11 sjednica Savjeta za Slavoniju, Baranju i Srijem, od one prve održane 11. travnja 2017.g. u Osijeku do posljednje 15. listopada 2020.g. u Našicama. Kroz 21.219 projekata do sada odnosno zaključno sa 4.11.2020.g. ugovoreno je 17,2 milijardi kuna odnosno oko 90% planiranog odnosno ciljanog iznosa od 18,75 milijardi kuna. Do sada je ispaćeno 7 milijardi i 539 milijuna kuna za projekte na području ovih 5 slavonskih županija. Imajući u vidu glavni cilj projekta, a to je infrastrukturna, gospodarska i demografska revitalizacija istoka RH možemo reći da se radi o značajnim i neophodno potrebnim sredstvima za realizaciju navedenog cilja. Pri tome uvijek moramo imati u vidu činjenicu da je navedeni prostor velikim dijelom tijekom Domovinskog rata bio okupiran, devastiran, sa uništenom i zapuštenom infrastrukturom i gospodarstvom i da kao takav nažalost još i danas znatno zaostaje za drugim razvijenim krajevima RH. Nažalost na tim prostorima i nakon Domovinskog rata događali su se neki negativni procesi i u smislu gospodarstva, ali i u demografskom smislu koji tek sada, evo nakon dugog niza godina, osmišljavanjem i realizacijom ovog projekta Slavonija, Baranja i Srijem počinju pokazivati neke pozitivne trendove. Upravo zato želim naglasiti važnost i značaj ovog projekta Slavonija, Baranja i Srijem koji osigurava neophodno potrebna sredstva za obnovu kapitalnih infrastrukturnih projekata poput rekonstrukcije željeznica, cesta, autocesta kao osnovnog preduvjeta za razvoj gospodarstva, a koji je također onda osnovni preduvjet i za razvoj i otvaranje novih radnih mjesta odnosno revitalizaciju i u konačnici demografsku obnovu poglavito ruralnih prostora istoka RH. Ono što želim posebno naglasiti to je da ovaj projekat osim financijskog dijela sadrži nešto što je po meni još kud i kamo značajnije i bitnije, a to je vraćanje povjerenja i vjere ljudi u mogućnost opstanka i kvalitetnijeg života na tim prostorima. Nakon dugog niza godina početnim i postupnim postupkom odnosno realizacijom ovog projekta polako ali sigurno mijenjaju se dosadašnji negativni trendovi tako da se zaustavlja iseljavanje mladih ljudi sa ovih prostora, jedan dio njih se već postupno i vraća, počinju rasti cijene nekretnina na tim prostorima poglavito na područjima koja osim ruralnih odnosno poljoprivrednih imaju i uvjete za razvoj turizma odnosno kontinentalnog turizma. Svi ti pozitivni trendovi daju nadu i vjeru poglavito mladim ljudima da ih država nije zaboravila i da se tim prostorima može bolje i kvalitetnije živjeti. Kad to govorim onda poglavito mislim na mlade poljoprivrednike u ruralnim prostorima u našim selima. Promišljenom poljoprivrednom politikom možemo i moramo potaknuti te mlade poljoprivrednike da prošire svoju proizvodnju prije svega kroz razvoj stočarstva i na taj način ostvare nova radna mjesta i finaliziraju proizvodnju … [[Govornik se ne razumije]] [[Upadica: Hvala lijepa]] Isto tako moram samo istaknuti da moramo učiniti…
Ne, ne, oprostite, oprostite kolega, već ste premašili 15 sekundi, molim vas. Sljedeći klub zastupnika je onaj Mosta u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Kolegice i kolege, poštovani građani. Evo, čuli smo maloprije raspravu kolege iz Slavonije, iz HDZ-a kako gore sve cvita, kolega, 700 tisuća hektara je neobrađeno poljoprivrednoga zemljišta, Slavonija je iseljena, Slavonija je prazna i puna je kapa narodu više vaših predizbornih obećanja o projektu Slavonija. Nije to samo u Slavoniji, to je tako i u mojoj Dalmatinskoj zagori, Gorskom kotaru i drugim krajevima Banovine i drugim krajevima. To je laž i obmana, Hrvatska je na dnu po povlačenju sredstava iz EU, to moramo znati u 7-godišnjem razdoblju. Vi jednostavno obmanjujete te ljude koji su iselili. Nije to smiješno, 6% BDP-a Hrvatskoj je od loših politika i vaših lažnih obećanja uz izbore. I znam da će sada bageri kreniti, počet će se kopati dok ne završe izbori. Barem da završite te projekte. Ja se mogu ovaj, pozvati na sjednicu Vlade prije 3 godine u Splitu, skoro 4 godine koja je obećala 2 milijarde kuna projekata Splitsko-dalmatinskoj županiji, Dalmaciji, županiji u kojoj je drugi grad po veličini Split i najveća županija u RH. Znate koliko je od tih projekata sjednica Vlade do sad ostvareno, izvršeno? Nula. A ja vam garantiram i znam da je najperspektivnije područje za život je područje u zaleđu Splita i ostalih primorskih gradova. Uz projekte kao što su poveznice na autoput koje ne smiju biti zaobilaznica Dalmatinske zagore, Like i ostalih krajeva, nego mora biti poveznica tih krajeva. Za novac koji su obećali moglo se izgraditi brzu cestu do moga Sinja. 50 tisuća stanovnika, Cetinska krajina, više nego Ličko-senjska županija, površina koja je veća nego Međimurska županija. I to je taj projekat koji sam davao amandmane, ali vi uporno glasate protiv, vi i kolege iz većine iz 9. izborne jedinice. Zajedno sa kolegama iz SDSS-a gdje je njihov saborska zastupnica i to županica. Pa znate li da doli ima područja koja nemaju vodoopsrkbu? Sa Zelova vidite rijeku Cetinu jedno prekrasno misto, sad je prozvano „Hrvatskim Kupresom“, tamo je snijeg, blizu je Split, dobar put, povezano, ali nema vode. Ljudi nemaju vode, tko će ostati tu živit? Umjesto da razvijamo mi turizam, iznad 900 metara je, blizu je tih gradova znači imamo ogroman potencijal, ali ste nas stavili na red pa uskoro nećete. Narod to vidi. Jedino kad sam bio prošle izbore kandidat za župana, uvaženi kolega, znate što se događa, ne morete proć, ja iđen u Imotski, ne morete proć od kamiona koji asfaltiraju. Do kočaka, do ... [[Govornik se ne razumije.]] do kočaka di kokoš stoje, nemaju se više ni kokoši … [[Govornik se ne razumije.]] a bitni projekti samo da dobijete glas. Skoro je crno jaje. Nema se kokoš di uprtit. Pa znate šta to znači? Vi sa sela. I vi govorite o projektu Slavonije. Ispod četiri milijuna stanovnika u RH. Politike koje provode Vlade RH prema dvije trećine RH Banovina je samo potres je razotkrio te loše politike. Prema dvije trećine Hrvatske su više zla napravile i šteta nego svi okupatori od Turaka pa do … [[Govornik se ne razumije.]] A u slobodnoj Hrvatskoj, jel' razumite o čemu vam govorim, dvije trećine Hrvatske su prazne, nema ljudi. I vi dolazite ovdje hvaliti koga? Sebe? Mene? Pod ovim svjetlima. Računate da će taj vaš glas doći do tih ljudi. Eno ih u Irskoj kopaju tuđa polja, tuđa polja. Naša su pod korovom. I još sad hoćete tim ljudima zabraniti sjeme domaće, nego mora biti modificirano da bi moglo na tržište. Umjesto da je naš potencijal gospodarski to sjeme i ti OPG-ovi domaće staro sjeme. Šta će kupovat? Pomidoru s kojom more igrat tenis nakon dvije godine, GMO pomidoru, posadit punu. 700 000 ha neobrađenog zemljišta, a navodnjeno je samo 0,5% poljoprivrednog zemljišta u RH. Toliko o EU fondovima, Slavoniji, Zagori, Lici. Smijte se vi! Ne smiju roditelji koji ispraćaju svoju djecu sa autobusnih kolodvora, a u rodilištima ne čuje se dječji plač.
Hvala vam lijepa. Evo sad ćemo napraviti jednu stanku i dobro provjetriti dvoranu i vidimo se opet u 14,30 kada ćemo nastaviti sa točkom sa kojom smo danas i započeli. Hvala. STANKA U 14,20 SATI. Slijedeći klub zastupnika je onaj HSS-a i HSU-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Silvano Hrelja, izvolite.
Poštovani, umirovljenika je puno, više od 1.250.000 ljudi je prednost prije izbora jer ste onda potencijalni glasovi, nakon izbora je brojnost uteg, otegotna okolnost jer ste onda, jer onda postajete gladna usta, zato imamo obećanja tako božićna, a ostvarenja tako posna. I sam sam opterećen brojnošću jer sa zahtjevima ispadam nerealan, čak nerazuman. Često čujem, pa vidiš li ti kakva je situacija. Ja vidim. Vide li drugi, vidi li vlada? Situacija je takva da prosječna mirovina iznosi 38% prosječne plaće, a gotovo pola milijuna umirovljenika živi s manje od 2.500 kuna. Kažu mi čekaj. Umirovljenici, ponavljam, vremena za čekanje nemaju. Jedini sam predstavnik jedine parlamentarne umirovljeničke stranke i ponosan glas tih ljudi. Trudim se biti razuman, ali vidim veliku potrebu i tražim ono što se na prvu čini nemoguće, ali podsjećam za ljude se mora moći naći i pomoći. To je karakteristika zdravog društva. Moje je da pitam, a njihovo je da odbiju, a ja pitam odnosno tražim 2.500 kuna covid dodatka za sve koji imaju, jednokratno za sve koji imaju manje od 2.500 kuna mirovine i 1.500 kuna dodatka za one koji imaju između 2.500 i 4.000 kuna. Moje je da ukažem, njihovo je dakle oni, a vi, obraćam se vladi, možete ih ignorirati. Slovenija nije ignorirala. U zemlji u kojoj je prosječna mirovina oko 700 EUR-a dala je svim svojim umirovljenicima s mirovinama od 714 EUR-a covid dodatke u rasponu od 130 do 300 EUR-a. Srbija u kojoj je prosječna mirovina u protuvrijednosti 1.600 kuna u dva navrata je dala 250 do 300 kuna svojim umirovljenicima. I sad zašto da ja pitam možemo li, a znam kao što i vi znate da moramo, da bismo trebali, trebali pomoći. Kao da ova svjetska epidemija nije bila dovoljna. RH su pogodila i 2 razorna potresa zagrebački i banijski. Ovaj drugi potres zahvatio je područje koje je toliko zapušteno i devastirano da su se mnogi pitali koju je štetu napravio potres, a koju država? Stvar su spasili volonteri i donacije, što znači da je ostalo nešto prostora da još i država uskoči. Područje s više umirovljenika nego radnika trebat će puno puno više od novih krovova i zidova, trebat će vratiti život u taj kraj, život koji je ionako već bio na izdisaju, tome se ja toplo nadam u budućnosti jer sam obišao taj kraj i osobno se uvjerio u cijelu tragediju. U sadašnjosti tamo živi više od 20.000 umirovljenika s prosječnom mirovinom do 2.500 kuna. Prijedlog moje stranke je da se tim umirovljenicima život olakša dodatkom u visini te prosječne mirovine od 2500 kuna i to svakih 6 mjeseci u ovoj godini jer se nadamo da će većina nekih problema egzistencijalnih, što se tiče stanovanja i stambene problematike biti riješena. Potres nam je puno otkrio o državi u kojoj živimo i o ljudima sa kojima smo okruženi. Država je malo preskupa s obzirom na uslugu, tamo gdje je treba, nema je, tamo gdje ne treba, ima je previše, a ljudi, toliko su strpljivi i dobri da zaslužuju od države bolje, da zaslužuju bolju državu i zato danas, prvoga 21. dana '21. godine 21. stoljeća tvrdim da država mora moći pomoći svojim građanima. Hvala vam lijepa.
Poštovane kolegice i kolege, dobro jutro. Kao što smo najavili, krećemo danas prvo sa glasovanjem i Izvješćem Mandatno-imunitetnog povjerenstva o prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zastupnika Darka Puljašića i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Nikole Mažura. Rasprava je zaključena pa dajem na glasovanje Prijedlog odluke o prestanku zastupničkog mandata zastupnika i počeku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika. Molim glasujmo, tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 89 zastupnika i 89 zastupnika glasovalo je za tako da je donesena odluka kako ju je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Nakon što smo donijeli odluku, prelazimo na davanje prisege zastupnika. U čl. 7. Poslovnika utvrđeno je da predsjednik pročita tekst prisege a nakon toga poimenično proziva zastupnika, prozvani zastupnik ustaje i izgovara riječ „prisežem“. "Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskome saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštovati pravni poredak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske." Zastupnik Nikola Mažur.
Prisežem.
Čestitam zastupniku Mažuru i želim mu puno uspjeha i želim mu puno uspjeha u obnašanju ove važne i časne zastupničke dužnosti. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,52 SATI]] Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici, molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli nastaviti s radom. Na redu je: - Izvješće Državnog odvjetništva RH o radu državnih odvjetništava u 2019.g. Podnositelj je Državno odvjetništvo RH temeljem čl. 72. Zakona o državnom odvjetništvu. Raspravu su proveli Odbor za pravosuđe, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, a vlada je dostavila svoje mišljenje. Molio bih sada predstavnicu predlagatelja da nam da dodatno obrazloženje. S nama je poštovana glavna državna odvjetnica Zlata Hrvoj-Šipek, izvolite. Imate 20 minuta za uvodno izlaganje.
Hvala vam lijepo poštovani g. predsjedniče HS, poštovane zastupnice i zastupnici. Pokušat ću u kratkom izlaganju iznijeti najvažnije podatke o radu državnih odvjetništava iz izvješća u 2019.g. Ovo ne samo zbog toga što je vrijeme izlaganja ograničeno već i zbog činjenice da je u samom izvješću dan detaljan prikaz rada državnih odvjetništava kroz indikatore učinkovitosti i kvalitete, a koje primjenjuje Komisija za učinkovitost pravosuđa Europe na temelju koje se prati i rad sudova. Ovo izvješće daje uvid u rad državnih odvjetništava u RH u obim njihovog rada ukupno po vrstama predmeta i na svim razinama. Možete pronaći podatke za svako pojedinačno državno odvjetništvo, naravno podaci se iznose i za USKOK i za Državno odvjetništvo RH. Osim ovih navedenih podataka statističkih ovo izvješće prikazuje i rezultate državnog odvjetništva kroz prikaz donesenih odluka, a onda valorizacija kvalitete našeg rada kroz odluke suda. 1. siječnja '19.g. započela su s radom 3 nova Općinska državna odvjetništva u Metkoviću, Pazinu i Vinkovcima tako da su u RH na kraju '19.g. bila ustrojena ukupno 42 državna odvjetništva računajući i USKOK u kojima je bilo zaposleno ukupno 1812 osoba, što je 2,2% više nego godinu ranije. Državno odvjetničku dužnost obnašalo je 636 državnih odvjetnika, a na pravnim poslovima je radilo i 179 državno odvjetničkih savjetnika. Tijekom godine je zaposleno 16 vježbenika, što je vrlo pohvalno mislim poželjno sa stajališta državnog odvjetništva, ali smatramo još uvijek premalo s obzirom na prosječnu životnu dob dužnosnika, 69,6% dužnosnika čine žene. Zbirni podaci o kretanju predmeta u državnim odvjetništvima i pokazatelji uspješnosti rada prikazuju kretanje i kaznenih predmeta tako i građanskih i upravnih predmeta kroz 4.g. s obzirom da statistike koje državno odvjetništvo vodi nije moglo dati prikaz kao što to zakon kaže kroz 5.g. Ukupno su državna odvjetništva primila 215.000 novih predmeta ili 19% više nego godinu dana ranije, a u radu iz prethodne godine preneseno je 50.000, dozvolite mi da zaokružujem brojke neću ih čitati do jedinica. Tako da je bilo ukupno u radu preko 266.000 predmeta, a riješeno je 219.000 predmeta, što je 14% više nego broj primljenih. Na taj način je broj spisa u radu državnog odvjetništva smanjen za 10%. Prikazani podaci se odnose, to moram naglasiti, odnose se samo na predmete koji se nalaze u radu pred državnim odvjetništvom jer se indikatori uspješnosti mogu primijeniti samo na njih i na odluke koje je državno odvjetništvo donijelo. To su odluke pokazane u prijavi, optužnice, tužbe, pravna mišljenja. Predmet u kojima se postupak nastavlja nakon donošenja državno odvjetničke odluke pred sudom i javnopravnim tijelima oni su prikazani odvojeno u tablicama jer upravljanje ovim postupcima i njihovo trajanje ne ovisi o državnom odvjetništvu. Podaci iz informacijskog sustava državnog odvjetništva pokazuju da se povećao broj predmeta u postupku pred sudovima i javnopravnim tijelima za 16%, tako da se broj svih predmeta u kojima se postupak vodi ili u kojima sudjeluje državno odvjetništvo je ukupno porastao za 8% u odnosu na '18.g. i iznosi 451.000 predmeta. Mislim da su to podaci koje treba imati u vidu kada se ocjenjuje opseg rada i opterećenje državnih odvjetnika. Indikatori uspješnosti dakle koje primjenjuje kao što sam rekla Vijeće Europe, temelje se s jedne strane na broju riješenih predmeta u državnom odvjetništvu, s druge strane na broju rješavatelja odnosno osoba koje su bile stvarno prisutne na radu, a to je u odnosu na broj zaposlenih dužnosnika i savjetnika pravna struke bilo je prisutno 78,3% zaposlenih odnosno rješavatelja na radnom mjestu. Iako je zapravo po rješavatelju primljeno 23% premeta više nego u '18. uspjelo se riješiti 21% predmeta pojedinačno više. Promatrajući kroz godine vidimo da imamo oscilaciju broja predmeta zbog čega ne možemo govoriti o trendovima, ali s druge strane je i promjena načina statističkog praćenja dovela do određenog odstupanja i nedosljednosti, ali je nesporno da se na svim razinama državnom odvjetništva stopa ažurnosti povećava, a vrijeme potrebno za rješavanje neriješenih predmeta skraćuje. Kad promatramo pojedine vrste predmeta stopa ažurnosti i vrijeme trajanja se naravno razlikuju jer je to uvjetovano vrstom predmeta, složenošću postupka i na koncu konca pravilima po kojima se postupak provodi. Stopa, prosječna stopa ažurnosti na predmetima iz nadležnosti kaznenih odjela iznosila je 102%, a potrebno vrijeme rješavanja 113,8% Kod građanskih i upravnih predmeta prosječna ažurnost je bila 101%, s time da je vrijeme rješavanje potrebno za rješavanje neriješenih predmeta 24,7 dana, dakle kraće od jednog mjeseca. USKOK je u '19. g. primio 1553 nova predmeta, a u radu su iz 2017. imali 775. Riješili su ukupno 1626 predmeta i stopa njihove ažurnosti za '18. g. iznosi 105%. Na kraju godine, bez presude je ostalo 1035 osoba, pa se nažalost nastavlja trend povećanja nepresuđenih osoba koje su '18., kojih je '18. g. bilo 958. Kad govorimo o radu DORH-a ažurnost je povećana, ali moramo priznati da je to zbog povećanog broja rješavatelja. Prosječna stopa ažurnosti iznosi 104%. Ukupno je riješeno više predmeta nego li je primljeno, a moramo naglasiti da za rad svih državnih odvjetništava su bila odobrena sredstva u iznosu od 354 milijuna kuna, pri čemu se na DORH odnosi 600 milijuna kuna, međutim, od toga čak 70% je namijenjeno isključivo za troškove zastupanja u međunarodnim arbitražama. O radi kaznenih odjela u '19. govori podatak da su državna odvjetništva zaprimila ukupno 35, praktično 36 tisuća kaznenih prijava protiv poznatih počinitelja. Analiza pokazuje da je ukupan broj prijavljenih poznatih osoba porastao zbog većeg broja kaznenih prijava koje je podnijela policija. Ona je podnijela kaznene prijave protiv 18 700 poznatih osoba, što je 3100 osoba više nego godinu ranije. DORH je odbacilo 18,5% policijskih kaznenih prijava, dok je od 17 tisuća kaznenih prijava koje su podnijeli ostali, dakle građani, udruge, druga državna tijela odbačeno 47% prijava. Razlog je tome što su kaznene prijave podnesene od strane policije argumentirane, potkrijepljene činjenicama i dokazima, tako da državni odvjetnik na temelju tako podnesenih prijava može donijeti odluku o daljnjem postupanju. Kad se radi o odbačajima kaznenih prijava policije, najčešće je razlog to leži u objektivnim okolnostima, a to je na koje policija nije mogla utjecati, primjerice, naknada promjena iskaza okrivljenika, odluka žrtve da iskoristi blagodat nesvjedočenja, povlačenje prijedloga za kazneni progon i sl. 2019. doneseno je rješenje o provođenju istrage protiv 4000 osoba, što je 450 više nego godinu ranije, a istrage, odnosno trajanje istrage koje su zapravo vrlo često i nerijetko predmetom kritike javnosti, pokazuje da se prosječno trajanje istrage, da prosječno trajanje istrage iznosi 6 mjeseci. Od 3 664 dovršene istrage, 12% istrage je dovršeno u vremenu do 12 mjeseci, 2,6 je trajalo do 18 mjeseci i samo 0,7% istraga je trajalo dulje od 18 mjeseci ili govorimo o 25 predmeta. Državna odvjetništva su podigla optužnice protiv 16 800 osoba, pritom se misli na fizičke i pravne osobe bez maloljetnika, a po optužnim vijećima sudova potvrđeno je 96,7% svih optužnica. Visok postotak odluka o potvrđivanju optužnice ukazuje na zaključak o osnovanosti državnoodvjetničkih odluka. Tijekom '19. g. prvostupanjski sudovi su donijeli presude u odnosu na 16 200 punoljetnih osoba, što je 5,3% više nego '18., ali od čega je 94,7% osuđujućih presuda, pa je razina uspješnosti u odnosu na prethodnu godinu 3% viša. Pri tome treba istaknuti da je na kraju pred nadležnim sudovima na kraju '18. g. ostalo 26 700 osoba bez presude. U strukturi izrečenih sankcija na kazne zatvora presuđeno je ukupno 23% osoba, od toga je njih u 29,9% slučajeva zamijenjeno radom za opće dobro na slobodi, dok su 3 osobe ili 0,08% presuđene na dugotrajnu kaznu zatvora. Na uvjetnu osudu presuđeno je 72,9% osoba, novčana kazna izrečena prema 2,5% osoba, a u odnosu na ostale su ostale osobe. Ovdje treba spomenuti i zakonsku mogućnost konsenzualnog rješavanja kaznenih predmeta kao što je institut sporazumijevanja DORH-a s okrivljenicima. Dobili smo takve 402 presude, odnosno podizanje optužnice s kaznenim nalogom, što je učinjeno u 6 308 slučajeva. Oba se, po mojoj ocjeni mogu koristiti i češće nego što je trenutna praksa, pogotovo u redovitoj nadležnosti. Najbolji su primjeri uskočki predmeti u kojima od ukupno 270 presuda, njih 61% doneseno na temelju sporazuma stranaka. Razlog sklapanja sporazuma je brže i učinkovitije okončanje postupka, smanjenje troškova i velike, samim time, i velike uštede u odnosu na proračunska sredstva. Imovinska korist oduzeta je od 829 osoba u iznosu 123 i pol milijuna kuna, što je znatno manje nego 2018., međutim, pad je posljedica toga što je ured, odnosno USKOK imao tada jedan izuzetno predmet sa izuzetno velikim iznosom oduzete imovinske koristi od 52 milijuna kuna. Ukupno su državna odvjetništva podnijela 547 optužnih prijedloga u prekršajnim postupcima, međutim, treba naglasiti da opće ovlaštenje općinskog državnog odvjetnika za prekršajni progon je zapravo supsidijarne prirode što znači da se prekršajni progon odnosno postupci pokreću samo na temelju postupanja po prijavi za kazneno djelo kad se zaključi da kazneno djelo nije počinjeno ali da prijavljene kažnjive radnje sadrže sva bitna obilježja zakonskog bića prekršaja. Izuzetak su prekršaji iz Zakona o financiranju političkih aktivnosti izborne promidžbe koji su u nadležnosti Državnog odvjetništva. Na kraju ako sumiramo rad ... [[Govornik se ne razumije.]] podataka o odlukama, treba istaknuti da su sva Državna odvjetništva uključujući u USKOK u radu na kaznenim predmetima sudjelovala na 54 000 rasprava i ročišta, provela ispitivanje 12 000 okrivljenika, ispitali 14 000 svjedoka i proveli 11 902 radnji. Kad je riječ o pojedinim vrstama kaznenih predmeta, detaljnije je to izloženo u pisanom izvješću. Želim naglasiti da se posebna pažnja posvećuje radu na predmetima ratnih zločina, korupcije i organiziranog kriminaliteta kao i gospodarskog kriminaliteta te sve aktualnijim pojavama u pojavnim oblicima govora mržnje. Dozvolite mi da u svega par riječi kažem nešto o kaznenim predmetima odnosno o ovim vrstama kriminaliteta. Kad je riječ o ratnim zločinima, moram naglasiti da se tu radi o kontinuiranom radu u zadnje skoro 30 godina. Na taj kontinuitet ukazuju i rezultata rada u 2019. godini. Govorim o postupcima pokrenutim protiv gotovo 3700 osoba a optuženo je njih preko 2100 bez obzira na vojnu ili nacionalnu pripadnost. U ovom trenutku imamo 594 optuženih osoba bez presude. Unatoč znatnim poteškoćama oko pribavljanja dokaza, provjeravaju se sve kvalitetna informacije i ulažu napori da se do dokaza dođe pa slijedom toga i nastavljamo zajedno raditi sa tužilaštvima susjednih zemalja ali isto tako sa međunarodnim tijelima i koristimo njihove baze podataka. USKOK je na područje korupcije i organiziranog kriminaliteta smatramo odradio vrlo kvalitetan posao, ulaže se puno truda i ambicija. No kako se radi na složenim predmetima, ti se rezultati ne mogu očekivati preko noći. To više jer je rad opterećen velikim brojem prijava koje su vrlo često neutemeljene pa struktura donesenih odluka govori o tome da se radi o čak 70% odbačaja. Zašto toliki broj odbačaja? Iz razloga što se radi o prijavama građana protiv službenih osoba koje su nezadovoljne njihovim radom ili odlukama pa smatraju da se radi o nezakonitom i koruptivnom radu. Sve relevantne sumnje na korupciju se pomno provjeravaju ali USKOK nije nadzorno tijelo što često gubimo iz vida. Moram istaknuti da USKOK-u na kraju 2019. g. nije ostalo neriješenih prijava u radu što pokazuje da je pokazao postignuta iznimna ažurnost. Također, nakon dovršene istrage, USKOK je optužio 372 osobe a optužno vijeće nadležnih sudova su potvrdila 99% podignutih optužnica. Za kazneno djelo govorom mržnje odnosno javnog poticanja na nasilje i mržnju, prijavljeno je ukupno 60 osoba. Za počinjene zločine iz mržnje od toga je policija sama prijavila 46. optuženo je 40 osoba, a odbačeno je ukupno 7 kaznenih prijava. Sudovi su donijeli osuđujuće presude u odnosu na 13 osoba, jednu oslobađajuću i dvije odbijajuće. Kad govorimo o radu građansko-upravnih odjela, treba reći da Državno odvjetništvo poduzima pravne radnje radi zaštite imovine RH kroz zakonsko zastupanje pred domaćim sudovima i javno-pravnim tijelima, kroz zastupanje u imovinskim sporovima pred inozemnih i međunarodnim sudovima i tijelima, zatim kroz izvan sudsko rješavanje sporova te davanje pravnih mišljenja. Tijekom 2019. g. građansko-upravni odjeli zaprimili su 75 000 novih predmeta što je 8,3% više nego godinu ranije. Zastupanje pred sudovima i upravnim tijelima odnosilo se na 57 000 predmeta a analiza sudskih odluka u parnicama pokazuje da je prema vrijednosti spora uspjeh 63%. Na pad ovog uspjeha u određenoj mjeri odnosno u značajnoj mjeri, utječe broj ravnopravnih sporova koji proizlaze iz kolektivnih ugovora i onda su svi na kraju riješeni jednoobrazno. Također po punomoći je Državno odvjetništvo zastupalo u 175 predmeta. Radi se pretežno u upravnim sporovima u kojima zastupamo tužena ministarstva ali nažalost zbog ograničenih kapaciteta nismo u mogućnosti preuzeti veći broj zastupanja iako je interes za to vrlo velik. U strukturi sudskih predmeta najzastupljeniji su ovršni predmeti, zatim parnični te stečajni. Parnični predmeti bilježe porast zbog većeg broja ravnopravnih predmeta koji imaju karakter oglednog spora i nadajmo se da će upravo institut oglednog spora uveden posljednjim izmjenama ZPP-a, doprinijeti da se ujednači sudska praksa i ovi predmeti brže rješavaju. Održano je ukupno 30 00 ročišta, izjavljeno 27000 pravnih lijekova. Što se tiče zastupanja RH pred inozemnim sudovima i tijelima, izdvojit ću međunarodna arbitraža radi zaštite stranih ulaganja koje se provode pred Međunarodnim centrom za rješavanje ulagačkih sporova ili po pravilima UNCITRAL-a. Protiv RH u 2019. vođeno je 9 arbitražnih postupaka pred IKSID-om i jedan po UNCITRAL-ovim pravilima. U tim postupcima Državno odvjetništvo RH koordinira rad, dogovara strategiju obrane s odvjetničkim društvima koja zastupaju RH i daje pravnu podršku u pogledu primjene domaćeg prava. Prikupljamo i analiziramo činjenice bitne za postupak i provodimo koordinaciju. Troškovi koji nastaju vođenjem međunarodnih arbitraža su izuzetno visoki ne samo zbog honorara stranih odvjetničkih društava koji su za naše pojmove vrtoglavi, već i zbog toga što su visoki honorari i troškovi stručnih eksperata, troškovi prijevoda kompletne dokumentacije, troškovi vještaka i arbitara. Moram istaknut da je u travnju '19. donesena arbitražna odluka u jednom postupku u kojem je utvrđeno da je RH povrijedila bilateralni sporazum…
Poštovana državna odvjetnice vrijeme je isteklo, dakle sukladno Poslovniku 20 minuta je bilo vrijeme za iznošenje ovoga stava. Vi sada možete kroz replike i na druge forme naravno još dopuniti ono što ste željeli reći.
Hvala lijepo.
Krećemo s replikama, kolega Grbin izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče, uvažena glavna državna odvjetnice, uvaženi državni tajniče. U ime Kluba zastupnika SDP-a tražim stanku kako bi između ostalog još jednom istaknuli jedan neprihvatljiv odnos vladajuće većine i HS prema državnom odvjetništvu zbog činjenice da mi danas u siječnju 2021.g. raspravljamo o Izvješću o radu za 2019.g., a ne bi ga raspravljali niti sada da oporbeni zastupnici nisu svojom inicijativom prikupili potpise kako bi ova točka došla na dnevni red. Čitamo izvješće i u njemu stoje preporuke što bi bilo dobro napraviti u 2020.g., a danas je 2021., mi kasnimo preko godinu dana. Da je Hrvatska Švicarska što nije to bi možda bilo i prihvatljivo, da u našem kaznenom sustavu sve funkcionira savršeno to bi možda bilo prihvatljivo, ali tome nije tako. I zbog toga koristim ovu priliku da u ime Kluba zastupnika SDP-a osudim ovakvu praksu vladajućih, pogotovo kada se radi o Izvješću o radu glavne državne odvjetnice, ali isto tako i Izvješću o radu predsjednika vrhovnog suda. Međutim, iskoristit ću ovu priliku poštovana glavna državna odvjetnice da uputim jednu kritiku i vama i nadam se da ćete poslušati i iskoristiti neku od slijedećih prilika, a možete se javiti i nakon svake rasprave. Vi u vašem izvješću ste samo nabrajali statističke podatke, niste se dotaknuli merituma, niste došli ovdje i nama zastupnicima, ali isto tako i hrvatskoj javnosti rekli što bi vi popravili, što bi vi u sustavu učinili boljim i koje vam zakonske izmjene odnosno alati trebaju od nas poslodavaca [[Upadica: Hvala lijepa]] da vam ih damo na raspolaganje. Hvala.
Kolega Grbin, hvala vam lijepa. Stanka je odobrena. Državna odvjetnice vi možete slobodno sjesti sada s obzirom da imamo još dvije, dva zahtjeva za stankom, pa ćemo nakon toga replike. Kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. Tražim stanku u ime Kluba MOST-a kako bismo se konzultirali oko ovog izvješća iz kojeg nismo mogli saznati ništa osim toga da državno odvjetništvo ima želju, volju, energiju da se obračuna s korupcijom i kriminalom, a brojke govore nešto sasvim drugo. Hrvatska je prvak Europe po percepciji korupcije, viceprvak je Slovačka. Problem je za Hrvatsku što je Slovačka s novom vladom krenula u sustavnu reformu pravosuđa i ustanovila je poseban sud koji treba pratiti rad glavnih državnih odvjetnika i sudaca. Već 15 sudaca je završilo u zatvoru, a bivši glavni državni odvjetnik Slovačke je uhićen jer je u njegovom mobitelu nađena korespondencija s kriminalcima. Pitanje je što bi bilo kad bismo malo pročešljali mobitele naših glavnih državnih odvjetnika? Ono što nas jako žalosti je to da DORH poduzima radnje tek nakon određenih medijskih harangi ili medijskih priča. O Žiniću smo svi znali sve, ovdje sam dovodio oporbu iz Sisačko-moslavačke županije. Kolega Lenart je govorio o njegovoj kući u Zagrebu, nitko nije ni prstom maknuo, nitko nije ništa poduzeo. Zanima me hoćete li i sada ponovno nakon što ste dobili zeleno svjetlo krenuti u određene radnje i hoćete li konačno istražiti kriminal i korupciju u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova koju štitite po nalogu predsjednika vlade Andreja Plenkovića?
Stanka će biti odobrena, ali ipak molim da malo biramo kvalifikacije, govorite kao da je nešto točno, a za što nemate dokaza, pa vas molim barem određenu ogradu. Kolega Grmoja izvolite povredu Poslovnika.
Poštovani predsjedniče, zamolio bih vas da ne kršite Poslovnik HS. Ovo je demokratska hrvatska država u kojoj ja mogu govoriti ono što želim, građani su me za to birali. Ako netko smatra da sam rekao bilo što neistinito pozivam DORH da pokrenu kazneni progon, a vama sam već rekao da mi skinete imunitet. Hvala.
Kolega Grmoja, dakle izrekli ste tezu da predsjednik vlade upravlja glavnim državnim odvjetništvom. Morate priložiti…
Stojim iza toga.
Dobro, u redu, ja imamo pravo prokomentirati da za to i za takve teze trebate podastrijeti i dokaze, ništa više od toga, ali stanka će vam biti odobrena. Sada je na redu kolega Dretar, izvolite.
Hvala lijepa poštovani g. predsjedniče HS, poštovana glavna državna odvjetnice. U ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta i ja ću zatražiti stanku. Eto i mi smo se naoružali nekim, malo, mrvičak aktualnijim statistikama koje nam pokazuju da se uskočki predmeti u 73,5% rješavaju institutom „sporazuma stranaka“. Što se tiče organiziranog kriminala donesene su 294 osuđujuće presude, ali samo 94 zatvorske kazne, ostalo je rad za opće dobro, uvjetne osude i novčane kazne. Klub zastupnika Domovinskog pokreta želi još jednom skrenuti pozornost hrvatskoj javnosti na činjenicu da je rad pravosuđa i pošten i ispravan rad jedna od pravih temeljnica svakog dobrog uređenog društva a znamo da je kod nas percepcija upravo tog pravosuđa i pravde u njemu izuzetno niska. Činjenica da prosječni hrvatski građanin ima malo povjerenja u institucije, prelijeva se i u hrvatsku stvarnost. Kada obijesni mladići ili odrasli muškarci čine i vrše kaznena, kriminalna djela znajući da im se gotovo u svakom slučaju neće dogoditi ništa ili će se izvući sa malom kaznom. Istu stvar samo na malo višem nivou, rade i gospoda političari naročito oni lokalni pa možda kao što smo nekad na naše nogometne terene zazvali strane suce, možda ne bi bilo loše još jednom podsjetiti da imamo glavnu europsku tužitelju gđu. Lauru Kovesi koja u Rumunjskoj iza rešetaka spremila 1000 korumpiranih političara i u tim procesima nije bilo instituta nagodbe. Hvala lijepa, tražimo stanku.
Stanka će i vama biti odobrena. Imamo još jednu povredu Poslovnika, poštovana kolegica Vidović Krišto, izvolite.
Hvala lijepa. Povreda Poslovnika se ticala vas, kako sam u susjednoj dvorani, nisam odmah mogla prijaviti, dakle čl. 238., omalovažavanje zastupnika. Nije istina da nije dokazano da predsjednik Vlade Andrej Plenković upravlja DORH-om, to je pokazao kada priveo državnog odvjetnika nakon čega je uslijedila velika preobrazba našeg saborskog zastupnika Sauche koji je glasovao za HDZ.
Kolegice Krišto, ovo nije bila povreda Poslovnika nego neki pokušaj replike pa vam dajem opomenu. Idemo sada dalje, poštovana kolegica Orešković, izvolite.
Hvala, predsjedavatelju. Evo u ime kluba stranke Centar i stranke GLAS, tražim stanku u trajanju od 10 minuta kako bismo svi skupa kao saborski zastupnici promislili u kojem smjeru će teći ova rasprava, izvješće glavne državne odvjetnice po mom osobnom mišljenju jedno je od najvažnijih izvješća o kojem Hrvatski sabor raspravlja tim više što je percepcija našim građana da je korupcija jedan od glavnih, najvećih i osnovnih problema našeg društva a nema odgovornije osobe za borbu protiv korupcije od upravo Državnog odvjetništva. Također bi zamolila sve klubove i sve zastupnike da se zapitaju kada je nastalo pravilo i kako je došlo do toga da izvještaj glavnog državnog odvjetnika se svodi na statističke podatke a da se pritom smanji manevarski prostor za raspravu o odnosu između različitih grana državnih tijela i to da mi zapravo u tom izvješću imamo one glave argumente koji bi pomogli i saborskim zastupnicima da shvate gdje su problemi i kako svojim radom te probleme mogu riješiti. Napomenut ću ovdje da u ovom izvješću a tako i u brojnim prethodnima, postoje jedni te isti dijelovi koji ukazuju na to što samo Državno odvjetništvo predlaže Hrvatskom saboru da poduzme kako bi se unaprijedio zakonodavni okvir a isti tako kako bi se ojačali kapaciteti unutar samog Državnog odvjetništva počevši od ureda nezavisnih financijskih istražitelja, a da po tom pitanju Hrvatski sabor nije poduzeo apsolutno ništa. Ja ovdje danas sasvim sigurno neću štedjeti glavnu državnu odvjetnicu ali isto tak ukazivat ću na sve ono što je propust ovog doma. Hvala.
Stanka je odobrena i vama. Kolega Tomašević, izvolite.
Tražim stanku u ime kluba Zeleno-lijevog bloka na temu ovog izvješća u kojem bi ja isto tako volio da ste na vi rekli šta bi vama trebalo kako bi se posebice pojačala ova borba protiv korupcije i organiziranog kriminala u smislu zakonskih instrumenata, u smislu financija i drugih resursa i u smislu koje zakonske prijedloge predlažete kako bi se smanjio utjecaj politike na rad istražnih tijela. Ja smatram naime da nije dobra praksa za percepciju neovisnosti DORH-a od izvršne vlasti kada primjerice premijer Plenković 4. siječnja kaže treba istražiti poslijeratnu obnovu, onda nekoliko sati nakon toga DORH kaže da će USKOK sa policijom pokrenuti izvide u poslijeratnoj obnovi. Pa onda Središnji državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje kaže ne možemo dostaviti javnosti podatke o tvrtkama koje su radile obnovu jel traje istraga da bi onda ipak premijer naložio tom istom uredu da objavi taj popis tvrtki. Isto tako, ne mislim da je dobra praksa za vaš rad da kad dignete optužnicu protiv primjerice gradonačelnika Požege da se onda premijer odluči takvog gradonačelnika staviti na listu za Sabor, da on uđe u Hrvatski sabor pa da mi onda u Saboru trebamo skidati imunitet jer mu je potvrđena optužnica od strane suda nekoliko dana nakon što je ušao u Sabor. Pa onda kraju još vidimo i tajno snimljene razgovore kako se sve namještaju u tom gradu javni poslovi. Ja ne mislim da je to dobra praksa za vaš rad, za rad neovisnosti ove institucije i volio bi na koji način vi vidite da se može smanjiti bilokakav politički utjecaj na vašu istragu i kako vidite zakonske i druge instrumente koje očekujete od Sabora da vam mi olakšamo tu borbu.
Stanka je odobrena i vama. Sada je na redu kolegica Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepa, poštovani predsjedniče. Tražim stanku u ime kluba HDZ-a iz razloga kako bi još jednom stavili naglasak na ono što stvarno piše u ovom izvješću. Izvješće je vrlo cjelovito, sa puno podataka i činjenično ako ih čitamo, sve ono što u izvješću piše, onda možemo zaista se zapitati da li postoji stvarna diskrepancija između percepcije koja postoji iz svega ovog što smo sada čuli od zastupnika iz oporbenog bloka i onoga što su stvarne činjenice koje pišu u ovom izvješću i daju jednu drugačiju sliku. Mi smo svi svjesni percepcije koja postoji u društvu, ali ne samo o radu DORH-a nego i općenito o stanju u pravosuđu međutim smatram da smo svi mi isto tako odgovorni za svaku izgovorenu, javnu izgovorenu riječ i da svi mi stvaramo tu javnu percepciju a puni puta se ona stvara na temelju nekih površnih analiza, površnih zaključaka, onoga što je objavljeno u medijskom prostoru koji je također tj. mediji su također kreatori javnog mnijenja i oni bi isto tako trebali znati da su odgovorni za ono što se objavljuje. Dakle, ne kažem da nema, sigurno da ima propusta, ali ne možemo sve govoriti u cjelini i moramo valorizirati i ono što je dobro, a na onome što nije dobro trebamo to konkretizirati i stvarati prostor da se to poboljša. Isto tako kolega Grbin vi ste kada ste bili na vlasti izviješće od 2012. stavljali u raspravu 2014. Hvala.
Dobro, odobrena je i ova stanka, međutim ja ću sukladno čl. 293.b nastaviti s raspravom. Imamo jako puno replika, 28 replika tako da ovako, predlažem da napravimo replike do kraja 28 puta 2 je 56 i onda nakon toga bi išli na slobodni govor, tako idemo sada sa replikama. Prvi je na redu kolega Sačić, izvolite.
Poštovana gospođo glavna državna odvjetnice. S pozornošću sam vas preslušao, slušao i pročitao, informirao se o vašem izvješću, nažalost u njemu nemate nikakav aneks, nikakvo izvješće o radu Državnog odvjetničkog vijeća što svakako treba popraviti u budućnosti i stoga vas pitam kakva je sudbina, kakav je radno pravni, pravni status vašeg prethodnika glavnog državnog odvjetnika g. Jelenića koji se s ponosom hrvatskoj javnosti pohvalio da je dao zakletvu masonima mimo državno odvjetničke i ustavne prakse i kakav stav imate u odnosu na to i da li još uvijek ima u DORH-u ljudi koji se deklariraju masonima, to ističu ili taje i ne služe interesima RH?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo na ovom pitanju. Prije svega moram istaknuti da je sadržaj Izvješća o radu DORH-a propisan odredbama Zakona o DORH-u koji je donesen 2018.g., prema tome struktura izvješća, podaci koji su u njima daju propisani su zakonom i DORH nema prostora tu za mijenjanje. Međutim, ako ste imali priliku pažljivo pročitati sadržaj izvješća onda ćete pronaći preporuke za rad državnog odvjetništva. Rad doma nije predmet izvješća pa ne možemo nismo mogli unijeti. Što se tiče kolege Jelenića čekali smo kao što sam i rekla kad sam stupila na dužnost prije svega da se s obzirom da je Udruga slobodnih zidara registrirana u RH i zakonita da se izjasni Etičko povjerenstvo je li to u skladu sa etičkim kodeksom. To sam mišljenje dobila, znate svi da sam u 12. mjesecu bila oboljela od korone i odluka će biti uskoro donesena.
Hvala vam. Druga replika kolega Bulj. Izvolite.
Državna odvjetnice Šipek. Građani imaju veliko nepovjerenje ili najveće nepovjerenje u pravosuđe i prvih pet stvari kad god spominju da spominju pravosuđe, pravosuđe, pravosuđe, pravosuđe, to koči i razvoj RH, a DORH je sastavni dio pravosuđa. I naravno da je žalosno i da je zločin da danas radnici Brodotrogira od tajkuna Danke Končara kojega je država sufinancirala u milijardama da gradi brodogradnju, da ti radnici ne primaju plaću, a DORH ništa ne poduzima nego ti isti radnici su morali graditi njegove hotele tj. obnavljati koje je on kupio s tim novcem koji nenamjenski troši. Svake godine vam država tj. Ured za reviziju daje izvješću sve kriminalne radnje i šalju vam. Što ste poduzeli npr. po pitanju radnika Brodotrogira što ne primaju plaću od Danke Končara [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] i evo recimo po pitanju ratnih zločina? Hvala lijepo.
Hvala vam kolega Bulj. Izvolite odgovor.
Pitanje ratnih zločina smo detaljno izložili u pisanom dijelu izvješća, tako da o tome ne bi. A sada u ovom trenutku evo ja se ispričavam, dobila sam statističke podatke pitanje neisplate plaće u Brodotrogiru je u nadležnosti Općinskog državnog odvjetništva u Splitu. Pokrenuto je, sad vam ne mogu reći koliko jel nemam toliko vremena, koliko postupaka, doneseno je određen broj presuda, a ostali su postupci u tijeku. Moram reći da je bilo i kaznenih prijava protiv trgovačkih društva zbog neisplate plaća, ali su te kaznene prijave odbačene naprosto iz razloga jer su ta trgovačka društva bila u blokadi. Prema tome, kada postoje objektivne okolnosti zbog kojih se nije mogla vršiti isplata plaća onda to ne može biti i nije kazneno djelo.
Hvala. Kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem.
Samo sekundu, kolega Bulj traži povredu Poslovnika. Izvolite.
Hvala lijepo. Povrijeđen je čl. 238. hvala vam lijepa što poduzimate nekakve postupke u rješavanju tog zločina neisplate plaće od strane tajkuna Danke Končara, a samim ste ovim rekli da je odgovornost na Andreju Plenkoviću i ovoj Vladi što ne poduzima ništa po pitanju subvencija i ugovora o restrukturiranju od strane Danke Končara. Hvala lijepo.
Kolega Bulj, znadete šta vas slijedi, to je opomena. Ovo nije bila nikakva povreda Poslovnika, ovo je replika i na jedan vrlo neprimjeren način ste prekršili Poslovnik. Molim vas da to ne činite. Kolega Grbin, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče, uvažena glavna državna odvjetnice. Proučavajući izvješće za 2019.g. vjerujem da nisam bio jedini koji je uočio jedan velik porast broja predmeta na općinskim državnim odvjetništvima od 20% ili čak 30.000 predmeta više nego u prethodnim godinama. Neku posebno pojačanu aktivnost u 2019.g. nitko od nas nije primijetio pa sam u izvješću tražio obrazloženje za to i našao sam ga u sljedećoj rečenici „U 2019.g. je do povećanja primljenih i riješenih predmeta došlo zbog unosa starih predmeta u informacijski sustav CTS“, dakle zbog unosa starih predmeta. Pa znači li to da izvješća koja smo do sada dobijali u koja ta ti predmeti nisu bili uneseni, nisu bila vjerodostojna? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo na pitanju. Mislim da taj zaključak ne možemo izvuć nego moramo reći nešto drugo. Razvoj informacijskog sustava državnog odvjetništva započeo je 2009.g. i tada su to bila eksperimentalna uvođenja na razini Karlovca, Pule i ne mogu se sjetit oprostite trećeg. 2013. je počela implementacija CTS-a, međutim tek 2015.g. su sva državna odvjetništva ušla i unose spise u CTS s obzirom da oni predmeti koji su započeli ranije uvijek su se upisivali stari predmeti, stare statistike odnosno ranije statistike radile su se na bazi pisanih upisnika, te pisane upisnike smo mi napustili sa 1. siječnjem '20.g. kada je stupio na snagu Poslovnik o radu državnog odvjetništva i sada, tako da možemo imati određene, mogu se pokazivati određene diskrepancije i nedosljednosti u statističkim podacima kad ih pratimo kroz godine, ali ni u kom slučaju ne može se govoriti da su podaci bili netočni.
Hvala vam. Kolega Jakšić, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče, poštovana državna odvjetnice sa suradnicima, poštovani državni tajniče. Rimac, Kovačević, Curić, Varga i brojni drugi predmeti i brojna druga imena su zaokupljala hrvatsku javnost ne samo sa težinom djela za koja se terete i sumnjiče nego i s time što je vrlo često se pojavljivala opravdana sumnja da je došlo do pucanja mjera i curenja informacija iz istraga prema onima koji su pod sumnjom. Puno rasprava o tome smo imali. Moje pitanje je da li i što se poduzelo da vidimo gdje te mjere pucaju i što možemo napraviti da do toga više ne dolazi? Drugo pitanje je vezano uz Baniju gdje se pojavila opravdana frustracija onih kojima su rušene kuće, onima kojima su kuće bile obnavljane i pitanje je s obzirom na izjave v.d. predsjednika visokog kaznenog suda koji je u startu rekao da tu nema ničega i da će tu biti ili zastara ili teško dokazivo, da li osjećate možda neprihvatljivi pritisak sudbene vlasti na rad državnog odvjetništva?
Izvolite odgovor.
Prije svega samostalnost i neovisnost državnog odvjetništva ovisi o tome da se nastojimo oduprijeti pritiscima svih, kako izvršne vlasti, zakonodavne, ali isto tako i sudbene vlasti. Da li je nastupila zastara ili ne, o tome je prerano govoriti jer naprosto u trenutku kada se je cijelo, cijela priča aktualizirala mi nismo imali saznanja da li je i kada se obnova vršila, prema tome koji je vremenski tijek i na što se to odnosi. Prema tome, mi smo zbog toga morali pristupiti određenim istraživanjima da bi nakon toga donijeli odluku. Ako ćemo ovako poprijeko donositi onda nam više niti državno odvjetništvo, niti sudovi neće biti potrebni. Što se tiče curenja informacija mi svakako nastojimo u suradnji sa policijom jer ta istraživanja nam mora provesti i policija, ovaj utvrditi kako je i na koji način došlo do pucanja. Međutim, ako govorimo o slučaju Rimac ne možemo govoriti da je došlo do pucanja mjera naprosto [[Upadica: Hvala vam]] iako to tako kolokvijalno zovemo, jel o tome smo već davali izjave. Hvala.
Kolegice Orešković izvolite.
Hvala predsjedavatelju. Gđo. glavna državna odvjetnice, ja za vas imam jedno vrlo jednostavno pitanje, ali tražim istinit, iskren, potpun odgovor bez kamufliranja. I to je zapravo za ovaj HS najvažnije političko i pravno pitanje danas. Recite mi, jeste li vi u privatnim odnosima sa gđom. Baricom Novosel? Ako jeste znate li gdje je ona danas zaposlena? I također želim da mi odgovorite na pitanje jeste li se tijekom prosinca telefonski čuli, ne kažem kakav je bio sadržaj telefonskog razgovora, ali jeste li se čuli sa g. Ivicom Mandićem vlasnikom tvrtke MANDIĆ PROMET d.o.o., vama je jasno zašto vas to pitam, pretpostavljam da ste upoznati sa tekstom koji je objavio jedan naš tjednik, tiče se vas osobno i uvelike, uvelike utječe na percepciju nezavisnosti vašeg rada. Dakle, poznajete li gđu. Baricu Novosel, da ili ne?
Izvolite.
Naravno da poznajem gđu. Baricu Novosel s obzirom da je ona zamjenica Županijskog državnog odvjetnika u Zagrebu, da je ona prije nego što je radila u državnom odvjetništvu, jednako kao i ja radila u državnom pravobraniteljstvu, tada u Jaski, kasnije ovaj također u županijskom, poznajem ju, u dobrim smo odnosima. Sada s obzirom na cijelu ovu priču vrlo malo kontaktiramo jer naprosto se ne želim u to miješati. Što se tiče 12 mjeseca moram vam reć ovako da sam ja bila bolesna od covida, da sam bila u bolnici, a g. Mandića ja uopće ne poznajem, ja nemam nikakvih, moje životne veze niti profesionalne nisu povezane sa Požegom, ja te ljude ne poznajem, znam kolegu Koketija, naravno jer i njega znam iz svih tih silnih godina i sada smo, međutim ovaj privatnih niti bilo kakvih drugih veza nemam, g. Mandića ne poznam, nikad čula.
Hvala vam. Kolegice Vučemilović, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Poštovana glavna državna odvjetnice, iz izvješća ako gledamo broj predmeta nažalost se potvrđuje kako gospodarski kriminal se u Hrvatskoj je smanjuje. Struktura presuda pak ukazuje da su to uglavnom uvjetne presude, rad za opće dobro i novčane kazne. Isto tako vidi se da određene mjere blokade imovine protekom određenih zakonskih rokova se nažalost ukidaju. Ističete u izvješću da nemate financijske istražitelje odnosno dovoljno kvalitetnih kadrova za, za tim specijalističkim znanjima koja su potrebna, ali s druge strane DORH zastupa javnopravna tijela po punomoći u sudskim predmetima i u pravnim sporovima i ostaje nekako nejasno zašto se DORH opterećuje sa takvim predmetima mada vjerojatno ima dovoljno pravnika u tim institucijama, a s druge strane nemamo dovoljno [[Upadica: Hvala vam]] kvalitetnih kadrova za gospodarski kriminal.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Situacija je slijedeća, pitanje kaznene politike i kaznenih sankcija je pitanje rada sudova. Naravno državno odvjetništvo na to može utjecati i pokušava utjecati kroz žalbe protiv izrečenih jel protiv dijela presude koje se odnose na kaznene sankcije izrečene. Osobno smatram da u tom dijelu trebamo biti još aktivniji i agilniji jer nam je, da tako kažem, kaznena politika takva kakva je. Ovo što ste rekli za zastupanje ministarstava, to nije velik broj predmeta, radi se o razlozima dakle i to su predmeti iz nadležnosti građansko-upravnih odjela, dakle upravni predmeti, upravni sporovi. Razlog je tome što imamo samo 4 specijalizirana suda odnosno 4 upravna suda u RH i ministarstvo koje ima sjedište u Zagrebu jako teško može pokrivati i Rijeku i Split, itd., zbog čega se obraćaju DORH-u da ode da bi mogli na raspravama pred tim sudovima zastupati ministarstvo.
Kolega Habijan, izvolite.
Hvala lijepa poštovani glavna državna odvjetnice. Evo, ja bih se osvrnuo ukratko na ovaj dio vašeg Izvješća koje se odnosi na podnesene kaznene prijave, dakle u 2019. g. gotovo 19 000 kaznenih prijava podnesenih od strane policije, njih 18,5% je bilo odbačeno, dok je od 17 000 kaznenih prijava podnesenih od ostalih, većinom dakle od građana odbačeno gotovo 50%. Dakle razvidno je da se polovica svih kaznenih prijava podnesenih od strane građana odbacite, u svom Izvješću ističete kako je riječ o prijavama u kojima navodi iz istih nisu potkrijepljeni dokazima, ali posebno apostrofirati kako su upitni motivi zbog kojih se takve prijave zapravo i podnose. Stoga se postavlja pitanje, obzirom da sukladno pozitivnim propisima, državni odvjetnik mora postupati po kaznenim prijavama, pa čak u nekim slučajevima po anonimnim kaznenim prijavama, a imajući u vidu ovaj visoki postotak dakle odbačenih u uskočkim predmetima 99% gotovo odbačenih, koliko zapravo vremena i kapaciteta se na to troši, odnosno da li bi se nekim zakonskim prijedlozima zapravo taj problem mogao riješiti i onda vrijeme i kapacitete usmjeriti tamo doista gdje je potrebno. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
DORH već godinama smatra i predlaže da bi se, a mislim s tim se i kolege suci slažu da bi Zakon o kaznenom postupku trebalo zapravo, napisati novi, donijeti novi Zakon o kaznenom postupku jer ovaj zbog brojnih izmjena je jako težak za primjenu u praksi. Što se tiče ovih odbačaja kaznenih prijava, zapravo govorimo o prijavama, bilo bi pravilnije govoriti o prijavama nego o kaznenim prijavama jer se često radi naprosto o pismenima građana koji zbog toga što im nisu ispunjena očekivanja, da tako kažem ili su neriješeni imovinsko-pravni sporovi na način koji njima ne odgovara, onda posežu za kaznenim progonom. Međutim, mi se moramo sjetiti toga da DORH nije tijelo općeg nadzora, nije tijelo, glavno tijelo je zaduženo za otkrivanje kaznenih djela i da DORH ima sasvim drugačiju ulogu u jednoj demokratskoj zemlji nego što je to imalo 50-ih godina.
Kolegice Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče. Poštovana glavna državna odvjetnice. Problem kapacitiranosti isto tako je problem u DORH-u pa me zanima, čini mi se da je čak i u pogledu službenika veći problem nego u pogledu zamjenika državnih odvjetnika u ovom trenutku, pa me zanima, što ćete kao glavna državna odvjetnica po tom pitanju poduzeti i kako ćete riješiti taj problem jer znamo da bez ljudi ne možemo imati ni rezultate. Hvala.
Izvolite odgovor.
Moram istaknuti da je DORH broj zamjenika u DORH-u se odredi, određivao na temelju okvirnih mjerila iz 2001. g. Nakon 20 godina smo dobili okvirna mjerila za zamjenike, a broj službenika se određuje na temelju broja zamjenika državnih odvjetnika. S obzirom da se prošle godine donošenjem novog Poslovnika promijenio način praćenja predmeta, mi smo sada u fazi izrade prijedloga za Ministarstvo pravosuđa procjene potrebnog broja zamjenika. Nadamo se da će to uskoro, da ćemo to uspjeti uskoro napraviti, ministar donijeti tu procjenu koja bi onda bila baza za daljnje zapošljavanje i naravno, nadamo se podršci Ministarstva pravosuđa da će nam i odobriti zapošljavanje. Osobito je problem u USKOK-u što se tiče službenika.
Kolega Mlinarić, izvolite.
Hvala g. predsjedniče. Poštovana g. glavna državna odvjetnice. Postavio bi pitanje u vezi ratnih zločina. Osim suhoparnih brojaka u Izvješću i nerazumljivih nekih stvari, ja bi vas pitao konkretno pitanje. Zašto DORH nije nikada procesuiralo operaciju Vukovar kroz jedan sudski spor, gdje bi se otvorilo od piramide, znači gore od političkog vrha, vojnog vrha JNA pa do najsitnijih detalja. Ne bi vam se događalo ovo da svakih par mjeseci ili jedanput godišnje uhvatite po par nekih sitnih, kao u Negoslavcima ljudi i koji vam nakon 15 dana istražnog zatvora izađe na slobodu. Da ste to napravili, ne vi, i prije vas koji su bili, kompletno operaciju Vukovar, obuhvatilo bi se sve od vode do najsitnijih ovih izvršitelja.
Izvolite odgovor.
Hvala. Ja vam neću moći odgovoriti na to pitanje jer u to vrijeme nisam bila glavna državna odvjetnica i nisam se bavila tom vrstom predmeta. Ali vjerujem da bi se postupci pokrenuli da je bilo za to dovoljno dokaza, dovoljno elemenata ili da su te osobe odnosno i svjedoka koji bi bili u RH. Ono što je moja namjera kao državna odvjetnica, a to je sad možda nešto o čemu možda i nije vrijeme za govoriti, to je pitanje kako mislim reorganizirati rad državnih odvjetništava vezano za procesuiranje i rad i otkrivanje uopće ratnih zločina, koncentracijom zapravo rada na 4 specijalizirana državna odvjetništva i te odjele koje bi trebalo definitivno u vrlo kratkom roku kadrovski ekipirati. S obzirom na protek vremena smo svi svjesni da je sve teže i teže prikupiti dokaze i raditi na tim predmetima.
Koju osnovu, kolega Mlinarić? Stanka je bila, dakle ne možemo to. Kolegice Peović, izvolite.
Dobar dan. Za pitanje o Brodotrogiru rekli ste da su presude donesene na Županijskom sudu u Splitu. Istina je da su radnici podigli kaznene prijave za neisplatu plaće. One su međutim, odbačene, što ste ovdje i ponovili, opravdali to time da su firme u blokadi jer nemaju novaca. Stotine radnika u Brodotrogiru nisu dobili zaslužene plaće još od srpnja 2020. g., no blokada ne može biti opravdanje. To je uvriježena praksa. Dakle u 5.g. 3 su firme otišle u stečaj, a isti radnici su prebačeni iz jedne firme u drugu. U isto vrijeme, isti Končar je kupio udjele i u hotelu Medena u Trogiru, a nije poštivao ugovor koji ga obvezuje da 60% mora biti Brodotrogira u tome, a samo 40% luksuzne Marine koja mu je jedina u interesu. Prema tome, DORH [[Upadica: Hvala vam]] u ovom slučaju mora reagirati.
Izvolite odgovor.
Mi govorimo, vi ste u svom izlaganju odnosno pitanju spomenuli Brodosplit. Pitanje se odnosno odnosi se na Brodotrogir i tvrtke u vlasništvu Danka Končara. Prije svega Zakon o trgovačkim društvima nije, odvaja odgovornost vlasnika i dioničara tvrtke od samih obaveza tvrtke. To je jedna stvar. Nisam rekla da je donio županijski sud, rekla sam koliko je odluka, evo sad opet pokušavam pronaći, ali ispričavam se, ne mogu vrijeme je kratko, mogu vam to reći naknadno koliko je odluka doneseno. Državno odvjetništvo uvijek kad dođe do dokaza naravno da se pokušaju oni prikupiti i ovo pokreće kazneni postupak ako su ispunjene sve zakonske da tako kažem pretpostavke odnosno dokaže, utvrdi se da je, bit će kaznenog djela ispunjene. Evo, ne mogu vam ništa više reć.
Kolegice Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se. Poštovana, u ovom izvještaju nema jedne od ključnih informacija potrebnih zapravo za nadzor sabora nad radom DORH-a i da bi razumjela se bolje situacija, to je bilo pitanje koje je trebalo biti ključno pitanje rada istražnog povjerenstva, a to je da li ima i na koji način se detektiraju i sankcioniraju politički pritisci prema radu državnog odvjetništva i njihovih zaposlenika, pa vas sad ovdje pitam s obzirom da jeste mogli izvijestiti o tome jer Zakon o državnom odvjetništvu kaže da u izvještaju prema saboru možete izvijestiti i o stanju u pravosudnom sustavu i o problemima na koje nailazite, a vjerujem da je to jedan od problema, molim vas da nam ovdje onda direktno odgovorite da li je bilo političkih pritisaka prema državnom odvjetništvu, na koji način su se oni detektirali i koliko je kaznenih prijava za počinjenje kaznenog djela prisile prema pravosudnom dužnosniku podignuto u 2019. i 2020.g.? [[Upadica: Hvala vam]] Hvala.
Izvolite odgovor.
U našem izvješću smo dali na neki način preporuke i govorili o onome koji su nam problemi koji se tište. Možda evo ja ću ovo prihvatiti kao jedan konstruktivan prijedlog da na kraju izvješća za '20.g. koje će biti prvo izvješće koje ću ja pisati i za koje sam odgovorna kao glavna državna odvjetnica jer govorimo o '18.g. kad je glavni državni odvjetnik bio zapravo kolega Jelenić. U tom slučaju zapravo da možda koncentriram ovo u jednom posebnom dijelu koje promjene zakona jer čitajući ovo vidjet ćete da smo tražili istražitelje da konstatiramo da nam je ovo premalo … [[Govornik se ne razumije]] da nam treba broj ljudi, predlažemo izmjene ZKP-a odnosno Zakona o kaznenom postupku itd. To su sve prijedlozi koji su možda skriveni u tekstu izvješća, nisu koncentrirani na jednom mjestu. Prihvaćam to kao sugestiju za slijedeće ovaj, za slijedeće izvješće. A što se tiče pritisaka protiv pravosuđa mislim ja ću vam reći ovako, kaznenih prijava nema, a da je državno odvjetništvo svakodnevno i ja sada trenutno kao i svi moji prethodnici izložena pritiscima da, pročitajte medije jer sve skupa ispadne da zapravo onog časa kad je objavljeno nešto u medijima presuđeno je, više ne treba sudova, ne treba državnog odvjetništva. Prema tome, to su sve [[Upadica: Hvala vam]] oblici pritiska na državno odvjetništvo.
Hvala vam lijepa. Malo sam pustio vrijeme jer je bilo vrlo bitno ovo da kažete, ali vas molim da se držimo ipak minute. Kolegica Vidović Krišto izvolite.
Gđo. državna odvjetnice, ovo vaše izvješće nema nikakve veze sa realnim stanjem. Evo ja ću vam navest jedan primjer. Dana 22. srpnja 2013. građanski aktivist protiv korupcije Tomislav Jelić prijavio je DORH-u da je osobno svjedočio susretima Ivana Turudića, tadašnjeg predsjednika Županijskog suda u Zagrebu i Srećka Ferenčaka, glavnog tajnika HNS-a kojemu se za vrijeme njihovih susreta na tom županijskom sudu sudilo zbog teških koruptivnih radnji. U svakoj drugoj članici EU zbog te bi činjenice takav sudac bio suspendiran i bio bi udaljen sa sudske dužnosti. Privatni susreti predsjednika suda s čovjekom kojemu se sudi potpuno su neprihvatljivi, u demokratskim porecima oni su uopće nezamislivi, po čijem nalog DORH ništa nije poduzeo. Jeste li svjesni da ste i vi u DORH-u zbog prikrivanja kaznenih djela u zoni protuzakonitosti? I nemojte molim vas govoriti o tome da vi tada niste bili u mandatu jer svi ti bivši su i dalje u vašemu DORH-u. Dakle, to je izuzetno zapravo neprofesionalno govoriti o tome da se to nije moglo stavit u ovo izvješće [[Upadica: Hvala vam]] jer svi ti ljudi i dan danas rade kao vaši zamjenici.
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Kolega Jelenić kad je razriješen dužnosti glavnog državnog odvjetnika više nije radio u uredu i nije mogao pisati to izvješće, nego sam ga pisala ja i potpisala sam ga kao prva zamjenica glavnog državnog odvjetnika. Što se tiče vašeg pitanja u odnosu na kolegu Turudića i njegovo ponašanje, dakle to je stvar suda i DSV-a jer je to prije svega pitanje etičkog kodeksa da li je u redu takvo ponašanje i postupanje. Prema tome, to su trebali oni učiniti. Hvala.
Kolega Tomašević, izvolite. Pa kolegice Krišto, nema povrede Poslovnika, vama se može ne dopadati odgovor, ali vi ne možete, ovdje nema proceduralne nikakve povrede, dobit ćete opomenu drugu. Izvolite.
Dakle ima povreda Poslovnika čl. 238. omalovažavanje saborskih zastupnika, nas nekoliko ovdje smo prokomentirali da je to pitanje kaznene odgovornosti. Nema to nikakve veze sa DSV-om. Vi na taj način zapravo manipulirate i nama i hrvatskom javnošću. Bila je riječ o kaznenom postupku visokih koruptivnih radnji.
Izvolite, ja vas molim da sjednete, to nije nikakvo omalovažavanje zastupnika. Ja ne znam što za vas predstavlja omalovažavanje. Ovo je odgovor osobe koja je zadužena za tu problematiku. I molim vas da to ne činite, dobivate opomenu.
Ako mogu samo sekundu.
Nažalost ne, možete kroz drugi odgovor se dotaknuti toga. Kolega Tomašević izvolite.
Zahvaljujem. Pa moje pitanje je vezano za onaj slučaj Krš-Pađene. Naime, kada smo imali raspravu u HS o opozivu ministra Ćorića vezano za to što je među prvim stvarima koje je napravio kada tada novi ministar zaštite okoliša je bilo da je poništio rješenje prethodno ministarstva tog istog vezano za ocjenu prihvatljivosti na ekološku mrežu upravo za projekt VE Krš-Pađene i kada sam ga pitao zašto je to napravio rekao je da je to napravio u konzultacijama sa DORH-om. Kada sam ga pitao da li postoji pisani trag o tome, između DORH-a i ministarstva rekao je da ne zna, kada sam ga pitao da li je prvo iniciralo da se to rješenje napravi kako ne bi nastupila šteta za RH, ministarstvo ili DORH rekao je isto da ne zna. Mene zanima i taj konkretan slučaj, ali me zanima i vaša praksa, da li u takvim situacija postoji pisani trag gdje DORH preporuči nekome u izvršnoj vlasti da se poništi nekakav dokument kako ne bi nastala materijalna šteta za RH?
Izvolite odgovor.
DORH odnosno onaj dio DORH-a koji se bavi zaštitom imovinskih interesa može davati odnosno i daje pravna mišljenja i pruža pravnu pomoć nadležnim tijelima u radu pa i u ovakvom slučaju. DORH je sudjelovalo na sastanku koji je bio organiziran između Hrvatskih šuma i Ministarstva poljoprivrede, bila su dva sastanka tu su jasni izražavani stavovi u pogledu obveza investitora. O sastancima se vode službene bilješke u pravilu, vrlo rijetko će se dogoditi osim ako se radi o nečem vrlo kratko, čisto ovako instruktivnom se neće voditi, a mišljenje se traži odnosno daje u onom slučaju kada je mišljenje i pisano zatraženo. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? Ne mogu vam sada na to dogovorit.
Kolega Tomašević, molim vas da … /Govornici govore u isto vrijeme./ … imate minutu imate još mogućnost repliciranja odnosno pojedinačnog govora tako da imate mogućnost. Izvolite kolegice Baričević.
Hvala lijepa predsjedavajući. Uvažena državna odvjetnice. Čuli smo i od ostalih kolega da je istraživanje i procesuiranje ratnih zločina zapravo tema koja još uvijek pogađa našu zemlju. Još uvijek nisu svi zločini istraženi, dosta optuženica nije podignuto pa me zanima kazali ste da je 594 optuženih bez presude, zanima me točno koliko optužnica se tu radi u ovim predmetima 594 što ste rekli da su optuženi? Kazali ste da ćete napraviti reorganizaciju rada, čini mi se da se dosta kasni sa tom reorganizacijom rada i kadroviranjem jer žrtve i počinitelji imaju svoj vijek trajanja, pa mi se čini da je to dosta kasno. Još bi postavila jedno pitanje ako uspijem, smatrate li da li treba suziti nadležnost USKOK-a koji bi trebao istraživati najsloženije zločine?
Izvolite odgovor.
Krenut ću od kraja, da smatram da treba suziti nadležnost USKOK-a i dali smo prijedlog da se ide u izmjenu Zakona o USKOK-u, to je jedno. Što se tiče kaznenih odnosno ratnih zločina, ja skrećem pozornost da na internetskim stranicama odnosno na našoj mrežnoj stranici DORH-a postoje podaci o svim postupcima koji su pokrenuti, a državna odvjetništva nadležna koja rade na tim predmetima o aktualnim zbivanjima dakle onim postupcima koje jesu, redovito obavještavaju. Nažalost ovi predmeti teško mi je sada reći, ali podatak ako vas zanima ja vas lijepo molim kao saborski zastupnik možete tražit dat ću vam odgovor koliko se radi predmeta. Dobar dio optuženih zapravo nije u RH, nedostupan je našim sudovima. Nešto se počela mijenjati praksa sudova u vezi toga da se provode suđenja u odsutnosti, ali prije je to bilo isključeno.
Hvala. Kolega Lenart, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Često policijski službenici znaju reći da je DORH usko grlo provođenja zakona tj. procesuiranja, često puta je evidentno da znaju te istrage biti kontaminirane. Primjer u Sisačko-moslavačkoj županiji da načelnik Policijske uprave Sisačko-moslavačke županije boravi u Top-Termama Topusko besplatno, a vlasnik je županija i onda nakon otkrivanja nakon 6 mjeseci plaća račun dovodi do sumnje da on podilazi službenicima Sisačko-moslavačke županije protiv kojih čak postoje i neke istražne radnje koje se već dugo provode, a nigdje ne dolaze. I ovo zadnje što se dešava, da li ćete provjeriti da li je sve zakonito u slučaju Ive Žinića i imovine i svega onoga što se ovih dana piše i u medijima i o čemu se raspravlja?
Izvolite odgovor.
Ispostavljanje računa da li je to, ispostavljanje računa treba ići od Top-Terme, s obzirom da je Topusko bilo negdje i mom nekada u Karlovačkoj županiji onda neke stvari znam, međutim da li je to utjecaj županije ili ovoga jako je teško govoriti. Naravno da svako može reći i prebacivati odgovornost na drugog, pa radi loše policija, radi loše DORH, branitelji su savršeni, tužioci su loši mislim da je to vječna priča, vječna tema, vječni način obrane. Što ste me zadnje pitali oprostite? … [[Upadica se ne razumije.]] Žinić, Žinić je čim smo saznali za ovo mi smo dobili informaciju od Županijskog državnog odvjetništva u Sisku, provjerili smo predmete koje ima u radu Građansko upravni odjel koji je davao mišljenja na nacrte ugovora, a naravno po utvrđenju činjenica ona se razmatraju i postupit će se sukladno, tim više što u ovom trenutku i druga tijela su se počela baviti istraživanjima.
Hvala vam. Kolega Katičić, izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Kolegice glavna državna odvjetnice. Pa evo ja ću iskoristiti prvo par rečenica da pohvalim ovo izvješće, držim da je isto sveobuhvatno iscrpno i daje vrlo jasne i egzaktne pokazatelje, ukazuje na dodatne napore u institucionalnom radu vaše institucije koje mislim da je dosta bitno. Moje pitanje jest, smatrate li da je donošenjem novog Zakona o DORH-u i Zakona o upravljanju državnom imovinom doprinijelo bržem i efikasnijem radu DORH-a posebno u djelu koji se odnosi na rješavanje imovinsko-pravnih pitanja i upravljanju imovinom u vlasništvu RH što mislim da je isto jedan važan dio, segment a ne samo kazneni dio odjela DORH-a koji radi. Hvala vam.
Izvolite, odgovor.
Hvala vam na tom pitanju. U svakom slučaju, mislim da je s jedne strane Zakon o Državnom odvjetništvu koji je proširio mogućnost nadležnim tijelima pa tako i tijelima koja upravljaju državnom imovinom, da zatraže pitanja i pomoć, pravu pomoć Državnog odvjetništva jer smo zapravo svjedoci da su se kroz godine propisi toliko mijenjali da je jako teško sada uspostaviti kontinuitet i zapravo vidjeti koji propis se primijenio kao primjerice evo što je uvaženi zastupnik spomenuo Žinića jer zapravo se radi sad o primjeni uredbe iz 2005. g., ne radi se o aktualnim propisima koji su sada na snazi. Mislim da je na zaštiti imovine i rješavanju imovinsko-pravnih odnosa, da je to zapravo ovom trenutku jedno vrlo važno pitanje koje će se pogotovo vezano za obnovu na Banovini jako aktualizirati i mislim da tu imamo puno prostora i da ćemo tu morati puno surađivati.
Kolega Šimičević, izvolite.
Evo zahvaljujem, predsjedniče. Uvažena glavna državna odvjetnice, evo na tragu pitanja kolegice, 30 g. je prošlo od Domovinskog rata i mislim da je izuzetno važno da se procesuiraju svi ratni zločini i zbog vladavine prava a i zbog žrtve pa ja vas neću pitat za kaznena djela odnosno optužnice koje ste podigli, nego me interesira kako surađujete sa agresorom Republikom Srbijom u otkrivanju ratnih zločina počinjenih na tlu Hrvatske? I moje je drugo pitanje, da li vi kao glavna državna odvjetnica sad imate sve resurse u svojim rukama i da li možete kvalitetno i dobro raditi ovaj zahtjevni posao jer znamo da doista da su ogromne kritike na rad pravosuđa u RH? Hvala lijepa.
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepo. Što se tiče resursa kojima raspolažemo, moram reći, mislim u RH, imamo organizaciju na način da zapravo sredstva za rad Državnog odvjetništva odobrava Ministarstvo pravosuđa odnosno idu iz državnog proračuna dakle nemamo samo novac kojim samostalno upravljamo, raspolažemo i koristimo za one svrhe i namjene koje nam u određenom trenutku smatramo da su potrebne. Što se tiče ratnih zločina i suradnje sa Srbijom, ona je da tako kažem, nekadašnji termin da upotrijebim miroljubiva koegzistencija jer zapravo se radi o stvarima gdje oni, od njih tražimo zapravo informaciju gdje se ljudi nalaze i ovo, neki puta nam odgovore, neki puta ne, ali su vrlo često spremni od nas tražiti podatke o osobama a puno manje su spremni uzvratiti sa podacima. Ali u svakom slučaju ti podaci koje razmjenjujemo nemaju snagu dokaza nego zapravo usmjeravaju nas u kom pravcu ići sa daljnjim istraživanjima.
Kolegice Nađ, izvolite.
Hvala lijepa. Uvažena glavna državna odvjetnice, dakle navedeno je da je u DORH-u dobna struktura dužnosnika između 60 i 65 g., da nijedan pravosudni nije mlađi od 30 g. a zaposleno je tek 16 vježbenika. Ako se nastavi ovaj trend, uskoro ćemo imat DORH bez državnih odvjetnika a kao što vidimo, korupcija i kriminalitet u RH buja i dalje. Rekli ste da se nadate podršci Ministarstva pravosuđa, nadate se ali nije li vrijeme da se neke strukturne promjene naprave u privlačenju kadrova u Državno odvjetništvo ne samo pravne struke nego i financijske, porezne i sličnih struka? Hvala lijepa.
Izvolite.
Činjenica odnosno podaci koji ste vi iznijeli su točno, to je točno, vrlo brzo će u Državnom odvjetništvu RH doći do smjene generacija, jel, ali s druge strane ja se nadam da će biti dovoljno ljudi koji će iz razine županijskih Državnih odvjetništava koji već imaju bogato iskustvo, moći preuzeti poslove u Državnom odvjetništvu RH. Što se tiče zapošljavanje, jako vam je teško s obzirom da bi postali zamjenik državnog odvjetnika morate položit, dakle završit Pravni fakultet pa biti 2 g. pripravnik pa onda položiti pravosudni ispit pa ići u državnu školu 2 g. pa onda položiti ispit u državnoj školi i tako zapravo dolazimo do toga da sa nekakvih 30 g. postaju ljudi, mogu prvi puta postati zamjenici. Naravno da je puno lakše i jednostavnije otići odmah u odvjetništvo i biti dobar branitelj s dobrim prihodima.
Kolegice Jeckov, izvolite.
Uvažena državna odvjetnice, jedna od glavnih zamjerki građana prema DORH-u koje se istina tiče vaših prethodnika, jeste loša komunikacija DORH-a prema javnosti. Smatrate li vi da bi bolja komunikacija upravo prema toj javnosti bila dobar put kako bi se vratilo poljuljano povjerenje građana prema DORH-u a što je svakako ključno za funkcioniranje, za demokratsko funkcioniranje svih državnih institucija pa tako naravno i DORH-a?
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepo. Da, mislim da u Državno odvjetništvo pa i ja osobno imamo puno prostora koji možemo otvoriti da bi naša komunikacija sa javnošću i transparentnost rada bila bolja. Jedna od tih stvari je možda i neposredna komunikacija ali drugi dio je ono što se trenutno radi i razvija se portal jer naša internetska stranica je na toliko staroj i lošoj bazi da je samo pitanje trenutka kad će se sasipati pa nećemo moći ni minimalne informacije na taj način dati građanima. Nadam se i tome, vi ste rekli ja se nadam, ja se nadam i vjerujem, ne ostajem samo na nadi, nego i vjerujem s obzirom na iskazanu podršku od strane ministra Malenice, da ćemo i to pitanje riješiti i da ćemo kao što su sudovi dobili novi portal za informaciju, dobiti i mi pa biti na taj način bliži javnosti, evo.
Kolegice Perić, izvolite.
Hvala lijepo, poštovani predsjedniče. Poštovana gđo. Hrvoj Šipek, pa evo s obzirom da znamo kako često Državna odvjetništva, općinska odnosno županijska nisu imala baš dobre uvjete za rad, pa su evo nakon nekoliko desetljeća se eto omogućilo da rade u boljim uvjetima. Ono što je vrlo važno, ovo vaše izvješće je vrlo iscrpno i u samom izvješću se kaže da je ovo prvi put da se na ovaj način prikazuju zapravo indikatori i kroz kretanje tih indikatora učinkovitosti i kvalitete se prikazuju zapravo i podaci. Pa bez obzira na to što neki kolege misle kako su to samo statistike, ali jako je važno upravo to da ste na ovaj način mogli to prikazati, tim više što zapravo se time služe i Vijeće Europe odnosno to je kriterij kojim smo mi u samom sustavu.
Hvala. Izvolite, odgovor.
Dakle, USKOK je čekao 18 g. rješavanje svog prostora, bio je podstanar u zgradi DORH-a u Gajevoj ulici, još uvijek imamo nekoliko Državnih odvjetništva, to je navedeno u izvješću pa neću ponavljati koja imaju tu probleme. Naravno, jedan dio problema je takve naravi da zapravo je potrebno izgradnja ili novih zgrada ili nadogradnja tako da postoje objektivni razlozi zbog kojih se smještaj nekih Državnih odvjetništva ne može adekvatno riješiti. Što se tiče indikatora učinkovitosti i ocjene rada Državnog odvjetništva, ja se usuđujem odnosno pozivam se na mišljenje Europske komisije o stanju u pravosuđu u Europi pa tako i u RH gdje oni ocjenjuju rad Državnog odvjetništva i USKOK uspješnim i pozitivnim i kažu da zapravo rezultati rada i percepcija su potpuno suprotni od stvarnih podataka.
Kolega Pavić Željko, izvolite.
Poštovana državna odvjetnice, u svom izvješću koje je ka i uvijek opsežno ste naveli da se broj radnih sporova povećao zbog toga što radnici odnosno što država ima problema sa svojim zaposlenicima. Ja se tu ne mogu složiti s vama jer bih prije rekao da zapravo zaposlenici imaju problema sa državom kao poslodavcem s obzirom da država potpiše kolektivni ugovor a nakon toga ne poštuje odredbe tog kolektivnog ugovora. Naime, to tumačenje koje je navedeno u vašem izvještaju da poslodavac tumači na jedan način a radnik na drugi način, to baš i ne stoji s obzirom da postoje komisije koje tumače kolektivni ugovor i u toj komisiji su zapravo i predstavnici i poslodavaca i sindikalista. Tako da ono što se tako protumači, trebalo bi se zapravo poštivati međutim usprkos tome se ide na sudove, na tim sudovima se sporove gube i onda se još uz oni osnovicu zapravo pripisuje i kamate i sudski troškovi. Zašto se tu ne uključi ovaj dio koji vodi brigu o imovinskom interesu države da se takvi sporove spriječe?
Hvala vam. Izvolite, odgovor.
Ovdje se radi, s obzirom da se radi o sporovima koja je odnosno onim dijelovima kolektivnih ugovora koje zapravo komisija nije istumačila a ono što nastaje problem zbog čega Državno odvjetništvo ne sklapa nagodbe je u tome što smo imali situaciju da su različiti županijski sudovi zauzimali različita stajališta. Kada bi mi prihvatili stav onoga koji ide u korist radnika i li obrnuto, hoćete u korist države, onda bi to bilo nejednakost građana s obzirom da su građani sa područja nadležnosti drugog županijskog suda, za prava izgubili. Zbog toga sam i rekla u izvješću da pozdravljam uvođenje oglednog spora koji je došao jer on daje mogućnost da kad se desetak predmet pojavi iz iste činjenične i pravne osnovne, preskače se županijski sud, Vrhovni sud zauzima na sjednici stajalište koje je onda vodilja za niže sudove. Na taj način će biti brže a i ujednačit će se sudska praksa.
Kolegica Lukačić, izvolite.
Hvala vam lijepa, g. predsjedniče. Poštovana glavna državna odvjetnice, iz vašeg izvješća razvidno je da je Državno odvjetništvo postiglo jednu visoku razinu učinkovitosti, dakle više predmeta je riješeno, manje je neriješeno i ja sam sigurna da vi i vaši suradnici činite sve kako biste te dobre pokazatelje još poboljšali a ne samo zadržali, dakle da ne ostanete na ovoj razini. Ali mene zanima ako možete reći ako u ovom trenutku imate taj podatak, koliko imate zaposlenih osoba sa invaliditetom i koliko je zapravo vama u mogućnosti, koliko ste kao institucija u mogućnosti s obzirom na vrstu posla uopće zapošljavati osobe sa invaliditetom i što činite na tom planu? Hvala.
Izvolite, odgovor.
Hvala. Evo žao mi je, ali ja vam ne mogu dati podatke koliko zapošljavamo osoba sa invaliditetom. Mogućnosti zapošljavanja ovise o tome o kojim se radnim mjestima radi, jel. Ako se radi o službenicima, onda su daleko šire mogućnosti zapošljavanja osoba sa invaliditetom. Međutim stvar je u tome da se jako malo osoba uopće prijavljuje na oglase z slobodna radna mjesta u Državnom odvjetništvu a među njima invaliditet, osoba sa invaliditetom praktički i nema. Koji su razlozi tome, jako mi je teško reći ali u svakom slučaju stav Državnog odvjetništva je osobe sa invaliditetom mogu obavljati poslove bez problema sukladno svojim ograničenja fizičkim koje imaju, ima prostora u svakom slučaju.
Kolegice Petir, izvolite.
Hvala lijepo, predsjedniče Hrvatskog sabora. Gđo. državna odvjetnice, evo nedavno se napunilo godinu dana od neslavne izjave Kreše Beljaka da UDBA nije pobila dovoljno ljudi. Taj isti zastupnik koji je ujedno i gradonačelnik grada Samobora je od svjedoka pokajnika optužen a ti dokumenti su poslani na Državno odvjetništvo prije nekoliko godina, da izvlači novac iz gradskog proračuna za stjecanje osobne koristi zajedno u svezi s jednim poduzetnikom, isti taj zastupnik koji je ujedno i predsjednik HSS je optužen od članova predsjedništva i glavnog odbora da je falsificirao zapisnike i to je također prema njihovom navodu upućeno DORH-u pa me zanima jeste li vi u slučaju Beljak postupali, ako niste, planirate li jer ovo su doista ozbiljne optužbe koje zaslužuju razjašnjavanje u hrvatskoj javnosti. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala.
Oprostite, državna odvjetnice, samo sekundu vas molim. Ja vas molim, kolega Paviću i kolegice Mrak-Taritaš. Izvolite. Nastavite.
Vaše pitanje se zapravo odnosi na konkretne predmete, a ja o njima ne bi govorila, znam da se u svakom slučaju ovaj, sve prijave koje su, bez obzira da li su kaznene ili ovo, DORH analizira i razmatra, iako u nekome od ovih koje ste vi spomenuli je odluka donesena, a za druge nemam informaciju, odnosno nemam saznanja, moram priznati. .../nerazumljivo/...
Kolegice Vlašić Iljkić, izvolite.
Hvala. Zahvaljujem. Da li je bilo ikakvih političkih pritisaka na rad DORH-a u slučaju Puljašić budući da od predaje snimke tijekom travnja i svibnja 2020. g. je prošlo više od 10 mjeseci. Pitanje je da li bi se išta poduzelo da snimka nije izašla u medijima. Znamo da Puljašić više nije saborski zastupnik, Gradska organizacija HDZ-a u Požegi je raspuštena, no još uvijek je on gradonačelnik kao i njegov zamjenik gradonačelnika. Oni ovih dana obavljaju javne dužnosti, zamjenik polaže vijence, a niti jedan se nisu oglasili u medijima oko slučaja snimke. Nije li sumnjivo da su određene radnje počele se poduzimati tek nakon objava snimaka? Šef Županijske organizacije HDZ-a Željko Glavić je unatoč saznanjima o snimci dozvolio da takav čovjek bude na listi kandidata za HS, a premijer Plenković je također, blagonaklono gledao na sva djela Puljašića unatoč svim upozorenjima sa terena.
Izvolite odgovor.
Vaše pitanje se odnosi na recentni predmet, ali moram vam reći da nije točno da je objavljeno nakon što su objavljene snimke, da je onda DORH odnosno USKOK počeo raditi. Radilo se na tome znatno prije, a snimka je izašla puno kasnije. To naprosto nije točno, a što se tiče toga tko koju dužnost obnaša, to nije stvar DORH-a i mi se u taj dio, to je odluka nekog drugog.
Hvala. Kolega Demetlika, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovana glavna državna tajnice. Ustavom RH DORH je tijelo koje poduzima pravne radnje radi zaštite imovinskih interesa RH. Postavljam pitanje, da li se to odnosi i na gradove i općine kao sastavni dio javnog sektora? Iz kojeg razloga to postavljam pitanje? Naime, u vašem opsežnom Izvješću po nama nedostaju podaci o broju sudskih postupaka koje je DORH u ime RH vodi protiv gradova i općina, a vezano upravo za imovinu. Naime, po nalogu DORH-a RH putem sudova se upisuje na imovinu, da li su to zgrade, parkovi, zemljišta, koji su gradovi i općine bili uredno upisani još '93. i nakon tih 10, 15 godina država, tj. RH bez uopće uključivanja i upoznavanja jedinica lokalne samouprave se uknjižuje. Pa molim da se taj dio u Izvještaju proširi, ako je moguće i točno po županijama i s kojim gradovima i općinama imate sudske sporove. Hvala.
Izvolite odgovor.
Možemo obraditi te sporove iako ja osobno smatram da se RH, a i jedinice lokalne samouprave i regionalne samouprave kao osobe javnog prava ne bi trebale nalaziti na sudu, već da bi bilo jako dobro da se možda formira jedno tijelo na kojem bi se to rješavalo sporazumno. Ovo o čemu vi govorite, to je zapravo pitanje Istre i činjenice da općine i gradovi Istre nisu nakon stupanja na snagu Zakona o lokalnoj samoupravi izvršili, sklopili sporazume o podjeli imovine, a obaveza je DORH-a i DORH je to radilo po službenoj dužnosti, nikakvom nalogu izvršne vlasti i mislim da probleme koje Hrvatska danas ima i sa investicija i svim je upravo zato što nije izvršena, nisu riješeni imovinskopravni odnosi i još uvijek vučemo zaostatke socijalističkog uređenja i upisa. Onog časa kad se ne može sklopiti nagodba, DORH nema druge nego da podigne tužbu.
Kolega Grmoja, izvolite.
Hvala poštovana glavna državna odvjetnice. Jučer ste na sjednici Odbora za pravosuđe prvo šutjeli, a zatim i zanijekali da ste dobili informaciju sa sumnjama kako su diplomati uz pomoć krivotvorenih isprava omogućili, znači određena, odnosna znatna imovinska sredstva veleposlanikovoj supruzi u Australiji. U Sabor su stigli dokumenti koji potvrđuju kako ste tu informaciju dobili još prije pola godine. Podnositelj vam je nekoliko puta ponudio čak da ga ispitate, što DORH nije učinio i evo ja mogu samo konstatirati da obmanjujete javnost, a ako nastavite s ovim obmanjivanjem, morat ću zakupiti nekakav ili bilboard ili nešto slično u blizini DORH-a s vašim likom i sa svim ovim informacijama i dokumentima koje ste dobili. Molio bih komentar ovoga što ste jučer rekli i što namjeravate poduzeti.
Izvolite odgovor.
Ja se jučer nisam mogla sjetiti te informacije jer je to cijeli niz informacija koje su mene kao novu glavnu državnu odvjetnicu zapravo preplavile i ja se ispričavam zbog toga što se ja toga nisam sjetila, ali ja naprosto ovaj, toliku količinu informacija ne mogu držati u glavi. A što se tiče podnositelja prijave, mislim da je o tome su vođeni postupci, on je dobro informiran, pozvan je u DORH odnosno u USKOK da se izjasni vezano za svoj podnesak, ja sad imamo ovdje kompletnu informaciju, ali definitivno ova minuta za repliku mi nije dovoljna, prema tome, možemo o tome razgovarati, a čini mi se da je to pitanje bilo postavljeno i bivšem državnom odvjetniku Draženu Jeliniću o, koji je rekao da se o tome raspravljalo i na Antikorupcijskom vijeću i zapravo nema, prema onome što je dostavljeno DORH-u nema elemenata za kazneni progon.
Kolegice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a, uvažena državna odvjetnice. Vi imate zaista jedno dugogodišnje iskustvo u DORH-u i neću reći nikakvu novost, to je ono što svi znamo da nam je stanje u pravosuđu percepcija javnosti da nam je jedan od velikih problema stanje u pravosuđu. I percepcija javnosti ono što ukazuje dakle mi imamo sva svjetla pozornice na određenim slučajevima kada ljude hapsimo stavimo u pritvor, a onda oni u dva, tri ili koliko već mjeseci u pritvoru, izađu van i traje dugo vrijeme dok se uopće podignu optužnice, budu prihvaćeni i krene proces. Ja vas pitam jer imate jedan dio izvješća koje su preporuke, dakle to možemo napraviti samo zajedno, pravosuđe, mi saborski zastupnici da nešto pokrenu i zato sam i rekla vaše dugogodišnje iskustvo. Što učiniti, što uraditi, koje alate imati u rukama i koristiti ih da to jednostavno ne bude tako jer ako neće biti tako onda će i percepcija javnosti biti zasigurno malo drugačija.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Najsloženiji predmeti su iz nadležnosti USKOK-a, imamo dvije stvari, jedna stvar je da suzimo nadležnost USKOK-a i da dobar dio kaznenih predmeta koji su da tako kažem barem po vrijednosti niži da prebacimo u rad redovnih državnih odvjetništava, naravno županijskih državnih odvjetništava, to je jedna stvar. Druga stvar je da se USKOK kadrovski ekipira i to primarno službenicima jer s obzirom na prava koja Zakona o kaznenom postupku daje okrivljenicima, pravo uvida, pravo preslike, pravo svega skupa mi nemamo dovoljno službenika koji to mogu. Optužnice pišu sami zamjenici ravnateljice USKOK-a, prema tome to nije nimalo jednostavno. Potrebni su nam istražitelji i ono što smo isto tako na početku rekli u zaštiti ljudskih prava je ugrađeno puno stvari u Zakon o kaznenom postupku, on je doživio puno promjena i mislim da bi nam novi Zakon o kaznenom postupku je nužan.
Hvala vam. I zadnja replika kolega Troskot. Izvolite.
Poštovana glavna državna odvjetnice. Ja bih vrlo konkretno, našao sam jedan nalaz u izvještaju Državne revizije za Grad Zagreb i onda me interesira na koji način onda vi to procesuirate. Dakle, radi se o proračunu Grada Zagreba gdje je 2018.g. jednom članu povjerenstva, koji je neovisni stručnjak za električne instalacije isplaćeno, on kaže ovdje 4,5 milijuna kuna. Međutim, ono šta su našli jest da su za te električne instalacije nađeni nekakvi dokumenti koji navode da je taj stručnjak radio preko 4.000 sati mjesečno, ozbiljno. Dakle ovako, ako uzmemo da mjesec ima 31 dan, 24 sata to je 744 sata ako čovjek ne spava i njemu je isplaćeno na temelju toga preko 6 milijuna kuna bruto i kaže da je za povrat sredstava za proračun Grada Zagreba ovaj slučaj poslan nadležnom DORH-u, možete li se molim vas po tom pitanju izjasniti?
Izvolite odgovor.
Nemam saznanja, nemam informaciju vezno za konkretan slučaj. Inače što se tiče nalaza Državne revizije, Državna revizija nakon što prođe saborsku proceduru dostavlja svoje izvješće DORH-u, a mi ga spuštamo nadležnim državnim odvjetništvima koje bi onda na temelju nalaza Državne revizije, samo moramo znati jednu stvar, Državna revizija u pravilu svoj nalaz piše da je uočilo nepravilnosti, ovo, ono. Nema dokaza mi moramo onda to nam je indikator pa onda moramo krenuti u istraživanje i prikupljanje dokumentacije temeljem koje možemo pokrenuti odgovarajući postupak.
Zahvaljujem svima, zahvaljujem i državnoj odvjetnici. Gotovo je s replikama tako da se možete vratiti na mjesto. Sada ćemo preći na govore klubova i nezavisnih zastupnika, a sa ovom točkom nastavit ćemo u 14:30 sati. Dakle, sada je slobodni govor pa kratka stanka u 14:30 nastavljamo i to će biti izlaganje predstavnika Vlade.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,30 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, evo nastavljamo sa radom na ovoj točci i sada bih prvo zamolio predstavnika Vlade za dodatno obrazloženje, poštovani državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa i uprave Juro Martinović. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Dakle, u izvješću koje je državna odvjetnica danas detaljno obrazložila za vaše potrebe su podaci temeljem kojih se može stvoriti cjelovita slika o radu državnih odvjetništava na svim razinama. Usprkos uvjetima rada državno-odvjetničkih dužnosnika i službenika zadržan je visok stupanj ažurnosti, kvalitete i uspješnosti u postupanju državnih odvjetništava na svim razinama. Novi Zakon o državnom odvjetništvu i Zakon o Državnom odvjetničkom vijeću stupili su na snagu 1. rujna 2018. godine, a zakon o područjima i sjedištima državnih odvjetništava 1. siječnja 2019. Ovi zakoni su u određenom dijelu na drukčiji način uredili rad i organizaciju državnog odvjetništva, ali i izmijenili ustroj i teritorijalnu nadležnost općinskih državnih odvjetništava. Stoga je u 2019. godini Državno odvjetništvo bilo angažirano na implementaciji navedenih zakona za što je bilo potrebno donošenje niza akata trajnih, privremenih premještaj državnih odvjetnika, službenika, upućivanje na rad u drugo državno odvjetništvo kao i izvršiti prijenos predmeta na novo osnovana državna odvjetništva kako fizički, tako i kroz informacijski sustav CTS. To je jedan novi sustav koji se zadnje četiri godine primjenjuje i to je standard Vijeća Europe koji se kroz sve relevantne parametre prati rad državnih odvjetništava. I na tim parametrima je koncipirano i ovo izvješće. Ono je gotovo u cijelosti informatizirano. Državno je odvjetništvo aktivno sudjelovalo u donošenju podzakonskih propisa i to prvenstveno Poslovnika Državnog odvjetništva i okvirnih mjerila za rad zamjenika državnih odvjetnika slijedom čega će u budućem razdoblju biti potrebno razviti novi sustav statističkog praćenja rada dužnosnika kako bi se doprinijelo ujednačavanju državno-odvjetničke prakse u jedinstvenoj primjeni zakona na cijelom području RH. Iako izneseni podaci o radu Državnog odvjetništva ukazuju na visok stupanj ažurnosti u radu Državnog odvjetništva i uspješnost u postupanju, Vlada RH smatra kako je u narednom razdoblju potrebno poduzimati dodatne mjere i aktivnosti za daljnje povećanje efikasnosti u radu i znatnije skraćivanje vremena donošenja državno-odvjetničkih odluka. Potrebno je osigurati najvišu razinu učinkovitosti postupanja u svim predmetima s posebnim naglaskom na predmete ratnih zločina i zločina iz mržnje. S obzirom na postojanje velikog interesa javnosti za rad Državnog odvjetništva, te s ciljem jačanja povjerenja u pravosudne institucije podupiremo aktivnije komuniciranje o radu Državnog odvjetništva uvažavajući pri tome mjerodavne zakonske odredbe i ne ugrožavajući njegovu samostalnost i neovisnost. Vlada RH daje pozitivno mišljenje na ovo izvješće i predlaže Hrvatskom saboru da ovo izvješće prihvati. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Bulja.
Državni tajniče kao što sam rekao i državnoj odvjetnici u Hrvatskoj narod ima najveće nepovjerenje u pravosuđe. I prvih pet stvari kad nabrajaju hrvatski građani koje su onda bi računali neke druge, međutim svih pet je pravosuđe. Državno odvjetništvo kao dio pravosudnog sustava, znači ima lošu percepciju. Što ste vi kao Vlada, kao predstavnik Vlade poduzeli da takve stvari se mijenjaju, da ne bude prevelik utjecaj političara i politike da zajedno naš premijer ne drži tiskovne sa državnim odvjetnicima, da se ne kupuju ruke u Hrvatskom saboru kao što je rekao gradonačelnik Bandić žetončiće. Znači što ste vi učinili u EU na koju ste pozivate Znači što ste vi učinili u EU na koju se pozivate a najveće nepovjerenje od svih država u EU pa i u Europi je u Hrvatskoj baš u pravosuđe. Što vi predlažete da ne bude tako?
Hvala lijepo. Odgovor poštovanog zastupnika Martinovića, državnog tajnika pardon.
Uvaženi zastupniče, dakle percepcija je prisutna, percepcija je važna. No, kada se rade analize nakon te opće percepcije da je korupcija prisutna i u Hrvatskoj sudbenoj vlasti jer ovdje govorimo o sudbenoj vlasti ili Državnom odvjetništvu onda se nakon te startne percepcijske tog dojma kada se ide raditi dublja analiza tko je sudjelovao u tim koruptivnim procesima onda mi stojimo bolje nego mnoge članice EU. To naravno mene ne čini zadovoljnim. Ja moram reći ovdje za ovom govornicom i vama je to poznato da je hrvatsko društvo, hrvatske Vlade i ova izgradili smo uskočku vertikalu od policije, preko Državnog odvjetništva do sudova koji se bave samo korupcijom i organiziranim kriminalitetom. To je dalo rezultate, a te rezultate možete vidjeti i u ovom izvješću. Naravno kao što sam malo prije rekao stav Vlade je da još ima prostora za napredovanje.
Hvala. Poštovana zastupnica Benčić ima sljedeću repliku.
Zahvaljujem se. Poštovani kada sam prije samo dva mjeseca ovdje pitala premijera da li smatra adekvatnim što je u proračunu za implementaciju Strategije borbe protiv korupcije rezervirao svega 14 i pol tisuća kuna za cijelu godinu za cijelu RH tada je on rekao da to smatra adekvatnim, jer da je borba protiv korupcije financirana na pozicijama DORH-a. A sada kada pogledamo šta to glavno Državno odvjetništvo odnosno Državno odvjetništvo Republike Hrvatske ima na raspolaganju od sredstava, onda vidimo da od 103 milijuna kuna 82 milijuna kuna se troše, dakle 80% se troši na zastupanje RH u arbitražnim postupcima, međunarodnoj arbitraži. A da manje od 20% imaju za sredstva za progone počinitelja kaznenih djela, zaštitu imovine RH i podnošenje pravnih sredstava za zaštitu zakonitosti. Pa recite mi da li vi smatrate da je 20% sredstava dovoljno za ostvarenje svih onih ciljeva borbe protiv korupcije koju smo si zadali?
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Uvažena zastupnice, dakle brojke su varljive. Brojke su varljive. Govoriti o 20% ako ste čitali detaljnije izvješće tamo ste vidjeli da jedan ogroman dio tog iznosa ide za plaćanje skupih međunarodnih arbitraža. Dakle, ovaj dio koji govorite o malom iznosu koji je u proračunu ostavljen za korupciju, naravno da je premijer u pravu da se ne borimo protiv korupcije samo na tom segmentu gdje se nevladinim strukturama dalo takav iznos. Dakle, sad sam vam rekao o vertikali antikorupcijskoj, a to je vertikala koja kreće od policije pa se penje preko državnog odvjetništva i sudova specijaliziranih u četiri hrvatska centra. Oni daju rezultate, no ne još uvijek dovoljne i za vaše i moje zadovoljstvo građana. Popravljat ćemo to.
Sljedeća replika poštovane zastupnice Marijane Petir.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče. Člankom 18. Opće deklaracije o ljudskim pravima predviđena je zaštita slobode vjeroispovijesti, savjesti izražavanja. Vidimo da u nekim europskim državama to pravo se toliko narušava da čak odlazi u smjeru terorizma i radikalizma. Imali smo situaciju ovdje kada je Stožer Civilne zaštite donio neke odluke o restrikcijama javnog okupljanja gdje je u vrijeme blagdana bilo naravno dozvoljeno održavati svete mise i posjećivati ih, pa su pojedine javne osobe, nekoliko njih pozivale na likvidacije vjernika, uništavanje i spaljivanje crkvi, ubijanje svećenika i bilo je i drugih sličnih pojava. Mene zanima smatrate li da naš današnji Kazneni zakon daje dovoljan okvir Državnom odvjetništvu da djeluje u takvim situacijama, jer sam primijetila da u stvari Državno odvjetništvo nije ni po jednoj od tih objava i poziva na likvidaciju vjernika i uništavanje sakralnih objekata poduzelo bilo kakve aktivnosti.
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Uvažena zastupnice, nisam siguran da bi ovo pitanje koje ide prema meni išlo u ovu sferu rada Državnog odvjetništva za 2019. godinu ali ću reći kao pravnik i kao odvjetnik, da naravno u svim segmentima mi imamo prostora za napredovati. Dakle, ti nekakvi novi oblici kriminala, nove inkriminacije koje u naš pravni poredak ulaze u ovo vrijeme kako smo mi članica EU ali i prije u pristupnim pregovorima nas obvezuju, obvezuju nas na educiranje državnih odvjetnika, policajaca i sudova, sudaca koji sude u takvim predmetima. Ali sam u osvrtu Vlade na ovo izvješće rekao da ćemo naglasak naših aktivnosti raditi na kvalitetnijem procesuiranju ratnih zločina i zločina iz mržnje.
Sljedeća replika poštovane zastupnice Peović.
Dobar dan. Molila bih vas da mi odgovorite što je sa službenicima i namještenicima uskokovih odjela u županijskim sudovima. Naime, to su radnici koji obavljaju vrlo ozbiljnu djelatnost, oni su pod stalnim sigurnosnim provjerama prvog stupnja. Često su u kontaktu sa počiniteljima najtežih kaznenih djela, no nije im osigurano povišica, dakle povećanje plaće za 15% zbog karaktera posla koji su primili suci. Njima je 2019. Nakon prosvjeda u veljači dano obećanje da će dobiti to povećanje na plaći, ta uredba koja bi to dozvolila još uvijek u izradi, a za to vrijeme je sucima povećana plaća za 6% znači da ima novaca. Znači pitanje je kada i zašto se ta uredba još uvijek nije donijela? Kada će se donijeti?
Poštovani državni tajnik.
Uvažena zastupnice, dakle ja bih mogao reći slažem se sa vama. Taj problem je prisutan i u Ministarstvu pravosuđa koji na stanovit način kreira tu problematiku. Svima je poznato vama i meni da nema previše novaca u ovom društvu, ali je svima poznato da su ti ljudi ali uopće u hrvatskoj administraciji ljudi, službenici, namještenici dakle niže rangirani ljudi sa nižom stručnom spremom, pa čak i sa VSS-om su loše plaćeni. U pravu ste. Dakle, Ministarstvo pravosuđa će sigurno, dakle ja osobno vam jamčim u toku ove godine popraviti standard službenicima i namještenicima koji rade u ovoj uskočkoj vertikali s obzirom da je činjenica da su oni na stanovit način i izloženiji, ali i podliježu puno strožijim provjerama prilikom zasnivanja radnog odnosa. Uvijek smo u strahu kada o proračunu govorimo da se ne otvaraju Pandorine kutije, jer Ministarstvo financija uvijek na takve ideje skače i kaže zadane okolnosti. Evo, ali u pravu ste niste prva, niste jedina. Prisutan je taj problem pa ćemo ga rješavati.
Hvala lijepo. Hvala državni tajniče. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda prelazimo na raspravu koju otvaram, pa će prvi u ime kluba Hrvatskih suverenista govoriti poštovani zastupnik Željko Sačić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovana gospođo glavna državna odvjetnice sa suradnicima, hrvatska javnost, kolegice i kolege. Pred nama je dakle vrlo opsežno Izvješće o radu Državnog odvjetništva za na žalost 2019. Sad je to, to su već debelo lanjski snijezi i te podatke koje tamo imamo možemo uzeti samo načelno u analizu, podlogu svojih rasprava za praćenje trendova, odnosno uočavanje suštinskih problema sa kojima se susreće u svome radu Glavno državno odvjetništvo. Naime, svakako je, treba primijetiti da je baš to izvješće Glavnog državnog odvjetništva iznimno iscrpna materija i ona će sasvim sigurno biti podloga za mnoge znanstvene novake odnosno stručnu javnost koji će pisati određene svoje radove i bit će im u podlozi, na raspolaganju za znanstveno-stručne analize i svakako za pravničku javnost. No, ono što nije unutra svakako u dovoljnoj mjeri istaknuto jesu baš prijedlozi za poboljšanje rada te iznimno važne institucije. Moramo reći da postoje određene naznake problema koje ste i spomenuli u svom izvješću detaljizirajući recimo problematiku oko istraživanja i oduzimanja koristi stečene kaznenim djelom. Tu ste jasno dali do znanja šta vam treba. Trebaju vam znači više sredstava za sudske vještake da možete istražiti ta financijska sredstva oko mirnih nagodbi gdje su milijarde kuna u pitanju, pa ste svakako problematizirali da je velik problem sa nedostatkom stručnog kadra osobito oko uskočkih predmeta. I ono što je šokantno rekli ste da od 2014. godine ustrojeni Odjel za financijske istrage i istraživanje koristi stečene kaznenim djelom, međutim da on nije popunjen. Pazite on nije popunjen od 2014. godine sa stručnjacima koji imaju stručna znanja bankarstva, revizija, carina, poreza, dioničarstva, koji mogu ući u trag novca. Znači otkriti ga, zamrznuti i biti od koristi za svakako za zamrzavanje imovine, odnosno oduzimanje. E sad, kad sve to skupa u globalu sagledamo i vašu kadrovsku strukturu, znači pravosudnih dužnosnika, savjetnika, sveukupno službenika, namještenika. Koliko vidim ja ne znam što se u međuvremenu promijenilo ako 1800 ljudi je u pitanju i proračunska sredstva koja su vam osigurana na žalost i prije mjesec dana ovdje u ovom Saboru nekakvih 400 i 30, 460 milijuna kuna sveukupno, za sve, za općinska državna odvjetništva, županijska, DORH, glavni DORH u svim segmentima onda možemo doći do jednog frapantnog zaključka od kojeg zapravo imamo kao društvo, kao ova država jednu odgovornost i mi svi i saborski zastupnici. Ali najveću odgovornost za neučinkoviti rad Državnog odvjetništva, za neosiguravanje neovisnosti barem do razine kako to imaju naši suci upravo snosi izvršna vlast, Vlada RH, nadležno ministarstvo jer gospodo vi nemate dovoljno novaca. Nemate dovoljno novaca da bi odgovorili na zahtjeve kojem hrvatsko društvo to je prvi uvjet, materijalno-tehnički podloga vašeg rada nije osigurana i to se sad postavlja pitanje da li je to, šta je to? Da li je to samo produkt nedovoljne aktivnosti vašeg menagmenta u ovih 10, 15 godina da ste šutili, niste tražili, niste radili za razliku od MUP-a koji uvijek uzima i ima 6 i pol milijardi sada na raspolaganju. U problemu je, ali imaju gotovo sve što im treba. Ovdje DORH nas obavještava da ima Fiat Tempru 20 godina staru i da zbog toga trpi služba, jer zamjenici državnog odvjetnika ne mogu obavljati svoj posao ako su ovdje u Zagrebu centralnom stacionirani, a mora ići u Karlovac. Jel' koristi javni prijevoz? Bože mili, oni koriste javni prijevoz jer nemaju vozila molim vas lijepo! Zatim prokišnjavaju im krovovi u Zagrebu. Nemaju, sad se smrzavaju u Puli, Rijeci, Gospiću nemaju s čim ložiti. Pa čija je to odgovornost molim vas lijepo? Tko je zakazao? Zašto vam ne daju raditi? S druge strane, s druge strane draga moja gospodo upravo ti malobrojni ljudi osiguravaju branu da nas kriminal potpuno ne preplavi s jedne strane, a s druge strane u toj priči ovog trenutka brinu za najmanje, ovog trenutka brinu za najmanje 15 milijardi kuna na korist RH što kroz međunarodne arbitraže osiguravaju u obranu interese i brane, brane interese RH od strane tužitelja za 9 milijardi kuna. U Hrvatskoj brane interese RH kroz trgovačke sudove, građansko upravne sporove, razno razne adhezijske postupke za milijardu i 600 milijuna kuna. Kroz ovrhe više od gotovo milijardu kuna. Znači oni zarađuju ogroman, pod navodnicima ogroman novac, oni uplaćuju i osiguravaju državni proračun, a mi njima i kao zakonodavno tijelo, posebno kao Vlada RH na čelu sa gospodinom Plenkovićem ne možemo osigurati nužno da ne govorimo o plaćama. Prema tome, to izvješće kako ga god ja kritizirao uvijek moram imati pred očima da su tim ljudima vezali ruke, noge, školovanim, stručnim. Imali smo prilike čuti koliko truda, znanja, muke ako hoćete, upornosti treba da stekneš pravne kvalifikacije da dođeš u priliku braniti interese RH u borbi protiv kriminala ili sve druge, građanske, upravne. A da ne kažemo koliko moraš bit moralno savjesno odgovorno čist jer moraš bit svaki dan pod paskom razno raznih službi i sigurnosno čist, ne smiješ bit član Masona bogu hvala. E sad dragi prijatelji, ono što nam ostaje za zaključiti da ste glavna državna odvjetnice daleko preciznije, bolje, sustavnije iznijeli rad svog resora nego na žalost gospodin Sessa kada je podnio prijavu, odnosno izvješće za rad sudbene vlasti. Ono što nedostaje i to ćemo amandmanom zahtijevati, ne može se dogoditi da vaše izvješće bude bez jednog važnog segmenta Državnog odvjetničkog vijeća. Naš zakonodavni, naše zakonodavno tijelo, naš Sabor, naši zastupnici moraju biti upoznati sa svim elementima kadrovskim problemima koje nam treba prezentirati Državno odvjetničko vijeće. Da li ćete to vi na sebe uzeti mi ćemo vam pomoći. Da li treba amandman za izmjenu zakona, ali dio vašeg izvješća kao što je kod gospodina Sessa jedan anex rad Državnog sudbenog vijeća. Gdje mi imamo uvid koliko ima kadrova, koliko ima nesavjesnih, neodgovornih, kriminalnih, koliko ima stegovnih postupaka, kaznenih, koliko onih koji ne rade svoj posao. To sve naše tijelo mora znati i hrvatska javnost. Ono što pozdravljam duboko jeste vaš osvrt na kaznenu politiku koja je po vama nedovoljno, koja je preblaga, koja nije dovoljno oštra. Na razini općinskih državnih odvjetništava, županijskih sudova, DORH-a, USKOK-a da ne govorimo. Ali USKOK zavređuje posebnu analizu i ja ću je dati u svom pojedinačnom govoru, jer što se tiče USKOK-a tu su sva mjerila i svi kriteriji bitno pali i u suprotnosti sa vašom temeljnom intencijom koja je bila želimo oštru kaznenu politiku, a upravo uskočki predmeti dokazuju suprotno. Hvala vam lijepo.
Hvala. Sljedeći klub je onaj MOST-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Nikola Grmoja.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, poštovana glavna državna odvjetnice. Dakle, ja bih samo na početku budući da sam već postavljao jedno pitanje i na žalost moram konstatirati pred cjelokupnom javnošću koja nas gleda da ste ponovno krivo informirali hrvatsku javnost. Dakle, gospodin Sabljak koji je podnositelj kaznene prijave nije nikada pozvan u DORH da bi svjedočio, da bi dao bilo kakav iskaz. Ali to samo pokazuje da na žalost ili ne znate što se događa u DORH-u i USKOK-u ili namjerno prikrivate određene informacije što god od toga dvoje bilo na snazi ili što god od toga dvoje bio slučaj nikako nije dobro za hrvatsko pravosuđe, za rad Državnog odvjetništva. Često sam u Saboru a i izvan njega govorio kritički o radu DORH-a i našeg pravosuđa u cjelini. Najčešće moje kritike su bile upućene na to kako se institucije našeg pravosuđa pa i državna odvjetništva nose sa problemom korupcije, koliko su uspješne u progonu korupcije i kolika je cijena njihovog neuspjeha. I to će zasigurno biti i top tema i današnjih rasprava i to zasluženo. Rekao bih da ćemo u tom smislu morati u nekom trenutku provesti antikorupcijsku obnovu i ojačati otpornost naših institucija na korupciju jednako kao što danas raspravljamo da moramo naše kuće graditi tako da budu otporne na potrese. No govoriti samo o korupciji, borbi protiv nje bila bi velika nepravda za temu koja je pred nama. Ovo je izvješće kompleksna materija čija je kompleksnost uvjetovana širinom i brojnošću poslova koji se nalaze u djelokrugu državnih odvjetništava. S obzirom na to čak ni kada je ovako opsežno nije u njemu moguće do kraja plastično prikazati što sve obavljaju državna odvjetništva. A sustav državnih odvjetništava kada ga promatramo kao cjelinu predstavlja doslovno najveći skup praktičnog, pravnog znanja u RH. Rekao bih da izvješće sadrži i određenu dozu i subjektivnog elementa jednog profesionalnog ponosa ljudi koji su radili na izvješću. Ako pozorno čitate naletjet ćete na sitne opaske koje su pojedinci upisali u izvješće ističući kompleksnost nekih pravnih pitanja ili važnost i opseg onoga što su državna odvjetništva odradila u 2019. godini. Taj subjektivni element je ujedno i najsnažnija poruka ovog izvješća, jer nam daje do znanja da u državnim odvjetništvima postoje profesionalci koji vole svoj posao i rade ga u tišini daleko od svjetala pozornice, često izvan radnog vremena. To je jedna ohrabrujuća poruka, ali evo ovo što smo mogli čuti u samim odgovorima na pitanja glavne državne odvjetnice je ono što nas sve mora zabrinuti. Ja bih rekao da ipak unatoč tome i unatoč ovakvim odgovorima glavne državne odvjetnice, najbolja investicija koju mi kao država možemo u ovom trenutku napraviti je ulaganje u državna odvjetništva. Sve nas je život naučio da ako želimo da se nešto kvalitetno odradi, onda tu kvalitetu treba i platiti po onoj staroj narodnoj „koliko para toliko muzike“. Prema tome, želimo li mi kao država imati učinkovit sustav državnih odvjetništava, želimo li poslati poruku državnim odvjetnicima, njihovim zamjenicima, vježbenicima i drugima, da je njihov rad vrijedan, onda ih treba i adekvatno nagraditi plaćom, osigurati im najbolje uvjete rada, najbolju tehnologiju i dovoljno materijalnih sredstava. Sve ostalo su floskule. Možemo se ovdje zapitati, dakle ja bih mogao udarati po korupciji i to bi sigurno dobro prošlo i na društvenim mrežama i svugdje drugdje. Objavio sam jedan video ovog pitanja, ljudi na to pozitivno reagiraju. Bilo bi bolje da su indiferentni. To bi značilo da Državno odvjetništvo i pravosuđe dobro funkcioniraju. Ali zapitajmo se tko bi normalan za neku plaća koja je možda malo viša od prosječne krenuo u rat sa organiziranim kriminalom i korupcijom koja ima pipke i u vrhu političke vlasti. Za ove plaće kakve su danas u državnim odvjetništvima to mogu samo raditi fanatični profesionalci. Takvih je na žalost premalo i to je ono što treba mijenjati. Ako pogledamo samo onaj segment ovog izvješća koji se odnosi na međunarodne arbitraže što mislite kakav je osjećaj kad naši državni odvjetnici i njihovi zamjenici pripremaju sve pravne i druge podloge za neku skupu arbitražu, a onda gledaju neke strane odvjetnike koji primaju milijunske honorare. Točnije preko 80 milijuna kuna samo u 2019. godini. Za svaku i najmanju pravnu radnju koja se poduzme u nekom arbitražnom postupku. Ni mi u Saboru ne možemo se praviti grbavi i uzimati više neke stvari zdravo za gotovo, a često to radimo. Pogledajte samo koliko mi u Saboru u brojnim zakonima, državnim odvjetništvima olako nadodajemo nove poslove davanja mišljenja. Tako naša državna odvjetništva daju mišljenja u koncesijskim postupcima, u raspolaganju poljoprivrednim zemljištem kod davanja u zakup ribnjaka, kod davanja u zakup lovišta, pa na različite ugovore na koje javno-pravna tijela svih razina raspolažu javnom imovinom, na prijedloge zakona i drugih propisa. A sve to zato jer u nizu državnih i lokalnih tijela institucija sjede ljudi koji su ili nesposobni ili skloni lopovluku. Jer izvješće jasno pokazuje kad god je država maknula državna odvjetništva iz nekog od spomenutih postupaka uslijedile su sistemske pojave nezakonitosti i lopovluka. U tom smislu ovdje moramo honorirati, znači i to ću napraviti i ulogu državnih odvjetništava kao tijela prevencije korupcije ili nesposobnosti, a ne samo kao tijela kaznenog progona. Također u ovom a i u prijašnjim izvješćima možemo vidjeti neke trendove pojavnosti određenih novih oblika kriminaliteta koji imaju prekogranični i međunarodni element. Tu mislim na kaznena djela povezana sa trgovinom ljudima ili drogom, a sve više će zasigurno biti uspjeha i u kaznenom progonu zbog pranja novca. Tu moramo priznati da je naša policija i državna odvjetništva bilježe uspjehe što je dijelom uvjetovano činjenicom da postoji odgovarajući međunarodni poticaj. I to je na neki način jedan mali znak optimizma, jer se pokazuje da hrvatska tijela istraživanja kaznenih djela i kaznenog progona mogu napraviti puno uz odgovarajuću političku podršku. Ali postavlja se pitanje što se događa kad političke podrške nema, odnosno kad politička podrška ide u smjeru onih koji su počinitelji kaznenih djela, članovi vladajuće stranke, članovi Vlade, župani, gradonačelnici itd. Posebno zanimljiv dio u izvješću tiče se tzv. kaznenih djela počinjenih iz mržnje. Iz statistike za 2019. vidimo da broj tih kaznenih djela nije velik, a i vjerojatno da se broj prijavljenih slučajeva odnosi na nekolicinu incidenata, premda ne smijemo umanjivati niti jedan od tih slučajeva ipak treba reći da nasuprot uvjeravanjima nekih aktera na političkoj sceni prema ovoj statistici problemi poput govora mržnje postoje na razini pojedinačnih incidenata, a ne sustavnih pojava. Posebno je zanimljiva opaska u izvješću koja pokazuje da je većina prijava za govor mržnje odbačena kao neosnovana, jer su prijavitelji u najvećem broju prijavljivali druge ljude zbog njihovih stavova s kojim se prijavitelji ne slažu, a koji stavovi zapravo nemaju nikakve veze s govorom mržnje. U tom smislu ovo izvješće ne ide u prilog Vladi koja želi zabraniti komentare na portalima pod izgovorom borbe protiv govora mržnje. Dakle, Državno odvjetništvo je zapravo demantiralo Vladu RH. Zaključno rekao bih još nekoliko bitnih stvari. Iz izvješća je vidljivo da su RH, njezina tijela kao i lokalne jedinice veliki generator sporova. Učestalo nezakonito postupanje državnih i drugih javno-pravnih tijela opterećuje i državna odvjetništva kao i sudove, te zagušuje pravosudni sustav u cjelini. S obzirom na brojnost predmeta generiranih aktivnošću države sada već moramo zaključiti da se ne radi o nikakvim slučajnostima niti o pukoj nesposobnosti. Prije će biti da je u mnogim slučajevima riječ o korupciji, jer kao što svi znaju država je dobar tuženik koji će uvijek biti tu za isplatu naknade štete. Uz to žalosti me ono što čitamo iz poglavlja koji se odnosi na progon kaznenih djela ratnog profiterstva i kaznenih djela iz pretvorbe i privatizacije. Vidimo da zbog uvjeta propisanih tim zakonom kao i zbog pravnih shvaćanja Ustavnog suda nema nikakve aktivnosti po tom pitanju. Izgleda da ratnim profiterima možemo samo staviti soli na rep i da je cijela ta priča zajedničkom dugogodišnjom akcijom HDZ-a i SDP-a razmontirana, a da su ratni profiteri i kriminalci iz pretvorbe privatizacije sada moralne vertikale društva. Hvala.
Slijedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika SDP-a, uvaženi zastupnik Grbin i Jakšić
Poštovane kolegice i kolege, poštovani gospodine potpredsjedniče, uvažena glavna državna odvjetnice, problemi s kojim se danas suočava Državno odvjetništvo RH nažalost vidimo u gotovo svim drugim državnim institucijama, a to je problem gubitka povjerenja. Gubitka povjerenja koje je u Državnom odvjetništvu ipak malo specifično u odnosu na mnoga druga tijela. U Državnom odvjetništvu RH imamo brojne pojedince koji marljivo, odgovorno često prekovremeno, a u neadekvatnim uvjetima i za neadekvatnu plaću rade posao na zaštiti interesa RH kako onih imovinsko-pravnih tako i onih u kaznenim postupcima. Međutim problem ovdje je što osoba koja vodi tu instituciju iz ovih ili onih razloga u zadnjih godinu to povjerenje narušila. To je povjerenje bilo narušeno već i u postupku njenog izbora, a onda se to potenciralo u nekoliko situacija u tijeku mandata. Podsjetit ću samo na neke. Premijer kaže da glavna državna odvjetnica treba objasniti neku pojavu, konkretno curenje informacija kao na daljinskom upravljaču glavna državna odvjetnica saziva konferenciju za medije. Premijer kaže da treba istražiti neki predmet, neko područje, evo ga sutradan nakon toga počinju istrage. Poštovane kolegice i kolege ovakvo ponašanje i ovakvo postupanje dovodi u pitanje vjerodostojnost cijele institucije i u jednoj mjeri na stup srama dovodi sve one koji u teškim uvjetima za premalu plaću za taj posao rade odgovorno i marljivo. I onda danas kada postavim pitanje o 30.000 predmeta uz obrazloženje kako stoji u izvješću da se radi o većem broju predmeta zbog unosa starih ne mogu dobiti jasan odgovor. Da li su ti predmeti bili i ranije prikazivani u izvješćima ili su prikazani tek danas, jer ako su tek danas prikazani onda je upitna vjerodostojnosti svih dosadašnjih izvješća i onda za to uz svo dužno poštovanje netko mora odgovarati, jer smo svi ovdje i u saboru i u medijima i u javnosti baratali sa krivim informacijama. 30.000 predmeta pred općinskim državnim odvjetništvima ili 20% u odnosu na dosadašnji godišnji broj predmeta nije malo i oni nisu mogli nestati. A po ovome što piše u izvješću nisu se prikazivali. Za to je jasno potrebno tražiti odgovornost. Međutim, moram se jasno opredijeliti o tome kakav će biti stav kluba zastupnika o ovom izvješću. Mi ga nećemo moći prihvatiti, ne možemo ga podržati ali ne zbog rada općinskih, županijskih prije svega zamjenika državnih odvjetnika, savjetnika, suradnika i drugih službenika u tim tijelima već zbog onoga što prije svega glavna državna odvjetnica nije danas napravila. A to je nije došla ovdje i ukazala na probleme koji postoje u funkcioniranju državnih odvjetništava, probleme prije svega materijalno-financijsko, kadrovske i slične prirode, uvjeta gdje u pojedinim državnim odvjetništvima naše kolegice i kolege koje rade taj posao praktički ne mogu prolaziti do svojih stolova od spisa koji ih u tome priječe. To je problem izražen svugdje u Hrvatskoj, a brojne vlade i ne tražim tu iznimku od odgovornosti niti za jedno nisu dovoljno po tom pitanju poduzele. Mi od ljudi tražimo da zastupaju materijalno-financijske interese teške milijarde kuna RH, a ne možemo im osigurati adekvatne uvjete za rad. I danas glavna državna odvjetnica pred nama koji donosimo državni proračun ima prilike o tome govoriti i založiti se za svoju struku, a ona se svela na čitanje statističkih podataka. Mi u SDP-u to ne možemo podržati, a kolega Jakšić će u nastavku rasprave detaljnije obrazložiti pojedine dijelove s kojima se ne slažemo. Hvala.
Poštovani predsjedavajući, poštovana državna odvjetnice sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege saborski zastupnici prije svega dobar dan i lijep pozdrav svima. Svaki čovjek je sam po sebi stil, svaki čovjek ima svoje ime i prezime pa onda dolazimo na polje korupcije i kriminala, zločina, svaka korupcija, kriminal, zločin isto tako ima svoje ime i prezime. Zašto sam spomenuo ime i prezime? Zato jer nitko ne spori da imamo sve transparentnije izvještaje, da sve više brojaka možemo vidjeti, da možemo popratiti puno procesa koji se u ovoj zemlji vode. No, povjerenje ne stičemo s tim brojkama, s tim statistikama, povjerenje ćemo steći jedino ako oni kriminalni činovi koji imaju svoje ime i prezime dobiju i svoj zadovoljavajući epilog nakon kojeg se građani ove zemlje neće osjećati namagarčeni jer se opet stvori vrlo lako fama da u ovoj zemlji ima jednakih i da ima jednakijih. Ne pada povjerenje ljudi u institucije ove zemlje zbog rada općinskog državnog odvjetništva da li u Koprivnici, da li u Varaždinu, županijskih državnih odvjetništva pa ni cijelog tog našeg aparata i svih onih ljudi koji rade u tom sustavu u cjelini. Pada kad vide kako idu istrage protiv Pulješića, kako idu istrage koje još nisu ni pokrenute možda na Baniji, kako već neki političari pa i predsjednici određenih sudova već sada znaju da iz toga ničega neće biti, kako neki koji moraju dočekati konačno svoju presudu pobjegnu preko granica naše zemlje i masa drugih slučajeva gdje se postavlja pitanje što smo svi zajedno napravili da spriječimo takve događaje. Što smo napravili da spriječimo da nam puknu mjere da li u slučaju Rimac, da li u slučaju Varga, da li u slučaju Curić, da li u slučaju Kovačević? Da li smo podvukli crtu i vidli koji su ti ljudi koji su mogli manipulirati mjerama i omogućiti nekome da se riješe određenih dokaza ili da jednostavno pobjegnu preko granice? Mali broj ljudi zna za mjere i uvijek se naravno postavi pitanje kako te mjere tako lako na kraju puknu kad se radi upravo o nekome sa važnijim imenom i prezimenom, a nikad ne utvrdimo u krugu od 5, 6, 7 ljudi pa tko je mogao biti ta spona na kojoj su iscurili podaci van. Drugo pitanje koje se često postavlja je s obzirom da volimo u izvještajima naglasiti koliko je presuda doneseno i koliko je presudama uzeto imovinske koristi koja je stečena protupravnim radnjama, ono što bih volio jedanput vidjeti u tim papirima što je od toga i u konačnici naplaćeno, a što je uspjeto se prenijeti da li na neke srodnike, da li na neke ortake ili jednostavno zakopati u dvorište u zemlju. Bilo bi lijepo da jednom saznamo da li je Robert Ježić koji je bio krunski svjedok u određenim procesima ikada uplatio 5 miliona EUR-a koje je trebao uplatiti po samoj presudi koja je donesena na zagrebačkom sudu. Voljeli bismo isto tako vidjeti i podatke o sporovima koji se vode protiv države od strane naših građana koliko je to novaca, koliko je sporova izgubljeno, da li možda moglo negdje nešto riješiti prije i smanjiti na teret države da nismo ponekad često nefleksibilni prema onim malim, običnim građanima. To su teme s kojima možemo vratiti povjerenje u sustav, s kojima možemo vratiti vjeru običnim građanima da ova zemlja može biti jednaka za sve i da svi mogu jednako odgovarati za ono što naprave. To je jedini način kojim možemo reći korupciji dosta i maknuti ju od nas. Nećemo to riješiti statističkim pokazateljima, tablicama bez onih jasnih predmeta koji često zaokupljaju ovu javnost. Evo i danas imamo slučaj Žinić, prošli tjedan, prošlih dana smo imali slučaj Puljašić i tako bi mogli ići od predmeta do predmeta, od imena i prezimena do imena i prezimena. I zato s obzirom da i biramo vodstvo državnog odvjetništva političkom voljom, mogu samo reći da bez jasne političke volje za konačni i krajnji obračun sa korupcijom zbog koje ljudi gube vjeru u institucije ove zemlje ne možemo očekivati da ćemo imati dal uspješnije, dal normalnije rasprave na ovoj temi kakve bi trebale biti nego ćemo se iz godine u godinu baviti sa određenim pojedincima, tražiti to kukolje u žitu i svaki put ćemo se čuditi kako nam netko pobjegne u zadnjem trenutku, kako i zbog čega je dobio tu informaciju i tko ga je iz sustava spasio. Zato bi voljeli jedanput dobiti inicijativu i od Državnog odvjetništva i Ministarstva pravosuđa pa i od sudske vlasti koje su to potrebne zakonodavne izmjene, kako da im olakšamo njihovo djelovanje, kako da ih zaštitimo, a u konačnici i koliko je potrebno tih novih materijala, novih automobila, novih ureda, nove opreme pa da zajedno i ko sabor i ko društvo možemo donijeti odluku kako ćemo se do kraja obračunati s korupcijom. Hvala lijepo.
Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika SDSS-a, uvažena zastupnica Dragana Jeckov.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana državna odvjetnice sa suradnicima, uvaženi državni tajniče Ministarstva pravosuđa, kao što smo imali priliku više puta danas dakle istači govorimo o Izvještaju Državnog odvjetništva za 2019. godinu i u kojem se dakle precizno navode pokazatelji učinkovitosti i kvalitete rada Državnog odvjetništva za kazneni odjel i građansko-upravni odjel na razini cijelog sustava. Vidjeli smo dakle da ima zaista brojki za moj ukus i previše, ali ako su to, ako je to izraz učinkovitosti i pokazatelj kvalitete onda u redu. Tako da u 2019. imamo 25 općinskih, 15 županijskih odvjetništava, USKOK i DORH dakle ukupno ustrojeno 42 državna odvjetništva u kojima je zaposleno u 2019. godini 1.812, a ono što je od toga zapravo je 636 osoba su državni odvjetnici i njihovi zamjenici što je dakle ipak blago smanjenje u odnosu na 2018. godinu. I nije na odmet istaknuti da je upravo u 2019. godini razriješeno 17 zamjenika državnih odvjetnika. U izvještaju je istaknuto i neosporno je nešto što treba pohvaliti, a to je ono što se konstatacija koja se zapravo odnosi na spolnu strukturu osoba u državnom odvjetništvu jer je takva situacija rijetko vidljiva u drugim državnim institucijama. Pa tako od ukupnog broja državno odvjetničkih dužnosnika skoro 70% su žene, a u ukupnoj strukturi zaposlenih osoba žene su dakle činile pohvalnih 80,57%. Međutim, ono što nije pohvalno svakako jest smanjenje broja zaposlenih pripadnika nacionalnih manjina i to je postao jedan trend smanjenja tako da u, smo u 2016. godini vidljivo je da su dužnosnici izjašnjeni kao pripadnici nacionalnih manjina da ih je bilo 4,51%, u 2018. 4,39%, da bi u 2019. iznosio 4,08%. Ovaj trend je dakle vidljiv da on opada i evo mene zanima komentar uvažene državne odvjetnice po tom pitanju. Također vidimo da je u 2019. godini riješenih predmeta 17% više nego u odnosu recimo na 2017. i da je na kraju 2019. ostalo neriješeno skoro 30% manje predmeta nego u 2018. U razdoblju od 2016. do 2019. stopa ažurnosti povećanja dok se vrijeme rješavanja predmeta skraćuje, a na to upućuje indikatori uspješnosti koje primjenjuje komisija za učinkovitost pravosuđa Vijeća Europe. Sve do sada pomenute informacije dobivaju na težini ako se zna kakvi su uvjeti rada u državnom odvjetništvu i s kakvom potkapacitiranošću se svakodnevno bore i više puta smo danas o tome nešto svi progovorili. I u jednom djelu izvještaja govori se o dobnoj strukturi zaposlenika i jedna od uvaženih kolegica je rekla da ćemo mi doći u situaciju da nećemo imati više državnih odvjetnika ako se nastavi ovakav trend, ako ne dođe do podmlađivanja kadra jer je najveći broj dužnosnika u starosnoj dobi između 35 i 55 godina. Pri tome u 2019. godini je zaposleno svega 16 vježbenika pravne struke što svakako je premalo. Ovakvo stanje važno je osvijestiti. Naravno pitamo zbog čega je ono takvo. I jedan od razloga svakako je opterećenost rješavatelja predmeta, ne rijetko je to neadekvatan rad zapravo rad u neadekvatnim uslovima sa zastarjelom opremom, a ne treba zanemariti niti neadekvatna primanja koja su niža nego u drugim državnim institucijama zbog čega nam se događa da upravo dužnosnici, namještenici iz državnog odvjetništva odlaze na neka druga radna mjesta najčešće recimo u jedinice lokalne samouprave. Sve su to odbijajući faktori što za posljedicu ima stalan odljev iskusnog i obučenog državno-odvjetničkog službeničkog i namješteničkog kadra u druge državne institucije. Razvidno je da bismo trebali poduzeti nešto kako bi se rad u odvjetništvima popularizirao i učinio poželjnim mjestom za rad sa najboljim pravnicima koji započinju svoju profesionalnu karijeru i svakako donijeti odluku o novim zapošljavanjima i ulaganju u opremu i sredstva za rad. Sve to naravno ukoliko želimo da ovaj stup pravosudnog sustava bude efikasan. Poseban dio izvještaja posvećen je kaznenim djelima ratnih zločina i kaznenim djelima govora mržnje i djelima počinjenim iz mržnje i tu vidimo da je u 2019. godini nadležna županijska državna odvjetništva zaprimila su 60 kaznenih prijava zbog kaznenih djela ratnih zločina počinjenih za vrijeme rata te je 6 prijava preneseno iz prethodnog razdoblja. Treba istači i ovo govorim u ime kluba, ali i u svoje ime da smatram da svaki počinitelj ratnih zločina mora odgovarati za svoja nedjela i da svako za koga postoje nepobitni dokazi da je počinio zločin treba i da se suoči s tim i da bude za to osuđen ma kojoj vojnoj formaciji pripadao ili kojoj nacionalnoj grupaciji. Kada su u pitanju zločini iz mržnje kao što znamo potrebno je da budu ispunjena dva elementa nekog kaznenog djela, a potom i da motiv za počinjenje tog djela bude predrasuda odnosno mržnja prema određenoj društvenoj skupini ili pripadniku te skupine. Jedino u tom slučaju dakle obavezuju se na strožije kažnjavanje i propisujući ga kao otegotnu okolnost. I u 2019. godini bilježimo 60 prijavljenih osoba za zločin iz mržnje što je značajan skok u odnosu recimo na 2019. kad smo imali tek 27. Naravno najčešća diskriminatorna osnova koja se pojavljuje u predmetima u 2019. i dalje je nacionalna pripadnost, potom vjeroispovijest i etničko porijeklo kao i spolno opredjeljenje. U odnosu na kazneno djelo govora mržnje odnosno javno poticanje na nasilje zaprimljeno je 59 kaznenih prijava, a od navedenog broja odbačeno je 39. Ističem kao podatak Ureda za ljudska prava i prava nacionalnih manjina za prvu polovinu 2020. u kojem također postoji trend povećanja počinjenja zločina iz mržnje uključujući i kazneno djelo javnog poticanja na nasilje i mržnju koji se nastavlja. Još manje raduje činjenica da je u ovom razdoblju doneseno svega 3 osuđujuće presude iako je DORH postupao na bilo koji način u preko, u više od 60 predmeta. Sve u svemu Klub zastupnika SDSS-a će podržati izvještaj Državnog odvjetništva o radu za 2019., ali također se nadamo da će bez ikakve namjere utjecaja na rad i pristranost DORH i državna odvjetništva intenzivnije raditi na procesuiranju i prevenciji zločina iz mržnje u širem smislu. Hvala.
Slijedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, uvaženi zastupnik i potpredsjednik gospodin Miroslav Škoro.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Uvažena državna odvjetnice, glavna državna odvjetnice sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege, kad sam prije mjesec dana u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta držao uvodni govor o Izvješću predsjednika vrhovnog suda o stanju sudbene vlasti usredotočio sam se na analizu statističkih pokazatelja rada sudova kako bih pokazao da podneseno izvješće zapravo ne znači ništa i ne govori ništa jer ne upućuje ni na jedan bitan problem u radu sudova ili strukturni problem hrvatskog pravosuđa. Danas je pred nama slično statističko izvješće, ali poštovana glavna državna odvjetnice neću se toliko baviti analizom vašeg izvješća, pa želim unaprijed naglasiti da moje primjedbe i govor, premda će u većoj mjeri biti posvećeni pitanju neovisnosti glavnog državnog odvjetnika i državnog odvjetništva, nisu ni na koji način upućeni vama osobno. Dopuštam da ste izvrsna državna odvjetnica, vrsna pravnica i osoba zavidnog moralnog integriteta, stoga nemam namjeru da se upućene kritike shvate osobno već naglašavam da želim raspraviti strukturni problem koji nije počeo niti će završiti s gđom. Zlatom Hrvoj-Šipek. Dakle, što čini temelje institucionalnog okvira jedne zdrave demokratske države? Prvo slobodni izbori, drugo profesionalna javna uprava kao servis građana, treće neovisni sudovi i četvrto neovisno državno odvjetništvo i tijela kaznenog progona. I reko bi čovjek nema dalje od toga, to je to, a svi znamo da ima i da to zovemo različitim imenima, a najčešći izraz koji smo često čuli zadnjih dana u javnom prostoru je duboka država. U kakvoj je vezi pojam demokratske države utemeljene na poštivanju ljudskih prava i vladavine prava s pojmom tzv. duboke države? To je navodno trivijalni izraz prema relativizaciji iz lijevih intelektualnih krugova navodno izmišljen na marginama populističke desnice, a zapravo je znanstveno utemeljeni pojam iz brojnih istraživanja o korupciji. Koristi se primjerice u izvješćima Svjetske banke još od početka ovog tisućljeća i samo je tamo pravilno nazvan, zarobljena država ili kako se kaže engleski state capture ili capture state. Sinonim je za strukturnu ili sistemsku političku korupciju posebice u zemljama istočne Europe i uvjetovan među ostalim njezinim postkomunističkim nasljeđem i tranzicijom, a drugdje u svijetu označava manipulaciju i dominaciju javnih službi od strane jakih i moćnih interesnih skupina. Ovaj pojam nije poznat samo u znanstvenoj, ekonomskoj ili pravnoj zajednici u drugoj polovici 20. stoljeća već je korišten i u etici kako i u religiji u službenom kanonu katoličke crkve pod sintagmom „grijeh struktura“ kod nas je taj izraz poznat još iz 1997.g. ako ćete se sjetit. Hrvatska je upravo zarobljena država, društvo koje je po svim izvješćima relevantnih međunarodnih organizacija, Vijeća Europe i Europske komisije, na samom dnu EU-a po sustavnoj korupciji u visokoj politici i javnoj upravi od centraliziranih tijela vlasti do JLS-ova, te s najnižim povjerenjem građana i poduzetnika u poštenje i neovisnost javne uprave, sudove i državne odvjetnike. Postavlja se pitanje kako se to država zarobljava? Pa evo važno je ovladati sa 4 temeljna procesa u njenim institucijama. Prvo valja ovladati javnom nabavom kako bi tokove novca u ekonomiji proslijedili u izabrane političke i gospodarske strukture. Potom valja ovladavati zapošljavanjem u javnoj upravi kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje korumpiranog sustava osobama koje se zapošljavaju, koje ne propitkuju ništa, ništa ne znaju i ništa ne žele znati. Treće bi bilo imenovanje sudaca kako bi se ovladalo procesima u sudstvu i četvrto imenovanje državnog odvjetnika kako bi na taj način ovladali procesima u državnim odvjetništvima i drugim tijelima kaznenog progona i osigurali nekažnjivost izabranih struktura. Kad se ova 4 procesa privedu kraju oko izabrane političke i gospodarske strukture koje njima vladaju državom nastaje ovisna klijantelistička struktura koja ništa ne pita, šuti i biva za to nagrađena. Dodatno ta ovisna klijantelistička struktura htjela ili ne htjela na izborima osigurava glasovanjem održavanje stanja zarobljene duboke države jer bez nje gube svoje povlastice. U izvješću o prevenciji korupcije u Hrvatskoj iz 2014.g. GRECO glavno antikorupcijsko tijelo Vijeća Europe izdalo je preporuku utemeljeno na mišljenju Venecijanske komisije za demokraciju kroz pravo da bi RH trebala izmijeniti način izbora glavnog državnog odvjetnika upućujući primjedbu da postojeći sustav u kojem vlada de facto sam predsjednik vlade odabire glavnog državnog odvjetnika, što ne jamči neovisnost državnog odvjetništva. GRECO se pozvao pri tome na ustavne odredbe iz čl. 121.a. ustava koji jamči neovisnost državnom odvjetništvu upozoravajući da model izbora glavnog državnog odvjetnika ako se ustavno načelo neovisnosti pravosuđa tumači u duhu preporuka Vijeća Europe i konvencijskih standarda ne udovoljava tim standardima. U svojim kasnijim izvješćima Vijeće Europe je ponovno prigovorilo da Hrvatska preporuci GRECO-a nije nikada udovoljila. Glavnu državnu odvjetnicu dakle izabrao je predsjednik vlade Andrej Plenković osobno nakon, ako se sjećate formalnog igrokaza od intervjua na kojem su postavljena neka pitanja navodno o kvalifikacijama i motivaciji kandidata za glavnog državnog odvjetnika, a o tim pitanjima, ni o odgovorima kandidata javnost nikad ništa nije saznala. g. Plenković, magistar pravnih znanosti bez ijednog dana efektivnog radnog iskustva u pravnoj praksi niti na sudu, niti u odvjetništvu procjenjivao je kvalifikacije i rezultate rada kandidata za glavnog državnog odvjetnika osobe koja za razliku od njega ima 10-ljeća iskustva rada u odvjetništvu. Valja napomenuti da je taj g. Plenković čovjek koji je odobrio i imenovanje za državnu tajnicu, primjerice u Ministarstvu uprave, osobe koja je osumnjičena za … [[Govornik se ne razumije]] i primanje mita, oprostite, primanje mita u aferi Krš-Pađene. Osim nje u toj aferi je uhićen niz drugih rukovodećih kadrova različitih ministarstava uglavnom članova stranke kojoj je g. Plenković predsjednik i koje je većinom također odabrao sam svojim radarom. Na spomenutom intervjuu na navodno se nalazio, pa čak i postavljao pitanja kandidatima ministar Ćorić u čijem se mandatu odvio niz najvećih korupcijskih afera, između ostalih Krš-Pađene i Janaf, a u kojima državno odvjetništvo sada provodi istragu. Zahvaljujući aferi Janaf saznali smo gdje se nalazi i sastaje jedan dio te političke i gospodarske strukture zarobljene države, sastaje se u Slovenskoj 9. Upravo se na primjeru Slovenske 9 razotkrilo da pipci te gospodarske političke strukture uistinu sežu upravo do one četiri temeljne institucije koje bi trebale biti stupovi zdravog demokratskog društva utemeljenog na vladavini prava. Ako govorimo o slobodnim izborima tamo se u času primopredaje mita nalazio suprug kandidatkinje za predsjednicu države. Zanimljivo je tom prigodom uhićenje osumnjičenog zatečenog u počinjenju kazneno djela nije obavljeno nego je odgođeno. Ako govorimo o neovisnom pravosuđu saznali smo da se u tom klubu rad udružuje predsjednik suda na kojem se nalazi najvažniji i najveći kazneni odjel za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta u državu. O načinu zapošljavanja u javnoj upravi sam već govorio i tu je svima sve jasno, a kada je posrijedi neovisno državno odvjetništvo i neovisna tijela kaznenog progona oko Slovenske 9 događale su se posve uobičajeni mistični fenomeni. Naime, kao i obično prije početka same akcije procurile su informacije iz PNUSKOK-a pa se osumnjičenik postupno rješavao kompromitirajućih dokaza što je dovelo do spektakularne akcije izranjanja njegovih mobitela iz mulja Save, a tok novca je doveo prvo do prtljažnika u nekoj garaži pa preko torbe za mačke direktno do stana zamjenice državnog odvjetnika. U cijeloj priči o aferama Krš-Pađene-Janaf ključna su samo dva trenutka, trenutak kada su osumnjičeni saznali da su pod tajnim mjerama odnosno posebnim dokaznim radnjama koje provodi PNUSKOK i trenutak kada je odgođeno uhićenje u Slovenskoj 9 pri primopredaji mita. Na kraju, pored svih uhićenih kojih se politička struktura zarobljene države lako može odreći kako bi stvorila privid funkcionirajuće demokracije i neometano nastavila dalje, ključni su samo oni koji još uvijek nisu uhićeni niti će dok je ovakav sastav vlasti biti uhićeni. Sve drugo kao i ovo izvješće koje je danas pred nama je zapravo nevažno. Hvala vam lijepa.
Sljedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka uvažena zastupnica Sandra Benčić.
Zahvaljujem vam se. Dakle kao što sam već u svom uvodnom pitanju napomenula željela bih još jednom naglasiti da jedan od ključnih problema ovog izvještaja je da ne sadrži one informacije koje su bitne za rad ovog tijela kako bi ovo tijelo moglo poboljšati i stvoriti uvjete za učinkovit rad DORH-a, a jedna od takvih ključnih informacija je pitanje izvještavanja o detektiranim političkim i drugim pritiscima na zaposlenika DORH-a, opstrukcije istraga i sve druge vrste pritisaka koje se događaju prema zaposlenicima, a ometaju ih ili opstruiraju istragu. O tome zapravo nemamo ništa. No moje današnje pitanje glavna državna odvjetnica je kao primjer pritisaka koje svakodnevno doživljavaju navela medijske pritiske, dakle ono što mediji prenose. Međutim, nije problem u onome koji prenosi poruku, problem je u onome tko pritiske vrši. A o tome o političkim pritiscima na DORH mi iz ovoga ne saznajemo ništa. Ono što bi bilo posebno zanimljivo saznati meni je da li unutar DORH-a postoje mehanizmi, interni mehanizmi putem kojih zaposlenici mogu prijaviti slučajeve pritiska, to je prva stvar, a druga, kako se i na koji način onda glavna državna odvjetnica time bavi, šta se onda događa jer ja sam vidjela da mi nemamo izvještaje i vi ste mi danas potvrdili da nije podnesena niti jedna kaznena prijava za kazneno djelo prsile prema pravosudnom dužnosniku. Dakle, po meni iz tog izvještaja, ali i iz statistike bi proizašlo da u Hrvatskoj ne postoje pritisci na pravosudne dužnosnike, oni ne postoje, korupcije to malo što ima to se evo nekako rješava, a zapravo se mi s time dobro nosimo, to je ono što bi zapravo mogli zaključiti iz ovog izvještaja. A s druge strane znamo koliki je problem i raširenost političke korupcije u Hrvatskoj i znamo da smo zemlja sa najnižim povjerenjem građana u pravosuđe i to nije bezveze i to nije samo stvar percepcije jer je ta percepcija se bazira na osobnom iskustvu milijuna naših građana koje oni imaju u osobnom doticaju sa pravosuđem. Ta percepcija nije s nema pala. Ono što još nemamo kao podatke koji bi bili važni jesu podaci o probijanju mjera za vrijeme trajanja izvida, mada je jasno da i u javnosti postoji percepcija da je i to jedan od bitnih problema učinkovitosti istraga posebno u području političke korupcije. Evo dat ću vam jedan primjer oko toga, a o tome u izvještaju ne čitamo ništa. Slučaj Požega, dakle g. Vitez svi znate tko je on to je čovjek koji je prijavio korupciju gradonačelnika i donačelnika i koji je sve snimio, snimio je onu snimku gdje se njega traži namještanje natječaja, on je to predao USKOK-u još proljetos u 4. mjesecu. Međutim, kada je afera buknula u javnosti, buknula je tek sada kada je snimka puštena i kada se zapravo jasno čulo šta je na toj snimci koju je on USKOK-u dao i gdje se čuje da Puljašić i Pilon Viteza nagovaraju na protuzakonito povjeri posao odabranim firmama. U međuvremenu je taj isti gospodin koji je to prijavio dobio otkaz, a isto tako je dobivao i prijetnje i poruke u smislu da će mu se skinuti glavu ako ne sluša itd., itd., cijelo to vrijeme od 4. mjeseca do 15.7. nije bila potvrđena optužnica u tom slučaju. Tri mjeseca nije možda dugi period, ali kada imate eklatantan dokaz, dakle snimku na kojoj se to sve čuje i jasno je, možda smo mogli očekivati to potvrđivanje optužnice prije kako bi zapravo spriječili da taj isti gospodin dođe ovdje u Hrvatski sabor i postane saborski zastupnik u međuvremenu. Isto tako naravno to smo već postavili pitanje i zanima nas mišljenje glavne državne odvjetnice o tome što misli o situacijama kada se osobe protiv kojih se provode izvidi ili protiv kojih je podnijeta kaznena prijava stavljaju na kandidacijske liste, a znalo se već u tom trenutku da je protiv čovjeka podnesena kaznena prijava i da nije podnesena bez veze. Međutim, nije to jedini problem, ima tu jedna druga bitna stavka, a ta stavka je da gospodinu Vitezu su gospodin Pulješić i Pilon jasno rekli da su o tome da on ima tu snimku tog razgovora i da ju je predao USKOKU rekao tko, policija. Dakle, rekla mu je policija, tako su oni to saznali. E sad moje je pitanje, u koliko takvih slučajeva probijanja mjera odnosno takvih vrsta prijenosa informacija od strane policije prema onima koji će možda biti optuženi ima i zašto ne vidimo za koliki broj njih jesu podnesene kaznene prijave zbog ometanja pravosudne istrage? To ne vidimo ovdje. Dakle mi ne znamo na koji način se DORH obračunava sa takvom vrstom opstrukcije istraga pri čemu ja ne govorim da te stvari možda radi DORH, kažem u ovom slučaju je to bila policija, može biti netko sa suda kasnije, ali me zanima da li se ta djela prepoznaju i da li se protiv njih pokreću kazneni postupci. Kada pogledamo statistiku vezanu uz koruptivna kaznena djela koja je prezentirana u izvještaju dolazimo do onoga što svi već negdje znamo i govorimo, ali vrlo često nam kažu gdje su vam dokazi, pa evo tu su vam dokazi, a to je dokaz da se korupcija ne doživljava kao ozbiljno i teško kazneno djelo. Gdje se to vidi? To se vidi u politici nagodbi i u politici kažnjavanja. Tako primjerice zbilja želim da javnost čuje da su za kazneno djelo primanja mita bili prijavljivani i suci općinskih i županijskih sudova i općinski državni odvjetnik i zamjenik općinskog državnog odvjetnika, sudski savjetnik, odvjetnici, stečajni upravitelji, javni bilježnici itd., itd., dakle prijavljuju se, ta vrsta korupcije se detektira. Od 49 osoba prijavljenih nakon dovršene istraga podignuta je optužnica protiv 12, ok. Međutim, u istom tom periodu sudovi su za kazneno djelo primanja mita donijeli presude protiv 16 osoba. Sve su presude osuđujuće, ali 11 od tih 16 je donijeto na temelju sporazuma stranaka, znači kolokvijalno nagodbe i priznanja. E sad, tih 11 svi su osuđeni na kaznu zatvora međutim za 7 od njih je kazna zatvora zamijenjena radom za opće dobro. Dakle, ljudi koji su primali mito od njih 11, 7 kao kaznu ima rad za opće dobro. Ajmo pogledati šta je sa kaznenom djelom zlouporabe položaja i ovlasti. Tu smo imali 48 presuda, 48 presuda. Od 48 presuda u zatvoru je završilo na kraju svega 7 osoba. Zašto? Zato što su sve ostale kazne gdje smo imali osuđujuće presude od njih 22, 14, 14 je zamijenjena kazna zatvora radom za opće dobro. Dakle, ponavljam za kazneno djelo zlouporabe položaja i ovlasti, ovo prije je bilo mito. Znači, bez obzira na to koliko ih se detektira, koliko se optužnica uspije podići ono što je rezultat tih postupaka, a to je ono što građane zanima, rezultat postupka je pojeo vuk magare odnosno gulio je krumpire pola godine. To je rezultat cijelih tih procesa borbe protiv korupcije da završavaju radom za opće dobro i to nije u redu. A zašto do toga dolazi? Ono što je moje pitanje da li do toga dolazi između ostalog zbog štednje? Jer je naravno Državnom odvjetništvu efikasnije i brže ići na sporazum stranaka nego vršiti cijeli dokazni postupak, ali ako je u tome problem morate to jasno reći da ste onda zbog nedostatka sredstava prisiljeni na to ili kao što ste naveli u izvještaju da zbog nedostatka sredstava i potkapacitiranosti ste povećali broj slučajeva u kojima idete na kaznene naloge, to znači da nema rasprave, da nema rasprave nego se ide na kazneni nalog, međutim u takvim slučajevima, kao prvo kazneni nalog se može koristiti za lakša kaznena djela gdje kazna zatvora do maksimalno 5 godina i drugo ne može se tražiti kazna zatvora kod kaznenog naloga. Za 50% se povećao broj takvih slučajeva [[Upadica: Vrijeme.]] gdje se to traži. Pa da li ćemo štediti, da li ćemo štediti na takvim stvarima, to vas ja pitam?
Slijedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika HDZ-a, uvažena zastupnica Marija Jelkovac.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, evo želim prije svega reći da je ovo izvješće koje je podneseno o radu DORH-a vrlo iscrpno, strukturirano i analitički prikazuje podatke o radu te ga kao takvog smatram vrlo dobrim. Prije nego što krenem istaknuti još neke podatke iz ovog samog izvješća upravo radi toga što smatram da je bitno čuti sve ono što je u izvješću navedeno ili barem ono najosnovnije jer nam to govori upravo o samom radu DORH-a odnosno zamjenika državnih odvjetnika i svemu što oni čine u svom djelokrugu rada. Prije toga još jednom želim naglasiti ono što svi mi znamo i na što se svi pozivamo, a to da je Državno odvjetništvo samostalno i neovisno tijelo i imajući to u vidu i mi sami morali bi znati da ovdje danas ne možemo raspravljati o konkretnim slučajevima. g. Škoro je kolega Škoro je u svojoj raspravi naveo da sve što je u izvješću navedeno ustvari nije važno i ja se s time apsolutno ne slažem jer svi ti podaci koji su u izvješću navedeni oni pokazuju sliku rada DORH-a. Par podataka koji su važni za samu strukturu DORH-a, to je prije svega da je 31.12.2019.g. ustrojeno ukupno 42 državna odvjetništva od toga 25 općinskih, 15 županijskih, USKOK i DORH. Zakon o područjima i sjedištima državnih odvjetništava iz 2018.g. koji je stupio na snagu 1.1.2019. osnovana su i tri nova općinska državna odvjetništva i to u Metkoviću, Pazinu i Vinkovcima. Sva državna odvjetništva nadležna su za postupanje u kaznenim, građanskim i upravnim predmetima osim USKOK-a koji funkcionira kao posebno državno odvjetništvo nadležno za određenu vrstu kaznenih djela i za područje cijele RH. Oko broja zaposlenih smo čuli već sve tako da se na to neću osvrtati, ali ono što ću naglasiti to je ukupan broj predmeta to je 266.478 predmeta, to je poprilično velik broj, od toga je bilo na kraju izvještajnog razdoblja riješeno 219.498, neriješeno 46.979. Broj predmeta za izvještajno razdoblje povećao se za 19% u odnosu na prethodnu godinu, povećao se i broj riješenih predmeta i to za 14%. Broj predmeta koji se vodi pred sudovima i upravnim tijelima u sudjeluje državnog odvjetništvo porastao je za 8% u odnosu na 2018.g. Od ukupno 826 popunjenih radnih mjesta stvarno prisutno na radu bilo je 647 rješavatelja ili prosječno 78,3%, a razlog tome je vjerojatno i dobna struktura zaposlenih. Temeljem indikatora uspješnosti koji se utvrđuje temeljem broja riješenih predmeta u odnosu na broj rješavatelja koji su bili prisutni na radu, vidi se da se od 2016. do 2019.g. stopa ažurnosti povećava i broj riješenih predmeta pa po rješavatelju se povećava, a vrijeme rješavanja se skraćuje. 2019.g. je po rješavatelju primljeno 23% predmeta više nego 2018.g., a riješeno je 21% predmeta više. Na svim razinama državnog odvjetništva ustrojeni su kazneni, građansko-upravni odjeli i njihova nadležnost je razdvojena obzirom na vrstu predmeta za koju su nadležni. Općinska državna odvjetništva imaju u radu više kaznenih nego građanskih i upravnih predmeta, a u zadnje dvije godine riješeno je više predmeta nego što je primljeno i u općinskim i u županijskim državnim odvjetništvima. Ako raščlanjujemo predmete općinskih državnih odvjetništava po vrsti predmeta možemo zaključiti da je najviše kaznenih predmeta i to protiv punoljetnih i pravnih osoba te nepoznatih počinitelja, a od građanskih i upravnih predmeta najzastupljeniji su ovršni i izvanparnični predmeti. Najdulje se rješavaju kazneni predmeti protiv nepoznatih počinitelja, a zatim slijete prekršajni predmeti. U radu županijskih državnih odvjetništava od kaznenih predmeta najviše je kaznenih predmeta drugog stupnja dok je od građanskih i upravnih predmeta najviše stečajnih predmeta i predmeta prevencije. U 2019.g. USKOK je primio više predmeta nego 2018.g., a također je riješio više predmeta. 2019.g. zaprimljeno je ukupno 35.912 kaznenih prijava protiv poznatih počinitelja što je 2,1% više nego 2018.g. Najveći je broj prijava kaznenih djela protiv imovine te protiv osobne slobode, kaznena djela protiv braka, obitelji i djece i kaznena djela protiv gospodarstva. Maloljetni počinitelji kaznenih djela čine 4,2% što je neznatno više u odnosu na 2018.g. U 2019.g. podignuto je 13,4 više optužnica nego 2018.g. broj podignutih optužnica participira u svim odlukama po dovršenoj istrazi s 84,1%. Tako visok postotak podignutih optužnica nakon dovršene istrage ukazuje na zaključak o osnovanosti odluke državnog odvjetnika u provođenju istrage. 2019.g. doneseno je ukupno 14.920 osuđujućih presuda što je za 835 presuda više u odnosu na 2018.g. DORH po zakonu zastupa RH u sudskim arbitražnim i upravnim postupcima, postupcima mirenja te u postupcima pred Ustavnim sudom RH, a Vladu RH zastupa u upravnim sporovima. Zastupanje po punomoći predviđeno je i za ustanove i pravne osobe čiji je osnivač Vlada odnosno RH. Kao što smo već imali prilike čuti u USKOK-u je zaprimljeno 1365 kaznenih prijava od toga 1323 protiv fizičkih osoba i 42 protiv pravnih osoba. Ono što je bitno reći da je 2019.g. 395 rješenja o provođenju istrage i to najviše iz područja organiziranog kriminaliteta pretežno za kaznena djela protiv gospodarstva, a u odnosu na 2018. to je za 7,1% više. Oko rada temeljem kaznenih djela ratnih zločina je već rečeno pa se neću ponavljati. Kada gledamo podatke za kaznena djela protiv gospodarstva vidimo da je došlo do porasta broja prijavljenih osoba zbog kaznenih djela prijave u gospodarskom poslovanju i zbog kaznenih djela utaje poreza i carine. DORH podnijelo je također 249 žalbi i to protiv odluka sudova u tim predmetima, što znači da je gotovo podnijelo žalbu protiv svih oslobađajućih i odbijajućih presuda i od toga je uvaženo 45% žalbi. Za kaznena djela protiv organiziranog kriminaliteta ukupno su prijavljene 362 osobe, a s prethodnim neriješenim prijavama u radu je bilo ukupno 369 prijava za koje su sve donesene državnog odvjetničke odluke i to 113 rješenja o odbačaju, 250 rješenja o provođenju istrage, a 3 prijave su riješene na drugi način. Na kraju bih samo rekla još, neću imati vremena za sve što sam mislila, da je DORH u svojoj nadležnosti ima i zastupanje u postupcima međunarodne arbitraže, što je također, značajan dio njihovog rada i osigurava kvalitetno zastupanje interesa RH u tim postupcima, ali isto tako, utječe na smanjenje troškova zastupanja stranih odvjetničkih ureda u tim postupcima. Izvještaj državnih odvjetništava, a posebno USKOK-a i ŽDO-a u Zagrebu ukazuje na vrlo učinkovito korištenje Eurojusta i Europske pravosudne mreže radi bržeg i učinkovitijeg izvršavanja zamolnica za međunarodnu pravnu pomoć i koordinaciju postupanja tijekom korištenja instrumenata pravosudne suradnje. Što se tiče uvjeta rada DORH-a, odnosno zamjenika državnih odvjetnika i službenika koji su u toj instituciji, mislim da smo dosta danas već čuli. Sigurno je da tu možemo učiniti i još više na poboljšanju tih uvjeta. Naravno da je najvažnije omogućiti da se riješi pitanje kadrovske strukture unutar DORH-a jer bez ljudi se ne mogu očekivati ni izvrsni rezultati. Ono što bih zaključno rekla, sigurno je da se percepcija stvara i temeljem svega onoga što možemo čuti u javnom prostoru, percepcija koja je negativna i koje smo svi svjesni, nije u odnosu samo na rad DORH-a nego u odnosu na cijelo pravosuđe. Mislim da je zadaća i svih zaposlenih u DORH-u, ali isto tako i svih nas da radimo na tome da ta percepcija bude realna, prema realnom stanju i da se ta percepcija popravi. Sve ono što nije dobro, treba na to ukazivati, ali nije dobro govoriti da cijeli sustav ne valja. Hvala vam lijepa. Klub HDZ-a će podržati ovo Izvješće.
Sljedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a uvažena zastupnica Dalija Orešković.
Poštovani predsjedavatelju, kolege zastupnici i zastupnice. Kada bi u Hrvatskoj postojala stvarna politička volja da se sistemskom korupcijom ozbiljno obračuna i kada bi DORH to provodio, tada bi se vaše Izvješće slušalo u stavu mirno da se niti muha u ovoj sabornici ne čuje. Tada bi se vaše izlaganje slušalo sa strahopoštovanjem. Odnos najvećih političkih stranaka, a zapravo političkih kartela, prema javnom dobru pretvorio je Hrvatsku u jednu beznadnu zemlju, pri čemu je u tome odgovornost i krivnja HDZ-a neupitno najveća i toga bi netko tko obavlja funkciju glavne državne odvjetnice morao biti svjestan pa bi već od prvih koraka poduzeo sve što je potrebno da očuva vlastito profesionalno dostojanstvo i integritet, a time i neovisnost i percepciju neovisnosti DORH-a jer bez toga nema i ne može biti zadovoljavajućih rezultata. Državu čine 3 stupa, institucije, prostor i ljudi. Institucije su nam slabe i zapuštene, prostor smo devastirali, često uplitanjem korupcije u upravljanje prostornim planovima, a ljudi su nam se iselili uglavnom zbog korupcije i tu je nastao moj motiv za ulazak u politiku. Jedini izlaz iz ovakvog stanja je u izgradnji jakih i nezavisnih institucija i u tome sam na USKOK i na DORH, a onda i na sva antikorupcijska tijela gledala kao na svjetionike nade. U ono vrijeme kada sam i sama bila na drugoj strani u odnosu na politiku, tamo gdje se politika kontrolira, gotovo sa divljenjem gledala sam na Dinka Cvitana, na Tamaru Laptoš za koju i dan danas smatram da je jedna od najboljih što ju RH ima. Ponavljam, u ono vrijeme s velikim profesionalnim uvažavanjem gledala sam i na Dražena Jelenića, prije svega zbog njegove uloge i njegovog uvažavanja unutar samog GRECO-a. U ono vrijeme, smatrala sam ponižavajućim kako se politika putem saborskih zastupnika odnosi prema predstavnicima nezavisnih institucija prilikom podnošenja i obrane njihovih godišnjih izvješća, a ispitivanja na saborskim odborima od strane osoba koje često nemaju nikakvog, a kamoli pravnog obrazovanja, bile su mi ispod razine profesionalnog dostojanstva. Često su to bile situacije u kojima se vidi da je politika čisti odraz primitivizma i sile i političkih pritisak s kojima se štiti lopovluk u vlastitim redovima i ucjenjivanje politike s prihvaćanjem ili neprihvaćanjem izvješća, često je bilo podmetanje klipova nezavisnim tijelima u ometanju njihovog rada protiv korumpirane vlasti na svim razinama i to je za mene bilo ponižavajuće i onog trena smatrala sam, eto, da mi se politika gadi. Kada sam ušla u HS vidjela sam sebe kao nekoga tko će antikorupcijskim tijelima biti glas podrške. Netko tko će u vrlo podmuklim raspravama biti na njihovoj strani, netko tko će s političke razine podržavati njihove dobre prijedloge kako bi se ti prijedlozi ugradili u zakone i time bi sustav postao bolji. Rekla sam, izgradnja jakih, neovisnih i učinkovitih institucija moj je politički cilj jer je to jedini put ka izgradnji pravedne i uspješne države, a naša država to nije. I zato me boli što ja danas ne mogu biti taj glas koji će uvažena gđo. Hrvoj Šipek biti na vašoj strani. Jer, kada sam vas pitala za vaš odnos s Baricom Novosel dala sam vam priliku za damski, ali i častan odgovor, no takav odgovor nisam dobila. Niste mi odgovorili jeste li u prosincu prošle godine telefonski se čuli s osobom koja je izvršila ozbiljnu prijetnju vašem zamjeniku Borisu Koketiju. Nisam vas pitala poznajete li Ivicu Mandića nego jeste li se s njime čuli, jer ako jeste, a to niste demantirali, pitanje koje se samo po sebi nameće, kako je on došao do vašeg broja telefona kada do tog broja telefona s teškom mukom dolaze nadležna državna tijela. O samom izvješću doista nema se što puno raspravljati. Ono je sastavljeno od čistih suhoparnih statističkih podataka zato što je takav sadržaj zakonom propisan zato što je politika to tako htjela, tako su to propisali oni političkih karteli protiv čijih bi se članova vi trebali boriti. A ako smatrate da su objave u medijima jedan od oblik političkog pritisaka, onda ste naprosto trebali reći tko je taj koji taj pritisak provodi, jesu li to članovi HDZ-a s obzirom da je najveći broj dužnosnika upravo iz njihovih redova koje biste vi ovog trena trebali istraživati. No, kakav god bio sam izvještaj on ne sprječava da raspravljamo o onom što je uistinu bitno, to je odnos politike osobito putem izvršne vlasti prema neovisnosti DORH-a, je li ona ugrožena i postoji li ona uopće u razdoblju od početka vašeg mandata. Gospođo Šipek vi naprosto niste dobro startali i bez želje da vas na bilo koji način uvrijedim jer znam vas iz nekih radnih tijela osobno smatram da ulozi koji bi glavni državni odvjetnik trebao imati vi naprosto niste dorasli. Niste demantirali navode da ste s Baricom Novosel družili se po tulumima u Jaski ili da ste na bilo koji način s njom i privatno u dobrim odnosima, a javni podaci to govore. I samim time bi u državi, u pravosuđu koje je svjesno važnosti očuvanja vlastite neovisnosti vaši dani u Državnom odvjetništvu zapravo bili odbrojani. Zašto? Zato što je veza Barice Novosel s HDZ-om vrlo bliska, do 2016. bila je zamjenica ministra pravosuđa, a u vrijeme mandata ministra Dražena Bošnjakovića bila je njegova savjetnica. I možda da nema svih drugih okolnosti, bliskost i uloga Barce Novosel s ministrom pravosuđa čija vas je Vlada postavila na funkciju glavne državne odvjetništva prošla bi kao jedna tvrda knedla kroz grlo. Ali HDZ je politička stranka koja je sama osuđena za korupciju, članovi HDZ-a manekeni su najvećih i najtežih korupcijskih afera, a broj ministara koji su kompromitirani korupcijskim aferama koje su otkrili mediji, a ne DORH ili neka druga državna istraživačka tijela nameće dužnost da netko tko ima namjeru, posao i dužnost glavnog državnog odvjetnika obavljati onako kako bi i trebao, da se ne postavlja putem protekcija, zagovora i veza putem nekog tko i sam sjedi u krilu HDZ-a. Ja ne tvrdim da je Barica Novosel bila vaša veza, ali članak koji je objavljen u medijima ako je točan vas duboko kompromitira, a sve se to događa u okolnostima u kojima u DORH nitko više nema povjerenja i to zbog čitavog niza događaja od kojih se neki odnose i na nedostojne radnje vaših prethodnika. DORH kojem javnost ne vjeruje, a ovog trena ima dovoljno razloga da mu ne vjeruje, je DORH koji u borbi protiv korupcije naprosto ne vrijedi. I ovdje ću reći nekoliko drugih problema. Kada ste iznosili svoj životopis u dijelu koji govori o vašim osobnim obiteljskim prilikama zapravo se činio kao dodvoravanje mentalnom sklopu parlamentarne većine. To si pretendent za funkciju glavnog državnog odvjetnika ne smije dopustiti. U dijelu programa koji se odnosi na borbu protiv korupcije vidi se da će borba protiv korupcije biti marginalizirana kao što i jest. Umjesto da je od vaše najave programa upravo ova parlamentarna većina strepila. Da ste zalutali na funkciju glavne državne odvjetnice pokazuju i neki vaši kadrovski potezi. Jedna od odluka etičkog povjerenstva koja nažalost i na moje veliko neugodno iznenađenje anonimizirana, a odnosi se na Dražena Jelenića kaže slijedeće. Kaže, morat ću to pročitati jer me toliko uzrujava tekst koji tu čitam, a to je da je bivši glavni državni odvjetnik rekao i prisegao svojom čašću, svojom savješću da će šutjeti o običajnima i unutarnjim stvarima i da neće ni sa kime o tome govoriti i da će biti poslušan zakonima masona, da će podržavati njegovu masonsku braću savjetom i djelom i da će tajne svakog masona čuvati kao svoje vlastite, a prisegu tu masonsku smatrat će svojim svetim zavjetom. To je rekao čovjek koji je bio glavni državni odvjetnik, a u sustavu državnog odvjetništva radi i dan danas. I umjesto da ste vi poslali jednu lidersku poruku, lidersku poruku da se takvo ponašanje unutar samog DORH-a ne može tolerirati jer ne samo da je u sukobu sa onom prisegom koju je netko položio kao glavni državni odvjetnik koji je trebao štititi Ustav i zakon RH, a ne masone, vi ste što, godinu dana čekali da vidite što će reći nekako etičko povjerenstvo kako bi se iza njegove uloge sakrili. Ako to isto etičko povjerenstvo nije bilo u stanju potrebne podatke i dokumentaciju pribaviti od same te masonske udruge jer očito od nje ne strahuje, pa kako onda očekivati da Državno odvjetništvo koje vi vodite može biti strah i trepet kriminalcima u ovoj državi, a oni su ustoličeni u samom vrhu državne vlasti. Za kraj istaknut ću i nešto što se nalazi na stranici 48 vašeg izvješća, a i neki moji prethodni kolege govorili su o tome. Dakle, ako spomenemo da je gospoda Barica Novosel savjetnica ministra pravosuđa pa nije li barem mogla skrenuti pozornost na ono što na toj stranici i piše. A tu piše da nisu zamijećene poteškoće kod primjene instituta oduzimanja imovinske koristi ali problemi se javljaju kod naplate, ako oduzimanje prethodno nije osigurano privremenim mjerama osiguranja. Mi imamo kontinuitet HDZ-ove vlasti u ovom i u prethodnom mandatu i prethodni glavni državni odvjetnici ukazivali su što treba u zakonu mijenjati i po tome se nije poduzelo apsolutno ništa do današnjih dana. Također ovdje se navodi da su još 2014. godine u Uredu za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta organizirali uredi za istraživanje imovinske koristi stečeni kaznenim djelom, ali zbog niskih koeficijenata do dana današnjeg ta tijela nisu popunjena [[Upadica: Vrijeme.]] tu je borba protiv korupcije pala, a od srama bi propala i stolica na kojoj [[Upadica: Vrijeme.]] sjedite jer ni sami po tom pitanju niste poduzeli ništa. Hvala.
Slijede pojedinačne rasprave. Uvaženi zastupnik Sačić, izvolite.
Hvala vam lijepo poštovani predsjedavajući. Uvažena gospođo glavna državna tužiteljice, suradnici, kolegice i kolege, hrvatska javnosti, dakle imali smo prilike čuti u ovim izlaganjima naših kolega u ime klubova gotovo sve u cijelosti je skeniran cijeli proces rada i stvarnih potencijalnih problema s kojima se susreću i potencirano ono čega ima više u tom izvješću i svakako ono čega nema. Ono što vrijedi itekako ponavljati jeste želja doista i velikog dijela, najvećeg dijela hrvatske politike i hrvatske javnosti da se svim silama spriječi bujanje i rast kriminala osobito onog najtežeg organiziranog korupcije. I proteklih godina i desetljeća hrvatski, HS je slušajući te odjeke stručne javnosti, međunarodne stručne javnosti, međunarodnih preporuka UN-a i EU-a unosio određene izmjene u kazneno zakonodavstvo i došli smo doista na nomotehničkoj razini na jednu najvišu moguću razinu kako u EU-u u tom pravnom ovaj suprotstavljanju mafiji i organiziranom kriminalu, korupciji uvažavajući sva pozitivna iskustva naših kolega kriminalista, državnih tužitelja u Americi, u Europi, i u Italiji, svakako ovaj u onim državama koje imaju i velik uspjeh i veliko iskustvo. I mi smo postali doista jedno iznimno dobro zakonodavstvo od ZKP-a, od Zakona o sprječavanju pranja novca, oduzimanja koristi stečenih kaznenih djelom, ustrojavanja USKOK-a i doista kako kaže državni tajnik gospodin nazočan, napravili smo vertikalu, napravili smo u policiji USKOK, državno odvjetnički USKOK, sudbeno idealno doista ne bi nam i nema nam tko šta tu prigovorit ni pozavidit, ali kad gledamo sadržaj kako se to radi, di se radi, do koje mjere koristimo strašan udar i upliv u ljudska prava i slobode, pa makar to bili i kriminalci, zakonom to dozvoljavamo, mi ih prisluškujemo, mi ih tajno pratimo, mi ulazimo u njihove sobe, prostorije, jahte, garaže, svugdje snimamo, slikamo, simulirano im dajemo potkupninu, pravimo se, prikriveni istražitelji s njima rade, otkupljuju drogu, rade pravne poslove simulirano, svjedok pokajnik najveća zapravo dajemo mu oprost od kaznenog progona ako otkrije lopove bagru mafijašku s kojom je činio gotovo pa najteža kaznena djela. I sve to je izvrsno, ali dragi prijatelji onda dolazi fijasko o kojem je gđa. Benčić imala priliku reć. Radi čega, koji su sad uvjeti s jedne strane smo uložili sve da te naše represivne institucije dođu, otkriju, dokažu, uhite, osiguraju, zamrznu imovinu i kada treba finalizirat, dakle u interesu javnosti i pravde, u interesu ostvarenja specijalne i generalne prevencije, što se događa, događa se kaos, pravni kaos dragi prijatelji. Znači za najteža kaznena djela, primjerice 294 osuđujućih presuda koje su donesene po optužnicama USKOK-a čak 73% se donijelo sporazumno. Pa to je, to je doista poraz pravne države, iza toga stoji dvogodišnji i trogodišnji rad strašan policije, odvjetništva, istražnih službi, poreznog USKOK-a, službe za, za ovaj SOA-e itd. i svih onih, policija, svega da bi došli do čega, do toga da 65% odvjetničkih timova nasuprot najtežih počinitelja koji brane najteže počinitelje kaznenih djela organiziranog kriminala i korupcije nude državnom odvjetništvu nagodbu. Pa već sama ta činjenica je fijasko, a državni odvjetnik iz razloga, čuli smo možda štednje, možda, tako i kaže u deklariranom izvješću, da postupci ne traju dugo, da ne dajemo troškove stranim prevoditeljima ako su stranci u pitanju, da se pa mislim neke, neke lapidarne stvari. Oni pristaju na to i dobivamo slijedeće, dobivamo da se od 294 osuđujuće presude izreknu kazne zatvora u 184 slučajeva od kojih se u istom trenutku za 50% tih kazni zatvora koje su takve kakve jesu blage, ali od tih blagih 95 osoba znači 50% odmah dobiva rad za opće dobro. Pazite, rad za opće dobro, a uložili smo silan trud, novac, prijetnje su tu, mafija im prijeti, zove telefonom i onda sud ga zapravo prekvalificira uz sudioništvo državnog odvjetništva u rad za opće dobro, a ovih 95% znači uvjetnu osudu dobi. 10 presuda imamo kaznu novčanu i nešto oduzimanja koristi stečene kaznenim djelom, pa gdje je tu cilj kaznene politike molim vas lijepo? Koji su principi koji mogu suspendirat zapravo te generalne i specijalne preventivne, preventivna očekivanja? Nema ih. To moramo popravit. To je ono što hrvatska javnost očekuje od vas. Ako je u pitanju nedovoljna financijska potpora mi ćemo vam je dati, [[Upadica: Vrijeme]] ali učinite sve da nezavisno radite svoj posao.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Karolina Vidović Krišto.
Dame i gospodo, prof. Martin Heger-Humboldt sa Sveučilišta u Berlina u jednom je razgovoru rekao što je viša razina korupcije to su veći porezi i to je veće siromaštvo u društvo. Jasno analogno toj tezi što je niža razina korupcije to su manji porezi i to je veće blagostanje i zadovoljstvo u društvu. Ovo izvješće je dokaz ja to uistinu na ovakav način moram reći nije mi namjera nikoga omalovažavati, ali ovo izvješće se mora nazvati bahatim i ignoranstskim ne samo prema nama zastupnicima nego i prema hrvatskim građanima i prema zdravom razumu. Ovo izvješće vrvi tabelama u kojima se tvrdi da je ažurnost DORH-a 100%, a činjenica i istina koju cijela Hrvatska zna jest da je DORH ključna institucija zbog koje je Hrvatska u zlu korupcije, a koja je uzročnik društvene nepravde, visokih poreza i nejednakosti građana. DORH je sukladno zakonu dužno otkrivati i progoniti protuzakonite radnje te u tu svrhu Hrvatska ima različita pomoćna tijela koja asistiraju DORH-u, policiju, Ured za sprečavanja pranja novca, Poreznu upravu itd. No idemo redom. DORH-om već 20 godina upravlja struktura državnih odvjetnika čiji je glavni vinovnik bio Mladen Bajić koji je egzemplarni primjerak politički dirigiranog shvaćanja prava po načelu koji je izrekao maršal Broz da se poneki suci drže prava kao pijani plota. Duhovni nasljednik maršala Broza je Ivo Josipović je prilikom odlikovanja Mladena Bajića ustvrdio da je Mladen Bajić imao dobar pristup jer je počeo borbu protiv korupcije kad su se zato stekli politički uvjeti. U prijevodu, on hvali državnog odvjetnika što ne primjenjuje zakone već čeka politički nalog kada i prema kome ih primijeniti. Pravnicima Josipoviću i Bajiću zakoni su žvakaće gume i u tome je temeljni problem države i društva. U Hrvatskoj je vladavina prava suspendirana, a u tome sudjeluje i DORH. Evo dokaza za to. Tomislav Jelić aktivist u borbi protiv korupcije te dragovoljac i ratni vojni invalid Domovinskog rata kazneno je prijavo nekoliko dužnosnika zbog privatizacije Croatia osiguranja iz 2014.g. Jelić je okupio grupu stručnjaka te je kroz insajderske informacije prikupio dokazne materijale koji dokazuju sljedeće, Hrvatska tj. hrvatski državljani pri privatizaciji Croatia osiguranja oštećeni su za minimalno 4 milijarde kuna, riječ je o tome da je Adris kupio Croatia-u osiguranje za 920 milijuna kuna, a na dan kad je preuzeo upravo isplatio si posudbu od 640 milijuna kuna kako bi kupio Hotel Imperial u Dubrovniku. Croatia osiguranje je na dan preuzimanja imao znatno veća sredstva na računu nego što je Adris isplatio za kupnju istog, a kada se uzme njegova tradicija od 150 godina, tržišni udio u Hrvatskoj i u BiH i pogotovo nekretnine onda je šteta od oko 4 milijarde kuna i preskromno obračunata. Naime, Croatia osiguranje ima nekretnine u svim hrvatskim gradovima u pravilu u centrima. Samo objekt na Trgu bana Jelačića u Zagrebu ima ogromnu vrijednost jer imati takav objekt na glavnom trgu glavnog grada je unikatna vrijednost. Dame i gospodo, DORH po ovom pitanju ništa nije učinio iako je čak Državna revizije Hrvatske službeno utvrdila da je privatizacija Croatia osiguranja protuzakonita. Adris koji je važan dionik duboke udbaške države u Hrvatskoj raspoređuje svoje ljude na sva ključna mjesta u Hrvatskoj putem njezina izvršitelja Andreja Plenkovića. Pa evo imate tog Damira VAnđelića koji je izvršitelj Adris grupe, a država ga postavlja za predsjednika Nadzornog odbora INA-e, a osobno je sudjelovao u preuzimaju Croatia osiguranja od strane Adris grupe na opisani kriminalni način. Da, Vanđelić je bio hrvatski branitelj i za to zaslužuje pohvalu, ali VAnđelić sudjeluje i u adrisovskoj korupciji koja osiromašuje hrvatsku naciju i Hrvatsku državu. Takav čovjek će sada raspolagati milijardama u obnovi Zagreba. To je neprihvatljivo. S ovog mjesta iz HS-a konstatiram da tijelo kojeg financiraju hrvatski državljani, a koje je zaduženo za progon kriminala taj kriminal štiti jer nema opravdanja da ni nakon šest godina ovaj kriminal nije procesuiran. Uvjerena sam da je velika većina zaposlenika DORH-a poštena i moralna, ali kao i u svim drugim institucijama problem je u menadžmentu tj. u vodstvu. Vama u DORH-u jasno poručujem da su utjecaj na pravosuđe i prikrivanje kriminala kaznena djela, zbog vaših nezakonitih radnji su po kupovnoj moći Hrvati na 26. mjestu od ukupno 27 država EU. Budite svjesni da će vrijeme polaganja računa sigurno doći. A sada predajem vam kaznenu prijavu u slučaju Croatia osiguranja kako ne bi morali kopati po ormarima jer su oni sigurni puni predmeta korupcije koje skrivate.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Anđelko Stričak.
Potpredsjedniče HS-a, glavna državna odvjetnice, državni tajniče, kolegice i kolege. Pa svako izvješće o radu državnih institucija ima za cilj da se taj sustav unaprijedi, da se vidi što nije dobro u tom sustavu i da se vidi na koji način kojim metodama je to moguće popraviti, a sve u cilju da imamo što bolje i kvalitetnije društvo. Iz ovog izvješća koje se sastoji od 193 stranice teksta vidljivo je da 2/3 tog izvješća govori o trudu, marljivosti, radu državnih odvjetništava, državne, županijske tj. županijskih i općinskih razina. Naravno da je to za pohvalu. Međutim, nigdje u tom izvješću nisam našao jedan pregled s kojim sve prijetnjama uposlenici DORH-a suočavaju. Znači mi imamo pod zaštitom suce, novinare, građanske aktiviste čak je bilo i policajaca, ali nisam našao podatke koliko uposlenika znači državnih odvjetnika, bilo državne, županijske, općinske razine je pod zaštitom. Potom, na str. 34 dali ste pregled strukturu kaznenih prijava po podnositelju, podijelili ste na dvije kategorije, policija i ostali. Ja bih volio da ovo ostali ste još malo raščlanili, recimo Carina, Državni inspektorat, jedinice lokalne samouprave i građani i tada bi vidjeli koliko je anonimnih važnih prijava. Ako smo imali 2016. od tih ostalih 14.000 odbačaja, 2017. 14.000, 2018. 12.000, 2019. 8.000 sad si vi zamislite koliko truda i rada su uposlenici Državnog odvjetništva trebali uložiti da te prijave, a za većinu nisu znali da će biti odbačene da ih odbace. Tjedni i tjedni rada, a da je tu malo bolje specificirano možda bi se drugačije prišlo ovoj tematici. Ili pa lažno prijavljivanje kaznenog djela je kazneno djelo. Isto nema podataka da li i koliko prijava, postupaka je pokrenuto zbog lažnog prijavljivanja kaznenih djela. Također potom na stranici 136. govorite o borbi protiv zloupotreba droga. Tu navodite da brojna općinska i županijska državna odvjetništva apeliraju da se pojača rad policijskih službenika. Jednim dijelom se tu mogu sa vama složiti, jer s jedne strane imamo broj rasta ovisnika, a s druge strane sve manje i manje zaplijene. Između ostalog, tu navodite jedan slučaj u Osijeku gdje je zbog jednog, gdje je prijavljena 21 osoba. To su znači konzumenti, ovisnici, ne dileri. Pa valjda je nama cilj da vodimo učinkovitu borbu protiv dilera. Između ostalog analizom otpadnih voda vidljivo je da od 2011. godine u Zagrebu je sve veća upotreba kokaina i da taj postotak raste, pa između ostalog i to je još jedan pokazatelj o zloupotrebama droga. Potom, 2016. godine ovdje u Hrvatskom saboru održao sam jednu pressicu zbog krađe oružja iz varaždinskog policijskog skladišta. 153 komada oružja je nestalo, to je oružje koje je obranilo Hrvatsku, kalašnjikovi, snajperi, škorpioni itd. Tada sam prozvao DORH i SOA-u da poduzimaju sve da se to zataška. I dan danas sam tog stava, ali taj slučaj je doslovno sve zloćudniji. Prije dva, tri mjeseca u Leštakovcu par kilometara od Varaždina je otkopan leš koji s dovodi u spregu sa tom krađom. Novinari vam pišu da su ubice došle iz Srbije i nitko o tome nema pojma, 5 godina. Pa i to je još jedan primjer rada ili nerada Državnog odvjetništva ili opet ponavljam jer se zbog zloupotreba, anonimnih prijava sustav opterećuje i ne stigne se odraditi sve ono što bi trebalo, a to je organizirani kriminalitet koji je ključ problema.
Imamo replike. Uvažena zastupnica Marija Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani kolega dotaknuli ste se anonimki. Slažem se sa vama da se stvarno značajan dio resursa troši na rješavanje tih anonimnih prijava, a vidjeli smo iz izvješća da je većina njih odbačena što znači da su bile neosnovane. I pitam se da li je to najbolji način da se zaista poklanja pažnja, odnosno rješavaju sve anonimke i na taj način troše resursi ili možda možemo pribjeći nekom drugom modelu da se na adekvatan način zaštite ljudi koji prijavljuju kaznena djela, a da se ne rješava po svakoj anonimnoj prijavi. Recite šta vi mislite o tome?
Odgovor.
Poštovana kolegice, ja čisto sumnjam da te anonimke pišu kumice s Dolca, uposlenica Varteksa ili … [[Govornik se ne razumije.]] To pišu ljudi iz sustava koji su u sprezi sa kriminalcima da opterete sustav. Između ostalog, imate jednu anonimnu prijavu od 15.2.2019. godine gdje je prijavljen jedan ravnatelj, gore je štambilja Državnog odvjetništva, anonimna je. I sad si ja postavljam pitanje da li je pisac te anonimke došao u Državno odvjetništvo, predao to i Državno odvjetništvo zna da je on prijavitelj i da je podnio lažnu prijavu ili je Državno odvjetništvo to pustilo van samo da se čovjeku nanese šteta. Znalo se da je lažna, jer 2015. nije bio ravnatelj, od 2018. je ravnatelj.
Sljedeća je replika uvaženi zastupnik Damir Habijan.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Stričak, očito je ova tema vezana za anonimne prijave, poglavito anonimne vrlo aktualna. Evo i kolegica je zapravo otvorila, odnosno vi ste otvorili tu temu ona se nadovezala. Mislim da dovoljno govori zapravo 99,6 prijava koje je podnijeto USKOK-u je odbačeno od strane, dakle građana. To dovoljno govori koliko zapravo opterećuje sam sustav upravo podnošenje ovakovih anonimnih kaznenih prijava. Čuli smo od državne odvjetnice, odnosno glavne državne odvjetnice to nisu samo kaznene prijave koje formom zadovoljavaju, dakle da bi ih mogli nazvati kaznenim prijavama već Državno odvjetništvo ima dužnost postupati i po podnescima dakle koji se dostavljaju i time dakle velike opterećuju sam sustav. Prema tome, mislim da je krajnje vrijeme da možda razmislimo o izmjeni upravo, dakle propisa koji reguliraju to pitanje da bi zapravo tu energiju i tu snagu usmjerili tamo gdje je to doista potrebno u borbi protiv korupcije.
Kolega Habijan, pa naravno da je po meni prvenstveno sve na Državnom odvjetništvu. Pa oni odlučuju koga će ispitati, da li će se i koliko široko, duboko ići u te istrage i izvide. I sve počiva i završava sa njima. Kada žele biti brzi i efikasni, evo tu imam isto jednu recimo prijavu. Moguće je sve riješiti u pet dana. Evo 19.5.2011. jedan gospodin fini, simpatičan Prstec je izvršio prijetnje prema jednoj policijskoj službenici. 24.5. je pravomoćna presuda. 5 dana je trebalo da se sve riješi. Počinio kazneno djelo, izvršio očevid, policija digne prijavu, saslušaju svjedoci, Državno odvjetništvo digne optužnicu, održi se ročište i on dobije kaznu 6 mjeseci zatvora koja se mijenja za 60 radnih dana društveno korisnog rada. Znači sve moguće. Ako se želi moguće je brzo i efikasno sve odraditi.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Vesna Nađ.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovana glavna državna odvjetnice. Pred nama je Izvješće o radu DORH-a za 2019.g. na 194 stranice koje pokazuje kretanje broja riješenih i neriješenih predmeta i broj i strukturu izvršitelja kako dužnosnika tako i službenika. U 2019.g. u svim državnim odvjetništvima bilo je zaposleno 1812 osoba što je 40 zaposlenika ili 2,26% više nego u 2018. U RH na dan 31. prosinca 2019. bila su ustrojena ukupno 42 državna odvjetništva. U svim državnim odvjetništvima 31. prosinca 2019. dužnost je obnašalo 636 državnih odvjetnika i njihovih zamjenika to je smanjenje u odnosu na prethodnu godinu kada je tu pravosudnu dužnost obnašalo njih 638. Važno je naglasiti da je tijekom 2019.g. razriješeno 17 zamjenika državnih odvjetnika. U državnim odvjetništvima bilo je zaposleno 1176 službenika od kojih je 179 državno odvjetničkih savjetnika u usporedbi sa prethodnom godinom njihov broj je povećan za 10. Ističem da je u 2019.g. zaposleno samo 16 vježbenika pravne struke što je važno za državno odvjetničku struku, ali je to još uvijek premalo. To se učinilo tek nakon pet do šest godina kad nije bilo uopće raspisivan natječaj za vježbenike. U županijskim državnim odvjetništvima prevladava dobna struktura dužnosnika starosti između 60 i 65 godina dok je u USKOK-u najveći broj zamjenika ravnatelja u dobi između 40 i 45 godina. U DORH-u je najveći broj dužnosnika u dobi od 60 do 65 godina. Valja primijetiti da nijedan pravosudni dužnosnik koji je obnašao dužnost od 2019.g. nije mlađi od 30 godina što govori o sve o kasnijem stjecanju uvjeta za imenovanje zamjenika općinskog državnog odvjetnika o kojim ste razlozima i govorili. S druge strane, raste broj dužnosnika dobnih skupina starijih od 55 godina koji rade u prvom stupnju. Posebno je zabrinjavajuće da je na razini županijskih državnih odvjetništava u prvom stupnju više od 57% dužnosnika starijih od 55 godina. U 2019.g. bilo je 55 ili 8% rješavatelja stvarno manje na radu. U izvještaju se navodi da je razlog tome vjerojatno trebao tražiti u dobnoj strukturi rješavatelja, valjda se misli na bolovanje. Indikatori uspješnosti koji se utvrđivaju na temelju broja razriješenih predmeta u državnim odvjetništvima i broja rješavatelja koji su bili stvarno prisutni na radu pokazuju da se u razdoblju od 2016. do 2019.g. stopa ažurnosti povećava kao i broj riješenih predmeta po rješavatelju te se istodobno vrijeme rješavatelja skraćuje. Dakle oni koji rade još više se opterećuju. Podaci o kretanju predmeta pokazuju da je u 2019.g. po rješavatelju primljeno 23% predmeta više nego u 2018. Istodobno na broj riješenih predmeta utječe činjenica da u prosjeku 10% rješavatelja nije prisutno na radu. Posebno treba naglasiti da je od 103 milijuna 176 tisuća 631 kunu odobrenih sredstava za rad DORH-a čak 80,21% odnosno 82 milijuna 759 tisuća namijenjeno je isključivo za troškove zastupanja u međunarodnim arbitražama, sukladno odredbi čl. 76. st. 2. Zakona o DORH-u. Taj iznos predstavlja gotovo dvostruko povećanje u odnosu na prethodnu godinu kada je to bilo 42 milijuna nešto više. Zar ne bi bilo logično da se veći dio tih sredstava namijenjenih u zastupanju u međunarodnim arbitražama iskoristi za dodatnu edukaciju pravosudnih dužnosnika i savjetnika u državnim odvjetništvima? Zar nam ne bi bilo u interesu da osnažimo kapacitete naših državnih odvjetništava kako bi se oni mogli adekvatno boriti protiv kriminaliteta i korupcije u našem društvu? Također se u izvješću navodi da bi oduzimanje imovinske koristi bilo uspješnije i učinkovitije potrebno je češće predlagati određivanje privremenih mjera, međutim prije predlaganja privremenih mjera osiguranja potrebno je provesti financijsku istragu, a te istrage ne mogu se provesti bez financijskih stručnjaka jer u 2014.g. u USKOK-u četiri vijeća županijskih državnih odvjetništava osnovani u Odjelu za istraživanje imovinske koristi stečenih kaznenim djelom do danas ni u jednom odjelu nisu zaposleni stručnjaci s područja financija poreza i revizije. Dakle, očito je da ako nam je u društvenoj zajednici važno da imamo učinkovito državno odvjetništvo, sposobno za borbu protiv korupcije i organiziranog kriminaliteta treba ulagati u edukaciju stručnjaka na svim razinama u državnom odvjetništvu u suprotnom ništa od učinkovite borbe protiv korupcije i kriminaliteta. Hvala lijepa.
Imamo jednu repliku uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Uvažena kolegice Nađ. Vi ste u svom izlaganju detaljno elaborirali stanje koliko imamo zaposlenih, koliko imamo dužnosnika i ja mislim da taj elaborat govori sve. Dakle, mi s jedne strane moramo dobiti najkvalitetnije ljude da rade u državnom odvjetništvu, da bi uopće došli do određene pozicije moraju proći edukaciju. Za to su relativno malo plaćeni kad vidite odnos edukacija, znanje i sve ostalo, ali onda tu dolazimo do percepcije. Nema niko ko nema percepciju o stanju u pravosuđu da je loše. Dakle vi za razliku od toga kad nekog pitate gdje radite, on će reći doktor sam ili sam ne znam stolar ili bilo šta, a kada nekog pitate gdje radite onda vam on tiho odgovara u državnom odvjetništvu, umjesto da se ponosi na to sve zajedno. Dakle, mi smo neke stvari okrenuli naopako i na te stvari trebamo dati odgovor da bi mogli napraviti korak dalje.
Odgovor.
Zahvaljujem kolegice na replici. Dakle, evidentno je da mi trebamo raditi na edukciji i osnaživanju kapaciteta državnih odvjetništava. Mislim da bi glavna državna odvjetnica, rekla je da smatra da će Ministarstvo pravosuđa izaći u susret i da će ju podržati u ovoj intenciji da se osnaže državna odvjetništva. Mislim da treba ne micati se iz Ministarstva pravosuđa i uprave da treba ako ništa drugo dignuti šator dok se ne steknu uvjeti dok ne pribave se financijska sredstva, ne osnaži se i kako za edukaciju tako i za opremu jer gledamo, pretpostavljam da nema ni informatičke dovoljno opreme, nema ni automobila, pa kako će ti ljudi raditi ako nema sa čim raditi u državnim odvjetništvima. Normalno da onda je percepcija da su i nesposobni. Hvala lijepa.
Slijedeća pojedinačna rasprava zastupnik Miro Bulj.
Državna odvjetnice ja bi ovdje kolegice i kolege samo postavio nekoliko pitanja, ali morat ću prije svega još jednom ponovit ono što cijelo vrijeme ponavljam da je DORH dio pravosuđa, a najbitnije za razvoj jedne države je pravna sigurnost. U Hrvatskoj građani u svim anketama među prvih 5 stvari uvik je prvih 5 stvari je pravosuđe, da ne ponavljam, pravosuđe, pravosuđe, pravosuđe, pravosuđe. Zbog čega? Zbog toga što ljudi vide da je utjecaj politike na rad pravosuđa ogroman. Sjećate se tiskovne konferencije Andreja Plenovića i bivšeg državnog odvjetnika sad zamjenika državnog odvjetnika Cvitana gdje drže tiskovnu konferenciju zajedno. Taj spoj je nespojiv. Sudbena vlast, državno odvjetništvo je sasvim drugi stup vlasti i to je ta pravna sigurnost. Znači utjecaj politike u pravosuđu je ključni problem za razvoj RH. I zbog toga se događa Slavonska 9. Javne nabave, kod javnih nabavama bi mogli pričati danima koliko je tvrtki uništeno koje su konkurentnije i bolje, moremo sad primjere nabrajati, ja neću sada imenovat nikoga i primjere, ali su uništene zbog namištanja javnih nabava, bilo to u JANAF-u, u Kovačevićevom klubu ili bilo kojem drugom crnom mračnom mistu di te sile uječu na kočenje gospodarstva poduzetnika koji bi željeli ulagati. Onda dovodimo gospodarstvenike kao što je Danko Končar npr., gdje mu država za brodogradnju daje milijarde da bi opstala brodogradnja u ugovornom restrukturiranju. SDP-ova vlast tada na sav glas hvali taj model da bi danas taj Danko Končar gradio sebi carstvo, kupovao hotele Medena, kupovao određene komplekse gdje im radnici Brodotrogira rade na tim mjestima, ne primaju plaću, a brodogradnja izumire. Zbog čega to radi se? Zbog toga što primjera, ovdje imamo svake godine izvješće državnog revizora, svake godine, revizija da svoja mišljenja koja uputi DORH-u i ja tražim odgovor što se poduzima po tim pitanjima. Nenamjenski trošenje sredstava npr. u brodogradnji, ako je netko dao milijardu 2, 3, 5 iz proračuna za brodogradnju onda mora biti za brodogradnju, a ne dovodi se u pitanje, on kupuje hotele i ne daje radnicima plaću. Pa kako bi se mi svi ovdje državni odvjetnici osjećali da ne primamo plaću za Božić? Kakva je tu pravna sigurnost? Tako je bilo sa mojim radnicama Dalmatinke koje su gladne krvarile godinama da bi se neki Talijan doveo ovde koji ih je izrabljivao, nije plaćao, da bi sve uništio u mom cetinskom kraju. Pa u nas se tuneli, u nas se ceste rade do drugih njiva vidjeti kako se, do vlasnika nije kako se kopaju tuneli do vlasnika njiva, sve šta se radi radi se unaprid. Znači percepcija je bitna. Ja ne govorim da unutar sustava nema ljudi koji bi radili odvažno svoj posao, nego percepcija je takva kakva je i zbog toga nemamo ulagača. Jer u svakome gradu, lokalnoj samoupravi ima mister 10% ako nisi da 10% neće on da razgovara s tebom pa bio investitor naš ili hrvatski ili bio naš čovjek iz dijaspore, pa koliko je ljudi samo otišlo s ogromnim kapitalom koji bi tribalo ulagati ovdje. Pa nije zbog nas prva, mi prvi po korupciji. Evo telekomunikacije, jedino u Hrvatskoj državna odvjetnice teleoperateri mogu postavljati svoje objekte bez građevinske dozvole, a to je isposlovano, istrgovano, istezgareno. Bazne stanice meću di ih je god volja, nezakonito, nitko riči, a najlošiji internet imamo to znači da je korupcija uspjela u svom naumu da tvrtka koja ima najveću dobit, strana tvrtka u RH izvlači taj novac. Znači mi imamo milijun primjera od radničke klase, od radnika koji rade ne primaju svoju plaću šta je zločin, po čoviku, po Bogu, po ne znam kojoj ideologiji. Pa radnici ne primaju 7, 8 mjeseci plaću i mi ovdje glumimo pod ovim svjetlima ukravaćeni, šta ćemo glumiti. Jel to naša domovina, pravedna, pravična? A taj Danko Končar sa svojim odvjetničkim timom povezan iz bivše države vlada RH priko tih nekakvih svojih mračnih dubokih klubova. I to je problem. Nije tu samo bio ovaj iz JANAF-a on je samo jedan krak svega onoga šta se događa u RH. Hvala.
Imamo nekoliko replika. Prva uvaženi zastupnik Ante Kujundžić.
Hvala predsjedavajući gospodine Sanader. Poštovana državna odvjetnice, poštovani kolege Bulj, afera koju ste naveli je samo jedna u nizu onih koji, o kojima čitamo zadnjih 30 godina maltene na dnevnoj bazi. Svako malo iskoči jedna nova. Hrvatska je postala država unutar koje niti ono malo dijete, a niti roditelj koji odgaja to dijete, a onda niti baka koja bi trebala uživati u svojoj mirovini odgajajući svoje unuke nemaju niti bilo kakvog oblika niti slova „b“ od same budućnosti. Presude i trajanje sudskih postupaka nisu isti u kontekstu običnih građana, sjetimo se gospodina koji je doviknuo Lovri Kupčeviću nešto prilikom predizborne kampanje u gradu Splitu pa je promptno osuđen uz naravno nadoknadu određenih materijalnih sredstava. Ono što je ključno pitanje osude da, međutim što je sa nadoknadom sredstava koje je netko rekli bismo mi munio unutar određene prljave rabote.
Odgovor.
Hvala lijepo. Pas Medo laje osudi ga se, baba prodaje luk, kapulu, raštiku osudi je se. Na tržnici proizvela sama. Netko uzme, šta više uzme milijuna, u par dana guli ministar bivši krumpire i to je to. To je nepovjerenje u pravosuđe. Opet ja ponavljam. Unutar sustava vjerojatno postoji energija i žar određenih ljudi koji to žele riješiti, ali ne može premijer držat tiskovnu konferenciju sa državnim odvjetnikom po bilo kojem pitanju. Jer to je nespojivo, to je diktatura premijera. To je diktatura i to moramo u zakonodavnom tijelu jer smo parlamentarna demokracija reći da je Andrej Plenković uveo diktaturu s onom tiskovnom konferencijom, jer je oduzeo legitimitet koji proizlazi iz zakona i Ustava, neovisnosti pravosudnih tijela poglavito Državnog odvjetništva. I to je ključni problem. Šta više ukradete u Hrvatskoj manje vriča krumpira očistite ako prodajete svoj proizvod iđete u zatvor.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Vesna Vučemilović.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovani kolega Bulj, otvorili ste jednu jako dobru temu a to je investicijski rejting RH. Hrvatska nije poželjan investitor, oni nas zaobilaze u širokom luku. Jedan od razloga je i pravna nesigurnost. Traži se ta reforma pravosuđa, a s obzirom da ste otvorili i temu neisplate plaća moram vas podsjetiti da su zdravstveni djelatnici u Našičkoj bolnici koja je ujedno i covid bolnica dočekali Božić prošle godine bez plaće za studeni. Pa ako država, ministarstvo, odnosno HZZO se tako ponaša kako možemo onda od privatnih poduzetnika očekivati nekakvo drugačije ponašanje. Hvala.
Odgovor.
Da puna su usta te pravne sigurnosti. Pogledajte vi ste sad spomenuli krizu, covid krizu gdje medicinsko osoblje krvavo radi da bi zaštitilo naše ljude, tj. da bi osigurali funkcioniranje zdravstvenog sustava. Isti vam je problem kao što ste sad spomenuli neisplata, tako je i u kninskoj Općoj bolnici koja se zove Veteranska i opća bolnica hrvatski ponos di medicinsko osoblje koje putuje iz Sinja na stotine kilometara udaljeno iz Drništa, iz drugih krajeva u kninsku bolnicu ne primaju putne troškove. Kninska bolnica simbol pobjede je Knin, simbol pobjede. Oluja '95, svi se naslikavaju, a medicinsko osoblje ne prima plaću sada. Evo ne prima, pardon putne troškove. I nema te pravne sigurnosti, niti elemenata sigurnosti. Ali očito kod župana Pauka kad je u vlasništvu županije, niti ministra Beroša snage da to ispravi jer su očito umreženi unutar sustava, a sustav ne daje rješenja. Državna odvjetnica mora nama ponuditi rješenje da mi izglasamo zajedno sa Vladom. Hvala.
Ima još jedna replika, uvaženi zastupnik Nino Raspudić.
Poštovani zastupniče Bulj, pratim i cijenim prije nego što smo postali kolege vaš rad među ljudima i rad na terenu. Prepoznat ste kao neka vrsta pučkog tribuna koji će prvi izaći na teren kad se vide nepravde poput ovoga što se događa u Brodotrogiru gdje su ljudi pola godine bez plaće. I govorite neprestano o ispražnjenoj Dalmatinskoj zagori i o Slavoniji i o Lici i o drugim krajevima. Ali naša žalosna realnost je to da bilo kakav program gospodarskog oporavka ili bilo kakva priča o investicijama na žalost kod nas mora početi sa pričom o korupcijskoj hobotnici, tj. pravosuđu koje očito nije ili nema političke volje doći … [[Govornik se ne razumije.]] Jer elementarno pitanje nakon 7 godina u EU zašto automobilska industrija je toliko investirala u Slovačkoj otvarala radna mjesta, zašto su tolike tvornice otvorene u Poljskoj, a nisu u Hrvatskoj. Pa dovoljno je vidjeti aferu Krš – Pađene da se vidi dokle kapilarno ide ta korupcijska hobotnica kroz općine, županije, javna poduzeća, agencije, pa do ministarstava. I sva priča o gospodarskom oporavku je u biti priča o pravosuđu.
Odgovor.
Slažem se. Pravna sigurnost u RH za investitore i ljude koji bi željeli raditi temeljem konkurentnosti, temeljem ponuda, temeljem kvalitete mi smo sve u biti prepuštali. Mi smo energetiku prepuštali korupciji. I to je, znate koliki je to potencijal. A tu energetiku kao što je Krš – Pađene vjetroelektrane 2 milijarde kuna godišnje plaćaju građani naše RH kroz račune stranim investitorima ne u interesu građana. Banke, banke nam uzimaju 4 milijarde kuna godišnje provizija i naknada, ne kamate. Godišnje, godišnje. Tele operateri jedino se ovako ponašaju u RH. Ja nisam protiv razvoja, dapače ali sam zato da se tele operateri ponašaju kao u svojim državama a to jedino more zakonodavac i Vlada. Ali to ne želi zato što je korupcija. Zašto je Hrvatska prva po korupciji? Zašto ljudi odlaze? Pa mi smo bogom dani. Sve svoje resurse smo dali kroz korupciju, a mi nismo uložili kila željela u autocestu koja je proizvedena u Hrvatskoj, a željezare se raspadale.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena državna odvjetnice i državni tajniče, kolegice i kolege. Naravno kad je rasprava o radu Državnog odvjetništva ne treba nas čuditi da mi svi zajedno zapravo govorimo o stanju u pravosuđu. Ne tako davno smo govorili o reformama. Imam osjećaj da smo sada odustali od svega. Više nitko ni ne spominje reforme u pravosuđu niti u bilo kojoj drugoj grani, a meni se čini da zapravo bitka svih bitaka se treba odnositi da stanje u pravosuđu više ne bude ovakovo kakovo je. Hajdemo malo kako nas ocjenjuju, kako stanje u pravosuđu ocjenjuju građani, odnosno kako nas ocjenjuju različite institucije EU koje se s time bave. Institucija koja govori o tome kakvu percepciju građani imaju o stanju pravosuđa u svojoj zemlji, hrvatski građani stanje u pravosuđu svoje zemlje, ne da smo među najgorima, nego od svih 27 članica EU, mi smo zadnji, baš najgori. Drugi smo po redu, odmah iza naših susjeda Slovenaca po broju sudaca na 100 tisuća stanovnika. Treći smo po redu koliko BDP-a trošimo vezano uz pravosuđe, a onda još jedan zanimljiv podatak. Dakle, kad se suci sami ocjenjuju, onda je 55% naših sudaca smatra da suci ne napreduju po nekim drugim osnovama nego dakle na, po nekim drugim osnovama napreduju, a ne po sposobnosti i iskustvu, dok je evo, europski prosjek 25%. I sad dolazimo malo i do DORH-a i ono što svi znamo da ne uživa Bog zna kakav ugled niti povjerenje javnosti. Loše je da je tako. Ja bih bila sretnija i sigurna sam da bi svi bili sretniji da je drugačije, ali moramo biti svjesni stvarnosti. Ljudi imaju dojam da je podložno pritiscima, kako političkih, tako i ekonomskih moćnika. Stalno se priča o selektivnom pristupu u kojima nekima nije dozvoljeno ništa, a nekima prolazi ama baš sve. O ladicama i ormarima koji vrijedni zaposlenici su napunili dokazima o kriminalu svih vrsta, ali je na kraju sve zaustavljeno. Zašto? Zbog nečije političke ili ekonomske moći. Da ne spominjemo onaj potpuno bizaran slučaj bivšeg državnog odvjetnika jer mi o njegovom radu zapravo sad raspravljamo. Ovo je rasprava o radu DORH-a za 2019. kad je zapravo afera sa tim masonskim teatrom zaista punila naslovnice i to nije nikako pomoglo da se osnaži ugled ni ojača povjerenje u DORH, čak štoviše. Ajmo onda korak dalje. Svakih pola godine ili godinu dana mi možemo vidjeti tko je bio tema te godine, gdje je bio spektakularno uhićenje u ranim jutarnjim satima, u trenirkama, oni su bili počešljani, bili su raščupani, onda se nalaze, onda su svi novinari tamo gdje ih se hapse, onda su svi novinari i svi mediji tamo gdje, kad izlaze van i na kraju, na kraju od svega toga, što ispadne? Procesi koji traju godinama i desetljećima, javnost koja u startu te ljude proglasi krivcima, a nikad ne saznamo konačnu odluku našeg sudstva jesu li zaista krivi ili ne. Čak ni oni ne dobiju mogućnost da speru ljagu sa svog imena, ako nisu krivi, ali ni hrvatska javnost ni država ne dobiju satisfakciju ili vraćanje barem dijela ukradenog novca ako jesu krivi. Ja bih i vama i sebi i svima nama postavila 4 pitanja. Jesu li problem samo suci i njihov rad i organizacija sudova? Jesu li problem zakoni? Jesu li problem spretni odvjetnici s kojima se sudovi i državna odvjetništva ne znaju nositi? Je li je problem u političkim pritiscima i korupciji? Kad o tome razmišljam, čini mi se da je odgovor na sva ova 4 pitanja djelomično da. I zamislite, da živimo u zemlji u kojoj godišnje, dakle nema čarobnog štapića, mi godišnje rješavamo, onako, najbolje što znamo, umijemo, ali sa iskrenom željom, da zaista riješimo jedan od ovih problema, sigurna sam da bi onda izvješće, kad dođe i kad trebamo o njemu glasati, bilo posve drugačije i ocijenjeno i glasano, nego što će biti o ovom Izvješću. Hvala lijepo.
Imamo nekoliko replika. Prva je uvažena zastupnica Rada Borić.
Gđo. Taritaš, kako vam se čini da nam je nepoznat protokol hitnosti, evo, uvjerili smo se, a sada smo poštedjeli državnu odvjetnicu jer da ipak raspravljamo o izvješću za prošlu godinu, a to je vezano uz, nismo ovdje se ni u Saboru uspjeli dogovoriti oko istražnoga povjerenstva za moguće nepravilnosti vezane uz poslijeratnu obnovu, a dobili smo, kako je, je li DORH izuzetno hitno reagirao na način na koji se onda možda ne omogućuje nama jer znamo, kad DORH pokrene izvide ili istrage da ne možemo naravno, koristiti tu dokumentaciju. Dakle, zanima me znamo li nešto o nekim protokolima hitnosti i kada se događa ta hitnost i tko odlučuje o takvoj hitnosti, što hitno treba istražiti?
Odgovor.
Hvala lijepo kolegice Borić. Dakle, ima jako puno upitnika koji su iznad naših glava, a mi nešto čitamo, neki papiri dolaze do nas, imamo prilike zaista uvida. Zamislite kakvi su upitnici iznad glava naših sugrađana koji nas slušaju i gledaju i ne daj Bože, zaista i vode o nekakvim stvarima računa. Dakle, zadnji slučaj koji imamo, a to je riječ o tome da je na području Banije odnosno Banovine su se urušile kuće koje su bile građene u poslijeratnoj obnovi. Utvrđeno je, upozoreno je na to, DORH je krenuo raditi, mi smo tražili da mimo svega toga doznamo tko su bili, uopće tko su radili i da se krene jedno istražno povjerenstvo, ne zato da bi nekog objesili, ne zato da bi sad se svi nabacivali kamenjem, nego da se više nikad ne desi. Da bude, da je jedna kuća srušena, to bi bilo. Dakle, što je nama ured odgovorio? Da ne može zato što je .../nerazumljivo/... dokumentaciju poslao, sve dok premijer nije rekao i lupio po stolu, morate. To je krivo.
Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Ante Kujundžić.
Hvala predsjedavajući. Poštovana kolegice Mrak-Taritaš. Na vaše izlaganje ja bih dodao da pravosuđe kao takvo zasigurno da ima čestitih pojedinaca, ljudi koji se trude svakodnevno zaraditi kruh svagdašnji i donijeti presude. S druge strane postoji objektivan problem zakonskih legislativa koje se, maltene donose na tjednoj bazi čija je kvaliteta i sveobuhvatnost već odavno postala upita. Primjera radi s kojim bih opravdao zapravo ovu navedenu tezu reći ću vam u Helsinkiju primjerice na građanskom odjelu se na razini godine dana riješi 66 predmeta po sucu dok primjerice u RH se na razini godine dana jedan sudac riješi oko 300 predmeta. Činjenica koja je još paradoksalnija koliko posla pojedini sudac ima, primjerice drugostupanjski sud u Helsinkiju na 60 sudaca i 60 savjetnika godišnje riješi oko 4.000 predmeta. U Hrvatskoj državi konkretno na Županijskom sudu u Zagrebu 40 sudaca na razini godine dana riješi [[Upadica: Vrijeme.]] nevjerojatnih 16.000 predmeta.
Odgovor.
Hvala lijepa na vašem pitanju. Ja vam inače, dakle svako od nas ima određeni način razmišljanja, ja vam razmišljam tehnički, dakle tako sam i odrasla, tako sam i educirana i tako razmišljam i razmišljam u slikama i uvijek sebi tako nešto doživljavam. Dakle, ako želimo nešto napraviti onda svi moramo nešto u to uložiti. Ako želimo dobiti kvalitetne suce onda je za očekivati da oni budu, da budu dobro obrazovani, da budu dobro educirani, da se cijeli život educiraju i da u, imamo i načelnu praksu na području cijele Hrvatske, ne ono kad dobijem odgovor da jedan sud sudi na jedan način, drugi na drugi način. Ali što mi svi zajedno činimo? Oni imaju male plaće, rade u neadekvatnim uvjetima i zaista svako tko prođe ukaže prstom na njih i kaže gle to su ti oni suci koji sude na takav način. Dakle, svi se moramo, dakle moramo promijeniti zakone i složiti da zakoni budu operativni, pa nitko ne [[Upadica: Vrijeme.]] klesa zakon u kamenu, ako ne valja mijenjajte.
Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Nino Raspudić.
Poštovana kolegice Mrak Taritaš želim vam odati priznanje jer ste uočili jednostavnu stvar koja nam je svima bila pred nosom ali nisam čuo nitko drugi da ju je danas rekao to je u stvari daje ovo izvješće o radu iz 2019., u međuvremenu se je dogodila i korona i potres pa nam se čini da je bilo davno, ali ovo je vrijeme glavnog državnog odvjetnika Jelinića i žao mi je što i on nije ovdje danas da mu postavimo nekoliko pitanja oko tog razdoblja i oko tog rada. Od činjenice da je sjedio uz Milana Bandića, pored njega u HNK koji mu je tuženik u procesu do ove pseudomasonske njegove afere jer ono što je najžalosnije u cijeloj stvari nije samo to što je on bio tajnog udruženja, u Italiji zbog afere …/nerazumljivo/… je pala vlada svojevremeno jer ne može postojati tajna država mimo države bez kontrole, nego dodatna sramota je što se radilo i o lažnom udruženju gdje je izvjesni Čedomir Vukić zvani Čeda zapeta se samoproglasio velikim meštrom u Srbiju na temelju nekih papira koje je zbavio u Italiji, pa je onda to preneseno kod nas ta pseudoloža gdje sjedi naš glavni državni odvjetnik [[Upadica: Vrijeme.]] u društvu Čede zapeta. Evo odajem priznanje još jednom na ovome što ste uočili tko nam je trebao isto danas biti, a nema ga.
Odgovor.
Hvala lijepo kolega Raspudić. Dakle, mi tu imamo nekoliko stvari, jedna stvar vam je dakle da tehnički raspravljamo o ovom izvješću, druga stvar je da raspravljate stručno, treća stvar da raspravljate recimo sa emocijom, četvrta stvar politički, a peta stvar da vidite svaki državni odvjetnik koji je iza svoje dužnosti ne bi trebao otići na način da djelomično osramoti tu instituciju koja je nego da unaprijedi rad. Ja sam namjerno, zaista sam namjerno u svojoj raspravi se referirala na tu 2019.-tu i za mene taj jedan bizaran, bizarnu situaciju sa tad glavnim državnim odvjetnikom koji je, što na vrijeme nije prepoznao i što na vrijeme nije neke stvari rekao nanio štetu. Jer dakle ne možete vi kad odlazite vi svojim radom bi trebali unaprijediti to, a ne kad odlazite da zapravo uvijek štetite ugledu institucije na kojem jesu [[Upadica: Vrijeme.]] i naravno da vas onda građani, čitaju to kako čitaju.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Anđelko Stričak.
Uvažena kolegice, vi ste u svojoj raspravi naglasila četiri pitanja odnosno postavila i odmah dala odgovor na ta pitanja. Međutim, možda bi trebalo malo govoriti i o prioritetima rješavanja kaznenih djela. Izvorište svakog kriminala i korupcije je novac, ako vi iz računa na račun nešto plaćate to je vidljivo, znači trebate doći do gotovine. Ako mi uzmemo u obzir recimo da Zagreb ima 800.000 stanovnika i da svaki 100-ti Zagrepčanin tijekom tjedna uzme jedan narkotik vrijednosti 350 kuna znači tjedno se tu zavrti oko 3 milijuna kuna minimalno, taj novac treba negdje oprati, uložiti i tu je izvorište po meni kriminala, korupcije i svega ostalog. Znači gotovina, a do gotovine jedino dolazite temeljem ili putem organiziranog kriminaliteta, narkotici, oružje, trgovanje ljudima ili roba. Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo na vašoj replici. Dakle, kad je riječ o Gradu Zagrebu tu zaista postoji i niz istraživanja ali ovo ta nije tema uopće tema droga u Gradu Zagrebu i vi možete sve doznati ako hoćete, ako nećete nećete doznati ništa. Dakle, vi možete napraviti analizu otpadnih voda u Gradu Zagrebu i iz analize otpadnih voda u Gradu Zagrebu točno možete vidjeti da li je pojačano korištenje opijata ili ne i te analize vam inače pokazuju da je najveće korištenje opijata u Gradu Zagrebu za vikend. To su vam tzv. to su vam ovi koji imaju novaca i koji si to mogu priuštiti. Ali slušajte nas sve zajedno malo u ovoj raspravi, svako od nas zaista iz te rasprave možete izvući iz neke malo više, iz neke malo manje, možete izvući pitanja koja smo si postavljali. I zato ja uvijek govorim da ja tehnički razmišljam, ja bi postavila koji, dakle ajmo vidjeti koji su problemi, ajmo vidjeti koji su nam prioriteti i ne utvaram da sad netko može doći čarobna vila i promijeniti, ali dajte da godišnje barem nešto promijenimo. Hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava, uvažena zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovana glavna državna odvjetnice sa suradnikom, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege, ovo izvješće ima jednu značajnu količinu statističkih podataka, velika količina informacija koja više skriva nego što otkriva, ali na to smo već navikli. Ja ću se u ovoj raspravi osvrnuti na dva, na dvije stvari, dva elementa od kojih su jedan parnice iz radno-pravnih sporova, a drugi su famozna izmišljotina vlade Zorana Milanovića čudnovati kljunaš po imenu predstečajne nagodbe odnosno predstečajni postupci. Naime, parnice iz radno-pravnih sporova su izgleda postale pravilo, a ne izuzetak i što mi možemo očekivati u privatnom sektoru ako država kao poslodavac se ponaša kao da kolektivni ugovori ne postoje pa ih krši. I u tome prednjače Ministarstvo zdravstva i MUP. To se vidi po broju predmeta, Ministarstvo zdravstva je neslavni šampion i u 2019. je imalo 880 parnica iz radno-pravnih sporova, a nešto malo manje ih je u MUP-u 790. Uglavnom se radi o prekovremenim satima, terenskim dodacima i sličnim pravima i često se čak za takve sporove angažiraju vanjski odvjetnici mada su presude u najvećem broju slučajeva u korist zaposlenika jer im ta prava temeljem kolektivnih ugovora pripadaju. Navest ću samo primjer KBC-a Osijek koji ima 3 pravnika sa položenim pravosudnim ispitom, ali za te sporove angažiraju vanjske odvjetnike. Jedan od njih je i gospođa Sanja Pašult koja je za 2 godine naplatila pola milijuna kuna za usluge zastupanja pred sudovima. Većinu sporova je naravno izgubila. Ona je inače i gradska vijećnica HDZ-a, a trenutno je zaposlena kao glavna savjetnica u Ministarstvu regionalnoga razvoja i fondova EU kod ministrice Nataše Tramišak. Možda je i to jedan od razloga slabe razine povjerenja naših građana u pravosudni sustav. Isto tako, svi znamo da nama nedostaje zdravstvenog osoblja. Otišlo je u proteklih 10 godina samo medicinskih sestara samo 7.500 i kao jedan od razloga one navode upravo i velike, veliki broj tih prekovremenih sati, uvjete itd. i čovjek se mora zapitati zašto za usluge vanjskih odvjetnika ima, a za medicinske sestre nema novca. Predstečajne nagodbe, čaj čudnovati kljunaš su priča za sebe. Moram primijetiti iz ovog izvješća se zorno vidi da su novčane tražbine RH isto tako vrtoglavo porasle. Sa 30 milijuna kuna 2016. došle su na 288 milijuna kuna u 2019. I sad tu dolazimo do jednog interesantnog dijela gdje u izvješću stoji kako se vješto koriste pojedine promjene zakonskog okvira kako bi se umanjile tražbine vjerovnika. Naime, trgovačka društva koja su zaključila predstečajnu nagodbu po Zakonu o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi i već umanjila potraživanja svih vjerovnika pa tako i RH, pripajaju se novo osnovanim društvima. Zatim ta novoosnovana društva ubrzo nakon osnivanja podnose prijedlog za otvaranje predstečajnog postupka ali sada po Stečajnom zakonu te time pokušavaju dodatno umanjiti već prethodno umanjene tražbine vjerovnika. Pri tom te iste tražbine iz predstečajne nagodbe prije pripajanja i ne pokušavaju podmiriti, a vrlo često se ne poštuje rok od 2 godine koji regulira Članak 32. stavak 2. Stečajnog zakona. Tim pravnim akrobacijama nastoje se smanjiti potraživanja čak za 50% i više što Ministarstvo financija ne prihvaća ali što mogu učiniti mali i srednji poduzetnici koji često budu stjerani pred zid i usudila bih se reći čak na neki način ucijenjeni. Ovo je problem koji se nekako stalno gura pod tepih, jer očigledno oni koji imaju sredstava kako financijskih, tako i vremenskih idu na iznurivanje protivnika, umanjenje tražbina i ostaje činjenica da su upravo te predstečajne nagodbe omča oko vrata malih i srednjih poduzetnika koje često u ovom visokom domu ističemo kao najzdraviji i najperspektivniji dio našeg gospodarstva. I na kraju moram postaviti pitanje vezano za mirovinske fondove koji su ulagali novac za naše mirovine u Nexte grupu, Metronet, Magmu, Dalekovod i Optimu i tu je izgubljeno 4,8 milijardi kuna za koje nitko nikada nije odgovarao [[Upadica: Vrijeme.]] kroz upravo predstečajne nagodbe.
Imamo jednu repliku uvažena zastupnica Katarina Peović.
Pa evo postavila bi vam pitanje jer ste me potaknuli u raspravi znači sa ovim malim i srednjim poduzetnicima koji najprije zatvaraju firme koje su propale i otvaraju nove, ali to rade i veliki. Znači imate istu situaciju sa Brodotrogirom o čemu ću ja nešto govoriti kasnije, dakle gdje imate u posljednjih 5 godina 3 firme koje su otišle u stečaj i neprestano se otvaraju nove. Pa me zanima jel možete to komentirate da li poznajete taj slučaj i što kažete za velike koji to isto rade i kako to riješiti? I da li DORH u tim situacijama ima pravo reagirati ili kako smo jutros čuli tu nema prostora za reakciju po dakle Zakonu o trgovačkim društvima odgovornost vlasnika i dioničara od obaveza tvrtke znači nisu spojeni odnosno odgovornost nije utvrđena?
Odgovor.
Hvala lijepo kolegice, čini mi se da me niste dobro shvatili, naime ovaj dio o predstečajnim nagodbama se i odnosio upravo na velike gospodarske subjekte jer kroz predstečajne nagodbe su najviše ustvari bili ugroženi mali i srednji poduzetnici i oni su tu stradali i nisu uspjeli naplatiti veliki dio svojih potraživanja. Naime, oni su ta potraživanja već iskazali u svojim računima prihodi i dobiti, platili i ako su poslovali pozitivno i porez na dobit i platili i PDV i na kraju ostali ustvari zato i zovem te predstečajne nagodbe čudnovatim kljunašom zato što su oni bacili u vrlo velike probleme baš veliki dio malih i srednjih poduzetnika i vidi se da se rade te pravne akrobacije. Upravo ih veliki gospodarski subjekti rade kako bi izbjegli plaćanje svojih obaveza.
Slijedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Matko Kuzmanić.
Zahvaljujem predsjedavajući. Uvažena državna odvjetnice, uvaženi članovi Ministarstva pravosuđa i Vlade, o samom izvješću i o njegovom meritumu većinom su rekli moji kolege Grbin i kolega Jakšić, ono o čemu bi ja ovdje se želio osvrnuti, a to je pitanje same institucije. Što je to institucija? Postoji jedna odlična definicija koja kaže institucija jamči demokraciju, a koliko je društvo napredno najviše govori povjerenje u njegove institucije, a zbog nepovjerenja građana u državne institucije i same percepcije da kriminal i korupcija prolaze nekažnjeno ta je ista percepcija na nikad nižim granama. Nedostatak osjećaja pravde ono je što najviše guši i uništava povjerenje naših sugrađana i razara tkivo naše mlade države. I sada kada bi vi našim sugrađanima dali na uvid ovo izvješće da pročitaju slijedeće oni bi mogli pročitati ovo. Za kazneno djelo primanja mita prijavljeni su suci općinskih i županijskih sudova, općinski državni odvjetnik i zamjenik općinskog državnog odvjetnika, sudski savjetnik, odvjetnici, stečajni upravitelj, javni bilježnici, liječnici, policijski službenici, carinici, načelnik općine, upravni referent, voditelj upravnog odjela, geodet, vlasnik trgovačkog društva, direktor trgovačkog društva i zaposlenici u trgovačkom društvu, poljoprivredni inspektorat, sanitarni inspektor, porezni inspektor i novinar. Znači to bi mogli pročitati naši sugrađani. Znači isti oni sugrađani koji nisu institucionalno organizirani, a u trenucima kada je Hrvatskoj bilo najteže što možemo vidjeti na ovom potresu koji nam se nažalost desio i naši od navijačkih skupina do raznih udruga do motociklista svi su ko jedni spremno i neorganizirano pomogli svojim sugrađanima, dok su institucije nažalost zakazale. I dok ti mali i institucionalno neorganizirani hrvatski građani grade i spašavaju svoju državu oni velikim, drugi velikim izruguju se tom istom pravosuđu i tim istim institucijama iz susjedne nam BiH. Imamo i recentne slučajeve Žinić i Puljašić koji su pokrenuti tek onda kada su navedene informacije izašle u medije. Pa se postavlja pitanje da li bi se ti isti slučajevi ikada i procesuirali da nisu dobili medijski epilog? I tako dok ti naši časni mali i moralni sugrađani kojih još uvijek ima puno više nego ovih drugih korumpiranih i umočenih u razne afere očekuju pravdu ja ne mogu ništa nego vas pozdraviti sa onom omiljenom rečenicom svakog velikog Hrvata, a to je neka institucije pravne države odrade svoj posao. Hvala.
Imamo jednu repliku, uvažena zastupnica Martina Vlašić Iljkić.
Poštovani zastupniče, od jutros u medijima možemo čitati da su pred zgradom grada Požege zamijećena policijska vozila, da je izuzeta dokumentacija, da su u tijeku izvidi i prikupljanja dokumentacije, pretresi i to baš sad nakon pokretanja afere Puljašić Pilon u medijima o čemu ste govorili i vi. Ovdje smo čuli odgovor danas da je odvjetništvo svo ovo vrijeme radilo na slučaju, svih ovih 10 mjeseci no ne vidimo pomak. Jer da je bilo pomaka valjda je od interesa grada od građana grada Požege i javnosti da se kriminalne radnje Puljašića i Pilona zaustave, a ne da se događaju 10 mjeseci, a da se nešto kako je tu rečeno radi. Kako vi vidite neovisnost rada odvjetništva ili sve je ovo možda neka slučajnost?
Odgovor.
Hvala kolegice, ja još uvijek želim vjerovati u neovisnost rada odvjetništva mada nisam u to 100% siguran. Ne znam što bi vam konkretno na to rekao ali znam što bi vam možda kolega Puljašić na to rekao. Rekao bi upravo ovu rečenicu koju sam ja maloprije kazao, a to je neka institucije pravne države odrade svoj posao. Međutim, ukoliko se već dokaže da je kriv možda se na vrijeme opremio najvrednijim hrvatskim rekvizitom, a to je naravno putovnica susjedne nam BiH pa se i on kao većina velikih Hrvata može isto tako izrugivati hrvatskom pravosuđu i hrvatskim institucijama. Eto, hvala lijepo.
Još jednu, imamo još jednu repliku, uvažena zastupnica Martina Grman Kizivat.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Matko vi ste u svom izlaganju ustvrdili da zapravo mediji su ti koji masovno i redovno otkrivaju afere. Kolegica Iljkić Vlašić je isto rekla da znači afera u Požegi je rezultat i medijske aktivnosti, pa me zanima da li bi možda mogli ja i vi na tragu da i mediji počnu dobivati dodatak na plaću s obzirom po prilično dobro rade posao koji treba raditi DORH.
Hvala kolegice Grman, naime ja sam siguran da u državnom odvjetništvu većina ljudi koja radi na nižim razinama časno i odgovorno obavljaju svoj posao, ali trenutak za pokretanje određenog postupka nije problem kada treba nekome vinogradu, nekom poljoprivredniku ili udrit po nekoj sirotinji, onda se krene bez problema. Međutim, kad se te neke velike nazovimo ih zaštićene njuške diraju onda se triba očito imati neku političku podršku osim ako se ne dese ovakve situacije pa da te, pa da to izađe u medije. I nažalost moram utvrditi da je možda najveći pokretač ovih korupcijskih afera koje su se dogodile ne samo sada nego i prije, uzeo sam samo ova dva recentna događaja koja su bila nedavno, svaki put su bili isključivo pokrenuti zbog toga što su te afere procurile u medije.
Slijedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Stephen Nikola Bartulica.
Evo zahvaljujem. Poštovana glavna državna odvjetnica sa suradnicima, neću se posebno osvrnuti na izvješće kolega Škoro je lijepo obrazloži stav Domovinskog pokreta, mislim da nažalost ova opservacija da imamo stanje zarobljene države sa svime što to podrazumijeva je istina, često ističem da državne institucije kao da funkcioniraju i djeluju u nekom paralelnom svijetu, potpuno odvojen od života običnih ljudi i zato je narušeno povjerenje, evo navedeno je ranije i ovaj primjer bivšeg glavnog državnog odvjetnika Jelenića, prilično bizaran slučaj sve skupa i mislim da samo možemo zaključiti da takvi slučajevi i dalje otvaraju mnogo pitanja. Dakle, kako jedni te isti ljudi zapravo se radi o zatvorenom krugu ljudi se rotiraju na vodećim pozicijama u Hrvatskoj. I ljudi su naravno cinični, nezadovoljni, ne dobivaju na vrijeme odgovore. Ja sam jutros govorio povodom prijedloga osnivanja Istražnog povjerenstva o jednom slučaju iz još rata, radi se o prognaniku iz Drniša koji mi je predočio i dokumentaciju da mu je narušena kuća zapravo obnovljena i da je primopredaja izvršena, čovjek i dalje živi u Zagrebu bez ikakvih prava, kuća mu je u istom stanju kao '95., podnio je kaznenu prijavu, pokušavao doći do nadležnih ljudi, međutim ništa, na kraju ništa i zato imamo ovu sliku i percepciju da zapravo građani su nemoćni, naši ljudi imaju osjećaj nemoći i da svaki pokušaj da se nešto promijeni je uzaludan i moramo se boriti protiv toga, to je zapravo jedan veliki problem i za druga područja. O ekonomiji mogu govoriti samo o velikoj šteti i izgubljenih investicija zbog ovog stanja, dakle ovo nije tajna, nisam prvi govornik koji o tome govori danas međutim stanje je zaista loše, mnogi su to i potvrdili danas. Ja bi se osvrnuo na slučajeve prijava kaznenih djela iz mržnje. Vidimo tu jednu opasnost da se primjenjuje zapravo dupli standard, pitanje tko definira zapravo što je govor mržnje, čini mi se da nekima to služi kao ideološko oružje da se obračunavaju sa drugima koji ne dijele njihov svjetonazor ili stavove. Dakle postoji tendencija da se na selektivan način to primjenjuje i upozorio na jedan aktualan slučaj, upravo uoči Badnjaka je jedan gospodin koji se ne nalazi u Hrvatskoj na svom Facebook profilu otvoreno pozivao na nasilje i čak ubojstvo vjernika koji idu u crkvu u vrijeme Božića, dakle pitanje je da li ćete nešto poduzeti, da li to spada kazneno djelo, mislim da je jasno da spada, mislim da su i podnesene prijave u tom slučaju, radi se o notornom Matiji Babiću, tako da pratit ćemo i takve slučajeve, jednostavno je nedopustivo da vjernici budu tretirani kao građani drugog reda i da se smije na taj način javno prozivati otvoreno na nasilje pa čak ubijanje nevinih ljudi. Evo, tako a molim da poduzmete sve što je potrebno u tom konkretnom slučaju. Evo to je sve, hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Erik Fabijanić.
Poštovani potpredsjedniče, uvaženi kolege. Počet ću svoje izlaganje citirajući odnosno pročitajući čl. 72. Zakona o Državnom odvjetništvu. „Glavni državni odvjetnik RH dužan je do 30. travnja tekuće godine za prethodnu godinu podnijeti Hrvatskom saboru izvješće.“ I činjenica je da je sukladno rokovima, izvješće doneseno ali dano Saboru, druga je stvar kad će Sabor o njemu raspravljati, to ovisi prije svega o predsjedavajućem samoga Sabora. Međutim, nisam siguran da izvješće koje smo dobili, da li je u skladu sa zakonom. Po meni nije u skladu sa zakonom jer mi nismo dobili izvješće glavnog državnog odvjetnika. Naslov izvješća kojeg smo dobili je Izvješće Državnog odvjetništva a ne glavnog državnog odvjetnika. To je razlika između ostaloga između ispravnog izvješća 2018. u odnosu na ovoga koji nije u suglasju sa zakonom iz 2019. U prošlom izvješću je pisalo podaci, dakle podaci koji se iznose u izvješću, u ovome pišu podatci. Dakle, vraćamo se na korijenski jezik, hrvatski je ispravno i jedno i drugo, da ćemo upotrebljavati nešto što je više idiomski a manje arhaistički, potpuno svejedno. Do toga dolazim samo do jednog zaključka da je Državno odvjetništvo promijenilo lektora, ako ga ima. I to je jedna velika revolucionarna promjena. Druga pozitivna stvar je što je u ovom izvješću što čitam, da su otvorena 3 nova općinska Državna odvjetništva. Srazmjerno tome, povećan je broj djelatnika za 42 službenika, od toga samo 8 u de facto u administraciji što je pohvalno, dakle kod tog širenja gledalo se na efikasnost a prije svega i da postoji problem u kadrovskoj strukturi, najvjerojatnije postoji to je i ukazano i kroz samo i kroz samo izvješće bez daljnjega, međutim, međutim ono što mene malo žalosti pošto imam 59 godina, a dosta ovdje nas koji sjedimo smo isto tu negdje generacija, a ustavni suci su nam još i nešto malo vremenišniji, a dakle mi dosta govorimo inače o diskriminaciji ne, ne dakle govorimo o diskriminaciji kad jer riječ o rodnoj ili spolnoj ravnopravnosti ili o mladima dakle o tome o muškarcima i ženama. Međutim, u članku odnosno na stranici 13 iz prikazanih podataka vidljivo da je ukupno popunjeno 826 radnih mjesta, ali je stvarno prisutno na radu 646,8 rješavatelja je prosječno 88,3. U 2019. godini bilo je 55 ili 8% rješavatelja stvarno manje na radu razlog tome treba tražiti u dobnoj strukturi rešavatelja. Ako je za Državno odvjetništvo zabrinjavajuća dobna struktura onda to može vrijediti i za Hrvatski sabor ali i za Ustavni sud. Naime, bez daljnjega da mlađi ljudi su puno inventivniji ali ima i nas koji smo nešto malo stariji, vremešni koji sigurno imaju više iskustva pa neke stvari puno brže mogu rješavati zato što imaju iskustvo ono što mladi nemaju, mladi imaju druge stvari. I daleko od toga ne treba i znanje i mladost i iskustvo u obnašanju dužnosti. Tako da je sasvim normalno da imamo u općinskim državnim odvjetništvima da imamo mlađu strukturu, a da imamo nešto stariju strukturu u županijskim državnim odvjetništvima. Samo ovako eksplicitno napisano jer mene sad interesira šta to znači zabrinjavajuća dobna struktura, jer to može biti element ljudi moji zbilja diskriminacije. Dakle, ili je netko radno sposoban ili nije radno sposoban ne, jer onda tim ljudima na kraju krajeva i dobivaju dodatak od 0,5% po dodatka na staž ne koji se penje svake godine, ne. Daleko od toga da su ti ljudi dobro plaćeni. Po meni zbilja stanje u državnom odvjetništvu treba, treba poboljšati ne. Ovaj ali ono, ja ću se malo nadovezati na ono što je rekao moj kolega Grbin volio bih znati strukturu onoga što je povećalo za 19% slučajeve a koji su vezani za ono što je [[Upadica: Vrijeme.]] nije bio ubačen u sustav prije 2013. godine, da li je riječ o ratnim zločinima ili o nečem drugom koje ne zastarijeva jer možda će zastarjet.
Slijedeća pojedinačna rasprava, uvažena zastupnica Katarina Peović.
Evo počet ću samo s jednom napomenom žao mi je da se kolegi Bartulici nisam javila na repliku član Domovinskog pokreta je na svojem Facebook profilu objavio jedan status ispod kojeg su stajali komentari između ostalog da se i mene treba spaliti, toliko o tome jel koliko u našem društvu nema govora mržnje i koliko je to predimenzionirani problem, ali nisam htjela o tome govoriti. Ovdje sam htjela nešto reći o pitanju koje sam jutros postavila o Danku Končaru vlasniku Brodotrogira koji već od srpnja prošle godine radnicima ne isplaćuje plaće. Na to mi je glavna državna odvjetnica odgovorila otprilike da je bilo ako sam dobro shvatila elemenata kaznenog djela postupak bi bio pokrenut, malo je smo došli do nekih nejasnoća počeli ste sa Brodosplitom, ja nisam stvarno spominjala Brodosplit nego Brodotrogir ali mislim da smo se razumjele i da smo govorile o istom problemu. Znači radnici su poslali svoje prijave DORH-u no niti je dakle DORH prihvatio njihove prijave, a iz odgovora glavne državne odvjetnice se činilo da zapravo neisplata plaća nije neki problem, dakle i podsjetila me na Zakon o trgovačkim društvima koji odvaja odgovornost vlasnika od samih obaveza tvrtke jel. Pa sad postavljam pitanje tko je onda odgovoran ako se ne isplaćuju plaće? Znači li to da neisplata plaća nije razlog za kazneni progon jel? Bit ću malo cinična pa ću reći u vrijeme mračnog socijalizma obično se sad govorilo da se nije znalo tko pije tko plaća, ali ovdje se ne čini da je nešto drugačije. Znači imamo situaciju u kojoj se očito i u tom uređenom kapitalizmu ne zna tko pije, a tko plaća. Jedino što smo ovdje uspjeli ustvrditi dakle i glavna državna odvjetnica i ja da su to bile firme u blokadi, pa da one nemaju novaca i tako po njoj se čini da je sve regularno nitko nije odgovoran. No naravno, blokada je uvriježena praksa jel, ko što upravo treba dovesti u pitanje u 5 godina 3 su firme dakle u Brodotrogiru otišle u stečaj, a radnici su samo prebacivani iz jedne u drugu firmu. Nitko nije odgovoran. No, ukoliko plaća, neisplata plaće nije dovoljan razlog za pokretanje postupka onda je to sigurno kršenje ugovora koji je Končar potpisao i kojeg doslovno krši jer prema planu restrukturiranja Končareva Kermas energija se obvezala da će ostati zaposleno 620 radnika, a danas u toj tvrtci ima jedva 100-tinjak radnika. Uz to prema planu restrukturiranja morao je zadržati najmanje 60% brodogradnje, on je otvorio dakle 2014. luksuznu marinu koja je najavljena pompozno kao objekt jel koji će omogućiti i nova radna mjesta i osuvremenjavanje proizvodnje i nekakvu, nekakav progres za Brodotrogir, mi možemo reći da smo tada jel imali neka optimistična, optimistične poglede i na to možda mada se mora reći da i tad je postojala neka skepsa, ali je sasvim jasno da od 2014. do danas Brodotrogir samo propada i sada je tamo ostvaren, osnovan stožer za obranu Brodotrogira ali naravno kad je skoro pa sve možemo reći gotovo. Tamo jedva 100-tinjak radnika još radi, a možemo reći da je i pitanje jel rade jer ne dobivaju plaće. Dakle, reći ću tu i da često mislim pa čak i u nekom, nekim redovima oporbe tražimo neke skrivene korupcije, nešto što se desilo ispod stola, ali stvari su ovdje prezentne. Znači, kršenje ugovora. Dakle uopće ne moramo tražiti nikakve skrivene motive, dogovore, razgovore, sve je jasno. Dakle, čovjek uništava Brodotrogir, a radnici iz njega odlaze. Još bi samo dodala da sam ovdje postavila i pitanje državnom tajniku Ministarstva pravosuđa Juri Martinoviću o službenicima i namještenica USKOK-ovih odjela i drago mi je da mi je odgovorio da će njihov status biti riješen, ali samo ću napomenuti da su ti ljudi sa bijednim plaćama i uistinu bez povišice čekali svoju povišicu 2009. g., znači 11 godina ti ljudi čekaju povišicu koju su dobili njihovi kolege suci. Tako da ne samo da oni imaju niske plaće, nego su oni u neravnopravnom položaju u odnosu na svoje kolege, što suce koji su dobili tu povišicu, što svoje kolege koji ne rade u uskočkim odjelima koji ne prolaze tu provjeru prvog stupnja, koja je zapravo kršenje ustavnih prava, da se razumijemo, znači kontakti se kontroliraju, oni [[Upadica: Vrijeme.]] su cijelo vrijeme pod prismotrom, da tako kažemo.
Imamo replike. Prva uvaženi zastupnik Daniel Spajić.
Poštovana kolegice. Spomenuli ste g. Bartulicu koji je sad tu, da je netko nešto u njegovoj objavi i komentarima loše rekao protiv vas. Ja ne znam što je Stjepo Bartulica tu kriv, da li on osobno ikada ikoga uvrijedio u javnom prostoru? Mislim da nije, a on je spomenuo g. Babića, g. Babić osobno vrijeđa sa svojim pisanjem po Facebook profilima, to je jedna velika razlika. Hvala.
Odgovor.
Pa ja nisam niti rekla da je vaš kolega Bartulica mene uvrijedio, ali on je postavio jednu tezu da se u našem društvu previše i predimenzionirano govori o govoru mržnje pa sam vam dala primjer, da član vaše stranke, Domovinskog pokreta, znači ... [[Govornik se ne razumije.]] piše objave na Facebooku koje su itekako govor mržnje i pozivanje na nasilje, što smo u konačnici onda i dobili servirano i kao oblik nasilja u društvu. Te stvari dolaze i iz vaše stranke.
Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Matko Kuzmanić.
Uvažena kolegice Peović. Nažalost Brodotrogir nije prvi slučaj, a vjerujte mi, neće biti ni zadnji slučaj takvog ponašanja u Hrvatskoj. Ono što je najgore u konačnici, to će sve biti po zakonu. To je od privatizacije, da netko kupi poduzeće, ima jednu tvrtku, pa onda osnuje 7, 8 tvrtki pa podijeli to na nekoliko tvrtki, pa se na jednu knjiže rashodi, na jednu prihodu, u jednu se ubace radnici, oni se otud ne mogu naplatiti, država to odvede u propast i mi na to sve kažemo, to je bilo po zakonu. To je sramota koja se treba ispraviti. I unaprijed trebamo gledati da se ovakve stvari kakve se dešavaju u našim brodogradilištima, u našim tvrtkama, u svim firmama i industrijskim postrojenjima kojima smo imali, u svoj društvenoj imovini koju smo rasprodali, ovo malo što je ostalo, da se takve stvari više ne ponavljaju.
Odgovor.
Pa naravno i ne, ali ono što vam moram tu opet replicirati, mislim uopće nijedno brodogradilište nije dobro prošlo nakon privatizacije, nažalost privatizacija je krenula za vrijeme SDP-a i upravo je Milanović bio 2014. na tom otvorenju luksuzne marine i bio je jako optimističan prema tome, ali šta? Mi vidimo obrazac, znači stvar je u tome da uvijek imamo isti obrazac, znači zatvaranje, prvo je bilo fragmentacija, znači imate nekoliko otvaranja nekoliko malih firmi, onda imate blokade, stečaje, predstečajne nagodbe i onda prebacivanje radnika iz jedne u drugu tvrtku. Radnici Brodotrogira kažu da oni više ne znaju u kojoj tvrtci rade jer njih iz mjeseca u mjesec premještaju iz jedne tvrtke u drugu. Da ne kažemo da su sindikalni povjerenici u potpunosti gubili smisao jer kad vi prebacite jednog radnika u drugu tvrtku, on više nije sindikalni povjerenik i radnici su uopće izgubili mogućnost sindikalnog zastupanja na taj način. Tako da se nadam da će taj stožer nešto napraviti jer su se radnici sada stvarno udružili i postali su glasni i mediji ih konačno prate iako oni već od 2018. govore i u lošoj su poziciji, Radnička fronta je cijelo vrijeme s njima tamo [[Upadica: Vrijeme.]] ali bojim se da se stvar stvarno u obrascu, kako ste rekli.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Damir Habijan.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovana glavna državna odvjetnice sa suradnicima, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Evo ova rasprava traje već nekih gotovo 6, 7 sati i obzirom na ono uvodno izlaganje predsjednika SDP-a g. Grbina kad je tražio i stanku negodujući zašto tek danas raspravljamo o ovom Izvješću, ja sam očekivao da će ova strana biti puno, odnosno da će svi iz SDP-a biti ovdje i gorljivo slušati i raspravljati o ovom izvješću, međutim, to se nije desilo. Nije doduše niti prvi put. Isto tako, bilo je puno riječi i o samom sadržaju ovog Izvješća pa bih podsjetio dakle da je još 2018. g. donijet Zakon o Državnom odvjetništvu, dakle izmjene i dopune kojim je jasno propisao dakle koji sadržaj mora takvo izvješće imati i ono naravno da se sada razlikuje u odnosu na ona koja su bila prije, odnosno prijašnja izvješća glavnog državnog odvjetnika. Ja bi zapravo rekao da ovo Izvješće predstavlja zasigurno jedan pozitivan iskorak u odnosu na prijašnje Izvješće u pogledu preglednosti i jednostavnosti u praćenju rada Državnih odvjetništva. Bez obzira, dakle ponavljam, što od strane pojedinih zastupnika je danas izrazito nezadovoljstvo o sadržaju i stilu ovog Izvješća, odnosno zapravo se željelo ukazati kako isto nije pregledno, odnosno da sadržajno nije zadovoljavajuće. Isto tako, ovdje je bilo rečeno, odnosno s ove lijeve strane govornice, nisam siguran da li je kolega Tomašević ili netko od strane SDP-a spomenuto da u ovom Izvješću nema nikakvih prijedloga, odnosno zakonskih rješenja za učinkovitiji rad DORH-a. Ja moram ovdje demantirati, odnosno to naprosto nije točno. Dakle ili je zlonamjerno ili nije to Izvješće pročitano. Dakle na nekoliko mjesta državna odvjetnica navodi konkretne primjere iz prakse i prijedloge kako bi prema njenom mišljenju iste trebalo riješiti pa primjerice evo na stranici 39 izvješća, osvrće se na pitanje prekluzivnog roka za podizanje optužnice, ponudila je prijedlog rješenja, također u izvješću je naveden primjer problema vraćanja optužnice na doradu kada se odlučuje o njenom potvrđivanju pred optužnim vijeće, str. 42. Stranica 48 i 49 gdje se raspravlja o problemu privremenih mjera itd., itd. Prema tome, ako nešto govorimo, tada bi bilo dobro da se upoznamo s materijom, ali evo bitno je kao što smo maloprije vidjeli da se je pročitao naslov i utvrdilo da nešto u naslovu nije dobro ali dalje od toga se očito nije išlo. Isto tako tijekom današnje rasprave ovdje je bilo riječi o dugotrajnosti kaznenih postupaka međutim ono što je bitno naglasiti i reć kako je danas na dnevnom redu izvješće glavne državne odvjetnice a ne cjelokupnog pravosuđa ili rad sudova. Naime, Državno odvjetništvo odgovorno je za trajanje izvoda koje provodi te za pravovremeno donošenje odluka u kaznenoj prijavi uključujući u to i provođenje i dokaznih radnji i istraga. Ne možemo za dugotrajnost kaznenog postupka primjerice nakon podizanja optužnice, naravno „krivi“ Državno odvjetništvo, ta faza postupka u nadležnosti je sudova odnosno raspravnih vijeća. Danas sam već rekao nešto i u svojoj replici ali spomenut ću još jedanput, smatram da je bitna tema a tiče se dakle kaznenih prijava odnosno njihove brojnosti upućenih od strane građana pogotovo onih koji se tiču anonimnih kaznenih prijava. Dakle u 2019. g., od 19 000 kaznenih prijava podnesenih od strane policije, 18,5% je odbačeno međutim od 17 000 kaznenih prijava podnesenih po ostalima dakle većinom od strane građana, odbačeno je gotovo 50%. Razvidno je da se polovica svih kaznenih prijava podnesenih od strane građana odbaci, a u svom izvješću također ističete kako je riječ o prijavama u kojima navodi iz istih nisu potkrijepljeni dokazima ali i posebno apostrofirate kako su upitni motivi zbog kojih su takve kaznene prijave podnijete što je svakako izvan zone kaznenog pravosuđa. S druge strane, državni odvjetnik dužan je postupati po kaznenoj prijavi ali isto tako i po bilokojem podnesku na osnovu kojeg postoji osnovana sumnja da je počinjeno kazneno djelo. Štoviše, državni odvjetnik dužan je postupati i po anonimnim kaznenim prijavama iz kojih proizlazi osnovna sumnja da je počinjeno kazneno djelo. Kada pak govorimo o kaznenim prijavama koje su zaprimljeni pri USKOK-u, onda je ih je ukupno bilo dakle 2019. 1365 a od toga 1102 podnijeli su građani odnosno gotovo 75% a odbačeno je 99,6% prijava građana. Dakle postavlja se vrlo jednostavno pitanje obzirom da sukladno pozitivnim propisima državni odvjetnik mora postupati po kaznenim prijavama pa i anonimnim kaznenim prijavama a imajući u vidu upravo ovaj veliki postotak odbačaja, dakle 50% odnosno pred USKOK-om čak 99%, koliko vremena i kapaciteta se zapravo troši na bespredmetne prijave koje služe ili kao sredstva pritiska ili kao zlouporabe ili nekih osobnih obračuna. Zaključno, smatram da je dostavljeno izvješće sastavno sukladno zakonu koje je doneseno upravo u ovom domu i kao takav smatram da ga treba prihvatiti. Hvala lijepo.
Evi imamo nekoliko replika, prva uvaženog zastupnika Anđelko Stričak.
Kolega Habijan, evo cijeli dan traje rasprava o radu DORH-a, naši kolege s lijeve strane kad dobiju inspiraciju krenu prozivat sve i svakoga ali ovdje s kraja abecede ali nikako da krenu recimo od početka abecede pa prozovu recimo Bilić. A ko je Bilić? SDP-ov gradonačelnik grada Ludbrega. Evo od 6. listopada 2019. tekst, znači ludbreški gradonačelnik pristao je na 5 mj. kazne da se opet može kandidirati na izborima, da je osuđen na 6. i više, ne bi se mogao kandidirati. Radi se o nagodbi. I sad kad bi mi raspravljali kao kolege s lijeve strane, ja bi rekao kao prvo, znači radi se o gradonačelniku Ludbrega, SDP-ovcu, drugo predjednik Državnoodvjetničkog vijeća Klier iz Ludbrega. Šefica Županijskog Državnog odvjetništva, gđa. Šmer-Bajt iz Ludbrega, svi su iz Ludbrega. Pa da li možda tu postoji kakav dogovor da bude 5 mj., da se SDP-ovac opet može kandidirati a počinio je kazneno djelo zlouporaba položaja? Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepa. Pa vi znate moj stav, kolega Stričak, dakle za mene a mislim da je to stav i našega kluba, korupcija ili kaznena djela iz domene korupcije, ne poznaju niti stranačku pripadnost niti stranačku predznak. Korupcija ima svoje ime i prezime i zato me žalosti što moram to reći mada će se opet sad ljutiti s lijeve strane ali to je činjenica se ne generalizira što se uvijek proziva dakle jedna te ista stranka i lijepe etikete korupcije uz jednu stranku a ponavljam, korupcija i kaznena djela nemaju veze dakle sa stranačkom pripadnošću, ona imaju svoje ime i prezime i ovakvih primjera kako je rekao Anđelko odnosno kolega Stričak, možemo nabrajati isto tako jako dugo ali mislim da to nije fer i nije korektno. Ne mislim za vas nego mislim da nema smisla u ovoj sabornici.
Slijedeća replika, uvažena zastupnica Sandra Benčić.
Pa evo htjela bih vas poštovani kolega ispraviti, kao prvo mi jesmo dali vrlo konkretne prijedloge kako poboljšati kvalitetu ovog izvješća i upravo smo rekli da se pitanje kvalitete čitavog sustava, pitanja izmjena koje ovaj ovdje parlament treba donijeti kao i pitanje financijske održivosti i daljnjeg razvoja DORH-a dakle treba dodatno apostrofirati, objasniti u zaključcima i dati konkretne preporuke, to u ovom izvještaju nema. Kao druga stvar, dakle kada govorimo o samom tome da korupcija ima ili nema određeni predznak, tada ja vas moram ponovno podsjetiti da koruptivni slučajevi nisu samo isključivo oni slučajevi u kojima su ih i fizičke osobe počinile nego i pravne osobe pa je tako pravna osoba HDZ proglašena odgovornim za korupciju i onda možemo govoriti o stranačkom predznaku kad je stranačko ime i prezime zapravo okrivljenik odnosno onaj koji je zaista odgovoran za korupciju u određenom predmetu, tako da nemojte govoriti da se radi o isključivo o individualnim slučajevima.
Odgovor.
Hvala lijepa. Pa evo vrlo kratko, dakle ja sam rekao da je vaš kolega rekao da u izvješću nema nikakvih prijedloga, ja sam nabrojao 4 stranice, mogu još dodati jednu, na stranici 53 problemi o postupanju u prekršajnim postupcima, ali neću dalje, pročitajte izvješće. Što se tiče ovog… … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Dopustite, što se tiče [[Upadica Sanader: Molim vas, nemojte dobacivati.]] ovog zadnjeg, odgovornosti pravne osobe, vi dobro znate što to znači i poznajete pretpostavljam Zakon o odgovornosti pravnih osoba za kaznena djela, da ono slijedi odgovornost fizičkih osoba odnosno odgovornih osoba. Analogiju ću vam povući za ovo da pazite što ste zapravo rekli i koliko je opasno to što ste rekli. Imate trgovačko društvo firmu, menadžment oglašen krivim, menadžment oglašen krivim, odgovornost prave osobe u redu, ali dal to onda znači da svi ti radnici zaposleni u tom trgovačkom društvu su kriminalci, da su to lopovi. To je analogija koju ste vi ovdje povukli i koju cijelo vrijeme povlačite i okrivljujete članstvo, cjelokupno članstvo HDZ-a za nešto što je napravi jedan pojedina, jedan pojedinac.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Marija Selak Raspudić.
Kao što svaki psihijatar treba svoga psihijatra, čini se i da svaki odvjetnik ima svoga odvjetnika, a vi ste ovdje nastupili u ulozi odvjetnika državne odvjetnice. Na tom tragu postavila bih vam slijedeća pitanja. Kako komentirate činjenicu da imamo neovisno tijelo prva i najvažnija rečenicu u ovom izvješću, a da o tom neovisnom tijelu ima jedno mišljenje cijela lijeva strana ove sabornice i jedno jedinstveno mišljenje o njegovom radu cijela desna strana sabornice, a riječ je o neovisnom tijelu koje nema stranačku pripadnost. Povući ću vam paralelu primjerice sa izvješćem pravobraniteljice za ravnopravnost spolova gdje je i lijeva i desna strana bila unisono zadovoljna tim izvješćem uz moju suzdržanost i suzdržanost nekolicine. Dakle, kako objašnjavate taj fenomen da je u pitanju neovisno tijelo, a da ga cijela desna strana hvali dok lijeva strana pronalazi i razloge za kritiku?
Odgovor.
To je vaše apsolutno legitimno pravo, dakle ja prije svega ne znam da li je ovo kompliment kako da shvatim ovo što ste mi rekli mislim da ste malo u definitivno pretjerali. Ja se ne bi složio da je unisona dakle potpora ovom izvješću sa strane dakle s desne strane. Ja sam naveo upravo ono nakon ove vaše rasprave od 7 sati ono što je kontradiktorno onome što ste vi u svojim izlaganjima rekli. To sam naveo kao primjere koje nisu rekli. Da ima ono što nije dobro u djelovanju državnog odvjetništva, USKOK-a ima naravno, ali mislim da je možda ponekad potrebno pogotovo u ovoj situaciji u državi istaknuti neke dobre primjere. Ja mislim da ćemo se u tome svi složiti.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Dalija Orešković.
Promašeno ste kolega docirali oporbi da nije pročitala izvješće glavne državne odvjetnice. Ja sam ta izvješće čitala i u onim godinama kada nisam bila saborska zastupnica. Pa vam mogu odgovorno tvrditi da se neki dijelovi ponavljaju pogotovo u onom smislu što bi zakonodavac trebao popraviti. Od 2015. pa dalje upravo je vaša parlamentarna većina imala prilike to učiniti, a nije. A kad smo kod nekih dijelova izvješća, evo ja ću se osvrnuti na razloge vraćenih optužnica pa se kaže još od 2014., a pogotovo od razdoblja 2015. do 2017. optužnice su se vraćale jer su sudovi preuzeli ulogu upuštanja u to jesu li zapravo dokazi dovoljno osnovani. Reći ću vam i ono što u tom izvješću ne piše, a može se iščitati između redova, sasvim je jasno da se ovo odnosi na predmete Milana Bandića s kojim je upravo HDZ u koaliciji na gradskoj razini i štiti ga od kaznenog progona od 2014. pa do dana današnjeg. Da, korupcija nije vezana za stranku ima svoje ime i prezime ali činjenica je da je više korumpiranih unutar redova HDZ-a.
Hvala lijepa. Teško je odgovorit na ovo vaše pitanje dakle i na ovakav zapravo vrlo jednostavan primitivan način da ne shvatite u negativnom kontekstu pokušavam pronaći riječi koje bi dočarale ovo povezivanje Milana Bandića sa ovim kontekstom. Dakle ako govorimo o optužnom vijeću i prolasku optužnica dakle 97% optužnica je potvrđeno na optužnom vijeću i mislim da ovih 3% koji se vrati na doradu ili budu odbačene mislim da je sasvim razumljiva i neka minimalna brojka, mislim da doista ne govori u prilog ovome što vi ističete. A isto tako ja iz prakse mogu potvrditi dakle ko što državno odvjetništvo može biti nezadovoljno postupanjem optužnog vijeća u odnosu dakle na njih ja mogu ko odvjetnik potvrditi da ja ponekad pred optužnim vijećem isto tako nezadovoljan postupanjem istog tog optužnog vijeća gdje mi se kaže kasnije u raspri nakon što optužnica bude potvrđena da sam to trebao reći na optužnom vijeću, a dobro znamo koja je uloga optužnog vijeća dakle da utvrdi osnovanost optužnice. Dakle, vrlo strogo u usko definirana, prema tome uvijek ima nezadovoljnih.
Posljednja replika uvažena zastupnica Marija Jelkovac, a ispričavam se nisam vidio. Izvolite povreda Poslovnika.
Dakle, 236. ovo je očito vrijeđanje zastupnika, a niste ni shvatili o čemu sam govorila. Govorila sam o onome što je sama državna odvjetnica navela u svom izvješću, a to je činjenica da optužna vijeća prelaze granice svoje nadležnosti, ne znam da jel to možete razumjeti za pojašnjenje možete potražiti, zatražiti od same glavne državne odvjetnice.
Ovo nije bila povreda Poslovnika, dobivate opomenu. Slijedeća replika, zadnja, Marija Jekovac zastupnica.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovani kolega dobro ste konstatirali da se tijekom današnje rasprave u stvari gdje je tema izvješće o radu DORH-a za 2019. godinu konstantno govorilo o negativnoj percepciji pravosuđa, pa ovo o sudskim presudama, DORH nema veze sa sudskim presudama. Kad govorimo o dugotrajnim postupcima pa ja bi molila evo da još jednom pojasnite čisto i radi javnosti da u radu DORH-a zamjenici državnih odvjetnika imaju rokove koje ne mogu prekoračiti. Dakle, njihov rad je uvjetovan određenim rokovima i postupci koje oni vode odnosno radnje koje oni vode sigurno ne prekoračuju te rokove niti su ukupno pravosudni postupci dugotrajni zbog njihovog rada. Tako da molim da na to još jednom ukažete. A isto tako iz samog izvješća je vidljivo recimo kada govorimo o kaznenim djelima protiv organiziranog kriminaliteta da je od ukupno 360 prijava koje su bile podnesene u toj godini donesene su državno odvjetničke odluke za sve te prijave. I da je bio velik postotak optuženja, a isto tako na kraju da je bilo i malo [[Upadica: Vrijeme.]] malo ovaj odbacujućih presuda.
Odgovor.
Hvala lijepa ovoga kolegice Jelkovac, apsolutno da, danas raspravljamo zapravo ja bi rekao o nečemu što zapravo nije na dnevnom redu, ali dobro kažem nije, nije prvi puta. Dakle, upravo to govorimo o radu državnog odvjetništva dakle i ako mogu tako reći pod navodnicima onome što je dobro, što nije odnosno njihovoj odgovornosti. Ono što sam želio reći dakle na trajnost, dugotrajnost sudskih postupaka trebamo zapravo staviti jednu granicu. Dakle do kuda seže odgovornost ako može tako reći državnog odvjetništva, a gdje je zapravo problem kasnije zapravo u sudbenoj vlasti o čemu smo zapravo imali prilike govoriti prilikom izvješća predsjednika Vrhovnog suda. I još jedna stvar koju ste ovoga dobro primijetili, što se tiče samih rokova a na to je ukazala zapravo i glavna državna odvjetnica u svom izvješću, dakle vezano za prekluzivnost rokova od dana upisa same kaznene prijave u upisnik gdje sam imamo taj prekluzivni rok koji uzrokuje to ako državni odvjetnik zakasni sa odnosno prekorači taj rok zapravo da se obustavlja cijeli postupak što predstavlja veliki problem za državno odvjetništvo što sam ovoga i spomenuo kao jedan od primjera gdje je zapravo predloženo da se taj dio izmijeni bez obzira što me očito netko nije dobro čuo i shvatio. Hvala lijepa.
Slijedeća pojedinačna rasprava, uvažena zastupnica Rada Borić.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine Habijan iako ne bih htjela biti ničija odvjetnica ne znam jesu li u strahu velike oči ali danas gospodin Tomašević uopće nije govorio, pa mislim da ili niste bili isto u dvorani, a ovdje se optužuje je li kako su zainteresirani i drugi za rasprave. Već smo u ovoj sabornici govorili kako izvješća o radu državnih institucija u stvari i nemaju baš i previše smisla pogotovo kada se bavimo izvješćima iz 2018. klao što smo imali prošle godine, čak i kolege iz HDZ-a su govorili o tome da je propust kako rade naši pripadajući odbori prema nekim izvješćima o kojima bi ovdje trebalo raspravljati jer da postoji mogućnost da se tamo raspravlja onda neka od pitanja o samome sadržaju dakle nama ovdje ostaje forma kako izvješće izgleda, ima li što dobre statističke podatke, tablice, kako je sastavljeno, piše li izvještaj ili izvješće. Dakle, da se na odborima raspravlja o onome sadržaju koji u izvješću nedostaje možda bismo ovdje onda imali bolje izvješće i možda onda ovdje ne bi sjedili 6, 7 ili 8 sati. A to da ljudi imaju potrebe govoriti o sadržaju kojega nema o nečemu što se u teoriji i književnosti zove minus postupku dakle ono čega nema to je vjerojatno nešto što je važno. Pa ću samo ponoviti što bi voljeli vidjeti ako imamo lijepo podijeljena poglavlja onda bismo sigurno u nekom od tih poglavlja upravo dobili, mogli vidjeti nešto što je i kolegica u ime Kluba lijevo-zelenoga bloka i pitala, a to je postoje li npr. u DORH-u mehanizmi koji bi nam govorili o tome kakve su, kako ustvari postoje li pritisci na pravosudne službenike, pa bismo možda vidjeli i neke podatke o probijanju mjera. Pa mogli bismo valjda bar imati i statistiku ako nam se ne bi govorili detalji pa onda ne bismo pitali o recimo temama ovdje što ste rekli o pravosuđu, a naravno da je rak rana hrvatskoga društva pravosuđe i sve što su kolege govorile sa srednje ili središnje ili lijeve strane ovdje mislim ne treba biti podjele na desne i lijeve nego da li je nešto održivo ili da li je nešto neodrživo u RH. A sigurno, a to je ono što vidimo iz ovo malo podataka koje smo vidjeli ono što je vezano uz kriminal koji je vezan uz politički kriminal je doista neodrživo, a znate da istraživanja pokazuju da ovo kada govorimo o demografskim mjerama možemo se truditi koliko želimo tih mjera i neće biti i mladi nam odlaze, jedan od razloga je korupcija u RH i mogućnost da oni ta mjesta ne ostvaruju. Jedan od podataka vrlo zanimljiv mislim da je samo to kolegica Jeckov spomenula jedna od dobrih stvari u ovoj tablici je odnos koliko žena i muškaraca radi u državnim odvjetništvima. Dakle, 70% radi žena da su na funkcijama pravosudni da su dužnosnici, a 80% sveukupno sa službenicima. Što vam to govori inače o potplaćenosti žena, pa dakle žene koje rade, a ovdje smo, netko je govorio i o mogućim je li ejdžizmima tko može raditi ili ne raditi i kad pogledate poglavlje broj 4 gdje se govori o materijalnom položaju upravo se govori o stalnom odljevu iskusnog i obučenog državno-odvjetničkog službeničkog i namješteničkoga kadra. Pa kako je onda moguće da eto prvi puta nakon 80% žena da imamo i državnu odvjetnicu i koji je to, jako je zanimljiva statistika tko zna čitati da imamo 25% više vježbenika nego vježbenica, a kasnije više nema žena. Kasnije dakle tih muškaraca više nema jer vjerojatno nakon vježbeničkog staža zaključuju da možda na nekim drugim poslovima mogu biti bolje plaćeni. Dakle, ondje gdje treba rovovski rad, a to je sigurno rad kakav bi trebao biti u DORH-u tu su žene i doista zalažem se za bolji položaj DORH-a ukoliko želimo da bar riješimo dio od onih problema koji smo vidjeli i ovdje i da se sigurno onda i drugačije tretiraju žene ali onda bi me i zanimalo npr. i da li postoje doista recimo kad već toliko radi žena pa ću jednom i pitati možda koliko npr. postoji protokol hitnosti kad se radi o ubojstvima žena, ko gdje je propust također institucija, a ne samo nasilnik. Hvala lijepa.
Slijedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Milan Vrkljan.
Poštovani gospodine predsjedajući, poštovana gospođo državna odvjetnice ja ću danas ovdje govoriti o tome da li postoji ono što u percepciji hrvatske javnosti stoji, a to je da postoji jedan ogromni veliki utjecaj politike na državno odvjetništvo. I prije mene danas je zastupnica Karolina Krišto rekla da društva u kojima postoji korupcija, društva u kojima postoji kriminal da su društva u kojima su visoki porezi, a mali standard njihovog stanovništva. Ima puno primjera da o tome možemo govoriti, ali ja ću reći jedan primjer i pokušati objasniti ga i vama sugerirati na način da je neoborivo da ste vi već to morali prepoznati ili barem oni koji vas savjetuju. Naime, HZZO i hrvatsko zdravstvo prije par mjeseci bilo je dužno 10 milijardi kuna danas je taj dug 15 milijardi kuna. U isto vrijeme HZZO ima ugovor sa osiguravajućim kućama koje osiguravaju sve putnike u automobilima da se od naplaćenih 240 milijardi kuna u HZZO temeljem paušalnog ugovora uplaćuje 48 miliona kuna, a osiguravajućim kućama ostaje 170 miliona kuna svake godine. Kad to preračunate na 10.000 šteta godišnje to jedno liječenje takvih pacijenata košta 5.000 kuna po jednoj osobi dok je u isto vrijeme boravak u bolnici jedne banalne upale pluća košta tog pacijenta oko 12.000 kuna. Tu se radi o odnosu između državne tvrtke i privatne tvrtke pa se postavlja pitanje da li tih 15 milijardi kuna koje je naše zdravstvo dužno ima posljedicu toga što u ovom sustavu postoji neminovno nepotizam, korupcija, kriminal, a tu možemo govoriti onda i o dubokoj državi. Naime, u ovome slučaju nema nevinih. Zašto? Zato što je državno odvjetništvo to koje supotpisuje ili propušta takve ugovore od županijskog do na razini države. Ti ugovori su duboko nepravedni, ti ugovori su štetni za državu Hrvatsku i za stanovništvo RH zato što ti ugovori direktno nanose štetu HZZO-u, a kao posljedica toga preko 4 miliona stanovnika RH nema adekvatnu zdravstvenu skrb kakvu bi trebao imati i dovodi do toga da je zdravstveni sustav bankrotirao što prijeti čak i bankrotu cijele države. Ja sam prije 6 mjeseci govorio o tome, govorio sam što osiguravajuće kuće rade prema HZZO-u sa ove govornice, ja mislim da bi vi sa te pozicije na kojoj se nalazite trebali reagirati čak i na nešto što ste čuli u birtiji uz kavu, a kamoli ako ste to čuli sa govornice Hrvatskog sabora. U 6 mjeseci niti sam čuo od HZZO-a da se njima netko javio i pitao dajte mi pokažite taj ugovor, niti je netko od osiguravajućih kuća rekao da ih je netko pozvao i rekao zašto vi tako malo plaćate. Prema tome, postavlja se pitanje što ste vi napravili? Ja sam jučer govorio o jednom takovom sličnom slučaju, gdje državno odvjetništvo, pravosuđe 26 godina ne može naći rješenje za jednu banalnu stvar koju bi pravnički vježbenik riješio u tjedan dana da nema pritiska politike. I zato osobno mislim da mi ovdje ne govorimo o vašem mandatu, govorimo o onom što je bilo prije vas, ali ako ste časni i držite i volite svoj posao nemoguće da predate nama saborskim zastupnicima ovakvo izvješće i da se ni malo ne okrenete i ne osvrnete na vaše dotadašnje suradnike koji su definitivno pridonijeli tome da hrvatsko zdravstvo, da hrvatsko sudstvo, DORH i sve pravosuđe ima vrlo lošu percepciju u hrvatskom društvu. Hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava, uvažena zastupnica Dalija Orešković.
Poštovani predsjedavatelju, kolege zastupnici i zastupnice osvrnut ću se na ono što je rekao kolega Habijan, a potaknuta dodatno i samim time što ste vi glavna državna odvjetnica malo zakolutali i očima i glavom. Pročitat ću jedan dio vašeg izvješća sa stranice 42 kolega Habijan ga očito nije ni pročitao, ni razumio, a ne znam jeste li vi svjesni što tamo piše. Dakle ovako, optužno vijeće sukladno Članku 356. Zakona o kaznenom postupku može vratiti optužnicu tužitelju i kada smatra da je potrebno bolje razrješenje stvari pri čemu se nerijetko radi o ocjeni suda o potrebi provođenja dodatnih dokaznih radnji iako je i bez njihovog provođenja prema stajalištu državnog odvjetništva neupitno postojanje osnovane sumnje da je optuženik počinio kazneno djelo koje mu se stavlja na teret te da ostvareni, napominjem ostvareni zakonski uvjeti za potvrđivanje optužnice. Ovdje opetovano ukazujemo dakle državno odvjetništvo opetovano ukazuje da je tijekom 2017. godine, tijekom 2017. godine izvršena analiza rješenja o vraćanju optužnica donesenih u razdoblju od 1. siječnja 2015. do 1. lipnja 2017., a kojima je optužnica vraćena radi boljeg razrješenja stvari s ciljem utvrđivanja razloga može li se optužnica zapravo potvrditi. Na temelju dobivenih rezultata može se zaključiti da je optužno vijeće u dijelu predmeta na sebe defacto preuzelo ulogu raspravnog suda i upustilo se u ocjenu vjerodostojnosti iskaza svjedoka koje je ispitao državni odvjetnik ili pak u pitanje izvjesnosti utvrđivanja krivnje odvjetnika tijekom postupka pred sudom iako je uloga optužnog vijeća utvrditi je li optužnica osnovana i postoji li osnovana sumnja da je okrivljenik počinio kazneno djelo. Usprkos gore navedenom, a na što smo ukazivali, dakle DORH je na to ukazivao i u ranijim izvješćima državno odvjetništvo i dalje nema zakonske mogućnosti zatražiti preispitivanje ovakve odluke optužnog vijeća jer protiv nje nije dopuštena žalba u kojem dijelu zakonsko rješenje državno odvjetništvo smatra neodgovarajućim i predlaže da se isto izmijeni na način da se protiv ovih odluka optužnog vijeća državnom odvjetniku dopusti mogućnost podnošenja žalbe. Trenutno zakonsko rješenje ne omogućuje preispitivanje odluke optužnog vijeća o vraćanju optužnice pa čak niti u slučajevima kada ova odluka nije obrazložena iako je obrazloženje razloga zbog kojih optužnica nije potvrđena i navođenje radnji koje je potrebno poduzeti zakonska obaveza suda iz ranije citirane odredbe Zakona o kaznenom postupku. Godinama Hrvatski sabor čita jedno te isto izvješće glavnog državnog odvjetništva, pardon možda ne čitaju oni zastupnici iz redova HDZ-a pa iz tog razloga ne upućuju apsolutno nikakve prijedloge zakonskih rješenja kojima se ovaj problem u radu državnih odvjetništva, a time i problem u radu hrvatskog pravosuđa ne rješava. I ja ovdje tvrdim da među predmetima koji su analizirani, a ako nisu onda su trebali biti realizirani se nalazi i predmet Milana Bandića jer smatram da se upravo u njegovim predmetima nalaze dijelovi optužnice koji su eto na ovakav način nepotvrđeni. Toliko o borbi protiv korupcije, upravo je na ovakvim razlozima borba protiv korupcije stala. A sada ću još nešto s obzirom da mi je ostalo malo vremena reći o neovisnosti državnog odvjetništva. Podsjetit ću na onu situaciju kada je predsjednik Vlade pozvao ili napomenuo kako bi bilo dobro da glavno državno odvjetništvo održi jednu edukativnu konferenciju nakon afere JANAF što je na neki način državno odvjetništvo i poslušalo. Vrlo agilno je državno odvjetništvo reagiralo i sada nakon što se otkrilo da je bilo kriminala u obnovi nakon rata, a posebno me smeta što je državno odvjetništvo na jedan vrlo čudan način reagiralo na pravnu akrobatiku bivše predsjednice Ustavnog suda Jasnice Omejec koja je izgubila predmet pred povjerenstvom, na prvostupanjskom Upravnom sudu, na drugostupanjskom Upravnom sudu, na Visokom sudu RH koje je njezino postupanje nazvalo pravnom akrobatikom no unatoč tome državno odvjetništvo je posegnulo za jednim institutom za kojim se jako rijetko poseše, a to je zahtjev za zaštitu zakonitosti. Dakle, ne možemo se boriti protiv korupcije sve dok u strukturama imamo ljude koji čuvaju koruptivni sustav umjesto da se protiv njega bore. Nažalost, postupanje državnog odvjetništva u pokušaju zaštite Jasnice Omejec u jednom od možda najsramotnijih radnji koje smo vidjeli u hrvatskom pravosuđu smatram jednim upravo takvim primjerom.
Imamo jednu repliku, uvažena zastupnica Marija Selak Raspudić.
Uvažena zastupnice Orešković, kritizirali ste i rad ovoga doma u ranije sazivu u nekakvom stvaranju institucionalnoga okvira koji bi potpomogao kvalitetan rad državnog odvjetništva. Imate li možda kakav konkretan prijedlog što bi mi trebali učiniti, kakav zakonodavni okvir stvoriti da više ovakve probleme u radu državnog odvjetništva pa i ovakvog tipskog izvještaja ne bi sretali?
Imam, hvala kolegice Raspudić, vašem kolegi Nikoli Grmoji kao predsjednicu Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe strategije borbe protiv korupcije rekla sam da već imam gotov nacrt strategije suzbijanja korupcije koju bi trebalo ako ništa drugo pročitati i koristiti ga kao nekakav eto početni materijal, s obzirom da ga Ministarstvo pravosuđa neće pripremiti, a i ne daj Bože da ga priprema jer ne može borbu protiv korupcije voditi korumpirana politička stranka. Nažalost kolega Grmoja je smatrao da to eto nije oportuno, a evo ja sam još u vrijeme predsjedničke kampanje taj dokument poklonila Hrvatskom saboru, svim političkim strankama dajem ga na raspolaganje, neka ga pročitaju, tamo ima jako puno prijedloga koji se poklapaju sa političkim programom MOST-a, ali isto tako i nekih drugih političkih stranaka. Mislim da su nam neke teme zajedničke. To je sročeno na temelju mog stručnog znanja, a dapače sve što se može unaprijediti i poboljšati i nadograditi neće biti nitko sretniji od mene da se to i napravi.
Slijedeća pojedinačna rasprava, uvažena zastupnica Marija Selak Raspudić.
Poštovane kolegice i kolege, htjela bih objasniti da je tema korupcije pase i objasniti na koji način će je zamijeniti i to perfidno zamijeniti novim zakonskim prijedlozima odnosno različitim protokolima tema govora zločina, govora mržnje. Danas smo imali priliku odnosno privilegiju dva puta slušati izvješće DORH-a, jedanput od državne odvjetnice, drugi put od uvažene zastupnice Jekovac u ime Kluba HDZ-a. Prilikom govora u ime Kluba HDZ-a uvažena zastupnica Jeklovac počinila je jedan lapsus te je rekla ovo je već rečeno u izvještaju DORH-a pa se ne bih ponavljala. I to nije slučajno jer je riječ o jednom te istom izvještaju koji nam ukazuje na temeljni hrvatski problem, a to je da trodioba vlasti na zakonodavnu, izvršnu i sudsku koju nam Ustav garantira ne postoji. Sljubljenost zakonodavne izvršne vlasti svakodnevno svjedočimo u saboru. Najnoviji je primjer sinoćnji kada je HDZ po tko zna koji put samome sebi odnosno svojoj Vladi podnio amandman kako bi se uključio Sisak u program 100%-tne obnove da ne bi slučajno morali prihvatiti neki oporbeni prijedlog. Takvim stalnim i jedinstvenim, banalnim i očitim sufliranjem vlasti obesmišljena je uloga sabora u koju opravdano građani imaju možda još i manje povjerenja nego u pravosuđe. Jedini problem na koji je Klub HDZ-a u izvješću DORH-a ukazao je problem percepcije. To je ponovljeno i kasnije u raspravi. I stoga ću ja upravo govoriti o toj percepciji jer je percepcija kao što smo mogli saznati danas od Kluba HDZ-a, a što je samo parafraza nedavnih Plenkovićevih eskapada optuživanja medija za dojam koji stvaraju ključni problem. A da ne bude zabune uskoro će to što je najavljeno najnovijim promidžbenim aktivnostima DORH-a biti i njegov jedini posao, baviti se percepcijom, popraviti percepciju u protuustavnoj simbiozi s izvršnom vlasti. Ali naravno vi ćete u HDZ-u reći da je to samo naša percepcija baš kao i problem neučinkovitog pravosuđa. O čemu je riječ? Riječ je o onome što sam uvodno najavila govoru mržnje. U izvješću tako saznajemo da DORH sudjeluje u nizu aktivnosti vezanih uz borbu protiv govora mržnje na konferencijama i okruglim stolovima. Državno odvjetništvo ima predstavnika u radnoj skupini za praćenje protokola o postupanju u predmetima zločina iz mržnje kao i u radnoj skupini za izmjenu spomenutog protokola. Stoga ću reći pokoju riječ baš o tome protokolu. Da ne bude zabune, ovo nije pitanje toga treba li sankcionirati govor mržnje što je neupitno ovo je pitanje toga tko i zašto glumi da želi sankcionirati govor mržnje jer podsjetit ću da HDZ doista želi sankcionirati govor mržnje onda ne bi kao što smo mogli saznati iz USKOK-ovih ispitivanja za sebe tijekom predizbornih kampanja nabavljao različite internetske brigade koje ona trolaju po društvenim mrežama po njihovom priznanju, ostavljaju negativne komentare ispod korisnika iz suprotnih političkih tabora. U čemu je problem s navedenim protokolom o kojem neće biti riječi u ovom saboru pa ga stoga treba spomenuti da bi se javnosti objasnilo o čemu se radi. U njemu se najavljuje odnosno nejasno je koje će biti obveze nadležnih tijela i to je ovaj problem sljubljenosti sudske i izvršne vlasti. Što će činiti i tko će se baviti evidencijom zločina iz mržnje, hoće li to biti MUP ili će to biti DORH? Nadalje, najavilo se da će se s predmetima vezanim za zločine iz mržnje postupati žurno i s posebnom pozornošću. A kako se inače postupa u ostalim predmetima, predmetima koji se bave korupcijom o kojima pričamo cijeli dan. Najavljuju se i mnoge zbunjujuće stvari poput onih da će MUP prikupljati podatke o skupinama, pripadnicima skupina i pojedincima koji u svom djelovanju iskazuju sklonost činjenu zločina iz mržnje. Nitko ne zna što je to, a čini se da će biti arbitrarno. I različiti zamućeni pojmovi poput pripadnost počinitelja skupini s ekstremističkim djelovanjem, učestalost govora mržnje i najneobičniji izostanak drugog očitog motiva. Tko će o tome odlučivati, što će činiti DORH, što će činiti MUP ili činiti zajedno i hoće li se na takav način u ime govora mržnje eliminirati politički protivnici tek ćemo vidjeti. Zašto sam odabrala temu govora mržnje? Dok ćemo se mi na van kao baviti govorom mržnje, geneza govora mržnje ono što proizvodi nezadovoljstvo koje generira govor mržnje koje kulminira i u zločinima mržnje, a to je disfunkcionalnost institucija, kriminal i korupcija, premrženost zakonodavne, izvršne i sudske vlasti ostat će nepropitana jer ključna je poruka izvršne vlasti o radu neovisnih institucija sljedeća. Ne moramo se baviti unapređenjem njihovog djelovanja trebamo samo popraviti dojam da su one neučinkovite. Hvala vam.
Imamo jednu repliku uvaženi zastupnik Nino Raspudić.
Poštovana zastupnice Selak Raspudić, prateći satima današnju raspravu ja sam imao dojam kao da svjedočim nastavku aktualnog sata od prije 2 dana, a da umjesto čelnice neovisne institucije kao što je državno odvjetništvo razgovaramo sa nekom ministricom vladajuće stranke. Ovo što ste i sami istaknuli jednostavno je nemoguće da sa jedne strane, strane vladajućih dolaze samo pohvale i to na način onih pitanja gdje imate dojam da je najprije napisan odgovor pa tek onda smišljeno pitanje falila je još samo onaj završni odgovor kojeg u ovom slučaju nemaju gdje kažu hvala vam na izvrsnom odgovoru. Ja smatram da je to loše i da se ostavlja dojam u javnosti, istina je glavni državni odvjetnik se bira prosnom većinom u saboru i vladajući su izabrali sadašnju državnu odvjetnicu, ali smatram da je to vrlo loš dojam ostavlja u javnosti gdje se onda i pravosuđe u cjelini percipira samo kao produžena ruka vladajuće strukture.
Odgovor.
Slažem se s takvom percepcijom, takvo sam pitanje i postavila i uvodno sam naznačila da mi se čini da smo slušali dva puta izvješće DORH-a. To nikako nije dobro za percepciju samog DORH-a, a razlog zbog kojeg sam govorila o toj percepciji je upravo što se bojim da će jedino čime ćemo se mi baviti u buduće vrijeme biti ista ta percepcija, a percepcija će se kreirati time da će politički protivnici označavati kao podupratelji ili proizvoditelji govora mržnje i koji time pomažu ili odmažu percepciji vladajuće stranke. Mislim da je to stvar nad kojom se svi trebamo zapitati. Bojim se ako gledamo ove protokole da će to biti jedina stvar po kojoj će se zaista postupati žurno i to je vrlo znakovito i u kojoj će DORH jedino biti učinkovit. I da ne trebamo nasjesti na tu priču da se ovdje zaista želi baviti zločinom govora mržnje. Ovdje se želi baviti sankcioniranjem slobode govora, jer HDZ ponovila sam, on ne bi imao internetske brigade da ga zanima kako spriječiti govor mržnje u društvu.
Slijedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Nino Raspudić.
Poštovani predsjedavajući, poštovana glavna državna odvjetnice, kolegice i kolege zastupnici, dugo je trajala današnja rasprava i čuli smo više-manje sve što se tiče podataka i detalja zato neću ići u detalje i ponavljati ono što je već rečeno nego još možda reći nešto o općoj slici o općem dojmu današnjeg cijelog dana. Nešto bih ponovio, izrazio bih i ja žaljenje zašto u ovom izvješću koje je zadovoljilo sve formalne uvjete kako ga treba sastaviti ali nedostajao je jedan rekao bih kreativni dodir gdje bismo mi kao zakonodavac čuli od glavne državne odvjetnice što mi možemo učiniti kako bi se rad državnog odvjetništva olakšao i u smislu zakonodavnog okvira i materijalnog statusa i stanja državnog odvjetništva. Našoj glavnoj državnoj odvjetnici koja ovdje podnosi izvješće ne o svom radu nego o radu prethodnog državnog odvjetništva jer imamo opet ovo kašnjenje od godinu dana u podnošenju izvješća istovremeno je i teško i lako. Vama je poštovana glavna državna odvjetnice teško jer radite u materijalnim uvjetima kako i jeste ne samo u državnom odvjetništvu nego u svim institucijama i radite u stanju vrlo niskog povjerenja javnosti i u državno odvjetništvo i u pravosuđe u cjelini. Ali s druge strane vama je profesionalno osobno lako jer kako god budete radili, a to ćemo vidjeti tek u izvješćima slijedećim nadam se da nećemo punu godinu dana čekati na slijedeće izvješće da će se to ubrzati, kako god budete radili ne možete ostaviti gori dojam u javnosti od vaših prethodnika jer ono što sam siguran da od vas nećemo dočekati je to da se neće ispostaviti da ste doušnik stranih ambasada i da ste članica masonskih loža ili pseudomasonskih. Pri tom ne mislim samo na činjenicu ovog seksizma unutar masonerije jer slobodni zidari ne primaju žene u svoje članstvo nego jednostavno procjenjuju da niste taj tip osobe. Ono što silno djeluje na lošu percepciju Državnog odvjetništva u javnosti su i te afere vaših prethodnika i žao mi je što Državno odvjetničko vijeće se o tome još nije očitovalo. Podsjetit ću da je 2011. godine na wikileaksu među ostalim tisućama i tisućama dokumenata da su iscurile i javno objavljene depeše Američkog veleposlanstva u Zagrebu upućene Washingtonu gdje između ostalog vidimo kako glavni državni odvjetnik Bajić i ravnatelj USKOK-a Cvitan podnose raporte stranoj ambasadi o svom radu i pokazuju povjerljive dokumente. Nešto što bi u svakoj ozbiljnoj državi završilo višegodišnjom robijom. Pitajte kolege iz Amerike da je netko na adekvatnoj, odgovarajućoj poziciji u Americi to radio bilo u prijateljskoj ambasadi recimo Njemačkoj ili Francuskoj, bilo u Ruskoj ili Kineskoj kako bi se proveo, kod nas nikom ništa, a sve je dostupno. Ti dokumenti uguglajte su već tu. Ne znam zašto Državno odvjetničko vijeće po tom pitanju nije učinilo ništa, nego su se oni samo zarotirali, Bajić postao zamjenik, Cvitan glavni državni odvjetnik, sad je zamjenik, a dojam taj ostaje lebditi u javnosti da umjesto da umjesto da se raporti podnose isključivo Hrvatskom saboru da se oni podnose stranim ambasadama. Nije dovoljno dakle da se s tim praksama prekine nego je to potrebno istražiti i istjerati na čistac. A ovo što sam se dijelom dotaknuo gospodina Jelenića koji je nedostajao danas, on je morao danas ovdje biti jer je ovo izvješće o njegovom radu, a ne o vašem, niste vi odgovorni za ove probleme iz 2019. godine, prvenstveno je odgovoran on. I kažem vodilo bih mu postaviti pitanje kako to da može sjediti u HNK pored tuženika Milana Bandića ili što je to bilo sa tom sramotnom aferom sa pseudomasonskom ložom koja je ruglu izvrgnula kompletno Državno odvjetništvo rekao bih i Hrvatsku, Hrvatsku državu. Dakle, radilo se o tome da taj, ovdje sam ga spominjao Čedomir Vukić zvani Čeda zarez, da je donio neke lažne dokumente iz Italije kojima je otvorio tobože veliki orijent Srbije, masonsku ložu unutar koje je postojala tarifa. Za 200 EUR-a ste mogli postati mason prvog stupnja, brat drugog stupnja za 500 EUR-a, za 750 EUR-a odmah dobijete treći stupanj slobodnog zidarstva, a za 10.000 EUR-a direktno 33 stupanj. Ono za što je gospodin Hanžeković možda desetljeća rada u masoneriju uložio kod Čede zareza za 10.000. I sad od Čede zareza drugi lik koji se seli iz Novog Sada u Zagreb, u Dubravu donosi tu dokumentaciju osniva se loža zagrebačka i tko se tu učlanjuje, naš glavni državni odvjetnik. Ovo je smiješno, meni je ovo smiješno, ali je meni ovo i žalosno. Da naš državni odvjetnik je dio tih naivčina koje je Čeda zarez [[Upadica: Vrijeme.]] i slični manipuliraju da će postati time netko i nešto. Dok se ovo ne istraži i ne riješi, dok ne dobijemo Jelenića ovdje ugled će biti u javnosti Državnog odvjetništva takav kakav jest, a vi za to niste primarno odgovorni, barem ne ove godine. Hvala.
Imamo jednu repliku, jednu repliku, uvažena zastupnica Marija Selak Raspudić.
Osobno doista vjerujem da nikada nije kasno za novi početak i da ćemo mi rad uvažene državne odvjetnice Hrvoje Šipek tek vidjeti. I stoga i ove govore može shvatiti kao neko upozorenje, kao priliku da se pozabavi tim problemima, recimo i ovo što sam sama govorila o govoru mržnje. Da ne dozvoli da ta tema nadvlada sve ostale ključne probleme Državnog odvjetništva, ključne probleme sa sudstvom u Hrvatskoj koji muče sve naše građane od korupcije pa nadalje. Da se ne da zavesti tim temama koje služe zapravo samo da bi zavadile narod. No, ono što me zanima kako da mi pođemo, kako da nastavimo iz nekakve čiste točke kad nikako da dobijemo nove ljude unutar Državnog odvjetništva nego više svjedočimo nekakvom rotiranju unutar istih funkcija. Kako to objašnjavate?
Odgovor.
Mene osobno ako pitate ja smatram da glavnog državnog odvjetnika treba birati u saboru 2/3-skom većinom, dakle da je to to potrebno postići konsenzus dakle da se dogovorimo oko toga jer gledajte sutra će možda biti neka druga većina, pa će ta druga većina birati svog državnog odvjetnika pa ćemo imati ovu situaciju kao što je danas su HDZ-ovci nastupaju kao odvjetnici glavne državne odvjetnice da će to biti sutra neki drugi. Mislim da bi suvislo rješenje koje bi vratilo povjerenje u instituciju bilo to da se ona ne bira prosnom većinom nego 2/3-skom većinom u saboru što bi garantiralo širi konsenzus, a isto tako smatram da ovaj automatizma po kome je ili smijenjen glavni državni odvjetnik ili mu je istekao mandat nije ponovno izabran automatizmom postaje zamjenik, smatram da to nije dobro rješenje.
Završna rasprava u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, uvažena zastupnica Dalija Orešković.
Uvaženi predsjedavatelju, kolege zastupnici i zastupnice, rezultate možemo hvaliti onda kad ih ima i kad su dobri, kada ih nema naprosto trebamo tražiti gdje je problem. Ja sam i u nekim drugim prilikama pozivala se na izvješća glavnog državnog odvjetnika onog prethodnog, a evo i sada se iste stvari ponavljaju i u izvješću gospođe Šipek. Dakle, nije istina da se baš ništa ne govori zakonodavcu što bi zakonodavac trebao mijenjati, ali mene ne čudi da parlamentarna većina koja vlada državom od 2015. do danas o unapređenju zakonodavnog okvira nije napravila apsolutno ništa. Ali onda očekujem od glavne državne odvjetnice da izravno prozove onaj dio političke scene koji se očito na zadnje noge opire bilo kakvom zakonodavnom i institucionalnom unapređenju rada jednog od apsolutno najvažnijih tijela u sustavu borbe protiv korupcije. I na nama u oporbi je da tom dijelu izvješća damo vjetar u leđa. Međutim, ukupan dojam i povjerenje građana u rad državnih institucija pa pogotovo DORH-a ovisi o učinkovitosti i brzini rješavanja velikih korupcijskih afera, a mi u tom dijelu imamo činjenicu da se ministri iz redova HDZ-a smjenjuju kao na traci, kao kroz jedan protočan bojler, a da zapravo kroz kazneni postupak kako u onom dijelu kojeg radi samo Državno odvjetništvo, a pogotovo kad dođe na sud zapinje i tu, tu su one crne rupe u kojima apsolutno nema rezultata i tu sve pada u vodu. I onda se sva negativna energija javnosti, sva oštrica upire u osobe koje imenom i prezimenom, licem utjelovljuju instituciju koju predstavljaju. I što tu imamo? Imamo Dražena Jelenića ja se ne slažem sa izlaganjem kolege Raspudića koji je rekao da on treba doći u Hrvatski sabor i nešto tu pojasniti. Pa on se ne bi od srama trebao pojavljivati više nigdje u javnosti. Dakle, to je osoba koja očito nije shvatila osnovnu zadaću, osnovni zadatak njega kao čelne osobe u sustavu DORH-a. On je javno izjavio nakon što su mediji otkrili da je član jedne i to čak niti ne prave nego nekakve polumasonske lože da mu je poziv da bude član jednog tajnog društva imponirao. Dakle, njemu je imponiralo to što je netko iskoristio njegov položaj, njegovu moć unutar sustava očito za neke svoje vlastite svrhe, umjesto da je takvima jasno dao do znanja da takvo nešto u njegovoj prisutnosti ne bi smjeli niti izjaviti. A što je još napravio glavni državni odvjetnik bivši, što je već tada izazivalo sumnju u to kako će obavljati svoju dužnost? Pa u tom trenutku je Tamara Laptoš koja se dokazala i to na međunarodnoj razini, jedne godine dobila je međunarodno priznanje kao najbolja državna odvjetnice te godine, to je bila ona godina slavna kada je pokrenut kazneni postupak protiv Ive Sanadera, dakle on je nju 6 mjeseci držao u nekakvom statusu v.d. ravnateljice, pri tom je u javnosti pojasnio da je htio vidjeti kako će mu ona kliknuti. Pa kakav obraz ima čovjek koji osobi s kojom je radio 10-tke godina kaže prvo moram vidjeti kako ćemo nas dvoje kliknuti pa ću onda vidjeti hoću li te postaviti na čelništvo USKOK-a. To je već tada trebalo izazvati sumnju. A ono što meni ovog trena izaziva sumnju, što me duboko frustrira je činjenica da je nakon svega Dražen Jelenić ostao raditi u sustavu DORH-a. Time smo poslali poruku, odnosno ne mi, nego gospođa Šipek da zapravo samo Državno odvjetništvo unutar sebe ne razumije kako mora čistiti kukolj iz svojih redova i kakvu poruku mora slati svim državnim odvjetnicima i zamjenicima državnog odvjetništva. Dakle, osoba koja ne razumije osnovni zadatak, osnovno načelo, osnovnu bit i osnovni moral ni kodeks svoje javne dužnosti u njihovim redovima nema što tražiti ali nikad, a mi do dana današnjeg ne znamo kako će se razriješiti njegov status. I ona glavna stvar kada imamo vrlo osjetljive i delikatne situacije koje se tiču politički moćnih osoba, o kojim god politički moćnim osobama da se radi pa bilo to i Jasnica Omejec onda Državno odvjetništvo mora biti vrlo, vrlo, vrlo precizno, egzaktno i mora jasno obrazložiti razloge za svoje postupke kao što je to posezanje za vrlo rijetkim institutom zaštite zakonitosti u situaciji kada su sve druge pravosudne instance rekle da ono što je napravila Jasnica Omejec jedna notorna sramota. Hvala.
Slijedeća završna rasprava u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, uvažena zastupnica Sandra Benčić.
Zahvaljujem se. Evo trudit ću se biti kratka dugo nam je trajala današnja rasprava i pokušat sažet neke ključne poruke oko unapređenja rada Državnog odvjetništva. Prvo se tiče same strukture i načina prezentacije u izvještaju, naravno da cijenimo i smatramo da je važno da unutra postoje tablični prikazi i statistika itd., ali ona uvijek može biti u prilozima, smatramo da je puno više pažnje zapravo treba posvetiti nekakvim ključnim fenomenima i interpretaciji tih fenomena, a onda posebno i zaključcima oko toga na koji način se može poboljšati borba unutar DORH-a sa tim fenomenima kao što je primjerice korupcija. Izuzetno bismo cijenili ako biste posebno obratili pažnju i naveli u svom izvještaju način na koji detektirate eventualne političke pritiske i šta konkretno, dakle koja je procedura prijave i toga unutar Državnog odvjetništva, koliko ste ih godišnje imali i kako su one razriješene odnosno što se sa njima radilo. Ono što je također bitno javnosti meni se čini je zapravo da više pokažete odnosno da možda više komunicirate jer ja ne tvrdim da vi to nemate, ali da možda više i jasnije komunicirate samoinicijativnost odnosno način na koji Državno odvjetništvo na temelju dokaza koje je samo vidjelo, prikupilo itd., pokreće određene postupke posebno u tzv. tim …/nerazumljivo/… slučajevi odnosno slučajevima koji jesu vezani uz neku vrstu javnog interesa. Navest ću primjer, dakle ako smo godinama imali situaciju da je postojala dokumentacija, da su postojali ljudi koji su se žalili primjerice na obnovu u Sisačko-moslavačkoj županiji, da su ukazivali na određene malverzacije, da su o tome snimane tv emisije i puštane na HTV-u onda s obzirom da se radi o nečemu što je zaista javni interes bi bilo važno znati da li je DORH nešto po tome učinio i koji je bio epilog toga. Dakle, jednostavno iskomunicirati evo ljudi mi jesmo, istražili smo nema indicija za sada, nemamo nikakvih dokaza koji bi upućivali na to da bi trebali ići dalje u istragu, ali da se to komunicira i da se zna da se po tom pitanju nešto radi, a ne čekati da neka afera počne u javnosti gorit i ona reagirati jer se tada zaista čini da DORH radi samo na javni pritisak. I to vam je začarani krug u kojem jednom kad uđete onda će svi uvijek raditi pritisak jer misle već unaprijed da vi isključivo radite na pritisak, ja to ne mislim. Ali se stvara ta percepcija i ulazimo u jedan opasan krug iz kojeg nećemo moći izaći. Još jedna bitna stvar, evo prepoznavanja šta je javni interes. Imali smo isto visoko profilnu javnu presudu u slučaju Thompsonove pjesme koja završava tj. počinje pokličem za dom spremni koju je donio prekršajni sud, ne znam kad je to bilo mislim da prije godinu i nešto dana, Visoki prekršajni sud, koja je dakle dijametralno suprotna četiri, čak 4 presude Ustavnog suda, donijeta je na sjednici vijeća svih sudaca, a na takvoj sjednici se mogu donositi stajališta, zauzimati stajališta, ali ne donositi odluke o pojedinačnim slučajevima. Dakle, imamo eklatantan primjer u kojem DORH može ako prepozna da je važno, da je javni interes tražiti i podnijeti zahtjev za zaštitu zakonitosti. Ja ne znam da li ste ali i ako jeste to bi trebalo komunicirati sa javnošću. Dakle, treba javno komunicirati, da ovo je pitanje od javnog interesa i evo mi ćemo podnijeti zahtjev za zaštitu zakonitosti, zato, zato i zato. Dakle, ta vrsta komunikacije s javnošću oko stvari koje su bitne gradi povjerenje u vas kao instituciju. I na kraju jako važno, čini mi se da na temelju dakle recentnog slučaja odnosno presude u slučaju Sabalić na Europskom sudu za ljudska prava koji je jasno i nedvosmisleno rekao da su i sudovi i Državno odvjetništvo pogriješili kada su primjenjivali institut ne bis in idem na način da ako je netko bio optužen za prekršaj koji uključuje i nasilje, ali taj prekršaj ne uključuje element mržnje, ali kazneno djelo da i dokazano je da je počinjeno mržnjom, dakle da se nije smjelo ići na odbačaj prijave zato što je već presuđeno u prekršajnom postupku. Jako važno i za sve slučajeve nasilja u obitelji jer upravo tamo vrlo često imamo, imamo koliziju zbog ne bis in idem principa, a da zapravo opisi nisu jednaki [[Upadica: Vrijeme.]] situacija je ista, ali opisi nisu jednaki. Tako da, evo to bi bilo nešto što je evo gospodin Habijan rekao da li imamo konkretne prijedloge, nadam se da smo doprinijeli nekakvoj konstruktivnoj raspravi. Hvala.
Završno u ime izvjestitelja, uvažena državna odvjetnica Zlata Hrvoj Šipek.
Zahvaljujem svim uvaženim zastupnicama i zastupnicima na konstruktivnoj raspravi i prijedlozima. Pažljivo sam pratila raspravu i neke od prijedloga ću zaista ozbiljno razmotriti i nastojati primijeniti u radu i postupanju. U demokratskim društvima svatko ima pravo na svoj stav i mišljenje pa se nadam da mi nećete zamjeriti što se sa dijelom rasprave i iznesenih mišljenja ne mogu i neću složiti. U raspravi su spominjani konkretni predmeti o kojima kao što je dobro znano ne možemo govoriti, niti raspravljati. Međutim ono što generalno mogu reći kad se govori o radu Državnog odvjetništva zaboravlja se da Državno odvjetništvo danas nije tijelo otkrivanja kaznenih djela. Državno odvjetništvo reagira i može reagirati po saznanjima koje će dobiti na bilo koji način pa naravno u tom dijelu zahvaljujemo i istraživačkom novinarstvu, ali Državno odvjetništvo nije ono koje provodi nadzor nad radom HZZO, drugih ustanova, nije tijelo općeg nadzora, to je bilo Državno odvjetništvo 50-tih godina prošlog stoljeća. U demokratskim državama to nije posao Državnog odvjetništva nego unutarnjih institucija nadzora i kontrole. A upravo na toj krivoj slici nadležnosti Državnog odvjetništva naši građani grade očekivanja da svoj neki privatno pravni odnos, sporove koje nisu uspjeli riješiti mogu riješiti kroz Državno odvjetništvo i kazneni postupak jer sve one nepravilnosti mi često, netko je upotrijebio od uvaženih zastupnika izraz nepravilnosti, da nepravilnosti imamo koje zapravo gradiramo od građanske odgovornosti, političke, moralne odgovornosti, prekršajne odgovornosti, kaznene odgovornosti i kazneni postupak je zapravo zadnja linija, zadnja linija ovaj obrane. Što se tiče, pokušati ću odgovoriti na neka od pitanja koja su u raspravi postavljena odnosno možda pojasniti nešto u onim, u svom izlaganju jer je bilo naravno kratko, teško je sažeti 100 i nešto stranica na 20 minuta, pa da pojasnim da otklonim dvojbe. Jedno od pitanja je bilo vezano za statistiku i unos predmeta. Državno odvjetništvo je vodilo statistike prema ranijim propisima na način da jednom zaprimljeni predmet i jednom donesena odluka se vodi kao jedan predmet, što znači da primjerice predmet Sanader ajde njega smo danas spominjali, je iako je prošao faze rješavanja kaznene prijave, fazu istrage, fazu optuženja, drugostupanjskog postupka, pa ukidanja, vraćanja na ponovni postupak u Državnom odvjetništvu se to nekada vodilo kao jedan jedini predmet. Istovremeno, ako gledate na sudovima i drugim tijelima oni su ih imali 10. Dakle, ispadne da zamjenik koji radi na tom predmetu više ništa ne radi jer je taj predmet formiran 2000 i ne znam četvrte, pete godine, ne sjećam se više. Prema tome, sad kad smo krenuli na novi način prikazivanja koji je daleko objektivniji i koji omogućuje da se stvore realna okvirna mjerila i realna opterećenja zamjenika mi smo bili prisiljeni napraviti odnosno sad govorim o bivšem državnom, glavnom državnom odvjetniku je donio uputu da svi oni predmeti u kojima nije donesena prvostupanjska presuda se unesu u statistike. S druge strane razlike su nastale i zbog toga, mislim mi smo taj podatak mogli i prešutjeti i vjerojatno ga nitko od saborskih zastupnika ne bi niti primijetio. Međutim, nije nam to cilj, želimo otvoreno govoriti pa i primiti kritike na naš rad jer te kritike barem dio kritika koje su zaista konstruktivne pomoći će nam da budemo bolji, transparentniji i naš rad kvalitetniji. Što se tiče kaznene prijave koju je uvažena zastupnica Krišto predala zatražila sam podatke i odgovor je slijedeći. 2014. godine prijavu je podnio gospodin Jelić vezano za Croatia osiguranje, a to je predmet koji je bio iz nadležnosti USKOK-a. Još u prosincu 2014. godine USKOK je obavijestio podnositelja da nema elemenata kaznenog djela, a na temelju izvješća time da su prethodno zatraženi dodatni podaci od Državne revizije i nakon njezinog očitovanja, spis je 2016. g. arhiviran i o tome je g. Jelić upoznat. Na pitanje uvažene zastupnice Benčić vezano za pritiske i unutarnje mehanizme. Ono što ću ja reći za sebe, vi ste, saborski zastupnici su komentirali ponašanje bivših glavnih državnih odvjetnika, ja to ne želim komentirati, ali znam da na mene politički pritisak se vršiti ne može. Ja nisam nikome ništa dužna niti me očekuje nekakva buduća karijera, ja sam svoj radni vijek odradila pošteno i mislim ga dovršiti pošteno. Mehanizama unutarnjih za zaštitu od vanjskih utjecaja ili bilo koje vrste, bilo čije, ja bi rekla u onom smislu, nema. Zašto? Međutim, ima u Zakonu o DORH-u, zaštita zamjenika, koji su također, samostalni i neovisni u radu, zaštita od utjecaja državnog odvjetnika koji bi im kao šef mogao narediti ili doći u napast da im naredi da naprave i provedu neku odluku ili donesu odluku ili stave spis u ladicu, dakle, to su odredbe koje se nalaze u Zakonu o DORH-u, jasno kažu da nezakoniti nalog državnog odvjetnika zamjenik može odbiti, nalog i naredba odnosno nalog Državnog odvjetništva se može odnositi samo na zahtjev da se provedu još dodatni dokazi, ali nikako u pogledu odluke koju on može i treba donijeti, zamjenik, ako se s tim ne slaže ima pravo tražiti da se spis da drugome u rad, da ga on ne radi, prema tome, Zakon o DORH-u je sam stvorio taj unutarnji sustav kojim se .../nerazumljivo/... odnosno omogućava i osigurava samostalnost i neovisnost zamjenika u radu koji zapravo i rade na konkretnim predmetima. Što se tiče bivšeg glavnog državnog odvjetnika i njegovog članstva u udruzi Slobodnih zidara, bit ću vrlo kratka. Udruga Slobodnih zidara je registrirana u RH i kao takva je članstvo u njoj dozvoljeno i nije zabranjeno. Međutim, pitanje je, ja namjerno govorim pitanje, da li je članstvo u toj udruzi u skladu sa Etičkim kodeksom DORH-a. Da li državnoodvjetnički dužnosnik može biti član nekog udruženja koje je tajno po svojoj naravi, s obzirom da zakonske zabrane nema, ja sam zatražila od Etičkog povjerenstva koje je osnovano u DORH-u da se izjasni u pogledu toga. To mišljenje sam ja od Etičkog povjerenstva dobila, ono je objavljeno na internetskim stranicama DORH-a, ono se izjasnilo da to nije, apsolutno je neprihvatljivo. Ja sam zatražila očitovanje od kolege Jelenića u pogledu toga da li je on još uvijek član masonske lože ili nije, nakon toga sam se, bez da se ispričavam, ali oprostite, 12. mjesec, Covid i nije me bilo na poslu, prema tome, moja odluka će o tom dijelu vrlo brzo uslijediti. Što se tiče pitanja upućene meni osobno zastupnice Orešković, možda zbog kratkoće koje sam imala za repliku i odgovor, moj odgovor nije bio jasan. Ne poznam i nikada nisam razgovarala sa g. Mandićem. Ono što je pisalo u Nacionalu, pisalo je o nečijem tuđem broju mobitela, a nikako mom. No, dakle, na pitanje na koja nisam uspjela odgovoriti, pozivam vas da iskoristite svoje pravo postavljanja zastupničkih pitanja i kao uvijek do sada, mi ćemo na njih, odnosno ja ću odgovoriti. Ja ipak moram ocijeniti da je rad DORH-a u '19. g. bio kvalitetan i ažuran. Smatram da nekoliko pojedinačnih predmeta ne bi smjelo biti i ne smije biti osnova za ocjenu rada cijelog DORH-a i svih ljudi koji u njemu predano, pošteno, odgovorno i savjesno rade. Iz Izvješća je vidljivo da su državna odvjetništva donijela u 4 godine odnosno primila 788 tisuća predmeta, da svake godine rješavamo sve više predmeta, EU komisija je pozitivno ocijenila rad DORH-a i USKOK-a. Ako pogledate brojke, o broju obavljenih rasprava, ispitanih okrivljenika, svjedoka, obavljenih očevida i niza drugih pravnih radnji, ako pogledate, s druge strane, broj državnih odvjetnika, zamjenika i savjetnika koji to rade, uvjete i opremu, mi nismo supermeni koji možemo činiti nemoguće. Mi smo, naravno, ljudi, sa svojim manama i vrlinama, ali vjerujte da se svi trudimo, nastojimo svoj posao odraditi pošteno, profesionalno, savjesno, nepristrano i objektivno. Nastojimo ne podleći pritiscima niti branitelja, sudionika postupka, medijima i interesnim lobijima. Da li griješimo? Sigurno da griješimo, ali smo spremni te greške, čim ih uočimo, otkloniti, ispraviti. Svaki državnoodvjetnički dužnosnik je samostalan i neovisan u donošenju svojih odluka, ali i odgovoran. Zato se provode nadzori na više razina, ocjenjuje se rad državnih odvjetnika, provode se edukacije, upozorava se na pogreške, kad se radi o teškim povredama, pokreću se stegovni postupci. Da, naše sad na kraju me to podsjetilo, nemamo dodatak što se tiče Državnoodvjetničkog vijeća, ali je DOV na internetskih stranicama objavilo podatke baš za '19. g. o postupcima i svome radu. Hvala vam lijepo.
E molim vas pričekajte, imate malo replika. Prva je uvaženi zastupnik Matko Kuzmanić.
Uvažena glavna državna odvjetnice, želim vam postaviti jedno pitanje koje mi je evo kolegica odvjetnica sastavila i molio bih da mi odgovorite na njega precizno. Možete li mi pojasniti na koji način biste postupili prema zamjeniku državnog odvjetnika koji je poduzeo radnje prema građaninu mimo zakonskog uporišta, primjerice, pozvao ga na očitovanje za okolnosti koje ne predstavljaju kazneno djelo, jer radnje koje su predmet ispitivanja, nisu opisane kao ... [[Govornik se ne razumije.]] bilo kojeg kaznenog djela propisanog hrvatskim zakonodavstvom.
Odgovor.
Moram priznati da mi nije pitanje pretjerano jasno, ali gledajte, često puta u prijavama razno raznim koje mogu biti u različitim oblicima, nije nužno forma kaznene prijave, odnosno da odgovara po sadržaju kaznenoj prijavi. Ali moguće je da proizlazi sumnja ili da zamjenik kada to analizira, smatra da postoje osnove da je počinjeno neko drugo kazneno djelo i nema zapreke da provede ispitivanje u tom smislu, [[Upadica: Sljedeća…]] Utvrđuje.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Dalija Orešković.
Hvala uvažena gđo. Šipek, meni je žao što ja neke stvari moram ponoviti, ali ponavljat ću ih onoliko puta koliko to bude potrebno. Potpuno je nebitno, ali doista je potpuno nebitno je li g. Jelenić podnio ostavku na svoje članstvo u nekakvoj masonskoj udruzi i potpuno je nebitno što je udruga zakonito registrirana. Mi ovdje govorimo o činjenici da je riječ o osobi koja nije bila svjesna da kao osoba koja radi u pravosudnom sustavu, kao osoba koja radi na istraživanju i progonu kaznenih djela, ne može biti član udruge u koju su drugi članovi tajni i činjenica je da je više od 9, 10 mjeseci, ako ne i duže, ta osoba zaposlena unutar strukture DORH-a i postavlja se pitanje na koji način je on uopće mogao obavljati svoj rad, a ako vi to ne razumijete, ja doista ne znam kakva je budućnost DORH-a.
Odgovor.
Ako dozvoljavate, procedura je temelj demokracije. Činjenica, odnosno mišljenje pojedinca nije dokaz. Ne možemo na taj način funkcionirati. Ako ćemo reći da je zato što nešto mi svi znamo, onda nam nije potreban niti sud niti DORH, onda smo se vratili u neka druga vremena, a to svakako nije vrijeme demokracije. Zamjeniku g. Jeleniću nije stavljano na teret da bi on svoj posao i položaj na bilo koji način u bilo kojem trenutku zloupotrijebio u korist braće iz masonske lože ili bilo koga. Njegov rad nije bio u pitanju. Pitanje je članstvom, a moram vam reći da postoji i jedna odluka suda u Strasbourgu, dakle Suda za zaštitu ljudskih prava koja je problematizirala to pitanje, ne bih sad o tome govorila, ali naći će se i koja nije baš tako jedno [[Upadica: Vrijeme.]] jednostavna, tako da, [[Upadica: Sljedeća…]] mislim da moramo poštivati proceduru.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Sandra Benčić.
Zahvaljujem se. Evo sad kad smo saznali da nema zapravo internih procedura za prijavu pritiska, mislim da bi to svakako trebao biti jedan od zaključaka Sabora, naime, Sabor može donijeti zaključak o unaprjeđenju rada DORH-a i mislim da ćemo mi upravo u tom smjeru ići, da smo mogli imati istražno povjerenstvo, sigurno bi i to bio jedan od zaključaka da se moraju interni mehanizmi zapravo, jačanje otpornosti vaše na vanjske pritiske, jer nije pitanje možemo li mi vjerovati da vi imate tu vrstu otpornosti, ali rade stotine i stotine ljudi u DORH-u koji trebaju imati nekakve osigurače i mehanizme koji ih štite. To je prva stvar. Druga, ja vam, zaista, pošto ste novi, dajem velike benefite ... [[Govornik se ne razumije.]] nekakva ono povjerenje moramo imati da će vaš rad bit dobar, ali ono što vam iskreno želim je da za godinu dana kad ćete ovdje imati izvješće, da će vas ova strana koja je u vlasti puno više rešetati nego ova. Jer to će biti znak da radite svoj posao i kad dođete u položaj nekih pravobraniteljica koje isto tako ova strana [[Upadica: Vrijeme.]] itekako rešeta, onda ćete znati da ste zaista nezavisne institucije. Hvala.
Odgovor. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Erik Fabijanić.
Uvažena državna odvjetnice. Htio bih se zahvaliti na pojašnjenju. Naime, kad čovjek prvi puta letimično pročita Izvješće i vidi taj skok od 19% onda se zbilja zamisli da stopa kriminaliteta u Hrvatskoj raste za jednu petinu skoro je vrlo, vrlo zabrinjavajući podatak. Činjenica je da pišući Izvješće koji puta izvjestitelj, koji puta možda i hotimično ide sa jednim podatkom zato da bi se usredotočila pažnja baš na taj, na taj podatak koji sigurno iziskuje evo, ovakvo tumačenje koje sam dobio, bez daljnjega. Činjenica da, znate i sami da prešućivanje takve činjenice HS-u da nije dobro, ali to znači još jedna druga stvar, da konačno imamo novih saznanja, ali da su ih neki vaši prethodnici prešućivali ili barem ih nisu prikazivali. Evo zahvaljujem. i nadam se da ćemo u ovoj kalendarskoj godini raspraviti ovaj Izvješće za 2020 [[Upadica: Vrijeme.]] dakako da to ne ovisi o vama, nego o predsjedavajućem Sabora. Hvala.
Oke. Evo, hvala vam lijepa. Sa ovim smo iscrpili kompletnu raspravu. Zaključujem raspravu, glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Nastavljamo sutra ujutro u 9,30 s Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti od buke, drugo čitanje, P.Z. br. 14. Evo, laku vam noć. SJEDNICA PREKINUTA U 19,00 SATI.