Hvala lijepa. Dok god obitelj živi u Hrvatskoj, svi koji rade u inozemstvu su rezidenti i moraju razliku poreza plaćati u Hrvatskoj. Tim riječima je hladno i bezdušno ravnatelj Porezne uprave objasnio zašto šalju uplatnice za razdoblje od 2016. do danas ljudima koji su silom prilika otišli raditi u inozemstvo. I nije važno što ovdje nisu mogli naći posao jer je stranački kolega bio podobniji za posao u općini ili komunalnom poduzeću i nije važno što šalju doznake obitelji koja ih ovdje troši i plaća jedan od najviših PDV-a u EU i nije važno što su ljudi otišli silom prilika, a ne zato što su bahati i traže kruha s vrh pogače. Za Poreznu upravu i ministra Marića jedino je važno zavući ruku još dublje u džep hrvatskih građana ma gdje bili u svijetu i namiriti potrebe uhljebarnika koji buja kao gljiva poslije kiše jer u Hrvatskoj je stanovnika sve manje, ali zaposlenih u općinama, županijama, gradovima, ministarstvima i agencijama, sve više. Kada je DZS prije mjesec dana objavio da nas je 400 tisuća manje u 10 godina, bilo je malo tugovanja i zgražanja po medijima i to je to. Vladajući su nam objasnili da je svuda tako jer eto, i u razvijenim državama ima sve manje ljudi i ljudi se kreću. Za njih je i to podatak da smo mi dio razvijenog svijeta, licemjerno i bešćutno. Mjera za demografsku obnovu nema, ali su zato poreznici krenuli u akciju da nas na idućem popisu ima još manje. Jer ako plaćaš porez sve dok ti je obitelj u Hrvatskoj, što će ti ljudi napraviti? Odseliti će cijela obitelj. Do sada su odlazili zbog korupcije, nepotizma i klijentelizma, a sada će odlaziti i zbog poreznika i vrlog ministra Marića. Doduše, to su pravila za obične smrtnike, koji harač moraju platiti. Za odabrane ta pravila ne vrijede, za tvrtke bez zaposlenih koji su uglavnom perilice, to ne vrijedi. Njihov porezni dug se mjeri milijunima kuna i nikom ništa. I nisu jedini. Kada si dovoljno velik, onda ti se milijuni kuna opraštaju. Kada je Agrokor kupio Belje, država im je oprostila 800 milijuna kuna duga, kada je taj isti Agrokor kupio Vupik, država mu je oprostila 600 milijuna kuna duga, a oni koji su otišli trbuhom za kruhom, neka plaćaju ili neka ode cijela obitelj pa će se vladajući riješiti i ostatka kritičara. Greške plaćamo i dalje. Početkom ove godine australski operator za prijevoz stoke Wellard, uspješno je riješio arbitražu u Londonu protiv HBOR-a temeljem kojeg HBOR treba platiti 12 milijuna dolara plus kamate od 2018. do danas. Wellard je sklopio ugovor sa Uljanikom 2015. o izgradnji broda koji je raskinut, brod nije nikada izgrađen, a Uljanik je otišao u stečaj, bez obzira, HBOR mora platiti 12 milijuna dolara plus kamate. Račun za arbitražu sa MOL-om još uvijek čekamo i to će isto biti značajna svota. A tko to sjedi u Nadzornom odboru HBOR-a? Ministar Ćorić koji tvrdi kako nafta, šume, vode i plaže nisu hrvatske pa sukladno tome ubire mizernu koncesiju, zatim uhićeni ministar koji nas je uvjeravao da obnova samo što nije krenula Horvat, ministrica koja naplaćuje položajnu rentu Brnjac, najpoznatiji banjalučki student, neizostavni Luka Burilović i naravno, ministar Marić koji je najefikasniji ministar financija, kada je u pitanju naplata poreza i to u EU. Pa čestitamo mu, sve junak do junaka, kada treba harač platiti kojim će se pokriti sve njihovi propuste i nahraniti armiju uhljeba.
Hvala lijepa. Ja niti sam prijavljen u Zagrebu niti pripadam svim Hrvatima, mislim morat ću platiti punu cijenu kakogod da gledam. Gospodin Erik Fabijanić iznosit će stajališta Kluba zastupnika Socijaldemokrata.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Moje iznošenje stajališta u ime kluba Socijaldemokrata posvećeno je nakladništvu, a povodom jučer u Rijeci održane tribine koju možemo nazvati i protestnom, koja je imala naziv „Pogubna politika prema knjizi“ koju je organizirala zajednica nakladnika Primorsko-goranske županije. Prije dvadesetak dana Ministarstvo kulture i medija objavilo je rezultate natječaja za potporu objavljivanja knjiga u 2022.g., mnogi nakladnici, ne samo iz Primorsko-goranske županije već nekoliko godina protestiraju protiv čudne raspodjele proračunskog novca. Rezultati ovogodišnjeg natječaja za potporu stvarno prelijevaju čašu strpljenja. Na natječaj se prijavilo 150 nakladnika iz 15 županija i Grada Zagreba, iz 5 županija nije došla niti jedna prijava, što isto govori o stanju nakladništva. Ukupno odobrena potpora iznosi 7 milijuna 799 tisuća kuna. Potpora je odobrena za 71 nakladnika, a odbijena je za njih 79, već taj podatak unosi zebnju, broj odbijenih je veći od broja odobrenih projekata. Ali to nije sve. Polovicu odobrenog iznosa dakle, 3 milijuna i 900 tisuća kuna dobilo je samo 15 nakladnika od tih 71 koje sam prije spomenuo. Svih 15 je isključivo iz Zagreba. I da ne bi bilo zabune među tih 15 među njima nema najvećih nakladnika na nacionalnoj razini koji inače objavljuju i najveći broj izdanja godišnje i za koje bi bilo razumno očekivati da prednjače u dobivenim potporama. Dakle, tu nema ni Školske knjige, ni Alfe, ni Znanja, ni Mozaika niti drugih jačih izdavača. Tko su onda dobitnici tih najvećih iznosa? Isti oni kojima Ministarstvo kulture i medija već dugi niz godina bankomat preko kojega novce građana ostvaruju samo svoje planove. Dobrom dijelu tih nakladnika novci Ministarstva kulture i medija, što od potpore, što od otkupa, što od poduzetništva u kulturi čine od 40 pa čak do 72% ukupnog godišnjeg prihoda. Zamislite kako je lako planirati poslovnu čak i pandemijsku godinu kad znate da ćete dobiti od države više od pola sredstava. Država ima razloge da preuzme vlasništvo tih izdavača na kraju krajeva ako žive sa više od pola sredstava poslovne godine od onoga što uprihoduju. Druga polovica iznosa raspoređena je na ostalih 56 nakladnika, od tih 56 nakladnika 44 opet su samo i isključivo iz Zagreba. Onih osam nakladnika izvan Zagreba dobilo je ukupno samo 320.000 kuna odnosno 4% odobrenih potpora. Potpora nije odobrena niti jednom nakladniku iz čak 9 hrvatskih županija, dakako Primorsko-goranska, Istarska, Brodsko-posavska, Karlovačka, Bjelovarsko-bilogorska, Vukovarsko-srijemska, Šibensko-kninska, Dubrovačko-neretvanska i na kraju i Krapinsko-zagorska. To su podaci koji su već dovoljni za opću pobunu, riječ je o nakladništvu i riječ je o djelatnosti koja možda danas u Hrvatskoj nažalost nije tolko popularna, a nema razloga da ne bude. Zašto ne decentralizirati ili imati jasne kriterije financiranja, jedan od kriterija može biti udio županije u BDP-u. Konkretno, udio BDP-a Primorsko-goranske županije je od 8,3%, jedan dio se može i skinuti da bi bili solidarni sa drugim županijama, pogotovo onima jadranskima koji su naj, najpogođenije ovim, ovim novim načinom i raspodjelom sredstava. PGŽ je dobio 0,5%, a udio u BDP-u rekao sam je 8,3. Apel je i traži se u biti odustajanje od novog modela potpore kroz otkup knjiga jer na kraju krajeva zašto ne vratit transparentnost koja je postojala, a koja je jednostavno nestala po novim kriterijima na temelju kojega mi danas ne možemo znati gdje su završile te potpore. Možda znamo izdavače, ali ne znamo u kojim naslovima su završile te potpore i koliko je po pojedinom naslovu dobiveno. Stanje je nažalost kolege katastrofalno. Zahvaljujem.
Gospođa Dalija Orešković iznosit će stajalište Kluba zastupnika CENTRA i GLAS-a. Izvolite.
Predsjedavatelju, kolegice zastupnice i zastupnici. Kad umre jedan od klaunova ostali klaunovi unatoč svojim maskama i kostimima pokažu da su svjesni ozbiljnosti trenutka. Na žalost većina u Hrvatskom saboru je ispod takvog intelekta. Uhićenje jednog ministra i pokretanje postupka kaznenog protiv n8za drugih politički je događaj nakon kojeg se Hrvatski sabor ne može nastaviti ponašati kao da se nije dogodilo ništa, a jučerašnje doslovno silovanjem normalnosti i nastavljanjem po predviđenom dnevnom redu na kojem smo između ostalog raspravljali i o Strategiji razvoja statistike učinili smo upravo to. Bio je to tužni prikaz poraza Hrvatskog sabora koji više nema ulogu i značaj kojeg bi po hrvatskom Ustavu trebao imati. Jučer sam odbila u takvom cirkusu sudjelovati, a kada sam vidjela na koji način je predsjedavatelj sjednice sprječavao saborske zastupnike koji su makar traženjem stanke pokušali na sve ovo ukazati shvatila sam da je zapravo nužan određeni otpor prema vašim pravilima i taj otpor ću i nadalje pokušati pružati, a da i nadalje obavljam aktivno ulogu saborskog zastupnika. Nakon što je i ovaj saziv kao i onaj prethodni u kojem su dominirali Bandićevi žetončići pokazao da o sudbini Hrvatske odlučuje koruptivna većina što se mene tiče jedina tema svih budućih saborskih rasprava i svih političkih poruka je opis mjera i koraka koje je potrebno poduzeti na svim razinama kako se nakon nekih sljedećih izbora kad god oni bili ne bi ponovila lopovska Vlada i lopovska većina. No, to su naši nacionalni problemi. Na žalost od danas postoje i oni puno veći međunarodni koji smo mi kao država također dio. I ponovno je posebno znakovit jedan mali detalj koji se dogodio na margini tih saborskih prepucavanja između Ante Deura, Dragane Jeckov i Milorada Pupovca. Dakle, krivo korištenje nacionalne pripadnosti u krivom kontekstu i s krvim motivima opasna je i jako opasna pojava. Invazija Putina na Ukrajinu upozorenje je kakve nezamislive strahote mogu nastati zbog mentalno neuravnoteženih vođa zadojenih mitologijom. Motivi ovog napada imaju svoje povijesne okolnosti i ne svode se samo na ono što nam je poznato iz nekakvih recentnih vremena. I upozorenje je to ujedno do čega dovodi etnički nacionalizam i pozivanje na granice naših predaka, neke povijesne, neke stare. I sad zamislite što bi se dogodilo da se na Balkanu ponovno počne promovirati ista stvar i ista mitologija. Hrvatska ima svoju povezanost sa slavenskim narodima i moja je želja s obzirom na naše političko opredjeljenje koje vrlo lako može postati ponovo nestabilno postanemo faktor i posrednik kojeg se na međunarodnoj razini nešto pita i nešto uvažava u rješavanju ove problematike. Mi imamo pravo involvirati se kao medijator, ali ne na način kao što su to do sada činili predsjednik Vlade i predsjednik države. Oni to rade na krivi način. Bilo bi dobro kada bi Hrvatska uspjela zadržati neutralnost u mirovnim pregovorima, bilo bi dobro kada bismo uspjeli pozvati na smirivanje tenzija i povratak na pregovarački, diplomatski stol naravno uz podržavanje svih jakih sankcija na koje se Međunarodna zajednica sprema. Bilo bi dobro kada bi naš predsjednik Vlade i predsjednik države informirali javnost o našim državnim pozicijama pri čemu prije svega moraju biti svjesni da niti jedan od njih nema pravo na svoj osobni, vlastiti stav. Moraju biti svjesni da se oko ovih pitanja i daljnjih koraka koje će Republika Hrvatska poduzimati naprosto moraju dogovoriti jer ih na to Ustav obvezuje, a nadam se da će i Međunarodna zajednica naći načina da napravi dovoljno pritiska na samog Putina, ali i na sve ostale unutar Kremlja da ga pokušaju zaustaviti iznutra. I ne treba zaboraviti da se Putin za vrijeme svog mandata okružio sa vlastitim političkim establišmentom, sa oligarsima koji u dobrom dijelu ne slijede razmišljanja i želje vlastitog ruskog naroda za kojeg sam debelo uvjerena da ne podržava ovakav rad. Hvala.
Gospođa Sandra Benčić iznosit će stajalište Kluba zastupnika Zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Zahvaljujem se. Evo nadala sam se da neću nikad u svom, za vrijeme svog života morat imat govor koji će adresirati neki novi ratni sukob i to ratni sukob koji ima potencijalno puno šire dimenzije od onoga što danas vidimo, ali nažalost jest tako. Želim u ime Kluba zeleno-lijevog bloka izraziti naravno solidarnost u suosjećanje prema svim građanima i građankama Ukrajine koji su se danas probudili u ratnom stanju. Ratnom stanju koje je sve i nas podsjetilo naravno na '90.-te i na sve ono što smo i mi sami proživljavali. Naravno da vjerujemo da u ovom parlamentu postoji konsenzus oko toga da se državu koja napadne drugu suverenu državu, međunarodno priznatu državu mora osuditi kao što se mora osuditi svako korištenje nasilja i agresije u ostvarivanju bilo kojih ciljeva. Također, želim naglasiti ovdje kao netko tko se godinama bavio izgradnjom mira i humanitarnim pravom, pa i pravom pitanja izbjeglica da sam izrazito zapravo sretna danas da je cijela oporba postigla konsenzus oko toga da ono što Hrvatska u ovom trenutku može i mora učiniti je izraziti spremnost ne samo na humanitarnu pomoć nego i na prihvat izbjeglica. U ovom trenutku očekuje se da bi ovaj sukob mogao dovesti do toga da ima više miliona izbjeglica iz Ukrajine. Također znate da su procjene do prije tjedan dana bile oko milion, danas se one penju i na 2 do 3 miliona. Ono što vjerujem da Hrvatska može napraviti u ovom trenutku je napraviti plan prihvata i integracije svih onih izbjeglica kojima ćemo moći naravno u našim, našim okvirima pružiti, pružiti pomoć. I apeliramo, apeliramo da i upravo taj dio pomoći izbjeglicama i prihvata izbjeglica uđe i u zajedničku deklaraciju koju vjerujem da ćemo sutra usvojiti. Također, kao Klub zeleno-lijevog bloka osim što naravno se zalažemo za momentalni prekid vatre, zalažemo se da se svi napori, svi napori i na razini pojedinih država članica EU i na razini Europskog vijeća usmjere na otvaranje razgovora i pregovore dakle oko zaustavljanja vatre i povlačenja ruskih snaga sa područja Ukrajine. Danas me netko pitao pa ima li nade za pregovore? Ne možemo ovisiti o nadi, dakle moramo djelovati svaki dan u cilju da možemo i moramo, sa tom idejom da možemo i moramo zaustaviti ratna djelovanja i otvoriti pregovore koji će voditi trajnom i održivom miru na području Ukrajina. Isto tako je važno, isto tako je važno da ne pokušavamo na ovom pitanju, a posebno u pogledu deklaracije koristiti ovaj trenutak da bi opravdali ili da bi dobili konsenzus oko nekih unilateralnih poteza premijera koji su se događali u prošlosti ili Ministarstva vanjskih poslova koliko god oni bili možda u dobrom smjeru ili ne. Ova deklaracija ne smije služiti politizaciji niti tome da se određeni takvi koraci opravdaju. Ona mora isključivo biti izraz solidarnosti RH sa Ukrajinom i ne samo izraz solidarnosti nego i popis svega onoga što RH konkretno u ovom trenutku može i namjerava napraviti za građane i građanke Ukrajine. Također ona mora biti mirotvorna jer mi jesmo zemlja gdje, u kojoj, kojoj je u Ustavu u Članku 3. mirotvorstvo kao najviša vrijednost. I sada je vrijeme da se upravo, upravo sa tom pozicijom afirmiramo i na međunarodnom planu kao netko tko se zalaže za mir i kao netko tko nudi i rješenja koje tome mogu voditi. Dakle, ne moramo samo slijediti u ovom pitanju sa našim iskustvom i rata, ali i mirne reintegracije i svega onoga što se događalo nakon rata možemo biti i jedni od lidera u tome da se ova [[Upadica: Hvala.]] ovaj sukob zaustavi i da krenemo na put trajnog mira. Hvala.
Hvala i vama. I sada g. Troskot možete sjesti jer sada prelazimo, već kasnimo 8 minuta na iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika. A za utjehu vama g. ovaj, Troskot, prvi je iz vašega kluba, znači g. Kujundžić, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Kako zadržati nekakve vrijednosti kojima je čovik gojen, a ne progovoriti o onima koji su Hrvatsku, evo, proteklih dana ponovno nastavili vuči kroz blato, a pritom paziti da ne nastaviš cipelariti čovjeka koji je na tlu. Kaže jedan od brojnih komentara na društvenim mrežama, pa zašto smo ja i moji u Irskoj? Da ih ne gledamo. Upravo u ovom komentaru sažeta je cijela suština hrvatske politike koja, ne samo da ne živi život kojeg žive ljudi na ulici, već je toliko depresivna da čovjeka tjera na odlazak kako ne bi niti vidio niti čuo što se događa. A da pritom svi mi nismo niti svjesni da političara ne čini niti odijelo niti kravata. Političara i njegovo odijelo i kravatu čine život pojedinca na ulici. Kaže naš premijer 2020. g., nema šanse da nosim etiketu Ive Sanadera, no way, ovo je drugi HDZ. I jest ovaj HDZ je uistinu drugi. Iz današnje perspektive gledano, dr. Ivo Sanader nije bio ništa drugo nego čisti amater u odnosu na ove pojedince o kojima čitam ovih dana koji spadaju u kategoriju alkemičara. No, kako god, barem će doktur Ivo dobiti priliku sastavljanja nove Vlade, ali u egzilu jer brzina kojom se u Hrvatskoj hvataju ministri zapravo dovodi nas do zaključka da ćemo kad-tad doći na red i dobiti priliku da možemo biti ministri, a onda kad završe u Remetincu, najčešće počnu šepati, bole ih koljeno ili noga i onda ih se vrati u HS koji samom tom činjenicom se pretvara u špilju razbojničku. I dilema je ovdje više nego jasna, ili je naš premijer izrazito loš kadrovik ili s druge strane, postoji jedno tajno ministarstvo oktopus familiana koja je sastavljena od pojedinaca lopina koji nemaju nikakve granice. I koje nas je svojim djelovanjem dovelo do faze da ćemo Remetinec vrlo brzo trebati proširiti i proglasiti kulturnim dobrom nulte kategorije u kojem se nalaze pali borci političkih opcija. Dok se u ovoj zavjetrini ovo sve događalo, onda na selu u Hrvatskoj je stupilo tzv. ministarstvo za uljepšavanje hrvatske stvarnosti koje ima cijeli niz ministara čiji je zadatak uljepšavati život u Hrvatskoj, prikazivati zakonodavna rješenja kao ona koja će stvari u Hrvatskoj promijeniti, itd., itd. I jedini i ključni problem zbog kojega osjećam žal jest što u cilom ovom jeku ovih uhićenja nekako i naš Grašo i naša Hana su bili u ozbiljnoj dilemi da odgode prvi ples jer ga nitko od nas nije uspio popratiti od silnih prijelomnih vijesti uhićenja ministara koji su već odavno u Hrvatskoj svakodnevnica i jedna sasvim normalna vijest nikako ne jedan oblik prijelomne vijesti. Kad sve podvučemo, mislim da je u Hrvatskoj zapravo politička stvarnost jedan veliki cirkus i trebali bismo ozbiljno razmisliti o mogućnosti ograđivanja Hrvatske žicom i naplaćivanje ulaznica onima koji žele promatrati sve ovo što mi ovdje radimo i definitivno da nije riječ o kriminalu nego o jednom obliku organiziranog kriminala, svega ovog što smo ovih dana vidjeli, sa malom razlikom, kriminalne skupine imaju kodeks časti. Vidimo da kodeks časti u događajima iz proteklih dana ne postoji, ne samo u kontekstu cinkarenja i ne samo u nečasnim radnjama, već ono što teško da itko može ovoj državi oprostiti, jest da su se obeščastile vrijednosti kojima su bila puna usta. Hvala vam.
Hvala vam lijepa. Sada će gđa. Sabina Glasovac iznosit stajalište Kluba zastupnika SDP-a.
Hvala g. potpredsjedniče sabora, poštovane kolegice i kolege. Nema goreg jutra odnosno nema goreg dana od onog koji započne jutarnjim vijestima o ratu, agresiji, kaosu, sirenama, eksplozijama, ljudima koji bježe glavom bez obzira preplavljeni očajem, patnjom, strahom, neizvjesnošću, nemirom, crnilom i beznađem. I danas dok mi ovdje isto tako za ovom govornicom govorimo ginu vojnici, ginu civili, nedužni ljudi i djeca. Najveće vrijednosti svakog čovjeka, nacije, države, Europe, pa i svijeta su život, sloboda i mir. Upravo te esencijalne vrijednosti su jutros ozbiljno dovedene u pitanje. Stoga koristim priliku da u ime kluba SDP-a i sa ove govornice oštro osudim i izrazim zabrinutost zbog ničim izazvanog napada Rusije na Ukrajinu, ozbiljnog i brutalnog kršenja međunarodnog prava i udara na suverenitet jedne države. Hrvatska i Europa su na strani slobode i mira. Naše misli su sa ukrajinskim građankama i građanima, dok se u ovim teškim trenucima suočavaju sa strahom za svoje živote. Na žalost mi u Hrvatskoj jako dobro znamo što je agresija i što je rat, stoga ovim putem izražavamo solidarnost sa ukrajinskim narodom. Hrvatska sada mora pružiti ruku pomoći Ukrajini, pripremiti se za prihvat izbjeglica i osigurati humanitarnu pomoć, a ovom prilikom isto tako apeliramo na premijera RH i očekujemo od njega da pozove sve parlamentarne stranke i izvijesti Hrvatski sabor o situaciji i o daljnjim koracima. Hvala lijepa.
Hvala. Sada će Davor Ivo Stier govoriti stajališta Kluba zastupnika HDZ-a, nadam se da neće govoriti o tome koliko će plaćat žičaru povratnici iz Argentine, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Ne, moja intencija danas je iskoristiti i ovu priliku slobodnog govora da izrazimo u ime Kluba HDZ-a punu solidarnost sa Ukrajinom, da u ime Kluba HDZ-a izrazimo potporu stajalištima RH koja je, predsjednik vlade je rezimirao u 5 točaka. Jedno je jasna osuda ničim izazvane agresije Ruske Federacije, drugo je poziv Ruskoj Federaciji da na prestanak takve agresije, treća je solidarnost sa Ukrajinom, solidarnost i potpora suverenitetu, teritorijalnoj cjelovitosti Ukrajine, četvrto podrška jedinstvu zapada, jedinstvu EU u donošenju i paketa sankcija koje moraju biti usmjerene upravo protiv onih koji pokreću agresiju i peto spremnosti i na humanitarnu pomoć Ukrajini ako je potrebno, ako je potrebno naravno i na prihvat izbjeglica. Znamo koliko je to značilo, ta solidarnost prijateljskih zemalja kada smo mi bili žrtva agresije. Ovo što sam spomenuo u ime Kluba HDZ-a naravno da jest potpora takvim stajalištima, ali ona nadilazi i stranačke preference. Pokušaj upravo onih koji su pokrenuli agresiju je bila unijeti u što većoj mogućoj mjeri podjele, podjele na zapadu, podjele da se Europa i Amerika udalje umjesto da se zbliže, pokušaj podjela unutar EU, pa i pokušaj podjela unutar članica EU i NATO na političkoj sceni. Naš je odgovor upravo suprotan, a to je jedinstvo i to smo pokazali i kad smo imali prekjučer sjednicu Odbora za vanjsku politiku kada smo sve političke snage podržale zaključke tog odbora potpori Ukrajini u potpori suverenitetu, teritorijalnom integritetu i međunarodnome pravu. Kada smo osudili upravo kršenje tog međunarodnog prava od strane Ruske Federacije tada još nije bila pokrenuta ovakva invazija, ali je, bile su priznate separatističke republike i time prekršeno naravno i međunarodno pravo i tu su sve političke snage na toj sjednici se usuglasile i dale potporu. Dakle, gradili smo i to smo gradili i taj konsenzus iz Kluba HDZ-a jer je upravo to najsnažniji način na koji i mi kao dio zapada možemo odgovoriti, a to je pridonijeti tom jedinstvu. Kažem, upravo oni koji su pokrenuli ovu agresiju htjeli su igrati na podjele i u tome nisu uspjeli. Zapad je danas jedinstven, EU je danas jedinstvena, a mi moramo isto tako ovdje u HS pokazati jedinstvo hrvatske političke scene da Hrvatska kao dio zapada bude jasno na strani slobodi, na strani demokracije, na strani međunarodnoga prava. Hvala vam.
I vama. G. Miroslav Škoro iznosit će stajalište Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku. Izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče HS-a, poštovani kolegice i kolege. Ima jedna tema o kojoj ne vjerujem da će itko govoriti u HS-u pa ću ja jer sam istovremeno i zastupnik u Skupštini Grada Zagreba, a i ovdje, a Poslovnik zagrebačke Skupštine je takav da je to sve po filozofiji najbržeg prsta ili tko se prvi prijavi. Naime, jučer je, kakve li ironije, što je sam rekao, g. Tomašević otvorio i pustio u rad žičaru Sljeme. Inače, g. Tomašević i ja smo bili u jednoj utakmici na lokalnim izborima pa se ja jako dobro sjećam da je 7. svibnja 2021. g. izjavio kako će nakon izbora inzistirati da se u potpunosti rasvijetli situacija oko žičare jer je toliko pretplaćena da bi mogao biti napravljen još jedan maksimirski stadion, podnio je prijavu DORH-u i USKOK-u u studenom 2020. i govorio da je žičara preplaćena barem za 400 milijuna kuna. Cijela trakavica oko te žičare je počela 2017. g. kad je prvi puta spomenuta u gradskom proračunu u vrijednosti od 27 milijuna kuna, do kraja te godine već je bila preko 110 milijuna kuna, onda je išla preko 250, pa 350, sam Bog zna. Jučer smo saznali, to nam je rekao g. Tomašević, da je koštala 537 milijuna kuna bez PDV-a. A neki kažu da će biti preko 750 milijuna kuna jer financirali su četiri banke na rok od 12 godina, pa kada se to sve skupa obračuna bit će tu svega i svačega. Ono što je mene osobno zasmetalo i što mi je žao što je gradonačelnik rekao da će Grada Zagreba, da je smatrao kako je primjereno da građani Zagreba plaćaju karte jeftinije u odnosu na posjetitelje. Znači cjenik za tri kategorije građana, najskuplje će biti za one koji ne žive u Zagrebu i nemaju za to pokaz tako da će odrasli gosti Grada Zagreba, naša rodbina, naši prijatelji plaćati 75 kuna u jednom odnosno 125 kuna u oba smjera. Ja sam zguglao taksijem se može doći od žičare do Tomislavca primjerice za 73 kune, pa ako taxi može prevesti troje ljudi zašto bi ljudi uopće koristili tu žičaru, ne vidim razloga. Za 150 kuna, 50 kuna svaka osoba može otići gore i dolje i komotno se vratiti u svakom trenutku kada to želi. Dakle, ne samo da će biti za goste skuplje nego će čak i djeca morati plaćati kartu koristeći Zagrebačku žičaru. Ustav RH kaže da su sloboda, jednakost i nacionalna ravnopravnost, mirotvorstvo, socijalna pravda itd. osnova. Pa gdje je tu onda posebice kod progresivne oporbe osjećaj za jednakost. Zagreb nema novaca da gostima Grada Zagreba, posjetiteljima omogući da idu pod istim uvjetima na Sljeme. Pa ja sam se doselio u Zagreb, sad imam zagrebačku adresu, ali imam puno rodbine koja mi dolazi i nije iz Zagreba. Što je s ljudima iz Zagrebačkog prstena? Zagreb nema novaca za mjeru roditelj-odgojitelj, ali Zagreb ima novaca za akcijski plan prihvata azilanata u društvo. Koja je to logika? Dakle, svi znamo i svima je jasno da ta žičara neće moći poslovati bez subvencija, neće. Svake godine ćemo morati platiti i izdvojiti na bilo koji način 59 neki kažu 60 milijuna kuna da bi to prometovalo. Zašto? Veliko je, neprimjereno, ali tako je i složili smo se svi da tako nažalost mora biti. Međutim, mislim da nije dobro da se nastavimo ponašati po principu kako se ponaša jedan dio zeleno-lijeve koalicije, dakle Zagreb je naš. Ne, Zagreb je grad za sve nas, Zagreb je grad svih Hrvata. Puno se ljudi tu doselilo i mislim da progresivna oporba treba biti progresivna oporba i drago mi je da sjedi tu gospođa Benčić, morate to biti, ne smijete dijeliti građane, nemojte zadržavati pravni status. Sad ste većina u Zagrebačkoj skupštini, promijenite poslovnik Zagrebačke skupštine. Ja bih trebao danas trčati, ne znam, utakmicu neku između skupštine, sabora i Demetrove ulice. Nemojte bit progresivna oporba na način da je dovoljno samo doć u tenisicama u sabor, to je progresivno i ja to pozdravljam, dapače, ali smislim da može napraviti puno više i nemojte dijeliti hrvatske građane. Svatko tko dođe u Zagreb treba plaćati istu cijenu kao i onaj koji u Zagrebu živi za tu vražju žičaru. Hvala.
HSLS-a i Reformiste će predstavljati njihove stavove, naravno, g. Darko Klasić. Izvolite.
Hvala lijepo cijenjeni potpredsjedniče HS-a. U ovim trenutcima pred našim očima ponavlja se povijest. Gledamo slike slične onima na početku Drugog svjetskog rata i ako se sjetimo relativno nedavne naše povijesti Domovinskog rata, slušamo riječi gotovo istovjetne onima Hitlera i Miloševića, nije li Sudetska kriza u Čehoslovačkoj ili sam početka rata u Poljskoj imao isti razlog? Tzv. genocid i teror nad njemačkim stanovništvom u Gdanjsku. Svi znamo kako je to završilo, a da se radilo o početku 5-godišnjeg stradavanja i ubijanja milijuna ljudi u Europi i svijetu, očigledno smo skloni zaboravljanju, a osobito povijesnih lekcija s vrlo praktičkim, zornim i neizbrisivim primjerima na europskom, ali u našem hrvatskom tlu u okviru gotovo jučerašnje agresije na Hrvatsku. HSLS zauzima jasna vanjskopolitička stajališta EU, koju dijele, među ostalim i hrvatska Vlada i to ne samo zato što smo dio slobodnog svijeta, koji je nam, jamči institucije EU i NATO savez, odnosno ... [[Govornik se ne razumije.]] partnerstva, pogotovo smo mi, europski liberali dugi niz godina iskazivali veliku solidarnost sa Ukrajinom koja je već godinama žrtva rata i okupacije. Zanimljiva je bila ova duga šutnja Pantovčaka, kao i dosadašnje podmetanje lažne teme o slanju naših vojnika u Ukrajinu, čime je podržavano ovakvo djelovanje Rusije. Činjenica je da slobodu daleko više cijenimo u diktaturi ili ako je mir izravno ugrožen. Nažalost onda kada se mir i sloboda uspostave, skloni smo zaboraviti njihovu vrijednost i manje smo spremni ih čuvati i braniti. U ovom trenutku napadnute su temelje libero-demokratskih vrijednosti međunarodne zajednice, međunarodni ugovori, posljedice napada na temeljni koncept poštovanja međunarodnog prava i obaveza napadaj je na mir i slobodu, danas Ukrajine, sutra tko zna. Pozivamo hrvatsku Vladu da otvori granice ukrajinskim izbjeglicama i ponudi svaki oblik pomoći prijateljskoj Ukrajini, kao što su oni pružili podršku i pomoć nama za vrijeme Domovinskog rata. Stojimo uz Ukrajinu i ukrajinski narod. Hvala.
Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Želim vas izvijestiti da sam se upravo vratio sa sastanka u Vladi RH povodom onoga što se događa trenutno u Ukrajini i s obzirom na novonastalu situaciju i vojnu agresiju i invaziju Ruske Federacije na Ukrajinu ukazujem na zaključke Odbora za vanjsku politiku Hrvatskog sabora koji su jednoglasno doneseni nakon rasprave na sjednici 22. veljače kada smo se još nadali kako do oružanog napada neće doći. Zaključci su slijedeći. Odbor izražava zabrinutost zbog situacije u Ukrajini i daje potporu teritorijalnoj cjelovitosti, suverenitetu i neovisnosti Ukrajine u njezinim međunarodno priznatim granicama te mirnom rješavanju sporova. Drugo, odbor izražava čvrsto uvjerenje da je sigurna, stabilna i prosperitetna Ukrajina u strateškom interesu čitavog europskog kontinenta te osuđuje kršenje međunarodnog prava od strane Ruske Federacije. I treće, odbor će nastaviti pomno pratiti situaciju u Ukrajini te će shodno daljnjem razvoju situacije ponovo raspraviti o stanju u Ukrajini i njezinoj neposrednoj blizini. Pozivam stoga predsjednika odbora Garia Cappellia i članice i članove Odbora za vanjsku politiku da sukladno točki 3. zaključka žurno predlože plenarnoj sjednici tekst deklaracije koji će jasno podržati teritorijalnu cjelovitost i suverenitet Ukrajine te oštro osuditi vojnu invaziju i agresiju Ruske Federacije. Isto tako koji će pozvati na trenutačni prekid svih vojnih djelovanja kako bi se spriječile velike ljudske žrtve i materijalne štete. Molim vas da budemo solidarni, mi smo država koja je u bliskoj prošlosti prošla sličnu situaciju, imali velike i ljudske žrtve i materijalne štete, iskazujemo u ovome trenutku solidarnost sa narodom Ukrajine i vjerujemo i nadamo se da će vojna djelovanja biti zaustavljena. Molim vas da budemo odgovorni, svjesni onoga šta se događa, svjesni koje su moguće posljedice, možda i nesagledive, u ovome trenutku ne možemo procijeniti što se sve može dogoditi s obzirom na oružanu agresiju koja se je dogodila pa još jednom pozivam vas sve da budemo vrlo oprezni, da pratimo što se događa i odgovorni prema svojim dužnostima i obavezama. Kolegu Cappellia molim da žurno sazove odbor. Sada ćemo preći na dnevni red, prva točka: - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravnim posljedicama osude, kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji, prvo čitanje, P.Z.E. broj 243 Predlagatelj je vlada na temelju Članka 85. Ustava i Članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe pa bih molio poštovanog državnog tajnika u Ministarstvu pravosuđa i uprave Juru Martinovića da predstavi prijedlog zakona. Kolega Škoro tražio je stanku, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, ne znam hoćete li mi odobriti uopće da govorim s obzirom da sam se htio nadovezati na ono što ste uvodno govorili u ime Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku, pa evo s obzirom da je bila jučer rasprava ne znam smijem li ili ne jer nije prva točka dnevnog reda nego upravo ova točka o kojoj ste vi govorili uvodno o agresiji Rusije na Ukrajinu.
Imamo sad, to znadete i sami da nije u skladu s Poslovnikom, ali ovaj s obzirom na situaciju izvolite, recite.
Hvala vam lijepa. Htio sam samo reći da tražim stanku u ime Kluba Za pravednu Hrvatsku iz jednostavnog razloga što su današnja događanja uistinu dalekosežna i mislim da iz povijesti možemo nešto naučiti posebice mi kao narod koji je prošao nešto slično pod krinkom demokracije i zaštite ljudskih prava događale su se čudne stvari. Sjećamo se svi kada je narodu ponuđeno da bira između Barabe i Isusa da su odabrali Barabu, to je demokracija. Sjećamo se svi da je u rujnu 1939.g. pod krinkom zaštite ljudskih prava, manjine svoje Hitler je napao Poljsku. Sjećamo se svi da isto tako pod istom agendom Slobodan Milošević napao RH, a čuli smo jutros da je u Ukrajini prema riječima ruskog predsjednika jako puno neonacista dosta slično onome što se i govorilo kad je u pitanju RH '91.g. Mi smatramo da kao što su oči Poljaka pa i nas Hrvata bile uprte u međunarodnu zajednicu, tako su i oči naših prijatelja Ukrajinaca uprte u međunarodnu zajednicu i Klub za pravednu Hrvatsku podržat će svaku inicijativu i pozdravljamo ovo što ste rekli da se apsolutno učini sve što je u mogućnosti kako bi se zaustavio taj ratni sukob i kako bi ukrajinski narod mogao živjeti u miru. I hvala vam na vremenu koje ste mi dali. Hvala.
Kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče. U ime Kluba Socijaldemokrata i ja tražim stanku zbog novonastale situacije. Kolegice i kolege ovo je tužan dan za Europu, za svije, za svjetski poredak, za međunarodno pravo onako kako ga poznajemo. Vjerujem da se puno ljudi osjećalo kao što se mi osjećamo jutros 1. rujna 1939.g. kada se desila slična agresija. Nažalost to je jedino što mogu usporediti s čim paralelu mogu povući. Ovo je barbarski čin, kolegice i kolege, napada na jednu slobodnu, suverenu i samostalnu državu ili barem bi tako trebali biti. I želimo da poruka ode našim prijateljima u Ukrajini i cijelom svijetu i sa ove govornice. Budući da mi znamo kako je to biti pod sličnom agresijom, jako sličnom ako gledajte događaje u Ukrajini zadnjih godina, a posebno zadnjih dana, vrlo su slične onome što se dešavalo na ovom prostoru 1991.g., a ta poruka je, niste sami, ta poruka je da vaša zastava, ukrajinska zastava više nije zastava samo vaše države, ona postaje zastava slobode, ona postaje simbol otporu agresiji i otporu kršiteljima međunarodnog prava, ljudskih prava i svega na čemu je temeljen međunarodni poredak nakon pobjede nad fašizmom 1945. Kolegice i kolege moramo biti svjesni trenutka, moramo biti svjesni toga da kao što je predsjednik Sabora rekao, ovakve poteze Ruske Federacije mogu imati nesagledive posljedice, ne samo na Ukrajinu, ne samo na Istočnu Europu, na Europski kontinent, ali i na cijeli svijet. I zbog toga dozvolite da završim sa riječima Šče ne vmerla Ukrajini i slava i volja.
Zahvaljujem. Kolegice i kolege, imam još jedan zahtjev, to je kolegica Peović. Izvolite.
Hvala. Prije svega da ću se javiti za obrazlaganje stanke kako bih upozorila da se Poslovnik Sabora mora ili poštovati ili ga moramo mijenjati. Ukoliko je jučer bilo zastupnicama i zastupnicima onemogućeno da govore u svojem obrazlaganju stanke o točki koja nije bila dio dnevnog reda onda je potpuno neprihvatljivo da sada dozvoljavate da se u ime nekog geopolitičkog pitanja otvaraju obrazlaganja stanke. To je prva stvar što želim reći. A druga stvar, ukoliko je ovdje bilo sad potrebno govoriti o ovom sukobu onda smo se trebali za to pripremiti i trebali smo možda malo proučiti taj geopolitički sukob, a ne sluganski odmah stajati sa oružjem u smjeru Rusije, ako je bilo potrebno o tome razgovarati onda smo trebali ozbiljnu raspravu povesti. Pozdravljam šta ste otvorili tu raspravu preko odbora, ali ovo nije način na koji se treba pružati bilo kakva podrška u bilo kojem trenutku, barem ne preko obrazlaganja stanke vezano uz nešto što nema veze sa točkom dnevnog reda.
Kolegice Peović niste bili od početka ovdje, dakle ja sam pozvao članice i članove Odbora za vanjsku politiku da žurno donesu jedan tekst koji će biti aktualan jer 22.se još ruska agresija i vojna invazija na Ukrajinu nije dogodila, tada smo pozvali da se to ne dogodi, a sada odbor mora donijeti novi tekst koji će proslijediti na plenarnu sjednicu i mi ćemo imati raspravu o tome i donijeti jedan dokument koji će vrlo jasno i snažno osuditi vojnu agresiju i dati potporu teritorijalnom integritetu Ukrajine. A što se vašeg stava tiče objasnit ćete ga građanima pa će jako dobro shvatiti što i kako mislite i razmišljate. Kolega Zekanović se javio za povredu Poslovnika.
Čl. 238., poštovani predsjedniče HS-a hvala vam što ste prihvatili tu jednu deklaraciju koju sam među ostalima ja inicirao, nadam se da će uskoro vidjeti svjetlo dana. A ovdje moram upozoriti kolegicu Peović na njezinu žalost mi nismo članica Varšavskog ugovora nego članica NATO pakta, iz toga proizlaze neka prava i obveze. I volio bih da sam iz vaših usta čuo jedan pijetet za jednu žrtvu koju danas Ukrajinci doživljavaju, a ne ovako jedan licemjeran govor, zapravo što je i očekivano.
Hvala lijepa. Dakle, još jedna stvar kolegice Peović, ja sam odmah u startu upozorio da se ovdje radi o intervencijama koje su suprotne Poslovniku, međutim s obzirom na važnost situacije ovo nije uobičajena situacija i ovo je nešto što može imati zaista dalekosežne posljedice i dozvolio sam zastupnicima da se očituju, kao što sam i vama to dozvolio. Izvolite povredu Poslovnika.
238., znači stvarno omalovažavanje saborskih zastupnika i zastupnica. Ne možete na početku sjednice reći da ćete sada omogućiti nešto što je mimo Poslovnika. Bilo je i drugih situacija gdje smo možda mogli otvoriti neke rasprave i bile su puno, puno situacija u kojima smo mogli izaći izvan Poslovnika, ali nemojte mutiti vodu. Znači radite nešto što se vi kao predsjedavajući ovdje ne bi smjeli dozvoliti, [[Upadica predsjednik: Kolegice Peović, hvala vam lijepo.]] radite stvari koje nisu prema Poslovniku.
Hvala vam lijepa na vašim savjetima, ali radi se o izvanrednoj situaciji i naravno da ću se onda izvanredno ponašati. Hvala vam svima, aha imamo još jedan zahtjev za stankom, kolega Pavliček izvolite.
Poštovani predsjedniče evo i mi u ime Kluba Hrvatskih suverenista tražimo stanku bez obzira na mišljenje kolegice Peović kako bi još jedanput iskazali svoju solidarnost s ukrajinskim narodom. S narodom koji je jedan od prvih naroda koji je priznao neovisnost Hrvatske države i koji danas nažalost prolazi kroz ono kroz što je prolazila Hrvatska tijekom Domovinskog rata. Ovo je jedan atak na međunarodno priznati državu koji će očigledno imati dalekosežne posljedice za cijelu Europu, ali solidarnost trebamo prikazati djelima. Hrvatska treba i humanitarno pomoći Ukrajini, a isto tako treba otvoreno razmišljati i o prihvatu ukrajinskih izbjeglica ukoliko dođe do većeg egzodusa ukrajinskog stanovništva jer treba imati na umu da se radio o nama vrlo bliskom narodu, treba imati na umu da imamo izuzetno bitnu i ukrajinsku nacionalnu manjinu u RH koja je '90.-tih godina jasno i glasno stala u obranu RH i trebamo pokazati i svoju kršćansku stranu i primiti ljude i zbrinuti iz tijekom ove invazije na Ukrajinu. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Sve smo shvatili. Pozivam još jednom Odbor za vanjsku politiku da žurno održi sjednicu kako bismo na plenarnoj sjednici mogli raspraviti i izglasovati tekst deklaracije. Sada pozivam ponovo kolegu državnog tajnika Juru Martinovića da uvodno predstavi zakon. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjene zastupnice i zastupnici, Zakonom o pravnim posljedicama osude, kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji uređuje se ustrojstvo i vođenje kaznene evidencije, regulira dostupnost, davanje i brisanje podataka iz kaznene evidencije te određuje institut rehabilitacije i propisuju rokovi za nastup rehabilitacije osuđenih osoba. Zakon također regulira i međunarodnu razmjenu podataka iz kaznenih evidencija. Predloženim izmjenama i dopunama zakona u nacionalno zakonodavstvo implementira se direktiva o izmjeni okvirne odluke vijeća u vezi s razmjenom podataka o državljanima trećih zemalja i u vezi s Europskim informacijskim sustavom kaznene evidencije ECRIS te uredba o uspostavi centraliziranog sustava za utvrđivanje država članica, država članica koje imaju podatke o osuđenim presudama protiv državljana trećih zemalja i osoba bez državljanstva za dopunu Europskog informacijskog sustava kaznene evidencije od 17. travnja 2019. godine. Implementacijom navedene direktive i uredbe uspostavit će se centralizirana baza podataka o identitetu osoba koje su osuđene zbog kaznenog djela u državi članici EU, a državljani su trećih zemalja ili su osobe bez državljanstva. Ta će baza podataka obuhvaćati i biometrijske podatke, otiske prstiju eventualno i prikaz lica kako bi se osigurala brza i sigurna identifikacija osuđenih osoba. Također stvara se pretpostavka za interoperabilnost kaznene evidencije s drugim bazama EU bazama podataka o identitetu osoba. Time se povećava unutarnja sigurnost granica ranijom kontrolom putnika bez vize prije nego što stignu na teritorij EU. Poboljšava se sustav zaštite vanjskih granica od nezakonitih migracija i poboljšava se sustav razmjene podataka o izdanim vizama. Ovim zakonskim prijedlogom dodatno se uređuje pitanje regulacije ovlaštenika na podatke iz kaznene evidencije. Nadležnim tijelima iz područja socijalne politike osigurava se pravo za korištenje podataka iz kaznene evidencije u postupcima vezanim za zaštitu prava interesa djeteta. Sudovima se omogućava zakonska osnova za uvid u kaznenu evidenciju i izvan kaznenog progona u prekršajnim postupcima kada je riječ o prekršajima s elementima nasilja ili prekršajima tako teškim da se za taj prekršaj može izreći kazna zatvora. Primjerice, to su prekršaji o nasilju u obitelji, prekršaji protiv javnog reda i mira, zlouporabe opojnih droga ili izazivanje nereda na sportskim natjecanjima. Uz to sudovima se omogućava i uvid u kaznenu evidenciju i u građanskim stvarima obiteljsko pravne zaštite. Poslodavcima koji obavljaju djelatnost s redovitom kontaktima s djecom ukoliko to nije regulirano posebnim propisom omogućuje se traženje izdavanja posebnog uvjerenja o podacima iz kaznene evidencije, na taj način povećat će se mogućnost zaštite djece od seksualnog zlostavljanja i iskorištavanja. Poštovane zastupnice i zastupnici, usvajanjem predloženih izmjena i dopuna Zakona o pravnim posljedicama osude, kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji osigurat će se kvalitetna pravosudna suradnja nadležnih tijela EU te osigurati mehanizmi za kvalitetniju i veću zaštitu prava interesa djece uz poboljšanje pravne zaštite u građanskim predmetima iz obiteljskog prava. Hvala vam na pozornosti.
Evo imamo nekoliko replika, prva je poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Svjesni smo da kaznene evidencije i rehabilitacija koje zakonom samo usklađujemo sa europskim direktivama u biti u Hrvatskoj je primjena takva da oni koji su osuđenici za teška djela uvaženi državni tajniče u nas gule kumpire dok pravosuđe iskaziva svoje mišiće na puno slabijima. Stoga još jednom upozoravam da je najveće nepovjerenje hrvatskih građana u hrvatsko pravosuđe i da nije dovoljno samo prepisivati direktive koje nam daju i uredbe EU. Najveći problem Hrvatske države je nepovjerenje ljudi u 5 stvari, pravosuđe, pravosuđe, pravosuđe, pravosuđe. Dotakli smo dno nesigurnost, gospodarski zaostatak, ekonomsko rasulo zbog pravosuđa [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] bilo kaznenog ili bilo kojega drugog [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Hvala lijepo.
Odgovor.
Uvaženi zastupniče, dakle vi ste ovdje održali jedan politički govor ali ste dirnuli jednu konkretnu tezu, a to je da mi prepisujemo uporno, dakle zakonska rješenja koja nudi EU. Mi smo ovaj zakon imali i prije ulaska u EU. Kad smo ušli u EU onda smo naravno naš zakonodavni okvir prilagodili mogućnošću da razmjenjujemo podatke o osuđenim osobama u državama članicama EU a koje se odnose na hrvatske državljane. Nakon toga, dakle sada dograđujemo zajedno sa svojim partnerima u EU taj zakon tako da razmjenjujemo i podatke o osuđenim trećim, dakle osobama iz trećih država kako bismo mogli ovaj prostor, zajednički prostor EU učiniti što sigurnijim u pravnom ali i u sigurnosnom smislu.
Sljedeća replika, a pardon povreda Poslovnika poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Povrijedio je članak 238. Državni tajnik jer jednostavno u Republici Hrvatskoj je vidljivo da nije Olafa da ne bi ministara po zatvorima, po ne znam da im se ne bi sudilo, da nije tih pritisaka. Međutim, još jednom ponavljam najveće povjerenje bez obzira na kaznene evidencije, na rehabilitaciju, najveće nepovjerenje u Hrvatskoj je u pravosuđe. Nebitno je što vi prepisivate, bitno je ono što je u stvarnosti, što je u realnosti [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] To je nepovjerenje u pravosuđe zbog nejednakih kriterija. Hvala lijepo.
Ovo nije bila povreda Poslovnika, dobivate opomenu. Replika poštovani zastupnik Nikola Mažar.
Hvala lijepo predsjedavajući, uvaženi državni tajniče. Evo čuli smo iz vašega uvoda, dakle da je ovo bitno za Republiku Hrvatsku vezano i za vizni režim, ali vezano i za Schengen. Žao mi je što evo kolega Bulj odlazi, ali s obzirom da je rekao da samo prepisujemo direktive vidi se da nije bar ni približno se upoznao sa materijom današnjih izmjena i dopuna zakona, pa ću ja postaviti pitanje u tome smjeru a dakle osim direktive i osim uvođenja uredbe ovim izmjenama i dopunama će se, dakle uskladiti i određene stvari koje smo vidjeli u proteklom periodu primjene zakona da bi bilo dobro da se promijene. Prije svega mislim vezano za ovlaštenike, konkretno vezano za socijalnu politiku, vezano za građanski dio, odnosno vezano za zaštitu zdravlja i sigurnosti djece. Pa bih molio da u tom smjeru, dakle kažete konkretno što će ove izmjene i dopune donijeti vezano upravo na tome tragu a vidjeli smo i da Ured pravobraniteljice za djecu [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] je to pohvalio.
Odgovor.
Evo uvaženi zastupniče, dakle teško mi je sada u ovom repliciranju odgovoriti koje smo sve ciljeve pokušali postići, društvene ciljeve sa ovim zakonom. Ali uvijek kada se radi zahvat na bilo kojem zakonu iz kaznene sfere mi kao društvo šaljemo poruku kako želimo urediti taj postupak. Dakle, društvo ima interesa i razloga imati jedan kvalitetan registar osuđenih osoba u prekršajnim, kaznenim postupcima. Zakonodavac je to odredio kroz ovaj zakon. Kao članica EU imamo snažnu potrebu jer uređujemo zajednički prostor EU u tom smislu imati sa njima kvalitetnu suradnju. Naravno jako je važno, mislim da to i nepravnici mogu sasvim jednostavno, lako razumit da postoji naglašena potreba, sigurnosna ali i druga da razmjenjujemo i podatke o osuđenim osobama iz trećih država koji stupaju u granični prostor EU.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Miroslav Škoro.
Hvala gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Sudska praksa pokazuje sukladno podacima Državnog zavoda za statistiku da je tijekom 2020. godine od 99 počinitelja spolnih delikata na štetu djece, njih 44 osuđeno na kazne zatvora do 1 godine. Dakle, njihova rehabilitacija nastupa nakon 6 godina. Ured pravobraniteljice za djecu poslao nam je komentar i vi ste na njega odgovorili da ste primili na znanje jednu sugestiju koju bi bilo možda dobro ugraditi. Zanima me vaše mišljenje. Dakle, oni smatraju da se podaci o sobama koji su pravomoćno osuđeni za seksualno nasilje nad djetetom čuvaju trajno. Dakle, da nema mogućnosti da im bilo kakve profesionalne rehabilitacije nakon bilo kojeg roka to bude brisano iz kaznene evidencije.
Odgovor.
Uvaženi zastupniče to je tema koja se u svim demokratskim društvima, a naravno da smo i mi tako provlači kao ideja naravno sa jednim ciljem da se jedna važna ustavna društvena vrednota, a to su djeca zaštititi na što kvalitetniji način. Takvoj ideji se struka, udruge za ljudska prava, dakle suprotstavljaju na način da kažu da su i osuđene osobe ljudi čija se ljudska prava moraju štititi. Postoje standardi, dakle u teoriji kaznenog prava koliko dugo mogu trajati pravne posljedice pravomoćne osude. One su vezane naravno za visinu kazne koja je izrečena. I sad izvući iz konteksta samo jednu strukturu upitno je, ja neću reći da je nedopustivo, ali je upitno sa aspekta jednakosti ljudi pred zakonom i u tom smislu imamo tu stvar stalno prisutnu u stručnim krugovima i ne isključujem da se to može i uvesti u nekakvo dogledno vrijeme.
Vrijeme. Povreda Poslovnika poštovani zastupnik Miroslav Škoro.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Članak 238. Nemam drugu poslovničku mogućnost i riskiram opomenu koju ću i dobiti, ali upravo pod krinkom demokracije ljudskih prava danas je izvršena agresija na Ukrajinu. Dakle, ponekad i toj demokraciji i ljudskim pravima, tim sintagmama iza kojih se zna skrivati jako loših namjera treba malo pomoći i ja i dalje smatram da bi bilo dobro razmisliti o tome da se oni uvedu u nekakvu trajnu evidenciju. A sad meni opomena gospodine potpredsjedniče.
Evo kako ste sami rekli opomena. Slijedi replika poštovanog zastupnika Željka, a pardon odgovor. Željka Pavića.
Gospodine tajniče, ako može malo pojašnjenje. Naime, u zakonu se spominje informacijski sustav ECRIS, spominje se zajednička komunikacijsko, komunikacijska infrastruktura. Sutra imamo na raspravi Zakon o kibernetičkoj sigurnosti i moje je pitanje da li to znači da će naši sustavi morati proći certifikaciju od strane novog sustava koji će biti sutra usvojen odnosno da li se ovdje smatra da će postojati jedinstvena komunikacijska infrastruktura koja će biti izdvojena iz ostale infrastrukture za razmjenu podataka. Naime, piše isto tako u zakonu da članice EU neće moći pristupati lokalno pojedinim bazama, ali će članice EU istovremeno dostavljati podatke u jedinstvenu bazu. Ne razumijem koja je tu razlika, o čemu se radi. Da li mi šaljemo sve podatke u jedinstvenu bazu ili samo prema zahtjevu? Hvala.
Odgovor.
A moram vam reći da nisam stručnjak za informatiku, ali ono što se ovim zakonom želi neupitno postići, a to je brza razmjena podataka o činjenici pravomoćne osuđenosti osobe državljanina jedne od članica EU. Dakle i naravno da sve drugo su komunikacijski alati su pomoćna sredstva da se postigne ovaj važni cilj. Dakle, mi te podatke u ovom trenutku razmjenjujemo mailovima sa državama članicama, da li ćemo, dakle sve je veća i veća potreba iz država članica da im dostavimo podatke iz Hrvatske o osuđivanosti naših osoba jer traže zaposlenje u EU. Dakle i u tom smislu će se vjerojatno komunikacijski alati poboljšavati kako bi države članice kroz određene institucije vjerojatno policiju ili nekoje mogle pristupiti našoj bazi naravno limitirano i ograničeni i evidentirano. Evo, rekao sam najvažniji cilj je ono što sam rekao, a sve ovo ostalo su ja bih rekao komunikacijski alati da se taj cilj postigne, brza razmjena podataka o osuđenim osobama kako bi se [[Upadica: Vrijeme.]] društva štitila od njih.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Davor Dretar.
Hvala vam lijepa poštovani predsjedavajući. Uvaženi državni tajniče vidimo da se ovim izmjenama zakona, citirat ću iz teksta, uvodi obaveza poslodavca da u slučajevima zasnivanja radnoga odnosa ili povjeravanja poslova čije obavljanje podrazumijeva redovite kontakte sa djecom mora tražiti izdavanje posebnog uvjerenja o podacima iz kaznene evidencije radi provjere prethodne osuđivanosti za takva kaznena djela. Jučer smo ovdje u raspravi spomenuli i asistente u nastavi i naglasili smo da je dosta teško dobiti asistente u nastavi zato što je proces prikupljanja dokumenata kompliciran. Ovdje vidimo sad još jedan dokument koji će biti potreban pa vas molim samo da javnosti pojasnite kada napravimo ovaj registar kako će točno to izgledati odnosno koliko će jednoj osobi ili tvrtki trebati vremena da pribavi recimo jedan ovakav podatak, čisto da ljudi znaju. Hvala vam.
Dakle, rekao sam u uvodnom govoru, ali u nekim odgovorim na repliku da smo primarno ove izmjene i dopune zakona radili kako bismo se prilagodili i postigli jednu funkcionalnost u razmjeni podataka sa članicama EU, ali smo kad smo otvorili failu ovog zakona onda popravljali neke stvari koje su se u društvu pokazale kao potrebne. Jedna od tih stvari je i omogućavanje pristupa bazi podataka ne samo kaznenih i prekršajnih sudova nego i građanskih sudova osobito onda kada sude o stvarima koje su relevantne za zaštitu djece kao takvi. Ovdje je nastavno na to ćemo omogućiti firmama, tvrtkama, udruga koje zapošljavaju ljude na radnim mjestima koja podrazumijevaju kontakt sa djecom, omogućit ćemo relaksiran pristup našoj bazi. Naravno na način da ne otkrivamo podatke ljudi, da ne mogu doći do svih podataka nego selektivno i pod kontrolom države.
Slijedeća replika, poštovana zastupnica Anamarija Blažević.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče moram reći da pozdravljam ovaj dio gdje se u stvari vodilo brige o praktičnosti dakle ono što je praksa pokazala pa se išlo i u tom smjeru izmjena. Isto tako ovim izmjenama vidimo da stalne službe sudova dobivaju određene ovlasti koje do sada nisu imali i tim se u stvari omogućuje građanima da u svojim sredinama mogu odraditi što više poslova u odnosu poslovanja sa sudovima. Također dodatno se uvodi i mogućnost korištenja sustava e-građani. Pozdravljam taj smjer jačanja stalnih službi i digitalizacije postupaka i zanima me ima li ministarstvo i dalje namjeru jačati javne službe i proširiti korištenje sustava e-građanin na što više djelatnosti. Hvala.
Odgovor.
Uvažena zastupnica, dakle sustav e-građani, dakle informatizacija sustava, pravosudnog sustava je nešto čemu težimo dakle što je društvena, društveni cilj kako bismo ubrzali procese, ubrzali postupke, ali kako bismo i građanima olakšali komunikacije. Što se tiče stalnih službi mislim da ste na njih mislili, dakle mi smo se u zadnjih 5 godina ja bih rekao koliko ja pratim postupanje Ministarstva pravosuđa pa sad Ministarstva pravosuđa i uprave odnosno ove vlade, odlučili svugdje tamo gdje se ukaže potreba ostaviti stalne službe općinskih sudova kako bi građani mogli ta svoja osnovna prava primarno u građanskoj sferi, u zemljišno-knjižnoj sferi obavljati u svom mjestu. Sada smo išli i korak dalje u zadnjim izmjenama zakona pa smo rekli da ćemo slati tamo gdje nema ovih obiteljskih odjela, gdje ih neće biti da ćemo raditi uredovne dane u stalnim službama kako bi se sudilo u mjestu gdje ljudi žive, dakle suci će imati obvezu odlazit tamo [[Upadica: Vrijeme.]] a ne pozivat ljude.
Slijedeća replika, poštovana zastupnica Marija Jelkovac.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče mislim da je nužno ovo usklađivanje jer smo članica EU i to je potrebno i radi sigurnosti u našoj državi, ali i u cijelom prostoru EU. I pozdravljam i ovo jače korištenje biometrijskih podataka sukladno vjerujem i Zakonu o biometrijskim podacima koji imamo. Ono što me zanima da li smo usporedili što se tiče rokova rehabilitacije i da li tu slijedimo ono što je i praksa u drugim europskim zemljama ili odstupamo u većoj ili manjoj mjeri. Hvala.
Odgovor.
A dakle, ja sad moram kratko reći s obzirom da nisu svi pravnici, nismo svi pravnici, dakle ja jesam, dakle pravni poredak vodi evidenciju o tome, vodi evidenciju i radi toga da bismo nakon nekog vremena mogli reći da pravne posljedice osude više ne funkcioniraju. Zadnja koja ostaje kao pravna posljedica je ustvari evidencija da si osuđivan. Rehabilitacija znači potpunu rehabilitaciju od učina kaznenog djela na način da se osoba ima pravo pozivati da nije osuđivana kao drugi i briše se iz evidencije kao takva. Dakle, rokovi su ja bih rekao jako snažno povezani sa težinom kaznenog djela za koje je osoba osuđena, a slijedom toga i za visinu kazne koja mu je izrečena u toj situaciji. Mislim da naše je pravo europsko kontinentalno pravo i da ono u kaznenoj sferi ne odskače i nije drukčije reguliralo tu materiju od država članica EU.
Hvala državnom tajniku. S ovim smo iscrpili replike. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne, onda otvaram raspravu. Prvi je prijavljeni klub Hrvatskih suverenista i poštovani zastupnik Željko Sačić.
Hvala vam lijepo poštovani predsjedavajući. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege, hrvatska javnosti. Evo pred nama taj prijedlog izmjena i dopuna Zakona koji u biti treba uskladiti našu pravnu praksu, a i normativno sa odlukama odnosno direktivom Europarlamenta i Vijeća i u principu mi kao klub Hrvatskih suverenista nemamo tu značajnijih primjedbi, zapravo nemamo apsolutno nikakve primjedbe u tom pogledu, jednostavno u interesu provođenja svakodnevnih pravnih postupaka. Naša država mora to uskladiti, naše sudstvo mora imat direktan uvid u sve te postupke drugih država i njenih državljana, čak se ovdje jasno kako ste rekli ističe i to je korisna mogućnost uvid u kaznene evidencije državljana trećih zemalja. Korisno je to i ubrzat će procese, naše sudstvo će bit dodatno opremljeno sa mogućnostima direktnog uvida u stanje osuđivanosti kako bi lakše donosilo svoje odluke pravno relevantne i jasno možemo samo tu očekivati da se cijeli taj proces u Hrvatskoj u de lege ferenda popravi u smislu dodatnih, ali to je unutarnje pravo RH, to su naši zakoni prije svega koji reguliraju pitanje kandidiranja, pitanje obnašanja dužnosti na lokalnim razinama, čak i u ovom saboru kako nam se ne bi dogodilo pitanje i kako ne bi imali dvojbe i kako stručne službe sabora i stručne službe Vlade ne bi bile u koliziji oko stavova, primjerice sada Darka Horvata, ali to je pitanje de lege ferenda. I smatramo da je to vaša dužnost da što prije nam podastrete prijedlog takvog zakona koji će onemogućiti ikakve dvojbe i da ljudi kao što sam ja to prije godinu dana i predlagao protiv kojih je podignuta pravomoćna optužnica za teška kaznena djela nemaju nikakve mogućnosti niti kandidiranja, niti obnašanja svoje političke, predstavničke funkcije. Hvala vam lijepo.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Mosta, poštovani zastupnik Miro Bulj.
Evo razgovaramo o izmjenama i dopunama Zakona o posljedicama osude kaznene evidencije i rehabilitacije. Ja sam maloprije u replici rekao da mi u biti samo usklađujemo ovo sa uredbama EU i direktive, inače postali smo klasični prepisivači i to nije dobro. Ja znam da ne treba izmišljati toplu vodu i da triba nešto što je dobro prihvatiti, implementirati, međutim kada govorimo o rehabilitacijama i kaznenim evidencijama onda moramo dotaknuti se onoga što se u Hrvatskoj u narodu najveće nepovjerenje, a i najveće je nepovjerenje u pravosuđe, neujednačeno, bez ikakvih kriterija, poglavito u ovo vrijeme covid krize, ali i prije. A u covid krizi nećemo ni govoriti o tome će vrijeme pokazati što se događalo. Međutim, mi ovdje kao narodni zastupnici i predstavnici moramo slati poruke jezikom kojega će narod prepoznati. Ako je neki političar visokopozicioniran zbog desetak milijuna kuna nestanka nečega gulio kumpire koliko bi trebalo sad kumpira, ja mislim da nema toliko kumpira koliko bi trebalo gulit, … ne znam koju će sad nać alternativnu mjeru. Znači to su poruke, nepovjerenje u pravosuđe, neujednačena praksa, pogodovanje velikima, pogodovanje teleoperaterima, pogodovanje svima osim malom čovjeku. A svaki zakon i pravosuđe mora bit za čovjeka, znači zakone donosimo mi ovdje za čovika, a ne prilagođavat se velikim sustavima zbog toga je i multinacionalnim kompanijama i interesnim skupinama. Zato kad govorimo o zakonima, bez obzira jel se ovdje radi o kaznenoj evidenciji, jel se radi o rehabilitaciji, o osuđenim osobama, o razmjeni osuđenih osoba ljudi u RH imaju ogromno nepovjerenje i to je glavni u pravosuđe najveće nepovjerenje u pravosuđe. I zato mi moramo spustiti glavu. Ali pred kim? Poglavito HS, narodni zastupnici moraju govoriti narodnim jezikom. Stručnost i filozofija ukravaćenih političara nas je dovela do ovoga. Pa nije ovdje kriv bio neki seljak, radnik, težak, obični građanin pa zakoni su pisali vjerojatno uvaženi pravnici, veliki odvjetnici, suci. Tko je pisao zakone? Da ljudi imaju najveće povjerenje u pravosuđe. I zašto smo po korupciji tu di jesmo, na dnu? Zašto je mreža u cijeloj državi koruptivna? Zašto tako funkcioniramo? Pa nije za to kriv virujte mi obični čovik, nije. I zato oni koji rade zakone, prepisivaju zakone, koji pripremaju zakone oni moraju biti primjenjivi, a ne samo prepisani. I onda na kraju mandata mi dođemo 800 smo zakona, 800 izmjena i dopuna zakona smo implementirali europske direktive, europske uredbe, a na kraju šta je u provedbi? Ništa. I kao mi smo uspješan Sabor u tom mandatu. Pa kako možemo biti uspješan Sabor, ako netko u mom Sinju, krenut ću od mog Sinja devedesete godine nije ima pet kuna u džepu, odjednom milijarder. Kako? Vlasnik svega. Kako? Neka mi objasni. Loto nije dobio, poduzetničke sposobnosti nemaju. Što je se dogodilo? Od velike mudrosti, velike pameti, naše ukravaćenosti kupujemo moderne naočale da bolje vidimo, da se vidi je li mi kao nešto pametniji, a u biti sve se svelo. A narod to vidi stanje u društvu. A mi smo oni koji smo preslika u biti onoga što je narod izabrao. I zato kad dođe izvršna vlast ovdje, tj. zakonodavac, ja se slažem da oni to moraju iznijeti stručno, međutim, mene zanimaju učinci svega, učinci dosadašnjega. Ne kao mi smo sretni, presretni jer smo prepisali zakon. Prepisali zakon! Ja samo kad prođem Zagorom, evo krenut ću od Cvika, krenut ću prema Drnišu, mome Sinju, Dalmatinka Sinjska, krenut ćemo prema Imotskome, Imostroj. Krenut ćemo. Pa ko je piso zakone? Pa nije narod pisa! Pa nije taj radnik pisa. Taj narod i taj radnik je bio u rovu. Evo danas vidim ovaj slučaj Ukrajine. Bio je u rovu kada je tada na žalost NATO i Amerika rekli Milošević imaš misec dana pa osvoji ti tu Hrvatsku neka bude Jugoslavija. Sjećate se toga vremena? Mjesec dana da nas satere. Tada su heroji Vukovara i ostali branitelji koji se digli zaustavili emargo na njih, embargo tako da budemo racionalni. Nismo imali puno prijatelja u to vrijeme. I u to vrijeme su štakore isprobavali. A što je pravosuđe odradilo za tu radnicu Dalmatinke? Ništa. Ništa. Te žene nisu primale plaće. I sad su im dužni plaće. Prošao je stečajni postupak. Prodano je. Ne govorim, mislim otišlo je. Toliko je toga uništeno, a krivo je pravosuđe, vjerujte mi i zakoni. Krivi su i odgovorni, a politike donose zakone. Međutim, što je s provedbom? Ljude zanima samo provedba. Zašto nepovjerenje u pravosuđe? Pa mora bit razlog zašto? Zašto je korupcija? Pa mora biti nekakav razlog. Zašto samo funkcioniraju tvrtke koje su pod političkom nekakvom packom na više razina. Gdje je konkurencija, pa sve je uništeno. Stoga još jednom, ono što je dobro treba implementirati. Ljude zanima provedba vjerujte mi, ne zanima ih kako smo mi obučeni, s kim smo pili kavu, ne zanima ih jel' smo lipo ukravaćeni, imamo li ruku na srcu. Više ih to ne zanima. U Hrvatskoj žive svi. I Hrvatska ima dva krila i livo i desno. U mom selu teško žive i livi i desni, ako imamo problem. Različitosti su dobre, ali korupcija, kriminal i povezanost sa pravosuđem je najveći problem, najveći problem. I učinci nas zanimaju uvaženi državni tajniče. Narod zanimaju isključivo i samo učinci prepisanih uredbi iz Bruxellesa i direktiva. Evo kolega Brčić je iz mog kraja. Što narod zanima? Bit će zanima ih ova implementacija? Zanima ih učinci, zanima ih da li je pravda prema svima jednaka. Nije, to svi znamo. I zbog toga imamo iseljavanje, demografski pad. Evo ja uvijek kažem u mojoj Zagori, od Krke, Neretve, ako ćemo to uzeti tu spada i Cetinski kraj Drniš, Kninski kraj, Vrgorski kraj, Cetinski kraj, zaleđe Kaštela pa pogledajte demografski pad, slom. A vjerujte mi najviše je na to utjecalo nepovjerenje u pravosuđe. Najviše! Zakoni odlični, a stvarnost očajna. Na tome treba raditi. Na tome treba raditi, da ljudi u sustavu, ja sam imao primjer, kad me sudilo sa Stjepanom Mesićem, da sam ga kao uvrijedio da je krivokletnik. Ponavljam krivokletnik je i elementarna nepogoda hrvatskoga naroda. Na mene je ljut jer sam ukinuo ured i on je mene tužio. Znate tko je bila sutkinja? Kćer od čovjeka kojega je on predložio u Vrhovni sud. Ja zatražio izuzeće, … [[Govornik se ne razumije.]] ona odustala sad jer sam slučajno to dozna da je to tako povezano. To je tako složen sustav piramida i sad su kao imenovali novu sutkinju i sve je ok. Ne pratim to, nek … [[Govornik se ne razumije.]] sto godina što se mene tiče i Stipe Mesića, bio je krivokletnik i ostao. Ali govorim, to je sad manje bitno. Ljudi imaju nepovjerenje u sustav kojega je politika izravno kreirala prema svome sustavu vrijednosti. Hvala vam lijepo.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovanog zastupnika Mišela Jakšića.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani predstavnici ministarstva, kolegice i kolege zastupnici, dobar dan lijep pozdrav svima. Ono što smo komunicirali na jučerašnjem Odboru za pravosuđe ponovit ćemo u ime kluba SDP-a. I danas podržavamo ove zakonske izmjene uzevši u obzir da se radi o prilagodbama na europske direktive i usklađivanju našeg pravosudnog sustava sa svime onime što jesu stečevine EU, jer jednostavno smatramo pa i zbog ovih događanja danas koje gledamo da ovaj vid i povezivanja i preuzimanja dobrih praksi, poglavito kad se uzme u obzir koliko se raširio kriminal u toku globalizacije, da su jednostavno dobar put koji puno znači i Republici Hrvatskoj. I naravno da nam je tu vrlo važno da ima i posebna stavka koja će na puno adekvatniji način štititi našu djecu o čemu je isto tako bilo jako puno rasprava u ovoj sabornici upravo u ovom mandatu. Naravno da bismo voljeli još dodati i izreći da kao što smo i do sada uvijek podržavali usklađivanje sa europskim pravnim propisima, da smatramo da to nije dovoljno i da za puno veće iskorake i za povrat povjerenja u hrvatsko pravosuđe nam neće biti dovoljno samo prepisivati europske direktive, usklađivat se sa europskim stečevinama bez obzira što to nekad koristi jer jednostavno ljudi nemaju negativnu percepciju prema nama i našem pravosuđu zato jer smo prepisali direktive nego zato jer jednostavno puno toga što i danas imamo u Hrvatskoj nismo na adekvatan način odradili, nismo na adekvatan način obradili. No, to je za neku drugu raspravu. Ove izmjene podržavamo i nadamo se da će i oni doprinijeti stupnju sigurnosti poglavito naših najmanjih. Hvala lijepo.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika „Za pravednu Hrvatsku“ poštovanog zastupnika Miroslava Škore.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicom. Direktive i uredbe EU građani bi trebali znati i valja ih uvijek na to podsjećati, dakle direktive su nešto o čemu možemo raspravljati, trebamo implementirati u svoje zakonodavstvo. Uredbe ako se ne varam samo primjenjujemo. Poslušat ću i saborskog zastupnika i kolegu Miru Bulja i probat ću govoriti narodnim jezikom, uostalom ja i nisam pravnik međutim u svjetlu ovog zakona ja bih se najviše koncentrirao na tu glavu tri koja govori o procesu rehabilitacije i pravu na rehabilitaciju. Naravno da svatko može pogriješiti, naravno da bi bilo dobro da svakoga tko se ogriješi nadležna državna tijela otkriju, da ga sankcioniraju, da ga kazne i naravno da ta osoba ima pravo na proces rehabilitacije i to upravo članci 18. i 19. itd. u Glavi trećoj predviđaju. Međutim, isto tako valja napomenuti da u provođenju tih zakona i zakonskih rješenja treba uvijek ići prema tome, da ta rješenja budu takva, da budu jasna i onima koji ih provode i onima nad kojima se provode, a pri tome da budu koliko je to maksimalno moguće pravična. Dakle, ovdje imamo situaciju da u puno slučajeva suci u našoj zemlji izriču tzv. uvjetne kazne ili kazne sa rokom kušnje. I te kazne sukladno sudskoj praksi i onome što se vodi kao statistika kada se govori o uvjetnim kaznama imaju uglavnom tu nekakvu klauzulu da ne smijete u dvije godine počiniti isti ili sličan prekršaj, odnosno kazneno djelo ili inače idete u zatvor na nekakav rok koji vam je sudac odredio. Sukladno ovom zakonu netko tko je otkriven u kaznenom postupku i osuđen pravomoćno na izdržavanje kazne primjerice od 10 mjeseci u roku od tri godine nakon završetka izdržavanja te kazne on je rehabilitiran. Ja bih volio da me državni tajni ispravi ako griješim, ali to je tako. Međutim netko za koga je sudac procijenio da nije počinio takvo teško kazneno djelo da ne može biti sankcioniran novčanom kaznom ili uvjetnom kaznom, dakle s rokom kušnje, ako dobije te dvije godine rok kušnje i ako ima proces rehabilitacije od tri godine on će biti rehabilitiran za pet godina. Dakle, netko tko je bio u zatvoru bit će za tri godine i ovaj rok od ne znam dva, tri, pet, sedam, deset mjeseci do godinu dana, a netko tko je dakle procijenjen kao manja ugroza će biti duže u kaznenoj evidenciji. Smatram da bi to trebalo razmotriti, smatram da bi trebalo naći načina kako da to popravimo. Već sam vam poštovani državni tajniče, dakle postavio pitanje na neki način replicirajući vašem izlaganju kad je u pitanju seksualno nasilje nad djetetom. I ja razumijem, svi mi razumijemo i udruge za ljudska prava i želju da se svakome učinit što je više moguće da se štite njegova ljudska prava i mislim da Hrvatska u tome ne da prednjači, nego ponekad i pretjeruje. Ali tako je. Međutim, ponovit ću još jednom, prema podacima Hrvatskog zavoda za statistiku tijekom 2020. Godine 44 počinitelja od njih 99 zbog djela spolnog delikta na štetu djeteta je osuđeno na kaznu zatvora to jedne godine i njihova rehabilitacija nastupa nakon šest godina i on nakon toga, nakon isteka tog roka je i dalje u mogućnosti primjerice posvojiti dijete, postati udomitelj, može u svoj dom primiti učenika na razmjenu ili se zaposliti na poslovima primjerice u dječjem vrtiću, školi, dječjem domu bilo kojem drugom poslu koji uključuje neposredni kontakt s djecom i ja to smatram nedopustivim. Možete me prozvati sada, ali to je moje pravo i mislim da tako većina nas i misli. I zbog toga je upravo Ured pravobraniteljice za djecu poslao komentar da se seksualno nasilje nad djetetom čuva trajno u kaznenoj evidenciji i za to se trebamo založiti, za to nema amnestije i rehabilitacije. Jer gledajte, kada se govori o ljudskim pravima i demokraciji, pa pogledajte što se događa kod nas, iza tih velikih riječi se puno puta skrivaju vrlo opasne namjere. Da, već smo govorili o zaštiti ljudskim prava i zaštiti manjine Njemačke '39.g. pa smo dobili agresiju II. svjetski rat. Jel trebamo govoriti i ponoviti, a možda nije s gorega da je pod zaštitom i krinkom ljudskih prava i demokracije izvršena pobuna u RH koju je štitio onda korpus JNA da je to izazvalo agresiju, otvorenu agresiju na Hrvatsku i da smo imali 14.912 poginulih, da imamo 1.571 nestalog, da imamo 236 milijardi kuna štete, 180.000 domova je razoreno, 25% hrvatskog gospodarstva, 550.000 izbjeglica, 380 sakralnih objekata uništeno i pod krinkom zaštite ljudskih prava. Isto se dogodilo danas, danas je ruski predsjednik rekao da je Ukrajina puna neonacista, mi smo bili puni isto neonacista. I nakon svega toga predstavnik Srpske nacionalne manjine pod krinkom demokracije i ljudskih prava koje štitimo u HS-u kao koalicijski partner HDZ-a sudjeluje u vlasti i dođe i kaže generalu pobjedničke hrvatske vojske ti si se izvukao. To je demokracija u Hrvatskoj, to su ljudska prava. Prema tome, poštovani g. državni tajniče malo sam odlutao od teme, ali znam zašto, znate i vi zašto. Postoje neke stvari u kojima treba biti mudar. Ja vas pozivam da zajedno sa ostalim kolegama zastupnicima učinimo dvije stvari koje su nužne. Prvo je da taj proces rehabilitacije bude načinjen tako da ljudi ne ostaju u kaznenoj evidenciji duže nego što je potrebno, posebice kada su uvjetno osuđeni, ali isto tako kada su osuđeni za određena djela za koje svi mi ovdje procjenjujemo da su tako teške naravi kao što je seksualno zlostavljanje djece, nikada iz te evidencije brisani ne budu. Hvala vam lijepa.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovanog zastupnika Nikole Mažara.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, cijenjene kolegice i kolege saborski zastupnici. Pa evo do sada smo u ovoj raspravi vezano za izmjene i dopune Prijedloga zakona o pravnim posljedicama osude, kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji mogli čuti određena razmišljanja, mogli smo čuti stvari koje su vezane za samu točku dnevnoga reda, a mogli smo čuti malo i nešto što nije vezano za sam dnevni red odnosno točku dnevnoga reda, ali mogli smo čuti na neki način i određeno nepoznavanje same materije o kojoj danas raspravljamo ili paušalno i polovično znanje. Ja bih to rekao prije svega vezano što praktički je svedeno da se danas radi o izmjenama i dopunama zakona o prihvaćanju i implementiranju direktive i same uredbe EU što je samo jednim malim dijelom točno. Ukoliko pogledamo ovaj zakon je u primjeni u RH od 2012.g. odnosno stupio je na snagu 1. siječnja 2013.g., a kasnije i ulaskom RH u EU odnosno njenim punopravnim članstvom i dvaput dopunjavan 2015., 2017.g. prije svega vezano za kaznenu evidenciju svih osoba koje su bile uključene u kandidacijski postupak vezano ne samo za izbor zastupnika u HS nego vezano i za izbor u predstavnička tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave. Dakle, RH je već u to vrijeme imala zakon koji je omogućavao da i kroz kazneni i kroz prekršajni postupak se vodi evidencija i da se ta evidencija implementira u nacionalno zakonodavstvo. Ove izmjene i dopune Zakona o pravnim posljedicama osude, kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji prvenstveno polazi iz razloga što je na području međunarodne razmjene podataka iz kaznenih evidencija u EU stvoren jedan novi dopunjeni zakonodavni okvir koji omogućuje sigurniju identifikaciju osuđenih i traženih osoba državljana trećih zemalja. Ovime se svakako proširuje i elektronički alati u razmjeni podataka o kažnjavanosti na području EU. Mi smo kao država dakle imali evidenciju o pravomoćno osuđenim osobama kroz prekršajni i kazneni postupak i koristili te podatke, međutim sada kao punopravna članica EU svakako se uključujemo u jedno novo razdoblje, ja bih rekao ne samo napredne digitalne transformacije i digitalne revolucije, nego i povećane sigurnosti i svih građanki i građana Republike Hrvatske i građanki i građana EU ali i zaštite kroz jedan zajednički centralni sustav kaznene evidencije, prije svega evo kroz ove izmjene i dopune svih onih osoba koje su počinile kazneno djelo i osuđene za to kazneno djelo na području članica EU a dolaze iz trećih zemalja ili su bez državljanstva. Slijedom navedenoga Republika Hrvatska ispunit će ne samo obvezu učinkovite razmjene podataka iz kaznene evidencije s drugim državama članicama EU, nego će podignuti i sigurnost svojih građana ali isto tako iz pozicije i perspektive Republike Hrvatske navedene izmjene zakona važne su za vizni režim ali i za ulazak Republike Hrvatske u Schengenski prostor, te time ove izmjene i dopune zakona imaju dodatnu važnost za implementaciju u nacionalno zakonodavstvo Republike Hrvatske. Ono što sam evo isto rekao, dakle da smo možda malo paušalno ili nedovoljno točno čuli u prethodnim raspravama da je ovaj prijedlog izmjena i dopuna zakona vezan samo za ovaj dio. Međutim u primjeni zakona su uočene i određene dvojbe i nedovoljna regulacija ovlaštenika na podatke i kaznene evidencije i procedure pribavljanja podataka, te se pristupilo i njihovim izmjenama i dopunama na način da se propisuje da ministarstvo nadležno za područje pravosuđa osigurava sudovima i državnim odvjetništvima neposredan pristup podacima upisanim u kaznenu evidenciju u odnosu na osobu za koju je započeo kazneni progon ili se vodi prekršajni postupak za prekršaj s elementima nasilja ili prekršaj za koji se može izreći kazna zatvora. Iznimno je važno da se neposredan pristup podacima iz kaznene evidencije osigurava određenim nadležnim tijelima, ali naročito u području socijalne politike i sudovima u području obiteljsko-pravne zaštite vezano uz zaštitu prava i interesa djece a što se tijekom e-savjetovanja vidjelo i dobilo se i pozdravilo i od strane Ureda pravobraniteljice za djecu. I također mi u klubu Hrvatske demokratske zajednice pozdravljamo ove izmjene i dopune koje će omogućiti ne samo u kaznenoj sferi, nego i u građanskome pravu, odnosno u zaštiti sigurnosti zdravlja djece da se može doći do svih podataka koji su potrebni za svaki pojedinačni slučaj. Isto tako određenim pravnim osobama koje u obavljanju svojih djelatnosti mogu organizirati i provoditi poslove koji podrazumijevaju redovite kontakte sa djecom, a nemaju u zakonu koji regulira njihovu djelatnost, zakonsku osnovu za traženje podataka i kaznene evidencije treba omogućiti da kao poslodavci moraju uz suglasnost osobe za koju se podaci traže zatražiti izdavanje posebnoga uvjerenja o podacima iz članka 14. stavka 4. ovoga zakona i sve u interesu zaštite djece od seksualnog zlostavljanja i iskorištavanja. Pozdravljamo i izmjene odredbi kojima će se sudovima omogućiti zakonska osnova za uvid u kaznenu evidenciju i izvan kaznenoga progona u građanskim stvarima obiteljsko-pravne zaštite najčešće vezane uz zaštitu prava interesa djece što sam malo prije rekao, ali isto tako i za djela nasilja ili prekršajima toliko teškima da se može izreći kazna zatvora, a radi se najčešće o prekršajima nasilja u obitelji, prekršajima protiv javnog reda i mira, zlouporabe opojnih droga ili izazivanja nereda na sportskim natjecanjima. Iz svega gore navedenoga Klub Hrvatske demokratske zajednice će prihvatiti predloženi nacrt prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravnim posljedicama osude kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji. Zahvaljujem.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta poštovanog zastupnika Davora Dretara.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedavajući, uvaženi gospodine državni tajniče sa suradnicom, lijepi pozdrav, kolegice i kolege. Samo nekoliko navoda iz službenog teksta. Ovim zakonom prije svega će se urediti međunarodna razmjena podataka iz kaznenih evidencija na način da će se ista uskladiti sa Direktivom EU Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o izmjeni okvirne odluke Vijeća u vezi s razmjenom podataka o državljanima trećih zemalja i u vezi s Europskim informacijskim sustavom kaznene evidencije itd. itd. Ovdje apsolutno ne vidimo ništa upitno i neka se eto i ova evidencija uskladi sa europskom, neka ti podaci kako je poštovani gospodin državni tajnik i rekao u odgovoru na moju repliku budu dostupni i pravnim i fizičkim osobama naravno uz dobro i ispravno obrazloženje samog zahtjeva. Iza stavka tri dodaje se stavak 4. To mi se jako sviđa. U članku 3. Izmjene zakona neposredan pristup podacima iz kaznene evidencije osigurava se sudovima i u području obiteljsko-pravne zaštite vezano uz zaštitu prava i interesa djece. Svakako treba pozdraviti odluku da se i prava djece uvedu u ovaj zakon kako bi se spriječilo potencijalno izbjegavanje odgovornosti za djela počinjena prema najmlađima i najranjivijima. I Ured pravobraniteljice za djecu pozdravio je predložene izmjene Zakona o pravnim posljedicama osude, kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji, pa jednako tako i klub Domovinskog pokreta je suglasan sa njima. Svakako dobro je da se sudovima u građanskim stvarima obiteljsko-pravne zaštite vezano uz zaštitu prava i interesa djece omogućuje zakonska osnova za neposredan uvid u kaznenu evidenciju i mogućnost da nadležna tijela u građanskim stvarima obiteljsko-pravne zaštite vezano uz zaštitu prava interesa djece mogu tražiti podatke iz kaznene evidencije. Jednako tako spomenuo sam i u replici pozdravljamo i uvođenje obveze poslodavca da u slučajevima zasnivanja radnog odnosa ili povjeravanja poslova čije obavljanje podrazumijeva redovite kontakte sa djecom poslodavac mora tražiti izdavanje posebnog uvjerenja o podacima iz kaznene evidencije radi provjere prethodne osuđivanosti za takva kaznena djela. Jadno je da nitko, ni jedan roditelj ne želi da njegovo dijete dolazi u kontakt sa osobom koja je, je li već prethodno osuđivana za kaznena djela počinjena prema djeci i ovo je apsolutno za pozdraviti. Ono što bih želio zamoliti je u čl. 7. piše da se čl. 14.a st. 1. mijenja i glasi, „Osoba može za sebe u sjedištu općinskog suda ili u njegovoj stalnoj službi ili preko sustava e-Građani zatražiti izdavanje potvrde iz kaznene evidencije radi kandidiranja za zastupnika u HS.“ Ukoliko se ne varam potvrde iz kaznene evidencije nisu potrebne samo za kandidiranje u sabor nego i za kandidiranje za sva tijela općinskih, gradskih i regionalnih samouprava pa mislim da bi možda to trebalo naznačiti i u konačnom tekstu ovog zakonskog prijedloga. Što se tiče javne rasprave jedan zanimljiv stav, s obzirom da je zakon u proceduri evo prilike da se predloži izmjena st. 4. čl. 19. na način da se rehabilitacija odnosno brisanje osude iz kaznene evidencije kada su u pitanju osuda kojem je počinitelj kaznenog djela oslobođen kazne i uvjetna osuda kao mjera upozorenja izdvoje u nove alineje 6 i 7 kojima bi se propisalo da ista nastupa protekom roka od godine dana od dana pravomoćnosti sudske odluke kojom je počinitelj oslobođen od kazne odnosno protekom roka od godine dana od dana proteka roka provjeravanja kod uvjetne osude. Svakako vrijedi i o tome razmisliti. Ono o čemu ćemo vidim ovdje da je prijavljen sasvim sigurno poštovani g. zastupnik Bulj i ja vrlo vrijedno razgovarati u nastavku ove rasprave naročito kada spominjemo tzv. treće zemlje, to su zemlje koje nisu članice EU. Znamo i sami da u BiH ima mnogo tzv. nestašnih momaka koji su počinili ozbiljna djela i naravno iskoristili svoje dvojno državljanstvo da uteknu od hrvatskog pravosuđa odnosno od kazne kojom su ili pravomoćno ili nepravomoćno osuđeni ili ustvari bijahu tek osumnjičeni. U to ime i Klub zastupnika Domovinskog pokreta poslao je upite na Ministarstvo pravosuđa i unutarnjih poslova na oba ministarstva, a tekst upita je koliko se hrvatskih državljana, bilo sa hrvatskim, bilo sa dvojnim hrvatskim i bosanskohercegovačkim državljanstvom trenutno nalazi na listi traženih osoba radi počinjenja djela iz domene gospodarskog ili bilo kojeg drugog kriminala, a pretpostavlja se da se nalaze na teritoriju BiH. Siguran sam da je broj impresivan i da hrvatska javnost ima pravo znati koji su to sve ljudi. Uglavnom naravno radi se o vrlo poznatim osobama, bili oni iz medijskog, sportskog, gospodarskog ili bilo kojeg drugog miljea, a živeći neki čak i desetljećima na teritoriju BiH pomalo ispadaju iz fokusa javnosti i vjerujem da bi bilo dobro da se još jednom hrvatska javnost podsjeti tko su sve ti ljudi i za što su osumnjičeni odnosno osuđeni. Hvala lijepa.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata poštovane zastupnice Katice Glamuzina.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani predstavnici ministarstva, kolegice i kolege. Kao što smo već mogli čuti nekoliko puta, kao što smo mogli i pročitati prijedlog zakona koji je pred nama mijenja se i dopunjuje slijedom toga što je na području međunarodne razmjene podataka iskazanih evidencija u EU stvoren novi zakonodavni okvir koji omogućuje sigurniju identifikaciju osuđenih i traženih osoba državljana trećih zemalja. Riječ je o direktivi EU koju kao i svaku drugu države članice moraju unijeti u svoja nacionalna zakonodavstva, pa se samim time ni nema tu što previše raspravljati. Prijedlogom se uređuje međunarodna razmjena podataka te omogućuje neposredna primjena uredbe EU o uspostavi centraliziranog sustava podataka o osuđujućim presudama protiv državljana trećih zemalja i onih bez državljanstva. Sve je ovo dakle nužno za vizni režim na području EU, ulazak RH u schengenski prostor te generalno za sigurnost građana EU pa tako i naših građana. Nije nevažno spomenuti da su u ove izmjene ugrađene i neke mjere u interesu zaštite djece od seksualnog zlostavljanja i iskorištavanja, međutim znamo da su reakcije našeg pravosuđa na prijavu seksualnih delikata prema djeci često ne odgovarajuća, postupci su dugotrajni, a blage kazne imaju za posljedicu i kratko čuvanje podataka o osuđivanosti u kaznenoj evidenciji. Nastupom rehabilitacije kad više nije moguća provjera njegove dakle počiniteljeve kriminalne prošlosti otvara se mogućnost da počinitelj spolnog delikta na štetu djeteta opet dođe u kontakt s djecom na način na koji prije rehabilitacije nije mogao. Stoga želimo napomenuti da je potrebno spriječiti da pravomoćno osuđeni počinitelji ponovno dođu u kontakt s djecom radi čega je potrebno trajno čuvati podatke o osuđivanosti u slučajevima seksualnih nasilja nad djecom. Uz tu napomenu, a s obzirom da je Odbor za pravosuđe kako u njihovom izvješću piše bez rasprave jednoglasno podržao ove izmjene zakona i obzirom da se radi o usklađivanju sa EU klub Socijaldemokrata će ovaj prijedlog podržati. Zahvaljujem.
Hvala vam lijepa. Prije nego što pređemo na pojedinačnu raspravu poštovani zastupnici i zastupnice obavještavam vas da je danas u 13,00 sati zakazana sjednica Odbora za vanjsku politiku koji će raspraviti i predložiti HS-u Deklaraciju o Ukrajini, odmah po završetku sjednice odbora istu ćemo točku uvrstiti u dnevni red sjednice i sutra bismo tu točku kao jedinu točku dnevnog reda raspravili na plenarnoj sjednici i o njoj glasovali, s obzirom na aktualnu situaciju tim više je to potrebno. Kao što sam rekao idemo na pojedinačnu raspravu i prvi će govoriti poštovani zastupnik Jure Brkan. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Poštovani državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Zakon o pravnim posljedicama osude, kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji donijet je 27. prosinca 2012., a stupio je na snagu 1. siječnja 2013., znači daleko prije EU i svega onoga što se do sad moglo čuti u biti donosimo zakon o izmjeni zakona samo zato jer nas EU na to prisiljava. Zakon o pravnim posljedicama osude, kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji je zakon iz kaznenopravne sfere, uređuje vođenje evidencije osuđenih osoba i praćenja rokova potrebnih za rehabilitaciju. Da bi malo više približili ovu temu našoj javnosti, potrebno je malo pojasniti pojmove iz zakona. Tako su pravne posljedice osobe, tzv. statusna kaznenopravna mjera koja iako nije kaznenopravna sankcija, primjenjuje se po sili zakona za određene osobe osuđene zbog počinjenog kaznenog djela. Uvjeti za propisivanje pravnih posljedica osude su propisane Ustavom, čl. 30 i Zakonom o pravnim posljedicama osude i to samo za kaznena djela koja k tome, moraju biti teška i osobito nečasna te da ona predstavljaju najkasnije 10 godina nakon izdržane kazne zatvora, plaćene novčane kazne, izvršenja rada za opće dobro, odnosno protekom roka provjeravanja iz uvjetne osude. Kaznena evidencija vodi se za fizičke i pravne osobe koje su kaznena djela pravomoćno .../nerazumljivo/... za kaznena djela pravomoćno osuđena u RH i izvan RH, ukoliko je ministarstvo upoznato sa tim kaznenim djelima. U okviru kaznene evidencije sadržan je popis pravomoćno osuđenih osoba za kaznena djela spolnog zlostavljanja i iskorištavanja djeteta. Kaznenu evidenciju ustrojava i vodi ministarstvo nadležno za pravosuđe, koje je ujedno i središnje tijelo za razmjenu tih podataka sa drugim državama. Što se tiče rehabilitacije, pravo na rehabilitaciju ima počinitelj kaznenog djela koji je pravomoćno osuđen ili je oslobođen kazne nakon protekla zakonom određenog vremena i pod uvjetima koji su određeni ovim zakonom. Počinitelj kaznenog djela smatra se osoba koja nije počinila kazneno djelo, a njezina prava i slobode ne mogu se razlikovati od prava i sloboda osoba koje nisu počinile kazneno djelo. Pod uvjetom da počinitelj kaznenog djela nije ponovno osuđen zbog novoga kaznenog djela, rehabilitacija nastupa po sili zakona, kada proteknu ovi rokovi. 20 godina od dana izdržane, zastarjele ili oproštene kazne kod osude na kaznu dugotrajnog zakona. 15 godina od dana izdržane kazne zatvora od 10 godina, 10 godina od dana izdržane kazne zatvora od 3 godine, 5 godina od dana izdržane kazne zatvora od 3 godine i 3 godine od dana izdržane kazne zatvora od jedne godine. Rehabilitacija za počinitelje osuđene za kaznena djela protiv spolnog zlostavljanja i iskorištavanja djeteta nastupa po sili zakona protekom dvostruko prethodno navedenih rokova. Znači sve se uduplava. Zakon se do sada mijenjao 2 puta i to možemo reći slobodno zbog nas, a ne zbog EU. 2015. g. izmjenama propisane su specifičnosti u postupku zahtijevanja i dobivanja posebnog uvjerenja iz kaznene evidencije, kako bi se osigurala provedba kontrole osuđivanosti osoba koje su kandidati na izborima za zastupnike u HS i omogućila provedba postupka kandidiranja zastupnika u HS. Izmjenama 2017. g. propisane su specifičnosti u postupku zahtijevanja i dobivanja posebnog uvjerenja iz kaznene evidencije kako bi se osigurala provedba kontrole osuđivanosti osoba, koje su kandidati, ovaj put, na lokalnim izborima, tj. izborima za članove predstavničkog tijela, jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave te za općinskog načelnika, gradonačelnika, župana, njihovih zamjenika, kao i zamjenika općinskog načelnika, gradonačelnika, župana iz reda pripadnika nacionalnih manjina, odnosno iz reda pripadnika hrvatskog naroda. Sada se zakon mijenja i dopunjuje prvenstveno iz razloga što je na području međunarodne razmjene podataka iz kaznenih evidencija u EU stvoren novi dopunjeni zakonodavni okvir koji omogućuje sigurniju identifikaciju osuđenih traženih osoba državljana trećih zemalja. Također će se omogućiti uspostava centraliziranog sustava za utvrđivanje država članica koje imaju podatke o osuđujućim presudama protiv državljana trećih zemalja i osoba bez državljanstva za dopunu europskog informacijskog sustava kaznene evidencije. S obzirom da je u primjeni zakona uočene određene dvojbe i nedovoljna regulacija ovlaštenika na podatke iz kaznene evidencije i procedura pribavljanja podataka, pristupilo se njihovim izmjenama i dopunama. Ministarstvo nadležno za pravosuđe osigurava sudovima i državnim odvjetništvima neposredan pristup podacima upisanim u kaznenu evidenciju. Sve skupa, pozitivan zakon, zakon koji osnažuje naše pravosuđe i zakon koji će i naši građani, građanima biti dostupnije i pravednije pravosuđe [[Upadica: Hvala. Hvala lijepa.]] Hvala.
Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Mire Bulja. Nema ga. Gubi pravo na govor. A je, pardon. Niste bili u dvorani pa, a niti u onoj pa vas nisam vidio. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Kad govorimo o ovim zakonima, tj. o rehabilitaciji i osuđenicima, i u usklađivanjima sa europskim propisima, kao što sam rekao i u ime kluba, da usklađivanja da direktivama, naravno je nekakva i obaveza, međutim ja ću još jednom ponoviti, u nepovjerenje pravosuđa, to ću ponavljati uvijek. Najveće nepovjerenje u RH je u pravosuđe. Stoga sve što donosimo, bez obzira primjenjivali ili usklađivali naše zakone sa europskim zakonima i bilo s kojim drugim zakonima, moram uvijek gledati učinke. Što će biti s time. Da li ćemo mi to uopće uspjeti sve implementirati? Ovdje se nabrajaju i godine kazne rehabilitacije, koliko godina, međutim naš narod ima ogromno nepovjerenje u pravosuđe i ti učinci su katastrofalni. Imamo doslovno zbog nekonkurentnosti u gospodarskom smislu, imamo propadanje brojnih tvrtki koje bi bile konkurentne, poglavito hrvatske tvrtke, poglavito sad kad promatramo građevinski sektor, a to je sve krivo u biti pravosuđe jer u konačnici, pogodovanja koja se događaju bilo kroz javne nabave, dogovore, poslove, pa mi smo bili, evo, mi sad gradimo aglomeracije, sustave, pa mi nemamo doslovno ni jednu jaku tvrtku, a nekad je imao skoro svaka regija. Ja mogu nabrojati od ... [[Govornik se ne razumije.]] do ... [[Govornik se ne razumije.]] znači uvijek su bitni učinci. Nije dovoljno samo prepisati, nije dobra poruka samo evo, sjećamo se ministra, nećemo sad imenovati jer sad imamo opet problem sa ministrima, koji sudstvo tj. kojega se, koji se progoni naše pravosuđe, tj. DORH, uvijek padne mi napamet guljenje kumpira. Zamislite sad koliko bi trebalo bit kumpira za ovo sve što triba policija istražiti i što sve osuditi i na koji način će to funkcionirat. Kakva je to poruka prema onoj baki koja je prodavala luk na nekakvoj tržnici pa je zatvorilo svoj proizvod, pa je zatvorilo misec dana u pritvor ili u zatvor. Znači neujednačenost, nejednakost. Ovim zakonom zakonskim okvirima koje mi sada u biti usklađujemo sa EU, mi u biti sa njihovim zakonodavstvo tj. mi u biti ne postižemo ništa ako to ne bude u stvarnosti u provedbi. Najbitnija je provedba, provedba je ključ svega. Kako ćemo mi biti zadovoljni ako evo recimo potpredsjednik Vlade Milošević točno napiše koji će poduzetnici naši dobiti poticaje. Tako u poljoprivredi, tako, ali to je ono pravosuđe koje mora reagirati ujednačeno prema svima. Mi govorimo o ovome slučaju ovim zadnjim problemima jer korupcija je ovladala sve i to je ključ problema, demografskog iseljavanja, nepovjerenja. Moramo graditi pravosuđe. Kao što sam rekao narod nije pisao zakone, a zakoni se moraju donositi za čovika, a ne za određene interesne skupine. Stoga svi zakoni koje donosimo bitni su učinci, a poglavito kada govorimo o usklađivanju sa europskim zakonima, a poglavito po pitanju pravosuđa. I to je vraćanje povjerenja naroda, a mi zastupnici o tome moramo govoriti dok stručne službe, ministarstva, nadležne institucije moraju to usklađivati, međutim nigdje niko ne spominje državni tajniče, kolegice i kolege učinke ovih zakona, učinke pravosuđa. Sve izmjene zakona koje smo imali o pravosuđu koliko smo ga puta mijenjali, usklađivali sa europskim direktivama nigdje učinaka, nigdje. Ja mogu osobno kazati evo od kada sam gradonačelnik Grada Sinja, ja mislim da inspekcija nije 30 godina nikad Državni inspektorat došao u Grad Sinj, bilo koju ja temu da potaknem rješavanjem problema oni šalju meni inspektorat. Ja mislim da imam plik usmenih naloga, kaznenih naloga nemam pojma više šta pišu. Znači gledaju me kroz političke oči, gledaju me kroz oči gradonačelnika nebitno koje političke opcije, to je samo jedan od primjera. Evo, hvala.
Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Dretara.
Hvala vam poštovani predsjedavajući. Uvaženi zastupniče Bulj. Evo kako sam i ja naveo u svom izlaganju, molio bi i vas jedan kratak komentar, kako će ljudi imati povjerenje u hrvatsko pravosuđe kada svako malo gotovo svakih nekoliko dana svi mi putem društvenih mreža vidimo kako se i pravomoćno osuđeni počinitelji kaznenih djela zabavljaju u Hercegovini koji su utekli hrvatskom pravosuđu. Hvala na odgovoru.
Poštovani zastupnik Bulj.
Pa ne mogu imati povjerenje, zato i je u istraživanjima uvijek je pravosuđe najveće nepovjerenje u pravosuđe i to je ključni problem. Naravno da mi moramo poraditi na tome. Direktno prepisivati samo zakone i iščitavati zakona i mi smo to izglasali ovdje i to je to. Mi se lipo ovdje došli sa kravatima, odjelilma, lipo uređeni digli ruku. Mislim da mi kao sabor moramo biti puno glasniji po pitanju ovoga provedbe, znači izvršne vlasti, što je sa provedbom. A ne da se događa da čovjek koji je osuđen ode u Hercegovinu, pleše po diskima u bilo koju drugu državu. I kakve su to poruke, kakve su to poruke? Kakva je poruka da imamo potpredsjednika Vlade koji točno kaže koji će dobiti hrvatski državljanin Srbin koji će dobiti potporu? I vi to kolege podržajte, dopuštate.
Hvala lijepa. Sljedeća će govoriti završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovana zastupnica Marija Jelkovac. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajniče sa suradnicom. Evo već je prilično toga rečeno, glede izmjene i dopune Zakona o pravnim posljedicama osude, kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji i razloga zašto u ovom trenutku idemo u te izmjene i dopune, a to je prije svega usklađivanje sa eu direktivom radi razmjene podataka iz kaznene evidencije, pogotovo za osuđene osobe iz trećih zemalja. Ono što bih ja samo još uvodno rekla, a to je da je ovaj zakon kao osnovni zakon donijet 2012.g., a stupio na snagu 1. siječnja 2013.g. do sada je doživio dvije izmjene, prva je bila 2015.g. upravo kako bi se reguliralo izdavanje zahtjev i izdavanje potvrde iz kaznene evidencije za kandidate za zastupnike u HS, a onda 2017.g. isto tako doživio je izmjenu i dopunu u istu svrhu, ali samo za kandidate koji se kandidiraju za lokalne izbore. Mislim da je neupitno da je ovo usklađenje vrlo značajno i da mi kao država članica EU smo itekako i u obvezi ustvari pridonijeti na ovaj način razmjenom podataka iz kaznene evidencije sa svim ostalim državama članicama ustvari na taj način doprinijeti i stvaranju sigurnosti i na našem prostoru, ali isto tako i na prostoru čitave EU. Danas je ovdje bilo dosta govora i oko toga da se rehabilitacija ne bi trebala nastupati za kaznena djela na maloljetnicima, za kaznena djela počinjena protiv maloljetnika što se tiče seksualnog zlostavljanja. Mi smo svi ustvari osjetljivi na te najranjivije skupine, pogotovo na našu djecu. I ako se dobro sjećam, a sjećam se kad smo razgovarali o izmjenama Kaznenog zakona koje su inicirane od strane vladajućih mi smo i tada puno o toj temi razgovarali. Ali ja podsjećam da smo i kroz izmjene Kaznenog zakona upravo ojačali kazneno-pravnu zaštitu i maloljetnika ali isto tako i kazneno-pravnu zaštitu i žena nad kojima je počinjeno nasilje. Tako da čini mi se da zaista svi imamo sluha za tu problematiku. Ali kad se otvara ovo pitanje rehabilitacije ja sam namjerno u replici državnom tajniku to i postavila kao pitanje moramo imati na umu da je to vrlo osjetljivo pitanje kad razgovaramo o tome, o nenastupu rehabilitacije samo za određene počinitelje određenih kaznenih djela i stručna javnost sigurno kada o tome raspravlja mora uzeti u obzir puno čimbenika i nije to tako jednostavno pitanje. Ono što želim naglasiti da smo mi isto tako kad smo donosili ovaj zakon njega uskladili sa Konvencijom o zaštiti djece od seksualnog zlostavljanja, tako da mislim da se o svemu tome vodi briga. Ono što bih isto tako htjela naglasiti to je i jača upotreba u kaznenim evidencijama ovih biometrijskih podataka što je državni tajnik također naglasio. Mislim da je to značajno i sigurno je da će se i to koristiti u skladu sa Zakonom o biometrijskim podacima koje smo također donijeli, koji je na snazi, koji propisuje u stvari na koji način se prikupljaju i koriste ti biometrijski podaci, a u svrhu boljeg i točnijeg utvrđivanja identiteta počinitelja kaznenih djela i mislim da je to sigurno vrlo značajno za budući rad svih onih tijela koje i prije svega proganjanju počinitelje kaznenih djela, ali isto tako za našu kaznenu evidenciju koje sve osobe koje su osuđene nalaze. Evo mislim da smo sve rekli. Ja još jednom naglašavam da će klub HDZ-a podržati ovaj Prijedlog izmjena i dopuna ovog zakona iz razloga što on zaista doprinosi prije svega i boljoj suradnji sa državama članicama EU, a na taj način i sigurnosti svih nas. Hvala.
Hvala lijepa. Sada idemo na sljedeću točku, a to je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravnim posljedicama osude. Pardon oprostite. Ja sad čitam ovaj koji smo riješili. - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnom bilježništvu, prvo čitanje, P.Z. br. 245. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske temeljem članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa i uprave poštovani Juro Martinović, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Zakonom o javnom bilježništvu uređuje se ustrojstvo, ovlasti i način rada javnog bilježništva kao javne službe. Izradi predloženih izmjena i dopuna Zakona o javnom bilježništvu pristupilo se radi potrebe uvođenja javnobilježničkih isprava u elektroničkom obliku i sastavljanja takvih isprava na daljinu u skladu sa odredbama Zakona o trgovačkim društvima i Zakona o sudskom registru prema kojima su javni bilježnici utvrđeni kao ovlašteni sastavljači isprava za osnivanje i doregistraciju trgovačkih društava. Time se dodatno digitaliziraju postupci kod javnih bilježnika i značajno olakšava postupak osnivanja i doregistracije trgovačkih društava. Uz to izmjenama zakona nastoji se osigurati dostupnost javnobilježničkih usluga u mjestima u kojima nije utvrđeno sjedište javnog bilježnika kroz određivanje obavljanja uredovnih dana po službenoj dužnosti. Međutim, izostavljaju se odredbe o preuzimanju javnobilježničkih ureda zajedničkom obavljanju službe, te mogućnost istovremenog obavljanja službe javnog bilježnika i stečajnog upravitelja. Ovlast imenovanim javnim bilježnicima na području određenog suda obavljaju po službenoj dužnosti dat će Ministarstvo pravosuđa i uprave nakon pribavljenog mišljenja Hrvatske javnobilježničke komore. Zakonskim prijedlogom smanjuje se ograničenje broja javnobilježničkih prisjednika i savjetnika zaposlenih u jednom uredu prvenstveno zbog predstojećeg planiranog proširenja kruga poslova povjerenih javnim bilježnicima. Zbog utvrđene praktične potrebe regulira se institut zamjenika javnobilježničkog prisjednika, te se mijenjaju uvjeti za obavljanje poslova zamjenika i javnog bilježnika. Predlaže se izmijeniti ovlast za donošenje javnobilježničke tarife na način propisivanjem nagrade za obavljanje povjerenih poslova uskladiti sa važećim normativnim okvirom koji regulira obavljanje navedenih povjerenih poslova. Također, ovim se zakonskim izmjenama Zakona o javnom bilježništvu usklađuje sa Zakonom o općem upravnom postupku i akcijskim planom za liberalizaciju tržišta usluga. Predloženim zakonom dodatno se digitaliziraju postupanja javnih bilježnika i osigurava ravnomjerna dostupnost javnobilježničke službe. Hvala vam na pozornosti.
Hvala lijepa. Imamo više replika. Prva je poštovanog zastupnika Habijana, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Evo rekao bih da pozdravljam ove izmjene i dopune Zakona o javnom bilježništvu poglavito u ovom dijelu gdje se omogućava zapravo javnim bilježnicima kao ovlaštenim sastavljačima isprava da sada imaju mogućnost, dakle registrirati, odnosno doregistrirati osnovati trgovačko društvo na daljinu. Mislim da tu zapravo jesmo na neki način u korak i sa onom agendom digitalne tranzicije, odnosno da će zasigurno i ovo osnivanje, odnosno mogućnost da bilježnici osnivaju trgovačka društva ili doregistriraju trgovačka društva zasigurno poboljšati i investicijsku klimu. U tom smislu, evo još jedanput pozdravljam upravo ove izmjene u tom pogledu. Hvala lijepa.
Poštovani državni tajnik.
Dakle, a što reći na ovo. Dakle, moderne tehnologije su nešto što i kroz zakone moramo staviti u službu građana i poduzetnika i to se upravo ovim zakonima, a i mnogim drugim radi. Dakle, ovdje mi u biti osiguravamo da se moderne tehnologije upotrebljavaju na način da se može lakše, jednostavnije, brže registrirati i doregistrirati tvrtka koja je potrebna za poduzetništvo hrvatskim građanima. Evo.
Poštovani zastupnik Mažar.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući, uvaženi državni tajniče. Pa evo kratko ste istaknuli vezano za dostupnost. Moramo reći da smo mi i prilikom i donošenje Zakona o područjima i sjedištima sudova i kao Hrvatska demokratska zajednica uložili amandman upravo na područja gdje nisu sjedišta sudova kako bi i taj dio bio dostupan našim građanima. Činjenica je i svjedoci smo, dakle da postoje određena područja Republike Hrvatske gdje je manja naseljenost, odnosno gustoća naseljenosti i upravo iz toga razloga želimo omogućiti svakom našem hrvatskom građaninu da ima jednak pristup svojim pravima. Iz toga razloga pozdravljam dakle da će se i po službenoj dužnosti uvesti uredovno vrijeme za sva ona mjesta gdje ne postoje sjedišta i gdje će, dakle javni bilježnik obavljati. Moje pitanje bi bilo, dakle s obzirom na taj dio da li se znaju već određeni prostori u kojima će se ta djelatnost obavljati. Da li će to biti prostori općinskih sudova ili neki drugi i dakle, da ljudi možda već sad mogu znati gdje će se moći javiti vezano za te usluge.
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Svaki zakon, svaka izmjena zakona ide za tim da poboljša poziciju hrvatskih građana u konzumiranju zakonskih prava, a ja bih rekao i obveza. U ovom slučaju ja ne mogu reći točno gdje to, ali zdrav razum nalaže i možemo svi zaključiti da će se to odrediti tamo gdje je gustoća naseljenosti takva da nema ekonomskog i drugog opravdanja da se ustanove javnobilježnički uredi. Dakle, tamo će onda na područjima tih općinskih sudova ili stalnih službi ministar ustanoviti obvezu javnim bilježnicima da ustanove uredovne dane i da kod građana, dakle da se približe njima i da im pruže onu uslugu koju inače javni bilježnici kao javna služba daju našim građanima, ali i poduzetnicima.
Poštovani zastupnik Dretar.
Hvala vam lijepa predsjedavajući. Poštovani gospodine državni tajniče, čut ćete i kasnije u izlaganju. Evo imam ovdje jedno pismo jedne gospođe koja ima javnobilježnički ured. Ona vas eto kroz mene pita vezano je uz dio Zakona o javnom bilježništvu koji propisuje postupak imenovanja javnobilježničkih prisjednika. Eto gospođa čut ćete kasnije, rekla da tu ima nekih problema. Naime i komora mora dati svoje mišljenje, ali budući da su javni bilježnici osobe koje su na tržištu, moramo reći oni sami rade svoj posao čisto vaš komentar. Treba li se komora miješati u odabir javnobilježničkog prisjednika ili bi to ipak trebalo prepustiti javnom bilježniku samom? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
A uvaženi zastupniče, da dakle hvala vam na pitanju. Ali u vašem pitanju ima jedna konstatacija koja nije točna, a to je da su oni na čistom tržištu. Odvjetnici su na tržištu, javni bilježnici obnašaju javnu službu i oni su dijelom uistinu zarađuju za svoj rad, ali oni su primarno javna služba ustanovljena na način da ih se ne može registrirati koliko hoće zbog toga što su javna služba društvo, ja bih rekao društvo. Država ima interesa imati donekle utjecaja na te procese pa i zapošljavanje, dakle limitiranje broja zaposlenih, određivanje uvjeta, pa i mjesta gdje će se registrirati javni bilježnici. Dakle, u konkretnom slučaju smatram da je komora kao cehovsko udruženje, ali i dakle institucija na koju su prenesene neke javne ovlasti mora biti involvirana u izbor prisjednika.
Zastupnica Vukovac.
Zahvaljujem. Poštovani državni tajniče, dakle opće je poznata stvar da su u Hrvatskoj oduvijek u javne bilježnike odlazila djeca moćnika koji su im uvalili leno na kojem oni jedan pečat naplaćuju 75 kuna i to za njih čak rade prisjednici. Stoga smanjivanje rokova iz ovog akcijskog plana kojeg ste spomenuli može samo dovesti do daljnje erozije intelektualnog potencijala ove branše. Zašto onda stati na tome? Idemo skratiti rokove i za predviđene za suce, predviđene za državne odvjetnike itd. Što se tiče samih informatičkih pitanja tu nemam dvojbe, ali ovo drugo sigurno neće doprinijeti cilju koji se ovim zakonom želi postići osim da se i dalje omogući neukima da rade lukrativni posao. Zahvaljujem.
Poštovani državni tajnik.
Uvažena kolegice, dakle uvažena zastupnice i kolegice iznijeli ste niz svojih opservacija na službu, na tu javnu službu kao takvu, a i na zakonodavna rješenja koja prate tu službu. Ja bih rekao to je vaše pravo. Ja vaš stav ne dijelim u pogledu većine stvari smatram da zakonodavac vodi računa o tome, o kriterijima kojima se rukovodimo kada dopuštamo da netko postane prisjednik, da netko postane javni bilježnik. Dakle, sve ostale te procedure oko izbora na koje se ponekad prigovara su podložne, dakle njih donekle ima involvirana izvršna vlast, Ministarstvo pravosuđa i uprave ali zakonitost rada izvršne vlasti, pa i Ministarstva pravosuđa i uprave kontroliraju upravni sudovi koji postoje u Republici Hrvatskoj a nakon toga ako se ukaže eventualna potreba može arbitrirati i Ustavni sud kao sud koji nije dio sudbene vlasti, ali kod eventualne povrede ustavnih prava nekoga može intervenirati.
Hvala. Poštovani zastupnik Brkan.
Poštovani državni tajniče u provedenom savjetovanju o nacrtu prijedloga zakona bio je komentar Hrvatske javnobilježničke komore koji je napomenuo da je potrebno u zakon dodati i uvrstiti mogućnost deponiranja potpisa u svojstvu zastupnika pravne osobe ili javno-pravnog tijela kao što je bilo do sad moguće napraviti. To nije prihvaćeno iz razloga, jer kaže da zakon omogućava rad javnih bilježnika na daljinu. Što to točno znači? Znači svi recimo gradonačelnici i načelnici koji su imali deponirani potpis kod ovjeravanja dokumenata sada više to neće važiti, morat će se nešto drugi sistem napraviti ili što? Evo samo to odgovor i objašnjenje.
Poštovani državni tajnik.
Dakle, nisam siguran da ispravno interpretirate ono što do sad postoji u zakonu, dakle komora je tu imala stanovite primjedbe ali mi smo i u dosadašnjem zakonu imali model deponiranja potpisa ovlaštenih osoba pravnih, ali i javnopravnih osoba i to nije dokinuto ovim zakonskim izmjenama.
Hvala lijepa. Možete otići na svoje mjesto, a sad ovaj otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika HSLS-a i Reformista govoriti poštovani zastupnik Darko Klasić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege. Ovim prijedlogom izmjena Zakona o javnom bilježništvu dolazi do daljnje liberalizacije ovog tržišta, a koji je usvojen i zaključkom Vlade RH. Predviđeno je da se skrati vrijeme potrebnog radnog iskustva na pravnim poslovima nakon položenog pravosudnog ispita za stjecanje uvjeta za imenovanje javnog bilježnika s 5 na 4.g.. Također se i predlažu izmjene vremena potrebnog radnog iskustva na pravnim poslovima nakon položenog pravosudnog ispita za stjecanje uvjeta za polaganje javnobilježničkog ispita predložena je izmjena vremenskog perioda prije isteka koji nije moguće imenovanje osoba za javnog bilježnika u slučaju … [[Govornik se ne razumije]] izricanja stegovne kazne oduzimanja službi s 3 na 10.g.. Ovim prijedlogom izmjene zakona nastoji se osigurati i dostupnost javnobilježničkih usluga u mjestima koje nije osnovano sjedište javnog bilježnika zbog malenog broja stanovnika i manje razvijenog gospodarskog i pravnog prometa kroz određivanje obavljanja uredovnih dana po službenoj dužnosti koje određuje ministarstvo nakon pribavljanja mišljenja komore. Javni bilježnici su utvrđeni kao ovlašteni sastavljači isprava za osnivanje odnosno do registraciju društva, a izmjene Zakona o trgovačkim društvima i Zakona o sudskom registru omogućuje se i osnivanje i doregistracije društva na daljinu, tako da je potrebno javnobilježnička isprava u elektroničkom obliku, te njihovo sastavljanje na daljinu uvesti i u Zakon o javnom bilježništvu, što je svakako pohvalno. Javni bilježnici bi ovim izmjenama trebali i rasteretit zapravo i gruntovnice jer će prijedlozi za upis u zemljišne knjige i izdavanje izvadaka rješavat se elektroničkim putem, a od ljeta bi se na daljinu trebale moći osnivati i tvrtke. Naime, odnos deregulacije i zakonskih provjerenih ovlasti prilično je delikatan, ali nije neuskladiv samo treba ovdje voditi računa o tome da su raznim zakonima bilježnicima povjerene brojne javne ovlasti, od provođenja ovrha do ostavinskih postupaka i da je potrebno stabilno financiranje njihove službe radi osiguravanja obavljanja tih ovlasti. Deregulaciju u pravcu neograničavanja njihovog broja čini mi se svakako smislena i poželjna pogotovo u okviru liberalizacije tržišta. U svrhu poboljšavanja ovog prijedloga izmjene zakona imamo i par dopuna koje smatram da ih treba uvest u ovaj zakon. Kao prvo tu u čl. 14. trebalo bi dodati novu stavku koja bi glasilo, prilikom izbora između višeg kandidata prednost će imati kandidat koji ima najduži … [[Govornik se ne razumije]] ostvaren u radnom odnosu kao javnobilježnički prisjednik. Naime, prilikom izbora javnih bilježnika često se znalo dogoditi da su kandidati izabrani po nejasnim kriterijima. Na ovaj način bi se osiguralo da javnobilježnički prisjednici imaju prednost pred ostalim kandidatima prilikom izbora, te bi se omogućio kontinuitet u stručnosti i obavljanju poslova u javnom bilježništvu. Pod dva mislim da predlažemo izmjenu čl. 16. st. 6., trebalo bi se obratit pozornost na koji način će se odrađivat koji će javni bilježnik obavljati uredovne dane izvan svog sjedišta. Naime, smatram da bi osnovni kriterij prilikom određivanja ureda trebalo biti njegova veličina odnosno broj zaposlenih u uredu da se ne bi dogodilo da zbog uredovnih dana izvan svog sjedišta javni bilježnik kojemu je povjereno obavljanje uredovnih dana ne može na adekvatan način organizirati rad u svojem uredu. Zatim tri, predlažemo izmjenu stavka čl. 52., smatram da tu ne bi trebalo ostavit predzakonskim aktima da se regulira način utvrđivanja istovjetnosti sudionika kada se radi o elektroničkoj identifikaciji. Ovo pitanje držim previše važnim da se ne utvrdi zakonom sve u svrhu pravne sigurnosti i svođenja mogućnosti zlouporabe krađe identiteta na najmanju moguću mjeru. I četiri, predlažem izmjenu čl. 122., trebalo bi dodati rečenicu, zamjenik javnobilježničkog prisjednika može se imenovat najviše na rok od godinu dana. Nakon isteka tog roka javni bilježnik je dužan raspisati natječaj za imenovanje prisjednika. Također smatram da je i svrsishodno ograničiti vremensko trajanje imenovanja zamjenika javnobilježničkog prisjednika. Evo, toliko ukratko. Hvala.
Hvala. Slijedeća će u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata govoriti poštovana zastupnica Romana Nikolić, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Danas nam je na dnevnome redu Zakon o javnom bilježništvu koji je posljednji put mijenjan 2016.g.. Izmjenama i dopunama Zakona o javnom bilježništvu pristupilo se radi usklađivanja odredbi ovoga zakona sa izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima i Zakona o sudskom registru kojima se u hrvatsko zakonodavstvo preuzimaju odredbe Direktive EU u pogledu upotrebe digitalnih alata i postupaka u pravu društava. Javni bilježnici su utvrđeni kao ovlašteni sastavljači isprava za osnivanje odnosno doregistraciju društava, a izmjenama Zakona o trgovačkim društvima i Zakona o sudskom registru omogućuje se osnivanje i doregistracija društva na daljinu, tako da je potrebno javnobilježničke isprave u elektroničkom obliku, te njihovo sastavljanje na daljinu uvesti i u Zakon o javnom bilježništvu. Dopunio bi se čl. 3. Zakona tako da bi se uveo pojam javnobilježničke isprave u elektroničkom obliku koja se po učincima i pravnoj snazi izjednačava sa javnobilježničkom ispravom u papirnatom odnosno fizičkom obliku, a oblik i sadržaj takve isprave propisao bi se javnobilježničkim Poslovnikom. Naravno pristupilo se i daljnjoj doradi ovog zakona na područjima gdje su utvrđeni nedostaci. Akcijskim planom za liberalizaciju tržišta usluga usvojenim zaključkom Vlade RH od 29. travnja 2021.g. predviđeno da se skrati vrijeme potrebnog radnog iskustva na pravnim poslovima nakon položenog pravosudnoga ispita za stjecanje uvjeta za imenovanje javnog bilježnika sa 5 na 4.g.. Također se predlaže izmjena vremena potrebnog radnog iskustva na pravnim poslovima nakon položenog pravosudnog ispita za stjecanje uvjeta za polaganje javnobilježničkog ispita te bi se navedeno vrijeme s dvije godine iskustva na pravnim poslovima u pravosuđu, odvjetništvu i u javnom bilježništvu skratilo na 18 mjeseci, tri godine iskustva na drugim pravnim poslovima bi se skratilo na dvije godine. Predložena je i izmjena vremenskog perioda prije isteka kojeg nije moguće imenovanje osobe za javnog bilježnika u slučaju prethodnog izricanja stegovne kazne oduzimanja službe s tri na 10 godina. Predlaže se izmjena čl. 14. Zakona o javnom bilježništvu u svrhu provedbe usklađenja postupovnih odredbi Zakona o javnom bilježništvu sa Zakonom o općem upravnom postupku koji više ne poznaje svojstvo konačnosti upravnog akta tako da rješenje kojem ministar imenuje javnog bilježnika više nije konačno. Nastoji se osigurati dostupnost javnobilježničkih usluga u mjestima gdje nije osnovano sjedište javnog bilježnika zbog malog broja stanovnika i manje razvijenog gospodarskog i pravnog prometa kroz određivanje obavljanja uredovnih dana po službenoj dužnosti koje određuje ministarstvo nakon pribavljenog mišljenja komore. Predlaže se i dopuna čl. 18. Zakona o javnom bilježništvu kojim bi se uvela obveza da je poslije polaganja prisege javni bilježnik dužan pribaviti kvalificirani certifikat za elektronični potpis koji će imati jednak pravni učinak kao vlastoručni potpis i pečat. Zahtjev za pribavljanje certifikata podnosit će se komori koja će po zaprimanju obavijesti ministarstva o prestanku službe ili o privremenom udaljenju javnog bilježnika poduzeti radnje za opoziv odnosno suspenziju kvalificiranog certifikata za elektronični potpis javnog bilježnika. Predlaže se izostavljanje odredbi o preuzimanju javnobilježničkih ureda tako da bi se brisao čl. 26. zakona koji je omogućavao da imenovani javni bilježnik nastavi s radom u prostorijama koje je koristio raniji javni bilježnik jer su važeći standardi za javnobilježničke urede regulirani i međunarodnim ugovorima koje je potpisala RH. Predlaže se izmjena čl. 29. zakona da na zahtjev javnog bilježnika ministarstvo može dozvoliti otvaranje pisarnice i održavanje uredovnih dana izvan sjedišta javnog bilježnika. Brisala bi se odredba iz čl. 38. koja je omogućavala zajedničko obavljanje službe dva javna bilježnika zbog toga što se to više ne smatra ni opravdanim ni potrebnim. Utvrdila bi se kao nespojivom sa službom javnog bilježnika služba stečajnog upravitelja. Dodao bi se novi čl. 50.a koji bi propisivao mogućnost čuvanja izdavanja javnobilježničkih isprava u elektroničnom obliku te njihovo vođenje u jedinstvenom elektroničnom arhivu koji bi vodila komora. Definirao bi se ispis javnobilježničke isprave u elektroničnom obliku, a komori bi se dala ovlast da svojim pravilima uredi način vođenja te pristup i korištenje elektroničnog arhiva, javnobilježničkih elektroničnih isprava. Dodao bi se i čl. 52.a koji bi propisivao mogućnost sastavljanja javnobilježničkih isprava u elektroničnom obliku na daljinu kod kojih bi se nazočnost sudionika omogućavala putem sredstava elektronične komunikacije. Člankom bi se propisali i načini provjere istovjetnosti sudionika kao i to da će se pretpostavke i postupak sastavljanja ovih isprava urediti javnobilježničkim poslovnikom. Predlaže se da se broj javnobilježničkih prisjednika u javnobilježničkom uredu s dva se poveća na tri te bi se i broj javnobilježničkih savjetnika povećao s jednog na dva, prvenstveno zbog predstojećeg planiranog proširenja kruga poslova povjerenih javnim bilježnicama. Zbog utvrđene praktične potrebe regulirao bi se institut zamjenika javnobilježničkog prisjednika u slučajevima duže odsutnosti i spriječenosti za rad javnobilježničkih prisjednika i to prvenstveno zbog činjenice zakonskog ograničenja broja prisjednika u javnobilježničkom uredu. Predlaže se izmjena uvjeta za obavljanje poslova zamjenika javnog bilježnika tako da bi se ubuduće zamjenik javnog bilježnika određivao između savjetnika javnih bilježnika i javnobilježničkih prisjednika.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj SDP-a, a govorit će poštovani zastupnik Mišel Jakšić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege saborski zastupnici. Klub SDP-a i na Odboru za pravosuđe i na ovom prvom glasanju podržava ovo prvo čitanje izmjena Zakona o javnim bilježnicima jer jednostavno smatramo da i time radimo određene iskorake da bi to važno područje bilo još bolje uređeno i još kvalitetnije funkcioniralo. Ono što bismo voljeli naglasiti je da smatramo da bez obzira što se puno puta na javne bilježnike gleda kao na nužno zlo da su oni vrlo važni za vladavinu prava i normalno funkcioniranje i gospodarstva i građana i ono što nikako ne smijemo zaboraviti je koliko je bila važna uloga javnih bilježnika kad smo zatvarali pregovaračka poglavlja sa EU i kada je puno toga bilo prebačeno na javne bilježnike da bi se smanjio pritisak na sudove i da bismo mogli dokazati da smo ipak napravili određene iskorake. Tako da jednostavno mislimo i da s ovime radimo nešto da bi sustav bio još bolji i još kvalitetniji. Prva stvar na koju bismo danas voljeli posebno apostrofirati i posebno naglasiti je to da apsolutno podržavamo da se čim više toga digitalizira, da jednostavno u 21. stoljeću u 2022.g. konačno radimo te kvalitetne iskorake u digitalizaciji procesa i u pravosudnom sustavu jer ono što nam funkcioniranje pokazuje da to puno toga s jedne strane ubrzava, s druge strane radi dostupnijem širem krugu građana, s treće strane uvodi jedan veći nivo transparentnosti u cijeli taj sustav. Nemamo više priču da nekome nešto stoji u ladici ili da se zagubilo ili da se ne daj Bože krivotvorilo je definitivno nešto što treba pozdraviti. Druga stvar koju bismo voljeli apostrofirati je da nam je jako drago da se vodi briga i o tome da sustav javnog bilježništva bude dostupniji, samim time da bude ekonomičniji, dakle da ne bildamo građanima dodatne troškove da bi mogli obaviti ono što im je nužno kod javnih bilježnika. I treća stvar koju želimo apostrofirati je, ali to ćemo još možda i kroz amandman do drugog čitanja ili za drugo čitanje pripremiti, voljeli bismo da se raščisti sustav javnobilježničkih nagrada jer ono što smo uspjeli iščitati kod iščitavanja zakona u ovom prvom čitanju da i dalje nemamo do kraja razlučenu pristojbu javnobilježničku nagradu, pa nam se događa situacija kad je javni bilježnik reprezent države da onda nekih dodatnih troškova nema, a kad se radi o privatnim osobama plaćaju i javnobilježničku nagradu i pristojbu, kroz pristojbu PDV, dakle tu doista imamo i dalje sustav dvojne naplate određenih usluga i naravno da pozdravljamo to što je državni tajnik i na samom odboru rekao da je to nešto o čemu možemo razgovarati i možemo izvidjeti kako i na koji način možda ipak napraviti bolje, jednostavnije, dostupnije i jeftinije za naše sugrađanke i sugrađane. Hvala vam lijepo.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Domovinskog pokreta, a govorit će poštovani zastupnik Davor Dretar, izvolite.
Hvala lijepa poštovani g. predsjedavajući, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Dakle, ovo što imamo ovdje je nastavak našeg razgovora iz replike, stav jedne gospođe, ovdje sa područja Grada Zagreba koja ima javnobilježnički ured, dakle ovo je stav struke. Citiram odnosno čitam pismo kako sam ga i dobio. Zakon o javnom bilježništvu u potpunosti je protivan Pravilniku o vrednovanju kandidata u postupku imenovanja sudaca, a kojim pravilnikom je određen postupak imenovanja sudaca, kao što je i Zakonom o javnom bilježništvu propisan postupak imenovanja javnobilježničkim prisjednika i to iako javnobilježnički prisjednici trebaju imati istu stručnu spremu, te obavljaju poslove iz nadležnosti sudova, kao i sudski povjerenici. Naime, navedenim pravilnikom propisano je da sudac osim što mora ispunjavati formalne uvjete da bi bio imenovan sucem mora proći provjeru znanja i strukturni razgovor na kojem članovi vijeća postavljaju pitanja i s kandidatom provode strukturirani razgovor u primjerenom trajanju. Na taj način ocjenjuje se raspolaže li kandidat potrebnim znanjima i sposobnostima koje odgovaraju zahtjevima mjesta na koje se javio. Dakle, tek po obavljenom strukturom razgovoru sukladno čl. 7. i 9. Pravilnika o vrednovanju kandidata u postupku imenovanja sudaca, te po izvršenoj provjeri znanja sukladno čl. 10. i 12. istog pravilnika donosi se odluka o imenovanju neke osobe za suca, a za koje je prethodno utvrđeno da udovoljava formalnim uvjetima. Ukoliko kandidat za suca ne udovolji spomenutim uvjetima naravno neće biti imenovan. Takva je mogućnost javnom bilježniku oduzeta i mora zaposliti osobu za koju provjerom znanja i strukturiranim razgovorom dolazi do jedne spoznaje, osoba ne odgovara zahtjevima za mjesto na koje se javlja. Upravo suprotno navedenom pravilniku prema Zakonu o javnom bilježništvu javnobilježnička komora daje mišljenje o kandidatu na temelju ispunjavanja formalnih uvjeta, naravno tu su stručna sprema i položeni javnobilježnički ispit dok u naravi navedena osoba ne mora imati niti odgovarajuće znanje niti psihofizičke sposobnosti za obnašanje dužnosti javnobilježničkog prisjednika. Na taj način država i javni bilježnik dovedeni su u neravnopravan položaj. Recimo sudac koji ne bi svojim znanjem ili psihofizičkim sposobnostima dobro obnašao svoju dužnost u najgorem slučaju bio bi razriješen dok javni bilježnik za svaki propust ili štetu koju nanese njegov javnobilježnički prisjednik odgovora cjelokupnom svojom pokretnom i nepokretnom imovinom. Ukoliko javni bilježnik za rad prisjednika odgovara cjelokupnom svojom imovinom bilo bi logično da tada može i ocijeniti znanje i psihofizičke sposobnosti osobe koja obavlja tako odgovornu dužnost i samim time predstavlja i javnobilježnički ured. Unatoč tome zakonodavac javnom bilježniku takvu mogućnost ne dopušta već ga na jedan način kažnjava tako da ga dovodi pred izbor da u narednih godinu dana posao obavlja sam ili da zaposli osobu koja potencijalno može nanijeti štetu strankama, te kompromitirati njegov ured i cijelu javnobilježničku struku. Iz svih navedenih razloga primjer iz prakse imenovanje javnobilježničkog prisjednika izgleda tako da javni bilježnik privatnim putem pronađe osobu koja će obavljati djelatnost prisjednika, zaposli ga kao pravnika, prijavi potrebu za javnobilježničkim prisjednikom temeljem prijave, pa se onda raspiše natječaj i objavi glas u Narodnim novinama. Ova već maloprije spomenuta zaposlena osoba podnosi prijavu na oglas za budućeg prisjednika, a druge eventualno zainteresirane osobe kontaktiraju javnog bilježnika tražeći informaciju je li natječaj objavljen samo pro forme ilitiga reda radi ili je pravi zaozbiljno kako bi znali da li da se uopće prijavljuju na taj natječaj. Dakle, osim što javnom bilježniku nije pružena mogućnost da zaposli kvalitetnu i stručnu osobu cijeli postupak izbora je na neki način fingiran za što eto smatra osoba da je protivno i moralu, a i Ustavu RH. Pa poštovani g. državni tajniče, naravno ne želim ni na koji način ulaziti u sukob, ali smatram da možda treba na neki način razmisliti da se javnim bilježnicima da možda mrvičak veća kontrola nad osobama odnosno kvalitetama osoba koje zapošljavaju bilo to kroz formalne uvjete, bilo naravno kroz samu kvalitetu kao osobe. Hvala.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj HDZ-a, a govorit će poštovani zastupnik Dražen Bošnjaković, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pred nama su izmjene Zakona o javnom bilježništvu i mogu reć u uvodu da je javnobilježništvo iznimno važan institut u našem pravnom sustavu i ono što je važno za reć oni su u svom djelovanju podigli razinu pravne sigurnosti u pravnim poslovima u imovinskopravnim odnosima između stranaka i između pravnih osoba u RH. Javni bilježnici su zapravo osobe od javnog povjerenja koje svoju dužnost obavljaju samostalno i neovisno. To su iznimno važni poslovi koje oni rade, od sastavljanja privatnih isprava, od ovjeravanja isprava koje stranke između sebe stvaraju u obavljanju i stvaranju pravnih odnosa, imovinskopravnih odnosa, pravnih poslova i ako se malo prisjetimo zapravo oni su jako doprinjeli i sigurnosti i ubrzavanju određenih sudskih procesa jer ne zaboravimo kada je javno bilježništvo uvedeno i kada su oni u sastavljanju recimo ugovora mogli dat snagu ovršnosti takvog jednog ugovora time su strankama uštedili barem 5-6.g. sudskog postupka, nekad dakle kada je bio nekakav ugovor između stranaka i kada se u tom ugovoru definirale obveze e tada bez te klauzule ovršnosti išlo se na sud, pa prvostupanjska presuda, pa drugostupanjska, pa pravomoćnost i tek nakon 5.g. i više čak ponekad moglo se ić u konkretan ovršni postupak da se stranka na neki način ovaj namiri i ovaj da joj budu ispunjena njena, njena potraživanja. Uvođenjem javnog bilježništva i mogućnosti da da ovršnu snagu određenoj ispravi došli smo do situacije znači da svega toga ne treba nego da se ide odmah u izvršavanje tih obveza. Ovaj koncept izmjene Zakona o javnom bilježništvu je zapravo ja bih rekao dio jednog šireg zahvata, a to je digitalizacija zapravo procesa i ovdje ovaj u ovom zakonu se zapravo inzistira na tome da zapravo imamo digitalne isprave i isprave na daljinu i to je, to je zapravo u skladu i kako je to u obrazloženju dobro navedeno, u skladu sa izmjenama Zakona o trgovačkim društvima i sa Zakonom o sudskom registru. Velik je, velik je to napredak, nemojmo zaboravit da danas znače trgovačko društvo i ovaj razno razne statusne izmjene vezane za trgovačko društvo možemo obavit na daljinu, ne moramo odlazit u ured javnog bilježnika, ne moramo ić u statistički zavod, ne moramo zapravo čak niti poslije u mirovinski zavod, zavod za zdravstveno, sve se to obavlja na ovaj način digitalnim putem i što svakako će pridonest brzini i svakako će pridonest efikasnosti i našim ovaj, našim ljudima će omogućit jedan brzi postupak sa uštedama vremena. Ono što želim reć vezano za ovaj zakon možda bi do drugog čitanja trebalo razmislit o nekoliko sitnica. To je tarifa jer sada se ovdje bitno mijenja koncept tarife. Dosada je tarifu po zakonu donosila javnobilježnička komora uz suglasnost ministarstva, po ovom novom konceptu dakle tarifu donosi ministarstvo uz mišljenje komore i čini mi se da je to pravilno, ja mislim da je to u redu jel de facto nisu bilježnici ljudi koji nastupaju na tržištu nego oni zapravo obavljaju poslove koje im je povjerila država i rade te poslove u ime države. Jedino mislim da ovdje u odnosu na tu koncepciju ovaj moramo do drugog čitanja definirat nekakav rok do kada će ministarstvo donest tu tarifu. Suglasnost nije suglasnost nego sada je koncept mišljenja koje nije obvezujuće. U svakom slučaju taj posao treba razriješit jer nemojmo zaboravit zapravo da je u ovom segmentu na snazi privremena tarifa još iz 1994.g., to je poprilično dugo razdoblje i mislim da to treba ovaj obavit. Također predložio bih još jedan korak dalje jer koliko vidimo u savjetovanju su izmjene Zakona o parničnom postupku, ovaj zakon je u prvom čitanju, možda ne bi bilo loše do drugog čitanja uskladit nekako taj zahvat i vidjet jer možda prostor vezano za rad javnih bilježnika bi se mogao i proširiti. Nemojmo zaboraviti da je javno bilježništvo institucija putem koje smo dosta rasteretili pravosuđe jer javni bilježnici postupaju u ostavinskim predmetima kao povjerenici suda, u ovršnim predmetima također nastupaju kao povjerenici suda. Možda bi trebalo razmisliti o situaciji da im se omogući da oni rade poslove prethodnog osiguranja dokaza u parničnim postupcima koji bi tada imali posebnu snagu u parničnim postupcima, time bismo ubrzali te parnične postupke, a opet bi bilježnici mogli preuzet jedan važan dio posla koji rade sudove. Da to pokušam nekako prevest šta bi to u stvarnosti značilo, ako neko ima namjeru pokrenut nekakav ovaj parnični postupak tada bi za neke dokaze prije pokretanja tog postupka mogu se javit javnom bilježniku da se utvrdi nekakva visina štete, da se obavi nekakvo vještačenje, da se utvrdi vezano možda za smetanje posjeda nekakav dokaz vezano za među ili tako nešto. To bi u svakom slučaju doprinjelo ubrzanju parničnih postupaka koji također vidimo da su u dobroj mjeri digitalizirani na način da postoji elektronička komunikacija među strankama na način da će ovaj sada biti posebno ovaj i normativni okvir za održavanje rasprava na daljinu i ovakav jedan doprinos bio bi ja mislim jedan zatvoreni onda sustav koji, koji je dobro uređen, ali to je samo ideja, nije konkretno vezano za ovu točku nego možda ideja za nekakav drugi korak vezano za zakon koji je u savjetovanju i zakon koji prolazi prvo čitanje. Klub HDZ ovo, ove izmjene Zakona o javnom bilježništvu podržava i smatramo da je to dobar iskorak naprijed, da to donosi digitalizaciju i još veći stupanj digitalizacije o javnom bilježništvu nego što to je. Evo hvala lijepa.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Za pravednu Hrvatsku, a govorit će poštovana zastupnica Ružica Vukovac, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Dakle, izradi ovog prijedloga zakona pristupilo se prvenstveno radi potrebe uvođenja javnobilježničkih isprava u elektroničkom obliku, te sastavljanja takvih isprava na daljinu odnosno radi usklađivanja odredaba Zakona o javnom bilježništvu koje se odnose na sastavljanje javnobilježničke isprave sa Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima i Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudskom registru kojim se u hrvatsko zakonodavstvo preuzimaju odredbe institucija EU. S obzirom da su Zakonom o trgovačkim društvima i Zakonom o sudskom registru javni bilježnici utvrđeni kao ovlašteni sastavljači isprava za osnivanje odnosno doregistraciju društava, a da se izmjenama ovih zakona omogućuje osnivanje i doregistracija društava na daljinu potrebno je javnobilježničke isprave u elektroničkom obliku, te njihovo sastavljanje na daljinu uvesti i u sam Zakon o javnom bilježništvu. Ove izmjene i dopune Zakona o javnom bilježništvu iskorištene su i za neke druge izmjene ovog zakona na područjima u čijoj su dosadašnjoj primjeni utvrđeni određeni nedostaci, prvenstveno imajući u vidu da je riječ o zakonu donesenom još 1993.g. čije su se kasnije izmjene i dopune provodile samo fragmentarno i čije pojedine odredbe danas više ne odgovaraju potrebama pravnog prometa i ulozi javnih bilježnika u tom prometu. Dakle, smatram kako je važno danas uz ovu temu spomenuti i same naknade javnim bilježnicima za njihov rad. Naime, Ministarstvo pravosuđa nedavno je u javnu raspravu uputilo izmjene pravilnika o naknadi i nagradi javnih bilježnika u ovršnom postupku koji donosi višu javnobilježničku naknadu u postupcima s ovršnim zahtjevima do 5.000 kuna. Po pravilniku donesenom u veljači prošle godine nakon izmjena Ovršnog zakona javnim je bilježnicima u postupcima do 5.000 kuna za niz radnji od zaprimanja prijedloga za ovrhu do izdavanja potvrde o pravomoćnosti i ovršnosti propisana naknada od 100 kuna. Za postupke veće vrijednosti one između 5.000 i 50.000 kuna naknada za iste radnje iznosila je 150 kuna, a za više odštetne zahtjeve mogli su naplatiti naknadu od 200 kuna plus 1% na razliku iznad 50.000. Najniža utvrđena naknada ona od 100 kuna sada se briše, pa će javni bilježnici za postupke do 5.000 kuna naplaćivati naknadu od 150 kuna, a riječ je o najvećem broju ovršnih postupaka jer po podacima FINA-e 80% svih ovršenih postupaka odnosi se na dugove do 2.500 kuna. Istodobno s 25 kuna na 75 kuna podiže se predujam ovih troškova koji je ovrhovoditelj dužan platiti u roku od osam dana po pozivu javnog bilježnika. No javni bilježnici više neće moći naplaćivati troškove drugog i svakog sljedećeg pokušaja dostave rješenja korisnicima nego će im sve pokušaje pokrivati jedinstveni iznos predujma. Iako je logičan zaključak da veće javnobilježničke naknade znače i skuplji ovršni postupak za ovrhe najnižih vrijednosti u Ministarstvu pravosuđa i uprave tvrde kako nova pravila u većini slučajeva ne znače poskupljenje. Izmjenama pravilnika se kažu pristupilo nakon analize koja je uputila na velik broj predmeta u kojima ovrhovoditelji pred sudovima naknadno potražuju naplaćene troškove. Ministarstvo je zauzelo stav da budući da se u trenutačnom sustavu ovrhe trošak drugih i svih daljnjih dostava ostvaruje pred sudom što generira dodatni trošak za ovršenike te se povećava opterećenost suda u cilju povećanja učinkovitosti ovršnog postupka i optimizacijom materijalnih troškova javnih bilježnika predlaže se uvođenje jedinstvene javnobilježničke naknade u iznosu od 150 kuna za iznose do 50.000 kuna. Ističu da je u predujam sada inkorporiran trošak eventualne druge i svih daljnjih dostava uz napomenu kako u 70% slučajeva javni bilježnici provode barem dvije dostave. Iz ministarstva tvrde kako bi se time eliminirao velik broj predmeta pred sudovima u kojima ovrhovoditelji naknadno potražuju te troškove što u većini slučajeva smanjuje trošak ovrhe za ovršenike. Prevedeno, ovo znači da se povećani trošak ovrhe priprema samo onima koji ne izbjegavaju dostave, a takvih dobronamjernih nazovimo ih naivaca je među ovršenicima samo 30%. Gospodo iz ministarstva, podatak za razmisliti. Zahvaljujem.
Završno će sada u ime kluba HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Damir Habijan. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovani državni tajniče sa suradnicom. Pa evo ukratko zapravo sve ono što je rekao i kolega Bošnjaković uvodno u ime kluba naravno da se tome pridružujemo. Mislim da ove izmjene i ovo prvo čitanje zapravo ukazuje da poglavito ova promjena koja se tiče mogućnosti da javni bilježnici kao ovlašteni sastavljači isprava sudjeluju u osnivanju odnosno registraciji i doregistraciji trgovačkih društva na daljinu jest na tragu i onoga što je zapravo neka digitalna agenda, dakle digitalne tranzicije zapravo da ovo jest hvatanje koraka s vremenom odnosno da smo na tragu onoga što zapravo i cijela Zapadna Europa cijelo vrijeme ističe. Od drugih izmjena svakako treba pohvaliti ovu mogućnost da će se određivati određeni uredovni dani dakle u onim mjestima gdje zapravo ne postoji stalno sjedište javnih bilježnika. Mislim da je to kolega Mađar to spomenuo u svojoj replici, dakle kao primjer gdje smo nedavno kroz amandman kod rasprave o zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima isto tako regulirali taj dio. Prema tome, Klub zastupnika HDZ-a pozdravlja ove izmjene, podržat će naravno. Ja bi samo želio se osvrnuti na još jednu stvar koju smo imali ovdje prilike čut, ako se ne varam u replici gdje ne želim biti odvjetnik javnih bilježnika niti profesije, ali mislim da neke stvari koje su ovdje bile izrečene u smislu generaliziranja da se radi o profesiji ako sam dobro shvatio kolegicu, mislim da je kolegica Vukovac to rekla da ovdje ulaze ljudi po neko nasljedstvo i da zapravo na neki način koriste tu dužnost odnosno profesiju, mislim da nije korektno prema javnim bilježnicima koji svoj posao rade doista korektno iza kojih stoji i obrazovanje koje nije jednostavno i koje sigurno sasvim nije lako. Prema tome, na ovaj način u javnom prostoru govoriti o toj profesiji mislim da nije doista korektno. Eto Klub zastupnika HDZ-a podržat će ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Hvala vam lijepa. S time bih zaključio raspravu o ovoj točci, a o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. I sada ćemo napraviti jednu kratku stanku od 10 minuta i nastaviti u 12.00 sati. STANKA U 11:50 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12:04 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, evo stanka gotova. Vidim da diže u ime kluba MOST-a vjerojatno želi govoriti poštovani zastupnik Bulj. Stanku traži. Je li tako? Ja moram pročitati točku, pa onda ćete vi samo da formalnosti budu. Dakle, sljedeća točka nam je - Prijedlog zakona o strateškim robnim zalihama, prvo čitanje, P.Z. br. 247. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske temeljem članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo. E sad će u ime Kluba zastupnika MOST-a pretpostavljam stanku traži poštovani zastupnik Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Tražim stanku u ime kluba MOST-a od 10 minuta. Govorimo o vrlo bitnoj temi robnim zalihama. Svjedoci smo da skladišta i mjesta gdje se nalaze robne zalihe su državna tajna. Svjedoci smo da imamo Savjet za robne zalihe. U tome savjetu su ljudi iz vladajuće koalicije HDZ-a, SDSS-a gospodin Ante Sanader i Anja Šimpraga. Na isti način kao što su jedan do drugoga sjedili ministar Horvat i potpredsjednik Vlade Milošević. Znate li koliko bitne su robne zalihe? Da li je ta tajna isto, da tajna o robnim zalihama navedene su ovdje koliko imamo pšenice, koliko imamo kukuruza, koliko imamo svih tih konzervi. Međutim, zašto bi mi vjerovali na toj državnoj tajni HDZ-u i SDSS-u? Pa sjećate se kolegice i kolege kada su u Đakovu ispražnjeni silosi, nestali silosi. Koliko je bilo ono tona? Ne znam tisuća tona, nikad nije otkriveno. Pa nije to bila brokva. Nije brokva jedna e, nego silosi nestali. Stoga još jednom, neozbiljno nepovjerenje, ne vjerujem u ovu trgovačku koaliciju oko robnih zaliha gospođe Anje Šimprage i Ante Sanadera. Ne vjerujemo!
Poštovani zastupnik i potpredsjednik ovog Doma Ante Sanader, povreda Poslovnika.
Poštovani gospodine predsjedniče, samo temeljem članka 238. ispravak ovdje netočnosti jer osim nas dvoje i uvaženi zastupnik Danijel Spajić je član tog savjeta, tako da to nije asocijacija na što misli uvaženi zastupnik Bulj. I opozicija i vladajući imaju predstavnika u savjetu.
Hvala lijepa. To je obrazloženje, prema tome, ovaj ja ću prihvatiti jedno i drugo, mislim da je korisno da je i ono što je rekao kolega Bulj i ono što ste vi rekli, da je svima jasno ovaj, sada oko te situacije. Kolega Bulj, i vi imate povredu Poslovnika? Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Ante Sanader je povrijedio čl. 238 gdje omalovažava zastupnike jer ja nisam rekao neistinu, ja sam rekao istinu da je koalicija SDSS gđa. Šimpraga i g. Sanaderu lično ili osobno ili personalno, kao što su bili Milošević i Horvat u ovom slučaju podjele potpora, tako su ovdje zajedno. A tko je 3. i 4., ne zanima me. Hvala.
Dobro. Ovaj, dakle ovako. Ni ovo nije bila povreda Poslovnika, ja neću, kao što ste vidli, ja neću ni jednom ni drugom dati opomenu, ali ubuduće, ja vas molim, klonimo se osobnih tvrdnji, pogotovo ako nisu točne. Budimo, budimo parlamentarni i klonimo se takvih stvari, nije dobro za atmosferu ovdje kad raspravljamo o jednoj vrlo važnoj točci, a to su strateške robne zalihe, vidimo što se događa u Europi, vidimo koliko su, svi znamo koliko su takve stvari itekako važne za sve nas, pa molim evo, jednu razinu i jednu ozbiljnost u raspravi o tome. Sada bih pitao predlagatelja želi li dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu gospodarstva i održivoga razvoja Ivo Milatić, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS-a. Uvaženi saborske zastupnice i zastupnici. Važeći Zakon o strateškim robnim zalihama donesen je 11. srpnja 2002. g. te je stupio na snagu 31. srpnja 2002. g. Od toga dana u RH su prestale postojati tržne robne zalihe i do današnjeg dana ostale su samo strateške robne zalihe kao što se i predlaže da to tako bude i dalje sa ovim prijedlogom zakona koji je pred vama, cijenjeni zastupnici i zastupnice. Do 2002. g. polazište u koncipiranju robnih zaliha bilo je da robne zalihe čine one robe koje su nužne za osiguranje osnovne opskrbe u doba ratnog stanja ili neposredne ugroženosti i neovisnosti jedinstvenosti RH i u slučaju većih prirodnih nepogoda. Kriteriji za određivanje vrste i količina roba, a koji je i danas aktualan, bio je da se u robnim zalihama nalaze one robe koje bi osigurale osnovnu opskrbu oko 50 tisuća građana RH za vrijeme od 15 do 60 dana, da se osigura osnovna oprema i materijali za zbrinjavanje građenja u slučaju većih prirodnih nepogoda, kao što su poplave, potresi, požari, veće havarije komunalnih i prozirnih sustava i sl. Iskustva Domovinskog rada i nedavnih prirodnih katastrofa su pokazala da utvrđeni kriterij je dobro postavljen koji je .../nerazumljivo/... i koji bi se isti i trebao zadržati ubuduće sa manjim izmjenama. S obzirom da je HS nositelj zakonodavne vlasti, a Vlada RH obavlja izvršnu vlast u skladu s Ustavom i Zakonom o strateškim robnim zalihama te je cjelovita provedba Zakona o robnim zalihama predana u nadležnost Vlade RH uz obvezu da Vlada RH jednom godišnje HS-u podnosi izvješće o stanju i upravljanju robnim zalihama. Radi provedbe nadzora nad upravljanjem robnim zalihama od strane Ravnateljstva, ostalo je propisano u prijedlogu Zakona o strateškim robnim zalihama da HS i dalje osniva Savjet za robne zalihe, koji se sastoji od 3 saborska zastupnika i 2 ugledna stručnjaka iz područja gospodarstva, i jasno, imenuje ih ovaj cijenjeni Dom i jasno da se kontrola provodi redovito od strane proračunskog nadzora, od strane Državnog ureda za reviziju i jasno, eventualni od strane drugih tijela u RH koji su ovlaštene za nadziranje ovaj, institucije, kao što je Ravnateljstvo za robne zalihe. Kako je postojeći Zakon o strateškim robnim zalihama već zastario, u jednome svome dijelu koji je predviđao što s robnim zalihama koje su ostale iz vremena tržnog funkcioniranja, znači iz vremena do 2002., onaj, što s operativnim zalihama koje sada više ne postoje u našem zakonodavstvu, postoje obvezne zalihe nafte i naftnih derivata koje su regulirane Zakonom o tržištu nafte i naftnih derivata, Zakon o strateškim robnim zalihama je potrebno prilagoditi novim izazovima učestalih katastrofa, humanitarnih kriza, u smislu operativnosti donošenja bilance strateških robnih zaliha, upravljanja robnim zalihama, bržeg popunjavanja i nominiranja novih možebitnog potrebnih proizvoda u bilanci roba strateških robnih zaliha. Također je potrebno propisati da dugogodišnje procedure i postupanja u Ravnateljstvu, kada je u pitanju upravljanje robnim zalihama i imovinom kojom upravlja Ravnateljstvo u ime RH, dobiju i odgovarajuću pravnu formu kroz pravilnike, čije će donošenje propisati ovaj novi prijedlog Zakona. Osnovna pitanja koja trebaju, koja se trebaju urediti zakonom jesu: način i postupak formiranja korištenja, obnavljanja i čuvanja robnih zaliha, način formiranje bilance strateških robnih zaliha i popis obveznih artikala u istoj, prava i dužnosti državnih tijela u svezi s robnim zalihama, definiranja prava i upravljanja robnih zalihama i obavljanja poslova s robnim zalihama, kao i odgovornosti za stručno izvršavanje poslova. Procedure iz dosadašnje prakse Ravnateljstva u vezi poslovanja, kao što sam već rekao, propisati kroz pravilnike. Način i izvori financiranja sredstava za stvaranje robnih zaliha, također su regulirani ovim zakonom. Obavljanje upravnih i gospodarskih poslova u svezi s robnim zalihama i način osiguravanja nadzora i ovlaštenja nadležnih državnih tijela na funkcioniranje strateških, za funkcioniranje strateških robnih zaliha. Posljedice koje će donošenjem Zakona proisteći, odnosno osnovni ciljevi Zakona su da se odredi namjena odnosno potrebe za koje se formiraju robne zalihe, da se na funkcionalan, operativan i racionalan način odredi namjena i razina formiranja robnih zaliha i vrsta roba koje čine stalne robne zalihe, da se omogući Vladi RH brzo i učinkovito djelovanje u smislu možebitne potrebne i izmjene bilance roba strateških robnih zaliha, posebno poučenim primjerima nedavnih katastrofa odnosno potresa u Zagrebu i Banovini. Jasno da se odredi procedura u kojima su precizno navedena tijela koja daju naloge za uporabu robnih zaliha u slučaju potrebe, prilagodit stupanj tajnosti realnim gospodarskim prilikama u gospodarskim subjektima koji su angažirani od strane ravnateljstva na poslovima skladištenja robnih zaliha, da se osiguraju stabilni stalni izvori financiranja za robne zalihe i osigura učinkovito praćenje i kontrola poslovanja s robnim zalihama. Predloženim rješenjima omogućit će se još bolje funkcioniranje robnih zaliha za slučajeve propisane zakonom te će se omogućiti Vladi RH da na efikasan način sukladno Zakonu o strateškim robnim zalihama brzo i promptno djeluje putem Ravnateljstva za robne zalihe, Civilne zaštite i ostalih tijela i organizacija koja su uključena u sprječavanje i saniranje katastrofa kako ratnih, klimatskih i humanitarnih te i u slučaju velikih nesreće, bioloških događaja, tehničko-tehnoloških događaja i ekoloških katastrofa. Ovim zakonom i dalje se zadržava popis roba, ali na drugačiji način prikazivanjem skupine proizvoda tako da će detaljne pojedinačne artikle propisivati bilanca strateških robnih zaliha koji će donositi Vlada RH. Ono što je važno naglasiti osim dosadašnjih skupina proizvoda kao što su poljoprivredni i prehrambeni proizvodi i ne prehrambeni proizvodi uvodi se novina, a to su lijekovi, cjepiva, protuotrovi, sanitetski i potrošni medicinski materijal. Ukida se čuvanje robe u novcu jer je to ovako jedan dio koji je ostao u zakonu iz raznih 2000.-tih godina jer je to jednostavno s pozicija današnjeg funkcioniranja proračuna praktično nemoguća situacija da se nešto čuva u novcu. Novac je u proračunu, a robne zalihe su ovim zakonom odnosno prijedlogom zakona predviđeni isključivo da budu u robi, a sukladno istome bilanca se popunjava sukladno financijskim mogućnostima proračuna što se definira državnim proračun tj. proračunima kroz godinu koje slijedi. Znači to bi bilo ukratko od mene što se tiče uvodno za zakon. Hvala na pažnji.
Hvala lijepa. Imamo više replika, prva je poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Tajniče, robne zalihe su kao gordijski čvor koji kad se presiječe otvorit će se svega i svačega, samo da ne bude uhićenja. Medicinsko od strateških robnih zaliha trebalo bi znači medicinska nabava medicinskih sredstava u ovoj covid krizi jer znamo da je to također pod tajnom nekakvom tajnom bez javne nabave, kao vidjeli smo i nesposobnost i nesnalaženje kod robnih zaliha u slučaju i Petrinje i Zagreba. Vjerujte mi da nije bilo naroda, navijačkih skupina, Torcide, BBB, građana, inicijativa da bi nažalost ljudi umirali od gladi i od žeđi i u Sisačko-moslavačkoj županiji, pogotovo nakon potresa. Neorganiziranost, nekompetentnost, a prije svega ova prikrivenost [[Upadica Reiner: Hvala.]] bez zakona o javnoj nabavi … medicinskih pomagala i opreme.
Poštovani državni tajnik, izvolite.
Uvaženi zastupniče Bulj, kategorički odbijam sve vaše insinuacije na bilo kakve nepravilnosti iz Ravnateljstva za robne zalihe. Transparentno imate na web stranici 720 milijuna potrošenih sredstava za covid, 113 milijuna potrošenih sredstava za potres, od toga 24,5 za Zagreb. Sve procedure kako se nabavljalo, što vi kažete po skrivenim procedurama, osobno vas pozivam ovdje ispred hrvatske javnosti kad god hoćete vi i bilo ko od saborskih zastupnika dođite u Ravnateljstvo za robne zalihe, kolega Jurić i svi dolje kolege sve dokumente će vam dati. Vi ste HS, vi imate pravo znati sve i slobodno dođite i uzmite sve papire koje mislite da jednostavno tu nešto vam se čini da ne štima.
Vidim da su digli povredu Poslovnika, poštovani zastupnik Bulj i poštovani zastupnik Troskot. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Hvala lijepo. Povrijeđen je čl. 238. gdje se omalovažavaju saborski zastupnici.
Oprostite to nije omalovažavanje, nije nikakvo omalovažavanje. Ja vam moram dati opomenu, uopće me ne zanima nastavak jer to nije.
Pa ne možete mi dati opomenu nisam obrazložio.
Nemate šta obrazložiti jer ničim nije niste omalovaženi, apsolutno ničim, dapače pozvao vas je državni tajnik [[Upadica Bulj: Izgovorio da je da govorio neistine, a ja sam rekao čistu klasičnu istinu.]] da dođete, da dođete.
Znamo da je 12 kuna jedna maskica koštala, a u javnoj nabavi kako ste provodili javnu nabavu za ovu medicinsku.
Kolega Bulj, molim vas dobivate opomenu [[Upadica Bulj: Pa mislim bezveze.]] Povlačite. Hvala lijepa. Replika poštovanog zastupnika Sačića.
Poštovani državni tajniče. Recite mi prvo, ne znam nisam pratili da li je ravnatelj Ravnateljstva za robne zalihe imenovan? I drugo, kako ste sada to uspostavili kako znavljate recimo te potrebe po bilanci robnih zaliha? Interesira me, bilo je strašno velikih problema sa kontejnerima stambenim itd., je li se nešto u tom pogledu učinilo i jel Banovina i potres je razotkrio i covid da smo bili krajnje nespremni?
Poštovani državni tajnik.
Hvala g. zastupniče. Što se tiče kontejnera 1.132 kontejnera Ravnateljstvo ima, imamo i neke u rezervi, znači potreba za njima više nema. Što se tiče nesnalaženja ja se s time ne slažem, na svaki poziv u kojem je od strane Ravnateljstva traženo da se dostavi bilo u potresu u Zagrebu ili u Banovini, mi smo reagirali promptno. Mi smo reagirali promptno i za to imamo dokaze i to možemo i detaljno elaborirati po svemu. I to što mi nismo izlazili u javnost, da smo se hvalili, sad je otišao kamion iz našeg skladišta, iz našeg skladištara, to je normalno da to mi nismo radili niti je to uputno niti je to prirodno jer je naša osnovna zadaća da služimo za to. Znači Crveni križ i gospodarstvenici i volonteri, hvale vrijedni su dobivali sve ono što su tražili od nas. ... [[Upadica se ne čuje.]] Biti će natječaj vrlo skoro, [[Upadica Reiner: Samo ne iz klupe, samo ne iz klupe, molim vas.]] tako mi je rečeno.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Škore. Izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Dakle u ovom Prijedlogu Zakona o strateškim robnim zalihama provedena je javna rasprava, on ima prilog 1 koji kaže da su to popis robe koja može činiti strateške robne zalihe i tvrdi se da će Vlada izraditi bilancu .../nerazumljivo/... odlično. U provedenoj raspravi bio je jedan komentar koji kaže da u popis robe koji čine strateške robne zalihe je potrebno zaštiti dojenčad i žene u reproduktivnoj dobi pa su tražili da se uvrste tvornički mliječni pripravak u prahu, tzv. formula i higijenski ulošci. Vi ste to odbili uz obrazloženje jer se uslijed raznih promjena u društvu mijenjaju potrebe za određenim proizvodima, itd., itd. Recite mi molim vas, koje su to promjene u društvu, bilo koje vrste, pa čak i biološke koje će smanjiti potrebe za tzv. formulom i higijenskim ulošcima? Hvala vam.
Poštovani državni tajnik.
Možda su kolege nespretno to obrazložile, a ovaj, samo da pojasnim. Znači, to sve što je ovaj, što su tražili, to će vrlo izvjesno biti u bilanci. Ali smo išli da ne opterećujemo ovaj Zakon sa detaljima i sa pojedinim arktiklima, išli smo, ajmo reći, na sintetičko prikazivanje, sintetičko prikazivanje, ovaj, sintetičko prikazivanje proizvoda, a onda će u bilanci biti ovaj, svi proizvodi koji se ocjenjuju da su potrebni. Ne vidim razloga da ovo što ste spomenuli, da ti proizvodi ne budu u bilanci, a i o tome će, jasno biti prilike da se javnost upozna jer će bilanca ići na usvajanje Vlade i kao takva će biti javno dostupan dokument. Znači naša osnovna intencija da ne opteretimo zakon detaljizmom kao što je stari zakon bio i onda je kasnije bio ustvari u tom dijelu i neprovediv.
Kolega Škoro, vi ste digli povredu Poslovnika? U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Jesam g. potpredsjedniče, čl. 238. Ja imam pravo reći, vi me imate pravo opomenuti, nemam drugog načina, pa riskiram opomenu svjesno drugi put danas, dakle u zemlji koja ima ovakove demografske probleme, ovo su strateški proizvodi, ovo su strateške stvari i to nije detaljiziranje, dakle i sami ste rekli, to je propust i bilo bi dobro da ga što prije ispravite.
Hvala lijepo. Sami ste rekli da morate dobiti opomenu jer je to replika, a svatko ima prigodu i u ovaj pojedinačnoj raspravi i završno govoriti, itd., tako da moram dati opomenu. Poštovani zastupnik Pavliček.
Poštovani državni tajniče. Sva spremnost odnosno nespremnost strateških robnih zaliha se pokazala nažalost tijekom ovih prirodnih katastrofa na Banovini i u Zagrebu. Ne ulazeću u to je li bilo dovoljno robe na skladištima, ali činjenica je da je ona kasno stizala na stradalo područje i da nije došlo do organizacije građana, da bi nastao potpuni kaos. Međutim zanima me ovdje sukladno čl. 12, gdje se govori o poslovanju s robnim zalihama, kako posluju robne zalihe u zadnjih nekoliko godina, ostvaruju li oni prihode, viškove ili pak su financijski gubitaš?
Poštovani državni tajnik.
Hvala. Još jedanput ću vam reći, mi se nismo nesnalazili, tragedija je htjela da od 300 kontejnera, da su svi bili u Covidu kad je nastao potres i 1100 kontejnera plus ovo što je došlo iz donacija nije bilo lako proizvesti ni nabaviti i isporučiti i mi smo to odradili maksimalno brzo koliko smo mogli i mislim da, to će se analizirati i ubuduće. Što se tiče poslovanja robnih zaliha, mi svaku godinu redovito ostvarimo višak, ovaj, nekad veći, nekad manji, tako da nismo nikad u gubitku, ako slučajno bi i bio gubitak, on je vrlo teško moguće da se dogodi, a kad bi i bio, imamo viškove iz prethodnih godina, naravno, u načelu, evo, otkad sam ja što uz nekim prekidima povezan sa robnim zalihama od 2012., uvijek smo imali viškove.
Poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče, 2008. g. izašao je popis 108 tvrtki koje su uzele robu iz robnih zaliha, nikada ju nisu platile, oštetile su državni proračun za pola milijarde kuna. Kako ćete spriječiti da se opet ne dogodi tako nešto?
Poštovani državni tajnik.
Pa to je nažalost sve, cijeli taj popis, to se sve odnosilo na poslovanje robnih zaliha do 2002. g. Tu se možemo složiti svi u ovom cijenjenom Domu, da je to poslovanje u, kraj 90-ih i početkom i do 2000.-ih, jer od 2000.-ih nije bilo više nikakvih problema, ako ih je bilo, bili su minimalni, ovaj, da je to jednostavno, mi smo to procesuirali i svim .../nerazumljivo/... zakonskim sredstvima vodili, nešto se naplatilo, nešto nije, nešto je otišlo u zastaru. Ja samo mogu reći da od 2012. g. od kad sam ja postao ravnatelj pa sam bio tamo do 2017., evo, sad sam kao državni tajnik zadužen da ipak kontroliram i bavim se robnim zalihama, mi smo imali od 2012. do 2017. samo 5 milijuna u predstečajnim nagodbama. To je bio cijeli naš gubitak u tih 5 godina, što je normalno da se nekad može nešto i to dogoditi i još smo jedan dio toga i spasili [[Upadica: Hvala.]] znači vodi se računa da [[Upadica: Hvala lijepa.]] da ... [[Govornik se ne razumije.]]
Poštovana zastupnica Puljak.
Poštovani tajniče, novinari su, evo, kad ... [[Govornik se ne razumije.]] robne zalihe, ima jedan članak koji su novinari, dakle, krasno rekli, da je povijest samostalne hrvatske obilježena skandalima vezanim uz stanje robnih zaliha. Podizale su se optužnice, vodila suđenja, iščuđavalo se na praznim skladištima, skandaliziralo se zbog lažnih obračuna. Čak u obrazloženju ovog Zakona, predlagatelj evo, navodi između ostalog, jednu rečenicu, kaže jedino tijekom 2001. g. prodaja pšenice na domaćem tržištu i izvoz pšenice je obavljen bez ikakvih problema i afera. Dakle afera se spominju i u samom obrazloženju ovog Zakona, a simbolično je da na današnji dan pričamo o ovom Zakonu i zapravo je, ostaje jedno jedino pitanje koje je danas, na današnji dan relevantno jeste li spremni za humanitarnu katastrofu koja nas čeka, obzirom da je danas počeo rat 500 km od Hrvatske? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala na pitanju. O povijesti nećemo ovdje raspravljati jer na kraju, onaj koji sudjeluje u tome, neka raspravlja. Ovaj, mi afera, tog tipa više nismo imali već znači od 2000-ih godina pa do danas i jasno da smo spremni za ne daj Bože katastrofe, ako smo bili spremni za Gunju, za led u Gorskom kotaru, za migrantsku krizu, za potres, jedan za Covid, za drugi potres, biti ćemo spremni za ovo, odnosno spremni smo. U našoj bilanci sada ima, odnosno u našim skladištima sada ima više od pola milijarde kuna vrijednosti roba. Hrvatski državni proračun je spreman reagirati kao što je reagirao sa 720 plus 100, znači 800 milijuna kuna u 2 godine dodatno za potres i za Covid, nema nikakvog razloga da nismo spremni i mi ćemo, ne daj Bože ako bude potrebe, to ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Poštovana zastupnica Raukar-Gamulin.
Zahvaljujem poštovani državni tajniče. Pa, baš se ne možemo složiti s time da nije bilo problema u slučaju npr. zadnje katastrofe, potresa na Baniji, itekako je bilo problema sa dostavljanjem stvari i upravo u tom smislu bih vas pitala, budući da ste u ovom novom prijedlogu predvidjeli da se nadzor saborski nad robnim zalihama može, znači i ne mora, dakle taj Savjet se može i ne mora znači, uspostaviti, pa me zanima, budući da po ovom prijedlogu inspekcijski nadzor je, vrši samo Ravnateljstvo za kojeg isto nije jasno kako se bira u ovom Zakonu uopće, zanima me zbog čega ste maknuli obavezu saborskog Savjeta i stavili ste ga na može, što znači i ne mora. Evo, zahvaljujem.
Poštovani državni tajnik.
To što se, da, da mi inspekciju radimo i jasno, vodimo o tome računa. Što se tiče ovog može, odnosno prije je pisalo osniva, a danas piše može, to je na preporuku Ministarstva pravosuđa da se jednostavno ostavi ovog cijenjenom Domu mogućnost da, jasno, može svaki put osnovati kad god je nosi saziv ili već kad to odluči ili da eventualno, ako to ne napravi, da ne bude, ajmo reći u prekršaju. Zašto smo, zašto su to preporučili? Zato što smo mi imali vremena kada smo mi morali moliti HS da nam osnuje Savjet. To se ne odnosi na ovaj saziv i na vas ovdje, ali bilo je i tih vremena kada smo doslovno morali moliti da nam se osnuje Savjet i, ali evo vi ste sad prvi potegli to pitanje, pretpostavljam da će biti i rasprave, što se nas u Ravnateljstvu tiče, odnosno u Ministarstvu, ako ovaj cijenjeni Dom kroz raspravu kaže da to i dalje ostane osniva, mi ćemo to, neovisno o preporuci Ministarstva u drugo čitanje.
Hvala. Poštovani zastupnik Troskot.
Poštovani državni tajniče Evo, danas ste lagali u Saboru. Rekli ste da niste ostvarili gubitke od 2012. g., 2019. g. ste ostvarili gubitak od 26,5 milijuna kuna koje ste podmirili sa viškom od 32,5 milijuna iz godine prije. Tako da ste došli već i izgovorili laž, da nismo ni krenuli. Drugo, dakle vezano za nespremnost, vaši financijski podaci koje ste dali u HS. Drugo, vezano za nespremnost i vezano za ove kontejnere, dakle sami smo bili, dakle Miletić i ja na terenu, možete pitati vašega ministra Medveda, gdje su heroine Domovinskog rata, Jadranka i Gordana iz sela Maja, 11 mjeseci čekale na kontejner. Zamislite, 11 mjeseci u čekale na kontejner. Dobili su ga isključivo i eksplicitno na zahtjev Marina Miletića koji je rekao da će napraviti stvarno kaos iz razloga što su žene koje su heroine ostale bez krova nad glavom, niste ništa napravili da ih zaštitite. I vrijeme vam je da počnete govoriti istinu i ne možete dolaziti u Sabor i govoriti neistine.
Poštovani državni tajnik.
Ja što se tiče toga gubitka. Ako ostvarite višak od 35 milijuna kuna, da biste ga, obzirom da je to proračunska stavka pod 70-ici, nije po 11-ici, da biste višak iskoristili svoj kojeg ste ostvarili, morate ga fizički potrošiti u idućoj godini, to je nominalni gubitak, ali suštinski to nije gubitak. Ja sam govorio o suštini, tu se ispričavam da sam morao to prokomentirati, što ste sada vi rekli, da u računovodstvenom smislu to takva suštinski je to ono što sam ja rekao. Ali tu ste vi u pravu, u računovodstvenom smislu, a suštinsko vam je to tako. Vi, jer u protivnom, da Ravnateljstvo nije ostvarilo tzv. gubitak tu godinu, onda bi naša sredstva otišla u proračun i mi od tih sredstava više ne bi imali ništa, to su naša sredstva bila. A što se tiče toga, mi smo kontejner osigurali, a nismo zaduženi da ih donosimo na mjesto gdje je trebalo [[Upadica: Poštovani...]] Druge službe to rade.
zastupnik Željko Pavić.
Poštovani tajniče, u ovom Zakonu se, između ostaloga, definira i kako će se raditi u slučaju ratnog stanja. Činjenica je da se u zakonu definira kako će se raditi ukoliko je ugrožena samostalnost RH, ukoliko je ugrožen ... [[Govornik se ne razumije.]] RH, ukoliko ćemo biti, eventualno bili napadnuti, itd., itd. Međutim evo sad se nalazimo u situaciji da je napadnuta jedna država koja je, evo, tek nekoliko stotina kilometara udaljena od nas i vjerujem da ćemo morati drugačije upravljati robnim zalihama. Maloprije ste spomenuli da imamo trenutno dovoljno robnih rezervi i za naše sugrađane i za eventualnu humanitarnu pomoć. Međutim s obzirom da znamo kakva je situacija vezana za sjetvu i da ćemo imati problema sigurno s obzirom da se, eto, ne ide u pravom smjeru. Da li imate nekakve planove ili da li Vlada možda ima nekakve planove da nešto poduzme s obzirom da je stvarno situacija izvanredna?
Poštovani državni tajnik.
Ovaj, što se tiče situacije koja je evo, od jutros, ja sam rekao, ovaj, što imamo u bilanci sada. Starim zakonom koji je još uvijek na snazi i novim koji je u prijedlogu, jasno piše da Vlada može naložiti fizičkim i pravnim osobama da sukladno ovom Zakonu proizvode doslovno zaustave proizvodnju za nešto ostalo, nego isključivo proizvode za državu, jasno, država da to plati, za slučaj neposredne ratne ugroženosti. Vlada je uvijek znala reagirati na krizna stanja, ako do sad, dođemo u tu situaciju da osim robnih zaliha koje imamo, trebamo nešto intervenirati, bilo ovo što ste rekli i radi sjetve i radi bilo čega drugoga, zakon se i sadašnji važeći može koristiti, Vlada može donijeti odluku, jasno, mora osigurati sredstva jer ne može nekomu reći daj mi, a neću platiti, i tako da u tom dijelu ovaj, pustimo [[Upadica: Hvala.]] vidiš što će se događati, ali [[Upadica: Poštovana zastupnica Perić.]] zakon je tu da to može.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, činjenica je da robne zalihe sadržavaju robe za 50 tisuća stanovnika najmanje u razdoblju od 15 do 60 dana i to je ono o čemu Vlada itekako vodi računa. Isto tako, krajem prošle godine ste donirali preko 4 milijuna i 400 tisuća kuna vrijednosti robe Caritasu Zagrebačke nadbiskupije, dakle činjenica da se zanavljaju i vodi računa upravo o robnim zalihama koje moraju biti u toj robi koja je potrebna za prehranu. Ono što bih još istaknula, da je u 5. mj. 2021. nabavljeno preko 986, čini mi se, što kontejnera i kućica, dakle vrlo promptno se reagiralo u onim momentima kada je to trebalo i to vrlo, to je očito više nego očito.
Poštovani državni tajnik.
Hvala. Što se tiče našeg humanitarnog pomaganja, to je praksa koja traje već 10 godina i ona se kreće od 5 do 10 milijuna kuna godišnje i ne Caritasu Zagrebačke nadbiskupije, on je, ajmo reći, nositelj kao primatelj, ali onda se to raspodijeli po cijeloj RH, svim caritasima, svim merhametima, svim pravoslavnim ovaj, humanitarnim udruženjima, tako da jednostavno to je jedna dobra praksa i jako smo ponosni na to. A što se tiče ovoga što ste rekli, nije jednostavno bilo ovaj to sve organizirati, organizirali smo se i zahvaljujući nekolicina hrvatskih izvanrednih poduzeća koji su uspjeli u doslovno pojačati kapacitete i sagraditi sve te kontejnere, evo, danas za ne daj Bože, ako treba reakcija, vrlo brzo bi oni to mogli i dalje proizvesti. Naša skladišta su spremna za prihvaćanje ovaj, svih roba, 7 skladišta je spremno i [[Upadica: Hvala.]] mislim da tu ... [[Govornik se ne razumije.]]
Poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, i ja bih se osvrnula na proizvode o kojima je govorio kolega Škoro, na hranu za dojenčad, dječju hranu, higijenske uloške, ribu i riblje prerađevine. Ne znam da li je kolega Škoro letimično samo prošao ove odgovore ili je namjerno preskočio reći, naime, ti proizvodi se mogu naći na popisu, ja vjerujem da će se naći na popisu strateških robnih zaliha, kao što stoji u odgovoru, ono može biti pod st. 1 toč. 6 znači ostali poljoprivredni i prehrambeni proizvodi koje odredi Vlada bilancom, a ovi neprehrambeni mogu također, biti pod točkom 8, ostali neprehrambeni proizvodi koje odredi Vlada bilancom. Naime, u odgovoru stoji, Vlada RH će razmotriti sve prijedloge kod donošenje bilance gdje su robe uvrštene po vrsti, nazivu i količini te se isti ne trebaju urediti zakonom, pa stoga vjerujem da će se ovi proizvodi zahvaljujući Vladi i toj bilanci naći na popisu robnih zaliha.
Poštovani državni tajnik.
Hvala. Samo da postojeću bilancu pročitam. Riblje konzerve u postojećoj bilanci su predviđene sa 300 tona, a imamo ih na skladištu 216 tona. Riblje, higijenski ulošci, dječje pelene, pelene za inkontinenciju, su predviđene bilancom, higijenski 20 tisuća komada, pelene dječje 5 tisuća, pelene za inkontinenciju 2 tisuće komada, to nažalost još nismo nabavili, ali to ćemo nabaviti, ali to je već u bilanci. Znači svaka javna rasprava ovog tipa i ova saborska je nama dovoljan podatak o kojem ćemo voditi računa kada po usvajanju ovog Zakona, neka on stupi na snagu budemo predlagati bilancu i sigurno ćemo to uvažiti, a ako eventualno nešto ne uvažimo, morati ćemo imati ozbiljno obrazloženje zašto to nismo uvažili, a već sam rekao da mislim da nema razloga da to ne uvažimo.
Poštovana zastupnica Vučemilović je digla povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Hvala lijepa poštovani predsjedavatelju. Riskiram opomenu svjesno i preuzimam odgovornost, pozivam se na čl. 238, kolegica Juričev-Martinčev, biti na popisu i može biti na popisu nije jedno te isto. Mislim da ćemo se svi složiti da u ovakvim situacijama, a evo i jutros smo svjedočili jednoj vrlo ozbiljnoj situaciji između Rusije i Ukrajine, početku rata, moramo misliti upravo na djecu, upravo na one najugroženije, tako da [[Upadica: Hvala. Hvala.]] biti na popisu i može biti nije isto.
Kao što se ispravno rekli, i sami znate da je to bila replika, a ne povreda Poslovnika, pa vam dajem opomenu. Sada će repliku imati poštovana zastupnica Dreven Budinski.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, državni tajniče. Koliko su važni strateške robne zalihe, to, o tome ne moramo govoriti i sami ste svjesni da je ovaj stari zakon bio zastarjeli i da se mora prilagoditi novonastalim situacijama, da sad ne nabrajam svim ostalim katastrofama koje su nas pogodile u ove najnovije vrijeme. Da bi se to sve i osiguralo, moraju biti i robne zalihe popunjene, a vidim u ovom ocjeni izvori sredstva u potrebni za provođenje ovog našeg novog Zakona da se ovoga, sredstva najviše osiguravaju iz državnog proračuna, a potrebno ovise o bilanci znači koja, vidim da je tu predviđeno u periodu od 10 godina da je potrebno 600 milijuna kuna. E sad, s obzirom na ove sve novonastale situacije, da li bude dalje taj iznos dovoljan i na koji način se bi onda i to i dizalo odnosno, da li se ta promijeniti taj iznos od 600 milijuna kuna. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala na vašem pitanju. Ovo što smo mi tu isprojicirali, to smo isprojicirali sukladno realnim mogućnostima, da je stanje normalno, odnosno da je stanje redovno i da nema nikakvih ekscesa. Tako smo ustvari projicirali i za ove godine koje su iza nas, a u međuvremenu u tim godinama je hrvatska država izdvojila 800 milijuna kuna plus redovno u ovih 800 milijuna kuna, mi nismo rekli ono što smo mi redovno popunjavali i trošili. To je plus, samo sam ja spomenuo, znači jasno je kao dan da za situaciju da ako nešto treba, zato smo se i poveli idejom da čuvanje u novcu je bespredmetno. Funkcije državne riznice i funkcioniranje državnih proračuna danas sasvim ima drugu logiku, znači da jednostavno idemo u neku redovni proceduru, za redovno, a za izvanredno, onda je to izvanredno stanje i zato Vlada i upravlja sa zalihama da može reći, idemo.
Poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče, naravno ovaj prijedlog Zakona je puno bolji od onoga kojeg smo imali do sada. Danas se robne zalihe više ne bave otkupom viškova na tržištu, što je stvaralo veliki, veliki problem. Suglasan sam također, s tim da se čl. 7, da se ovaj riječ može izostavi, nego da ostane to da 3 saborska zastupnika plus dva stručnjaka iz tog područja tvore ovo Povjerenstvo, to je, mislim, dobro. To svakako treba ostaviti i ono što je vrlo bitno, čl. 11 se u biti definira što sve Vlada može učiniti ako dođe do, bilo da je riječ o elementarnim katastrofama ili do rata, prema tome, mislim da je ovo put ka nečemu što je puno bolje, učinkovitije, brže, a u takvim situacijama, kad do nečega dođe, treba biti brz i efikasan. Hvala lijepa.
Poštovani državni tajnik.
Više-manje ste sve i u svojoj replici i rekli. Slažemo se da ako je ovaj intencija da može pretvorimo u staru formulaciju osniva, da ćemo to napraviti, evo, mogu sad odmah reći da će to biti u drugom prijedlogu i da uopće na tu temu više i ne raspravljamo, a što se tiče ove funkcionalnosti, ona je u ovom Zakonu napravljena tako da nam se ne dogodi da bilo koje hitno postupanje nije utemeljeno i u proceduralnom smislu zakona. Uvijek je utemeljeno u zakonu jer je zakon stari, aktualni, rekao da Vlada može, mora i treba, a mi smo ovdje rekli da Vlada formira bilancu, a da iznimno, iznimno, da ne bi bilo pravilo, oslobodi Bože, nego iznimno može i mimo bilance nešto naložiti.
Hvala vam lijepa. Sada ću otvoriti raspravu pa će u ime Kluba zastupnika SDSS-a prva govoriti poštovana zastupnica Anja Šimpraga, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnikom, poštovane kolege i kolegice. Ne tako davno pogodile su nas brojne nedaće kada je Ravnateljstvo za robne zalihe preuzelo veoma važnu ulogu u saniranju posljedica potresa. Upravo je Ravnateljstvo za robne zalihe u problematičnim situacijama ključno tijelo koje do tog trenutka radi daleko od svjetla reflektora i priprema se za problematične situacije. Reakcija je u pravilu bila promptna, a aktivnost je posljednjih godina bila pojačana prilikom drugih elementarnih nepogoda, primjerice, prilikom poplava u Gunji ili klizišta u Sisačko-moslavačkoj županiji. Strateške robne zalihe značajne su i važne s više točaka gledišta zbog svoje socijalne, društvene i humanitarne uloge u svakoj zemlji i te uloge dolaze do izražaja u izvanrednim situacijama. Kamo sreće da do aktivacije robnih zaliha nikada niti ni ne dođe. Stalnim stvaranjem strateških robnih zaliha, pridonosi se učinkovitijem djelovanju sustava zaštite i spašavanja i održivosti gospodarstva u teškim uvjetima. Upravo su zbog toga stvaranje, održavanje, kao i teritorijalni razmještaj strateških robnih zaliha od nemjerljive važnosti za jednu državu. Stalno dostupne zalihe osiguravaju nesmetano i pravovremeno interveniranje i otklanjanje posljedica te isključuju ovisnost o tržištu, sektoru proizvodnje, uvozu, ali i međunarodnoj pomoći. Nažalost svjedočili smo i nekim aferama koje se tiču robnih zaliha i upravo iz tog razloga potrebno revidirati trenutno postojeći, trenutno važeći Zakon o robnim zalihama, koji je na snazi 20 godina, a mijenjan je tek jedanput. Zbog svoje dugotrajnosti, Zakon je u određenom segmentu već zastario, naročito u dijelu koji je predviđao što s robnim zalihama koje su ostale iz vremena tržišnog funkcioniranja i što s operativnim zalihama koje sada više ne postoje više u našem zakonodavstvu. Vidjeli smo da kriza u bilo kojem svom obliku ne bira ni mjesto ni vrijeme i upravo iz tog razloga Zakon o strateškim robnim zalihama potrebno je prilagoditi novim izazovima učestalih katastrofa, humanitarnih kriza u smislu operativnosti donošenja bilanca i strateških robnih zaliha, upravljanja robnim zalihama, bržeg popunjavanja i nominiranja novih možebitno potrebnih proizvoda u bilanci roba strateških robnih zaliha. Također je nesporno važno propisati da dugogodišnje procedure i postupanje u Ravnateljstvu, kada je u pitanju upravljanje robnim zalihama i imovinom kojom upravlja Ravnateljstvo u ime RH, dobiju odgovarajuću pravnu formu kroz pravilnike koje će propisati ovaj novi prijedlog Zakona. Smatram kako je ovaj Zakon životniji jer je dinamičnije i bolje bi trebao pratiti potrebe terena. Popis roba će i dalje postojati i biti načelan i obuhvaćati širok asortiman proizvoda, ali na drugačiji način prikazivanjem skupina proizvoda, tako da će detaljne pojedinačne artikle propisivati bilanca strateških robnih zaliha, koju će donositi Vlada RH odnosno Ministarstvo će predlagati Vladi reviziju bilance svake 3 godine. Pohvalno je uvođenje novih, pored ranije postojećih kategorija, tu su lijekovi, cjepiva, protuotrovi, sanitetski i potrošni medicinski materijal, ali vjerovatno i ovo što su kolege spominjali kad su u pitanju novorođenčad te higijenski ulošci. Ukida se čuvanje robe u novcu jer je to s pozicija proračuna i funkcioniranja robnih zaliha nepotrebno i nefunkcionalno. Sva roba koja je predviđena u bilanci je u robi te sukladno istome, bilanca se popunjava sukladno financijskim mogućnostima proračuna, što se i definira državnim proračunom, odnosno proračunima koja kroz godine slijede. Pohvalno je jasno propisivanje rokova za donošenje godišnjeg programa kao i podnošenje izvješća HS-u o stanju i upravljanju robnim zalihama za prethodnu godinu koja će podnositi Vlada. Jasno i nedvosmisleno je propisano kako će se ostvariti višak prihoda i primitaka u poslovanju s robnim zalihama, koristit će se znači za financiranje popune robnih zaliha sukladno usvojenom godišnjem programu, kao i za financiranje troškova poslovanja s robnim zalihama, odnosno u vezi s nabavom, prodajom i obnavljanjem robnih zaliha. Malo je dvojbeno jesu li iznosi propisanih kazni koji se nalaze u ovom Zakonu prekršajnim odredbama dovoljno visoki da bi odvraćale od počinjenja prekršaja osoba kojima je roba povjerena na čuvanje. Stalno dostupne zalihe osiguravaju nesmetanu i pravovremeno interveniranje i otklanjanje posljedica te isključuju u ovisnosti o tržištu, odnosno sektoru proizvodnje i uvoza. Osim toga, daljnjim stvaranjem robnih zaliha na neizravan način pridonosi se gospodarskoj aktivnosti tvrtki kroz nabavu roba te kroz podmirenje troškova skladištenja i očuvanja kvalitete robnih zaliha. Iz svega navedenog, ... [[Govornik se ne razumije.]] je važnost robnih zaliha kako bi u svakom trenutku mogli odgovoriti na izazove koji budu pred nama, neovisno je li riječ o elementarnim nepogodama ili drugim krizama te će Kluba zastupnika SDSS-a ovakav prijedlog podržati u prvom čitanju. Hvala.
Hvala. Sada će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista vrijeme podijeliti poštovani zastupnik Sačić i poštovana zastupnica Vučemilović. Najprije poštovani zastupnik Sačić, Željko Sačić, izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedavajući, državni tajniče, kolegice i kolege, hrvatska javnosti. Evo, nažalost danas smo svjedoci da moramo raspravljati o tako značajnim temama, poput strateških robnih zaliha, u trenutku kada je agresorska sila, velesila napala Ukrajinu i sa jasnim naznakama daljnje eskalacije sukoba. Prema tome, i Hrvatska kao članica NATO itekako može i zasigurno hoće snositi teške posljedice cjelokupnog narušavanja stanja mira u Europi. Stoga, moramo sa velikom pozornošću, sa krajnjim oprezom i sa velikim, velikom iznimnom odgovornošću pridonositi, kako ovoj raspravi, a tako i samom predlagaču, dati do znanja što sve mora učiniti, što sve mora koje uvjete ispuniti da hrvatski narod ne bude gol, bos, gladan, žedan u trenucima moguće predstojeće velike krize koja prijeti Europi, tako i RH, ovim raspletom događaja. Naime, mi smo kao Hrvati, hrvatski narod bili već sada u naznaci ugroze, od 1. travnja su se rekli, ovaj, stručnjaci, da će poskupiti, već sad je poskupio život, al zalihe plina, odnosno ovaj ono što naše odgovorne službe, kako u Hrvatskoj, tako i prije svega na području Zagreba, dobavljači ovlašteni nisu učinili svoje zadaće. Taj plin sam po sebi bez rata u Ukrajini bi bio strahovito skup zbog nesavjesnog rada. Zbog toga što kazneno, kriminalno nisu svi odgovorni učinili svoje zadaće. E sad, posebno nas to obvezuje, pa jedini spas nam je kao Hrvatske da kroz robne zalihe možemo tako to i stoji u čl. 2, amortizirati te potrebe i to nažalost za sada samo na 50 tisuća ljudi, u Hrvatskoj ima 3,8 milijuna ljudi, a ovdje smo sve to bazirali na jedan mikrouzorak od 50 tisuća ljudi za 15 do 60 dana, što nam je potres sam po sebi dao do znanja da su to u ključnim trenucima presudnim, kad gledamo 1., 2., 3., 4., 5. Dan od potresa, mi smo bili paralizirali, kamoli sada kada dođe, ne daj Bože do nekakvog većeg zla, stoga učinite sve ga povećate tu razinu ovaj, robnih zaliha na način da možemo djelovati prema većem broju ljudi. S druge strane, bilanca i konkretnih proizvoda koje predlažete treba biti proširena na sve razine, osobno starih, bolesnih, djece, kako je naš kolega Škoro i primijetio, ugroženi, ovaj, i svakako voditi računa da se spriječe kriminalne zlouporabe koje smo dosad bili svjedoci da su robne zalihe bile produkt zbog te klasifikacije podataka državnom tajnom i razno raznim sigurnosnim zaprekama, da su mnogi kriminalci uzimali hrvatsku ovaj vlasništvo robne zalihe koje i u vlasništvu hrvatskog naroda sebi, u svoje bilance, prodavali to i nisu uplaćivali robu tu otetu, opljačkanu robu u državni proračun, tako da su u stotinama milijuna, u 500 milijuna kuna su banda ovaj, se obogatila, dan danas ti procesi traju, neki su završili smiješnim i presudama i ta poduzeća su u fingiranim stečajevima završila, vuk pojeo magare, nažalost. E sad to morate spriječiti da se nešto slično dogodi i gledam vašu ovaj, ove kaznene odredbe, neshvatljivo mi je zašto ste to učili, recimo, imate tamo odredbi da pravna osoba koja ne poštiva, čini prekršaj, ne znam, ovaj, zbog toga što ne dozvoljavamo uvid, pa ne skladišti robu pa popis roba nema koja smo imali i kažnjavate, predlažete da se kažnjava od 10 do 30 tisuća kuna, istodobno u st. 2 tog članka kažete fizička osoba i fizička osoba kao obrtnik, fizička osoba koja ima ... [[Govornik se ne razumije.]] također će se za isti prekršaj kazniti od 10 do 30 tisuća, pa to, to morate promijeniti, pa to nemre bit, to ne može, kaznena politika je takva koja to ne dozvoljava, uvijek su pravne osobe u višem stupnju odgovornosti od fizičkih osoba, prema tome, to morate učiniti, najvažnije je, brinite o tome maksimalno, o ravnatelja robnih zaliha imenujte odma, nemamo šta čekati, rekli ste, natječaj, on nije imenovan već 6, 7 mjeseci. Učinite sve da zaštite nacionalne interese RH, hrvatskog naroda, crna vremena vam dolaze.
Vučemilović je nastaviti raspravu Hrvatskih suverenista. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Robne zalihe služe upravo u vremenima krize, u vremenima rata, nažalost mi smo u tim vremenima već neko vrijeme, od kako je nastupila zdravstvena kriza krenule su i problemi u ekonomiji, a nažalost evo jutros nakon dugo vremena imamo i rat na europskom teritoriju. Cijena plina je već danas na burzi skočila 35%, a već je bila visoka. I mi ovdje imamo znači u robnim zalihama naftne derivate, oni su uvedeni, ali plin je itekako važan energent. E sad tu se postavlja pitanje i upravljanjem skladišta, Okoli, je li, tu smo donijeli određene zakone, koji možda i nisu najsvrshodniji, najbolji, ali pitanje je koliko ima prirodnog plina u skladištu Okoli, što je sa Grubišnim Poljem, u kojoj je fazi Grubišno Polje, hoće li tu, također, biti mogućnost skladištenja plina, plin je u ovoj zelenoj politici EU postao izuzetno značajan i mislim da bi o tome trebali ozbiljno promišljati. Vidimo sada u Zagrebu kada su obrtnici dobili 4, 5 puta veće cijene, veće račune za plin, koliko je to važno. Spomenut ću da zadnja šećerana u Hrvatskoj koristi plin, Petrokemija, itd., ali isto tako i termoelektrane na plin za proizvodnju struje. Znači, izuzetno važno i o tome dobro razmišljati, da li u ovom kontekstu ili nekom drugom, ali ovdje je državni tajnik koji je inače se bavi područjem energetike pa moram to napomenuti. Uz svu tu krizu u kojoj mi već jedno zbog te pandemije koronavirusa, itd., imamo i inflaciju. I ono što je rekao kolega Ivanović je izuzetno važno, robne zalihe bi morale služiti i tome da se te tržišne neravnoteže i viškovi također, otkupljuju kako bi imali cijene strateških roba, a tu poglavito mislim na žitarice, na prehrambene poljoprivredne proizvode, da ipak ne bi divljale jer sa ovom situacijom u Rusiji i Ukrajini, vidjet ćemo koliko će otići gore i cijena pšenice i kukuruza koje će posljedično onda vuči sve ostalo i cijene mesa i ostalih prehrambenih proizvoda. Stoga ova tema danas je uistinu od iznimne važnosti jer govorimo o onome što je ključno, što je strateški izuzetno važno za suverenost svake zemlje, a to su energenti, to je hrana, to su poljoprivredni proizvodi i robne zalihe tu moraju imati i imaju izuzetan značaj. Osim toga, malo ću se osvrnuti na to, kalkulira se sada i u javnosti, koliko ima u robnim zalihama. Uvijek se nešto špekulira, govori, pa ima te robe, pa nema, pa to samo papirnato se u silosima vodi, kontrola svega toga je izuzetno važna, ali isto tako i nije isto da li imamo za 30 dana ili 3 mjeseca. Znači ove situacije krizne vidimo da traju malo duže i pitanje je za koje vrijeme mi imamo robne zalihe. Naravno da bi bilo bolje, ako je to financijski moguće, da je to za 3 mjeseca, a ne za 30 dana i taj popis proizvoda nikada neće biti dovoljno dugačak i nikada dovoljno sveobuhvatan, ali apeliram, evo, još jednom, da se misli na sve grupe, na potrebe svih grupa stanovništva jer kad dođe stani-pani, onda nam je kasno, bolje to dočekati pripremljen. Hvala.
Vratimo se Prijedlogu Zakona o strateškim robnim zalihama i sada ako sam, se dobro sjećam je na redu Klub MOST-a i gospodin Zvonimir Troskot.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege i poštovane građanke i građani koji nas pratite putem ekrana. Gordijski čvor nastavo na strateškim robnim zalihama treba presjeći i raspetljati na način da se nabavke medicinske opreme i nabavke materijala za obnovu Zagreba i Banovine ponovo stave pod Zakon o javnoj nabavi te da se skinu oznake tajnosti s nabavke medicinske opreme jer one više ne predstavljaju opasnost za nacionalnu sigurnost. U ovom trenutku nažalost događaju se dvije pljačke u povijesti od kada Hrvatska uopće postoji. Jedna kroz nabavku medicinske opreme, a druga kroz nabavku opreme i materijala za obnovu Grada Zagreba i Banovine. Presijecanje gordijskog čvora strateških zaliha dovest će do novih uhićenja tipa ministra Čorića, a tek i onih koji trebaju kroz grotlo korupcije izaći van. Možemo se složiti da javna nabava nije najbolji model zaštite sistema od krađe i korupcije, ali barem je nekakav mehanizam zaštite da se u selekcijskom odabiru dobavljača odaberu najbolji i najkvalitetniji izvođači i to na javnim natječajima koji su transparentni. Zašto je Vlada RH suspendirala javnu nabavu te je kontejnere nabavljala po žurnom postupku, a ljudima nije omogućila osnovnu zaštitu nakon potresa. Ovdje je tajnik govorio da su oni nešto spremni. Bio sam osobno na terenu gdje u Nebojanu i u Maji gdje ljudima nije Gordani i Jadranki heroinama Domovinskog rata 11 mjeseci su čekali na tu uslugu. Skladišta navijačkih skupina za vrijeme krize su funkcionirala kao prava strateška skladišta tipa u Velikoj Gorici, dok su stožera i ravnateljstva, njihova skladišta robe za zalihe nije ih nije bilo nigdje. I istina je sljedeća da su navijači, volonteri iz cijele Hrvatske, Obrtnička komora, kompanije i strane vlade svojim donacijama upravljali našim zalihama, dok su Vlada i stožer za to vrijeme igrali belu. Kaže državni tajnik da je nabava, javna nabava i da je sve po zakonu. Znat ko je tako govorio? Državne njemačke vlasti. Odluka Vlade RH da se suspendira javna nabava koja se tumačila visokim sigurnosnim rizikom za RH je u najmanju ruku čudna s obzirom da se na teritoriju EU događao i događa ogroman kriminal po pitanju nabavke medicinske opreme. Upoznato je koordiniralo je INTERPOL-ovoj akciji koja je nazvana „Odmaskirani“ ili an maske, financijske institucije i vlasti diljem Njemačke, Irske i Nizozemske otkrili su sofisticiranu prijevarnu shemu u procesu nabavki maski u kojoj su se međusobno ispreplitali kompromitirani emailovi, prijevare s predujmovima i naravno pranja novca. Sredinom ožujka 2020. dok su brojne zemlje ulazile u karantene zbog izbijanja koronavirusa, dvije lažne tvrtke iz Züricha i Hamburga lažno su se predstavile da se bave nabavkom maski za lice i ugovorile su njemačkim zdravstvenim vlastima prodaju maski u vrijednosti od 15 milijuna eura. Stvar je bila toliko ozbiljna da se morao umiješati INTERPOL i dok se INTERPOL borio i bori s kriminalnim organizacijama koje su svoje aktivnosti prilagodile kako bi iskoristile globalnu zdravstvenu krizu za krađu i pljačku, Vlada RH je stavila veo tajnosti za nabavku medicinske opreme koju nije skinula još do danas. Možete li samo zamisliti koje bi kriminalce tek ovdje INTERPOL pronašao u Hrvatskoj? I kako stvari stoje bit će tu posla i za INTERPOL kad se skine veo tajne s nabavke medicinske opreme u RH. Savjet za robne zalihe, radi potrebe provedbe nadzora nad upravljanjem robnim zalihama HS na prijedlog nadležnog odbora HS-a osniva Savjet za robne zalihe koji se sastoji od tri člana HS-a i dva stručnjaka iz područja gospodarstva. Što radi taj savjet i na temelju kojih kriterija se odabiru stručnjaci? Po kojim kriterijima ih se plaća odnosno koga oni to točno nadziru ili što, ako se zna da je medicinske opreme tajna, da ta nabavka ne ide preko javne nabave niti da je nabavka materijala i usluga za obnove Zagreba, također je tajna iako su lokaliteti na kojima se skladišta robne zalihe nalaze također državna tajna? Šta oni nadziru ja iskreno ne znam. Naravno postavlja se pitanje, znači li to s obzirom da g. Sanader i gospođa Anja Šimpraga sjede u tom savjetu, znači li to da su se pod velom tajnosti dodjeljivala spremišta, skladišta robe u trgovačkoj toj koaliciji, kao na isti način jel su sjede i sjedili su pored drugoga kao Horvat i Milošević? Ovdje postavljam pitanje, ne adresiram. Važno pitanje gdje je krumpir? Pregledali smo predmete nabave iz 2021. i 2022.g. i ono što nas je zaprepastilo da nema nigdje krumpira. Jedna od najčešćih namirnica krumpir, prošle jeseni i zime je imao jako puno problema. Zbog velike suše u Međimurju i Lici najvećim proizvođačkim bazenima tog povrća u Hrvatskoj proizvodnja je ove godine smanjena i do 70% u drugim krajevima Europe uništili su ga kiše. E sad, 2021.g. očito da nije bila dobra za krumpir na gotovo cijelom kontinentu, međutim zašto među strateškim zalihama nema mjesta u planiranju za krumpir u Hrvatskoj? Također imamo sljedeće pitanje i revizija koja bi se trebala održavat svake tri godine sukladno prijedlogu zakona. Dakle u čl. 5. st. 3. Prijedloga zakona o strateškim robnim zalihama predloženo je Vladi RH revizija bilance svake tri godine. I točka broj 2, bitno za raspravu u čl. Br. 6. st. br. 3. da se određena sredstva ovih robnih zaliha ostvaruju prodajom robnih zaliha. E sad, čim postoje zalihe koje su utržive i ravnateljstvo ostvaruje prihode od prodaje ili donacije zalihe tipa kontejneri, mora postojati revizija barem na godišnjoj razini, mora. U 2019.g. kao što je lagao državni tajnik je ostvaren manjak prihoda u odnosu na rashode od 26,5 milijuna kuna, a iste te godine 2019., zašto vam to govorim, Vlada RH, a ona je ovlaštena prema potrebi dopuniti ili zamijeniti određenu robu u zalihama prodavala 15 milijuna litara naftnih derivata u ukupnoj vrijednosti od 60 milijuna kuna. E sad, prodane su po burzovnoj cijeni, tako kažu. Tko garantira da je to tako bilo? Ćorić? Horvat? Milatić? Tko kaže da je to stvarno bila najbolja cijena za Hrvatsku s obzirom da su revizije koje se predlažu su svake tri godine? Kome je ta nafta prodavana? Jesu li možda zbog loše prodaje bili ti naftnih derivata su dovele do gubitka? Onda bi g. Milatić trebao odgovarati za taj gubitak. Nitko to ne vidi, mi reviziju imamo svake tri godine po predlošku. Dakle, ovo se pitanje postavlja i nije čudno jer evo imali smo da smo imali sposobniju zagrebačku vlast i ljude koji znaju raditi pravovremene kupoprodaje plina ne bismo se našli u situaciji da Zagreb mora kupovati plin sada na spot tržištima i to po izrazito visokim cijenama i netko će i za to morat odgovarat jer će se osjetiti i ta cijena na džepovima naših građana. Dakle, strateške zalihe su uistinu jedno od najvažnijih pokazatelja suvereniteta RH, međutim kada imate tajnost, kada imate da se najvažniji segmenti nabava u ovom trenutku radi van javnih nabava, kada se odvijaju najveće pljačke koje će tek trebat istražit, a da je to tako pokazuje jedna Njemačka koja je također fulala ili angažirala firme koje ne postoje i platila je 15 milijuna eura, a mi ovdje predlažemo reviziju svakih 3.g., pa tko će kontrolirat sve te procese, tko će kontrolirat ta skladišta, kome su se davala, kako znamo da nije bilo pogodovanja davanja tih skladišnih lokaliteta po RH kad je to sve državna tajna. Ne znamo, ono šta stvarno znamo jest da ovaj prijedlog zakona nećemo prihvatiti i da zbog ovih objektivnih činjenica koje su stvarno problem, dakle smatram da to treba izmijenit iz razloga što ne želimo nove koruptivne afere nego želimo transparentnu javnu nabavu iz razloga što, evo vidite sad šta se događa u Ukrajini i Rusiji, ako to ne sad ne posložimo onda stvarno ne znam šta bismo trebali.
Gđa. Urša Rauhar Gamulin govorit će ispred Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedavajući, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Strašna je podudarnost da upravo danas na dan ruskog napada na Ukrajinu raspravljamo o prijedlogu Zakona o strateškim robnim razlikama u trenutku koji neki uspoređuju sa 1.9.1939., doista minimum na koji moramo biti spremni na veliki val izbjeglica, ljudi koji bježe od strahota rata, a imamo to iskustvo nažalost i upravo zbog toga moramo biti spremni prihvatiti ljude u nevolji, a to između ostaloga zahtjeva veliki angažman među ostalima upravo ravnateljstva robnih zaliha i pripremu za prihvat tako velikog broja izbjeglica. Dakle, problema i afera u upravljanju strateškim robnim zalihama do sada je bilo, zadnje u slučaju razornog potresa na Baniji kada se nisu dostavljali neophodni šatori i ostale potrebe na vrijeme i kada su kontinuirano bili problemi s dostavom i komunikacijom. Sada u ovom dramatičnom trenutku potrebno je i neophodno je maksimalno osigurati robne zalihe za izbjeglice iz Ukrajine, ali i za naše građane jer se posljedice rata već preljevaju i na naše gospodarstvo, pa i na energetsku situaciju. Za početak osvrnuli bi se na čl. 3. zakona koji u st. 1. govori o korištenju robnih zaliha u smislu upućivanja žurne pomoći državama u slučajevima katastrofe humanitarne pomoći, te u slučaju sudjelovanja snaga RH u mirovnim i humanitarnim operacijama u inozemstvu. Predlažemo da se upućivanje žurne pomoći omogući i u situacijama kada nismo vojno prisutni u mirovnim i humanitarnim operacijama, ali smo prisutni sa našom civilnom komponentnom tj. kad na terenu rade organizacije civilnog društva. Držimo da premalo koristimo naše civilne kapacitete za slanje u mirovne i humanitarne misije, a ovime bi stvorili pretpostavke za jači angažman civilnih kapaciteta u tim misijama. Druga stvar koja je ostala nejasna iz prijedloga ovog zakona je kako se biraju članovi ravnateljstva za robne zalihe, koji su kriteriji za članstvo u ravnateljstvu i zbog čega to nije propisano ovim zakonom i zbog toga predlažemo da se te stvari precizno definiraju u konačnom prijedlogu. Novost koju treba pozdraviti, a koju donosi ovaj novi prijedlog je da se u popis roba uz onu za prehranu i smještaj uključuje osnovna oprema i materijali za zbrinjavanje građana u slučaju prirodnih i drugih nepogoda kao što su osnovni lijekovi, cjepiva, protuotrovi i sanitetski i potrošni medicinski materijal koji su naravno nužni za život ljudi. No smatramo potrebnim također da se u popis robe koje mogu činiti strateške robne zalihe uvrsti i higijenski materijal s naglaskom na higijenske potrebe žena, ulošci i tamponi koji su, to se u svim dosadašnjim krizama pokazalo kao deficitarno, naravno kao i specifično dječju hranu, konkretno tvornički mliječni pripravak u prahu tzv. formulu i tvornički mliječni pripravak spreman za upotrebu, to je ovaj … [[Govornik se ne razumije]] to se zna koji je za novorođenčad i dojenčad koja nisu dojena jedini adekvatan izvor mliječne hrane do 12 mjeseci. Do sada se to rješavalo raznim donacijama iz inozemstva i donacijama građana i tu dolazimo do naše najveće zabrinutosti vezane uz ovaj zakon. Kako je sada opisan on se ni na koji način ne oslanja i ne uklapa, ne uklapa u sustav civilne zašite, a upravo su robne zalihe ključne u situacijama prirodnih nepogoda kojima bi trebala upravljati civilna zaštita. I zato predlažemo da se zakon doradi na način da se jasno uspostavi veza sa sustavom civilne zaštite. U tom smislu da bi bilo kvalitetnije robnim zalihama upravljati uz pomoć skladišta i resursa civilne zaštite, a ne plaćati privatnim kompanijama poslove skladištenja. To kažemo outsorsanje usluge skladištenja može se pretvoriti u rizik upravljanja robnim zalihama i zalažemo se za jačanje kapaciteta civilne zaštite za upravljanje i skladištenje robnih zaliha. Ne treba isključiti i mogućnost bolje suradnje sa proizvođačima hrane, higijenskih potrošnih materijala i slično. Naime, jedna od mogućnosti je da se npr. konzerve hrane čuvaju u samom skladištu tvrtke koja proizvodi tu hranu. Na taj način bi se osigurala i pravovremena zamjena hrane i ne bi se, ne bi dolazili u opasnost zbog isteka rokova hrane iz robnih zaliha. Te tvrtke zbog toga što će imati ugovore za proizvodnju veće količine hrane trebale bi se obvezati i za skladištenje hrane jer raspolažu skladišnim prostorima i ne bi bilo potrebe za unajmljivanjem dodatnih skladišnih kapaciteta. Nadalje, Vlada RH i dalje će jednom godišnje Hrvatskom saboru podnositi izvješće o stanju i upravljanju robnim zalihama, dakle jednom do 31. listopada tekuće godine. Do sada smo po tom pitanju imali podosta neujednačeno postupanje. Naime, izvješća o stanju upravljanju robnim zalihama za 2015. i šesnaestu Sabor je razmatrao tek 9.3.2018. sa zakašnjenjem od godinu i pol, odnosno pola godine nakon propisanog roka. Onda se slično dogodilo i sa izvješćem za 2017., 2019. Jedino za 2018. je raspravljano u Saboru na vrijeme. Dakle, apeliramo da se ta izvješća dostavljaju u zakonskom roku. Ali upravo zbog toga ali i da Sabor ima bolji pregled nad stanjem u robnim zalihama smatramo da svakako treba sačuvati normu iz prethodnog zakona da radi provedbe nadzora nad upravljanjem robnim zalihama Hrvatski sabor na prijedlog nadležnog odbora Hrvatskog sabora osniva Savjet za robne zalihe. Kao što sam već rekla novi zakon propisuje tek fakultativno, dakle neobaveznu obavezu da Hrvatski sabor može, što znači da ne mora osnovati Savjet za robne zalihe radi provedbe nadzora nad upravljanjem robnim zalihama. Naš je političko-upravljački sustav zadnjih 30 godina pokazao jedno na žalost jasno pravilo da je manjak nadzora uvijek proizvodio višak afera. I moram reći u obrazloženju gospodina državnog tajnika, da Sabor u bivšim sazivima nije izvršavao svoju dužnost je neprihvatljivo. Ako netko ne vrši svoju dužnost, onda ga na to treba još više zakonski obvezati, a ne linijom lakšeg otpora naprosto davati mogućnost da nema saborskog nadzora nad tako važnom stvari kao što su robne zalihe. Radi navedenoga svega klub Zeleno-lijevog bloka smatra da ne treba odustati od obaveznog i trajnog saborskog nadzora nad strateškim robnim zalihama putem Savjeta za robne zalihe Hrvatskog sabora. Evo nadamo se da ćete uzeti u obzir naše prijedloge i uvrstiti ih u konačni prijedlog zakona i dopustite mi još jednom da izrazim i u ime kluba Zeleno-lijevog bloka i u svoje osobno ime solidarnost sa svim građanima i građankama Ukrajine. Sa ovog mjesta pozivamo sve državne instance da se maksimalno uključe u prijem izbjeglica. Zahvaljujem.
Gospodin Škoro znači ispred Kluba zastupnika „Za pravednu Hrvatsku“, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnikom. Mi u Klubu zastupnika „Za pravednu Hrvatsku“ nismo zadovoljni načinom na koji rade robne zalihe u Republici Hrvatskoj. U krajnjoj liniji i ovaj Prijedlog zakona o strateškim robnim zalihama ima nedostataka i ja sam vam u svojoj replici ukazao na jednu od njih gdje niste imali odgovora, kao što ga neki dan nije imao ni čovjek, odnosno državni tajnik koji je branio Zakon o sigurnosti prometa na pitanje kako će mjeriti brzinu romobila. Dakle, to su praktične stvari i ja sam uvijek za to da razgovaramo puno i da te zakone pokušamo napraviti što učinkovitijima i da nakon toga u primjeni bilo kojeg zakona nitko ne mora ići dodatno na fakultet, dodatno obrazovanje, da se ne moraju pisati knjižurine tumačenja, nego budimo praktični i učinkoviti. I najbolji način da se govori i o zakonu i o djelovanju ministarstva i ravnateljstva za robne zalihe je primjer konkretan, a mi smo ih imali na žalost nekoliko u proteklih mjeseci i godina. Dakle, ja često odlazim na Banovinu. Tamo sam bio prvi dan potresa 29. prosinca 2020. godine, pa drugi, pa koliko god je trebalo. I stvarno smo organizirali jako puno toga, a država je kasnila. I ne možete mi reći da nije, jer da ne bih bio tu neka baba, trla baba lan, ja sam pogledao jednu tiskovinu „Potres u Hrvatskoj“ iz prosinca 2020. Brza procjena šteta i potreba 208 stranica tiskovine to je objavila Vlada RH. Zguglajte, ima na internetu i tamo piše da je u tom potresu oštećeno 43 000 objekata, da je šteta bila cca 40 milijardi kuna. Piše 5 milijardi eura, ali ja sam preveo. Jedan i pol milijun ljudi je izloženo potresu bilo. 15000 ljudi je privremeno raseljeno. I dakle, trebalo je kontejnera, trebalo je agregata, hrane, higijenskih potrepština, kreveta, goriva, vode. Podatak koji iznosite vi kaže da je dana 29. prosinca 2020. u potresom pogođena područja isporučeno 8 cisterni za pitku vodu svaka nosivosti 7000 litara. To je 0,04 litara po osobi jer se radi i milijun i pol stanovnika koji trebaju tu vodu. Robne zalihe moraju biti u stanju reagirati odmah. Ja sam očekivao da će se uspostaviti parametar, nema unutra, nema van. Mogao je svatko ući i raditi što god je htio. Bilo je i pljačke. Isporučili ste 317 kreveta, 3000 litara dizel goriva a onda 30. i 31. prosinca 21 stambeni kontejner na 15000 ljudi raseljenih i na 43 000 oštećenih objekata. Niste to mogli znati onda, ali vi ste isporučili što ste imali. Imali ste 21 kontejner. Sad može biti potres, sad evo dok ja ovo govorim. Možda će nam trebati jako puno toga. Imamo li mi to? Isporučili ste 45 agregata koliko njih i koliko dugo može raditi, 200 kreveta, 1 tona mesnih narezaka i 2000 cjelodnevnih suhih obroka, to je to. I onda smo mi na terenu, navijačke skupine, ovako, onako nije bitno kako ljudi organizirali jedno 10-ak dana nije bilo nikoga onda se pojavio Pleter, demantirajte me slobodno, ali mislim da nećete moći. Dakle, vi ste dokazali i pokazali kako niste u stanju osigurati stambene kontejnere za obitelji koje su u potresu ostale bez domova. Od ukupno opet čitam vaš podatak 298 stambenih kontejnera kojima raspolaže ministarstvo u potresom pogođenu Petrinju i Glinu kao što rekoh stiglo je 21. Postavlja se pitanje zašto je to tako? Zašto? Zato kažete vi i u pravu ste Hrvatska je već pogođena pandemijom korona virusa i migrantskom krizom i zbog toga veliki dio kontejnera razmješteno je ispred bolnica, na državnoj granici itd. i potpuno ste u pravu, ali zar nije uloga ravnateljstva za robe zalihe da kontinuirano prati stanje zaliha i nadopunjava te zalihe. To je osnovna po meni stvar ovako evo rekla bi baba comnon sense. Znači da bi vas opet demantirao u činjenici da kao nešto radite, ali sam vam, kom može predvidjet potres, pa ne može nitko, ali vam je MUP RH 23. listopada javio da ste do sada, to tada potrošili 212 kontejnera. Dakle, u listopadu 137 kontejnera je postavljeno za mjera zaštite zdravlja od Covida-19, a 75 je postavljeno za smještaj ljudi nakon potresa u Zagrebu i Krapinsko-zagorskoj županiji. Dakle, to je to piše, znači piše u listopadu, a ovaj, a isto tako kažu da je nabava dodatnih kontejnera pokrenuta 22. prosinca 2020., brojke ne štimaju. Znači neko ko prati to tamo, ne znam ne prati dobro. I sada ono što, mislim sve nas zanima kolegica Raukar je primijetila i ono što sam ja vas pitao. Dakle, i vi sada već kada radite to, aha bit će tu ne znam ovaj popis robe koja čini strateške robne zalihe, pa će onda biti vlada koja izrađuje bilancu strateških robnih zaliha. I primijetili smo isto, da zato što je to javnoj raspravi bilo, dakle jedan komentar je gdje su vam te tzv. formule i higijenski ulošci, a odgovor je mi ćemo uslijed raznih promjena u društvu pratiti i mijenjati potrebe. Koji se to biološki proces mora dogoditi a da dijete više, beba ne troši formulu, a da žene u reproduktivnoj dobi ne trebaju higijenske uloške i sve ono drugo što trebaju. Dakle, ne pratite dovoljno dobro. I ja mislim da je ovo zgodna prigoda, poklopilo se i sa nesretnom agresijom Ruskom na suverenu zemlju. Osjetili smo to, oči svih Ukrajinaca su sada uperene u međunarodnu zajednicu kao što su naše bile, kao što su Poljske bile da im pomognemo. Strašne i stravične slike već sada dolaze. Ginu ljudi. Dakle, recite nam poštovani državni tajniče je li Hrvatska spremna, jesu li robne zalihe spremne za mogući udar. Imamo li mi dovoljne količine plina, energenata, nafta je otišla već sada preko 100 dolara. Generalno gledano kada je ta nafta u pitanju dovoljno sam star da se sjećam kad je znala biti ne znam 150-60 dolara za barel da smo mi vratili cijenu litre goriva na 8 zarez i nešto kuna. Sinoć gledam super na benzinskoj pumpi 12,5 kuna. A papa maca je u cijeloj priči tko? Država, preko 60% uzima. Zašto? Treba nahranit sve to skupa. Dakle, recite nam jesmo li spremni za to. I druga stvar ja sam često u Petrinji, ljudi tamo ne znaju, oni mene vide na televiziji pa onda oni mene pitaju kad ću ja nešto napraviti, a ne znaju da ne mogu nište, mogu samo doći ovdje i statirati u kukuruzu, ali barem vam kažem. Dakle, je li situacija koja se događa već sada mjesecima pa i godinama u potresu pogođenim područjima dobro obavljena, obavljen posao kad su u pitanju robne zalihe jer ruku na srce moj dojam je da ljudi na Banovini neće ni osjetiti da je uhićen ministar Horvat. Dakle, za njih se nije ništa dogodilo do sada previše, neće se dogoditi ni od sada. I moram vam još jednu stvar reći, ja sam bio u tom kontejnerskom naselju pored koga se nalazi centar novog života, to je u Petrinji. Taj centar novog života je jedno kontejnersko zdanje na kojeg je navodno potrošeno gotovo 70 milijuna kuna. Završio, slučajno sam završio građevinu pa ću nešto reći, dakle tamo su kontejnere iznutra oblagali s knaufom, prva godina fakulteta znači izvana se stavlja izolacija, ne iznutra. I druga stvar je kontejneri ili kontejner u kojemu sam ja bio je negdje površine oko 15 kvadrata, živi jedan gospodin zajedno sa još jednim gospodinom, ima neka pregrada, vrlo malo nekakvo pomagalo za kuhanje i sanitarni čvor. Velikih problema imaju, zahvaljujemo Turskoj državi koja je poklonila te kontejnera, ali unutra su čučavci pa su se ljudi sami snašli i preuredili to i u tim kontejnerima žive. To nisu kontejneri iz naših robnih zaliha, to su kontejneri iz turskih robnih zaliha. Ne prozivam vas, ne govorim vama ništa osobno, nego govorim o činjenici da živimo u teška vremena i da smo u zadnjih nekoliko godina mogli vidjeti kako stvari funkcioniraju. Vjerujte mi ne funkcioniraju dobro, ovaj zakon može biti dobra prigoda da popravimo to i da se ponašamo kako jedna uljuđena i normalna zemlja koje brine o svojim stanovnicima.
Gospodin Željko Lenart govorit će u ime Kluba zastupnika HSS-a i Radničke fronte. IZVOLITE.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, često olako shvaćamo značenje robnih rezervi i raspravu o robnim rezervama dok se ne dogodi ono najgore. Evo imali smo priliku vidjeti potres u Petrinji u Sisačko-moslavačkoj županiji što znači imati dobro organizirane ili loše organizirane robne rezerve, koliko, ukoliko je to loše treba vremena da se nešto pokrene, a koliko neke države koje su organizirane su možda i prije naših robnih rezervi intervenirale i pomogle onima koji su bili nastradali, oni koji su ugroženi. Ugrozba može biti još i veća, evo vidimo što se dešava trenutno u Ukrajini, pitanje je gdje je kraj toga, ne dao Bog da nas zahvati takva nepogoda u kojoj naše robne rezerve će se istopiti u roku par dana. Ono što je interesantno za naše robne rezerve, podaci koje sam mogao nać, da imaju 62.312 tona pšenice, to možda izgleda ovako puno, ali kada to podijelite sa brojem stanovnika to vam je 15,5 kg pšenice po stanovniku ili nekih otprilike 11 kg brašna po stanovniku. Kažu robne rezerve da imaju 475 tona svinjetine i 1014 tona junetine, kada bi se to, to je znači negdje otprilike oko 1,5 milijun kilograma mesa, kada biste to podijelili sa stanovnicima bilo bi 2,5 kg po stanovniku. I sad evo po tome zaključite koliko mi dugo možemo izdržati kao država u nekakvoj ugrozbi. Imamo i iskustva iz bivših vremena na početku stvaranja ove države i funkcioniranja kada su jednostavno nestale robne rezerve, kad su dolje u Đakovštini bile postavljene fosne, gore nešto malo pšenice, a silos ispod toga prazan. S obzirom da su robne rezerve obavijene velom tajni vrlo teško možemo znati koliko u stvari čega i ima, teško možemo to i kontrolirati i s obzirom da evo i u ovom zakonu iznosi novčanih kazni za prekršajne odredbe su po meni preniske jer ovo je strateška stvar robne rezerve, o njima ovisi da li će sutra netko biti gladan, da li će preživjeti ili neće preživjeti i smatram da za one koji krše zakon po pitanju robnih rezervi, onih koji pronevjere robne rezerve ili na bilo koji način im ne štete da trebaju biti daleko strože kažnjeni jer to je strateški interes od RH, a igranje sa strateškim interesima je za mene veleizdaja hrvatskih interesa. Nafta, nafta, plin, mislim da o tome ne, ne želim niti govoriti. Imamo skladište plina u Okolima koje je otprilike potrošnja Petrokemije za jednu godinu znači nije dostatno da podmiri potrebe RH za plinom. Naš plin smo dali drugima u ruke, našu naftu također. Evo u ovoj krizi vozim se svaki tjedan pokraj Ivanića, sve pumpe za crpljenje nafte stoje, ali što nam to i vrijedi kada ne upravljamo niti jednom rafinerijom taman da i imamo zalihe nafte dostatne tko će nam ih preraditi. Tako da gospodarenje sa robnim rezervama, ali i upravljanje državom su usko povezani i ako se loše gospodari resursima države onda su i robne rezerve u lošem stanju. Nismo dosad ni u proizvodnji poljoprivrednoj, a pogotovo prehrambenih proizvoda jer ispada da od nekih 500 milijuna zaliha svega nekih 270 milijuna otpada na prehrambene i poljoprivredne proizvode. Umjesto da pokušamo nać mjere koje će naše robne rezerve biti dostatna proizvodnja, da stimuliramo naše poljoprivredne proizvođače da odmah nakon kombajniranja ne prodaju svoj proizvod, ja sam evo predložio ovdje u raspravi oko Zakona o poljoprivrednoj strategiji da se financira i sufinancira proizvođačima koji nemaju skladišne, vlastite skladišne kapacitete, skladištenje njihovih proizvoda ukoliko ih ne žele odmah prodati dvojaka bi bila korist jer bi ti proizvođači prodavali recimo kukuruz u 6 mjesecu kada je njegova cijena značajno viša, ali bi i on bio neka vrsta robnih rezervi i zaliha koje bi RH imala na svom stanju tj. unutar svojih granica, ali očito za to baš i nema sluha, pa od toga neće biti i ništa. Ja apeliram na sve one koji se bave robnim rezervama, koji upravljaju robnim rezervama, sad vidimo da ćemo osnovati još jedan savjet, da ta, to upravljanje i stanje robnih rezervi bude transparentno upravo za HS. Mislim da zastupnici koji ovdje dižu ruke i donose zakone svakako trebaju znati i bitne informacije, pogotovo ove od strateškog interesa za RH koliko zaliha stvarno imamo i zbog čega su nam te zalihe toliko premale, a evo iz ovog izračuna za koji ne trebate biti genijalac se vidi da je to premalo za, za tjedan dana, a kamoli za neki duži period ukoliko nastane veliki poremećaj, a vremena su takva da i zbog klimatskih promjena, zbog potresa, evo i ratova u blizini u Hrvatskoj se može svašta dogoditi i za robne rezerve je također bitno kolika je naša proizvodnja u onome najosnovnijem, u što najmanje ulažemo i za što se najmanje zalažemo. Znamo da kada globalna, globalni rat se dogodi ili globalna ugrozba da druge države će normalno proizvode zadržati za sebe da ih sigurno neće dat nama. Evo netko je napisao da se ne trebamo bojati, malo ću karikirati jer smo mi sad članica EU, pa EU ima fond za takve prilike, pa ako se nama nešto dogodi eto oni će nam pomoć. Podsjetit ću vas na jednu izreku Stjepana Radića koji kaže „Jao si ga onome ko čeka kruha iz tuđe torbe.“. Hvala.
E g. Ante SAnder će sada govoriti u ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega potpredsjednik. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Evo kako su moje kolege rekle pogodilo se da je rasprava o ovoj točci dnevnog reda baš na dan napada na Ukrajinu, invazije koju je napravila Ruska Republika i sigurno da u takvim situacijama onda se i mi prisjećamo vremena kada je Hrvatska bila napadnuta i kad smo bili u situaciji spašavati državu i živote naših sugrađana. U tim i takvim prilikama normalno ljudi se osjete i suosjećaju i sa napadnutim, ali i razmišljaju o tim trenucima tako da je to danas evo baš aktualna rasprava o državnim rezervama robnim zalihama kao i ja sam vatrogasac kako znate pa onda o požaru ljudi razmišljaju tek kad on dođe, onda svi pitaju di su vatrogasci i kako su opremljeni i što imaju od opreme i imaju li dobra vozila. Tako i mi danas kad raspravljamo o robnim zalihama evo u trenutku kažem i napada onda razmišljamo kako smo pripremljeni za to. Robne zalihe i rad sa robnim zalihama je u ovoj državi aktivno i aktivno se uređuje normativnim zakonodavstvom od samog našeg Domovinskog rata od dana i momenata kada su nam bile najpotrebnije robne zalihe. I niz ljudi stručnjaka, ravnatelja jer radio u robnim zalihama, bilo je tu i promašaja kako je ovdje prethodno rečeno treba otvoreno o tom razgovarat, ali iz tog izvući iskustva. Međutim, evo kako ste čuli ja sam po odluci i vašem izboru ovdje skupa sa kolegicom Šimpragom i poštovanim zastupnikom Danielom Spajićem član Savjeta za robne zalihe u ime ovog HS-a. I u onom koliko smo mi upoznati, koliko radimo tamo jer smo surađivali sa ljudima iz Ravnateljstva robnih zaliha, mogu pohvalit ove ljude, evo tu je g. Jurić u ime ljudi koji tamo rade i koji su dali svoj doprinos i kvalitetno upravljali robnim zalihama. Sigurno da će ovdje dežurni kritičari uvijek nać načina i razloga da se nešto kritizira, da nešto nije bilo u redu. Sve dobre kritike su pozitivne i one pomažu da se unaprijedi rad robnih zaliha. I mi na savjetu raspravljamo na takav način i kako znate savjet je sastavljen i od zastupnika oporbe i od zastupnika vladajućih i tamo se vodi rasprava, isto tako otvorena rasprava, ukazujemo na ono što mi mislimo i koliko smo kvalificirani i stručni u dijelu rada sa robnim zalihama, ljudima koji to vode. Zato kažem ja evo i zahvaljujem ljudima koji tamo rade, preko g. Jurića sa malim timom ljudi koji upravlja i radi na osiguravanju ovih robnih zaliha za našu državu Hrvatsku. Danas mi ovdje imamo pred sobom zakon koji se također pokušava unaprijedit rad robnih zaliha i u tom smislu bi mi trebali ključno raspravljat o zakonu i o tome šta nam nudi prijedlog novog zakona. Neke kolege su se i osvrnule na to i ja ću kratko proć kroz to što je i smisao i razlog, danas bi trebao biti naš glavni razlog naše rasprave, tako da evo ako kratko prođemo kroz ono što imamo i primjedbi nešto što smo već čuli kao primjedbe. Ja bih rekao da je u novi Zakon o strateškim robnim zalihama i prijedlog zakona o strateškim donio nova rješenja koja treba pohvaliti i vidjeti da li su ona iskustvena, da su ta rješenja ili novi prijedlozi rješenja koji se nude u ovom prijedlogu zakona su izišli iz iskustva, dugogodišnjeg iskustva koji ljudi koji rade i koji su stručni za rad sa robnim zalihama ovdje prezentirali kroz novi prijedlog zakona i evo lijepo je i kroz pojedinačne rasprave da ćemo imati priliku raspravljat o tim novim stvarima koje su donesene. Ja bih posebno naglasio ovdje u čl. 1. dodan je novi stavak koji je mislim kvalitetan jer je rečeno da su robne zalihe od javnog interesa za RH, što je važno da naglasimo da je to područje javnog interesa što znamo, ali dosadašnjim zakonima nije bilo definirano jer to stvara sigurnost RH. U čl. 2. dodan je i podstavak 2., evo sigurno i na temelju iskustava koje smo doživjeli u ovo pandemijsko i epidemijsko vrijeme gdje sigurno prije sedam godina nismo mogli zamislit, nismo mogli sigurno zamislit da jedna ovakva pandemija se može dogodit i na području cijelog svijeta i da cijeli svije stane za jednu takvu nepogodu. I dobro da je precizirano u podstavku 2. ovog čl. 2. i sad sve nove okolnosti koje mogu biti razlozi da mi imamo osigurane robne zalihe. Izbačena je riječ amortizacija što je dobro. U čl. 5. robne zalihe evo i temeljem ovog što je predviđeno u čl. 2. predvidjeli su da osim poljoprivrednih, prehrambenih, neprehrambenih proizvoda se sastoje robne zalihe i od lijekova, cjepiva, protiv otrova, sanitetskih potrošnih medicinskih materijala. Išlo se u dubinu s ovim jer evo čujemo dnevno ili možemo internetski vidjet da se predviđaju neke nove pandemije. Ne vjerujem da je iko od nas očekivanja da ćemo danas bit svjedoci novog ovakvog napada na jednu suverenu državu jer nakon II. svjetskog rata nije bilo takvog napada, uključujući normalno i naš Domovinski rat koji je bio neki slični scenario, ali dobro da je predviđeno sve ovo u Članku 7. ovdje je rečeno, kolegica iz zeleno-lijevog bloka je govorila o pitanju savjeta ovog koji postoji, koji smo mi birali znači i na ovom našem, u početku i ovog saziva Hrvatskog sabora i ja se slažem s kolegicom i mi ćemo u ime kluba isto podržati i dati potporu jer smatramo da ne može biti formulacija može se osnovati savjet nego mislim da je to način, ne zbog toga što sam ja tamo bit će sutra netko drugi, da Hrvatski sabor preko ovog savjeta ima uvid u to što se radi u robnim zalihama pa ćemo i mi podržati ovaj prijedlog da se, da se u novom prijedlogu zakona u drugo čitanje ide sa prijedlogom da piše da Hrvatski sabor osniva kao osniva savjet za robne zalihe kako je to pisalo i u ovom postojećem važećem zakonu. Dalje, dobro je ovo Članak 8. u stavku 3. definirao pitanje bilance i da se bilancama sad osigurava i rješavanje pitanje svih potrebnih stvari u robnim zalihama. Ravnateljstvo ovdje je naveden jedan članak možda o kojem također imam osobno, evo nismo još na klubu o tome raspravljali, ali ćemo dati svoje mišljenje, ravnateljstvo može iznimno u slučaju iz Članka 2. zakona po nalogu nadležnog tijela za civilnu zaštitu i nacionalnu sigurnost nabavljat robe koje nisu predviđene bilancom to je Članak 5. opet u stavku 4., mislim da bi tu trebalo ovaj možda evo na razmišljanje državnom tajniku što nije obavezno, ali s obzirom da sam vatrogasac onda mislim da bi, vi znate da je temeljni stup civilne zaštite vatrogasna organizacija i da bi trebalo ovdje uz civilnu zaštitu jer mi smo znači država jel, temeljem novog zakona o vatrogastvu, novom reformom vatrogastva ustanovila nadležno, središnji državni ured za vatrogastvo koji ima, njegov čelnik je glavni vatrogasni zapovjednik i ima status državnog tajnika, mislim da bi tu možda bilo dobro ubaciti da se uz civilnu zaštitu piše i Hrvatska vatrogasna zajednica i nacionalna sigurnost normalno jer da u kriznim momentima ovdje je spominjan potres u Petrinju. Zna se da su tamo prvo došli vatrogasci i ove žurne službe i nema potrebe da sad vatrogasci čekaju da civilna zaštita se digne, ona se diže u drugom stupnju il nacionalna sigurnost, a odmah mogu te snage to nadležno državno tijelo za vatrogastvo da čelnik Hrvatske vatrogasne zajednice odnosno glavni vatrogasni zapovjednik kao čelik tog središnjeg državnog ureda za vatrogastvo da on može dati zahtjev posebno ono što se tiče vatrogasne organizacije, ne mislim ja na neke druge stvari, ali dizanje cisterni robnih zaliha, znači da se ljudima dopremi voda da se ne čeka druga nadležna tijela, civilnu zaštitu i nacionalnu sigurnost i tako da on može dati tako da se tu ubaci još i Hrvatska vatrogasna zajednica. I evo uglavnom podržavamo sve ove ostale prijedloge koji su navedeni ovim izmjenama zakona i Klub HDZ-a će podržati ovaj prijedlog zakona uz ove stvari koje smo vam dali kao naša mišljenja i ovo što su neki od kolega prethodno dali kao prijedlog i to i mi podržavamo, pa evo u tom smislu očekujem da će u drugom čitanju ćete to uzeti u obzir i da ćete to predvidjeti u novom prijedlogu zakona koji ćete nam donijeti u drugo čitanje.
Hvala. Sada je na redu gospodin Željko Pavić, ispred Kluba zastupnika Socijaldemokrata. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege, Klub Socijaldemokrata smatra da je s obzirom na izmijenjene okolnosti poslovanja i funkcioniranja poslovnih subjekata bez obzira o kojoj grani poslovanja govorimo potrebno donijeti novi Zakon o strateškim robnim zalihama. Ovo je još lakše prihvatljivo ako znamo da je zakon koji je trenutno na snazi donesen 2002. godine. Isto tako znamo kakve su se manipulacije s robnim zalihama dešavale u ne tako davnoj prošlosti kada je na npr. iz robnih rezervi nestalo 18.000 tona žita. Tijekom istrage o toj aferi ispostavilo se da su to žito kupovali veliki poslovni subjekti iz Hrvatske, a isto tako u sudskom epilogu ti subjekti nisu kažnjeni čak ni simbolično. Naime, njihova je obrana bila da nisu znali da kupuju ukradeno žito iako su to žito kupovali po duplo nižoj cijeni od trenutno tada važeće trgovačke odnosno tržišne cijene. I takvi događaji i postupci su također jedan od razloga za novi Zakon o strateškim robnim zalihama. Izuzetno je važno da se zakon, zakonom dobro definiraju sve okolnosti i slučajevi koji se pojavljuju prilikom upravljanja strateškim rezervama jer će se kasnije lakše moći definirati podzakonski akti i pravilnici koji će biti doneseni od strane resornog ministra. Teško je tumačiti pojedine odredbe prijedloga Zakona o strateškim robnim zalihama ukoliko se dobro ne poznaju poslovni procesi koji se dešavaju prilikom upravljanja robnim rezervama, ali smatramo da je od izuzetne važnosti da se dobro definira teritorijalni razmještaj robnih rezervi, a posebno u svjetlu današnjih događaja gotovo u našem susjedstvu. Naravno mislim na invaziju, na sramotnu invaziju Rusije na Ukrajinu. Nemojmo zaboraviti da nas od teritorija države na kojoj se dešava sukob dijeli tek jedna država i mislim da je to dodatni izazova za ravnateljstvo robnih, robnih zaliha. Isto tako, izuzetno nam je važno da upravljanje robnim zalihama bude transparentno posebice u dijelu nabavke, prodaje i obnavljanja robnih rezervi odnosno robnih zaliha bez obzira o kojoj se robi radi. Zbog toga smo i na odboru, mi i predsjednici kluba postavili pitanja vezana za ovaj dio zakona, a posebno su nam interesantne odredbe vezane za bilancu koja je zapravo ostala za stvaranje, obnavljanje, korištenje robnih zaliha te osiguravanje skladišnog prostora za smještaj i čuvanje robnih zaliha. Zašto nam je to posebno interesantno? Zato što sam i napomenuo u svom pitanju da nam je zbunjujuća odredba vezana uz godišnji program koji se donosi za tekuću godinu najkasnije do 31. siječnja tekuće godine, a koji taj godišnji program donosi Vlada Republike Hrvatske sukladno bilanci. Naša su pitanja i rasprave bile vezane baš za navedeni datum do kojeg se treba donijeti godišnji program i očekivali smo da će se ove rasprave, desiti neke promjene u tom dijelu međutim predloženih izmjena nema. Naime, budući da se godišnjim programom određuje vrsta, naziv, količina i procijenjena vrijednost robe koja čini robne zalihe, a koja se nabavlja i obnavlja te financijski plan Ravnateljstva za nabavu, prodaju i obnavljanje robnih zaliha, iznos i izvore potrebnih sredstava za provedbu godišnjeg plana, odnosno programa. Predlagali smo da se predloženi program donese prije donošenja državnog proračuna. Radi se o tome da je jedan od izvora potrebnih sredstava za provedbu godišnjeg programa i državni proračun, pa su smatrali i još uvijek smatramo da bi bilo dobro da se prije donošenja državnog proračuna definira i godišnji program, tako da zastupnici u Saboru znaju za što glasuju, odnosno da znaju prije donošenja državnog proračuna što će se i u kojim količinama nabavljati. Jasno mi je da to ne možemo znati u gram, jasno mi je da to ne možemo znati točno specifikaciju po svim robama, ali mislim da se to okvirno može donijeti i iznosi koje ćemo kasnije izglasavati. Znači bitno nam je da to bude što je moguće transparentno, a to bi značilo samo da se taj godišnji program donese dva mjeseca ranije, ništa više. Znači da se prebaci sa 31. siječnja taj datum, da se prebaci najkasnije do 31. studenog i da zapravo u momentu donošenja proračuna imamo točne podatke ili okvirne podatke o tome što se očekuje odnosno koji se iznosi očekuju iz proračuna. I mislim da bi to doprinijelo daleko većoj transparentnosti upravljanja robnih zaliha s obzirom da jedan dio koji se troši iz proračuna, mislim da nam je izuzetno važno da znamo kako se troši i zbog čega se na taj način troši. Ovo je važno i zbog činjenice da se ostvareni višak prihoda i primitaka u poslovanju s robnim zalihama koristi za financiranje popune robnih zaliha sukladno usvojenom godišnjem programu kao i za financiranje troškova poslovanja sa robnim zalihama, odnosno u vezi sa nabavkom, prodajom i obnavljanjem robnih zaliha, a financijski gubitak u poslovanju s robnim zalihama i troškovi vezani uz poslovanje s robnim zalihama zapravo terete izvor vlasništva Republike Hrvatske kojima raspolaže ravnateljstvo. Dakle, zbog svega iznesenoga smatramo da bi predložena izmjena u velikome doprinijela transparentnosti rada upravljanja robnim zalihama i time u velikom dijelu skinula sumnje u funkcioniranje ravnateljstva te bi doprinijeli donošenju pravovremenih odluka sa ciljem formiranja optimalnih zaliha zadovoljavajuće kvalitete uz minimalne troškove nabave i troškove upravljanja robnim zalihama. Evo samo da mala digresija. Od jutros je cijena pšenice snažno porasla, cijena plina je skočila 30%. Znači izuzetno nam je važno da strategija koju donosi Vlada i strategija koja je donesena od strane ravnateljstva na kraju krajeva temeljem godišnjeg plana da se to može u kratkom vremenu izmijeniti i prilagoditi trenutnim uvjetima koji su evo trenutno kod nas baš nisu najpovoljniji. Moram napomenuti da sam već i kasnije, ranije pardon u svojoj replici spomenuo tajniku da znamo, da kad se govori o ratu da govorimo zapravo o agresiji na Hrvatsku, da govorimo o tome da se govori o ratu samo u slučaju kada se u opasnost dovode naše granice i naš integritet. Međutim, s obzirom da je ovaj rat jako blizu, da je tu nekoliko stotina kilometara od nas mislim da ćemo morati poduzeti i po pitanju ovih robnih rezervi neke korake. Naravno ovo nije sadržano u ovom zakonu što je razumljivo, ali vjerujem da će se poduzeti određeni koraci. Oni iznosi koji su bili tu spomenuti bilo je tu disonantnih tonova da ne znamo koliko su robne rezerve, koliki su iznosi, kolike u vrijednosti robnih rezervi moram reći zbog istine da zapravo imamo gotovo pa svake godine nekoliko puta u novinama i u dnevnim glasilima napisano kolika je vrijednost robnih rezervi plus, minus neki postotak miliona. Ali čuli smo da se te robne rezerve kreću zavisno od događanja. Mislim da su 2021. godine kretale se negdje oko 600 milijuna kuna, 593, ispravite me ako krivo govorim. Tako da ne bi bilo dobro da javnost krivo informiramo o tome. Zna se što se radi, koliko se radi, to je sve jasno a velim naš je prijedlog na stolu sa ciljem da još povećamo transparentnost baš u fazi donošenja odluka. To nam je interesantno, tako da naši i zastupnici i kasnije naši sugrađani znaju za što smo glasali i kako smo zapravo pokušavali skrenuti pozornost na pojedine probleme. Kasnije ću u završnoj riječi reći još nekoliko riječi što smatram da nije dobro, a mislim da je za sad ovo dovoljno. Hvala lijepa.
Gospođa Marijana Puljak govorit će u ime Kluba zastupnika CENTRA i GLAS-a. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Pred nama je evo na današnji dan Zakon o strateškim robnim zalihama kojega je svakako potrebno prilagoditi novim uvjetima. Živimo u vrijeme globalne pandemije u vrijeme ekoloških katastrofa, humanitarnih kriza i točno je da zakon treba prilagoditi svemu tome. Trebaju se definirati hitne procedure kako ne bi bilo krivih tumačenja, nejasnoća što je čija odgovornost, kako bi se zalihe mogle brzo popuniti i točno znalo kojim proizvodima itd. Posebno je važno na današnji dan kao što sam rekla i ranije pričati o robnim zalihama, 500 km udaljeno od Hrvatske jutros je započeo rat, Rusija je napala Ukrajinu, rat koji se vrlo lako i vrlo brzo može preliti i na nas. Čuli smo i maloprije ruskog predsjednika koji prijeti svima onima koji se imaju namjeru umiješati u taj sukob. Nema sumnje da nas očekuje jedna velika humanitarna kriza, moramo se pripremiti, dakle sve svoje resurse pripremiti za prihvat izbjeglica. Po nekim procjenama iz Ukrajine će pobjeći nekoliko milijuna ljudi, dakle imamo odgovornost i kao država koja je prije 30 godina prošla sličnu situaciju, preživjela, proživjela Domovinski rat i ima iskustva u takvim katastrofama da preuzmemo dio tih izbjeglica i pružimo svu humanitarnu pomoć civilnom stanovništvu, naravno u okviru svojih mogućnosti. Zbog toga je važno upravo pričati o robnim zalihama, važno je pričati o tome jesmo li spremni prihvatiti izbjeglice ili ćemo kaskati kao što smo kaskali s reakcijama na potres u Zagrebu i na Baniji, a kaskali jesmo. Dakle, nemojmo sada iskrivljavati činjenice i govoriti da nije bilo grešaka i problema. Dakle, svjesni smo niza problema koje smo tada imali, kontejnere koje nismo znali uopće koliko ih imamo na raspolaganju, imamo li ih, pa su onda reagirali udruge poduzetnika, građani, udruge civilnog društva reagirali su brže nego država iz svojih zaliha. Po popisu smo trebali imati dovoljan broj šatora, vreća za spavanje, međutim i šatore i vreće za spavanje smo tražili od Slovenije, od Grčke. Kako živimo u društvu koje nema povjerenja u institucije ove države tako nema povjerenja ni u sustav robnih zaliha. Zašto je tome tako? Je li to sad kriv narod ili je narod poučen nekim primjerima iz života? Kao što sam rekla novinari su to lijepo rekli u jednom izvještaju, dakle povijest samostalne Hrvatske obilježena je skandalima vezanim uz stanje robnih zaliha. Podizale su se razne optužnice, vodila suđenja, iščuđavalo se nad praznim skladištima, skandaliziralo zbog lažnih obračuna, međutim ništa nije djelovalo na to da se primimo posla i državna skladišta napokon dovedemo do stanja kako je to zakonom propisano. Iz obrazloženja zakona isto tako vidimo da je predlagatelj zakona svjestan tih brojnih problema i brojnih afera i evo kao što sam rekla i ranije u replici imate rečenicu, jedino je tijekom 2001.g. prodaja pšenice na domaćem tržištu i izvoz obavljen bez ikakvih problema i afera. Dakle, i predlagatelj zakona svjestan je pustih afera na ovom području. Kako je funkcioniralo u pandemiji? Isto tako, Ravnateljstvo za robne zalihe informacije o sklopljenim poslovima možemo vidjeti na internetskim stranicama, bez primjene postupka javne nabave ugovorili su poslove teže od pola milijarde kuna. Na tom popisu vidljivo je da posao prodaje od 1,5 milijun brzih antigenskih testova u studenom 2021. dobila tvrtka MEDICAL AND PHARM TRADING iz Pule samo četiri mjeseca nakon što je ta tvrtka registrirana, s njom je Vlada nakanila sklopiti posao 19 milijuna kuna, ali se brže bolje povukla jer eto srećom smo dobili neku donaciju u to vrijeme. Međutim ta firma se ipak se tijekom 2020.g. našla u suradnji sa robnim zalihama, među prvih desetak firmi koje su ostvarile najviše prihode iz poslovanja s robnim zalihama. A gle čuda, vlasnici firme su mladi liječnici čija je teta članica HDZ-a. Imate još da se vratimo i dalje u povijest '96., Vladimir Šeks predsjedao je saborskim povjerenstvom osnovanim zbog sumnji da se u robnim zalihama napuhuju zalihe žita, a onda ispod cijene prodaju privatnim tvrtkama. Iščuđavao se tom državnom smočnicom i Ivica Račan 2000.g. otkrio da u skladištima ima robe koja ne pripada u zalihe poput milijuna litara vina, ali i manjak od 110.000 tona pšenice. Zatim Ivo Sanader 2003.g. iz robnih zaliha je namjeravao poslati humanitarnu pomoć potresu u Iranu, međutim ispostavilo se da u robnim zalihama nema onoga čega je tamo trebalo biti. On je obećao isto tako sredit stanje, međutim tek 2011.g. smo dočekali da USKOK podigne optužnice protiv šestorice optuženih jer je iz robnih zaliha nestalo žito. Pa da idem dalje, uslijedilo je nekakvo razdoblje mira nakon te 2011.g. govorilo se da se zalihe obnavljaju i da one služe za potrebe potresa. Tada je iz ministarstva Ivana Vrdoljaka su objašnjavali, međutim eto nam je došao potres 2020.g. i nismo reagirali odnosno država nije reagirala kako treba. Dakle, veza između HDZ-a i robnih zaliha mediji su otkrili na primjeru suradnje s tvrtkom Slavonija Županja u kojoj je do 2016.g. bio zaposlen nekadašnji čelnik Ravnateljstva za robne zalihe Damir Juzbašić koji je razriješen u lipnju prošle godine, prijavio se kao nezavisni i danas je nezavisni gradonačelnik Županje. Dakle, brojne afere koje ruše povjerenje građana u ovaj cijeli sustav. Da ne nabrajam, evo ovdje imam cijelu dokumentaciju brojnih afera, da ne spominjem evo 5.000 odijela, remena i kapa koji su nabavljeni za civilnu zaštitu. Remen je stajao 330 kuna, a isti takav remen je MUP plaćao 100 kuna, onda ste imali nekakva odjela koja su nabavljana po 1.700 kuna, drugi odjeli civilne zaštite su ih nabavljali po čini mi se 270, dakle niz afera koji tresu naše robne zalihe i zbog čega evo sumnjamo da smo danas u osvit ove humanitarne krize spremni da prihvatimo i izbjeglice, a spremni da ne daj Bože reagiramo i na ugrozu koja će se dogoditi i koja će pogoditi cijelu Hrvatsku i naše građane. Pridružit ću se ovdje primjedbama koje smo do sada čuli o tome da savjet za robne zalihe u čl. 7. ne smije stajati da ga može osnivati HS već se, već se mora osnovati. Evo drago mi je da čujem da će ga podržati i većinski klub taj zahtjev. Prekršajne odredbe su zaista niske, kazne za pravnu osobu od 10 do 30.000 kuna su zaista smiješne i za fizičku od 5 do 15.000 kuna, a govorimo o strateškim robnim zalihama, nešto što djeluje na sigurnost i sigurnosni sustav države. Jedna stvar koja mi je čudna u ovom svemu, dakle u čl. 4. robnim zalihama kaže se upravlja vlada, a poslove državne uprave, poslove nabave robnih zaliha, skladištenja, davanja u zakup itd. obavlja ravnateljstvo, a onda kasnije u čl. 20. inspekcijski nadzor obavlja opet to isto ravnateljstvo kao ono kadija te sudi, kadija te tuži, kadija te sudi je li, kako se to kaže, dakle onaj koji upravlja i nadzire sam sebe, dakle to jednostavno ne može biti. Isto tako pridružujem se primjedbi koja kaže da ne znamo po kojem principu se evo bira ovo ravnateljstvo, to je nekakva upravna organizacija u sastavu Ministarstva gospodarstva, ali dakle tko bira ravnatelja i na koji način. Osnovno pitanje dakle nakon ovih svih primjedbi na današnji dan opet ostaje dakle od jutros sve je drugačije, svijet kakvog smo do sada poznavali potpuno se mijenja, rat je ponovo na teritoriju europske, na europskom kontinentu i osnovno je pitanje dakle jesmo li podigli razinu spremnosti, jesmo li svjesni sigurnosne ugroze, jesmo li svjesni humanitarne katastrofe koja nam prijeti, jeste li postupili sukladno čl. 17. postojećeg zakona 13. po ovom novom, a to je da se zalihe moraju obnavljati, dakle jesmo li spremni ili ćemo opet kaskati kao u slučajevima potresa u Zagrebu i Baniji i čekati da se građani samoorganiziraju. Evo, zahvaljujem.
Hvala. Gospodin Branko Grčić govorit će ispred Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Zakon o strateškim robnim zalihama mogli bi zvati i Zakon o fondu solidarnosti po uzoru na EU ili možda Zakon o fondu za katastrofe jer ono što je sada u zakonu zapravo definira da je taj fond odnosno taj problem upravljanja strateškim robnim zalihama usmjeren prije svega za saniranje posljedica izvanrednih okolnosti, onih koji se tiču dakle kako to u zakonu ovdje piše da, da, da citiram. Znači, ratno stanje, posebno, posebne okolnosti koje podrazumijevaju događaje određene od strane koje se nije moglo predvidjeti ili utjecati, a koje ugrožava život i zdravlje građana, dakle recimo covid ili recimo prirodne nepogode kao što su poplave i potresi. Zašto to posebno ističem? Pa zato što meni tu nedostaje ono o čemu su neki govornici prije mene isto tako dijelom govorili, a to su izvanredne okolnosti koje nastaju npr. inflacijom koja je trenutno ovaj prisutna kod nas, ova najnovija događanja su sad to gurnuli u stranu, međutim taj problem će doći još više do izražaja u narednim mjesecima, posebno ako ovi ratovi i ove političke krize ovaj potraju. Uzmite samo primjer nafte, dakle ovdje se izričito u zakonu govori, sad ću vam reći koji članak, dakle čl. 3., robne zalihe se ne mogu koristiti za otklanjanje poremećaja nestabilnosti na tržištu RH. Misli se na gospodarske tijekove. To je dakle, dakle namjera da se vrlo očito taj aspekt bilo kakve intervencije vezano za robne, strateške robne zalihe eliminira, što ne znam da li je posve pametno. Cijeli zakon u uvodu, dakle u onom uvodnom dijelu objašnjenja govori o tom posebnom aspektu i ulozi strateških robnih zaliha u povijesti, međutim čini mi se puno se i previše orijentira samo na pšenicu i sve afere koje su proizlazile iz upravljanja otkupom i prodajom i preprodajom da tako kažem pšenice. Pa nije pšenica jedini strateški resurs gospodarski koji bi imao ulogu da ispravlja određene probleme vezane za tržište. Najnoviji primjer govori, dakle ja ću vam reći vrlo plastičan primjer, ograničenje cijene naftnih derivata. Ako država intervenira i želi ograničiti cijenu naftnih derivata prvenstveno na teret poduzetnika koji se bave proizvodnjom odnosno prije svega distribucijom nafte i naftnih derivata onda mora biti spremna da u nekom trenutku ukoliko previše uđe u taj prostor da bi onaj tko nudi tu naftu na tržištu mogao tu ponudu smanjiti, smanjiti jer mu se jednostavno ne isplati plasirati određene energente na tržište ako je njihova cijena limitirana i ako ne mogu preživjeti, dakle svjesno bi stvarali gubitke za same, za samih sebe. Dakle, država kad ulazi u takav instrument onda ona mora s druge strane imati i nešto što može pomoći da se takva mjera provede, a to je po meni ništa bolje od strateških robnih zaliha. Okej, ajde to ćete mi objasniti kasnije ovaj, pa ćemo vjerojatno i tu situaciju razjasniti i bit će nam svima jasnija situacija. Ali kažem, evo tu su neki moji prethodnici također ukazali na to i mislim da to treba do kraja raščistiti. Ono što se pa iz podataka u Izvješću o strateškim robnim zalihama pa iz ove rasprave o ovom zakonu vidim bilo je puno problema u povijesti, a jedan podatak koji o tome posebno govori jeste da u ovom trenutku postoji negdje oko 400 milijuna kuna različitih potraživanja koja vjerojatno se nikad neće riješiti pozitivno za državu to mislim. Čak u tih 400 milijuna imate oko 200, 210 milijuna kamata. Ne znam šta je u međuvremenu napravljeno u prošloj godini, jer izvješće još nismo vidjeli, ali to dovoljno govori koliko je u povijesti bilo dubioznih situacija i koliko zapravo je problema iz toga proizašlo. Pitanje je naravno koliko će ovaj zakon doprinijeti da se u budućnosti takvi problemi izbjegnu. Nisam siguran. Posebno me brine kažem ta riječ strateške robne zalihe. Da li je ovo stvarno priča o strateškim robnim zalihama. Zna se što ima stratešku težinu, a što ima težinu pomoći, solidarnosti, pomoći u katastrofama itd. itd. Znači po meni to nisu isti pojmovi, niti su iste namjene i svrhe. Tu mi nešto nedostaje. Jednostavno mi tu nešto nedostaje. Jer pogledajte, kad vi gledate strukturu ulaganja u robne zalihe prema ovom izvješću koje smo ranije imali u pšenicu na primjer kao jedan od ključnih prehrambenih, strateških resursa uloženo je u toj godini 8 milijuna kuna od ukupno 500 i ne znam koliko milijuna te godine plasiranih u strateške robne zalihe. To je vjerojatno bilo zato što smo imali covid, pa je preko 430 milijuna uloženo zapravo u zaštitnu opremu vezanu za saniranje posljedica ili bolje rečeno mjere zaštite od covida. Dakle, ako sad covid stavimo sa strane pitanje je što nam ostaje? Koliko novaca i u što uloženih u smislu planiranja i ulaganja u strateške robne rezerve. Znači opet ova riječ strateški jednostavno možete zanemariti. To svakako, tih 8 milijuna kuna nikako ne može biti strateški. To je nekakvo ulaganje eto da imamo negdje na dnevnom redu i tu stavku, ali to nema strateški značaj, jer 8 milijuna kuna možete povezati sa dva, tri poljoprivredna gospodarstva koji to godišnje proizvedu. Jel' tako? Malo veća. Dakle, to jednostavno nema težinu strateškog, osim ako tu nešto ne promijenimo. Da li ćemo se vratiti na priču o otkupu i kasnije opet prodaji, ja znam da su to dosta nesretne stvari i da to nikad neće izaći na dobro, tako da ne mogu se ni javno založiti. Ali u promišljanju strukture i dimenzioniranja, vrijednosnog dimenzioniranja pojedinih stavki koje su sada u zakonu ovdje nabrojene doduše neprecizno, to ćemo tek vidjeti kroz pravilnike što će biti vidljivo je i može se uočiti da to u ovom trenutku ne odgovara tom zvučnom pojmu strateškim robnih zaliha. Mislim da o tome treba svakako porazmisliti i vidjeti što je prava uloga i što je pravi značaj nečega što se zove strateška robna rezerva ili strateška robna zaliha. Evo toliko od mene o tome. Hvala.
Pojedinačne rasprave. Prva je poštovana zastupnica Marija Selak-Raspudić.
Ovo više ovako ne može i ovo više ovako ne ide. Nije prvi put u Hrvatskom saboru, ali je riječ o temi koja je iznimno važna, o temi na koju se troše milijarde kuna, na robne zalihe mimo javne nabave. A kako mi razgovaramo o novom zakonu? Pa razgovaramo tako da recimo u njegovom članku 4. se Vlada RH obvezuje jednom godišnje do 31. listopada podnijeti Saboru izvješće. Izvješće za 2020. godinu, jedno od ključnih izvješća u Republici Hrvatskoj koje je doista i došlo od Vlade, ali gdje je stvar zaštekala. To što je nešto došlo u Sabor ne znači da će doći i na dnevni red Hrvatskog sabora. Tako mi sada u veljači, krajem veljače raspravljamo o novom zakonu bez da smo raspravili prethodno Izvješće za 2020. godinu o tome gdje odlaze milijuni naših kuna mimo javne nabave. Zar mislite da je to slučajno? Ne, ovo je klasični hodogram postupanja u Hrvatskom saboru gdje se ključna izvješća ili ne donose, ne dovode na dnevni red i njihov sadržaj ostaje mimo očiju javnosti. A zašto? Ja ću prije nego što krenem na sami zakon koji ima itekakvih rupa malo krenuti na izvješće koje nije stiglo eto na dnevni red Hrvatskog sabora. Da je normalnog Poslovnika i da je samo pravila lijepog ponašanja ovog Sabora bilo bi potpuno nedopustivo da se zakon raspravlja prije nego što se raspravilo temeljno izvješće koje će nam dati sliku stanja stvari i opravdati donošenje Zakona o robnim zalihama. Pa hajmo malo o tom izvješću koje je usudit ću se reći zatajeno jer je ključno, a od listopada još uvijek nije došlo na dnevni red. Dakle, teško je reći bi li ga trebalo nazvati izvješćem ili je prikladnija riječ brošura. Jer kad ključno izvješće u Republici Hrvatskoj gdje se troši najviše novaca ima nekih 27 stranica, pa ne znam je li ga treba doista nazvati izvješćem recimo nemojte se nadati da ćete u njemu naći primjerice ono što se ovdje sporadično opravdano spominje, popis tvrtki koje su dobile novce bez natječaja za različite robne zalihe ili za medicinsku opremu u covid krizi. Pa ne, ovdje u ovom izvješću naći ćete nazive namirnica ili medicinskih instrumenata ili medicinske opreme, pisat će vam tamo možda jedna maska, pa malo cjepiva, pa onda malo sira, malo konzervi itd., nećete valjda čitati detalje. Da nemamo opet one rasprave recimo kao što sam ranije upozoravala na aferu gauda gate 80 kuna po kilogramu sira, pa je to onda sir u listićima, pa onda idemo na nabavljanje za civilnu zaštitu Zdenka sira, a kadli ono samo Zdenka sir se uopće javio na taj poziv i tako bliže i tako dalje. Posebno povjerenje moram priznati ulijeva činjenica da u tom famoznom savjetu eto stoje baš članovi ove trgovačke koalicije HDZ-SDSS o kojoj je upravo bilo riječi posljednjih dana baš u pitanju dodjele poslova određenim ciljanim tvrtkama koje nisu zadovoljile bodovni prag. E pa kad znate da takvi imaju nadzor nad robnim zalihama u ime HS onda se postavlja pitanje je li i taj nadzor baš kao i ovo izvješće tek puka floskula koja stoji u ovom zakonu. A zašto je nadzor važan? Pa evo što vam piše u ovom izvješću, recimo prošle godine od 215 lokacija na kojima je izvršen popis na 124 znači samo 58% na kojima se nalaze robe, opreme i nekretnine bili su prisutni pored popisne komisije i skladištara i djelatnici ravnateljstva za robne zalihe. Zašto je smanjeno sudjelovanje ravnateljstva u provjeravanju popisa, dakle smanjena kontrola? Pola skladišta se uopće ne kontrolira, kažu zbog covida. Dajte mi molim vas povežite te dvije činjenice, došao je covid i onda je virus oteo ravnateljstvo robnih zaliha, pa nisu mogli provjeriti što ima ili nema u skladištima. A kad dođemo do onog nema moram napomenuti da inventurni manjak koji se spominje i u ovom izvješću koji se nastavlja ovdje sa mlijekom u prahu je prisutan već godinama, pa je bio ranije za šećer, pa sad mlijeko u prahu, da ne nabrajam dalje. Vremena je nažalost premalo, ali ću podsjetiti da odluka od 17. ožujka 2020. i dalje vrijedi da se sve nabavlja mimo javne nabave, a u ovom izvješću jasno vidimo jeftino opravdanje da zašto kontrole nema.
Replika poštovani zastupnik Ante Kujundžić.
Hvala predsjedavajući. Poštovana kolegice, dakle odluka o korištenju i nabavi robe strateških robnih zaliha u kontekstu borbe protiv covida proglašena je državnom tajnom i na nju nije primijenjen Zakon o javnoj nabavi, čini mi se čl. 40 i neki. Kako komentirate te činjenice?
Odgovor.
Ja sam već upozoravala javno i ponovit ću to sada da je u Hrvatskoj vjerojatno u tijeku najveća pljačka od njezinog osnutka samo što kakve smo sreće za nju ćemo saznati ako bude sreće kroz nekoliko godina ili ne daj Bože nekoliko 10-ljeća. Već se govorilo o tvrtkama koje su povezane s HDZ-om, a koje su dobivale unosne poslove u pandemiji covid-19, opravdanje da je i micanje javne nabave nužno zbog toga što je riječ o sigurnosnom interesu RH imalo je nekog smisla na početku same pandemije, no tržište se odavno resetiralo, a ništa se ne mijenja. I mi ovdje vidimo recimo problem skladištenja, a znamo da doniramo milijune količina doza cjepiva, pa se postavlja pitanje funkcioniraju li ta skladišta, koliko ih uopće imamo i na koji način i zašto smo kupovali tako i što se događa s našim robnim zalihama, ali na to nećemo dobiti odgovor, a uporno to pitamo Ministra zdravstva.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolegice, robne zalihe su u biti gordijski čvor. Kad se otvori tj. kad bi se to presjeklo otvorilo bi se grotlo korupcije i vjerojatno, ne vjerojatno nego nova uhićenja po ministarstvima, pustim stožerima i državnim agencijama. Međutim, javne nabave su ključni problem, to ste dobro primijetili i meni nikako nije jasno da imamo znači zalihe, a kad je bio potres, poglavito u Petrinji tj. Sisačko-moslavačkoj na Banovini, da nije bilo navijačkih skupina, da nije bilo organiziranih građana, da nije bilo svih skupa o ovim robnim zalihama i funkcioniranju svih ovih stožera tamo bi ljudi umirali od gladi i danas je vidljiva nesposobnost na tome području. Evo što vi kažete, poglavito o javnim nabavama u ovim kriznim situacijama i po pitanju covida i po pitanju potresa. Hvala.
Odgovor.
Da, nije bilo ni kontejnera, trebalo ih je biti jer ako smo ranije pratili izvješća koja su dolazila na sjednice vlade onda se moglo vidjeti da se znalo da su se kontejneri prethodno donirali, pa da i postoje rupe u robnim zalihama koje je trebalo ispuniti na vrijeme. No što da govorimo kada za takve stvari i propuste nitko doista i ne odgovara. Javna nabava nije idealno rješenje, ali je minimum neke kontrole koja se mora odvijati, a mi smo pristali kada spominjete potres da dignemo pragove te javne nabave za vrijeme upravo ministra Horvata čijim aferama trenutno svjedočimo. Pa evo mogu postaviti pitanje na tragu robnih zaliha i svega ovoga, hoće li novi ministar kada dođe moći učiniti jedino to da će nastaviti već odrađene i dogovorene prljave poslove koje je prethodni ministar koji je trenutno pod istragom već ustanovio?
Slijedi replika poštovanog zastupnika Marijana Pavličeka.
Poštovana kolegice, evo strateške robne zalihe imaju glavni cilj, a to je pripomoći pučanstvu, građanima Hrvatske u situacijama elementarnih nepogoda, rata i slično. Nažalost, imali smo ih u posljednje vrijeme, potres u Zagrebu i na Banovini gdje se pokazao sav njihov raskoš odnosno nesposobnost djelovanja gdje u datom trenutku jednostavno nisu funkcionirali. Ono što je najgore sve to je obavijeno velom tajne. Što predlažete, na koji način urediti Zakon o strateškim robnim zalihama da one kvalitetnije i bolje funkcioniraju.
To je važno pitanje. Pa idemo redom. Ovaj Članak 7. o kojem ste već govorili da sabor može ne naravno da sabor moram, međutim nije to jedino. Nije ni pitanje 3 zastupnika nego je pitanje koja 3 zastupnika iz kojih točno redova? Zatim stavak 3. mandat traje do opoziva. Pa gdje to ima? Kojeg opoziva? Čijeg opoziva? Hoćemo li ono možda i zauvijek iz jednog u drugi mandat. To pokazuje da je savjet tek formalno tijelo koje nema nikakvu stvarnu ulogu u kontroliranju robnih zaliha što je najgora moguća poruka. Ili kada idemo dalje da će se skladišta moći davati u zakup pravnim i fizičkim osobama i bez naknade uz uvjet tekućeg i investicijskog održanja, mi nigdje ovdje ne nalazimo dodatne stavke koji obrazlažu određene uvjete po kojima će se takve stavke pogotovo koje se odnose na skladišta i u drugim zakonskim odredbama koje se razrađuju dodjeljivati da bismo imali minimum kontrole, a da se ne bi nekome pogodovalo što je dosada s robnim zalihama s obzirom na sve afere koje ih prate očito često bio slučaj.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Nino Raspuduć.
U kontekstu robnih zaliha čitav, čitav niz problema. Od izostanka pravog sustava kontrole i do toga da ne postoji nikakva odgovornost i nikakav strah od eventualnih sankcija ukoliko se te stotine i stotine milijuna javnog novca ne koriste na pravi način, a možda govorimo sada o robnim zalihama, ali de facto u svim ostalim domenama je vrlo slična situacija. O tome možda najbolje svjedoči način na koje se javni novac trošio za nabavu robe koja je bila potrebna ili nije bila potrebna u ovoj korona pandemiji, a uvjeren sam da će slijedećih godina se sve to pročešljavati i da ćemo doći do odgovornih. Zašto je nabavljena tolika količina cjepiva koji onda gledamo kome ćemo donirati, a očito malo kome je više potrebna, kako su se kupovali testovi, zašto ovi testovi, ali ne testovi od nekih drugih koji su je nudili po puno nižoj cijeni o čemu je svjedočio i gospodin Lauc koji je bio nota bene i član vladinog znanstvenog savjeta. Dakle, ovo što zorno vidimo na primjeru robnih zaliha [[Upadica: Vrijeme.]] nažalost je uopća paradigma i na svim domenama i korona kriza je to pokazala.
Odgovor.
Slažem se. Ovaj problem doniranja cjepiva je možda povezan i uz problem nemogućnosti skladištenja, ali o tome nema odgovora kada pitanje se postavi ministru zdravstva. Imamo li uopće adekvatne mogućnosti skladištenje ili smo sa nekakvim našim ambicijama od gotovo čak 19 milijuna doza cjepiva koje smo dosada nabavili prisiljeni donirati ih zato što i nemamo gdje s njima. Dakle, ono što se događa s robnim zalihama je zapravo paradigma postupanja u Hrvatskoj. Netko je jednom i to poprilično besramno donio odluku da se javna nabava ne tiče Covid krize, a nikome nije rečeno kada će se i hoće li se uopće ta odluka povući. I onda slušamo o tome da je to strateški interes i sigurnosno pitanje RH. Na temelju čega? Tako da mi dobijemo ovdje brošuru od 27 stranica s popisom namirnica bez tvrtki koje su dobile poslove nabavke tih istih namirnica kada razgovaramo o tom istom izvješću koje se odnosi na robne zalihe.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Nikola Grmoja.
Poštovana kolegice Selak Raspudić upozoravali ste u više navrata kako u ovoj krizi zapravo je sve povedeno pod nekakvo velo tajnosti dakle i nabava i medicinske opreme i svega drugoga i netko će za to morati odgovarati. Mi ćemo to svakako sve ispitati. Vidimo sada da vladajući su u jednoj defenzivi, najavljuje se i ukidanje mjera, ali isto tako građani trebaju znati da sutra počinje prebrojavanje potpisa dakle koje smo mi predali, negdje oko 820.000 potpisa. I ono na čemu ćemo inzistirati jer nećemo dopustiti da ponovno dođemo u ovakvu situaciju da dvoje ili troje ljudi donose odluke o ljudskim pravima i slobodama, a još da kriju podatke o tome kako se nabavljala medicinska oprema i sve ostalo što je bilo potrebno u ovoj pandemiji. Dakle, tražit ćemo odgovore i ja sam uvjeren evo da ćete vi na tome posebno inzistirati.
Odgovor.
Naravno da ću inzistirati kao što je naš klub od početka inzistirao kada smo tražili da sva nabava vrati u okrilje javne nabave tako da imamo minimalnu kontrolu nad trošenjem proračunskih sredstava. Nikada se više novaca u RH nije trošilo na nabavu medicinske opreme, niti se ikada više novca u RH slilo kada govorimo o onome što treba biti utrošeno u obnovu potresom pogođenih područja. I što se nama događa? S jedne strane imamo ministra Čorića, s druge strane imamo ministra Horvata, a oni su odgovorni za ono što se nabavlja unutar robnih zaliha. Kome od njih dvojice više vjerujete? To je hrvatska stvarnost. To je hrvatska stvarnost. Dakle, milijune kontroliraju oni koji su u istražnim aferama.
Posljednja replika, poštovana zastupnica Urša Raukar Gamulin.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice u smislu ovog nadzora koji je predviđen u ovom zakonu, a koje vrši ravnateljstvo nad ravnateljstvom znači to ravnateljstvo se ne zna kako se bira, nije predviđeno tko ga bira, da li je to vlada, da li je to ministar, unutar kojeg Ministarstva gospodarstva bi to ravnateljstvo trebalo djelovati, koji su kriteriji za izbor tog ravnatelja, ravnateljstva? Dakle, potpuno je nejasna situacija oko toga tko i na koji način to bira, a to ravnateljstvo vrši nadzor nad robnim zalihama. Pa evo molim vas komentar.
Slažem se s vama da je to u potpunosti nedopustivo, a bilo bi vrlo konstruktivno kada bi Hrvatski sabor mogao nešto reći o tom ravnateljstvu jer ako može utjecati na ravnateljstvo i na članove nadzornih odbora različitih drugih institucija u državi ne vidim zašto bi preskakalo ključnu instituciju kao što je Ravnateljstvo robnih zaliha, pogotovo imajući u vidu činjenicu koja je skandalozno od prošle godine, a to je nad gotovo polovicom skladišta uopće nije obavljane nadzor ravnateljstva, dakle oni su doslovce oprali ruke od odgovornosti. Tko zna čega tamo ima, čega tamo nema, kakve bi im inventura pokazala rupe? Pa nisu valjda oni koji su punili ta skladišta i koji ih održavaju sebe samo popisivali, a ravnateljstvo kaže bila je korona. Pa kakve to veze ima s nadzorom nad skladištima robnih zaliha, baš u koroni kada se toliko novaca potrošilo nadzor je trebao biti dupli, a ne smanjiti se na polovicu. I slažem se s vama treba paziti kako i po kojim kriterijima izabrati to ravnateljstvo.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Robne zalihe, to je od strateškog interesa svake države, međutim kad vidimo samo brojke o kojim se brojkama radi … i kojim iznosima vidimo da to nije strateški, jel ako se od nekoliko milijuna pšenice i kukuruza to je u usporedbi onome što je nestalo iz đakovačkih silosa ništa. Nestalo netragom i nitko nije odgovarao, za vrijeme čini mi se Sanaderove vlade. Međutim ja bih ovdje kratko samo rekao da je ovdje vidljivo da odluka Vlade RH u ovoj medicinskoj krizi tj. covid krizi je vidljivo da suspenzijom javne nabave je se pogodovalo ko zna kome i ko zna zbog čega. Isto tako to treba sve skupa provjeriti jer kriminal u ovo vrijeme covida je nikad veći bio i nikad prikriveniji i nikad zastrašujući i prema ljudima. To je vidljivo svakodnevno, svakodnevno su tri pritisci vidljivi, političke odluke od prvih odluka da saborski zastupnik može ovdje glasati kad je u izolaciji do tog trenutka da evo sada kada cijeli svijet kažu covid potvrde su bespotrebne, da evo vidimo i naši susjedi, da mi ovdje Bogu hvala, ja u Sinju nisam još upotrebljavao u gradskoj upravi niti ću bez obzira na sve pritiske koje sam imao, kazne, sve što dolazi, niti ću znači bio jedini. To je nepotrebno, to je ne epidemiološki, ali u ovome trenutku ja bih više govorio o ovoj samoj odluci. Odluci Vlade o suspenziji milijarda kuna koje su nekontrolirano tko zna kome davani. Tko zna. U ovoj krizi su se bogatili na maskama, maske su bile pola kune, a u jednom trenutku su bile 12 milijuna kuna. I dok INTERPOL se bori sa kriminalnim organizacijama u ovome slučaju naša Vlada je suspendirala odluku o javnoj nabavi. Naravno mi u saboru znači da imamo ovdje savjete za robne zalihe u tome je slično kao što je Milošević, potpredsjednik Vlade i Ćorić tako je i ovdje HDZ dao svog predstavnika Antu Sanadera u Savjet za robne zalihe i gospođu iz SDSS-a gospođu Anju Šimpragu. Što vi kontrolirate? Ovih 10 tona kukuruza, 5 tona koliko imamo? Mislim nevjerojatno, nije smišno. Koje vi imate zalihe? Vi se smijete javne nabave. Recite što je s javnim nabavama za medicinsku opremu, što je s time? Ko vam diktira? I vi se smijete državni tajniče, a svjesni smo što je bilo sa cjepivom, svjesni što je bilo sa cijelim ovim postupkom epidemioloških mjera. Ne govori to Miro Bulj, ja sam samo gradonačelnik koji neće upotrebljavati covid potvrde, neću. Skinite me s gradonačelnika i uzmite mi mandat jel su kriminalne, neopravdane ukidate slobode i ljudska prava i to je moje načelo zbog kojeg smo se svi borili ja i moji suborci. I to što ste radili s covid potvrdama to vam povijest neće zaboraviti i s ovim javnim nabavama. Vi govorite ovdje o nekoliko milijuna kuna nečega, pa sjetimo se Petrinje, da nije navijačkih skupina bilo Torcide, BBB-a, građana i svih vjerujte mi da bi ljudi u Banovini bili gladni, vjerujte mi da bi ljudi bili gladni. Neorganiziranost, poglavito sa ovim prehrambenim stvarima vodom, konzervama. Osobno sam sudjelovao, osobno sam prikupljao pomoć u Sinju, osobno smo bili svi angažirani, većina građana. Što se tiče sustava, sustav ne postoji nažalost. Bilo bi bolje da postoji kolegice iz HDZ-a i kolege, ja bi volio da postoji taj sustav. Evo gospođa Bujević je jedno vrijeme govorila da maska ne triba, pa je onda govorila da triba maska. Pa više ne znamo šta triba, šta ne triba. Ovdje su stavili maske, u cijelom svijetu to se otpušta sada i covid potvrde. Vi ste biće cijepljeni pa se smijete, ali vi cijepljeni i prenosite zarazu isto ko i ne cijepljeni, prema tome nemojte se smijati. Ovo što ste napravili hrvatskom narodu ukinuli ste im prava i slobode na pravdi Boga, kršili ste Ustav, kršili ste ustavni poredak, ukidali ste javne nabave, javne nabave ste ukidali. Ja osobno, evo kolega Borić je ovdje, neću covid potvrde u Gradu Sinju, morete donositi još 17 zakona, morete mi uzet misto gradonačelnika.
Vrijeme. Imamo nekoliko replika, prvi je poštovani zastupnik Ante Kujundžić.
Hvala predsjedavajući. Poštovani kolega Bulj. Kada bi se mi ostavili i izvješća i ne znam sve nekakve djelatnosti ministarstva za uljepšavanje hrvatske stvarnosti, jedino odgovor koliko smo mi bili spremni i u kontekstu robnih zaliha možemo dobiti jedino na terenu. Dakle, vi osobno ste bili dolje na Banovini i neposredno nakon potresa i odmakom vremena išli i organizirali oblike pomoći. Možete li iz prve ruke ponovo ponoviti ili odgovoriti, da li je Hrvatska bila spremna, imala dovoljno hrane, kontejnera i sveg inog što je tim ljudima bila objektivna potreba? Hvala vam.
Jedino što sam primijetio spremnost šefa civilne zaštite …/nerazumljivo/… da je uredno državno tiskovne ulackan u dobrom odijelu, onom plavom odijelu to je sve što sam vidio i ljudi koji su bili angažirani doslovno se ljudi samoinicijativno angažirali prikupljajući pomoć. Ja sam evo tada u gradu Sinju organizirao pomoć ujutra prvo jutro donijeli smo vodu i prehrambene proizvode tada nitko nije bio, bili smo kod INE u Sisku, u Sisku kod INE to jutro. Znači koliko je vremena tribalo trutu i trutovima da nešto pokrenu. Ja bi još jednom, evo oni još uvijek teroriziraju taj narod i još bolnija je ukidanje prava i sloboda, ovo je bolnija stvar u ovome svemu u, od javne nabave od svega što su suspendirali. Ukidanje prava i sloboda. Evo, pozivam Beroša i evo i sam sekunda i zadnji da više ne mudruje neka puste da na Poljudu bude pun Poljud, Dalmacija gori, a ne da nas non stop … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]]
Slijedeća replika poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić.
Ono što razlikuje strateške robne zalihe od mnogih drugih institucija u RH je ogromna količina novaca koje se u njima s obzirom na trenutne dvije aktualne krize, onom uzrokovanu potresom i onu uzrokovanu pandemijom obrće. Pa me u tom smislu zanima kako komentirate činjenicu da mi naravno mimo javne nabave i dalje unatoč čak i upozorenjima stručnjaka imamo na snazi Covid potvrde gdje se mjesečno bacaju milijuni na testiranje državnih i javnih službenika koji ja ću reći se bacaju ali možda ih perspektive nekoga tko je odredio od koga će se testovi nabaviti, pune se a ne bacaju nečiji džepovi.
Ova Covid kriza i ovo sve što smo proživjeli će biti upamćena temeljem prije svega ukidanjem sloboda i prava građana, našeg naroda hrvatskog. Ovo što ste napravili sa Covid potvrdama, sa testovima i testiranjima sa svim načinom javnih nabava i tko zna na koji način manipuliralo i tko zna kolike su marže i dobiti to ćemo jednoga dana morati saznati. Ali je činjenica neosporna da robne zalihe kao vrlo bitne, evo ove godine zašto nema kumpira ovdje, evo zašto nema kolega Bukarica, gospodine Bukarica nije smišno … [[Upadica: Ne razumije se.]] aha kašljete, mislim da ste se nasmijali. Znači ovdje ima znači, evo kolega Brčić i u Otoku je bila suša i na Suhač nema kupmira u robnim rezervama, a dosada je to bilo. Zbog čega? Zbog čega to ne potičemo pa imamo dovoljno polja da ljudi uzoru i posade kumpire bar to nije mudrost. Kod mene su uvijek dobri kumpiri sada da ne govorim zbog čega, što gluplji seljak bolji kumpir.
Slijedeća replika je poštovani zastupnik Nino Raspudić.
Poštovani kolega, mi smo jučer u saboru trebali raspravljati o zahtjevu za opoziv ministra Horvata i spremali smo se na to kako ćemo ukazivati da je radio loše, da obnova nije krenula, da nije bilo dovoljno stručan ili angažiran ili upućen i tako dalje. A danas evo 8 dana nakon toga ministar Horvat je u Zagrebu, u zatvoru, u zagrebačkom zatvoru tu je nije daleko, nije daleko, a mediji se zabavljaju njegovim mobitelom i time što je svega zanimljivo u sadržaju tog mobitela koje nije izbrisao. Gdje ćemo očito imati i neka povlačenja za rukav od strane i naših kolega koji su još uvijek tu u klupama. E sad vas ja pitam u takvoj situaciji, s takovom vlašću uzimajući, uzevši u obzir sve ono što se dosada događalo sa robnim zalihama, meni se to ovo sve čini da imati ovakvu vlast koja upravlja robnim zalihama i velikom količinom javnog novca je kao lisicama dati da čuvaju kokoši ili vukovima da čuvaju janjce.
Odgovor.
Puno sam kritika ja izgovorio za Horvata i u prvoj vladi kad je bio da je mađaron od svih tih stvari koje sam govorio međutim neću cipelariti nekoga tko je u zatvoru, ali jučer, jučer sam slušao ovdje izjavu kolege Pupovca koji tako srdačno brani Miloševića gdje su dijelili novac tj. potpore poglavito u poljoprivredi doslovno, on kaže ljudima srpske nacionalne manjine koji ne znaju koliko krava ima sisa je li, to uvijek ponavljam i to se sad uspostavilo. A Horvata će sad cipelariti znate. Kad je bio Ivo Sanader recimo Ante Sanader ga je branio nemilice, evo Borić ga je branio, svi su ga ovdje branili, ne znam, sad su svi protiv Ive Sanadera. Tako će biti i sa gospodinom Horvatom, premijerom koji je sad u zatvoru, pardon ministrom bivšim, sad će ga gaziti svi. Međutim, šta je sa Miloradom Pupovcem, šta je sa ostalima, šta je sa vjetroelektranama? I čak mi je došao kao melem na ranu sad jer sada će ono prešutjet svi su oni ispravni jedino je Horvat u krivu. Međutim, ovo šta je Horvat napravio to je mala beba prema ovima drugima, poglavito Miloradu Pupovcu.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Gorana Ivanovića.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, ravnatelju, uvažene kolegice i kolege, ja bi rekao jedan od bitnijih stvari o kojem raspravljamo evo ovaj tjedan, a i današnji dan će sigurno biti upisan u povjesnicu kao jedan od dana kada je jedna federacija odnosno Ruska Federacija izvršila agresiju na Ukrajinu i evo možda i apropo svega toga raspravljamo ovom prijedlogu zakona. Možda prije svega i bitnije od ovog svega je upravo to da naše ravnateljstvo za robne zalihe već sada povede računa o nekim stvarima koje bi se mogle dogoditi na tržištu, a sigurno će biti uzrokovane ovom krizom koja se događa na prostoru Ukrajine. Budimo svjesni da je Ukrajina jedan od najvećih proizvođača i žita i kukuruza na ovom prostoru Europe i na to treba računati i već sada vidjeti i postaviti stvari da funkcioniraju u smislu u kojem trebaju. Ako dođe do veće ugroze Vlada Republike Hrvatske, Andrej Plenković je danas na sjednici Vlade i donio odluku o pomoći Ukrajini upravo iz ovih robnih rezervi, odnosno o zalihama o kojima razgovaramo. Vidi se da ovaj zakon bitno rješava neke stvari koje u starom zakonu nisu bile dobro definirane, koje su bitno otežavale rekao bih rad ovog dijela kada su u pitanju robne zalihe. Imali smo tu prilike i slušati od pojedinih zastupnika, većina tih stvari je naravno i točna koja se dešavala u povijesti i to treba izbjeći. Ne može Ravnateljstvo za robne zalihe biti to koje će rješavati viškove ili manjkove na tržištu. Ono treba biti posvećeno onome što i je njihov osnovni zadatak, a to je da pripreme stanovništvo Republike Hrvatske na neki od oblika ugroze. Ono što ću ja reći, a i kolege su malo prije o tome govorili i slažem se s tim apsolutno, podržavam i sam sam to prije rasprave raspravio malo sa državnim tajnikom. To je članak 7. treba ga svakako promijeniti i izbaciti iz ovog prvog stavka riječ „može“, nego na prijedlog sabora, tri saborska zastupnika moraju biti ovog tima koji će nadgledati i upravljati sa robnim zalihama. Ovdje je bila i replika od gospođe, odnosno zamjerka gospođe Selak-Raspudić na to do opoziva. Mislim da je to u redu do opoziva. Mi ne znamo koliko će Sabor biti dugo konstituiran, da li će to biti na 4 godine, 2, jednu i mislim da je to sasvim u redu da kad dođe i ako bi eventualno došlo do prekida rada Sabora iz bilo kojeg razloga, novih izbora ili bilo čega bili bi imenovani drugi ljudi. Treba reći da su tri saborska zastupnika trenutno sada u ovome savjetu. Neki saborski zastupnici su pokušali neka imena preskočiti, to nije u redu. Tri saborska zastupnika su gospodin potpredsjednik Hrvatskog Sabora, uvaženi zastupnik Sanader. Tu je gospođa Šimpraga i tu je Daniel Spajić. To su tri saborska zastupnika koja sjede u ovom savjetu. Mislim da kod članka 11. jasno se kazuje u kojem smislu sprječavamo ono što je u starom zakonu bilo, a to su ti razno razni otkupi, odnosno rješavanje problema na tržištu sa viškovima. U članku 11. stavku 2. jasno kaže da Vlada Republike Hrvatske može obvezati pravne i fizičke osobe koje proizvode, odnosno koje obavljaju promet određenim vrstama robe koje čine robne zalihe, da u doba ratnog stanja ili neposredne ugroženosti neovisnosti, jedinstvenosti i opstojnosti Republike Hrvatske moraju proizvoditi, odnosno prodavati tu vrstu robe radi popune odnosno obavljanja robnih zaliha. Mislim da je to dobro. To bitno ubrzava cijeli proces ako do takvih ugroza dođe. Također kod ovog skladištenja u članku 15. mislim da je u ovom stavku 3. dobro naznačeno da poslove skladištenja ne mogu povjeriti pravnim i fizičkim osobama kojima je u posljednje dvije godine pravomoćnim sudskim odlukama ili rješenjima o prekršaju izrečena zaštitna mjera obavljanja ove vrste posla. To je dobro. I evo kratko je sada da i složio bih se sa onim zastupnicima koji su možda govorili o visini novčanih kazni [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Tu bi također trebalo možda malo vidjeti [[Upadica Sanader: Vrijeme. Imamo dosta replika.]] i da te kazne budu malo strože nego što su do sada i to će biti u redu.
Prva replika poštovana zastupnica Anita Pocrnić Radošević.
Hvala predsjedavajući. Poštovani kolega Ivanoviću u obrazloženju prijedloga zakona ali i sami ste istaknuli da su se koristila dosadašnja iskustva, a Domovinski rat, poplave, potresi, epidemija, pandemija corona virusa svašta od toga smo doživjeli i prošli evo i zadnje dvije, tri godine i dobro je da su u popis roba dodani lijekovi, cjepiva, protu otrovi, sanitetski potrošni medicinski materijal. I vidjeli smo na početku pandemije corona virusom kako je bilo kad nismo imali dovoljno maski. Međutim, pravodobnom i brzom reakcijom Vlade Republike Hrvatske ti materijali su i nabavljeni i stavljeni na korištenje našim građanima, ali svakako je bolje prevenirati s obzirom na situaciju i okruženje u kojem se nalazimo i na trenutne epidemiološke uvjete, političke, ali i ratnu situaciju u našem okruženju. Hvala.
Hvala lijepo. Apsolutno se slažem. Pa zato nam i treba ovakav Zakon o strateškim robnim zalihama. Bez toga zakona jednostavno u datim trenucima ne bi znali što činiti. I ovo što se predlaže u ovoj novoj zakonskoj regulativi mislim da je puno bolje, da je puno brže, učinkovitije i da će puno bolje rješavati probleme kad dođe do ugroza. Budimo iskreni do njih će doći prije ili kasnije bilo da je riječ o elementarnim nepogodama ili o bilo kojim drugim vrstama ugroze, prema tome za to se vrijeme treba pripremiti. Pandemija nas je naučila nekim stvarima, to je dobro i ja se nadam da će u ovom drugom čitanju ovaj zakon biti postavljen upravo na dobrobit svih onih kojima će robne rezerve biti potrebne kad do određene situacije dođe.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Nada Murganić.
Hvala vam lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega. Želim odmah sada naglasiti da sigurno ni vi ni ja ne želimo omalovažiti značaj Zakona o javnoj nabavi, niti na bilo koji način pravdati eventualno njegovo kršenje. Međutim, na početku ove pandemije vi ste bili član Stožera Civilne zaštite u svome gradu, načelnik da i sigurno znate kakva je bila situacija kada smo se susreli sa situacijom da ništa ne znamo o samoj bolesti pandemije ali isto tako nismo imali ne samo mi nego cijeli svijet niti opremu za zaštitu od zarazne bolesti niti, a i bilo je i problema sa proizvodnjom same, iste. Dakle, tada, a Zakon o javnoj nabavi u nekim situacijama čak i dozvoljava drugačije postupke hitne nabave. Moje pitanje je kada bi se striktno pridržavali odredbi Zakona o javnoj nabavi, a stalno smo za to prozivani koliko bi trajala ta nabava i da li bi vi odgovorili zaštiti članove odnosno građana u svome gradu?
Hvala lijepo. Naravno bez dobre pripreme nema odgovora na određene situacije koje će se dogoditi. Uz sve ovo što ste rekli naravno podržavam taj dio, no strateško planiranje u biti i je zaglavni kamen onoga što se eventualno može dogoditi, prema tome, što budemo bolje planirali ne možemo isplanirati apsolutno sve, ali da moramo biti brzi to je sigurno. Ne može nas u datom trenutku kad se nosimo sa nekom od ugroza još i onda administrativni dio kočiti u nekim stvarima, to ne znači naravno da se nešto treba raditi ispod žita, treba biti transparentno, treba biti sukladno zakonima koje RH ima. No, ponovo kažem, robne rezerve su nešto što nam garantira da barem onaj prvi šok kad dođe do ugroze možemo izdržati, a onda dalje nastupati sukladno onome što će se događati u vremenu ispred nas.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Nadica Dreven Budinski.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Kolega Ivanović. Pa i Vlada je sama svjesna da je ovaj zakon zastarjeli i zbog toga je on danas na stolu u saboru u našoj raspravi. Jedino ako želite možete na portalima pronaći svašta, pa ako i hoćete bit baš ono zločest i onda pronalazite na portalima naslove gdje su završili kontejneri, šatori i ne znam itd., da li je moj prijatelj umro sa covidom ili bez covida ili da ne govorim već dalje kako, ali mislim da je detektirano to sve i da se može danas smo razgovarali oko toga zašto su samo tri člana u ravnateljstvu ispred sabora, ali mislim da u obrazloženju koliko sam ga malo proučila uz čl. 7. govori da se ovim člankom određuje da HS može na prijedlog nadležnost odbora HS-a osnovati savjet za robne zalihe radi provedbe nadzora nad upravljanjem robnim zalihama kao i njegov sastav i trajanje mandata, pa vas molim vaše mišljenje.
Odgovor.
Pa mislim da je ovo već nekoliko puta apostrofirano od nekoliko saborskih zastupnika i klubova koji su bili ovdje prije mene, vi ste čuli iz uvodnog obrazloženja državnog tajnika da je Odbor za pravosuđe sugerirao da bi ta riječ možemo trebala biti tu, poslije se evo i na izlaganje gospođe zastupnice RAukar i sam državni tajnik rekao da je to u redu i da bi se ta riječ možemo trebala izbrisati i da bi HS trebao imati svoja tri predstavnika u ovom Savjetu za upravljanje robnim zalihama.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Luka Brčić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Poštovani kolega. Pa evo zasigurno u svjetlu ovih događanja ili zapravo bolje reći u mraku ovih događanja, prije svega invazije na Ukrajinu na suverenu državu, zasigurno robne zalihe i nedaće koje mogu proizići iz ovog nemilog događaja izazivaju ogromnu pozornost. Ja bih spomenuo naše žurne službe koje su po svojoj naravi i djelatnosti itekako upućene na robne zalihe i u svim ovim ugrozama, a znamo za vrijeme ugroza teško je se orijentirati na improvizaciju potrebna je jedna koordinacija. I evo iskustvo ih moje Splitsko-dalmatinske županije i GSS i vatrogasci i Crveni križ i Zavod za hitnu medicinu, Zavod za javno zdravstvo svi su bili u koordinaciji i sa volonterima svih oblika, svih oblika udruga tako da mislim da je to jedan način djelovanja ispravnog koordinacija [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] bilo sa koje strane dolazi. Hvala.
Odgovor.
Tako je, ne služe robne zalihe samo za to da imamo skladišta u kojima držimo opremu koja ne služi ničemu ili čeka neko vrijeme koje će prije ili kasnije doći nego robne zalihe bitno pomažu upravo u saniranju pojedinih stvari kad se dogode poplave na nekom području, o vatrogascima da ne pričamo tamo su naravno spremljena i vozila vatrogasna s kojima raspolaže ravnateljstvo i s druge strane ta vozila često završavaju upravo u dobrovoljnim vatrogasnim društvima i mislim da je to dobro kad se oprema zanavlja da taj jedan dio vozila ne samo tih nego i svih drugih završi u pojedinim jedinicama lokalne samouprave. To je to, moramo se pripremiti i moramo znati što predvidjeti ustvari sve ono što se eventualno može dogoditi i za to biti što bolje pripremljen.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Marija SElak RAspudić.
Uvaženi kolega Ivanoviću. U nastavu na ovo što ste govorili moram vas upozoriti da ste pogrešno konstatirali da se radi o opozivu sabora, dakle u čl. 7. eksplicitno piše st. 3. „Mandat članovima Savjeta za robne zalihe iz st. 1. ovog članka traje do opoziva“. Nigdje ne piše opoziva sabora niti se to pretpostavlja. Je li to njihov opoziv, opoziv sabora, tko čini taj opoziv to nigdje ne piše, a to bi trebalo jasno urediti. Dakle, možemo napisati do kraja njihovog mandata, a taj mandat završava u trenutku kada je sabor opozvan ako je ranije, ako su prijevremeni izbori ili puni mandat ili možemo napisati određeni broj godina dvije ili četiri kao što je uobičajeno. A ovo do opoziva ne znači baš ništa jedna je fluidna kategorija koja omogućava ono što se često događalo kao što se događalo sa HAZU i brojnim drugim institucijama da mandati traju unedogled i mislim da taj stavak treba jasnije urediti.
Hvala lijepo na ovoj replici. Pa meni je logično kad se pročita taj st. 3. da je to to, ako više neko nije saborski zastupnik odnosno ako im prestane mandat da u tom slučaju je došlo do opoziva. E sad, dal se može to evo tu je državni tajnik koji može na kraju još pojasniti da li se to može još dotjerati da eksplicite piše do kada je to i od kada do kada nemam ništa protiv. Meni je kad sam pročitao bilo, bilo jasno da to upravo znači dok smo ovdje u saboru odnosno saborski zastupnici koji su dio savjeta obnašaju tu dužnost do opoziva i to mi zvuči na taj način, ali evo državni tajnik može pojasniti detaljnije kad bude dobio riječ.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Evo spomenuli ste znači trenutnu krizu koja se danas dogodila u Ukrajini i naravno da će to imati reperkusije na RH, sve što se događa u svijetu, poglavito po pitanju tržišta. Međutim, meni nije jasno, evo vi ste Slavonac, kako nemamo u robnim zalihama kumpira ili krumpira, kako god želite. To mi nije jasno, pa mi za 7 dana nemamo dovoljno robnih zaliha, a 700.000 hektara poljoprivrednog zemljišta nam je neuzorano, jednostavno sve obrnuto. Mi imamo prazno i ispražnjeno selo, imamo neuzorana polja, oranice, njive, a ovdje neke ključne stvari koje su dosada bile se uopće ne spominju. Robne zalihe su znači sigurnost i one bi tribale garantirati nekakvu sigurnost u određenim krizama, međutim mi to trenutno nemamo, niti sustav, niti robne zalihe koje trebamo imati. Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo. Pa nije ravnateljstvo za robne zalihe zaduženo za to tko će što sijati ili saditi u RH. Ja mislim da je to problem strukturan, tako je, pojedinih proizvoda Hrvatska nema na, na tržištu i to je sigurno nešto što treba odraditi, al to neće odraditi ravnateljstvo za robne zalihe. Treba svakako reći da postoji dio poljoprivrednih proizvoda u kojima je Hrvatska samodostatna, jedna od ta je proizvodnja pšenice, no ima sigurno kultura u kojima nismo samodostatni i, i trebalo bi poraditi na tome, ali kažem to je stvar svih resora ne samo ravnateljstva za robne zalihe iako se vi ovdje pozivate na izvješće o stanju robnih zaliha, a ne o Zakonu o strateškim zalihama RH.
Slijedeća replika poštovani, a povreda Poslovnika Miro Bulj. Miro Bulj, izvolite povreda Poslovnika.
Hvala lijepo. Kolega je povrijedio čl. 238. gdje omalovažava zastupnike. Znači ovo je rasprava isključivo o robnim zalihama i cjelovita rasprava u biti o robnim zalihama donosi do zaključka da mi jednostavno nismo samodostatni, mi jedino što imenujemo ljude, ravnateljstva, gomilamo taj sustav, ali nama robne zalihe, poglavito u ugrozama i kriznim situacijama nisu dostatne za 7 dana, bit ćemo gladni za 7 dana nek se zatvori granica. U tome je problem, ključni problem i zbog toga još jednom treba govoriti cjelovito o ovom problemu, a ne samo o ravnateljstvu i tko će biti ravnatelj, bit će neki… [[Govornik se ne razumije]]
Vrijeme, odgovor. Slijedeća, ovo je opomena bila jer nije bila povreda Poslovnika. Slijedeća replika poštovana zastupnica Urša Raukar Gamulin.
Zahvaljujem. Kolega, složili smo se svi da je u povijesti bilo značajnih afera i kriminala vezano uz robne zalihe. Sada imamo pred sobom prijedlog zakona koji u st. 4., u čl. 4. predviđa da robnim, svim poslovima vezano uz robne zalihe upravlja ravnateljstvo za koje se ne zna tko ga bira, kako ga bira, po kojim kriterijima, to nije precizirano. U st. 20. imamo da ravnateljstvo nadzire poslove oko robnih zaliha, znači vrlo jednostavno kadija te tuži, kadija te sudi, pa u tom smislu bih vas ja pitala kako vi mislite da će se zaista nadzirati taj vrlo osjetljivi i izrazito naravno važni segment robnih razlika ako je za istu stvar za sve poslove i za nadzor predviđeno jedno te isto tijelo. Hvala lijepo.
Hvala lijepo na, na pitanju. Pa kada se pročita taj članak 20. koji govori o, o nadzoru naravno tu su i inspekcijske službe RH koje također nadziru ono što se događa u robnim rezervama. S druge strane tu je i savjet koji smo mi odabrali i poslali 3 saborska zastupnika i 2 stručnjaka iz područja gospodarstva koji znaju što su strateške robne zalihe. Prema tome, mislim da, da ono što se dogodilo u povijesti je ostalo u povijesti, a ovim novim zakonom se bitno upravo rješavaju ti mehanizmi da ne dođe do takvih poremećaja kao što je to bilo u povijesti i u praksi i zasigurno više ne bi bilo ugodno slušati o tome da negdje nestane nekakvo žito, a nisu ga pojeli, nisu ga pojeli miševi.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Maja Grba Bujević.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolega Ivanović, želim još jedanputa ukazati na prilog jedan što je po prvi puta su stavljeni lijekovi, cjepiva, protuotrovi, medicinski proizvodi, medicinski materijali i zaštitna oprema, po prvi puta se one nalaze na popisu. To je ukazala u konačnici i ova pandemija, ali već prije toga kod migranata i kod, i kod poplave u Gunji. Drago mi je da je to sada ovdje, to je izrazito važno da se zdravstveni sustav može opskrbiti na brzinu velikim količinama koje su im za prve dane potrebne. To se stvarno moralo staviti i evo zahvaljujem se onima koji su to prepoznali iz robnih rezervi, a drugo želim se onda u zadnjih 10 sekundi zahvaliti svima onima koji su radili za vrijeme ove pandemije u robnim zalihama zato što su izuzetnim naporom i trudom osigurali da smo svi mi koji smo u tom odgovoru sudjelovali da smo zaštićeni.
Hvala lijepo. Naravno pridružujem se ovim, ovoj zahvali, ali ono što je bitno i to je državni tajnik ovdje na početku naglasio. Mi po prvi puta sada ako usvojimo ovaj zakon svake godine ćemo u stvari preko bilance točno znati koji su to proizvodi, nekad ih je teško pojedinačno nabrojiti. Danas smo tu vidjeli zašto nema jednog ili drugog proizvoda, to je jednostavno nemoguće jednim popisom uskladiti da to bude uklesano u kamen, mislim da se tom bilancom svake godine mogu proizvodi koji ovaj možda u nekom razdoblju nisu bili strateški staviti kao strateški, a ovog što se tiče lijekova, cjepiva, protuotrova mislim da to vrlo jasno eksplicite piše i da je to vrlo, vrlo bitno kad dođe do ovakvih ugroza evo kao što je bila ova uzrokovana Covid krizom.
Povreda Poslovnika, Miro Bulj.
Hvala lijepo. Ja sam dao povredu Poslovnika kolegici Bujević, ali nije se ovaj upisalo. Ja bi samo kratko rekao da je povrijedila Članak 238., gdje govori sve pohvale oko tih robnih rezervi poglavito medicinske opreme …/nerazumljivo/… međutim, baš kolegica je trebala napomenuti koliko se para diglo, novca, diglo i opljačkalo na maskama na koje je pozivala da nisu potrebne, za koje je govorila da su nebitne, a bile su 12 kuna, 15 kuna, 50 kuna. I sad možete li baš evo kroz ovu povredu procijeniti vi i kazati što vas je navelo tada ste rekli da ne triba bit, da ne triba [[Upadica: Vrijeme.]] maska, evo u toj korona krizi.
Ovo je bila vaša replika, dobivate opomenu, to je vaša treća opomena i izričem vam opomenu sa oduzimanjem riječi. Nema više …
…/nerazumljivo/… ja vama povredu Poslovnika.
A vi meni, dobro. Maja Grba Bujević slijedeća povreda Poslovnika.
Stani, alo, pa ne možete ovako davat non stop opomene, pa mislim povreda Poslovnika je povreda Poslovnika, ukinuli ste saborski zastupnik, ukinuli ste replike saborskim zastupnicima, svaka povreda …
Dobivate četvrtu opomenu i, četvrtu opomenu izričem sa oduzimanjem riječi do kraja rasprave o ovoj temi.
Pa možeš ih dati 20, ali ovo je bez veze mislim šta radite, pa otvorite malo raspravu. I šta sad će vamo meni govorit …
Izvolite Grba Bujević, povreda Poslovnika.
Hvala gospodine potpredsjedniče povrijeđen je Članak 238., kolega Bulj ne prvi puta, a ne i samo mene vrijeđa saborske zastupnike, iznosi neistine, priča gluposti, a mi to sve skupa slušamo sve ovo vrijeme. Samo onaj koji nije nikada radio u tom sustavu i ne zna što znači čekati zaštitnu opremu da se obučeš da ideš u zaraženo područje može ovako pričati kao što sad priča. Možda će pričati drugačije kad bude duže vodio svoj grad [[Upadica: Vrijeme.]] a nadam se da ni to ne bude [[Upadica: Vrijeme.]] dugo.
I vi dobivate opomenu jer ovo je bila vaša replika. Marija Selak Raspudić, povreda Poslovnika.
Članak 238., molim da se prestane omalovažavati i vrijeđati kolegu Bulja. Kolega Bulj sa svojim nošenjem odnosno ne nošenjem maske samo slijedi epidemiološke upute kolegice Grbe Bujević.
I vi dobivate opomenu. Kolega Bulj molim vas stavite masku [[Upadica: Imamo slobodan grad Sinj.]] Slijedeća replika poštovana zastupnica Juričev Martinčev.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Ivanović ja bi se osvrnula na Članak 7. stavak 3. koji govori o mandatu članova savjeta za robne zalihe kao što stoji traje do opoziva. Međutim, u 1. stavku točno stoji da Hrvatski sabor na prijedlog nadležnog odbora Hrvatskog sabora osniva ovaj savjet. Jako dobro znamo kad se osniva svaki saborski odbor pa tako i nadležni, znamo kada se konstituira Hrvatski sabor. Po tome se može iščitati da savjet taj može imati maksimalno mandat do 4 godine jer isto tako moramo podsjetiti da proporcionalno onome što imamo u Hrvatskom saboru imamo i u svakom odboru pa tako i u nadležnom, a time i u savjetu.
Odgovor.
Ja sam isto tako, tako shvatio, pojedini zastupnici i zastupnice imaju drugačije mišljenje, ja se nadam da će evo i državni tajnik pojasniti što i kako. Ja shvaćam, evo meni je to u redu dok si ovdje u saboru dok si saborski zastupnik možeš biti dio tog savjeta, ako nisi saborski zastupnik sigurno više to ne možeš obnašati tu dužnost. To je u redu.
Nemate više replika. Imamo povredu Poslovnika, poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić.
Članak 238., omalovažavanje saborskih zastupnika. Pa zakoni nisu naše hermeneutičko umijeće tumačenja teksta. Oni su egzaktni i ono što u njima piše vrijedi, ako nešto ne piše toga nema. Nije to pitanje našeg maštanja, ako piše do opoziva čega onda je do opoziva toga, ako ne piše onda se ne zna. Stvar je vrlo jednostavna.
Ovo nije bila povreda Poslovnika, dobivate drugu opomenu. Slijedi rasprava, pojedinačna rasprava poštovane zastupnice Anke Mrak Taritaš.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege, postoji ona jedna kletva koja kaže dao Bog da živiš u zanimljiva vremena. E mi možemo svi koji živimo reći da točno znamo što ta kletva znači i što je ona u ovom trenutku jer kroz zadnjih 20-30 godina točno vidimo što je sve i danas jednako tako vidimo da nije Putin tamo negdje i da on nije nekakav onako nevini Hitler iz našeg sokaka nego je jedna ozbiljna ugroza koja prijeti svjetskom poretku i EU puno šire. I nekako u kontekstu toga raspravljati o ovom zakonu mislim da je dobro. I ovaj zakon ako nešto pogađa ovaj trenutak jer vidjeli ste i da rasprave u saboru su se nekako danas prije podne bez obzira što bi izazvale nekakvu dugost, sve pod tom, tim teškim oblakom tog što je Putin odlučio pokazati svijetu da on želi carsku Rusiju su nekako ostali u drugom planu, ali je dobro da raspravljamo o Zakonu o strateškim robnim zalihama. Dakle, ja bih tu jasno izrekla nekoliko stvari. Prva stvar dosta rasprave je uvela odredba Članka 7. Dakle, u Članku 7. stoji može, dakle ne treba stajati može nego je tema da bi se, da se Hrvatski sabor osniva savjet. U jednoj replici je uvažena kolegica rekla da su članovi savjeta odnos snaga u HS i uvijek jesu odnos snaga u HS i više uvijek pripada vladajućim nego oporbi. U ovom trenutku ako imamo 3 člana savjeta onda je ono 66% 33% i nikad to ne može bit idealno, ali ja sam uvjerena da bi bilo neusporedivo bolje da bude 5 članova savjeta da bi došli negdje bliže toj slici i imamo i nekih drugih propisa i nekih drugih zakona gdje se, gdje je sve vezano uz mandat nas kao saborskih zastupnika. Prema tome, o tome da sad imamo uopće raspravu koja je vezana uz čl. 23., pa kaže traje do opoziva, mislim da treba bit na isti način riješeno kao i u nekim drugim propisima. Prema tome, do drugog čitanja nek predlagatelj malo vidi zajedno sa uredom za zakonodavstvo vlade kako je to riješeno u drugim propisima i riješite u ovom propisu na isti odnosno na sličan način da ne raspravljamo do opoziva što opoziv znači kad opoziv je, kad opoziv nije. Dakle, apsolutno je jasno da postoje pojedine opcije gdje vi to vežete uz mandat nas kao saborskih zastupnika, nek tako bude definirano i u ovom zakonu, ima još propisa i zakona gdje je, gdje su ti neki drugi savjeti. Riješite na isti način, nek bude uniformno, nek ne rješava svaki zakon posebno. Ja bih tu voljela u raspravi se dotaknuti i odredbe čl. 5.. U odredbi čl. 5. govori o popisu roba koji čine robne zalihe koji se određuje bilancom, bilanca je prilog jedan ovog zakona koji čini njegov sastavni dio, dakle ovo je jedan od onih zakona kad imate bilancu i ministarstvo predlaže Vladi RH reviziju svake 3.g. i to ću vezati uz onu svoju uvodnu konstataciju dao Bog da živiš, ona kletva u zanimljiva vremena, zašto sam baš to rekla? Ja sam sigurna i molila bi predlagatelja da o tome razmisli, ja ne vidim niti jednog razloga da ta bilanca koju ministarstvo ide prema vladi ne bude svake godine. Stvari se mijenjaju, mijenjaju se i neke, dakle tko je pred dve godine razmišljao o ugrozi koja je od korone odnosno od covida i da ćemo dve godine živjeti s tim? Nitko. Danas živimo u situaciji kao iz trećerazrednih američkih filmova, pa kad gledamo dakle kom, kom je izgledalo uopće da je to kad je jedan od, jedan od diplomata bio u Engleskoj i kad je bio pred smrt jer ga je dakle špijunska služba, injekcije i sve ostalo, meni je to izgledalo kao iz trećerazrednih filmova. To su stvari u kojima živimo. Prema tome, to su argumenti da o čl. 5. razmislite i da to bude svake godine i ne vidim razloga da ne bude svake godine. Mi u ovim raspravama možemo diskutirati na različite načine. Ja sam mogla krenuti, pa sve grijehe koji su do sad bili, bilo je puno grijeha. Da, neću spominjati ni pšenicu i sve ostalo i puno je bilo situacija u kojima smo govorili o tome da se neke stvari ne rade dobro. Ajdemo probati imati iskustva iz tog vremena iz kojih smo vidjeli da se ne rade dobro i ajdemo probati biti bolji i čini mi se da ove dvije intervencije će samo poboljšat zakon i djelovanje vezano uz ovaj zakon.
Replika prva poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić.
Uvažena kolegice Mrak Taritaš, kako komentirate činjenicu da je rasprava na neki način u HS eutanazirana jer mi ponovo imamo obrnuti red stvari od onog koji bi trebao biti razuman i logičan, a to je da još uvijek nismo raspravili izvješće o robnim zalihama za prethodnu odnosno 2020.g., a raspravljamo o tome što ne valja s upravljanjem robnim zalihama i što treba unaprijediti zakonom. Pa čak i da se ne donosi zakon, da tako važno izvješće s obzirom na milijune koji se troše u covid krizi trošili su se za obnovu od potresa da još uvijek nije došao na dnevni red sabora može li se to ikako opravdati.
Odgovor.
Hvala vam lijepo na ovom vašem upitu jer tu na prvoj stranici si obično napišem ili si posebno napišem teme o kojim želim raspravljati, pa je jedna od tema bila i vezana uz izvješće i izvješće je zaista došlo u saborsku proceduru, izvješće je raspravljeno na Odboru za gospodarstvo i na Odboru za poljoprivredu. Na Odboru za gospodarstvo je raspravljeno 30. rujna 2021., a na Odboru za poljoprivredu 29. rujna 2021. i apsolutno je nejasno zašto taj put po tim hodnicima sabora traje jako dugo dok ne dođe do ove sabornice. I ja sam apsolutno sigurna i to smo već nekoliko puta raspravljali, ako imate nekakav zakon koji je vezan, usko vezan uz određena izvješća meni se čini da bi bilo najnormalnije da isti dan ili isti tjedan u raspravi bude izvješće i bude zakon, dakle da se vidi ta uska, uska vezanost jer ta, dakle međusobna isprepletenost je i bilo bi dobro da tako bude i u raspravi.
Vrijeme. Slijedeća replika poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovana zastupnice u svojoj ste raspravi spomenuli nekoliko zamjerki ovom zakonu. Budući da niste spomenuli odredbe koje se tiču prekršaja, a mislim da su izuzetno važne s obzirom da te pravne osobe i fizičke osobe upravljaju sa našom imovinom, da imaju ugovore sklopljene sa RH smatramo da bi kazne trebale biti veće. Kazna od 10 do 30.000 kuna za pravu osobu i od 5 do 15.000 kuna za fizičku osobu su puno, puno … [[Govornik se ne razumije]] odnosno za odgovornu osobu u pravnoj osobi su puno premale u odnosu na ono što one dobivaju sa tim ugovorima, dobivaju siguran posao, stalan posao i ono što je najvažnije upravljaju sa našom imovinom. Hvala.
Hvala lijepo poštovani kolega Pavić. Dakle, ja već dosta dugo svog vremena i radnog vijeka i pratim neke propise i po nekim propisima sam radila i uvijek su zanimljivo dakle u svakom propisu su mi uvijek bile zanimljive one prijelazne i završne odredbe jer su se tu uvijek skrivale neke druge stvari, ali jedna od dosta važnih su uvijek i prekršajne odredbe i moram priznati da mi je bila poprilična enigma kako se odlučuje određivati taj novčani odnos. Pa onda kad uključite zdrav razum onda vidite da to je nekako, imate nekih propisa o kojim smo i tu već raspravljali možda pred nekakvih mjesec dana, gdje su te kazne onako bile baš drakonske, a znamo da ako su kazne drakonske, da ih onda ne primjenjuje nitko, a kod nekih drugih su kazne premale. Dakle ja se apsolutno mogu s vama složiti o visini tih kazni i to je jedna od stvari, zato idu zakoni u dva čitanja. Ajdemo vidjeti šta ćemo dobiti u drugom čitanju.
Sljedeća replika, poštovana zastupnica Andreja Marić.
Hvala lijepa poštovana kolegice. Evo, baš ste dobro uboli i dali priliku zapravo da podcrtamo ono što je i meni upalo u oči, što se tiče revizije, bilance, svake 3 godine, piše, ali zaista se i ja slažem da bi trebalo svakih godinu dana. Onda što se tiče Priloga 1 i ovog dodatnog skupa je li, lijekova, cjepiva, protuotrova, itd., mislim da državni tajnik sluša, da sve ono što je u e-Savjetovanju odgovoreno, da se predviđa u skupinu poljoprivrednih proizvoda, itd., da svakako imate na pameti, dakle ne samo tu dječju hranu pa onda higijenske potrepštine, uloške, itd., pod ove neprehrambene proizvode nego imajte na umu i potrebu za hranom za fenilketonuriju, za celijakiju, dakle to nisu pomodarske stvari, nego su stvari koje život znače. Osim toga, ne vidim na popisu hormone, dakle kao lijekove, je li, tak da to vodite računa da se popuni ta grupa. Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo. Da, dakle, nekako uvijek kad nekakav zakon, a riječ je o relativno jednostavnom zakonu, dakle nije riječ o nekakvom kompliciranom zakonu, uvijek gledam šta će taj zakon značiti u svojoj primjeni i da li taj zakon u svojoj primjeni znači korak naprijed i nekako se uvijek mislim da treba biti on rezultat nekakve analize i onog što smo se do sad sreli. Zgodno je imati robne, imate tamo robne zalihe, sve je okej, sve dok vam one ne trebaju. Sve dok se vi ne dovedete u situaciju da shvatite koliko je to važno. Da vi možete imati svake godine imam to, popišete, imam tolko ovog, tolko onog, vodim računa kad je istekao rok trajanja, odnosno prije isteka roka trajanja sve što je, sve dok ne treba. Nažalost nama treba u posljednje vrijeme sve više i više. Mi sad kad tu raspravljamo, pitanje je što će biti sutra i što će nam trebati i zato mislim da bilanca treba biti zaista svake godine i da to neće biti nekakvo veliko opterećenje za Ravnateljstvo i Ministarstvo.
Sljedeća replika, poštovana zastupnica Marijana Puljak.
Poštovana kolegice, svi smo zapravo ja mislim pod dojmom današnjeg dana i mislim da nam je zajedničko pitanje svima, dakle jesmo li spremni za tu humanitarnu katastrofu koja nas čeka. Ali, evo, da vas pitam, kako komentirate ovo, čl. 4 i čl. 20 u ovom prijedlogu Zakona, po čl. 4 Ravnateljstvo upravlja sustavom robnih zaliha, dakle obavlja javnu nabavu, zakup skladišnog prostora, skladištenje, itd., a onda kroz evo, čl. 20 vrši inspekcijski nadzor. Dakle upravlja i sami sebe inspektiraju, ono provjeravaju. Kako to?
Hvala lijepo kolegice Puljak. Dakle da prvo odgovorim na vaše pitanje, a to je uvijek je, ta dilema istog tijela koji dio posla radi i dio vodi nadzor na svemu tome, apsolutno mislim da i o tome treba porazmisliti do drugog čitanja i vidjeti kako to regulirati obzirom na sadašnje uvjete i načine na koji to sve djeluje. Ja moramo priznati, ja nekako uvijek nastojim biti korektna i nastojim i korektno i odgovoriti. Ja sam se prvi put susrela i u stvarnosti kad je bila poplava na području Cvelferije sa temom robnih zaliha i svim ostalim. Ja sam iz tog perioda imala, moram priznati jedno korektno iskustvo i ne mogu reći da nisam imala jedno korektno iskustvo u tom trenutku kad je bilo. Dakle Ravnateljstvo za robne zalihe je jedna uprava, odnosno jedno upravljačko tijelo, odnosno jedan dio u okviru Ministarstva i apsolutno treba uvijek voditi računa da ne bude kadija te [[Upadica: Vrijeme.]] tuži, kadija ti sudi i o tome treba voditi računa i do drugog čitanja je nešto što se da jednako tako izmijeniti.
Slijede završne rasprave. Prva je u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovanog zastupnika Žarka Tušeka.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Eto, da zaključno nekoliko riječi opet kažem ispred Kluba HDZ-a, da zapravo da se na neki način vratimo svi zajedno u meritum samog Zakona. Bilo je ovdje interesantnih rasprava, konstruktivnih, od niza kolega, od niza klubova, kolegica i kolega od niza klubova, bilo je naravno i korištenje ovog Zakona i ove govornice za nekakve, ajmo tako reći, dnevno političke utakmice, ali mislim da je bit ovog Zakona u prvom čitanju koji se zasigurno može još i poboljšati do drugog čitanja, da se sustav upravljanja strateškim robnim zalihama ipak stavi na jedan novi level, na jednu novu razinu i da je to generalno jedan pozitivan, pozitivan prijedlog Zakona. Bitno, novi zakon bi trebao efikasnije odgovoriti na novonastale izazove, a znamo s čim smo se sve skupa suočili unatrag 3 godine i od pandemije, potresa, poplava i onih poplava koje su bile nešto više godina i treba biti operativniji u smislu donošenja bilance strateških robnih zaliha, samog upravljanja robnih zalihama, bržeg popunjavanja i nominiranja novih proizvoda u bilanci roba. Osim dosadašnjih skupina poljoprivrednih prehrambenih i neprehrambenih proizvoda, treba naglasiti da se naravno, uvode i neki novi artikli, kao što su lijekovi, cjepiva, protuotrovi, sanitetski i potrošni medicinski materijali. Važno je naglasiti da je ukinuto čuvanje u novcu pa je stvar ova predviđena u bilanci strateških robnih zaliha u robi. Nepredvidive situacije nametnule su nove proizvode, ali i potrebnu promptnijeg djelovanja pa s ovim prijedlogom Zakona omogućuje Vladi RH brzo i učinkovito djelovanje u smislu možebitne potrebe izmjene bilance roba strateških robnih zaliha, dakle jednostavno efikasnije djelovanje putem Ravnateljstva za robne zalihe, teško je predviđati, ali bitno je imati mogućnost promptno reagirati. To govorim u kontekstu činjenice da je dio kolega zastupnika spočitavao robnim zalihama što u određenom trenutku možda nekih roba nisu imali u količinama koje su bile potrebne. Ali zamislite si samo kakva bi to bila tema u javnosti i u medijima da prije nego što se dogodio potres koji se dogodio da su robne zalihe recimo odlučile kupiti 2000 kontejnera, ne znam toliko i toliko tisuća tona nekakvih drugih medicinskih potrepština i svega ostalog. Vjerojatno bi tada u javnom prostoru velik dio ljudi napadao robne zalihe da troše desetine milijuna kuna nepredviđeno za neke okolnosti koje su potrebite. Ovo jest jedno novo iskustvo, ali to ne znači da se sustavom robnim zaliha ne treba upravljati racionalno u kontekstu i vremenu u kojem živimo, a ne pod dojmom jedne ugroze jer je nemoguće pokriti jednostavno sve situacije, sve neprevedive i teške okolnosti koje se mogu dogoditi. Ono što je bitno možda za spomenuti još sa pozicije Odbora za gospodarstvo kojim predsjedam, bilo je primijećeno da se rok za donošenje godišnjeg programa znači do 31. siječnja tekuće godine za tekuću godinu ne poklapa s rokovima donošenja državnog proračuna uz napomenu da je jedan dio strateških robnih zaliha da se zapravo financira iz državnog proračuna. Pa da to pojasnimo. Bilanca se kontinuirano popunjava stoga se i sredstva predviđena državnim proračunom koriste upravo za popunjavanje, a što sve treba planira se i unosi u godišnji program. U praksi se pokazalo da nije moguće donijeti godišnji program do 31. prosinca zbog čega je propisano da će donijeti najkasnije do 31. siječnja. Također na Odboru za gospodarstvo problematiziran je dio koji se odnosi na prekršajne odredbe, vidim da su i to neki kolege spominjali u smislu novčane kazne osobama kojima je roba povjerenja na čuvanje da te kazne nisu adekvatne, da su na neki način preniske. Ok, možemo o tome razgovarati do drugog čitanja, možemo oko tog detalja imati i drugačije gledanje, to samo po sebi nije problematično. Važno je za reći da su te kazne ipak na neki način uobičajene, da su potpisali dogovor sa Ministarstvom pravosuđa i uprave, pogotovo uzimajući u obzir da nije riječ o jedinom instrumentu zaštite u slučaju štetnog postupanja. Naravno imamo i mogućnost naknade štete kroz Zakon o obveznim odnosima, a naravno i ostale elemente kaznenog zakonodavstva ukoliko se na neki način postupa sa tim robama, a koje bi bilo u kaznenopravnom smislu inkriminirajuće. Generalno, evo klub HDZ-a naravno da će podržati Zakon o strateškim robnim zalihama u prvom čitanju i zahvaljujem svima na doprinosu tokom današnje rasprave. Hvala vam lijepa.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka poštovane zastupnice Urše RAukar Gamulin.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, željela bih ipak na kraju sumirati naše prijedloge i primjedbe na ovaj Prijedlog zakona o strateškim robnim rezervama o kojima sam govorila i u uvodnoj raspravi i putem replika. Dakle, kao prvo jasno je navedeno da robnim zalihama upravlja Vlada RH, a sve poslove vezane uz robne zalihe obavlja Ravnateljstvo kao upravna organizacija u sastavu ministarstva nadležnog za gospodarstvo. No kako se bira to ravnateljstvo, koliko članova ima, da li je to samo ravnatelj, da li je to neko tijelo, da li to radi ministar, da li to radi Vlada RH, koji su kriteriji za odabir tog ravnateljstva, koliko njima traje mandat, da li je to možda na neodređeno, to sve nije navedeno u ovom prijedlogu, a smatram da je potrebno to precizno odrediti. Naročito u svijetlu odredbe gdje nadzor dakle čl. 20. nad stanjem robnih zaliha vodi opet to isto ravnateljstvo koje i vodi sve poslove oko robnih zaliha. Dakle, taj nadzor je u tom smislu stavljen pod veliki upitnik jer nigdje u prijedlogu kao što je kolega Ivanović rekao, ali ja nisam našla da se spominje Državni inspektorat, spominje se MUP dakle, policija, a policija nije nadzor, policija je represivni aparat koji djeluje kad je nadzor otkrio nepravilnosti. Znači mislim da u tom smislu zaista smo u situaciju kadija te tuži, kadija ti sudi i bilo bi uputno do drugog čitanja tj. do konačnog prijedlog zakona to bolje precizirati i urediti. U tom smislu smatramo, ponovit ću, neophodnim osigurati saborski nadzor u smislu osnivanja imenovanja obaveznog Savjeta za robne zalihe i precizirati ipak koliko taj mandat traje jer ovo sa ovim do opoziva ako imamo različita razumijevanja tog do opoziva znači da to nije jasno. Međutim, današnja rasprava zaista je otvorila jedno pitanje da bi možda moglo postojati mogućnost opoziva zbog nedovoljno preciznog i jasnog obavljanja svoje dužnosti vrlo odgovornog, to je znači nadzor nad robnim zalihama. I u tom smislu ja mislim da bi se i to moglo staviti opoziv zbog neobavljanja dužnosti. Imali smo priliku čuti od g. državnog tajnika da sabor u nekim sazivima nije ni čak ni imenovao taj savjet, pa evo to je jedna mogućnost da ih se sve zajedno nas obveže na puno, puno ozbiljnije prihvaćanje takve vrste dužnosti. I slažem se i slažemo se sa poštovanom kolegicom Mrak Taritaš da bi taj savjet da bi bilo dobro da postoji pet članova, pet saborskih zastupnika kako bi se bolje prenio odnos vladajućih i opozicije. Mi i dalje snažno zagovaramo da se u čl. 3. uz snage RH stave i organizacije civilnog društva koje mogu sudjelovati u humanitarnim i mirovnim operacijama u inozemstvu, jer je to način da se bude prisutno u pomoći određenoj situaciji vani bez slanja vojnih snaga. Isto tako, zaista mislimo da je neophodno povezati određenim odredbama u ovom zakonu sustav Civilne zaštite, dakle to je robne, kako bi se kvalitetnije upravljalo sa ta dva sustava u situacijama katastrofe jer mislim da jedino tako to može dobro funkcionirati. Zatim u članku 15. stavak 3., dakle dvije godine nakon prekršaja ili kaznene presude mislim da je premali termin, tj. vrijeme. Mi mislimo da to treba ići na pet godina, jer doista takvi prekršaji i takve presude su znak da se radi o ljudima koji naprosto ne mogu biti bitno vezani uz robne zalihe. I tako evo naravno zalažemo se za higijenske potrepštine, higijenske uloške, dječju hranu na popisu roba i nadamo se da ćete prihvatiti naše primjedbe i prijedloge iz ove rasprave. Zahvaljujem.
Sljedeća završna rasprava je Kluba zastupnika Socijaldemokrata poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Poštovani predsjedavajući, gospodine tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Prvo bih se osvrnuo na ovaj rok od tri godine za bilancu, odnosno za promjenu bilance. S obzirom da znamo kako je bilanca definirana i koja joj je uloga postavlja se pitanje da li bi bilo dobro da se to dešava baš svake godine? S obzirom da se bilancom zapravo definiraju i planovi, odnosno na temelju nje Vlada donosi planove pitanje je da li se može svake godine mijenjati plan za nabavku tih, odnosno da li se može mijenjati svake godine bilanca s obzirom da se onda moraju dinamički i drugačije donositi planovi. Ali ja bih vas molio gospodine tajniče ako nije problem da to kasnije ubacite u svojoj završnoj riječi, dali bi to bilo dobro ovaj prijedlog da se bilanca mijenja svake godine, da se radi revizija bilance. Mislim da s obzirom na ono što smo čuli na odboru i ono kako razmišljamo i promišljamo robne zalihe to bi bilo malo teže provedivo ali dobro. Ja sam rekao i u svojoj raspravi mislim da trebamo dobro poznavati poslovne procese koji se rješavaju unutar, prilikom upravljanja robnim zalihama da bismo mogli o tome raspravljati jer procesi nisu baš jednostavni i onda ako to pojednostavimo jako mogli bismo doći do velikih problema. Htio bih se osvrnuti istup naših zastupnika koji su u više navrata spominjali malverzacije koje se dešavaju sa ciljem pribavljanja materijalne koristi. Znamo, spomenuo sam to već isto u svojoj raspravi da smo bili svjedoci velike krađe 18 tona žita prije nekoliko godina. Znamo tko je optužen, tko je osuđen, tko je oslobođen, sve nam je to jasno. Međutim, mora nam biti jasno da to nije baš tako lako provedivo s obzirom da ima puno onih koji sudjeluju u kontrolama. I da bi se desila neka malverzacija mora postojati model, mora postojati jedna skupina koja udruženo djeluje da bi se ta malverzacija mogla desiti. Naime, smatram da je malverzaciju nemoguće provesti ako je provodi samo ravnateljstvo ili samo skladištari, odnosno pravne i fizičke osobe kojima je ugovorom povjereno obavljanje poslova u svezi sa robnim zalihama. Vidjeli smo i u onom slučaju koji se desio prije koliko 7,8, 9 godina da su tu bili umiješani i inspektori i skladištari i cijeli niz ljudi koji su u nadzoru, tako da mogu konstatirati da tu moraju biti umiješani i spomenuti inspektori i revizori i svi oni koji rade na kontroli i inventarizaciji robnih zaliha. Uz to bih se još osvrnuo na prekršajne odredbe. Smatramo da je upitna prekršajna odredba kojom se kaznom od 10 do 30000 kuna kažnjava pravna osoba koja se ne pridržava ugovora o skladištenju i čuvanju robnih zaliha ako se ne pridržava Ugovora o zakupu skladišta i opreme, ako spriječi ovlaštenog službenika da dođe u poslovni nadzor ili ako ne postupa po rješenju ravnateljstva. Nadam se da ćete se složiti da ta kazna nije ista za pravu osobu ukoliko ima ugovor sa Republikom Hrvatskom od nekoliko milijuna ili desetaka milijuna kuna ili ako ima ugovor od nekoliko stotina tisuća kuna, pa zbog toga predlažemo da tu budu definirane kazne u postotcima od ugovora koji je sklopljen sa Republikom Hrvatskom, odnosno sa Vladom Republike Hrvatske u svezi čuvanja robnih zaliha. Isto tako bi se osvrnuli i na kazne za fizičke osobe, jer ljudi moramo znati da su to ljudi koji upravljaju našom imovinom, koji upravljaju sa robnim zalihama i da bi štete ukoliko oni ne upravljaju na pravi način mogle biti jako velike, posljedice dalekosežne. E sad, ne želim ovdje prejudicirati što će se desiti, ali se nadam da bez obzira na to tko je s druge strane ugovora da će ministarstvo i uvaženi tajnik prihvatiti naše sugestije i da će te kazne i za pravne i za fizičke osobe biti definirane malo drugačije. Hvala.
Završna rasprava i osvrt u ime predlagatelja poštovani državni tajnik Ivo Milatić.
Ovaj, zahvaljujem se na raspravi koja je kao što sam i očekivao, bila dosta ispravna i iscrpna i u nekim dijelovima interesantna, a u nekih dijelovima malo ovaj, začuđujuća. Idemo po redu ovaj, što se tiče uvažene zastupnice gđe. Urše Raukar, o trajanju mandata, o Ravnateljstvu i svemu ostalom. Jednostavno morate shvatiti da je zakon jasan, da smo mi ustrojstvena jedinica Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja, odnosno ministarstva zaduženog za gospodarstvo, ako se kada promijeni opet naziv, što znači da onda idemo normalno, sukladno sustavu državne uprave. Svi su tamo namještenici birani, kao što su i u svim ostalim upravama, ravnatelj se bira na natječaju da Ministarstvo to ovaj, provede i da se jasno, po odabiru komisiji šalje na Vladu imenovanje. Znači tu nema nikakove dileme. Za vašu informaciju, sav ovaj teret i ovo, ovo, ovo, ovaj silni posao koji je odrađen radi 13-ovo djelatnika, donedavno je bio tamo i ravnatelj koji je zbog ostavke za odlaska na drugu dužnost, ovaj, otišao i moja malenkost, eto, asistira u smislu nadležnog državnog tajnika i koordinira onoliko koliko mogu. Znači 13-ovo ljudi od kojih je više od polovice njih bi u prijevremenu već mogli, a neki bi skoro mogli i ovaj, starosnu, znači to je ta koncentracija iskustva i malobrojna četa, razlog zašto se u Covid godini nije stiglo ići na teren u dovoljnom broju je isključivo to što ljudi nisu dizali glavu iz postupaka, iz svega ostalog, kad je u pitanju bilo Covid i, a kasnije i potres. Ovdje radi hrvatske javnosti koja danas ovo vrlo malo gleda, nažalost zato što su svi na liveu oko ovog nesretnog rata koji je tu aktualan, moram reći jednu stvar, znači evo samo sam donio 2 papira od tzv. namještenih nabava i ovaj, i tih nekih silnih ovaj, problema koji se stvaraju i eteru oko odluke Vlade. Zamislite tu Vladu koja ne bi donijela odluku da omogući jednom tijelu, kao što je Ravnateljstvo, da u ime u civilne zaštite, u ime svih protupožarnih i ostalih situacija koje su potrebni za sve ovo riješiti, ne može raditi sukladno nabavi ovaj, ograničeni postupak nabave, odnosno pregovarački postupak nabave, onaj brzi postupak nabave. Evo, antigenski testovi koji su za našu djecu sada nabavljeni, to je 3 milijuna komada. 3 milijuna komada. I kako biste sada vi nabavili to na otvoreni postupak nabave, što, koji bi trajao 20, 30, 40 dana, žalbe u DKOM-a i sve ostalo, znači mi smo to nabavili sukladno uputi Vlade, na način da se 27-oro ponuditelja javilo, da je komisija od 3 člana iz 3 ministarstva, iz našeg ministarstva, iz Ministarstva zdravstva, iz ministarstva ovaj, policije, odnosno Ministarstva unutarnjih poslova otvaralo sve te ponude, točno u predviđeni termin elektronički, fizički sastavljeni zapisnik, odabereno je to sve i sve to je evidentirano u ministarstvu. Znači pozivamo svako poduzeće koje ima od HALMED-a papir da može sudjelovati u Covid nabavama i ako se u međuvremenu netko prijavi, zamolimo da nam jave, ali se često ljudi i sami jave i kažu uvrstite nas u popis. Znači to, ti ljudi rade na način da sada upravo radi i nabavljaju ono što će trebati vrlo izvjesno za izbjegličku krizu, evo sada oni tamo rade i to nabavljaju i danas je na Vladu, nažalost osjećajući što će se dogoditi, mi smo već prije 15 dana predložili Vladi da se određena količina resursa iz robnih zaliha predloži Vladi, ne znajući da će danas pucati, evo nažalost danas puca i danas je na Vladi 5,5 milijuna kuna opreme iz robnih zaliha odobreno da ide prema Ukrajini, jasno da to je tek početak i da će to biti i dalje. Znači toliko o tome. Sa, sa stvarno ovaj, maksimalnim ovaj suzdržavanjem, da ne kažem neku grubu riječ, moram osuditi da se ne može tako govoriti o tome. Osnova svih nas koji radimo javni posao, a tako i vas ovdje, uvaženi saborskih zastupnica i zastupnika je da imamo, rekao bih jedan, jedan respekt prema državi. Respekt prema državi se ne može imati samo ako si na vlasti, a ako su opoziciji da tu državu pljuješ, nemilosrdno da je pljuješ i onda sutra očekuješ, kad dođeš na vlast da onda kad tebi netko tako nešto napravi, da to je i zato vas molim, kad sam pozvao ovdje pa se nešto tražilo povreda Poslovnika, kad sam rekao da ste vi dobrodošli u Ravnateljstvo pitati, raspitati se i mi ćemo vam dati dokumente. Nismo mi vrlo tajno, tko je rekao da je ovo vrlo tajno? Ovo je sve na internetu, svaka nabava kad se završi, svaki tjedan ide na internet, novinari čitaju i pišu. Znači ovaj antigenski test koji je kućni, onaj kojeg u nijednoj apoteci u Hrvatskoj nećete kupiti ispod 33 kune, dajte mi recite jeste ga negdje kupili ispod 33 kune ili ispod 30 kuna, kućni je nabavljen za 6 kuna 95 lipa plus PDV. Toliko o kriminalu, toliko o neracionalnom trošenju novaca. Toliko o nesposobnosti Ravnateljstva i hrvatske Vlade. Znači to je što se toga tiče to. Što se tiče inspekcijskog nadzora. Zakon je jasno napisao inspekciji nadzor nad provedbom ugovora o uskladištenju, to znači ugovora o uskladištenju na neko drugo mjesto koje nije ravnateljstvo, čuvanju robnih zaliha, stanju robnih zaliha provodi ravnateljstvo. A tko će prvi? Tko će čuvat naše od drugoga osim nas samih? Tko će prvi dati prijavu nadležnom tijelu osim nas samih? Ja bi volio, evo gospođa Urša ovaj, ja bi volio kada bi inspektorat imao tolike kapacitete pa da nas oslobodi toga pa da oni umjesto nas to rade. Nitko sretniji od nas u ministarstvu, ali budimo realni, živimo u realnom svijetu i znamo da je to nemoguća misija. Vi dobro znate koliko ljudi …/nerazumljivo/… zamislite da ja njih sada samo jedanput godišnje da kolega Jurić da jedanput godišnje nalog da ide na 200 i koliko, 225 mjesta. Baš bi nas blagoslovili, baš bi nam rekli jedva čekamo sada ionako nemamo posla pored silnih situacija što oni moraju kontrolirati. Tako da to, toliko oko toga. Idem dalje da vidim šta sam sve ovdje zapisao. Krumpiri. Evo, kolege iz MOST-a evo njima je jako stalo da budu krumpiri u prijedlogu bilance, evo ovdje osobno javno se obvezujem da ćemo prvo ovaj sa gospodarskom komorom komunicirati da vidimo koliki su kapaciteti skladišni mogući u hrvatskim proizvođačima krumpira i kolike su mogućnosti zanavljanja ovaj krumpira u hrvatskim skladištim kapacitetima i proizvođačima pa kad dobijemo taj podatak onda ćemo malo to pogledati, predvidit ćemo jednu količinu krumpira za ovu, idući prijedlog bilance. Nikakav problem, evo krumpiri će biti predloženi u bilanci, koliko i šta, kada se stvar od nadležnih pogleda. Što se tiče opoziva, tu bi se složio sa više vas koji ste ovaj diskutirali. Mi smo išli jednom logikom logike da kada sabor prestane raditi ili odluči da više sabora nema da je to opoziv, ali možemo raspisati i da se opozvati člana može da on sam kaže da više neće biti, da ga, prijedlog opoziva može u tijeku mandata dati nadležni odbor, a to je Odbor za gospodarstvo i da mu opoziv po sili zakona prestaje raspuštanjem sabora. Ja mislim da nisam zaboravio ni jednu situaciju jer ovo što ste spominjali da eventualno ko neko ne radi, ne radi to je opet nadležni odbor dužan da o tome malo raspravi. To bi bilo što se toga tiče. Što se tiče gospodina Grčića, moga profesora dragog, ovaj malo me čudi njegovo neznanje oko Zakona o nafti i naftnim derivatima i o tome da postoje strateške ovaj obvezne zalihe nafte i naftnih derivata koje upravo rješavaju ono što je on rekao. On je rekao da li bi to sad ovaj eventualno neimanje nekih sredstava ovaj sprječavanja limitiranje cijene goriva moglo dovesti do toga da neće biti dovoljno ponude od strane subjekata koje mi limitiramo, al zato postoji Zakon o tržištu nafte i naftnih derivata koji govori da uslijed poremećaja u opskrbi Hrvatska država može osloboditi svoje obvezne zalihe i prodati ih tim tijelima i onda oni ne mogu reći mi nismo mogli nabavit, imate i onda se sa cijenom i sa svime može nešto napraviti. Ali strateške zalihe sukladno ugovoru kojeg smo potpisali sa EU, sukladno svim europskim direktivama ni u jednoj državi EU nisu tržne zalihe. To je jednostavno zabranjeno, to mi ne možemo jer bi znači utjecali na tržište, a svako utjecanje na tržište znate šta slijedi program potpore i nešto, ali nema smisla ne možete raditi za strateške zalihe program potpore, to, to jednostavno ne ide. Šta se tiče godišnjeg, revizije bilance. Mi smo upisali u zakon da je revizija bilance svako 3 godine, ali nismo nigdje napisali da ona ne može biti prije, nego smo sami sebe obvezali da neovisno o tome da recimo teoretski nema uopće potrebe da je revidiramo da je moramo nakon 3 godine revidirati. Možda je rješenje da napišemo najmanje, najmanje svake 3 godine što onda znači da bi mogla biti svake godine, ali o tome ćemo razmisliti. Mi nemamo nikakav problem da svaku godinu pošaljemo bilancu na vladu, to je najmanji problem, to, to jednostavno ovaj posao koji nije uopće problem napraviti. Ovaj, što se tiče plina i svega ostaloga mi imamo u robnim zalihama onoliko goriva koliko je ostalo i ona tema koja je bila od cijenjenog saborskog zastupnika Troskota o tzv. gubitku i manjku koji uopće nije gubitak, ni manjak nego je jednostavno prodano gorivo koje jednostavno nije imalo smisla više da ga mi držimo u zalihama kada ima dovoljno u obveznim zalihama goriva na javnom natječaju, oslobodi Bože kako se može prodati nešto od robnih zaliha bez javnog natječaja. Znači na javnom natječaju dobivena je cijena koja je. Na javnom natječaju od tih novaca najviše je kupljeno vatrogasnih cisterni odnosno cisterni za dostavu vode. Znači naše je pravilo ako nešto prodamo iz ravnateljstva, nabavljamo nešto novo u bilanci. Znači ne trošimo ni za plaće, ni za nešto drugo, ni za luksuz nego nešto prodamo, nešto nabavimo. Što se tiče ovaj više, više puta očito tu ovaj govorenja kako mi nismo reagirali kad je bio potres kad je bilo …/nerazumljivo/…, pa shvatite jednu stvar ravnateljstvo za robne zalihe nije civilna zaštita, nije policija, nije vojska, mi smo ravnateljstvo za robne zalihe. Mi smo oni koji reagiraju kada nam nadležna tijela pošalju trebovanje i mi odreagiramo promptno. Ne možemo mi biti koji ćemo, ne može 13 ljudi iz ravnateljstva hodati po Majskim Poljanama i po cijeloj Banovini i gledati gdje treba staviti kontejner. To jednostavno to, mi smo i slažem se sa gospodinom Sanaderom da ovaj dio gdje smo rekli da civilna zaštita može dati da zašto ne bi i vatrogasni glavni zapovjednik jer je on ajmo reći vatrogasni zapovjednik i civilna zaštita to dođe ko dva interventna i to ćemo upisati, upisati u zakon, to nije sporno. Ovaj znači što se toga tiče, samo da pogledam ovdje pisao sam sve, godišnji program, da godišnji program. Ne volim kao dužnosnik ove vlade ovdje u ovom cijenjenom domu predložiti vladi pa vlada predložiti vama nešto što je unaprijed osuđeno na problematično postupanje, pod navodnike problematično postupanje jer da bi mi napravili godišnji program mi moramo napraviti završni obračun ravnateljstva. Ravnateljstvo ima 2 vrste prihoda. Prihod iz proračuna jedanaestica i svoj vlastiti prihod. Mi ne možemo napraviti obračun prije negdje polovice siječnja u najbolju ruku. Razumije. I onda znači da bi ovo što ste vi gospodine Pavić rekli i još neki ovdje cijenjeni zastupnici i zastupnice predlagali da bi mi morali predložiti program prije, teoretski bi mogli, ali ja vam garantiram taj program bi predložili i onda bi ga morali uštimavati odmah u veljači jer nema šanse da će štimati. I mi smo išli logikom da se ništa neće dogoditi za mjesec dana onih prvih da se sve to napravi. Proračun ionako nama da novaca onoliko koliko može, a naše je trebovanje uvik bar 7 puta 8 više nego što nam proračun može dati, a trebovanje ide na temelju bilance. I to je cijela priča i zato smo ovako postavili, postavili ovaj postavili zakon. Što se tiče prekršajnih odredba, vidim da ste svi to ovaj rekli da je to vam se čini malo, razmislit ćemo, povećat ćemo. Ovaj vaš prijedlog o stupnjevanju možda o veličini vrijednosti robe isto mi se čini nije loš ovaj ali shvatite jednu stvar jedno je to kada imate jednu cisternu u vatrogasnom društvu odnosno u općini, a drugo je recimo kad imate na desetine tona i na desetine tisuća tona neke robe negdje za je odgovornost i jednih i drugih nije ista pa možda ćemo vidjeti kako i na koji način ali apsolutno podignut ćemo ove, podignut ćemo taj prag. Što se tiče svega ostaloga ovaj ovdje je često puta govoreno o nekim sitnim tonama, o nekim mizernim stvarima zašto smo mi strateški, ne strateški, nemojmo jednostavno izvrtat teze, teme i teze. Znači ako pšenice imamo 50.000 tona i ako smo jednu godinu nabavili 8-9.000 tona onda se ne može omalovažavati da to nije strateški onda smo recimo na 50.000 tona dodali još 8.000 tona pa je to 58.000 tona, pa nismo mi pijani milijarderi da ćemo svaku godinu imati ovaj na stotine milijuna za nabavljati ovaj robne zalihe. Nažalost ovdje smo morali stvoriti te stotine milijuna da bismo riješili Covid, ali naša svakodnevnica je od minimalno nekih 30 milijuna nekad je bilo i manje znalo biti do maksimalno 150 milijuna kuna što smo dobili bili jednu godinu iz redovnog proračuna RH. Naša je želja da to bude uvijek negdje oko 100-tinjak milijuna onda bi to bilo recimo jedan dobar ritam i tempo, ali može se koliko se može i o tome jednostavno je bespredmetno ovdje govoriti. Eto, u to ime ovaj mi ćemo sve detaljno preslušati i donijeti ovaj u drugo čitanje zakon. Uvažit ćemo dosta ovoga što smo ovdje sada ovaj svi zajedno konstatirali i jasno ono da se može to ćemo samo prepisati kako je bilo i prije da osniva i da tu dilemu riješimo da ne bi bilo tu ovaj dileme oko toga. Eto, hvala vam.
Imamo dosta replika, prva je poštovana zastupnica Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče odmah isprika, ako se jedan dio replike već bio čuo ranije, nisam mogla biti na uvodnom vašem izlaganju pa evo prvo pitanje. Tu se u ovom zakonu procjenjuje da bi za narednih 10 godina za popunu ovih strateških robnih zaliha trebalo nekakvih 600 milijuna kuna. Da li mislite da je ta procjena dobra s obzirom na dosadašnje i nove okolnosti jer kad sam si vadila još podatke iz zakona o proračunu onda je bilo da je za stvaranje, obnavljanje i korištenje robnih zaliha 2020. 133 miliona kuna, 2021. 286 miliona, 2022. 86 miliona kuna. Nadalje, ova treća grupa koja je sad uvrštena lijekovi, cjepiva, protuotrovi, medicinski materijali koliko je u toj nekakvoj procjeni od tih 600 milijuna kuna, koliko bi bio za ovaj zdravstveni, medicinski dio i ono što sam kolegici u replici rekla nemojte zaboraviti hranu za fenilketonuriju, za celijakiju, hormonsko nadomjesno liječenje, hranu za dojenčad, higijenske potrepštine uloške itd. Hvala.
Odgovor.
Naša je procjena jednostavno da kada bi sad ne trošili robne zalihe da bi sa 600 milijuna kuna recimo po 60-ak milijuna kuna samo za, samo za popun jer vi ne možete računati da kada dobijete iz proračuna 6 miliona da je to to, 6 miliona je samo za popunu, a onda imate troškove skladištenja, onda imate troškove pogona, svega ostaloga, znači to vam je 100, to vam je 100. I mi smo išli jednom konzervativnom totalno ovaj pretpostavkom da bi se na takav način to moglo popuniti, a jasno u tih milijardu i nešto, milijardu i skoro 100 miliona kuna će onda biti i lijekovi i sve ostalo. A ako se i uspostavi da će ovaj dio oko lijekova to sve podignuti onda ćemo očito morati te projekcije drugačije raditi, ali svakako konzultirati ćemo nadležno ministarstvo jer se ne osjećamo ovaj kompetentni da mi određujemo što bi u tome trebalo biti oni će nam predložili, ali ovo sve što ste rekli mislim da to nema nikakvog razloga da unutra … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Slijedi replika poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Ne znam da li ste dobro shvatili što sam ja htio zapravo postići sa ovim svojim prijedlogom vezan za godišnji plan. Naime, izvještajno razdoblje može biti i od 1.11. do 1.11. Slažemo se? Znači to nitko nas ne sprječava da kažemo da je takovo izvještajno razdoblje. I na temelju podataka iz tog izvještajnog razdoblja možemo doznati onda i planove i godišnje planove. Točno? Točno. E sad, nije sad problem u tome što ja želim da se nešto kontrolira, nego je stvar u tome da nakon toga, s obzirom da ste rekli da postoji potreba, 6 puta, 7 puta veća nego što se dobiva iz proračuna, onda imaju i zastupnici mogućnost i moć da utječu na promjenu tih iznosa. Ovako nemaju. Znači nakon toga što se dobije, dobije se. A ukoliko bi se o tome raspravljalo u fazi donošenja proračuna, onda se amandmanima može na to utjecati.
Ma to je opet pitanje, što je prije, šija ili vrat. Ovaj, svakako, ono što nije popunjeno u bilanci, to je predmet našeg traženja svakogodišnjeg, a to je ovo što ste i vi sami rekli, puno više nego što na realno proračun može dati. I bilanca bi bilo nenormalno da ona nije ambiciozna i da nije veća nego što stvarno je. Bilo bi normalno da možda bude precizna kada bi Hrvatska bila Norveška i kada bi imala resurse financijske tolike da jednostavno bez problema to sve popuni i da to tako bude. Mi to jednostavno mislimo da je problem, ovo napraviti što vi govorite zato što sam vam, ponavljam, moram napraviti svoj godišnji ... [[Govornik se ne razumije.]] i godišnji obračun da to što znamo i što je nama ostalo od onih novaca koje mi imamo. Ali mislim da ovo do 1. mjeseca neće biti nikakav problem jer se i sad znalo dogoditi da se nikad nije donio do 31.12. i jednostavno mi je to smiješno da to predložimo u zakonu, a nikad se nije donio do 31.12., nikad.
Sljedeća replika, poštovana zastupnica Maja Grba-Bujević.
Hvala potpredsjedniče, državni tajniče sa suradnikom, ja još jednom želim istaknuti svu zahvalnost prema djelatnicima civilne zaštite koji su svaki puta kada je bilo krizna situacija, bilo mirnodopsko vrijeme bez krize zaista promptno i uvijek na vrijeme i sa voljom i sa puno empatije i sa puno uvažavanja im se zahvaljujem zato što vrlo dobro znam i svjesna sam toga što su radili i po danu i po noći i subotama i nedjeljama, kao i svi oni drugi koji su odgovarali na izazove koji su bili pred nama. Vredno ih je pohvaliti i zahvaliti im se još jednom u ime zdravstvenog sustava, ali i u ime drugih sustava koje su opskrbljivali, a to e od civilne zaštite preko policajaca, vatrogasaca, graničnih policajaca, svega onoga što su zapravo radili. To su vrijedne stvari, ljudski resursi su najvažnija stvar inače u bilo kakvom odgovoru, a vi nam zapravo dajete vjetar u leđa shvaćajući da je to jako važno da nam u tom času to probate sa što je moguće kraćim rokom nabaviti. Eto, hvala vam još jedanputa.
Odgovor.
Ništa, samo se mogu zahvaliti na takvim riječima i reći da mi uvijek idemo i reagiramo promptno nakon što se nas pozove. Kada je krenuo potres u Banovini, nažalost i kada je krenula sa svih strana sila pomoći i svega ostaloga, zamislite sada na što bi to izgledalo da smo sada mi na silu počeli dovoziti namirnice i sve ostalo u ta skladišta koja su bila puna svega već donacija iz države. Jasno da je država tu taktizirala i gledala kako i na koji način da se ne radi šteta i kad je došao Pleter, tko je, tko je osiguravao sve ono vrijeme i dan danas, tko to sve osigurava? Ravnateljstvo za robne zalihe. O čemu mi tu pričamo? Pa nije Ravnateljstvo za robne zalihe to koje će skočiti na, na, u sekundu, tu je civilna zaštita i ostale, a mi onda dolazimo po nalogu.
Sljedeća replika, poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, dakle sve zemlje imaju svoje strateške robne zalihe i svi mole Boga da ih trebaju što manje koristiti jer onda znači da su stvari dobro i da stvari idu normalno, dakle da živimo u nekakva normalna uobičajena vremena, no nažalost mi imamo iskustvo u posljednjih, ja bih rekla samo da se referiramo na posljednjih 10-ak godina važnost strateških robnih zaliha i načina koji je. Moja intervencija vezano uz čl. 5 da odnosi između Ministarstva i Vlade u smislu bilance bude jedanput godišnje. Ne zato što mislim da sad vi trebate još nešto dodatno raditi nego zato što sam uvjerena da vam to ne čini nekakav veliki problem jer inače to radite, a mislim da u datim okolnostima u kojim jesmo bi bilo dobro da Vlada zaista jedanput godišnje pa ako se i vidi da ne treba, mislim, sad je situacija takva da mislim da to ne bi bilo loše i vi ste u svom izlaganju rekli da ćete razmisliti pa ja ovim, nekako potičem da razmislite i neće to uvesti veliki problem u rad, a sve zajedno će biti bolje.
Pa hvala. Mislim da sam rekao ono, da ona formulacija da dodamo još najmanje da smo s time riješili stvar, a još imamo dolje stavak koji govori, iznimno, možemo reagirati i kupiti stvari koje i nisu u bilanci, tako da mislim da s time bismo otklonili dvojbu zbog toga da to ovaj, ta revizija i da tu je svjesno od strane nekih zastupnika ta revizija se pretvarala u državnu reviziju, što je totalno obmanjivanje hrvatske javnosti, ne može se to tako svjesno reći kad se zna točno da to naša revizija jednog dokumenta, a Državna revizija je sada u Ravnateljstvu. Državna revizija je uredno u Ravnateljstvu skoro svaku godinu, što je dobro i što je svima, i Državna revizija je puno onoga ovdje pomogla da je ovaj Zakon i ovako izgleda i sve preporuke od revizije smo ugradili u ovaj Zakon.
Sljedeća replika, poštovani zastupnik Luka Brčić.
Poštovani državni tajniče, najprije pohvala za nakanu o pomoći narodu u Ukrajini. Naš narod bi rekao sa jednom svojom mudrosti, tko daje u pravo vrijeme, duplo daje. S druge pak strane, svjesni smo da smo svi omeđeni koji se bave javnim djelatnostima, javnom nabavom, da ona ima svoje zakonitosti i svoje omeđenosti. S druge strane, bili bismo itekako sretni da maksimalno artikala u robnoj rezervi upravo bude iz naše domaće proizvodnje pa me zanima u tom kontekstu kako stojimo, barem, barem općenito, a teško je reći sad svaku stavku pojedinačno. Hvala.
Odgovor.
Pa što se to, hvala na replici. Što se toga tiče u našim robnim zalihama je posebno prehrambeni dio je kompletno, jedan mali dio je strani, a što se tiče materijalno-tehničkih sredstava recimo cisterne su sve kupljene koje su proizvedene u Hrvatskoj. Jasno ono što je sklopljeno u Hrvatskoj … [[Govornik se ne razumije.]] dosta toga što god možemo pokušavamo nabaviti da bude hrvatsko. Jasno ne možete to napisati u natječaju jer je to zakonom zabranjeno. Ali evo ja se zahvaljujem i našim tvrtkama koje su jako konkurentne i kontejner i sve ostalo. Znači usudio bih se reći da je 80 i više posto kompletno i materijalno-tehničkih i namirnica i svega ostalog u robnim zalihama isključivo hrvatske proizvodnje i na to smo ponosni, a i to je jedino moguće jer jednostavno ne može vam nitko zanoviti nego onaj tko je proizvodi i skladištiti.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Marijana Puljak.
Poštovani tajniče samo jedan komentar na nešto što ste rekli. Ovdje da se dosta zastupnika bavi ne znam pljuvanjem države. Često se ovako u raspravama govori da oni koji kritiziraju zapravo pljuju državu. Samo da vam kažem ne bavimo pljuvanjem države, već zaista kritiziramo loše prakse, loše ljude, ukazujemo na nekakve nelogičnosti možda i kriminalne radnje upravo zbog toga što nam je stalo da nas ne bi tko proglasio ovdje da nismo domoljub ili tako nešto. A mislim, evo opet ću naglasiti da je danas pogotovo evo i sad kad čitamo Twitere da Rusi napadaju Černobil da zaista nam prijeti jedan. Ovo više nije samo rat u Ukrajini, nego rat na području cijele Europe da je zaista važno u kakvom nam je stanju cijeli sustav robnih zaliha i da je logično da smo zabrinuti je li taj sustav kažem i sama skladišta i robne zalihe, ali i cijeli sustav reagiranja, ako hoćete i civilne zaštite je li spreman odgovoriti na katastrofu koja nam se bliži. Hvala.
Apsolutno. Mislim morate mene shvatiti da kad ovdje se govori o aferi đakovačke pšenice koja je odnešena davno, a od kad je ovaj zakon nije bilo ni aferice koja bi u tragu sličila na aferu đakovačke. Govorim o ovom zakonu kojeg sad mijenjamo 2002. Dakle, to govorimo još od Račanove vlade pa od svih ovih Vlada sada. Znači, to me malo ovako kao čovjeka koji je neko vrijeme tu proveo malo ne mogu reći ljuti, nego onako malo smeta da nemojmo se vraćati u te teške kosture koji stvarno su bili apsolutno nedopustivi i to nije bilo u redu. Ali ovo šta ste me pitali da je sustav spreman jesmo i djelujemo upravo i sada i učinit ćemo sve što je u našoj moći da budemo i što je moguće spremniji.
Posljednja replika poštovana zastupnica Nadica Dreven Budinski.
Evo državni tajniče jednim dijelom ste mi odgovorili na pitanje jer je to bilo, bilo bi i moje pitanje. Mislim da, mogu samo na kraju zaključiti da svatko iščitava zakon kako želi i na svoj način i svatko misli da je nešto važno ili manje važno. Ali mislim da i ovaj zakon i ovaj prijedlog zakona a i samo ravnateljstvo poučeni na žalost i vlastitim iskustvima iz Domovinskog rata, valom emigracije, pandemijom covida, potresom. Zna odgovoriti kao što je i Vlada znala odgovoriti stvarno promptno na sve, tako naravno sukladno tome i ravnateljstvo. Evo pa i taj dio i ova jutrašnja vijest napada Rusije na samostalnu i suverenu državu Ukrajinu sigurno da će i ravnateljstvo već ste nam i rekli da ste odobrili vjerujem i nadam se da će prevladati nekakav razum i da će se riješiti mirnim putem to. Ali vjerujem da je ravnateljstvo spremno odgovoriti i na ovakve izazove. Hvala lijepo.
Hvala. Kao što ste rekli već smo reagirali i sad se pripremamo da za slučaj, a na žalost mislim da će se vrlo izvjesno to dogoditi da moramo primiti jedan dio izbjeglica. Mi smo sad već krenuli u pripremu za to i nabavku onih resursa koji bi, procjenjujemo da bi nam još trebali. Evo upravo smo danas malo prije pokrenuli neke nabave, tako da apsolutno stojimo pri tome da držimo se onoga što se dogodilo bilo kad je pukla brana u Gunji. Pukla je u 1 sat popodne, a mi smo u 4 u jutro bili sa krevetima i sa hranom u Gunji. I kad je sve bilo, sve ono što se od nas tražilo mi smo odreagirali promptno na način da nismo ni čekali tko će krcat kamione nego su naši djelatnici koji nisu ni po sistematizaciji za to zaduženi išli u skladište i krcali su kamion. O tome ja ovdje pričam.
Nema više replika. Zahvaljujem državnom tajniku. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Gospođe i gospodo zastupnici sukladno članku 226. stavku drugom Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 10. sjednice sa jednom novom točkom Prijedlog deklaracije o Ukrajini. Predlagatelj je Odbor za vanjsku politiku. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Kako sukladno članku 225. stavka 4. Poslovnika pisanih prigovora na prijedlog dopune dnevnog reda nije bilo utvrđujem da je predložena točka uvrštena u dnevni red 10. sjednice. I posljednja točka današnje sjednice - Prigovor protiv stegovne mjere udaljenja sa sjednice Hrvatskog sabora Podnositelj je zastupnik Krešo Beljak na temelju članka 242. stavka prvog stavka drugog i stavka trećeg Poslovnika. Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav dostavio je mišljenje sukladno Odredbi članka 242. Poslovnika. Pravo govora ima samo zastupnik koji je podnio prigovor i izvjestitelj Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Njihovi govori mogu trajati najdulje pet minuta. Želi li podnositelj prigovora uzeti riječ? Poštovani zastupnik Krešo Beljak. Gubi pravo. Želi li predsjednik Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav dodatno obrazložiti mišljenja? Dražen Bošnjaković, ne? Zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Kao što je jutros najavljeno, sjednicu nastavljamo sutra u 9,30 s točkom koju ćemo raspraviti umjesto točke planirane za sutra, a to je Prijedlog Deklaracije o Ukrajini. Evo s tim završavamo za danas, hvala vam lijepo, ugodno poslijepodne. SJEDNICA PREKINUTA U 17,08 SATI.