Pre godinu dana smo imali poslednji put u Narodnoj skupštini sednicu o tome, o privredi Republike Srbije, kada smo poslednji put razgovarali o načinu subvencionisanja stranih firmi koje u Srbiji dobijaju veoma povoljne uslove, zemljište besplatno, sve moguće dozvole besplatno i plus više od 10 hiljada evra po radnom mestu. To je jedna pogubna ekonomska politika nametnuta od strane MMF, koji je pravi gospodar srpske ekonomije već 18 godina. S tim u vezi, Vlada Republike Srbije, premijer Vlade i Ministarstvo privrede bi što pre trebalo da napravi analizu i da izađe sa tim u javnost koliko stranih firmi koje su dobile ovde uslove u smislu subvencija, gde su neke bile veće od 10 hiljada evra, je ostalo da radi u Srbiji nakon utrošenog novca od subvencija i koliko su se pojedine firme zadržale? Imali smo situaciju da se Železara Smederevo vrati Republici Srbiji za jedan dolar, a hvalili smo se tim investicijama svojevremeno, i ima još takvih primera. I, umesto da gledamo na televiziji samo otvaranje fabrika, postavljanje kamena temeljca za neke buduće fabrike, dajte da znamo pravu istinu koliko je štete privreda Republike Srbije pretrpela zbog ovako pogubnog ekonomskog modela subvencionisanja? Dame i gospodo narodni poslanici, juče je jedan narodni poslanik nemačkog parlamenta bio u Beogradu i preneo poruku Angele Merkel, poruku EU i poruku Nemačke, vrlo jasno i precizno – Republika Srbija ne može da uđe u EU dok ne prizna de jure, nezavisnost tzv. „kosova“. To je svima jasno, osim ministrima u Vladi Republike Srbije i predsedniku Republike. To je nešto što ti ljudi pričaju već godinama unazad. Imali smo Andreasa Šokenkofa, koji je bio u ovoj ulozi do pre pet godina, isto tako sa istim zahtevima dolazi u Beograd i tu se ništa nije promenilo. Nemojte više da lažemo sami sebe kada govorimo o napretku na putu ka EU, kada govorimo o otvaranju poglavlja, nema ništa od toga, to je sve šarena laža, samo je važno za Nemačku, za EU, da Republika Srbija što pre prizna nezavisnost Kosova. Vlada Republike Srbije treba da izađe u javnost sa svojim stavom da kaže da li je spremna da stavi potpis na sveobuhvatni sporazum koji bi omogućio tzv. „kosovu“ mesto u UN, ili to nije stav i politika Vlade Republike Srbije. Dajte više jednom da rešimo sa tim pitanjem. Dokle da se vrtimo u krug misleći da je važno to što imamo neke pohvale iz EU, otvaranje poglavlja? To nema nikakvog značaja. Nedavno je predsednik Republike, Aleksandar Vučić, bio u Moskvi. Nakon sastanka sa ruskim predsednikom, rekao je da je dobio sve što je tražio za Srbiju od Rusije. Nikada nećemo saznati, verovatno, šta je to, ali me zanima šta će da uradi sa jednim pitanjem koje je već aktuelno u poslednjih pet godina, a to je davanje diplomatskog statusa pripadnicima Rusko-srpskog humanitarnog centra u Nišu? Da li je moguće da mi nešto tražimo od Rusije, da tražimo zaštitu u Savetu bezbednosti, da tražimo podršku, da tražimo investicije, a nismo u stanju da obezbedimo ljudima koji su nas spašavali, spašavali naše građane 2014. godine tokom poplava i tokom požara, da im dodelimo diplomatski status i tako pokažemo poštovanje prema Ruskoj federaciji?
Zahvaljujem kolega Šešelj. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković. Izvolite.
Prvo pitanje postavljam predsednici Vlade i potpredsednici Zorani Mihajlović, koja je zadužena za saobraćaj. Tiče se Memoranduma o izgradnji Moravskog koridora, koji je potpisan pre nedelju-dve dana sa američkom firmom „Behtel“. To je 110 kilometara i u Memorandumu piše da će to da košta preko 800 miliona evra. To znači preko sedam i po miliona evra po kilometru dužnom, što je pet do šest puta veća cena nego što inače se grade auto-putevi u našem regionu. Naravno, u onom boljem delu našeg regiona. Takođe, imamo izjavu tadašnje ministarke saobraćaja iz 2012. godine, ali to je ista ova vlast, ista ova koalicija, koja je tada govorila da se o tome pregovara sa kineskom kompanijom koja gradi puteve, sa kineskim kreditom, gde je cena trebala da bude nešto ispod 500 miliona evra, što znači negde oko četiri i po miliona po kilometru dužnom. Razlika je dramatična. Razlika je 60% više i moje pitanje, jedno od potpitanja je kako je moguće da za pet-šest godina poskupi izgradnja puteva samo u Srbiji? Bilo gde na svetu cene padaju, osim što u Srbiji rastu. Pitam predsednicu Vlade, potpredsednicu zaduženu za saobraćaj, da li su čuli za nešto što se zove tender, da kada se gradi nešto veliko, da se raspiše domaći ili međunarodni tender, u ovom slučaju je logično da to bude međunarodni tender i da se onda skupe najpovoljnije ponude? Ja sam imao kontakte sa vrhom kompanije „Behtel“ pre 15 godina, kada je bilo pokušaja da uključimo naše firme u obnovu Iraka, koje je radio „Behtel“ tada u ime Amerike. Nešto se tu uradilo, nisu neki veliki uspesi, ali tada mi je rečeno da oni nikada ne učestvuju na tenderima i zato je bilo kakva saradnja sa njima tada bila nemoguća. Zašto bismo sarađivali sa nekim ko ne želi da radi preko tendera? To je isto pitanje za dve pomenute gospođe - predsednicu i potpredsednicu Vlade. Inače, „Behtel“ je radio auto-puteve po Hrvatskoj, pa su tamo jedan ministar i predsednik Vlade otišli u zatvor zbog tih puteva, a takođe je bilo i kontroverzi oko izgradnje puteva te iste forme sa njihovim evropskim partnerom u Albaniji i na Kosovu. Prema tome, očekujem odgovore na ova pitanja. Zašto nema tendera? Zašto smo izabrali baš „Behtel“ i zašto je cena više nego duplo veća nego što je normalna za takvu izgradnju? Drugo pitanje se tiče kriminala i takođe ima veze sa vrhom vlasti i zato sva pitanja postavljam i predsednici Vladi i potpredsedniku Vlade, ministru unutrašnjih poslova. Jako dugo je poznato da su navijačke grupe, pod navodnicima, znači ne pravi navijači, nego vrhovi nekih navijačkih grupa, ogrezle u dubokom kriminalu. Tu je droga, tu su iznude, tu su ubistva, tu je sve ono što se zove najgora vrsta organizovanog kriminala. Naravno da ne postoji ni jedan organizovani kriminal koji je takav, a da nema neke veze sa vlašću, bilo da je to policija, sudstvo ili sam vrh izvršne vlasti. Pitam ministra unutrašnjih poslova i predsednicu Vlade - da li je tačno da dobar deo tih navijačkih grupa, pod navodnicima, odnosno njihovi šefovi su u direktnim kontaktima sa vrhom vlasti, sa ljudima iz direktnog okruženja predsednika države, predsednice Vlade i nekih ministara? U mnogim medijima, nakon hapšenja, koje je bilo pre petnaestak dana, se pojavila vest da je jedan od uhapšenih, a za šta postoje i fotografije, dobar drug jedne osobe koja je iz direktnog okruženja predsednika države. Voleo bih da znam da li je istraga došla do podataka koja je definicija njihovog odnosa, šta oni to zajedno rade i zašto to rade i da li je to kažnjivo? Hvala.
Reč ima narodni poslanik Đorđe Vukadinović. Izvolite.
Zahvaljujem. Nadovezaću se na ove lakše, u navodnicima, teme - sporta i razonode, na prvi pogled, a moje pitanje ide Ministarstvu kulture i informisanja i Ministarstvu sporta i tiče se jednog događaja koji nas je sve ispunio, začudo i za promenu, i ponosom i radošću, to je uspeh naše odbojkaške reprezentacije na svetskom prvenstvu. To je nešto što su svi pozdravili i naravno rukovodioci se istakli u čestitkama, u prijemima, šef države je dobio i medalju i slično. To je divno i lepo i to je pohvala ljudima koji ozbiljno još uvek rade u nekim institucijama i u nekim segmentima ovog društva. Ali, ja pitam dva nadležna ministarstva, naravno i REM, koji neposredno treba da bude zadužen i nadležan za tu tematiku – zašto državna televizija nije prenosila utakmice naše odbojkaške reprezentacije, i ne samo odbojkaške i nezavisno od toga da li će ili neće uzeti zlatnu ili srebrnu medalju? Nema previše ovih sportova u kojima je Srbija uspešna. Obaveza je Javnog servisa, kada već ne ispunjava druge obaveze iz svoje nadležnosti, pre svega, u informativnoj sferi, da bude ravnopravno zastupljen, da sve opcije političke budu zastupljene, da objektivno informiše, nego se pretvorio u servis, u pomoćni servis jedne stranke i jednog čoveka. Ako već tu informativnu sferu svoje obaveze, zakonske i institucionalne, ne realizuje ili je loše realizuje, zašto onda ovde bar ne vrši funkciju? Reći će se da nije bilo sredstava, što, naravno, nije tačno, jer je reč o relativno malim sumama. Radi se o relativno skromnim sumama. Na stranu što se makar za završne utakmice mogao lako naći sponzor. Samo jedna molba, jedan telefonski poziv ili jedna intervencija predsednika države, koji inače voli o svemu da komentariše i o svemu da se izjašnjava i da se posle hvali i kiti tim uspesima, sigurno bi bila dovoljna. Samo za jednu seriju, kao što smo obavešteni, jednog čoveka bliskog vlasti, jednog umetnika bliskog vlasti, Javni servis je izdvojio u prethodnom periodu gotovo milion evra i ponovo otprilike toliko? Zašto nije mnogo, mnogo manja suma mogla da se nađe za prenos ne samo ovog događaja, nego inače takmičenja reprezentacije? Liga šampiona je druga stvar, bez obzira što mi to volimo da gledamo i to je već komercijalna i skupa igračka i, kažem, negde se prenose, negde se ne prenose na javnim servisima, ali utakmice reprezentacije bi morale. Drugo pitanje ide na adresu Ministarstva energetike i Ministarstva poljoprivrede i tiče se sada već legendarne i posledične cene benzina i naftnih derivata u zemlji Srbiji. O tome je bilo više puta reči, imali smo direktna obećanja da će se po tom pitanju nešto učiniti, ali naravno, kada su prestali protesti prošlog proleća, sve je to zaboravljeno i gurnuto pod tepih. Cena naftnih derivata je danas U Srbiji veća nego što je bila proletos, kada su i ministar energetike i ministar poljoprivrede obećali nešto. Šta to znači nešto? Prvo da konstatujemo stvari. Pre svega, imam na umu, mi kažemo cena benzina, ali reč je zapravo o ceni dizela, koji je definitivno najskuplji u regionu. Kada preračunamo prihode i rashode i cene i primanja naših građana, onda su svi derivati među najskupljima u Evropi, ali kada je reč o dizelu, onda je on i bukvalno najskuplji u okruženju, čak i bez preračunavanja naših prihoda. Poseban problem je što većina naših automobila, koje naši ljudi voze, jeste zapravo dizel automobili, troše dizel, a poseban problem je što se u poljoprivredi dizel troši i isključivo koristi. Dakle, zašto kao u nekim zemljama u regionu nije uveden tzv. plavi dizel ili popust za poljoprivrednike, kao što je postojalo svojevremeno? Zašto se čeka da prođe sezona poljoprivrednih radova, pa će se onda možda nešto preduzeti u tom smislu? Zašto se država ne odrekne barem dela svojih akciza ili barem poreza, PDV na akcizu koja se plaća na dizel? Rečeno je ovde, ali treba ponoviti, više od polovine cena naših dizela koje plaćamo zapravo su dažbine državi. Dakle, ne može se vaditi i pokrivati time da raste cena nafte na tržištu, jer kod nas ti naftni derivati slabo padaju i kada se stropošta cena nafte na svetskom tržištu, a kada raste, onda se kaže – šta da radimo, moramo da poskupimo jer je poskupela nafta. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Miroslav Aleksić.
Zahvaljujem. Prvo pitanje postavljam premijerki Vlade Republike Srbije i ministru unutrašnjih poslova gospodinu Nebojši Stefanoviću. Naime, Srbija je u februaru 2018. godine dospela u loše društvo, tj. na „crnu listu“ FATF-a, zemalja koje su osumnjičene za pranje novca, korupciju i finansiranje terorizma. Jedina zemlja iz cele Evrope koja se našla na tom spisku je Srbija. Tokom godine smo imali obećanja i premijerke, a bogami, i ministra Nebojše Stefanovića, da će se do kraja juna meseca ili do kraja leta u najgorem slučaju, otkloniti nedostaci i da će Srbija biti skinuta sa te „crne liste“ FATF-a. Konkretno, gospodin Nebojša Stefanović je meni lično ovde 12. aprila ove godine obećao da će do kraja leta biti ispunjeni svi nedostaci i da Srbija neće više biti osumnjičena za finansiranje terorizma i za pranje novca. U međuvremenu su dve revizije od strane te međudržavne institucije urađene i u junu i sada 19. oktobra poslednja i Srbija je i dalje, posle poslednje revizije koja je održana 19. oktobra, ostala na „crnoj listi“ zemalja osumnjičenih za finansiranje terorizma, korupciju i pranje novca. U međuvremenu, u oktobru su sa te liste skinuti Irak i Vanuatu, a Srbija je ostala u društvu sa Ganom, Sirijom, Pakistanom i Etiopijom. Ja postavljam pitanje – da li će zbog ovoga podneti ostavku premijerka i ministar Nebojša Stefanović, zato što su javno obećali i tada je ministar Stefanović od mene tražio da ja javno pohvalim Vladu kada Srbija bude skinuta, do kraja leta, sa te liste. Ja sam rekao da to prihvatam. S obzirom da se to nije dogodilo i da ja neću moći da hvalim Vladu, ja sad pozivam njega da podnese ostavku, jer je to jedini moralni čin posle jednog ovakvog debakla. Drugo pitanje postavljam takođe jednom ministru koji se zove Siniša Mali, jednom od novijih ministara, koji je dolaskom na mesto ministra finansija počeo da falsifikuje sve što mu dođe na dohvat ruke. Tako smo i videli da se naprasno počeo smanjivati i javni dug i to kako – tako što je 1. oktobra 2018. godine Republički zavod za statistiku preko noći doneo odluku da za dve i po milijarde evra poveća prihode Republike Srbije, odnosno budžet, i na taj način procentualno dovede građane Republike Srbije i sve nas u zabludu da je javni dug smanjen sa 60%, koliko je bio u junu mesecu ove godine, na 56%, preko noći. Javni dug Republike Srbije u apsolutnom iznosu na današnji dan iznosi 24,1 milijardu evra. Zadužili ste se u prvih šest meseci ove godine 800 miliona evra. Dakle, nema govora o nikakvom smanjenju javnog duga. Vi valsifikujete istinu zarad korišćenja tih stvari u političkoj propagandi koju sprovodite šest godina. Lažete građane Srbije i svakog dana im sve dublje i dublje gurate ruku u džep. Dakle, ako je smanjen javni dug, znači da smo se razdužili i da smo deo novca vratili. Ne možemo da kažemo da smo se razdužili a dug nije pao. Od dolaska na vlast SNS i vaše ružičaste koalicije, zadužili ste Republiku Srbiju i njene građane za 10 milijarde evra. Sa 15 milijardi 2012. godine danas je dug 24,1 milijardu evra, na današnji dan. Paralelno s time derete kožu sa leđa građanima Srbije kroz akcize i kroz skupe naftne derivate i sve skuplje troškove života. Dakle, početkom ove godine evro-dizel je bio na nivou oko 150 dinara, danas je 175 dinara. Kroz PDV na to gorivo, kroz poskupljenje ostalih namirnica, dovodite građane do prosjačkog štapa i svim penzionerima i onima kojima ćete podignuti plate ćete uzeti kroz akcize, kroz poreze i prireze koje povećavate iz dana u dan i opet staviti vama da se bahatite, u vašim crnim limuzinama, u vašim foteljama, na vašim fakultetima gde predajete i na taj način se rugate građanima Republike Srbije. Pozivam i ministra Sinišu Malog da podnese ostavku.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Milija Miletić. Izvolite.
Zahvaljujem se. Postavio bih jedno pitanje baš iz delokruga naših sredina. Pošto smo imali skoro zakon, gde je bio naš ministar ekologije, gde smo govorili o problemima ekologije, ja bih sada postavio pitanje Ministarstvu ekologije i nadležnom sektoru za vanredne situacije. Konkretno, tiče se demontiranja radioaktivnih gromobrana koji se nalaze na teritoriji grada Niša. Inače, svedoci smo da veliki broj naših građana ima dosta zdravstvenih problema, svedoci smo da ti problemi ne znamo od čega dolaze, ali mi bismo želeli da znamo. Pošto znamo da je 2009. godine donesen Zakon o zaštiti od jonizujućih zračenja, u okviru koga je bila odredba da se do kraja 2014. godine moraju demontirati svi radioaktivni gromobrani, imam informacije da su u tom periodu, 2009-2010. godine, bila obezbeđena sredstva iz budžeta Republike u budžet grada Niša da se demontiraju ti radioaktivni gromobrani. Kao što znamo, to do sada nije urađeno. Prošli su svi rokovi, verovatno su sredstva potrošena nenamenski, a i dalje su gromobrani prisutni. To su stvarno radioaktivni gromobrani koji su veoma štetni i bilo bi dobro da Ministarstvo ekologije ili neka druga institucija iznađe mogućnost da se obezbede sredstva za demontiranje tih radioaktivnih gromobrana sa teritorije grada Niša i okoline, jer mi želimo na taj način da obezbedimo zdravu životnu sredinu, da obezbedimo sigurnije zdravlje ljudi, a s druge strane da to bude urađeno što brže i da na taj način svi mi koji tamo živimo, živimo slobodnije i da živimo sigurno. Inače, ja sam se malo i raspitao, naknada za demontiranje tih radioaktivnih gromobrana košta blizu 300 hiljada dinara i to rade samo kuće, recimo kuća „Vinča“, Institut „Vinča“ bi to mogao da uradi i ta sredstva bi trebala da se obezbede. Nadam se da ću imati što pre informaciju šta je urađeno sa tim novcem koji je bio obezbeđen za demontiranje tih gromobrana u periodu 2009. godine i konačno da obezbedimo sredstva i iznađemo mogućnost da se ti gromobrani demontiraju, obezbedi sigurnost i ono što je potrebno, a ima ih blizu 30-ak. Ima ih i na stambenim objektima, ima ih i na privrednim subjektima koji su neki u stečaju, pa se ne zna ko je vlasnik, zato što ih ima 10 ili 12 koji su možda kupili neki objekat gde se nalazi taj radioaktivni gromobran. Baš zbog toga, možda, i ne mogu se ukloniti, jer bi to trebalo da urade ti privredni subjekti gde se nalazi taj gromobran ili vlasnik zgrade. Zbog toga mi moramo obezbediti ponovo sredstva da se ti gromobrani dislociraju, pomere, da se stavi gromobran koji nije štetan, koji nikome sutra ne može praviti štetu. Siguran sam da ćemo imati tu mogućnost da to uradimo što pre. Inače, načelnica okruga Dragana Sotirovska je u prethodnom periodu pokušavala više puta. Ja se još jednom njoj zahvaljujem na inicijativi, jer se ona stvarno svim srcem zalaže da se obezbede bolji uslovi života za sve građane na teritoriji Nišavskog okruga. Još jedno pitanje moje jeste – kada će se demontirati radioaktivni gromobrani koji se nalaze na teritoriji grada Niša, na teritoriji Nišavskog okruga i da se proveri šta je sa tim sredstvima koja su u prethodnom periodu plaćena i gde su otišla ta sredstva? Još jednom se zahvaljujem. Siguran sam da ćemo imati mogućnost da, kada to rešimo, imamo zdraviju budućnost za sve nas koji živimo na teritoriji jugoistočne Srbije. Hvala još jednom.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Miladin Ševarlić. Izvolite.
Jedan, dva, tri, četiri, pet, šest, sedam, osam, devet, deset, jedanaest, dvanaest, trinaest, četrnaest, petnaest, šesnaest. Šesnaest sekundi je trebalo da nabrojim ovih šesnaest brojeva. Koliko treba sekundi da nabrojimo 160 hiljada brojeva? Toliko je građana potpisalo zahtev ovom visokom Domu da se izmeni i dopuni Krivični zakon u Republici Srbiji posle tragedija koja se desila pre pet godina i u kojoj je porodica Tijane Jurić, 13 dana i 13 noći, gubila nadu, a sve više se mirila sa zlom sudbinom. Nije u pitanju samo ta žrtva. U pitanju je, prema informacijama na ovom sajtu, devet žrtava dece koji su izgubili život u tom periodu i kasnije. Moje pitanje Vladi, resornim ministarstvima, predsednici Skupštine, ali i svima nama poslanicima jeste – kada će konačno taj zakon biti na dnevnom redu ovog doma? Šta treba još da se desi, a da ne bude više žrtava ili da oni koji to učine znaju šta ih čeka, barem onako kako ih čeka u pojedinim državama u Evropi? Drugo pitanje jeste Ministarstvu finansija, Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija, imajući u vidu prošlonedeljnu informaciju iz Republike Hrvatske koja je članica EU - koliki je udeo inostranih trgovinskih lanaca u ukupnom prometu na malo u Srbiji po pojedinim trgovinskim kompanijama je po godinama u poslednjih pet godina? I drugo pitanje, na istu adresu, koliko su poreza na dobit u budžet Republike Srbije uplatili inostrani trgovinski lanci po pojedinim trgovinskim kompanijama i po godinama u poslednjih pet godina? Budući da ti trgovinski lanci u Republici Hrvatskoj u poslednjih pet godina nisu platili dinar na ime poreza na dobit korporacija, pa se postavlja pitanje – kako pet godina neka kompanija može da posluje sa gubitkom i da opstane na tom tržištu? Da li je takav slučaj u Srbiji? Treće pitanje, Ministarstvu finansija, Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede. Predsednik poslaničke grupe Dveri je prošle nedelje načinio grešku, ja sam tražio povredu Poslovnika, nisam dobio, rekavši da su penzioneri prvi osetili probleme sa svojim pravima u pogledu budžetskih troškova. Nije tačno. Objasnio sam mu posle sednice, prvi su osetili probleme zbog nepoštovanja budžeta i Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju poljoprivrednici i to za poslednjih šest godina preko 70 milijardi, ako se uzme tumačenje tog zakona semantički i ako se uzme da se taj izjednači sa zakonima u EU. Dakle, da li postoji država u Evropi u kojoj se PDV obračunava na akcizu na dizel gorivo i koje su to države? Kolika je procenjena potrošnja dizel goriva u poljoprivredi Srbije i koliko su po osnovu te potrošnje dizel goriva uplate u budžet Republike Srbije na ime akciza i PDV –a? Ekonomista Vojislav Mirkov iz Zrenjanina mi je napravio analizu samo za žitarice i industrijske kulture - 21,5 milijardu dinara. Dalje, koji proizvodni subjekt je po delatnostima koriste regres, odnosno povraćaj akciza na dizel gorivo u Srbiji i koliko iznose te subvencije? Zašto u porodičnim poljoprivrednim gazdinstvima koja su van sistema PDV nisu omogućene subvencije za dizel gorivo? Da li je tačno da su poljoprivrednici u vreme režima Slobodana Miloševića dobijali 50 litara dizel goriva po hektaru bez naknade? Treće, predsedniku Vlade, Ministarstvu finansija, Ministarstvu privrede, Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, Ministarstvu za rad, socijalna i boračka pitanja i direktoru PIO fonda – koji inostrani investitori, za koliko godina i za koliko radnika su u poslednjih pet godina oslobođeni plaćanja doprinosa i koliko su po tom osnovu manji prihodi PIO fonda?
Zahvaljujem, profesore Ševarliću. Reč ima narodni poslanica Ana Stevanović. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Svoje pitanje upućujem predsedniku Republike Srbije Aleksandru Vučiću, predsednici Vlade Republike Srbije, gospođi Ani Brnabić i predsednici Narodne skupštine Republike Srbije, gospođi Maji Gojković. Naime, poslanička grupa Dosta je bilo predstavila je javnosti nacrt Zakona o KiM, koji za cilj ima rešavanje pitanje statusa KiM u skladu sa Ustavom Republike Srbije, Rezolucijom 1244 i međunarodnim pravom. Poslanička grupa je kopiju nacrta ovog zakona uputila Vladi Republike Srbije, Narodnoj skupštini i svim relevantnim političkim organizacijama, kao i pojedincima, zatim Srpskoj akademiji nauka i umetnosti, Srpskoj pravoslavnoj crkvi, uz poziv za učešće u unutrašnjem dijalogu o KiM, da svojim sugestijama doprinesu izradi konačnog Predloga zakona. Onoliko je bilo priče o potrebi za unutrašnjim dijalogom tako da smo pružili tu priliku da se unutrašnji dijalog i održi. Jedan od najvažnijih razloga koji se navode za potpisivanje pravno obavezujućeg sporazuma sa Prištinom je da Srbija nema definisane granice i da njen Ustav ne važi na celoj teritoriji Republike Srbije. Naš nacrt zakona praktično rešava oba ova problema u skladu sa Ustavom Republike Srbije, Rezolucijom 1244, međunarodnim pravom, a ne zahteva pravno obavezujući sporazum sa Prištinom. Osnov za nacrt ovog zakona je presek Ustava Republike Srbije i Rezolucije 1244, a model rešenja je odnos Danske i Farskih ostrva. Danska je deo EU i u svom sastavu u skladu sa svojim Ustavom ima Farska ostrva koja sebe smatraju nezavisnom državom. Građani Farskih ostrva nemaju pogodnosti danskog pasoša, niti mogućnost da se smatraju građanima EU, pa čak ni državljanima Danske, a imaju svoju fudbalsku reprezentaciju, donose svoje zakone, na referendumu su se još odavno izjasnili za nezavisnost, a Danska ih smatra svojom lokalnom samoupravom. Danskoj odgovara faktičko stanje na terenu i problem sa delom teritorije, gde stanovništvo ne oseća pripadnost toj zemlji, da reši tako što će njihove zahteve podvesti pod svoj Ustav sa visokim stepenom autonomije. Farska ostrva inače nemaju stolicu u UN. Donošenjem Zakona o KiM, koristeći model Farskih ostrva, ali i mnoge druge primere koji postoje u svetu, Srbija može bez promene Ustava, poštujući Rezoluciju 1244 da podvede KiM pod svoj ustavno pravni poredak. Interesantno je to da saglasnost Albanaca za ovo nije potrebno. Predlog koji smo mi uputili, Predlog zakona određuje sva pitanja počev od državljanstva i ličnih karata, do teritorijalne organizacije KiM, Zajednice srpskih opština, Statusa četiri opštine na severu Kosova, sa poreska pitanja, pitanja penzija i socijalne zaštite, obrazovanje, članstvo u međunarodnim organizacijama, sportskim organizacijama itd. Naš Predlog zakona o KiM takođe definiše platformu za sve dalje pregovore sa Prištinom oko svih spornih pitanja, kao što su pitanja imovine i teritorijalne organizacije AP KiM. Osim ovih spornih pitanja, Srbija nema nijedan razlog da potpisuje bilo kakav obavezujući sporazum sa Prištinom. O stolici Kosova u UN ne može biti reči. Predlog zakona o KiM, koji smo mi predložili, podrazumeva da je KiM sastavni deo Srbije i da će tako i ostati. Tako da ja ponavljam svoje pitanje – zbog čega predsednik Republike Srbije, gospodin Aleksandar Vučić, predsednica Vlade, gospođa Ana Brnabić i predsednica Narodne skupštine, gospođa Maja Gojković odbijaju da govore o ovom rešenju, o našem Predlogu zakona o KiM kada je to jedan od najvećih problema koje ova država ima? Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanica Tatjana Macura. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Moje prvo pitanje upućujem ministru zdravlja, gospodinu Zlatiboru Lončaru. U pitanju je jedna situacija na koju sam sasvim slučajno ovih dana naišla na društvenim mrežama. U pitanju je prikupljanje novca za jednog dečaka, četvorogodišnjeg dečaka iz Zaječara, koji se zove Nemanja Jovanović i koji boluje od jedne od ekstremnih bolesti koja ne spada nažalost u retke bolesti, pa samim tim ovaj dečak ima problem. Inače, u pitanju je bolest kiposkolioza. Za njega se trenutno prikuplja novac kako bi bio operisan u zemlji, a ne u inostranstvu. Ovo je jedan od razloga zašto ga je Republički fond za zdravstveno osiguranje odbio da ovu operaciju plati. U pitanju je iznos od 32 hiljade evra koji se trenutno prikuplja. Negde je prikupljeno oko 700 hiljada dinara do sada. Nažalost, jako sporo ide prikupljanje ovog novca, ali sada i to da stavimo sve po strani, ostaje nedoumica – zašto ukoliko imamo uslova da ovo dete operišemo ovde u Srbiji to ne možemo da uradimo, s obzirom da se ne radi o velikoj količini novca? Roditelji ovog deteta su se obraćali Ortopedskom institutu Banjica, i tada su razgovarali sa lekom koji je prihvatio da ovo dete operiše. U međuvremenu su ušli u proceduru prikupljanja podataka, vršenja različitih analiza i nažalost lekar koji je prihvatio da radi tu operaciju u međuvremenu više ne radi na Institutu Banjica i prešao je da radi u jednu privatnu ortopedsku kliniku i i dalje se odriče svog honorara. Međutim, ta operacija sama po sebi ima cenu i ona iznosi 32 hiljade evra. Pitanje za ministra zdravlja i za Republički fond za zdravstveno osiguranje – da li ima prostora u budžetu da se napravi ustupak s obzirom da se ne radi o velikoj količini novca da se ovo dete operiše s obzirom da čak ne mora ni da putuje van granica naše zemlje i da ima uslova da ovo dete bude operisano u zemlji? Ova porodica živi jako teško, živi od invalidske penzije oca ovog deteta. Imaju i drugo dete koje je nažalost bolesno. Ima prostora ukoliko ima volje da se pomogne ne samo ovom detetu, nego i čitavoj porodici. Drugo pitanje, dakle, mi smo od Ministarstva unutrašnjih poslova danas dobili odgovor u vezi sa postavljenim pitanjem na prethodnoj ili onoj tamo sednici i želimo da pohvalimo to što je odgovor stigao u veoma kratkom roku, međutim, odgovor nije zadovoljavajući, zaista u eri digitalizacije kojom se svi dičimo prosto iznenađuje. Dakle upitanju je naš zahtev kada smo tražili da nam MUP pošalje podatak koliko ima registrovanih automobila koje koriste osobe sa invaliditetom. Danas smo dobili zaprepašćujuću informaciju da nema tog podatka i da oni nama ne mogu da pošalju tu informaciju i to nas sada čudi, obzirom da ne postoji mogućnost da se registruje takvo vozilo, a da se pri tome ne evidentira da je specijalna vrsta ručnih komandi koje se ugrađuju, da su za te komande potrebni atesti. Dakle, kako je moguće da mi nemamo ove podatke dostupne u svakom momentu, obzirom da je morala da se ispoštuje neka procedura kako bi se uopšte ostvarilo pravo na registraciju po povoljnijim uslovima automobila koje će koristiti osobe sa invaliditetom? Molim MUP da uloži dodatne napore kako bi nam omogućilo ove podatke. Treće pitanje upućujem ministarki Slavici Đukić Dejanović u vezi sa Zakonom o finansijskoj podršci porodicama sa decom. Ona, nažalost, u javnosti je nedavno imala izjavu i kazala je kako će pojedine majke biti oštećene za 1.000 dinara, i time praktično iskrivila sliku u javnosti o stvarnom stanju i problemima koji su u vezi sa primenom ovog zakona, a problem je sledeći – dakle, majke neće biti oštećene za 1.000 dinara u proseku, nego će primati oko 1.000 dinara, imaju čak rešenja koja su i na značajno manje iznose od ovoga i to na mesečnom nivou. Dakle, u razgovoru u jednom od sastanaka koji smo imali sa predstavnicima ovog ministarstva, čuli smo da se značajna sredstva iz ovog ministarstva upućuju u lokalne samouprave i da će oni na taj način takođe da nadomeste te razlike koje postoje primenom ovog zakona. Međutim, nedavno smo imali prilike da se upoznamo kako se u gradu Somboru raspolaže sa ovim sredstvima i videli smo da su sredstva koja su namenjena za pomoć i podršku porodicama usmerena na jednu pozorišnu predstavu. Dakle, zaista bih volela da dobijemo od ovog ministarstva detaljni izveštaj kako se troše sredstva koja se upućuju lokalnim samoupravama i da li zaista oni završe na kraju kod porodica koje bi trebalo da koriste ovaj novac? Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Zvonimir Stević. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvaženi narodni poslanici, danas bih iskoristio priliku da postavim pitanje Ministarstvu pravde i Ministarstvu unutrašnjih poslova. U poslednje vreme svedoci smo brojnih objava putem interneta kao javnog medija i društvenih mreža. Neproverene i neistinite vesti i objave na društvenim mrežama prenose se velikom brzinom, a pojedine kao posledice imaju širenje panike i uznemirenosti među građanima Srbije. Internet i društvene mreže kao tehnologija savremenog doba su svakako korisne i neosporno da su potrebne i neophodne, ali se one koriste i u krivično-pravnom smislu dolaženjem do određenih informacija ili pomoći u istragama i potragama i naravno da ne želimo, niti je naša namera da se one ugase ili na bilo koji način onemogući sloboda govora, ali često umeju da budu predmet zloupotrebe. Svakako podržavamo da se putem interneta kao medija ukazuje na određene potrebe i situacije u društvu, ali potrebno je svakoj informaciji pristupiti odgovorno i profesionalno i u skladu sa zakonom ispitati navedene činjenice, što je Ministarstvo do sada i radilo. Međutim, šta se dešava u situaciji kada se posle te provere utvrdi da je objava bila lažna. Setimo se samo slučaja neispravne vode za piće u Beogradu od pre par meseci, lažnih silovanja, neproverenih informacija o kidnapovanju i nestajanju dece. Imali smo situaciju od pre samo nekoliko dana da je bilo prijavljeno čak četiri otmice dece u par dana. Isto tako, nailazimo na objave u kojima se navodi da su migranti koji su došli sa ratno ugroženih područja počinili razno razna krivična dela. Da li to neko namerno radi sa lošim namerama prema tim ljudima, a i prema državi koja je podnela velike napore u zbrinjavanju migranata i rešavanju migrantske krize, čuvajući bezbednost svojih građana. Svakako u navedenim slučajevima nadležni organi su se oglasi povodom ovih situacija i demantovali navode. Pitanje želim da uputim MUP – da li MUP prati, ispituje i proverava istinitosti i pouzdanosti tih objava i pojedinih vesti, koje se svakodnevno prenose putem društvenih mreža. U slučaju da se objave lažne u cilju zastrašivanja naroda, izazivanja panike i eventualno na neki način urušavanje bezbednosnog sistema Republike Srbije, da li u takvim situacijama MUP sprovodi postupak u skladu sa članom 343. Krivičnog zakona Republike Srbije? Pitanje za Ministarstvo pravde – da li je do sada javno tužilaštvo vodilo istrage, naravno u saradnji sa MUP povodom ovakvih situacija? Koliko je do sada ljudi procesuirano i kakvi su ishodi tih procesa? Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Marković. Izvolite.
Hvala predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, moje poslaničko pitanje je upućeno Ministarstvu finansija, Upravi za sprečavanje pranja novca i ono glasi – da li su se uključili u istragu holandske finansijsko obaveštajne službe koja se bavi finansijskim kriminalom i koja već duže vreme istražuje sumnjivo poslovanje firmi iz Srbije, a čiji su vlasnici, kako mediji prenose, najbliži saradnici Đilasa i Šolaka, ako ne i sam Đilas i Šolak, kao najpoznatiji srpski tajkuni? Da li su tužioci iz Holandije zatražili zvanično od Uprave za sprečavanje pranja novca podatke o tim firmama, jer je po navodima iz medija, njihovo tužilaštvo već počelo da istražuje njihovo poslovanje. Pitanje za MUP – da li će istražiti medijske navode o ovom slučaju, jer postoji osnovana sumnja da su u pitanju problematične višemilionske transakcije između tajkunskih firmi i inostranstvu? Sve ovo može na kraju da dovede do toga da se međunarodni istražitelji pozabave ovim slučajem i sumnjivim poslovanjem firmi Dragana Đilasa i Šolaka. Mediji pišu da ovo nije prvi put, već da su se u januaru ove godine holandski istražitelji interesovali za Đilasovo i Šolakovo poslovanje, pod sumnjom da peru novac. Dakle, ovo je za građane Srbije jako važno, jer će se tako možda konačno otkriti odakle Đilasu toliki milioni? Odakle Đilasu toliki novac iako uporno odbija da objasni. To je onda logičan razlog za njegovu nervozu koja je prisutna u poslednje vreme, a ogleda se u pozivima na zabranu medija, pozivima na proterivanje stranih investitora i sve ostalo što u poslednje vreme radi. On bi sada da zatvara televizije, da zatvori „Pink“ televiziju, da zatvara štampane medije, da uvodi cenzuru, a zašto? Zato što ne misle kao on, zato što ne slušaju slepo kako diriguju Šolak i Đilas. E pa nisi svi mediji u Srbiji „N1“, gde se svaki dan po ceo dan jedino i isključivo emituju napadi na Aleksandra Vučića i SNS i to uz stalne optužbe kako je nekakav medijski mrak na delu. To su emisije, okrugli stolovi, tribine, 24 sata dnevno jedino i isključivo napad na SNS i Aleksandra Vučića. Pri tom im dlaka sa glave ne fali. Još se žale na medijske slobode. Isto je tako sa mnogim drugim štampanim medijima, „Danas“, „Vreme“, „Nin“ i mnogi drugi štampani mediji. A imate danima već najmonstruoznije optužbe na Aleksandra Vučića zbog nekakve izjave koja zapravo ne postoji. Potpuna histerija na ovim Đilasovim medijima, zbog čega? Zbog toga što je neko pokušao da iskonstruiše nešto. Zbog toga što su pokušali da izmisle kako je Vučić nešto negde rekao ili mislio. Čovek doveo ozbiljnu investiciju, otvorio ozbiljnu fabriku, dakle ozbiljna fabrika će biti otvorena, ozbiljan broj radnih mesta će biti otvoren, a oni orkestrirano samo o nekakvoj izmišljenoj izjavi. Dakle, potpuno ludilo, potpuna šizofrenija je u pitanju. Ja želim zbog istine i zbog građana Srbije da pročitam šta je Vučić rekao. Dakle, citiram: „Drago mi je što ne rade samo devojke do 25 godina. Hvala ti što si primio i žene od 50 godina. To su vredne i sposobne žene koje će pokazati lojalnost“. Dakle, njima činjenica će 110 ljudi biti zaposleno, ništa ne govori. To za njih nije interesantno. To za njih čak nije ni vest. Dakle, apsolutno ih ne interesuje. Potpuno je jasno da je u pitanju orkestriran napad na Aleksandra Vučića i SNS, i ovde je već svima jasno da je u pitanju široki front koji se stvorio, jedinstven front u kome različiti ljudi imaju različite uloge, pa tako neki glume da su opozicija, neki glume da su novinari, neki glume da su sindikalci, neki glume nekakve nezavisne institucije, poput onog Šabića nesrećnog, ali sa jednim jedinim ciljem, a to je da se po svaku cenu napadne Aleksandar Vučić i SNS. I zato su, predsedavajući, završavam, nervozni, jer znaju da na regularan način, na izborima ne mogu da pobede SNS i Aleksandra Vučića. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospodine Markoviću. Pošto se više niko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa ne javlja za reč, nastavljamo sa radom. Obaveštavam vas da su sprečeni da sednici prisustvuju sledeći narodni poslanici, zapravo narodni poslanik Duško Tarbuk. Nastavljamo pretres u pojedinostima o 1. tački dnevnog reda – PREDLOGU ZAKONA O GRAĐEVINSKIM PROIZVODIMA Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da su povodom pretresa u pojedinostima o prvoj tački dnevnog reda, Predlogu zakona o građevinskim proizvodima pozvani da sednici prisustvuju prof. dr Zorana Mihajlović, potpredsednik Vlade i ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, Branislav Nedimović, ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, Aleksandra Damjanović, Miodrag Poledica, Imre Kern i Zoran Lakićević, državni sekretar u Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, Jovanka Tanacković, Đorđe Milić i Zoran Ilić, pomoćnici ministra građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture i Božana Lukić, samostalni savetnik u Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture. Nastavljamo sa radom. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Živan Đurišić. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Živan Đurišić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima, poštovani narodni poslanici, moji amandmani ukazuju na značaj Zakona o građevinskim proizvodima na sveukupni razvoj Republike Srbije i na unapređenje ulaganja. Nastaviću sa iznošenjem i nabrajanjem šta je sve lokalna samouprava opštine Velika Plana uložila u objekte infrastrukture, a vezano je za građevinarstvo. Sredstvima Republike Srbije, Kancelarija za upravljanje javnim ulaganjima u iznosu od 11.562.000 izgrađen je most na Krnjevačkom potoku i prilazna saobraćajnica. Sredstvima Vlade Srbije u iznosu 124 miliona dinara u toku je izgradnja 13 novih bunara radi proširenja vodoizvorišta regionalne fabrike vode za Veliku Planu i Smederevsku Palanku i ispiranje cevovoda. Od Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave dobijeno je sedam miliona dinara za rekonstrukciju stare zgrade SUP-a radi otvaranja gradske kuće, i ti radovi su u toku. U svim mesnim zajednicama izgrađeno je mnogo novih kilometara puteva, domovi kulture su adaptirani, sanirani, što nije rađeno prethodnih decenija. Tako su radovi izvedeni na domovima kulture u Lozoviku, Miloševcu, Trnovcu, Velikom Orašju, Krnjevu, Savanovcu, Velikoj Plani, Donjoj Livadici, Starom selu, Novom selu, Markovcu, Rakincu, Radovanju i Kupusini. Dobijena su sredstva u iznosu od šest miliona dinara od Ministarstva kulture i informisanja za zamenu stolarije, izolacije i fasade na gradskoj biblioteci. Očekuje se odobrenje finansijskih sredstava od Vlade Republike Srbije, na predlog Kancelarije za upravljanje javnim ulaganjima za finansiranje tri velika projekta vrednosti 100 miliona dinara, srednjoškolski centar, dom zdravlja i osnovna škola u Markovcu. Zbog svega ovoga poziva sve kolege narodne poslanike da u danu za glasanje podrže ovaj zakon, kao i ostale zakone koji su na dnevnom redu. Hvala.
Zahvaljujem, kolega Đurišiću. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Vera Jovanović. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Vera Jovanović. Izvolite.
Poštovani predsedavajući Milićeviću, ministre Nedimoviću sa saradnicima, kolege poslanici i građani Srbije, ne mogu a da ne primetim na samom početku svog izlaganja da kroz svaki zakon koji uđe u skupštinsku proceduru, opozicija pokazuje ogromnu mržnju prema Vladi Republike Srbije i prema Aleksandru Vučiću, koji se samo upravo kroz ove zakone bore i pokazuju ogromne napore da učine život kvalitetnijim građanima Srbije. Upravo je briga predsednika Srbije, Aleksandra Vučića, o ženama koje su nezaposlene i koje se najteže zapošljavaju, a to su žene koje imaju od 40 do 50 godina i koje su ostale bez posla upravo zahvaljujući politici tih stručnjaka prekoputa. Nešto što njih najviše i boli, a to je i razlog što su neumorni u izmišljotinama i lažima. Ali, u Srbiji se danas gradi i kranovi su po čitavoj Srbiji. Ono što će se izgraditi samo u Beogradu u narednom periodu, uključujući i radove koji su već započeti, a to su završetak izgradnje stanice „Prokop“, uređenje Sava promenade, rekonstrukcija Trga Republike započete u avgustu 2018. godine, rekonstrukcija Karađorđeve, rekonstrukcija parka Ušće, rekonstrukcija Kalenić pijace, rekonstrukcija Pasarele na Kalemegdanu, projekat izgradnje postrojenja za tretman i odlaganje komunalnog otpada na deponiji Vinča, izgradnja nove autobuske stanice u Bloku 42, izgradnja gondole koja vezuje Ušće i Beogradsku tvrđavu itd. S obzirom da su gotova planska dokumenta za projekat za izgradnju i uređenje veštačkog jezera u Resniku u opštini Rakovica, izgradnja će uskoro početi. U Resniku je urađen pothodnik na koji se godinama čekalo ispod železničke stanice. Takođe, na opštini sa koje dolazim, a to je opština Rakovica, urađena je obilaznica koja povezuje i koja bez problema pravi protok vozila prema Nišu i iz Niša prema Beogradu. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Zvonimir Đokić. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Zvonimir Đokić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsedavajući. Poštovani gospodine ministre sa saradnicima, poštovani narodni poslanici, jedan od razloga zbog koga podržavam ovaj predlog zakona je taj što će isti svakako uticati na povećanje privrednog potencijala Srbije, uticati na povećanje konkurentnosti i naše građevinske industrije na evropskom tržištu i pozitivno uticati na sveukupni razvoj Republike Srbije. Rezultati koji se u poslednjih šest godina postižu u Republici Srbiji u oblasti građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture su svakako za ponos i pohvalu. Oni su vidljivi na svakom koraku, svuda oko nas, u svim gradovima i mestima Srbije uzduž i popreko. Samo oni koji su zlonamerni, koji nam zavide i koji su zaslepljeni mržnjom ne vide, jer ne žele da ih vide. Upravo ti rezultati i uspesi koje postiže ova vlast, predvođena SNS, predvođena Aleksandrom Vučićem, koje postiže ova Vlada, sva njena ministarstva i na kraju krajeva svi mi zajedno i radnici i penzioneri, od 2012. godine pa do danas, i te kako su vidljivi, ne samo ovde kod nas, već i u Evropi, u svetu. Upravo ti rezultati omogućuju nam napredak na putu ispunjenja uslova za učlanjenje Srbije u EU. Prekjuče smo na sednici skupštinskog Odbora za Evropske integracije dali pozitivno mišljenje o predlogu pregovaračke pozicije Republike Srbije za međuvladinu konferenciju o pristupanju Republike Srbije EU za dva nova pregovaračka poglavlja i to pregovaračko Poglavlje 14 – transportna politika i pregovaračko poglavlje 21 – transevropske mreže. Neću govoriti o detaljima tih pregovaračkih pozicija, ali ću reći da su i one, mislim na te pozicije, zasnovane na evidentnim uspesima koje je Srbija postigla u oblastima koje obuhvata resor Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, druga ministarstva, pa i čitava Vlada. Zato predlažem da usvojimo ove zakone i zahvaljujem se na pažnji.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Sonja Vlahović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Bojanić. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Zoran Bojanić. Izvolite.
Zahvaljujem, uvaženi predsedavajući. Gospodine ministre, koleginice i kolege, ovim amandmanom osvrnuću se na održivi razvoj Republike Srbije. Ovde moram da napomenem da nam je ovaj zakon de fakto i de jure trebao, da je to nešto što je neophodno, s obzirom da svi vidimo da svaki deo naše Republike Srbije je jedno veliko gradilište. Kad kažem veliko gradilište, vratiću se na nešto iz 2013. godine, odnosno krajem 2012. godine, šta je ova skupštinska većina u nekom drugom sastavu donela. Radi se o projektu urbane regeneracije u gradu Kraljevu, u Dositejevoj ulici. Nakon katastrofalnog zemljotresa u Kraljevu niko se nije setio jednog dela grada gde je radnička kolonija, gde su živeli nekadašnji radnici fabrike vagona. To su zgrade koje su rađene pedesetih godina prošlog veka. U principu, to su bili stanovi od 12, 13 kvadrata, sa toaletom i kupatilom na jednom celom spratu. Zahvaljujući naporima ministarstva, naporima od 2015. pa na ovamo, iako je neko 2014. godine pokušavao da uspori taj projekat, najzad su počeli radovi u septembru mesecu na urbanoj regeneraciji. To je projekat koji je vredan devet miliona evra. To je samo prva faza uređenja tog dela grada Kraljeva. Pomenuću još jedan veliki projekat koji radimo sa bespovratnim IPA fondovima. Radi se o projektu vrednom 32 miliona evra i koje izvodi Javno preduzeće „Vodovod“ u Kraljevu, a to je prečistač koji će rešiti probleme ne samo građana Kraljeva, već i građana Vrnjačke Banje, Trstenika, Kruševca, pa sve nizvodno do Južne Morave. Hvala vam.
Zahvaljujem, kolega Bojaniću. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Radoslav Cokić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Jevtić. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Aleksandra Jevtić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, poštovane kolege narodni poslanici, podnela sam amandman na član 3. koji se odnosi prvenstveno na poboljšanje poslovanja. Poboljšanje poslovanja u opštini Vrnjačkoj Banji moram da napomenem da je prvenstveno zasluga odgovornog rukovodstva koje vodi odgovornu politiku. U prethodnom amandmanu navela sam neke od sadržaja i velikih investicija koje su bile u toku 2018. godine, a ticali su se turističkih sadržaja. Ovom prilikom bih istakla rekonstrukciju Doma zdravlja, investiciju vrednu 85 miliona dinara. Dom zdravlja je ustanova koja je bitna, naravno, prvenstveno lokalnom stanovništvu, znači, Vrnjačkoj Banji, okolini, ali naravno i turistima kojih bude i do milion u toku godine. Što se tiče same rekonstrukcije, završena je prva faza na rekonstrukciji Doma zdravlja, gde je promenjena celokupna stolarija, gde je odrađena izolacija, a kreće druga faza u kojoj će biti uključena zamena pultova, rad na centralnoj klimi, zamena lifta i mnoge druge stvari. Ono što sam htela da napomenem je da će, naravno, upravo zamenom stolarije, urađenom izolacijom podići se i ta energetska efikasnost Doma zdravlja. Ono što sam htela da kažem je, što bi rekla uvaženi direktor upravo ove ustanove dr Vesna Malićanin, da ono što će ostati na adresi Doma zdravlja je samo taj kostur koji je bio, odnosno ta zgrada, sve ostalo je, naravno, promenjeno. Dom zdravlja je u toku 2018. godine upravo odgovornom politikom opštine Vrnjačka Banja dobio četiri nova sanitetska vozila, a nadam se da će se daljom politikom upravo raditi na poboljšanju uslova u Domu zdravlja. Na kraju, svega ovoga što sam napomenula ne bi bilo da nije odgovorne politike prvenstveno gospodina Aleksandra Vučića, SNS koja ulaže u infrastrukturu, u zdravstvo, u obrazovanje, sve to za dobrobit građana, da bi oni imali bolje uslove. Hvala vam
Zahvaljujem, koleginice Jevtić. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik prim. dr Milovan Krivokapić. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Milovan Krivokapić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre sa saradnicima, koleginice i kolege, podneo sam amandman 3. na član 3. ovog zakona kojim se dodaje stav 5. – U članu 3, tačkama od 1. do 35. detaljno su definisani oblasti građevinskih proizvoda na koje se primenjuje ovaj zakon. Građevinarstvo je strateški jedna od najvažnijih privrednih grana, jer obezbeđuje objekte i infrastrukturu za sve ostale privredne i socijalne kategorije. Ovim zakonom biće bolje uređeno tržište građevinskih proizvoda, podignut nivo kvaliteta materijala koji se koristi u gradnji puteva, mostova, zgrada i drugih objekata, a sve to uz povoljnije cene za investitore, što će biti omogućeno konkurencijom proizvođača. Novi zakon, osim što će podići standarde u građevinarstvu u Srbiji, učiniće i domaće proizvođače konkurentnijim na evropskom tržištu, jer će se i u Srbiji primenjivati jednaki standardi kao i u zemljama članicama EU. Zakon će svakako biti dodatni podsticaj razvoju građevinarstva i omogućiće se da objekti koji se grade budu bezbedni i ekološki prihvatljiviji. Veoma bitna činjenica je da su građevinski proizvodi vrlo specifični, jer se njihove performanse i svojstva u punoj primeni vide tek onog trenutka kada se ugrade u objekte. Zbog toga ti proizvodi moraju biti predmet posebnog propisa. Ono što je važno je upravo to da će promene koje donosi primena ovog zakona biti vidljive za sve aktere. Detaljno rečeno, proizvođači će dobiti obavezu različite frekvencije ispitivanja, različite obaveze po pitanju atestiranja, obaveze stalnosti i performansi, tj. moraće sami da obezbede kontrolu proizvoda ili angažuju nekoga za to. Novine će osetiti i kontrolna tela, u smislu promena fokusa, kao i promene metode i frekvencije ispitivanja proizvoda. Hvala lepo.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik dr Svetlana Nikolić Pavlović. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Svetlana Nikolić Pavlović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, Predlogom zakona o građevinskim proizvodima i u Srbiji će se regulisati kvalitet građevinskih proizvoda. Cilj ove Vlade na prvom mestu i jeste kvalitet, jer odgovorno rukovodstvo, sprovodeći program SNS, vodi politiku u cilju zaštite i u cilju stvaranja što boljih uslova za život građana Republike Srbije. Ovaj zakonski akt treba da uredi tržište građevinskih proizvoda, odnosno podigne kvalitet materijala koji se koriste u gradnji mostova, puteva, zgrada i drugih objekata, naročito danas kada u Srbiji imamo rekordan broj aktivnih gradilišta, preko 36.000 sa izdatom građevinskom dozvolom. Da smo imali odgovorniju prethodnu vlast, ovaj zakon je trebalo da dobijemo još pre deset godina. Da je ovaj zakonski propis donet ranije i da se već godinama primenjuje, ne bi se dešavalo da razne nestručne firme učestvuju u građevinskim poslovima u Srbiji i da materijal koji se ugrađuje u zgrade i puteve bude neadekvatan. Nakon usvajanja ovog zakona u Srbiji će moći da opstanu samo one firme koje se ozbiljno bave građevinskim poslovima. Zato će u danu za glasanje SNS glasati za ovaj i ostale predložene zakone. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Blaža Knežević. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Blaža Knežević. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Već smo govorili o tome koliko se radi u Srbiji i koliko Vlada Republike Srbije ulaže u infrastrukturne projekte i to su stvari koje su evidentne i poznate. Takođe je svima poznato, ali moram ponovo da ukažem na uništavanje grada Šapca od strane gradskih vlasti i lokalnih šerifa Dušana Petrovića i Nebojše Zelenovića. Potpuna nebriga i nemar doveli su Šabac u situaciju da su osnovne potrebe građana Šapca gurnute potpuno na marginu. Da se razumemo da lokalna vlast u Šapcu apsolutno ništa ne radi, da je 70% seoskih mesnih zajednica bez vode i kanalizacije, da su putevi u katastrofalnom stanju, a da jurišnici Dušana Petrovića idu po narodu, po građanima i prete da neće dobiti put ili da im se neće nasuti put zato što su glasali za SNS. Upravo ono čime su se najviše hvalili Dušan Petrović i njegov „zelenko“, a to je povraćaj od poreza na imovinu građana, odnosno čuveni šabački referendum. Međutim, taj referendum je danas otkazan. Najverovatnije skupljaju novac za odlazak u Strazbur, mada mislim da im je karta do Požarevca jeftinija. Verovatno Nebojša Zelenović ide u Strazbur da objasni građanima Srbije zašto je išao u Peć i sedeo pod zastavom samoproklamovane i nepriznate države Kosova, dajući im legitimitet i na taj način prezentovao politiku Saveza za Srbiju, kojem pripada. I, na kraju, kažu ljudi u Šapcu da ih viđaju kako šetaju ulicom sa dva kofera, valjda po ugledu na Srećka Šojića iz one čuvene serije. Zahvaljujem.
Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik dr Dragana Barišić. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik, dr Dragana Barišić. Izvolite.
Zahvaljujem ovlašćeni predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, poštovane koleginice i kolege, podnela sam amandman na član 3. i smatram da je sveukupni razvoj Republike Srbije zaista bitan, jer smo mi tu i imamo zadatak koji smo obećali građanima da oporavimo sve ono što je žuta dosmanlijska vlast uništila do 2012. godine. Inače, ovaj zakon je još jedan dokaz da Vlada Republike Srbije, generalno rešava sve probleme. A oni sa druge strane, koji evo, i u ovom trenutku nema, imaju preča posla, osnivaju svoje saveze za propast, jer im nije dovoljno svega onoga što su radili do 2012. godine, nije im jasno, pa ih treba podsetiti, da je trenutno na području Republike Srbije preko 36 hiljada gradilišta i to gradilišta sa svim onim potrebnim građevinskim dozvolama, što znači da je u ovaj proces uključeno mnogo činilaca i da se sve rešava i radi po zakonu. Ono što bih istakle jeste to, ne znam zašto im smeta to što spominjemo kroz naše amandmane sve ono dobro što je urađeno u Srbiji, sve one auto-puteve koji se grade širom Srbije, sve one fabrike i sve one investicije koje svakodnevno pristižu. Oni nemaju čime da se pohvale, oni samo mogu da se pohvale time što su napunili svoje džepove i što su opustošili Srbiju i što su doveli Srbiju do ruba propasti. To je za stid i za svakakvu osudu, ali njima to zaista nije dovoljno. Ono što mi iz dana u dan pokazujemo jeste da vodimo odgovornu politiku i domaćinsku politiku i da idemo krupnim koracima napred, a moram i da spomenem grad Kruševac, odakle dolazim, i da se pohvalim da grad Kruševac nije ono devastirano područje koje su ostavili ti iz žutog preduzeća, već je sada Kruševac koji može da se pohvali svim onim lepim što je upravo SNS na čelu sa gospodinom Bratislavom Gašićem i gospodinom Aleksandrom Vučićem dovela u Kruševac, nove fabrike, novu infrastrukturu, sve ono što su oni uništili i ostavili građane bez posla. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Milija Miletić . Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik, Milija Miletić. Izvolite.
Zahvaljujem se predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnicima, kolege poslanici građani Srbije, ja sam podneo još jedan amandman kojim želim da dam značaja u razvoju nedovoljno razvijenih područja, jer smo svedoci da veliki broj opština na teritoriji jugoistočne Srbije ima potrebe da se u njih više ulaže. Ovim zakonom dajemo mogućnost da firme koje proizvode određene građevinske proizvode imaju sada i mogućnost, a i šansu da usaglase određene svoje akte i da oni mogu da funkcionišu ne samo ovde kod nas u Srbiji, nego mogu da rade i u zemljama EU. Inače, što se tiče ovih građevinskih objekata i materijala kojim se oni grade, za sve nas je vrlo bitno, jer tu je sa nama ministar poljoprivrede, mi ćemo sada graditi veći broj objekata u našim seoskim područjima. Taj materijal mora biti kvalitetan, a ovim zakonom dajemo mogućnost da proizvođači tog materijala imaju obavezu, a i potrebu da bude što kvalitetniji materijal da bi se radilo i gradilo u tim našim nerazvijenim područjima, u našim seoskim područjima. U okviru zakona koji ovih dana treba da izglasamo dali smo mogućnost da se lakše dobiju dozvole u seoskim područjima, da ti ljudi imaju mogućnosti da lakše dobiju dozvole. Ima veliki broj naših firmi, konkretno firma u Svrljigu, koja proizvodi betonske pragove. Govorio sam prošli put o toj firmi, ima još firmi koje rade žicu, koje rade armature, kao i u Nišu gde ima veliki broj firmi koje rade građevinske proizvode. Te firme će sada imati mogućnost da svoje proizvode šalju i van granica Srbije i da ti naši proizvodi budu kvalitetni. Inače, izgradnjom železničke pruge u Svrljigu i Knjaževcu, prema Zaječaru, za nas će to biti veliki podstrek. Firma koja kod nas već proizvodi te betonske pragove želi da obezbedi po nabavnoj ceni kako bi se taj deo pruge završio, jer je to bitno za razvoj poljoprivrede. Inače, izgradnjom pruge od Niša prema Boru, prema Prahovu biće za sve nas sutra mnogo lakše da bi se radilo i funkcionisalo. Još jednom pozivam sve kolege da glasaju za moj amandman i nadam se da ćemo imati mogućnost da privreda i poljoprivreda u jugoistočnoj Srbiji bude još bolja i jača.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Tomić. Da li neko želi reč? Reč ima Aleksandra Tomić, izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvaženi ministri i kolege poslanici, moj amandman se odnosi na deo člana kojim treba dodati stav da poseban akcenat treba dati u ovom zakonu na Agendu 2030. Jedan dokument koje su UN donele kao strateški dokument koji se odnosi na primenu ciljeva održivog razvoja i na svetsku politiku, ali i na politiku u regionu i svake države koja propisuje 17 ciljeva. Jedan od tih 17 ciljeva održivog razvoja se odnosi upravo na izgradnju bezbednih, inkluzivnih, prilagodljivih i održivih gradova i naselja. Mislim da Vlada Republike Srbije i samo Ministarstvo građevine je pokazala da se zaista nosi ovom politikom izgradnje održivih naselja i gradova. Kada vidimo da je u pitanju primena najsavremenijih građevinskih materijala, prema najnovijim standardima, ali za to je trebalo stvoriti uslove. Država Srbija je morala pre svega da uradi fiskalnu konsolidaciju, ekonomske reforme, da donese čitav set zakona, ali i da ih primeni. Rezultati koje danas imamo pokazuju dobre osnove upravo za primenu i ovih ciljeva, ali pokazuje da samo Ministarstvo prema broju izdatih građevinskih dozvola danas je na 25.228 što je duplo više nego 2015. godine kada je izdala 12.800 građevinskih dozvola. Ministarstvo građevine, danas inače učestvuje u izgradnji prema budžetu strateških projekata, koje spadaju u kapitalne investicije predviđene budžetom za te namene je 84 milijardi dinara, a ono u čemu Ministarstvo učestvuje danas je 68,7 milijardi dinara. To pokazuje da jednostavno građevinarstvo smatramo za stratešku granu razvoja privrede Srbije i reći ću vam da i mnoge lokalne samouprave se nose sa mnogim dobrim rešenjima nakon primene ovog seta zakona, kao što je na primer grad Pančevo koji nema u svojoj evidenciji nijedan nelegalan objekat. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik dr Vlado Babić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 4. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Sp. Jovanović. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik, Nataša Sp. Jovanović. Izvolite.
Gospodine Nedimoviću, dobro je što ste vi jer smo apsolutno uvereni da se vi mnogo bolje razumete u oblast građevinarstva od Zorane Mihajlović i pošto ste danas prvi dan ovde kada privodimo raspravu o setu ovih zakona, da vas upoznamo šta je bila suština ove rasprave. Suština ove rasprave je ta da je Zorana Mihajlović uz pomoć američkog ambasadora Kajla Skota, koji u zgradi Vlade Republike Srbije tzv. šiptarsku državu Kosovo nazvao suverenom državom, lobirala da američka kompanija „Bekament“ dođe i Vlada potpiše memorandum o izgradnji Moravskog koridora. Zašto je to pogubno za Srbiju? Izneli smo niz argumenata i pošto ste sada ovde, evo da vas upoznamo sa nekima od njih. Naime, ta kompanija je uz lobiranje Mihajlović i Skota ovde došla jer su shvatili da su u odnosu na Kinu, velikog prijatelja naše zemlje i Rusku Federaciju takođe bratske majke Rusije, zakasnili sa infrastrukturnim projektima. Onda su se dosetili kako da naprave upliv na veliko srpsko tržište kada je u pitanju građevinska infrastruktura i izgradnja tog koridora. Mi to moramo da zaustavimo. Vi ste, kao ministar u Vladi, ona nas je uporno pozivala na to da je Vlada izglasala taj Memorandum, verovatno ne znajući sve ove podatke, takođe glasali za to, ali je neophodno da Vlada Republike Srbije i premijer Ana Brnabić, što pre izvrše rekonstrukciju i smeni Zoranu Mihajlović sa ovog mesta, da se otkaže taj poguban ugovor sa „Behtelom“, u stvari da se ne potpiše uopšte, jer su čak na Univerzitetu Kalifornije i Berkli, za druge države, gde je takođe ta američka kompanija koja nema nikakve veze ni sa Trampom, možda je imala sa Klintonom i sa Klintonovom administracijom bliske veze, čiji je takođe lobista bila Mihajlović, za razliku od nas koji smo podržavali Donalda Trampa, dakle da se ta pogubna politika zaustavi i da se jednostavno uradi ono što je neophodno da neko drugi ko je odgovoran i ko želi dobro Srbiji, dođe na čelo ovog ministarstva.
Zahvaljujem. Pre nego što nastavimo sa radom, poštovani narodni poslanici, saglasno članu 27. i članu 87. stavovi 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi i posle 18.00 časova, zbog potrebe da Narodna skupština što pre donese zakone iz dnevnog reda ove sednice. Na član 4. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Vjerica Radeta i zajedno Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima predlagač amandmana, narodni poslanik Miroslav Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Predlog zakona o građevinskim proizvodima i materijalima sadrži nešto o čemu ni jedan od Poslovnika ružičaste koalicije u prethodna tri dana nije rekao ni jednu jedinu reč, a to su prefabrikovani, obični, laki autoklavirni ćelijski betonski proizvodi, vrata, prozori, prozorski kapci, ulazna vrata i proizvodi slični po prirodi. Dakle, ovde slušamo o poljoprivredi, verovatno zato što je tu danas sa nama ministar poljoprivrede, slušamo o fiskalnoj konsolidaciji, slušamo o geopolitičkim stvarima i kretanjima, samo ne čujemo ni jednu jedinu reč o onome šta je na dnevnom redu. To je osnovni razlog zašto smo predložili, mi kao poslanička grupa, da se izbriše i ovaj amandman i ceo zakon. Zato što je postalo potpuno besmisleno usvajati zakone u ovakvom ambijentu i iznova na svakih godinu ili dve, kao što i ove zakone menjate, koji su na dnevnom redu, usvajate nove. Zato što kada treba da raspravljamo u pojedinostima o ovim zakonima mi slušamo referate kolega poslanika i hvalospeve aktuelnog režima. Ne slušamo ništa što se tiče zakona, u konkretnom slučaju Zakona o građevinskim proizvodima. Dakle, na ovakav način ne treba ni da nas čudi to što je 2015. godine, već usvojen Zakon o ozakonjenju, da se u roku od tri godine svi, a rekli ste da se negde oko dva miliona objekata nelegalizovanih ozakoni, sad to pomerate za novih pet godina i kažete da do 2023. godine, ko ne bude svoj objekat legalizovao, taj će objekat biti srušen. Ja pozivam nadležne institucije i organe i ministarku i premijera, da prvo sruše objekat na Pančićevom vrhu, tada ćete pokazati da ste spremni da sprovedete u delo ono o čemu se ovde raspravlja i one zakone koji se ovde usvajaju. Do tada sve vam je prazna priča. Možete vi svakog dana ovde usvajati nekakve zakone a ni jedan ne primenjivati u praksi. To je jedan, dakle srušite nelegalan objekat na Pančićevom vrhu. Ministarstvo građevine je donelo rešenje o rušenju bespravnog objekta. U lancu građenja tog bespravnog objekta učestvovalo je mnogo državnih ustanova i institucija i vi niste u stanju da ga srušite zato što neće policija da reaguje, neće da se zamera sa nekakvim vašim klanovima ili hoće, a sada ovde kažete u zakonu da ćete rušiti svim građanima koji do 2023. godine ne ozakone svoje privatne objekte. Dakle, to je osnovni razlog zašto smatram i ja i naša poslanička grupa da ovaj zakon ne treba usvajati, jer će se desiti isto kao sa porodiljama kada ste vi ovde isto čitali hvalospeve i referate prema Vladi Republike Srbije, pa onda shvatimo kada je usvojen zakon kakve su posledice njega, da su smanjena davanja porodiljama danas. Sa druge strane, što se tiče ovog zakona u materijalima ja ga mogu dovesti u vezu i sa ugovorom za izgradnju auto-puta Pojate-Preljine. Očigledno da će se neki mnogo skuplji materijali ugrađivati sledeće godine, nego što je to bilo predviđeno 2013, 2014. godine. Tada je cena koštanja izgradnje Moravskog koridora koji prolazi od Pojata preko Kruševca, Trstenika, Vrnjačke Banje, Kraljeva i Čačka u dužini od 110 kilometara, cena koju smo imali od kineske kompanije, ponuđenu, bila je 530 miliona evra. Za istu tu dužinu auto-puta od istih 110 kilometara, kroz iste gradove, ministarka građevine je danas potpisala ugovor, odnosno pre neki dan, Memorandum na preko 800 miliona evra. Kako to poskupe za 300 miliona evra, deonica auto-puta kroz dolinu Morave? Dakle, ne radi se auto-put kroz neke brdovite predele, ni kroz klance, radi se u dolini Zapadne Morave, u ravnici, za 300 miliona evra ste potpisali skuplji ugovor sa investitorom i izvođačem, nego što je to bila ponuda 2013. godine, sa kineskom kompanijom. Dakle, radi se o 300 miliona evra i dužni ste da odgovorite građanima Srbije, jer trošite njihove pare. Tih 800 miliona evra će biti pare koje ćete opet uzeti od građana Srbije, kroz akcizne, kroz poreze, razno-razna smanjenja zarada, poskupljenja svega i svačega i onda ćete te pare dati nekome i tu negde 300 miliona nestaje. Dakle, verovatno će se ugrađivati skuplji materijali. Možda je poskupelo gvožđe, cement, pesak, možda će taj asfalt biti mnogo kvalitetniji nego ovaj što je ugrađen 2013. godine. Dakle, zbog svega toga što se poigravate sa državom i na ovakav način usvajate zakon, pozivam vas da prestanete sa ovakvom praksom, zato što ova praksa nije dobra za Srbiju. Nije u pitanju ni jedan poslanik opozicije ovde, u pitanju su građani Srbije. Šest godina pričate bajke građanima Srbije, uveravate ih u ružičastu budućnost, iz godine u godinu, evo nas na kraju 2018. godine. Opet pričate da ćemo dočekati neku ružičastu budućnost, a ja ne znam samo kada, verovatno ste vi već dočekali. Vama je svima fino, svi ste se negde uglavili, svima je super, ali siđite malo među narod i pitajte malo njih kako danas žive.
Samo trenutak, pošto imamo više prijavljenih u elektronskom sistemu. Koleginica Barišić, koliko sam shvatio je ukazala na povredu Poslovnika, i vi imate prioritet. Izvolite.
Tako je, predsedavajući. Naime, član 107. dostojanstvo Narodne Skupštine. Prethodni govornik koji je svakako tako mlad, a zaboravan, kada spomene da mi sa ove strane podnosimo neke besmislene amandmane, kako on kaže, ja bi da ga podsetim da je on sa svojim pajtosom gospodinom Đurišićem, podnosio amandmane, kada je želeo da u Skupštinu uđe kroz dimnjak Deda Mraz, ne znam kakva je tu smislenost bila. Zatim, njemu smeta što se mi hvalimo onim što je postigla Vlada Republike Srbije i svim onim investicijama i svim onim infrastrukturnim projektima, koji su urađeni u prethodnom periodu, ali on nema čime da se pohvali, jer je kao predsednik opštine Trstenik, jedino šta je uradio, doveo tu opštinu do propasti. Taj čovek koji je od Ministarstva poljoprivrede, gde je gospodin Nedimović ministar, uzeo traktor, pljuje državu, a uzeo je subvencije za traktor. NJemu odgovara samo kad stavi nešto u svoj džep, i neku korist ima, a sve drugo mu ne odgovara. Inače ono čime može da se pohvali u Trsteniku, jeste taj bazen koji nije imao upotrebnu dozvolu i bio je visoko rizičan za mališane koji su se tu kupali. Jedino čime može da se pohvali u toj njegovoj vladavini. Inače, pošto su se tokom jučerašnje sednice pominjale diplome, kolega poslanik, koji se očito samo bavi neistinama, zaboravlja da je upravo zbog njega izmišljeno javno-komunalno preduzeće „Počekovina“, da bi se zbrinuo, a tu njegovu diplomu i dan-danas nismo uspeli da vidimo, na kojoj je visokoj školi ili fakultetu stekao. Svi mi imamo diplome, i kolega Orlić i kolega Martinović, koga prozivaju i stavljaju na stub srama, jer nemaju šta drugo da kažu. Kolege su završile legalno fakultete i imaju pravo da rade. Jednostavno, njima smeta sve ono što se radi dobro. Ono što je on uradio za svoju opštinu i svoje selo, Počekovinu i Milutovac, pokazali su građani na izborima sa svega dva glasa.
Zahvaljujem, koleginice Barišić. Koleginice Barišić, ukazali ste na povredu člana 107. Pošto Poslovnik mogu da povredim ja kao predsedavajući, moram po ko zna koji put da ponovim ono što ste i vi rekli tokom obrazlaganja na ukazanu povredu Poslovnika. Dakle, nekorektno je, najblaže rečeno, reći da je neki amandman besmislen, a da mi o njemu raspravljamo u plenumu. Da li je neki amandman smislen ili ne, o tome se izjašnjava resorni odbor. Čim se amandman našao, govorim o konstataciji koja se mogla čuti pre vas, dakle, to na neki način, tačno je, vređa dostojanstvo svakog od nas koji učestvuje u raspravi o zakonima koji su od velikog značaja i važnosti. Da li želite da se Narodna skupština u danu za glasanje izjasni o ukazanoj povredi Poslovnika? (Dragana Barišić: Ne.) Zahvaljujem. Povreda Poslovnika, narodni poslanik Miroslav Aleksić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsedavajući, povredi-li ste član 103. Poslovnika Narodne skupštine zato što po ko zna koji put poslanicima ružičaste koalicije dajete da repliciraju kroz povredu Poslovnika. I ovog puta je dotična osoba Barišić ovde replicirala meni sve vreme, što nema nikakve veze sa povredom Poslovnika. Dakle, nije istina da meni smeta da se bilo ko hvali. Meni smeta što vi, bre, lažete. Vi sve što kažete, lažete.
Kolega Aleksiću, ja vas molim da poštujete dostojanstvo Narodne skupštine. Kolega Aleksiću, ovde razgovaramo snagom argumenata, a ne snagom sile i tako što ćete nekom reći da laže. To je najlakše i najjednostavnije. Ja vas molim da to ne činite. Omogućio sam vam, kao i koleginici Barišić, da ukažete na povredu Poslovnika koju sam učinio. Da li želite da se Narodna skupština izjasni u danu za glasanje o ukazanoj povredi Poslovnika? (Miroslav Aleksić: Da.) Zahvaljujem. Povreda Poslovnika, narodni poslanik LJiljana Malušić. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Član 107. stav 2. Sramota je da neko… Pre svega, samo ste govorili, a niste govorili o amandmanima. Da li vi čitate ili ne čitate, neću da ulazim u to, ali jednom zauvek treba da se priča o amandmanima, a o tome da vi nama spočitavate kako mi lažemo, evo, sada ću ja vama reći. Otpustili ste 2008. godine 400 hiljada ljudi, vi, a ne mi. Mi smo zaposlili 180.000 ljudi.
Obraćajte se meni, molim vas.
Pardon, gospodine predsedavajući. (Gordana Čomić: To reci gospodinu Milićeviću.) Dvadesetsedam procenata je bilo nezaposlenih 2008. godine, 2018. godine 11%. (Gordana Čomić: Odgovori, Milićeviću, kako je to bilo.) Gospoda od preko puta, socijalni problem. Nastalo je 400.000 ljudi koji nisu imali šta da jedu.
Pokušavate da budete šarmantni, ali dozvolite da vodim sednicu.
Mi nikoga nismo otpustili. Naprotiv, dobar socijalni program, svako je dobio otpremninu. Otvorili smo preko 200 kompanija. Tako radi odgovorna vlast. Mi uzimamo kredite, ali po 2% kamate, a vi ste uzimali kredite od 8% do 12%. Mi vraćamo vaše kredite. Ja neću da upotrebim tu ružnu reč – lažete, ali ću da kažem da vi ne govorite istinu. Vaš Most na Adi košta… najskuplji most na svetu. Mi završavamo autoputeve. Evo, Koridor 10 gotov 2018. godine. Niste uložili 60 godina dinar u puteve, u vazdušni saobraćaj. U šta ste ulagali pare? U vaše džepove. Sramotno je da pričate tako sa nama. Hvala.
Da li želite da se Narodna skupština u danu za glasanje izjasni o ukazanoj povredi Poslovnika? (LJiljana Malušić: Ne.) Zahvaljujem. Koleginice Čomić, vi želite reč? (Gordana Čomić: Ne.) Učinilo mi se. Onda ipak pokušavate samo da budete duhoviti. Reč ima ministar Branislav Nedimović. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Gospodo poslanici, poštovani oni koji prate zasedanje Narodne skupštine, želeo bih, pre svega, nekoliko reči da kažem, radi javnosti. U prethodnoj raspravi se čulo da, na primer, je bilo reč ovde o tome da se menja neki zakon, bilo šta, a činjenica je da je ovo prvi put da se na jedinstven način reguliše materija građevinskih proizvoda. Na ovakav način tražiti bilo kakav amandman kojim se briše da postoje bilo kakva pravila, to samo govori o jednoj stvari da neko želi da živi u situaciji gde ne postoje nikakva pravila. Ovim se uvode jasna pravila, na jasno utvrđen način, kakav postoji u čitavom savremenom svetu. Ovaj amandman – briše se, ja ne znam šta može drugo da znači? Da se ukida Zakon o opštem upravnom postupku? To znači da nema niko nikakva prava. Ja sam to tako shvatio. Druga stvar, pre svega, ispred Vlade želim da kažem, da priča o ugovorima za Moravski koridor, kao prvo, ne postoji nikakav ugovor, a kamoli bilo kakva ugovorena cena. Treća stvar, po prvi put smo u situaciji da dođemo u priliku da gradimo Moravski koridor. Ja o tome slušam već jedno 20-30 godina. Slušam i o nekim drugim auto-putevima koji se završavaju. Tako da, molim vas, jedino što ja vidim ovde ružičasto ili lila, ne znam koje je boje, je nešto s moje leve strane. Drugo ništa ne vidim. (Gordana Čomić: Šta je sada bilo?) Jedna kravata lila, nema veze s vama. Vidim ja malo više nego što vi vidite, a ne vidi se sa vaše leve strane. Ono što je činjenica, to je da u ovoj zemlji raste bruto društveni proizvod. I to kažu sve svetske finansijske institucije. To ne možete da opovrgnete. Raste zaposlenost ljudi. Privredna aktivnost raste. Ja ne znam šta vi više hoćete, osim da tražite ono što možda vama lično pripada, pa dođete u upravu za agrarno plaćanje.
Zahvaljujem, ministre Nedimoviću. Po amandmanu, reč ima narodni poslanik Miroslav Aleksić. Izvolite.
Hteo sam repliku, gospodine Milićeviću, jer je ministar sa mnom replicirao.
Nemate osnovu za repliku, dobili ste odgovor na pitanje koje ste postavili.
Opet ja ne čuh odgovor, ne ja nego građani Srbije, od ministra, zašto 300 miliona više košta Moravski koridor danas nego 2013. godine? Ja mnogo bolje znam od ministra, s obzirom da živim u tom delu Srbije, koliko dugo se on najavljuje i isto tako znam da je ugovorena pripremljena cena za izvođenje radova od 530 miliona bila 2013. godine, kada je stopirano, zato što je procenjena vrednost koju je uradio CIP bila 480 miliona. A danas je to preko 800 miliona. Dakle, nije tačno da ne postoji cifra. To je vaša koleginica ministarka gospođa Zorana Mihajlović sama rekla, kada je potpisala ugovor, odnosno memorandum, izvinjavam se, to je moja greška, memorandum sa američkom kompanijom za izvođenje auto-puta, a radovi treba da krenu polovinom sledeće godine. Ja sam to čuo od nje. Ako laže ona, onda lažem i ja. Dakle, 800 miliona evra je cifra s kojom ste vi izašli i potpisali memorandum na taj iznos. I ja zato pitam – šta se dogodilo pa je cena porasla za 300 miliona? Drugo pitanje na koje mi ministar nije odgovor, u skladu sa Zakonom o ozakonjenju, kad ćete srušiti nelegalan objekat na Pančićevom vrhu? Čiji je, ko je stvarni vlasnik, zašto ga ne rušite a postoji rešenje Ministarstva građevine? Hoće li država da pokaže da postoji i da zakoni važe jednako za sve, ili će se primenjivati selektivno, u skladu sa principima i željama Srpske napredne stranke? Zahvaljujem.
Po amandmanu, narodni poslanik Đorđe Komlenski. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Drugarice i drugovi, dame i gospodo, uvaženi ministre sa saradnicima, podržavam amandman mog kolege, o kojem treba ozbiljno razmisliti i ugraditi ga u ovaj zakonski tekst, jer ima svoju ozbiljnost i težinu, a vrlo kratko ću reći sledeću stvar. O tome ko govori istinu, a ko laže, najbolje govori drug Jovan Pavlović, odbornik u SO Trstenik, koji je 16. oktobra prešao u Pokret socijalista, koji kaže: „ Ne znam ni šta me je snašlo uopšte da se tako prevarim da budem na listi Miroslava Aleksića, ali molim vas primite me, ja sa tim lažovom ne želim više da imam ništa.“ Hvala.
Gospodine Aleksiću, sada ste pomenuti imenom i prezimenom, imate osnova za repliku, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Što se tiče pomenutog gospodina Pavlovića, o čemu je prethodni govornik i izneo nešto što on niti je rekao, niti napisao, ja ću mu pojasniti o čemu se radi. Radi se o tome da su ga ljudi iz Pokreta socijalista ucenili da bi mogao da pređe iz Trstenika sa radnog mesta u Centru za socijalni rad u Beograd i rekli: „Možeš da pređeš onog trenutka kada pređeš u našu partiju, ili u SNS.“ E, to je zaboravio da kaže, prethodni govornik. Šta je razlog? E, to je vaša politika. Vi ste interesna grupa, sve ljude ucenjujete, pritiskate i pretite im i ljude koji nikada neće biti ideološki vezani za ideologiju koju vi nemate usput, moraju zarad svoje egzistencije, zarad svojih porodica da pristaju na nešto što je nisko, još se time hvalite. Hvalite i prozivate nekoga kada ga ucenite, neke odbornike i neke ljude, da zarad svoje egzistencije ili pretnje koju dobijaju od vas, moraju da pristupe nekoj od vaših partija. To je ta partokratija protiv koje se vi borite svih ovih godina. Pa, vi ste je usavršili. Usavršili. Siguran sam u to da u Srbiji ima gomile ljudi koji jedva čekaju da krenu za Aleksandrom Vulinom i za njegovom političkom ideologijom, za njegovim poštenjem, za njegovom tetkom u Kanadi, za njegovim profesionalizmom. Pa evo, u svakom gradu vi ne možete da se odbranite od tih članova. Pa nije. LJudi dolaze kod vas zato što ih ucenjujete, zato što ih kupujete parama države, parama naroda Srbije, iz državne kase, kroz institucije sistema. Ucenjujete ljude i igrate se sa njima, ali zapamtite, danas razmišljajte šta ćete raditi kada ne budete bili više na vlasti. Zahvaljujem.
Samo trenutak, molim vas. Pravo na repliku imaju i narodni poslanik Vladimir Orlić, obzirom da je pomenuta SNS, ali i narodni poslanik Đorđe Komlenski, obzirom da je pomenut Pokret socijalista. Kolega Orliću, izvolite.
Hvala gospodine predsedavajući. Zbog tvrdnji da kod nas dolaze ljudi koji nisu ideološki vezani, pa odmah u nastavku sa ideologijom koju mi uopšte i nemamo, a iskoristio bih priliku da podsetim sve koji to, eventualn, ne znaju, da ideologija SNS je ideologija desnog centra. Ideologija, dakle realne nacionalne politike i u tom smislu mi smo i međunarodno prepoznati, vrlo rado ću prozboriti koju sa svima koje to eventualno zanima, šta na primer radimo u Evropskoj narodnoj partiji, koja okuplja upravo stranke iste profilacije, dakle stanke desnog centra. To da nečeg ima i u isto vreme nema, to nije ništa čudno, čuli smo malo pre da mi u isto vreme, kako beše, pljačkamo građane, a te iste pare koje smo opljačkali, mi u stvari se zadužujemo spolja. Pa, sada su to verovatno neki naši građani koji, u stvari ne žive u Srbiji, pa se kod njih zadužujemo. To su te konstrukcije i jedno i drugo u isto vreme. Nešto drugo, mnogo važnije, da ljudi se nama pridružuju, odnosno da ljudi neke napuštaju iz, kako je rečeno, interesa. Pomenut je neki odbor u Trsteniku, čini mi se. Ja nisam čuo, šta je se dogodilo sa, recimo, odborom istih tih koji imaju problem sa odlascima u Kragujevcu, jer su oni isto prešli kod nas? Koliko mi se čini nisu i koliko mi se čini, tu nije reč o jednom čoveku, nego je ovde ceo odbor. Šta je tu problem, ako je ta logika iza svega? Šta je na primer logika ako se dešava u suprotnom smeru? Ja, na primer videh, da je pokrajinska poslanica Saše Radulovića sada prešla u tabor ovih koji imaju problem sa tim kada se negde ide, jer su je onda oni po toj svoj logici nečim namamili, jer su joj nešto ponudili. To ne razumem. Ne razumem da na primer kada čovek poput Gajića, visokog oficira u njihovim redovima, koji je bio i kod Radulovića, ali i kod mnogih drugih, kod njih dođe, da li je i on nečim namamljen ili je nečim drugim motivisan? To takođe ne razumem ako je to logika koja stoji iza svega. Ja bih pre rekao da tu neke logike koja nešto treba da potkrepi i nema previše. Nalazim obrazloženje u rečima upravo tog samog Gajića, Gajića koji kaže: „Mi“, i tu misli na njih: „ U političkoj utakmici demokratskoj i fer nemamo šta da tražimo“. Znate šta? U pravu je.
Zahvaljujem. Pravo na repliku, narodni poslanik Đorđe Komlenski. Izvolite.
Naravno da Pokret socijalista ima svoju ideologiju i ljudi to prepoznaju. To što gospoda koja su 5. Oktobra došla na vlast pučem i pokušale da unište sve što je levičarsko u Srbiji, misle da su taj rezultat postigli. Nisu i ozbiljno greše. Levica ne može da bude uništena ni na koji način, a pogotovo ne od onih koji su tokom svoje vlasti pokazali da su jako zabrinuti za građane Srbije, tako što su krali kroz nevladine organizacije, tako što su uzimali novac za nepostojeća javna preduzeća, bili direktori komunalnog preduzeća koje je imalo samo direktora i pokvaren kamion. Postojala je veća dilema da li je bio pokvareniji kamion ili pokvareniji direktor. Ovde, o kakvom pritisku i uceni može da priča čovek koji je doveo jadnu Julijanu u situaciju, ucenjujući je, da mu skida novac, pere pare sa te nevladine organizacije u Trsteniku preko koje je skinuto više od 50 miliona za jako kratko vreme, da ona ode i da odgovara, da nju krivično gone, a on ovde prodaje poštenje i priče o tome kako neko nekoga ucenjuje. Jednostavno, nije tačno. Pokret socijalista odavno već, niste informisani, nije u Ministarstvu rada, socijalne politike, nema ni jednog direktora vezanog za socijalu, niti rukovodećeg kadra, a istina je da je ovaj čovek molio i tražio da dođu u Pokret socijalista, jer ga je sramota od ovakvih lažova. Sramota je da ga neko preprodaje, da bude fiktivno nominovan u svojoj sredini kao član „SLIP-a“ ili „saveza lopova i prevaranata“ i to je njegova jedina motivacija. To ne vredi govoriti nekima koji će ovde izmišljati još kojekakve budalaštine. Hvala.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Aleksiću.
Zahvaljujem predsedavajući. Nemojte vi preterano da brinete o mojim ljudima. Brinite i vi, pre svega, o vašoj kući i brinite o vama i kada odgovarate, vodite računa o tome da ste dužni da nekada date odgovor građanima Srbije i na pitanja koja postavljamo mi, kao na primer pitanje – otkud ministru Vulinu 240 hiljada evra za stan? To je pitanje koje treba jedan ministar koji obavlja javnu funkciju u Vladi Republike Srbije da odgovori građanima Srbije. Ne meni, građanima Srbije. Kada god pomenete da je neko nešto ukrao, da je neko kriv za nešto, da neko treba da odgovara za nešto, setite se da ste vi na vlasti. Setite se da ste vi ti koji sprovodite zakone i setite se da danas, posle šest godina vaše vladavine ste imali dovoljno vremena da procesuirate i uhapsite sve te koji su valjda nešto ukrali, od te 2000. godine koje se mnogo plašite i danas, pa je pominjete stalno. Setite se da vi treba da sprovedete zakone, da te koji su se ogrešili uhapsite i da ih osudite i kaznite. Pogledajte šta se dešava dok govorite da su drugi lopovi, sve se čini mi se vraća na vašu adresu. Kad to pričate, dajte prvo, kad god kažete da je neko drugi lopov, vi prvo odgovorite zašto vi niste i odgovorite, setite se stana, Vulinovog stana, koji je finansirala njegova tetka. To je nešto što građani očekuju od vas. Dakle, prvo počistite vaše dvorište, pa onda delite lekcije drugima i pričajte im o lepom ponašanju, a ne da samo upirete prstom u druge, a da nikada ne date odgovor šta je to sa vama, šta je sa vašom odgovornošću, pa ne obavlja niko od opozicije danas izvršnu funkciju vlasti, nego vi, i dužni ste da građanima date odgovore na sva pitanja od javnog značaja i javnog interesa.
Pravo na repliku, narodni poslanik Đorđe Komlenski. Izvolite.
Gospodine Aleksiću, ni dok ste bili živi nisam vas se bojao. Da li vi to meni ponovo pretite kao što ste pretili u noći između 5. i 6. oktobra, da ja vodim računa o svojoj kući? Umem ja da vodim računa o kući. Kad ste slali bitange sa oružjem da likvidiraju celu moju porodicu, da li ponovo to pokušavate ovde? Pa, ja vam otvoreno kažem – nećete proći, ni tad niste mogli, nećete ni sad. Vi pitate nekog za nešto. Pa, objasnite kako ste prodali partiju Vuku Jeremiću? Pa, da li postoji nešto što vi niste prodali? Obraz ste prodali, partiju ste prodali, Trstenik ste prodali, nevladinu organizaciju ste unovčili. I vi nekoga smete da nešto da pitate i još da pretite ovde na takav način. Pa, kako vas bre nije sramota? Pa, to što mi verujemo u zakon, što verujemo u sud, sačekali smo, ide polako. Gospodinu Igoru Rebi se oduzima imovina zbog pljačke vezane za „Heterlend“ i zloupotrebljene pare. Nećemo mi da linčujemo i hapsimo, kao što je Živković hapsio 15.000 građana bez ikakvog pravnog osnova. Strpljivi smo, sačekaćemo da država uradi svoj posao, a vi samo pretite. Ne znam koga mislite da poplašite. Mene nećete, levičare nećete. Vodite računa da vam se pretnje ne vrate kao bumerang.
Kolega Aleksiću, želite repliku? Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Pa, kao što vidite, ja sam još uvek živ, pošto ste rekli da sam ja nekome pretio dok sam bio živ. Živ sam i danas i živeću verovatno još neko vreme. Što se tiče mene, politikom sam aktivno počeo da se bavim 2008. godine, tako da ne znam na čiju adresu upućujete to da je neko vas proterivao, jurio, zaista ne znam, to morate sami da rešavate. Ja se aktivno politikom bavim od 2008. godine. I čini mi se da ste vi poslednji koji treba da mi delite lekcije o moralu. O tome će da sude građani za javni posao koji sam obavljao, a i privatni posao i pre politike i danas za vreme politike i posle politike. Jer, za razliku od većine vas ovde, ja sam imao firme sa zaposlenim radnicima i pre nego što sam ušao u politiku, i o tome postoje dokazi, a vi recite šta ste vi svi radili pre bavljenja politikom, i nemojte da meni držite predavanja i lekcije o moralu. Odgovorite građanima otkud ministru Vulinu 200.000 evra, 240.000 hiljada evra za stan koji je kupio? Plata mu je 1.000 evra. Kako je došao do 200.000 evra? Čime se on to kao javni funkcioner još i dalje bavi? Nemojte da pričate i da plašite vi mene, jer ja se vas ne plašim ni danas kad sam opozicija. Nikad se nisam plašio, niti ću se plašti ni vas, ni bilo koga, jer nemam razloga. Plašim se samo Boga, vas se nikog ne plašim, jer nemam razloga za to. Prema tome, to što ste vi sada vlast, mene apsolutno ne tangira, jer znam i šta sam radio i svi moji sugrađani znaju. A, ovi što me prozivaju za neke izborne rezultate, pa izađite vi sa imenom i prezimenom, pa osvojite kao ja u svom Trsteniku 35,7%, a vi me pobedili za 0,5% svi zajedno sa Aleksandrom Vučićem, pa onda možemo da razgovaramo. Do tada vas molim da to više ne pominjete, jer se smejete sami sebi u lice.
Pravo na repliku, narodni poslanik Đorđe Komlenski. Izvolite.
Pa, vidite, kako vas znaju građani Trstenika, tako ste i na vlasti. Da ste bili bolji, verovatno bi bili na vlasti. Što se mene lično tiče, dvadeset i nešto godina sam se bavio advokaturom, i iskreno rečeno, upoznao mnogo veće mangupe i veće lopove nego vi, branio ih profesionalno, možda to nije moralno, ali zarađivao od takvih, kako god bilo da bilo. Prema tome, ta dugogodišnja praksa mi zaista daje za pravo da mogu vrlo lako da prepoznam potencijalnog klijenta. Hvala.
Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Miljan Damjanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Delić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Despotović. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Zoran Despotović. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, kada je reč o ozakonjenju objekata, ima dosta kontradiktornih članova, kao što su recimo član 2. i član 5. ovog Predloga zakona. Ove primedbe je dala struka, gde se javljaju dva problema. Kao prvo, postoje područja sa izgrađenim objektima, a koji se ne vide na satelitskom snimku, recimo, rastinje, magla i ugao snimanja. Drugo, na satelitskom snimku iz 2015. godine postoji veliki broj objekata koji su građeni 2015. godine, a nisu vidljivi na snimku. Pretpostavka je da je snimak jednog dela terena urađen marta meseca 2015. godine, a objekat jula meseca iste godine. Šta onda sa takvim objektima? Ne može jedno merilo da bude vidljivo na snimku, a da se ne uzme u obzir izjava, recimo, investitora, svedoka i slično. Ovaj član, kao što sam i rekao na početku izlaganja, kontradiktoran je sa članom 5. Zakona o ozakonjenju, koji predviđa da se objekti za koje je potrebno pribaviti saglasnost, za dokumentaciju od protivpožaraca, vreme izgradnje utvrđuje i na druge načine, a ne samo satelitskim snimkom. A, zatim u članu 8. propisuje da se postupak ozakonjenja pokreće na osnovu obaveštenja o vidljivosti objekta na satelitskom snimku, koji nadležnom organu za vođenje postupka ozakonjenja dostavlja organ nadležan za poslove državnog premera i katastra. Ovde bi trebalo da stoji – nadležnom organu za vođenje postupka ozakonjenja i građevinskoj inspekciji, jer ozakonjenje počinje donošenjem rešenja građevinskog inspektora. Jer, građevinski inspektori su u obavezi da naprave popis svih bespravno izgrađenih objekata. A, ovim članom je predviđeno da katastar, ukoliko u svojoj bazi evidentira bespravno izgrađen objekat, obaveštava organ nadležan za ozakonjenje, a ne građevinsku inspekciju, što je neshvatljivo, jer ozakonjenje počinje donošenjem rešenja o rušenju od strane građevinskog inspektora. Time će se smanjiti procedura, jer će organ po prijemu obaveštenja iz katastra isti morati obavestiti građevinskog inspektora. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Šešelj. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Filip Stojanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Da li neko želi reč? Izvolite, kolega.
Dame i gospodo narodni poslanici, ne znam koliko je baš ministar Nedimović kompetentan da brani ove zakone, ali šta je tu je. Ja sam se nadao da će gospođa Mihajlović i danas doći u salu, ali očigledno da ona ima neki problem u suočavanju sa narodnim poslanicima, tako da imamo to što imamo. Naravno, možda je gospođa Mihajlović opravdano sprečena, možda otvara neki objekat i to možda preseca vrpcu, i to možda baš onaj objekat i onu vrpcu koja je u početku gradnje tog objekta služila kao upozorenje da je zabranjena gradnja. Znate, vremena su takva da treba da se i štedi, pa ta jedna ista vrpca da služi i kao upozorenje za zabranu gradnje i za otvaranje. Ima i takvih slučajeva, samo da znate. Gospođa Mihajlović ne shvata da novac i politička moć nisu ti koji sve rešavaju. Da je tako, odavno bi bio pronađen lek za starost i još mnoge druge stvari tako potrebne čovečanstvu. Najvažnije stvari za čovečanstvo nalaze se izvan granica delovanja novca, tako da o tome mora da se vodi računa. Zato mislim da gospođa Mihajlović treba da podnese ostavku, da ne dolazi više u ovu salu, jer čovečanstvo je osuđeno da gleda ugašene zvezde, a ne može videti one zvezde koje još uvek sjaje. Hvala.
Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Sreto Perić. Izvolite.
Samo jedan mali osvrt na ovo što je rekao kolega Savić, on je dobro obavešten čovek, ali ovog puta nema pravu informaciju. Evo, kolega Mirčić i ja smo dobili informaciju iz Vlade, mislim da je zbog toga ministar Nedimović došao da nam saopšti da je gospođa Mihajlović podnela ostavku. Sve ove dane nama je ličilo na tako nešto, a gospodina Nedimovića politika hoće. Prosto, ja se sećam kad je čovek bio narodni poslanik da je to radio onako odgovorno i možda ste vi i pravi čovek za ovu temu koju ja želim malo da prokomentarišemo, pošto ste ministar Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede. Juče sam načuo jednu temu koja je problematična. Lepo je što je Bratoljub urađen i država Srbija je negde oko 5,5 miliona evra u tu investiciju uložila. Dvadesetšestog maja 2017. godine na tom mostu, čak su rekli da ga otvaraju, su bili prisutni predsednik i premijer Republike Srbije i predsednik i premijer Republike Srpske. Tad se konstatovalo da građevinski radovi na premošćavanju reke Drine idu u skladu sa planiranim rokovima. To je bilo potpuno tačno. Evo jedne izjave: „Premošćavanje Drine završeno je. Najteži i najvažniji deo posla u reci i iznad reke, a iz resornog ministarstva su najavili da će most biti pušten u saobraćaj kada svi radovi budu završeni. Završetak je najavljen za 20. septembar 2017. godine“. Mi smo već 20. septembar 2018. godine ostavili za sebe. Na suprotnoj strani, u Republici Srpskoj nijedan od građevinskih objekata koji treba da se postavi, nije još ni počela izgradnja. Ja sam zadovoljan ovde kad čujem komentare kolega iz drugih mesta koliko se uradilo. Posebno mi je zanimljivo ovo iz Leskovca, tamo je sve skoro završeno. I iz drugih mesta. Ja to pozdravljam i poštujem. Nemojte biti nepravedni prema LJuboviji, uslovno da kažem i Bratuncu i Srebrenici, jer država Srbija je uložila i pet miliona evra u izgradnju infrastrukture u Srebrenici. Gospodine Nedimoviću, ako možete dati neki od ovih odgovora izvolite.
Zahvaljujem. Reč ima ministar Branislav Nedimović. Izvolite.
Zahvaljujem se. Rekao bih nekoliko reči u kontekstu Bratoljuba, odnosno mosta koji tamo egzistira. Srbija je završila sve svoje obaveze, izdala upotrebnu dozvolu za most. Postoji problem s druge strane oko servisnih saobraćajnica. Ja se nadam da će u vrlo bliskoj budućnosti ta stvar biti prevaziđena i da ćemo imati zajednički prelaz kojim će se regulisati kompletan promet roba i ljudi. Ima i nekih tehničkih problema oko eksproprijacije, da ne zamaram sve. Druga stvar koju želim da kažem koliko je Srbiji stalo da se poveže sa teritorijama na kojima živi srpsko stanovništvo govori kontekst toga da će sledeće godine krenuti realizacija projekta Kuzmin-Bjeljina. To je još jedna tačka na kojoj bi se kvalitetno došlo do povezivanja između ove dve teritorije. Ja ću samo podsetiti da je to potpuno neverovatno kako dve teritorije koje imaju najveću trgovinsku saradnju u prethodnih 50, 60 godina su najmanje saobraćajno bile povezane, složićete se sa tim. To je bilo toliko apsurdno da je na toj tački kod LJubovije ljudi su morali da idu ko zna koliko kilometara daleko da bi prešli samo s druge strane na kvalitetan i adekvatan način. Mi ćemo učiniti sve što je do nas da to završimo što pre. Ima jedan memorandum koji treba administracija u Sarajevu da završi. Nadam se da ćemo što pre otkloniti te nedostatke i da to bude u potpunosti u funkciji, Srbija završava svoje obaveze.
Zahvaljujem. Kolega Periću, želite repliku? Izvolite.
Gospodine Nedimoviću, nisam ja rekao da nije završen građevinski deo radova, što se tiče Srbije, i da nisu izdate dozvole, ja o tome i ne pričam. Ima mnogo sagrađenih objekata. Investitori su imali novac, uradili ga. Ovde nisam sporio da država Srbija nije to završila i da ne postoji preka potreba, velika potreba za tako nečim kao što je i Kuzmin, kao što su i mnoga druga mesta. Ovo je 12. most koji se gradi na reci Drini, a sigurno je da ima potrebe, ako ima i mogućnosti da ima i više od toga, ali nije dozvoljeno, šalje lošu poruku Vlada Republike Srbije građanima Srbije, znači gradiće i oni, to što nemaju građevinsku dozvolu to je manji problem. Ne želimo mi da usporimo, ovde se i različito gleda ko je odgovoran. Isti odnos prema odgovornima, odnosno onim koji ne dozvoljavaju da se to uradi na vreme ima Beograd i Banjaluka. Ja sam odmah da vam kažem na strani toga o čemu razmišlja… Isti stav Beograd i Banjaluka. Mi u SRS imamo takođe taj stav. Sarajevo gleda drugačije. Sarajevo je htelo da iskoristi neke druge nerešene probleme kad je granica u pitanju, ali to je neko morao pre početka izgradnje da zna, da ima u vidu i da se taj problem reši, kako ne bi nastajali dalji problemi. Drugo, kad sam pominjao ulaganja, kad sam pominjao razvoj nekih drugih mesta, eto, malo na Vladi razmislite i o pristupanju izradi projektne dokumentacije za izgradnju tunela kroz Proslo, kako bi ono o čemu pričamo, 50km skraćenja puta između Sarajeva i Beograda, Bosne i Hercegovine, Republike Srpske i Beograda bio kraći. Mislim da će i gospođa Damnjanović pomoći, pošto je ona dugo godina u tom ministarstvu i bilo bi to dobro.
Zahvaljujem, kolega Periću. Reč ima narodni poslanik Miroslav Aleksić, po amandmanu. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Da ponovim ono što građani još nisu čuli kao odgovor, a to je ponovo pitanje ministru i drugim predstavnicima – zašto je kineska kompanija CRBC 2013. godine za izgradnju Moravskog koridora ponudila cenu 530 miliona evra, a danas, odnosno pre neki dan je ministarka građevine potpisala ugovor na preko 800 miliona sa američkom kompanijom? Zašto je autoput kroz Pomoravlje skuplji za 300 miliona danas, nego što je bio 2013. godine. Drugo pitanje, takođe, na koje građani nisu dobili odgovor, zašto nije srušen bespravno podignut objekat na Kopaoniku, na Pančićevom vrhu, i kada će biti srušen, s obzirom da je Ministarstvo izdalo rešenje o rušenju? Zahvaljujem.
Zahvaljujem, kolega Aleksiću. Reč ima ministar Branislav Nedimović. Izvolite.
Pre svega sam, iz pristojnosti, jer je rasprava tekla, nisam hteo da se uključujem, jer je gospodin Komlenski dovoljno rekao da sve što bih rekao posle njega, bio bih smešan. Jedna druga stvar i sad ću vam reći, ne želeći da uzurpiram vreme Narodne skupštine. Možda je neko ovde vrač i ima kuglu, pa zna kako će izgledati tehnička dokumentacija i koliko će on koštati, taj Moravski koridor. Potpisan je memorandum. U pravnoj teoriji memorandum je neobavezujući pravni akt koji je uslov da bi kasnije došlo do drugih akata. Te priče za malu decu, 800 miliona, 300 miliona, 500 miliona, kada bude gotova projektna dokumentacija… Smatram da onaj ko je nekada vodio nešto zna koji je redosled stvari, a ne da se služi insinuacijama i priča o 300 miliona, 500 miliona, milijarda. Mislim da to ne priliči ovom domu i mislim da o tome ne treba uopšte da diskutujemo. Kada bude urađena tehnička dokumentacija, bićete obavešteni koliko košta, ko će biti izvođač kada se završi cela procedura, i to je to. Ima još jedno pitanje, da ne bi bilo posle da neko neće da odgovori, svaki bespravni objekat, bukvalno svaki ima proceduru po kojoj se ide na njegovo uklanjanje. Procedure će biti ispoštovane za svakog u ovoj državi Srbiji. Ima samo jedan mali problem, možda vi nećete da sačekate proceduru, možda bi vi želeli da pribegnete sili.
Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Ružica Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Milorad Mirčić. Izvolite.
Ovde vodimo raspravu oko standardizacije građevinskih proizvoda i mi srpski radikali upravno nastojimo da pitanjima i korekcijom ovog zakona, pokušajima korekcije ovog zakona dobijemo konkretne odgovore od Ministarstva, odnosno ministarke, da li će troškovi standardizacije uticati, koliko će uticati na konkurentnost proizvoda koji se proizvode u Srbiji i da li će to dodatno otežavati ili olakšavati mogućnost prodaje tih proizvoda na ino-tržištu? Ništa više. Pitamo – da li je to slučajna koincidencija da se ide sa standardizacijom građevinskog materijala kada se potpisuje memorandum sa američkom kompanijom „Behtel“? Nemojte da se zavaravate, „Behtel“ je kao „Koka kola“, kao „Teksako“. „Behtel“ je američka politika. Iz tog razloga mi srpski radikali pitamo – da li se unapred već nešto prejudicira da se kaže – ne, „Behtel“ dolazi da radi autoput i tome se podređuje i građevinska industrija u Srbiji? Taj isti „Behtel“ je radeći poslove u Gvineji uništio ciglane, uništio proizvodnju cigli i na osnovu toga pitamo, a mi slušamo ovde od ministarke neke tirade. NJu sve interesuje, za sve ima odgovor. U suštini u odnosu na ministarku se razlikujemo kao pčele i muve. Mi srpski radikali kao pčele želimo da gradimo tu košnicu koja se zove Srbija, želimo da doprinesemo napretku, a ministarka kao muva, ona samo leti, poređenja radi, i nije suština u tome koliko ko leti, suština je gde ko sleće, mi na saće, a ministarka kao muva.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav LJubenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Vesna Nikolić Vukajlović. Da li neko želi reč? Izvolite.
Hvala. Ni građanima Srbije, ni SRS nije nemoguće objasniti nešto što je normalno i nešto što je sa dobrom namerom, a što dolazi od ministarstva i od ove Vlade, ali da bi to bilo tako nama ministar Nedimović mora da odgovori na sledeće pitanje – ko će odgovarati za potporni zid na Koridoru 10 za čiju sanaciju će biti potrebno sedam miliona evra? Lepo pitam ministra Nedimovića koji stvarno ne gleda, niti sluša pitanja, niti ga ovo interesuje, a mislim da ga ni njegovo ministarstvo nešto posebno ne zanima, osim u delovima gde je bitna subvencija za neke njegove bivše glasače, jer je on bio predstavnik DSS i vrlo je i DS i njegovim članovima blizak. Tako da ono što znamo, znamo da je tako i delio subvencije i naša centralna Srbija je uglavnom ostajala bez toga i naši seljaci gore u ruralnom i brdskom području su uglavnom ostali uskraćeni i bez toga. Da se vratimo na ovo pitanje. Ja vas Nedimoviću pitam u ime građana Srbije – ko će nadoknaditi štetu za potporni zid koji je obrušen na Koridoru 10, a znamo da je sadašnji direktor Koridora rekao da će za njegovu sanaciju biti potrebno najmanje sedam miliona evra? Pitam – odakle ćete dati tih sedam miliona evra, zašto nemate odgovornost u svojim ministarstvima? Nema odgovornosti ni u Ministarstvu za infrastrukturu, nema odgovornosti ni u Ministarstvu za poljoprivredu, nema odgovornosti ni u jednom, neću reći ni u jednom, možda u retko kom ministarstvu. Kako vi mislite da možete da upravljate javnim životom bez odgovornosti i kako vi mislite da će to građani trpeti i dalje? Skoro da je nemoguće, a vi morate da shvatite na vreme da je to nemoguće da vas ne bi iznenadilo. Srpska radikalna stranka vas upozorava na takve stvari i upozoravamo vas da to tako neće ići.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Belačić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Dubravko Bojić. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Dubravko Bojić. Izvolite.
Hvala gospodine predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, najpre želim da istaknem da je za sve građane Srbije bilo neuporedivo važnije i korisnije da smo u ovoj raspravi u pojedinostima danas govorili o Predlogu zakona o planiranju i izgradnji ili o Predlogu zakona o ozakonjenju objekata. U pokušaju predlagača da potvrdi predmet uređivanja ovog zakona izdvajaju se dva jasno odvojena i veštački spojena segmenta. Prvi je ekonomski ili tržišni i drugi čisto tehnički. Zar nije stavljanje neke robe, proizvoda na tržište više u domenu Ministarstva trgovine, a sve ove tehničke stvari mogle bi da se stave u dopune i izmene već nekog od postojećih zakona iz ove sfere? Ali, da bi se stvar zabašurila dato je i 210 stranica podrške tehničkih priloga kako bi se naglasila sva zakonodavna impozantnost Ministarstva građevine. Pravni osnov za donošenje ovog zakona je takođe tanak i na nivou je neuspelih pravnih odrednica. Kaže se da nije usklađen sa EU, evropskim zakonodavstvom, što za nas iz SRS nije ni bitno. Pravni osnov ovog zakona ne potvrđuje, ne uvažava specifičnost građevinskih objekata. Sve u svemu, ovaj Predlog zakona je više stvar nečije ambicije, u konkretnom slučaju Ministarstva građevine nego što je stvarna i realna potreba privrede. Hvala.
Zahvaljujem kolega Bojiću. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ja bih voleo da narodni poslanici iz bivšeg režima ne samo što pričaju nego da nas uvere da se zaista bore za interes građana Srbije. Evo, njih nema ni jednog ovde u sali u ovom trenutku. Ni jednog jedinog. Znači, njima je do interesa građana Srbije stalo nekih 15 minuta koliko sede u sali da optuže, iznesu svoje neistine, izađu napolje. Ovde je jedan kolega, ne mogu da kažem uvaženi zato što jako dobro zna šta govori, šta je istina, šta neistina, izneo određene sumnje po pitanju javnog duga i nazvao Vladu Republike Srbije i narodne poslanike koji podržavaju tu Vladu lažovima, a isto tako je prećutao činjenicu da je ova Vlada i sve prethodne Vlade od 2012. godine da su do sada uplatile devet milijardi evra kamate na kredite koje su oni napravili. To neće da kaže. Za razliku od njihovih 15 milijardi evra zaduženja koje prikazuju, inače je cifra mnogo veća, nova zaduženja koja ima Srbija mora da budu programska, moraju da imaju analizu efekata i ekonomske opravdanosti, svako zaduženje. Od njihovih zaduženja Srbija je dobijala samo fatamorganu. Autoput od Preševa do Vranja koji je plaćen u potpunosti nije izgrađen za njihovo vreme zato što je izvođač radova kome je plaćeno otišao u stečaj. Ko je pokrao taj novac? U pitanju je najmanje 300 miliona evra, a onda priča kako se oni bore za interese građana Srbije. Završavam kolega samo sa još jednim pitanjem, da ih pitam – da li je preko 200 km autoputa koji su izgrađeni unazad nekoliko godina fatamorgana i da li su građani Srbije koji koriste autoputeve svemirci ili sa neke druge planete?
Zahvaljujem. Po amandmanu narodni poslanik Novica Tončev. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre, poštovane kolege narodni poslanici, nadovezujem se na amandman mog kolege, ali hoću da kažem da posle mog sinoćnjeg izlaganja dobio sam mnogo poziva od kolega iz Inženjerske komore Srbije koji podržavaju i ovu izmenu zakona, a takođe i ja kao član Inženjerske komore sam za to, kao i SPS, poslanici koji će glasati za ovu izmenu zakona i zalažemo se da Inženjerska komora napravi izbore, izabere legalno rukovodstvo i da radi po zakonima koji mi ovde u Skupštini donosimo i za šta nas je narod u Srbiji izglasao. Hoću da se nadovežem i na zakon o izmenama i dopunama Zakona o ozakonjenju. Kao što sam juče rekao, nije ministarka tu, ali je ministar Nedimović tu, mi socijalisti se zalažemo za izradu jednog sveobuhvatnog zakona o legalizaciji kojim će da se uredi sve što je do sada urađeno nelegalno, a takođe i da se zaustavi jedanput divlja gradnja u Srbiji. Juče sam isto ministarki rekao da imamo problem oko tendera za rušenje. Ministarka mi je odgovorila da će to raditi javna preduzeća, vojno građevinske direkcije, itd. Ja, evo sad, kao član vladajuće koalicije predlažem članu Vlade, ministru Nedimoviću, ajmo mi ova javna preduzeća da upotrebimo da više nema gradnje. Da donesemo takav zakon da ako neko počne, u temelju mogu javna preduzeća da spreče da se više ne gradi da ne bi i investitori pravili troškove, a normalno i mi kao država trpeli. Znači, mi socijalisti se zalažemo za jedan sveobuhvatan zakon, gde bi sve što izgrađeno, čak i do današnjeg dana u Srbiji, bilo legalizovano, pod uslovom da nije na kolektoru, da nije na dalekovodu, da nije na nekom zemljištu koje će trebati, odnosno koje je u interesu države Srbije. Ali da se plate iste komunalije, iste dažbine kao i oni koji su legalno gradili, čak i da se plati neka kazna, zato što su ljudi radili nelegalno. Da ne spominjemo mnogo ta rušenja, jer znate da ćemo imati problem i oko rušenja i sa svim tim, bolje je da to legalizujemo, da ljudi sve to plate i da donesemo jedan zakon i da ova naša javna preduzeća, i vojsku i policiju, i sve upotrebimo da više nema divlje gradnje u Srbiji. I, tako ćemo da jedanput stanemo na put divljoj gradnji u našoj prelepoj Srbiji. Ako i dozvolimo, evo ja dolazim iz jedne male sredine, opštine Surdulica, da neko napravi kuću na sred trga, centra u Surdulici, ako mi dozvolimo, mi smo krivi. I, zbog toga predlažem, i vama ministre, kao članu Vlade, i Aleksandri Damjanović koja radi u Ministarstvu građevine dugo godina, evo i mi socijalisti se zalažemo da stvarno donesemo jedan sveobuhvatan zakon koji će sprečiti divlju gradnju u Srbiji. Zahvaljujem vam.
Zahvaljujem kolega. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Ivana Nikolić. Da li neko želi reč? Koleginice Nikolić, izvolite.
Hvala predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, podnela sam amandman na član 4. Predloga zakona o građevinskim proizvodima kako bi se dodatno definisao pomenuti član, a posebno stavio akcenata na saobraćajno povezivanje. Odgovorno ophođenje prema budžetu, odgovorno ophođenje prema novcu građana Srbije, reforme štednje donose rezultate o kojima smo slušali od svih kolega na čitavoj teritoriji Republike Srbije u prethodnom periodu. Zadovoljstvo je čuti kako u svakom gradu, u svakoj opštini kako se radi i gradi i kako se radi na poboljšanju kvaliteta života građana. I, svako ko je učestvovao u raspravi mogao je minimum bar da nabroji dobrobiti od izgradnje novih saobraćajnica, od rekonstrukcije železničkih pruga, o ulaganju u komunalnu infrastrukturu, izgradnje škola, bolnica, itd. to građani Srbije vide, osećaju i tu ne može niko ništa da vam kaže. Kad je u Srbiji bilo ovoliko stranih investicija? Kad je u Srbiji bilo aktivno 36.000 gradilišta sa izdatim građevinskim dozvolama gde se radovi izvode po projektu? I, kada smo imali suficit u budžetu? Najveći napori predsednika Aleksandra Vučića usmereni su zaista na očuvanje mira, stabilnosti, na dobre susedske odnose i to su elementarne stvari, a onda se pristupa izgradnji dobre, kvalitetne infrastrukture, koja će doprineti realizaciji i projekata, i ne samo i bržoj realizaciji projekata, već i propisi koji se donose, donose se u cilju da to bude temeljno i sveobuhvatno. Nakon toga dolaze nam investitori, otvaraju se nove fabrike, upošljavaju se građani Srbije i onda jednostavno, s druge strane, imate napade na čoveka koji je dozvolio, odnosno koji je zabranio da Republika Srbija bude izbrisana sa mape, sa svetske mape za bilo kakvu saradnju. Najgore je što o predsedniku Vučiću i politici SNS govore oni čiji su rezultati svakako imali crtu ispred svake brojke, u najboljem slučaju nulu kada su pisali neki rezultat. E, tome se staje na put, građani Srbije to pamte i takvoj politici više neće biti prilike da se realizuje. Hvala.
Zahvaljujem koleginice. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Krsto Janjušević. Da li neko želi reč? Kolega Janjušević, izvolite.
Hvala predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnicima, uvažene kolege, nedavno je delegacija Srbije bila u Narodnoj Republici Kini i ta poseta se može nazvati istorijska poseta. To je peti put i peti susret predsednika Srbije Aleksandra Vučića i kineskog predsednika. Tokom te posete potpisano je 11 ugovora vrednosti blizu tri milijarde dolara. A, o svom prijateljstvu sa predsednikom Srbije i prijateljstvu Srbije i Narodne Republike Kine, kineski predsednik je rekao – lični odnosi nas dvojice su odnosi najvećeg poverenja, zato naše dve zemlje imaju čelične odnose, a čelični prijatelj je najbolji, od najboljeg. Srbija pobeđuje zato što građani Srbije razumeju da investicija od 1,46 milijardi dolara dogovorena prilikom te posete, a koja će biti sprovedena u Boru, da će da učestvuje sa 1,5 % u rastu BDP-a i da će taj rast da obezbedi neki novi kilometar auto puta, novu školu, bolnicu, a opet neki novi rast. I, simbolike radi, deonica puta LJig – Preljina, onih 66 mostova, su naši odgovori na 66 monstruoznih tvitova. Četiri tunela simbolizuju naše odgovore da nema prepreka za naš put, a 7,5 kilometara ograde za buku na tom pravcu simbolizuju da nas neće dotaći te uvrede, da neće poremetiti nastavak tog puta, a posebno galamu onih kojima odjednom smeta ružičasto, a nije im smetalo dok je njihov tajkun Đilas odatle ubirao ljubičasto i to u milionskim iznosima. Dakle, tada im nije smetalo ružičasto. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Borka Grubor. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima, dame i gospodo, narodni poslanici, naš predsednik i naša Vlada se trude da maksimalno poboljšaju poslovnu klimu ravnomerno na teritoriji cele Srbije, izgradnjom saobraćajne infrastrukture, otvaranjem fabrika i novih radnih mesta. Na potezu Banja Koviljača-Mali Zbornik-LJubovija, Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture je rehabilitovalo 53 kilometra puteva. za razliku od prethodnog perioda, kada su tu bile rupe i kada su vozači ostajali bez točkova i uništavali svoja vozila, sada je to moderna saobraćajnica u čiju je rekonstrukciju uloženo tri milijarde dinara. Molim ministarku Mihajlović i resorno ministarstvo da ima u vidu deo regionalnog puta R113a od Zajače prema Gornjoj Dobrinji koji vodi pored opasne deponije, čija sanacija je u zastoju zbog loše urađene projektne dokumentacije. Taj deo puta u dužini od oko dva kilometra je ostao nezavršen. Projekat sanacije deponije su uradili inženjeri koji nisu ni izašli na teren. To je razlog više da Vlada preuzme odgovornost za licence članova Inženjerske komore, jer je očigledno da pojedini stručnjaci ne rade svoj posao profesionalno. Kako se prethodni režim trudio da poboljša poslovnu klimu u Loznici, govori informacija do koje sam došla kao član Odbora za zaštitu životne sredine u nadi da se opasni otpad tj. 75 tona cijanidne soli iz centra grada ukloni, došla sam do saznanja da tražim nešto što je već uklonjeno, odraženo i plaćeno, tj. papirološki sve završeno u vreme akcije „Očistimo Srbiju“ a u stvarnosti i dalje stoji na istom mestu. O kojoj se sumi radi i ko je u potpisu, poznato je tužilaštvu. Hvala.
Hvala. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Igor Bečić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Orlić. Izvolite.
Zahvaljujem. Mi smo na ovoj sednici dame i gospodo već više puta potencirali da je neophodno ne samo uložiti značajne napore već i stvari privesti visokim standardima kojima želimo da približimo naše društvo. To naravno podrazumeva i danas, a i sutra naravno, kada postanemo bliži tim evropskim standardima, ali i u svako doba nezavisno od bilo kakve priče o integracijama, potrebu da se radi po zakonu. Govorili smo o brojnim slučajevima kada zakon nažalost u vremenima kada je bivši režim, ova tajkunsko ljotićevska koalicija žarila i palila Srbijom, u brojnim situacijama taj zakon bio izigran, mnogo situacija je činjeno svesno i namerno. Jedan od primera samo je i tzv. afera Heterlend, dotakli smo se i nje danas. Po poslednjim informacijama koje vidim, došlo je do onog dela postupka koji se odnosi na prodaju imovine kako bi se sankcionisala nepočinstva vezana za aferu Heterlend. Ona je datirala u vreme 2011. godine, i neposredna je posledica onoga što je radio, u to vreme nadležni fond, kojim je lično upravljao Bojan Pajtić, a bio je naravno tada u najužem rukovodstvu onih ljudi koje čine i danas aktivni Dragan Đilas, i danas aktivni Vuk Jeremić, brojni ljudi koji su se i u to vreme, na veliku žalost građana Republike Srbije i AP Vojvodine, nalazili na čelu države, odnosno Autonomne pokrajine. Onda su sebi dozvoljavali ovakve stvari, poput slučaja Heterlend, za koji je obezbeđeno, čini mi se, 156 miliona dinara, a koji kao projekat nikada nije ni započet. Danas se ljute, na ovakve informacije, reaguju pretnjama da će zatvarati medije, da će novinare slati u zatvor. Po pravilu, tamo gde nemaju komercijalni interes, tamo gde imaju tu ćute, i tu niko ne sme ni da postavi pitanje, niti oni komentarišu. Koliko vidim, najavili su danas i da će tužiti, ovi iz tajkunsko-ljotićevske koalicije, svakog ko ih nazove ljotićevcima i fašistima. To je rekao njihov koordinator ovde u Skupštini Srbije, Boško Obradović, koji se ogradio, zante šta je rekao, da on nije podržavao angažman Dimitrija LJotića tokom Drugog svetskog rata i njegove zločine. Čim se bude pojavio u sali, to kažem vama da znate, vrlo rado ću mu pokazati njegove hvalospeve ljotićevskom srpskom dobrovoljačkom korpusu, koji je bio upravo aktivan za vreme rata i koji je činio sve one užasne zločine kojih se svaki pristojan čovek gadi. Dok se oni bave tim stvarima, samima sobom i svojim vrednostima koje su vrednosti ljotićevske ideologije i fašizma, mi ćemo se baviti dobrim i pametnim stvarima, u koje naravno, spadaju i dobri zakoni poput ovog. Hvala lepo.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Marković. Da li neko želi reč? Kolega Markoviću, izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Visoki standardi o kojima je uvaženi prethodnih Orlić govorio, ogledaju se i u rezultatima, između ostalog i kada je reč o Koridoru 10. Deonica Grabovnica-Grdelica, dužina 5,6 kilometara, radovi završeni, deonica puštena u javni saobraćaj 11. aprila 2016. godine. Grdelica-tunel Predejane, Lot 1, dužina 6,1 kilometar, stepen završenosti radova 93,%, krajem 2018. godine zajedno sa svih deonica kroz Grdeličku klisuru. Pod 3. – tunel Predejane-Lot 3, građevinski radovi su završeni, dakle krajem 2018. godine zajedno sa svih šest deonica kroz Grdeličku klisuru. Tunel Predejane-Caričina dolina, Lot 2, dužina 4,7 kilometara, stepen završenosti radova 92%. Caričina dolina -tunel Manajle, Lot 5, dužina 6,7 kilometara, radovi završeni zajedno sa svih šest deonica kroz Grdeličku klisuru. Tunel Manajle, Lot 4, stepen završenosti radova 97%, zajedno sa svih šest deonica kroz Grdeličku klisuru. Idemo dalje, Tunel Manajle-Vladičin Han, Lot 6, dužina šest kilometara, radovi završeni. Vladičin Han-Prevalac, Lot 1, 10,1 kilometara dužina, radovi završeni. Deonica puštena u javni saobraćaj 28. novembra 2015. godine. Prevalac-Suvi Dol, Lot 2, devet kilometara dužina, radovi završeni, deonica puštena u javni saobraćaj 28. novembra 2015. godine. Suvi Dol-Donji Neradovac, Lot 3, dužina 7,2 kilometra, radovi završeni, deonica puštena u javni saobraćaj 28. novembra 2015. godine. Donji Neradovac-Srpska kuća, Lot 2, osam kilometara dužine, na delu dužine završen preostali deo, još 0,75 kilometara, deonica puštena u javni saobraćaj 14. novembra 2013. godine, itd. To govori o rezultatima SNS. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Srbislav Filipović. Da li neko želi reč? Kolega Filipoviću, izvolite.
Hvala predsedavajući. Uvaženi ministare sa saradnicima, moje kolege Orlić i Marković su divno obrazložili rezultate SNS, Vlade koju vodi SNS i sve ono što smo svi zajedno, predvođeni Aleksandrom Vučićem, ostvarili u prethodnih šest godina. Zaista impresivni rezultati koje Srbija vidi i oseća na svakom koraku. Svaki kilometar autoputa, svaka fabrika i svako novo radno mesto su doneli novu šansu i novi život u Srbiju. Oni preko puta nas, kojih više nema, a nema ih zato što se nekako, svaki put uplaše, kada čuju da neko od poslanika SNS govori vrlo konkretno o rezultatima koji su ostvareni, vrlo precizno, vrlo egzaktno, oni nekako, brže-bolje izvade kartice i pobegnu iz skupštinske sale. A, kolike su neznalice govori dovoljno i podataka da je taj negativan rast, a to je jedini rast koji je postojao za vreme vlasti DS, tj. ovog sadašnjeg saveza za davljenje i silovanje Srbije, bio minu 3,1%. Srbija je bila iz dana u dan sve zaduženija. Naš dug je dostigao negde oko 70% BDP. Danas je on negde oko 55%, a već u januaru sledeće godine verujemo da će on biti ispod 50%, što je izuzetan uspeh i Republike Srbije i Vlade Republike Srbije. Ja mogu da prenesem vama zadovoljstvo građana koji su pratili ove sednice, koji su, rekao sam na početku izlaganja, izuzetno zadovoljni onim što smo postigli u prethodnih šest godina svi zajedno, boreći se za interese Srbije i građani su pružili punu podršku na prethodnim izborima, tako će učiniti, sasvim sam siguran, i na svakim narednim izborima u Srbiji. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Jovica Jevtić. Da li neko želi reč? Izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre sa saradnicima, poštovane kolege narodni poslanici, na član 4. Predloženog zakona o građevinskim proizvodima podnosim amandman u smislu dodavanja stava 2. koji preciznije definiše povezanost predloženog zakonskog rešenja sa ravnomernim razvojem Republike Srbije. Inače, član 4. Predloga zakona utvrđuje da se na sva pitanja postupa koja nisu uređena ovim zakonom, primenjuju odredbe zakona kojim je uređen opšti i upravni postupak. Opšti ciljevi predloženog zakonskog rešenja su stvaranje uslova da građevinski proizvodi koji se stavljaju i čine dostupnim na tržištu Republike Srbije, a koji se ugrađuju u objekte, zadovoljavaju propisane zahteve u pogledu ispunjavanja osnovnih zahteva za objekte i postizanje veće konkurentnosti domaćih aktera na tržištu. Imajući u vidu da Republika Srbija nema opšti propis kojim bi na jedinstven način bila uređena pitanja koja se odnose na činjenje dostupnim na tržištu građevinskih proizvoda, kao i na kompleksnu prirodu u oblasti građevinskih proizvoda, bilo je potrebno da se problemi koji se dešavaju u ovoj oblasti reše donošenjem novog zakona. Drugi bitan razlog za donošenje ovog zakona je ispunjavanje obaveza usklađivanja domaćeg zakonodavstva sa propisima EU. Građevinarstvo kao kompleksna podrazumeva usluge i procese, kao i ugradnju gotovih građevinskih proizvoda pri čemu završni rezultat objekat, treba u svakom pogledu da zadovolji zahteve projekta, bezbednosti i krajnjeg korisnika. Delatnost građevinarstva je uslovljena zaštitom životne sredine, predstavlja bitan faktor održivog razvoja i neizostavno je procesno povezano sa drugim delatnostima. Pored toga, građevinarstvo je strateški jedno od najvažnijih privrednih grada, jer obezbeđuje objekte i infrastrukturu za sve ostale privredne i socijalne kategorije. Sve unapred rečeno svakako utiče na to, na građevinarstvo kao privredna grana, realno najviše utiče na ravnomerni razvoj Republike Srbije u svim oblastima društvenog života, pa je podnošenje amandmana jedan vid podrške toj ideji. Već sam ranije naglašavao da u svim zakonskim predlozima moramo dati podršku ideji ravnomernog razvoja čitave zemlje. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Stanija Kompirović. Izvolite koleginice.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, podnosim amandman u članu 4. pomenutog Zakona o građevinskim proizvodima, koji ide u pravcu sveukupnog razvoja Republike Srbije sa posebnim osvrtom na ekonomski razvoj. Privreda koja posluje već treću godinu za redom ostvaruje pozitivne rezultate. To je jasan signal da je popravljena ekonomska slika Srbije. Već treću godinu za redom poslujemo pozitivno. NJihov pozitivan neto rezultat u 2017. godini beleži značajan rast, te je prošle godine dostigao ukupan iznos od 437,2 milijarde dinara, što je dupliran rezultat u odnosu na 2015. godinu kada je ostvaren dobitak privrede od 187,4 milijarde dinara. Zbog povoljnih uslova poslovanja porastao je i broj zaposlenih za 34.456 radnika, pa su privredna društva u 2017. godini ukupno zapošljavali 1.073.557 radnika. Danas smo politički, ekonomski, investiciono i infrastrukturno jači. Stabilizovali smo javne finansije, otvorili fabrike, nezaposlenost spustili na 11%. Lideri smo u Evropi po direktnim stranim investicijama, a treći u Evropi po rastu BDP. Zahvaljujući politici našeg predsednika Aleksandra Vučića, imamo jasnu spoljnu politiku o svakom pitanju, politiku mira koja nas vodi putem napred, jače, brže i bolje, Zahvaljujem. Danas smo politički, ekonomski, investiciono i infrastrukturno jači, stabilizovali smo javne finansije, otvorili fabrike, nezaposlenost spustili na 11%, lideri smo u Evropi, pod direktnim stranim investicijama, a treći u Evropi po rastu BDP-a. Zahvaljujući politici našeg predsednika Aleksandra Vučića, imamo jasnu spoljnu politiku o svakom pitanju, politiku mira koja nas vodi putem napred, jače, brže i bolje. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Veljković. Da li neko želi reč? Kolega Veljkoviću, izvolite.
Hvala, predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, povoljni makroekonomski rezultati Vlade Republike Srbije omogućili su povećanje i ulaganje u svim sferama života i svim delovima Srbije, uključujući prostor Kosova i Metohije. Za razliku od kvazipatriota, kojih naravno i sada nema, čiji je primarni zadatak, kada je u pitanju Kosovo i Metohija, da srbuju iz svojih udobnih kabineta i stanova, čime nanose štetu upravo Srbima na Kosovu i Metohiji i koji zbog takvih trpe štetne posledice, Aleksandar Vučić je u više navrata obišao svako selo i zaseok u kojima žive Srbi i upoznao se sa njihovim svakodnevnim problemima sa kojima se suočavaju. Ne samo da je identifikovao probleme, već je preduzeo sve mere i aktivnosti na otklanjanju i saniranju istih. Tako je bilo i prilikom poslednje posete kada je doneo sveobuhvatni investicioni plan za 10 srpskih opština, ali i za svako mesto gde žive Srbi. Najavljeno je ulaganje u različite projekte čija je vrednost preko 70 miliona evra, spomenuću samo neke od njih. Deset miliona evra u Kliničko-bolnički centar u Mitrovici, 13 miliona evra za fabriku peleta i 1,2 miliona evra za internet poljoprivredne škole u Leposaviću, 25 miliona evra za naselje Sunčana dolina u Zvečanu, dva miliona evra za KBC u Gračanici, 40 miliona dinara za izgradnju dečijeg vrtića u Štrpcu, šest miliona evra za završetak regionalnog vodovoda za Zubin Potok, Zvečan i Kosovsku Mitrovicu. Ovakav odnos predsednika i Vlade Republike Srbije prema najvažnijem državnom pitanju kakvo je Kosovo i Metohija, govori o spremnosti aktuelne vlasti da ostvari esencijalne nacionalne i državne ciljeve. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Studenka Kovačević. Da li neko želi reč? Izvolite, koleginice.
Zahvaljujem, uvaženi predsedavajući. Poštovane kolege, poštovani gospodine Nedimoviću, građevina je jedan od pokretača privrednog razvoja Srbije. U proizvodnom procesu angažuje skoro 40 privrednih delatnosti koje funkcionišu onda kada je građevinska industrija u uzlaznoj putanji. Učešće građevinske industrije značajno je u strukturi izvoza, u bruto društvenom proizvodu, broju zaposlenih, broju privrednih društava. Samim tim što smo privukli enorman broj stranih investicija u Srbiju, pokrenuta je građevinska industrija, a ona je pokrenula i privredni rast. Dosta toga je postignuto u ovoj oblasti, ubrzano je izdavanje građevinskih dozvola, uposleni su svi kapaciteti domaćih kompanija, povećan je udeo građevinske industrije u BDP-u Srbije, čemu svedoči i pozicija Srbije na Duing biznis listi. Mnogi infrastrukturni projekti su pokrenuti, i modernizacija železničke infrastrukture i izgradnja mostova i stanogradnja, naravno, najveći i najimpozantniji projekat „Beograd na vodi“. Govorili smo ovde i o koridorima i o auto-putevima i koliko je olakšano putovanje kroz Srbiju i iz Srbije. Jasno su vidljive blagodeti svih ovih infrastrukturnih projekata, zakonskih olakšanja koja ovde donosimo, kao i značaj zdravije privrede i industrije i tek će se videti finansijski benefiti koje će ovi koridori i projekti doneti našoj državi u budućnosti. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Tanja Tomašević Damnjanović. Da li neko želi reč? Izvolite koleginice.
Hvala, poštovani predsedavajući. Poštovani gospodine ministre sa saradnicima, kolege i koleginice narodni poslanici, Predlogom zakona o građevinskim proizvodima, ova oblast će se urediti po standardima i praksi EU i olakšati domaćim proizvođačima izvoz na strana tržišta. Glavni cilj je da se ova oblast uredi i da se domaći proizvođači učine konkurentnijim na evropskom tržištu, jer će se i u Srbiji primenjivati jednaki standardi kao i u zemljama članicama EU. Očekivani efekti ovog zakona biće uređenije tržište građevinskih proizvoda, podizanje kvaliteta materijala koji se koristi u gradnji puteva, mostova, zgrada i drugih objekata, uz povoljnije cene za investitore, omogućene konkurencijom proizvođača. Donošenjem zakona uspostaviće se sistem kojim se na tržište stavljaju samo bezbedni i sigurni građevinski proizvodi koji se ugrađuju u objekte, čime se obezbeđuje bezbedna upotreba objekta, kao i da ti objekti budu ekološki prihvatljiviji. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Olivera Pešić. Da li neko želi reč? Koleginice Pešić, izvolite.
Zahvaljujem, gospodine Arsiću. Uvaženi ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, i ovaj moj četvrti amandman ide u pravcu da se poveže sveukupni razvoj Republike Srbije sa ovim zakonom. Juče sam govorila o tome šta je sve u Leskovcu urađeno od novembra 2012. godine, od kako je SNS na vlasti, znači za ovih nepunih šest godina. Takođe, moje kolege narodni poslanici govorili su o tome šta je u njihovim gradovima i opštinama urađeno od kako je SNS na vlasti i juče i danas poslanicima iz ovog „saveza za propast“ je to smetalo, tako da ja nemam, gospodine predsedavajući, nikakav problem da pričam o tome šta je sve u Leskovcu urađeno kada je DS vodila Leskovac, ali na moju veliku žalost i na žalost svih građana Leskovca, nemam ništa lepo da kažem o tom periodu, jer u njihovo vreme su se realizovali neki propali projekti, kao što je npr. projekat bušotina, kada su milioni para građana Leskovca bačeni na pronalaženje tople vode i to, zamislite, na njivi čiji je vlasnik bio visoki funkcioner DS. Takođe, u njihovo vreme, 300 upošljenika gradske uprave Leskovac koji nisu bili članovi DS je dobilo otkaz, a na ta radna mesta su oni doveli svoje ljude. Nakon tri godine su se svi ti upošljenici koji su bespravno bili otpušteni vraćeni na posao, a grad je to koštalo preko 100 miliona dinara. Sada vi vidite, za tih 100 miliona dinara koliko je gradilišta u Leskovcu moglo da bude otvoreno, koliko je škola moglo da se izgradi, koliko vrtića, koliko ulica je moglo da se asfaltira. Pre pola sata kolega Aleksić iz „saveza za propast“, koji već sada nije tu, rekao je da oni nisu osvetoljubivi. Jesu, i te kako su osvetoljubivi, i sigurna sam da bi oni sve nas političke neistomišljenike vešali i to su i pokazali kada su imali priliku da vode Srbiju. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Mladen Lukić. Da li neko želi reč? Kolega Lukiću, izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, nakon gotovo 30 godina od kada je EU počela da uređuje ovu oblast, Srbija po prvi put uređuje ovu oblast, u mandatu ove Vlade. Donošenjem ovog zakona domaći proizvodi i proizvođači postaće konkurentni na tržištu EU, a proizvodi će biti sigurniji i bezbedniji za upotrebu. Rezultati koji stoje iza mudre i odgovorne politike Aleksandra Vučića govore kako je Srbija prešla put od uništene, ruinirane i opljačkane države do stabilne ekonomije. Javni dug smanjen je sa 70 na 49%, rast BDP-a drugi u Evropi, broj nezaposlenih je smanjen sa 26% iz 2011. godine na 11,9%. Prošli smo kroz užasno težak period fiskalne konsolidacije da bi uspeli sa 159 evra da dignemo minimalac na 230 evra, na Duing biznis listi od 190 zemalja članica Srbija je na korak ulaska u prvih 40. Srbija je postala regionalni lider u privlačenju investicija, konstantan je napredak u realizaciji velikih infrastrukturnih projekata. Ova Vlada, za razliku od onih koji su vlast rušili da bi pljačkali sopstvenu državu, osnivali firme na Malti i ostalim poreskim rajevima, onih koje finansira Katar i koji ne mogu da objasne odakle im pet miliona dolara na računu, rade i grade pošteno, transparentno u interesu svih građana Republike Srbije. Zahvaljujem na pažnji.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Jolović. Da li neko želi reč? Izvolite, kolega Joloviću.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnicima, predloženi amandman daje naglasak na značaj građevinarstva i industriju građevinskih materijala kao značajan segment privrede svake države u svetu, a građevinarstvo je prvenstveno radno intenzivna grana koja upošljava zaista veliki broj radnika. Iskustva drugih zemalja u svetu su pokazala da u teškim ekonomskim uslovima u državi, povećana aktivnost građevinarstva značajno ublažava i rešava probleme nezaposlenosti, a sa druge strane ne sumnjivo je višestruko dejstvo građevinarstva na rast i razvoj ostale privrede. Građevinarstvo apsolutno apsorbuje veliki deo proizvodnje ostalih grana privrede, prvenstveno industrije čime direktno doprinosi rast proizvodnje ostale privrede, ali doprinosi ukupnom razvoju svake zemlje, a stanje i razvoj građevinarstva i industrije direktno su povezani i građevinski materijal u direktnoj su korelaciji sa obimom investicija u svakoj državi. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podela narodni poslanik Jelena Žarić Kovačević. Da li neko želi reč? Izvolite koleginice.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvaženi ministre, sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, devet velikih stranih investicija u jugoistočnoj Srbiji, od kojih najviše u Nišu, dovešće do toga da region ima veliki rast izvoza i najveći suficit u spoljnotrgovinskoj razmeni u zemlji, koji je u prvoj polovini ove godine iznosio 255 miliona evra. Sa više od 200 miliona evra investicije, imaćemo oko 12 hiljada novih radnih mesta, samo u Nišu. Kada smo na terenu pristupanja Srbije EU, vrlo je važno i pitanje projekata i neophodnost aktivnosti lokalnih samouprava, da bi se određena novčana sredstva privukla i uzela od fondova EU. Pirot, Dimitrovgrad, Leskovac, Merošina, Blace i Vlasotince će kroz razvojni program EU „EU PRO“, dobiti oko 100 hiljada evra, kako bi unapredili lokalne sredine da budu privlačnije za investitore. Na primer, u Merošini će se novac koristiti za industrijsku zonu Jug Bogdanovac, a plan detaljne regulacije treba da omogući da se bolje koriste građevinske parcele na tom prostoru. Novim planom stvoriće se uslovi za potencijalne investitore. Inače, kroz ovaj program su nedavno i Niš, Doljevac, Soko Banja, Bojnik, Vranje, Vladičin Han i Bela Palanka, dobili novac od EU za unapređenje poslovne infrastrukture. Ovo je jedan od dobrih načina da se pomogne Ministarstvu saobraćaja, građevinarstva i infrastrukture, u prvim koracima u privlačenju investicija, kako bi se između ostalog na kraju otvorila nova radna mesta za naše građane. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Goran Pekarski. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Maja Mačužić Puzić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Nenad Mitrović. Izvolite, kolega.
Poštovani predsedavajući, gospodine ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici. Podneo sam amandman na član 4. Predloga zakona o građevinskim proizvodima, a član 4. Predloga zakona utvrđuje da se na sva pitanja postupka, koja nisu uređena ovim zakonom, primenjuju odredbe zakona koji je uređen opšti upravni postupak. Građevinarstvo, kao kompleksna delatnost podrazumeva usluge i procese od projektovanja do izvođenja, kao i ugradnju gotovih građevinskih proizvoda. Pri čemu, završni rezultat objekat treba u svakom pogledu da zadovoljava zahteve projekta bezbednosti, i krajnjeg korisnika. Delatnost građevinarstva je uslovljena zaštitom životne sredine, predstavlja bitan faktor održivog razvoja. Gospodine ministre, najveći građevinski poduhvat svakako da predstavlja izgradnju Koridora 10, koji treba da obezbedi sveobuhvatni razvoj Republike Srbije. Kada govorimo o Koridoru 10, hoću da spomenem sektor jug, od Grabovnice do Levosoja, u dužini od 74,2 kilometara, na kome je izgrađeno 107 mostova, ukupne dužine 9,4 kilometara. Izgrađeno je pet saobraćajnih petlji, petlja Grdelica, Vladičin Han, Vranje, Bujanovac 1, Bujanovac 2, dok je petlja Predejane u završnoj fazi. Tunel Predejane Lot3 oko jedna kilometar, građevinski radovi završeni. Tunel Manajle Lot4 1,8 kilometara, završenost radova 97%. Tunel Caričina dolina, Manajle Lot5 6,7 kilometara, radovi su završeni. Mogao bih još ovako da nabrajam ali zbog vremena koje mi je na raspolaganju, ne mogu više, tako da se zahvaljujem na pažnji i pozivam kolege poslanike da u danu za glasanje podrže Predlog zakona. Hvala vam.
Zahvaljujem se. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Slaviša Bulatović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Na član 4. Predloga zakona podnosim amandman u smislu da se doda stav 2. koji glasi – Primena ovog zakona podstiče se sveukupni razvoj Republike Srbije s posebnim osvrtom na porast investicija u privredi. Zahvaljujući odgovornoj politici našeg predsednika Aleksandra Vučića i Vlade, Vranje kao sedište Pčinjskog okruga je danas veliko gradilište. Realizuju se ozbiljni kapitalni projekti, a sigurno je da će skoriji završetak Koridora 10 omogućiti još brži razvoj Vranja. Pored ozbiljnih radova na infrastrukturnom opremanju slobodne zone u Vranju se završava hirurški blok čije je izgradnja započeta još pre 12 godina koji će biti regionalnog karaktera za pružanje sekundarne zdravstvene zaštite za preko 250 hiljada stanovnika Pčinjskog okruga i Kosovskog-pomoravlja. Nedavno je takođe potpisano i sedam ugovora o nabavci savremene opreme vrednosti od preko 50 miliona dinara. Pored toga u Vranju je počela izgradnja novog vrtića koji će koštati oko 190 miliona dinara, a uskoro nas očekuje i početak izgradnje 186 stanova za pripadnike službi bezbednosti. Takođe, pri kraju je rekonstrukcija železničkih stanica u Vranju i Vranjskoj banji kao i renoviranje gradskog stadiona gde je postavljen teren sa veštačkom travom, ogradom i reflektorima. Međutim, pored ovog stadiona Vranje će zahvaljujući našem predsedniku Aleksandru Vučiću dobiti još jedna stadion sa otprilike 8000 sedećih mesta čime će biti ispunjeni uslovi da naš super ligaš u fudbalu Dinamo svoje utakmice kao domaćim može igrati pred svojom publikom. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem se. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Boban Birmančević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Tijana Davidovac. Da li neko želi reč? Izvolite koleginice, Davidovac.
Zahvaljujem se. Predlozi zakona koji su na dnevnom redu jasno govore o potrebi da se sektor građevinarstva uredi, jer bez razvijenog građevinskog sektora, bez razvijene proizvodnje građevinskih proizvoda ne možemo govoriti o makroeknomskoj stabilnosti. Mi danas imamo rekordno visok rast BDP zahvaljujući upravo građevinarstvu. To je rezultat razvoja i ulaganja u građevinarstvo proteklih pet godina. Nema grada ni opštine u kojima se ne radi na izgradnji nove i renoviranju postojeće infrastrukture. Danas imamo situaciju da se ravnomerno ulaže u svaki grad, svaku opštinu i svaki okrug. U opštini Lazarevac iz koje ja dolazim, samo u 2017. godini i 2018. godini urađeno je preko pedeset kilometara državnih, lokalnih i nekategorisanih puteva. Pre 2012. godine nisu se gradili auto-putevi, prihod od putarine je 2012. godine bio milijardu dinara, dok je u 2017. godini prihod od putarine osam milijardi dinara. Taj novac ide u puteve, u održavanje auto-puteva, ali isto tako i u regionalne puteve u njihovo održavanje. Mi danas širom Srbije imamo gradilišta. Pre 2012. godine u Beogradu je bilo oko 300 gradilišta, a na teritoriji Republike Srbije skoro 500. Danas imamo preko 33.000 aktivna gradilišta na teritoriji Republike Srbije, a od toga skoro 5.000 na teritoriji Beograda. To su rezultati rada koji se vide, zahvaljujući odgovornoj i posvećenoj politici koju vodi Vlada Republike Srbije i SNS. Politika mira i stabilnosti koju vodi naš predsednik Aleksandar Vučić, saradnja sa zemljama u regionu, politika dobrosusedski odnosa dovela je do toga da je Srbija podigla svoj ugled u svetu i da smo poslali poruku da smo pogodno mesto za investicije i da smo spremni za oporavak privrede koja godinama bila uništavana. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem se. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik LJubica Mrdaković Todorović.
Hvala predsedavajući. Na kraju ću rezimirati amandmane koje sam podnela na Predlog zakona o građevinskim proizvodima. Naime, ovakvim jednim sveobuhvatnim propisom kao što je Zakon o građevinskim proizvodima uređuje se stavljanje građevinskih proizvoda na tržište što je i potvrđeno od strane svih subjekata na održanim javnim raspravama, pa je tako rasprava o Predlogu zakona, održana u Nišu 16. avgusta 2017. godine gde su svi zainteresovani imali priliku da čuju koncept novog zakona o građevinskim proizvodima. Imali su priliku da iznesu svoje stavove, svoje primedbe, sugestije i predloge na tekst Predloga zakona. Dalje, mi ovim novim zakonima vršimo usklađivanje našeg zakonodavstva i naših propisa sa propisima EU. Znači, dolazi do harmonizacije tog sistema u EU, čime domaći proizvodi i domaći proizvođači postaju konkurentni i na tržištu EU. Uspostavlja se takav sistem na tržištu da se stavljaju samo bezbedni i sigurni građevinski proizvodi koji se trajno ugrađuju u objekte, čime se kroz primenu tehničkih zahteva, definisanih standardima i tehničkim propisima, obezbeđuje bezbedna upotreba objekta. Na kraju, razvoj građevinarstva će biti podstaknut, u skladu sa savremenim i modernim trendovima u projektovanju i izgradnji. Sve ovo prethodno pomenuto uticaće na porast ulaganja u privredu Republike Srbije. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Stanislava Janošević. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Jelena Mijatović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Dalibor Radičević. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Radičeviću, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman i na član 4. Predloga zakona o građevinskim proizvodima, gde sam predložio da se doda stav 2, sa željom da dodatno definišem član 4. ovog zakona. Samo dobrim i kvalitetnim građevinskim materijalom može se obezbediti kvalitetna gradnja. A da bi građevinski materijali ispunili određene standarde, mora da postoji odgovarajuća zakonska regulativa, kao što je ovaj zakon o kome danas raspravljamo. Da se danas u Srbiji gradi, to vidimo svi. U Aleksincu pre nedelju dana završen je most na Žitkovačkoj bari. Vrednost radova iznosila je 350 hiljada dolara. O značaju mosta ne treba uopšte ni pričati. Posle mnogo godina, konačno će krenuti u rekonstrukciju ulica Lele Popovića, i to u dužini od 5,7 km. Ovaj putni pravac se radi u saradnji „Puteva Srbije“ i lokalne samouprave. Lokalna samouprava radi vodovodnu i kanalizacionu mrežu, a „Putevi Srbije“ sam kolovoz. Vrednost investicije je 118 miliona dinara. Na ovaj način će putni pravac prema Soko Banji biti doveden u pristojno stanje. Rade se i putni pravci na sve strane opštine ravnomerno. Rade se ulice u gradu. Sam centar grada je završen, što se tiče najprometnijih saobraćajnica, a u toku sledeće godine biće uređeno i šetalište. Zato ću u danu za glasanje podržati sve predloge zakona koji su na dnevnom redu. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Miodrag Linta. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite.
Hvala. Javnosti je dobro poznato da se u Srbiji sprovodi regionalni stambeni program, čiji cilj je rešavanje stambenih potreba desetine hiljada izbeglih i prognanih Srba, koji još uvek nisu rešili ključno pitanje integracije, a to je pitanje stanovanja. Takođe, poznato je da su dve institucije nadležne za realizaciju tog programa. To su Komesarijat za izbeglice i Jedinica za upravljanje projektima. Ono što ja želim posebno da istaknem jeste činjenica da te dve institucije treba daleko profesionalnije, efikasnije i brže da rade na realizaciji toga programa. Program se sprovodi veoma sporo, sprovodi se nekvalitetno. Imamo primere loše gradnje stanova, imamo primere loše gradnje montažnih kuća, imamo niz primera da se donose odluke za izbegličke porodice da su na papiru dobile ili montažne kuće ili stanove ili seoska imanja ili građevinski materijal, a onda čekaju godinu, dve, tri, da se to realizuje u praksi. LJudi su ogorčeni, jer često vide na televiziji kako su im dodeljene te odluke o rešavanju stambenog pitanja, a u praksi to sporo ide. Znači, moj apel, odnosno zahtev i Komesarijatu za izbeglice i Jedinici za upravljanje projektima, ponavljam, da poštuju rokove. U pitanju su najveće žrtve ratova na prostoru bivše Jugoslavije i nedopustivo je da i pored tih formalnih odluka o rešavanju stambenog pitanja, moraju da čekaju, kao što sam rekao, godinu, dve, tri, da bi se to realizovalo u praksi. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Dubravka Filipovski. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Dušica Stojković. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite, koleginice Stojković.
Zahvaljujem, gospodine Arsiću. Uvaženi ministre Nedimoviću sa saradnicima, drage kolege narodni poslanici, Srbija je dugo kaskala kada je reč o pravnoj regulativi i usvajanju Zakona o građevinskim proizvodima. Mnoge zemlje pre nas su u regionu, na jedan detaljan i podroban način regulisale ovu oblast. Prethodna vlast se zaista ovim pitanjima nije bavila, njima je bilo važnije kako da brže, efikasnije i bolje rade propale projekte, kako da se obogate preko noći, kako da višestruko pojačaju svoju imovinsku kartu, ali za građane, privredu, kvalitet građevinskih objekata zaista nisu marili. Usvajanjem ovog novog zakona, jednog modernog, evropskog zakona, korist će imati i privreda i proizvođači građevinskog materijala i distributeri i investitori i projektanti, kao i laboratorije za ocenu kvaliteta. Pozitivne efekte ovog zakona imaćemo zaista jako brzo. Oni će vrlo brzo biti vidljivi samim građanima koji žive u ovoj zemlji, imaćemo kvalitetnije izgrađene objekte, kvalitetnije izgrađene škole, bolnice, obdaništa, mostove, auto-puteve. Usvajanjem ovog zakona nećemo završiti posao. Čeka nas još dosta. Resorno ministarstvo, Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture moraće da u narednih šest meseci od usvajanja ovog zakona usvoji i podzakonske akte i tek tada ćemo imati definisana pravila igre i listu standarda, kao i rokove za njihovu primenu. Usvajanjem ovog zakona i usvajanjem podzakonskih akata možemo reći da će u narednom periodu ovo zaista biti pun pogodak za srpsku privredu, za državu Srbiju, koja će ulagati u oblast građevinarstva, definisati evropske standarde koji su nam do sada nedostajali. Ali, krajnje benefite od primene ovog zakona imaće građani koji žive u našoj zemlji, jer će oni imati kvalitetnije škole, bolnice, mostove i auto-puteve. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Darko Laketić. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Laketiću, izvolite.
Zahvaljujem se. Poštovani predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima, uvažene kolege narodni poslanici, danas govorimo o Zakonu o građevinskim proizvodima i ono što je veoma bitno i o čemu diskutujemo sve ovo vreme jeste upravo ta standardizacija i taj proces koji je dugo očekivan i koji je definitivno bio neophodan u našem građevinarstvu. Ono o čemu bih hteo danas više da kažem jeste nekoliko infrastrukturnih projekata koji su ne samo planirani, već je, što se nekih tiče, i realizacija već počela da se ostvaruje, to je projekat nove regionalne bolnice u Prokuplju, za koji je deo projektne dokumentacije već spreman. Zašto je to bitno? Zato što je sadašnja bolnica u Prokuplju izgrađena 1923. godine, oronula i uprkos jednom kvalitetnom održavanju, zaista se više ne nalazi u stanju da može da se adekvatno pruži zdravstvena zaštita u njoj. Ovo je bitno zato što bi se na taj način zaista dugoročno rešio problem sprovođenja zdravstvene zaštite i zato što bi se na taj način higijenski uslovi podigli na jedan mnogo viši nivo u odnosu na sadašnji. Osim ovog projekta, čija realizacija se očekuje krajem ove i početkom sledeće godine, moram da naglasim značaj projekta nove zelene pijace. Taj projekat je vredan 200 miliona dinara, finansira se iz sredstava Ministarstva privreda, ali i iz sredstava Evropske investicione banke. Otvaranje nove pijace se očekuje već tokom naredne godine. To su dva projekta koji nesumnjivo imaju, uz auto-put, uz industrijsku zonu, najveći značaj za razvoj našeg regiona. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Ivana Stoiljković. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Vesna Marković. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite, kolega Rističeviću.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, meni je žao što predstavnici saveza lopuša i džabalebaroša i ljotićevaca nisu ovde, jer bih sada uz ovo mogao da im objasnim šta je fašizam u kome je Boško Obradović poodavno duboko zagazio. Dakle, napredak se javlja u jednoj zemlji kad vešti lideri prepoznaju šansu i uzmu stvari u svoje ruke i okrenu stvari na bolje. Mislim da je to rekao Truman. Da bi, seljaci kažu, imali dobru žetvu, morate da imate dobro seme, dobro oranje i dobru setvu. Vremena iza nas su bila takva da su naši politički protivnici, ne neistomišljenici, nego zlomišljenici, ne po pitanju nas, već po pitanju sopstvene zemlje, oni su želeli pre svega da imaju žetvu i berbu, ali bez setve i bez oranja, bez truda. Ta vremena su iza nas. Mene raduje što je napredak ove zemlje prepoznat i što su on ne bazira na uvozu tuđe robe za tuđi novac, što BDP raste iz proizvodnje i prerade. Mi moramo građevinske materijale, prirodne i ostale upotrebljavati u podizanju farmi i prerađivačkih kapaciteta i obnovljive energije, da tu energiju iskoristimo da što seljaci proizvedu na njivama, da njihovi sinovi, koji su odvaže da se bave poljoprivredom, da to prerade i da dobijemo dobar prehrambeni proizvod, da poljoprivredu i prehrambenu industriju modernizujemo, jer se uskoro bogatstvo jedne zemlje neće meriti količinom zlata i dijamanata, već količinom hrane i pijaće vode koju ta zemlja može proizvesti. Pošto imam još malo vremena, ja bih pozvao Đoku Vukadinovića, koji sada nije tu, koji je tako srceparajuće govorio o poljoprivredi, želeći da privuče biračko telo da glasa za njih, iako ih uopšte nema na sednicama Narodne skupštine, kao što vidite nema ni Pokrajinskog sekretara za poljoprivredu, Gorana Ješića, mesecima, a eto, oni brinu za poljoprivredu, cenu dizela itd. S obzirom, da mi je preporučio taj Đoka Vukadinović, veliki poljoprivrednik od danas, da treba da sedim ispred prodavnice i da pijem pivo, evo, ja ga pozivam da dođe kod mene da mi pomogne u oranju. Ja ću dizel da sipam, nema on nikakav problem. Hvala.
Zahvaljujem, kolega Rističeviću. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Mihailo Jokić. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite, kolega Jokiću.
Vezano za ovaj problem, ja ističem da u decembru mesecu ove godine opštine i gradovi treba da odrade koliki će porez na imovinu biti u 2019. godini. Zašto pričam o tome? Zato što smatram da je porez na imovinu jedan od razloga što legalizacija ne ide tako dobro kao što mi predviđamo i zato što se ne povećava broj ljudi koji plaćaju porez na imovinu. Ja sam više puta govorio ovde u Skupštini da se obim mora povećati, a da se pojedinačni iznos mora smanjiti. Primer je, recimo, TV taksa. Dok je bila 500 dinara, mi smo se stalno ovde… Mnogi su izbegavali da to plaćaju. Kada smo to učinili prihvatljivo za svako domaćinstvo, 150 dinara, o tome više niko ne priča. Znači, ja se zalažem da onaj procenat 0,4% maksimalni, koji može od 0,1 do 0,4, da Vlada donese odluku da ne može ni u jednoj opštini, ni u jednom gradu biti 0,4, nego mora biti manji. Porez na imovinu u 2019. godini ne samo što ne može biti veći, nego mora biti manji. To će biti podsticaj da i oni koji nisu legalizovali svoju imovinu, legalizuju i plaćaju svoju obavezu državi. O čemu se radi? Ovo je jedan izvor prihoda za sve opštine i gradove. Znači, oni imaju porez na lične dohotke, imaju transferna sredstva i imaju porez na imovinu i njima je, jednostavno, lako da uvek uzimaju taj procenat 0,4, one tri ponude itd, da ne ulazim u detalje, i na taj način obezbeđuju sredstva i oni koji plaćaju, plaćaju uvek i plaćaju više. Kad bi svi plaćali, taj iznos bi bio mnogo veći, a tačno se može izračunati i svakoj opštini reći...
Privodite kraju, kolega Jokiću.
Samo trenutak…
Pa, dva minuta je prošlo.
Evo, prekidam. Mnogi drugi su govorili više od dva minuta. Ovo je već treći put, gospodine Arsiću, kako vi mene prekidate.
Nije ništa lično, gospodine Jokiću.
Ja više neću govoriti. Hvala.
Evo, dva minuta i 25 sekundi. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Đorđe Komlenski. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Bojan Torbica. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Ana Karadžić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Milanka Jevtović Vukojičić. Da li neko želi reč? (Da)
Zahvaljujem. Uvaženi predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima, kolege poslanici i poslanice, poštovani građani Srbije, član 4. Predloga zakona o građevinskim proizvodima i te kako je važan, jer članom 4. Predloga zakona doprinosi se pravnoj sigurnosti i privrede i građana Srbije. Pravna sigurnost i za građane i za privredu jeste jedno od osnovnih opredeljenja Aleksandra Vučića i SNS. Ono što mojim predlogom amandmana želim da unapredim to je povećanje ekonomske razmene zato što povećanjem ekonomske razmene, a konkretno se tiče građevinskih proizvoda, direktno se utiče na ekonomski razvoj zemlje, a samim tim i na poboljšanje životnog standarda svakog građanina Republike Srbije i uopšte na poboljšanje ambijenta u Republici Srbiji sa aspekta privlačenja svih investitora, kako domaćih tako i stranih. Aleksandar Vučić vratio je nadu u život i rad građanima Republike Srbije i posebno želim da istaknem da je vratio nadu onim područjima koja su male sredine, koji pripadaju malim lokalnim samoupravama. Navešću kao primer lokalnu samoupravu Priboj. U Priboju je otvorena industrijska zona zahvaljujući lokalnoj samoupravi i Vladi Republike Srbije, došli su investitori, otvorili su fabrike i u njima rade građani opštine Priboj. Za one koji su u teškom zdravstvenom stanju, koji boluju od bubrežnih bolesti, prvi put od dolaska SNS, građani Priboja koji idu na hemodijalizu ne moraju dnevno da prelaze 60, odnosno 160 kilometara, idući do Prijepolja i Užica, već je to omogućeno u dnevnoj bolnici pri Domu zdravlja u Priboju. Takođe, SNS omogućila je bolji pristup, bolji, brži i efikasniji pristup građanima opštine Priboj, jer u vreme kada je ministar bio Nikola Selaković Pribojčanima je vraćen Osnovni sud u Priboju. Takođe, želim da naglasim da dolaskom SNS, a zahvaljujući, naravno, i sredstvima Vlade Republike Srbije, OŠ „Branko Radičević“ u Priboju, lokalna samouprava, predškolska dečija ustanova i Dom kulture greju se na biomasu, tako da učenici i nastavnici u OŠ „Branko Radičević“ u Priboju više ne moraju… [[Isključen mikrofon.]]
Koleginice, zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Matić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Desanka Repac. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Ognjen Pantović. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Pantoviću, izvolite.
Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, imali smo priliku ovih dana da čujemo mnogo toga o rezultatima rada Ministarstva koje vodi gospođa Mihajlović i oni su veoma dobri. Govorili smo o Koridoru 10, o Koridoru 11, veoma važnim putnim pravcima koji spajaju Srbiju sa zemljama regiona i Evrope. Za četiri godine izgrađeno je 200 kilometara autoputa, a započeti su radovi na deonicama Surčin-Obrenovac, Obrenovac-Ub, Lajkovac-LJig i obilaznici oko Beograda. Proširen je i granični prelaz na Batrovcima, tako da je povećan protok saobraćaja za 50%. Ministarka je najavila da će granični prelaz LJubovija-Bratunac biti objedinjen, čime će se znatno ubrzati te procedure i znatno ubrzati protok saobraćaja. To je veoma bitno da iskoristimo taj potencijal na našim putnim pravcima. Takođe, najavljeni su projekti veoma važni za unutrašnji transport i tu bi naveo primer najave autoputa od Preljine do Pojata. Ono što je veoma bitno naglasiti da se nije samo radilo na ovim veoma velikim projektima o kojima se često govori, nego i na rehabilitaciji postojeće putne mreže, projekat oko 1.100km za 390 miliona evra. Na taj način se značajno unapredila bezbednost saobraćaja, povećale brzine i omogućili smo da se investira i u one manje sredine u Srbiji, manje razvijene opštine koje se ne nalaze na ovim veoma važnim putnim pravcima i autoputevima. Pozivam kolege da podrže predložene zakone, jer su oni od ključnog značaja za razvoj naše zemlje. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Jasmina Obradović. Izvolite, koleginice.
Poštovani ministre, cenjene kolege narodni poslanici i dragi građani Republike Srbije, u diskusiji po ovom amandmanu osvrnuću se samo na neke poslove iz sfere građevinarstva koji su u poslednja četiri meseca, dakle, samo četiri meseca, urađeni na području grada iz kog ja dolazim, a to je Novi Sad. Kao što svi znamo, novi Žeželjev most je otvoren za drumski saobraćaj. Novi Žeželjev most je čelične konstrukcije, sagrađen je na pet stubova, dugačak 474 metra, širok 31 metar. U Novom Sadu se gradi prva robna kuća „Lesnine“ u Srbiji. Prva robna kuća te kompanije će se prostirati na 20.000m2 i zapošljavaće u početku preko 150 ljudi. Objekat prihvatilišta za stara i odrasla lica u Futogu, prigradskom naselju iz koga ja dolazim, Gerontološkog centra Novi Sad rekonstruisan je, nadograđen i najsavremenije opremljen zahvaljujući finansijskoj podršci grada Novog Sada i AP Vojvodine. Reč je o namenski građenom modernom prihvatilištu za privremeno zbrinjavanje lica koja se nađu u stanju socijalne potrebe i koja su akutno ugrožena. Novi objekat Zavoda za hitnu medicinsku pomoć na uglu ulice Ilariona Ruvarca i Bulevara Patrijarha Pavla počeo je da radi. Zgrada je površine 3.250 metara i zaista velelepno zdanje. Mogla bih tako da nabrajam, ne bi to sve stalo u dva minuta, koliko imam pravo na diskusiju, a ovo je tek mali deo onoga što se, kako u Novom Sadu, tako i u celoj Srbiji gradi i radi. Tako to rade odgovorni ljudi, Aleksandar Vučić, Miloš Vučević i SNS.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Maletić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Goran Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Mićin. Da li neko želi reč? Izvolite, kolega.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani predsedavajući, gospodine ministre, predstavnici Ministarstva, dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na Zakon o građevinskim proizvodima čiji je cilj da pospeši građevinsku industriju u Srbiji, koja evidentno zaista beleži veliki rast. Kako smo došli do toga da građevinarstvo, pa i investicije uopšte beleže toliki rast u Srbiji? Pa, pre svega, sjajnim reformskim merama Vlade Republike Srbije, a mislim da je najbolji pokazatelj toga kako smo radili upravo „Duing biznis lista“, lakoće poslovanja Svetske banke, gde prema izveštaju za 2018. godinu zauzimamo 43. mesto, što je zaista veliki uspeh, jer to je 43. mesto od 190 ekonomija koje prati Svetska banka i to je napredak za čak 48 pozicija za tri godine i ujedno najbolji rezultat od 2007. godine, od kada je Srbija i rangirana. Ova lista je dobar pokazatelj. Zašto? Zato što je koncipirana tako da ne uzima u obzir sve uslove poslovanja, već npr. deset ključnih oblasti koje su posledica državnih politika i načina na koje se te politike sprovode, dakle, od počinjanja poslovanja, dobijanja građevinskih dozvola, dobijanja priključka na električnu energiju, registrovanje imovine, dobijanje kredita, zaštita manjinskih akcionara, plaćanje poreza, prekogranična trgovina, izvršenje ugovora i rešavanje stečaja. Evo, ovde imam sa sajta Svetske banke jednu tabelu iz koje možemo da vidimo gde je otprilike Srbija, dakle, Srbija je 43. mesto u odnosu na Mađarsku koja je 48, u odnosu na Bugarsku koja je 50, u odnosu na Hrvatsku koja je 51. i u odnosu na regionalan prosek. Zaista jedan dobar napredak i ono što je važno je da napredak na „Duing biznis listi“ znači da su zakoni koji uređuju poslovni ambijent zaista dobri i da se efikasnije sprovode, što svakako doprinosi svemu ovome što sam rekao. Hvala.
Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Radoslav Jović. Da li neko želi reč? Izvolite, kolega.
Poštovane koleginice i kolege, kada sam početkom dvehiljaditih kao gradonačelnik Kraljeva pokušavao da dovedem ozbiljne investitore u taj grad, da supstituišu činjenicu da su svi veliki industrijski sistemi, kao što je Fabrika vagona „Magnohrom“, „Jasen“, i da ne nabrajam dalje, takoreći uništeni, nažalost, njihov odgovor je uvek bio negativan, iz dva razloga, dva ključna razloga. Jedan je nedostatak saobraćajne infrastrukture i činjenica da grad Kraljeva i ostatak centralne Srbije sa Beogradom i severom Srbije vezuje magistrala smrti, Ibarska magistrala. To je bio jedan od ključnih razloga zbog kojih nisu prihvatali da budu ozbiljni investitori u Kraljevu. Drugi razlog je bio nedostatak adekvatne zakonodavne sigurnosti, jer investitor očekuje da bude siguran kad ulaže kapital u Srbiju. Ipak smo svedoci, i svako ko je dobronameran to jasno vidi, ozbiljnih promena u Srbiji na bolje. Ovaj dom je doneo sijaset dobrih zakona koji uređuju ovu materiju, vraćaju sigurnost potencijalnim investitorima, a svedoci smo i činjenice da i Koridor 11, Koridor 12, u najavi i Moravički koridor, obezbeđuju i one uslove koji su neophodni investitorima da dođu u Srbiju. Zahvaljujući tome Kraljevo je danas grad koji ima nadu i evo već dve fabrike koje će, nadam se uskoro, krenuti sa radom, obezbeđuju posao za 7.500 ljudi. Zato puna podrška naporima predsednika, Vladi i svima onima koji čine dobro Srbiji.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Milimir Vujadinović. Da li neko želi reč? Izvolite, kolega.
Zahvaljujem. Intencija mog amandmana je da ukaže na stalnu potrebu jačanja investicione klime kao preduslova razvoja Srbije. Investicije same po sebi predstavljaju nekakav novčani izdatak za kapitalna dobra, koja će omogućiti novu proizvodnju dobara ili usluga ili, najkraće rečeno, akumulaciju sadašnjosti sa nadom u dobitak u budućnosti. Međutim, za bilo koji novčani izdatak morate imati zdrav izvor i zdrave finansije. Ja ovde, naravno, mislim, pre svega, na javne finansije. Ozbiljna monetarna politika, koja počinje još od 2014. godine sa Vladom Aleksandra Vučića omogućila je taj novčani izdatak, odnosno te zdrave javne finansije su omogućile novčane izdatke za investicije i razvoj Srbije. Međutim, Srbija ne može reći da je razvijena i zadovoljna sve dok njeni ljudi koji žive u okruženju nisu razvijeni, odnosno dok taj boljitak ne osete i oni koji žive u okruženju. Smatrao sam da je važno istaći da su ova Vlada i ovaj predsednik bili inicijatori i nosioci investicija koje je Republike Srbija po prvi put u svojoj modernoj istoriji imala kada je u pitanju Republika Srpska, odnosno naši sunarodnici koji žive sa druge strane Drine. Podsetiću vas da je od 2014. godine do danas Republika Srbija direktnim investicijama i donacijama uložila u Republiku Srpsku nekih 21 milion evra, samo u poslednjih 20 meseci uloženo je devet miliona evra, i to za projekte od Novog Grada do Trebinja. Znajući koliki je to i razvojni, ali ako hoćete, na kraju krajeva, i ozbiljan i odgovoran politički potez, mi smo svakako spremni da u narednom periodu, kako bi Vlada nastavila ovim trendom i ovim tempom, podržimo sve zakonske predloge i sva zakonska rešenja koja dolaze pred ovaj parlament, kako bi svi zajedno stvarali osnov za dalji nastavak i za dalje korake u ovom pravcu kada je u pitanju i Republika Srpska, ali i svi naši sunarodnici koji žive u okruženju. Hvala.
Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Majkić. Da li neko želi reč? Izvolite, koleginice.
Zahvaljujem, predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani ministre sa saradnicima, podnela sam amandman na član 4. Zakona o građevinskim proizvodima, želeći da ukažem na to koliko je ovaj zakon povezan sa politikom investicija. Ovaj zakon po prvi put na jedinstven način uređuje tržište građevinskih proizvoda, podiže kvalitet materijala koji se koriste, kako u izgradnji puteva, mostova, pruga, zgrada i svih objekata koji se grade u Srbiji, ali on omogućava povoljnije cene za investitore zbog konkurencije ponuđača i čini da domaći investitori budu konkurentni na tržištu zemalja EU, zbog toga što podiže kvalitet tih građevinskih proizvoda na standard zemalja EU. Donošenje ovog zakona će olakšati primenu okvirnog sporazuma o ekonomskoj i tehničkoj saradnji između Vlade Republike Srbije i Vlade Mađarske u oblasti infrastrukturnih projekata, koji je takođe na dnevnom redu ovih dana, zbog toga što Republika Srbija i Mađarska imaju kontinuiranu saradnju koja ima za cilj infrastrukturni razvoj obe zemlje, a sigurno će olakšati i izgradnju jednog od najvećih infrastrukturnih projekata u ovom delu Evrope, a to je izgradnja brze pruge Beograd-Budimpešta koja će povezati Srbiju sa modernim zemljama EU na ovaj način. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Savkić. Da li neko želi reč? Izvolite, kolega.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, poštovane kolege narodni poslanici, podneo sam amandman na član 4. Predloga zakona o građevinskim proizvodima koji glasi – primenom ovog zakona podstiče se sveukupni razvoj Republike Srbije sa posebnim osvrtom na unapređenje privrednih resursa. Dosadašnji pravni okvir kojim je regulisana nova oblast nije bio usklađen sa propisima EU, što je stvaralo velike probleme za privredne subjekte koji su imali dvostruke troškove pri dokazivanju da ispunjavaju propisane zahteve Republike Srbije i EU. To je uzrokovalo i nekonkurentnost domaćih proizvođača i tela koji vrše ocenjivanje usaglašenosti proizvoda sa stranim tržištima. Dodatni troškovi su se javljali i kod privrednih subjekata koji su svoje poslovanje prilagodili propisima EU, a koji posluju i na domaćem i na inostranom tržištu zbog primena duplih procedura. Predlogom zakona o građevinskim proizvodima vrši se potpuna usklađenost domaćeg zakonodavstva sa propisima EU i na taj način se regulišu svi navedeni problemi i privrednim subjektima se olakšava poslove i smanjuju se troškovi. To će za direktnu posledicu imati dalji razvoj ove oblasti kod nas, ali će i naši proizvođači postati konkurentniji na inostranom tržištu. Predlogom zakona o građevinskim proizvodima jasno su definisane obaveze svih aktera pri stavljanju proizvoda na tržište, i to u svim fazama procesa od proizvodnje do ugradnje, čime se definiše jasna podela odgovornosti. Imajući u vidu sve navedeno, Predlog zakona o građevinskim proizvodima znatno unapređuje privredne resurse Republike Srbije i doprinosi sveukupnom razvoju Republike Srbije. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Radovan Jančić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Milosav Milojević. Da li neko želi reč? Kolega Milojeviću, izvolite.
Uvaženi potpredsedniče Narodne skupštine, cenjeni ministre, dame i gospodo poslanici, u članu 4. Predloga zakona predlažem da se doda stav 2. koji glasi – Primenom ovog zakona podstiče se sveukupni razvoj Republike Srbije sa posebnim osvrtom na unapređenje privatnog sektora. Veoma je bitno da kao država zadržimo stabilnost i da idemo u pravom smeru. Sve ovo možemo postići samo ukoliko nastavimo da sledimo viziju Aleksandra Vučića i politika Vlade Republike Srbije. Zaista je mnogo toga što može da se kaže u prilog činjenici da napokon posle mnogo godina Srbija i svi građani mogu jasno da vide boljitak. Jedan od tih primera je svakako razvoj građevinarstva. Svedoci smo koliko se gradi kakve sve projekte možemo videti, ne samo u Beogradu, već i u drugim gradovima Srbije. Na taj način direktno, ali i posredno unapređujemo privatni sektor. Navešću samo neke primere kompanija u Aranđelovcu koje su proteklih nekoliko godina zabeležile veliki rast proizvodnje, izvoza i broja zaposlenih radnika. Kompanije „Peštan“, „Bekament“, „Stubline“, „Univerzum“ i druge koje se bave stvaranjem građevinskih proizvoda zapošljavaju nekoliko hiljada ljudi u Aranđelovcu. Danas one važe za veoma prepoznatljive i značajne kompanije na međunarodnom nivou, čiji je fokus izvoz na mnoga inostrana tržišta uz poboljšanje zahteva svakog pojedinačnog kupca, ali iznad svega i na poštovanje standarda i kvaliteta. Opština Aranđelovac je ostvarila veliki napredak u ekonomskim i finansijskim parametrima. Zaključno krajem 2017. godine privreda opštine Aranđelovac ostvarila je 20,2 miliona evra suficita, od toga 95,6 miliona evra izvoza i 75,4 miliona evra uvoza, što jasno govori da se privatne kompanije razvijaju, a samim tim raste potražnja ne samo roba i usluga, već i potreba za novim radnim mestima. U poslednjih godinu dana u Aranđelovcu je uočen značajan pad nezaposlenosti. Sa 5.800 nezaposlenih za dve godine taj je broj pao na 4.120 nezaposlenih lica, a to znači da uskoro može doći na istorijski nivo od pre nekoliko decenija, a kada je opština Aranđelovac imala manji broj … [[Isključen mikrofon.]]
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Branko Popović. Da li neko želi reč? Kolega Popoviću, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici, uređivanje uslova za stavljanje na tržište 35 oblasti građevinskih proizvoda značajno utiče na sve učesnike na tržištu građevinskih proizvoda, od industrije preko investitora, projektanata, proizvođača, do nadzornih organa. Jedan od ciljeva ovog zakona je i povećanje obima izvoza građevinskih proizvoda, ali i podizanje nivoa realizacije projekata u oblasti infrastrukture. Jedan od strateških ciljeva Vlade Republike Srbije, pored završetka Koridora 10 i 11, u oblasti kapitalnih investicija je izgradnja deonice autoputa od Pojata do Preljina, dugog 110 km. Ova saobraćajnica će povezati više gradova, odnosno povezaće koridore 10 i 11. Nesumnjivo je da će izgradnja ovog autoputa dovesti do boljih životnih uslova za oko 500.000 građana koji žive u ovom delu Srbije, ali i do privlačenja većeg broja investitora, zapošljavanja mladih ljudi i rasta privrede. Donošenje ovog, kao i drugih zakona iz oblasti građevinarstva doprineće većoj privrednoj aktivnosti, povećanju broja zaposlenih, veće konkurentnosti na tržištu i uopšte ekonomskom razvoju Republike Srbije. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Goran Kovačević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Ana Čarapić. Da li neko želi reč? Koleginice Čarapić, izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, s obzirom da se moj amandman odnosi na investicije u privredi, moram da naglasim da je osnovni uslov za privlačenje, kako domaćih, tako i stranih investitora upravo realizacija infrastrukturnih projekata. U vezi sa tim želim da napomenem da je prošle nedelje u Vranju predsednica Vlade, gospođa Ana Brnabić, najavila da će upravo u 2019. godini biti izdvojeno iz budžeta Republike Srbije 200 milijardi dinara za realizaciju infrastrukturnih projekata. Sredstva koja će biti izdvojena iz budžeta Republike Srbije u 2019. godini se odnose na izgradnju glavnih saobraćajnica, i to za završetak izgradnje Koridora 10, 11, za početak izgradnje moravskog koridora, zatim za izgradnju železničke pruge Niš-Dimitrovgrad i brze pruge Beograd-Budimpešta. Koliko je bitan Zakon o građevinskim proizvodima, a o kome raspravljamo ove i prethodne nedelje, govori činjenica da će upravo taj zakon doneti kvalitetnije i jeftinije proizvode, a upravo ti proizvodi će biti ugrađeni u stanove za pripadnike snaga bezbednosti. Dakle, 8.086 stanova će biti izgrađeno do 2020. godine, i to je ujedno jedna trećina svih podnetih zahteva od strane pripadnika snaga bezbednosti. Takođe, naša država će subvencionisati i kupovinu stanova za opštine i gradove u unutrašnjosti Srbije, i to sa ciljem da se spreči odliv stanovništva koji je prisutan u zadnjih 30 godina. Dakle, politika Vlade Republike Srbije i SNS jeste rast, razvoj i viši životni standard svih građana Srbije. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik LJibuška Lakatoš. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik LJubiša Stojmirović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Mirko Krlić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Milan Knežević. Da li neko želi reč? Izvolite, kolega Kneževiću.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre sa saradnicima, koleginice i kolege poslanici, uvaženi građani Srbiji, mi imamo, praktično, uobičajenu svakodnevnu praksu ponašanja opozicionih poslanika žute varijante, gde umesto 62 u klupama sedi samo jedan. Oni dođu ujutru, pola sata, sat, iznesu neistine, napadaju sa raznim neargumentovanim neistinama i onda odu. I, najveći deo dana rada Skupštine nema ih u sali. U prilog nečeg što pokazuje vredan, posvećen rad Vlade i predsednika Vučića, radi građana da pročitam da je Republički zavod za statistiku objavio da je prosečna neto plata u Srbiji za avgust iznosila 49.773 dinara, što je protivvrednost od 421 evro i da je statistika pokazala u prvih osam meseci, od januara do avgusta, došlo do porasta u odnosu na 2017. godinu 5,8 % rasta plate nominalno, odnosno realno 3,8 %, tako da je neto zarada za avgust iznosila oko 39.000. Tako da, iz ovih statističkih podataka Republičkog zavoda za statistiku vidimo da je učinjen napredak u rastu plata. Naravno, svi mi znamo da je to nedovoljno, ali neprestani rad i trud Vlade u svim segmentima privrednog, investicionog i zakonodavnog dela održaće ovaj neprestani napredak rasta plata sa ciljem poboljšanja standarda građana. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Dragana Kostić. Izvolite, koleginice.
Zahvaljujem se predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnicima, drage kolege narodni poslanici, građani Srbije, svih ovih dana mi čujemo kritiku opozicije kako se mi hvalimo i SNS šta smo uradili. Sa ponosom mogu da se hvalim, jer smo stvarno uradili puno toga. Lokalna samouprava Sokobanje, odakle ja dolazim, upravo je pre mesec dana potpisala ugovor o komasaciji za navodnavanje u vrednosti od 29 miliona dinara, a ovaj projekat, ustvari, finansira će resorno Ministarstvo privrede. Površina koja je obuhvaćena ovom komasacijom je 956 hektara i izvodiće se u dve faze. Prva faza je u iznosu od 8,5 miliona dinara. Broj učesnika je 1.880, što je veoma zahtevan posao i zahteva saradnju sa drugim resornim ministarstvima. Lokalna samouprava Sokobanja kao jedan od lidera turizma u Srbiji je prepoznala da je poljoprivreda, pored turizma, jako bitna, s obzirom da naši sugrađani, sem turizma, nemaju ništa drugo gde bi mogli da se zaposle. I, ovim na jedan način pospešujemo poljoprivredu i pospešujemo zaposlenost ljudi da bi mogli svoje poljoprivredne proizvode da plasiraju gostima koji posećuju Sokobanju. Osim ovog ugovora, opštinska uprava je iz budžeta izdvojila 7,5 miliona za adaptaciju atarskih puteva po svim mesnim zajednicama i već je završen ovaj projekat u dužini od 40 kilometara. Međutim, tu nismo stali, sklopljen je ugovor za izvođačima u vrednosti od 13,5 miliona kako bi svi atarski putevi bili dovedeni u red, jer se godinama nisu obnavljali, zarasli su u šiblje i za poljoprivrednike više nisu ni bili upotrebljivi.
Zahvaljujem, koleginice Kostić. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Marko Parezanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Nataša St. Jovanović. Izvolite, koleginice.
Hvala uvaženi predsedavajući. Poštovani ministre, poštovani predstavnici ministarstva, poštovane kolege narodni poslanici, ubrzano gradimo saobraćajnice, vraćamo ugled Srbije u svetu, vraćamo poverenje kod investitora, koje je u prošlosti bilo uništeno, povećavamo privredne potencijale. Na to se odnosi moj amandman. Predlog zakona o budžetu 2018. godine predviđa da se do kraja 2020. godine za najvažnije investicije države ukupno potroši oko 250 milijardi dinara ili više od dve milijarde evra. Ovo ulaganje u oblasti infrastrukture, prema rečima stručnjaka, ali i statistici, veoma utiče na rast u građevinskom sektoru, a samim tim na rast u BDP. Poslednje tri godine u Srbiji mnogo toga je urađeno kako u niskogradnji, tako i u visokogradnji. Imamo visokoškolovanu radnu snagu, po kojoj smo u svetu bili prepoznatljivi, angažuju se keramičari, radnici na izgradnji vodovoda, grade se hoteli, stanovi, hidroelektrane, što znatno doprinosi našoj industriji. Vreme mraka je iza nas. Mi se sada vraćamo na svetsku građevinsku scenu. Da napomenem još nešto, to je da predstavnica Svetske banke u Srbiji je pohvalila rezultate Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture uz napomenu da je Srbija model zemljama u regionu kako da se izazovi pretvore u prilike za napredak. Jedan od slogana SNS je upravo – brže, jače, bolje i to nije samo parola, već životni moto. Zahvaljujem.
Zahvaljujem koleginice St. Jovanović. Na član 4. amandman je podnela narodni poslani Olivera Ognjanović. Da li neko želi reč? Koleginice Ognjanović, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnicima, u proteklih nekoliko dana imali smo priliku da kroz predložene zakone detaljno čujemo o svim problemima, rezultatima i planovima koji su povezani i šta smo mogli da čujemo? Negodovanje od strane opozicije kad god smo isticali koliko smo toga uradili i koliko projekata je u planu, a rezultati koje smo ostvarili su zaista impozantni i nije ni čudno da sa druge strane moramo čuti bilo šta što bi skrenulo pažnju građanima sa onoga o čemu govorimo, pa makar to bile i neistine.Šta je zaista istina? Sećamo se svim i građani Srbije i svako ko se vozio našim putevima ili prugama kako je sve izgledalo dok SNS nije pokazala šta znači ozbiljan rad i planiranje budućnosti. Do pre par godina vodila sam firmu koja je radila na obezbeđenju objekata i imovine na teritoriji Srbije, između ostalog i za Železnice Srbije i tvrdim da je zaista bila potrebna velika hrabrost i upornost da se Železnica dovede u red. Umesto gomile zapuštenih vozova i vagona koje smo mogli videti na putničkim i ranžirnim stanicama, sada imamo moderne vozove. Pruge su bile u katastrofalnom stanju i toliko zapuštene da novi vozovi koje smo kupili nisu mogli da razviju brzinu za koju su bili osposobljeni. Putničke stanice – sramota. Tuneli neobezbeđeni, nebezbedni za saobraćaj. Zatečeni neiskorišćeni krediti koje nam je ostavila prethodna vlast samo su napunili nečije džepove, a nama ostavili probleme. Danas imamo na stotine kilometara rekonstruisanih pruga, na desetine novih vozova i vagona i obnovljenih stanica. Razvijamo Železnicu, što znači da razvijamo privredu. Imamo bolju povezanost i u Srbiji i sa zemljama u regionu. Zato vam čestitam i želim dalje uspehe u radu.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Sandra Božić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik LJiljana Malušić. Da li neko želi reč? Koleginice Malušić, izvolite.
Hvala predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnicima iz ministarstva, s obzirom da dolazim sa opštine Voždovac ja ću da kažem šta je za ovaj kratak period od šest godina urađeno na opštini Voždovac između ostalog, pošto mi treba jedno tri, četiri, pet sat da nabrojim. Pre svega, asfaltirano je 80 kilometara nekategorisanih puteva od Kumodraža do Ripnja, uređeni su trotoari, rekonstruisane glavne ulice u podavalskim selima, Belom Potoku, Pinosavi i Kumodraž selu. U toku je rekonstrukcija magistralnog puta Ripanj – Barajevo u dužini od 14 kilometara. Završen put. U Ripnju je izgrađeno 70 kilometara vodovodne mreže. Otvorena crpna stanica Draženovac, čime je omogućeno vodosnabdevanje čitavog naselja jer do tada nisu imali pijaću vodu. Samo 10% je imalo pijaću vodu nažalost. Izgrađena je kanalizaciona mreža Mala utrina, koja je povezala oko 300 domaćinstava u naselju Jajinci, a koju su građani čekali decenijama. U Jajincima je izgrađen i Elezovački kolektor koji će služiti kao glavni odvodnik kanalizacije, nisu imali ljudi ni kanalizaciju, za podavalska sela, odnosno za 35 hiljada ljudi koji su imali septičke jame. Izgrađen kumodraški kišni kolektor i time rešen problem za odvođenje kišnih voda za 20 hiljada stanovnika. Takođe, otvorena prva Ikea u Srbiji, naravno, doveo je naš predsednik gospodin Aleksandar Vučić, dolazak švedske kompanije doneo je Beogradu i Voždovcu infrastrukturu od vrednosti od 10 miliona evra. Urađeno je više od dva kilometra saobraćajnica, tri kružna toka, skoro dva kilometra nove javne rasvete, potpuno novo korito reke, postrojenje za preradu otpadnih voda, više od pet hiljada metara vodovodne i kanalizacione mreže, 60 hiljada kvadratnih metara zelenih površina. Omogućeno je zaposlenje za 400 ljudi, a čitav podavalski deo grada će imati bolju infrastrukturu. Takođe, opština Voždovac je pokrenula i inicijativu da se uz auto-put Beograd-Niš, i buduće obilaznice kod Bubanj potoka, formira velika poslovno industrijska zona na 40 hektara. Poslovni kompleks je logičan nastavak ekonomske zone. Hvala lepo.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Marko Atlagić. Da li neko želi reč? Izvolite, kolega Atlagiću.
Uvaženi potpredsedniče Narodne skupštine, gospodine Arsiću, gospodine ministre sa saradnicima, ovaj zakon a i amandman, ako ga Vlada prihvati pridoneće ubrzanoj modernizaciji Republike Srbije, koju provodi Vlada Republike Srbije, najveći broj uvaženih narodnih poslanika u ovom velikom domu i najveći broj građana Republike Srbije, a motor ubrzane modernizacije Republike Srbije jeste uvaženi, naš predsednik Republike, gospodin Aleksandar Vučić. Poštovani ministre, najtipičniji primer uništavanje državne i građevinskih kompanija jeste odluka male interesne grupe okupljene oko nekadašnje vlade DOS-a i bivšeg resornog ministra dr Dragoslava Šumarca, kada je Srbija odjednom ostala bez toliko državnih kompanija pod izgovorom da su nerentabilne i da nemaju obrtna sredstva. Gospoda iz bivšeg režima su nam danas prigovarala i juče da mi zapošljavamo isključimo kadrove SNS. Nije tačno, to su oni radili, ponašaju se onako kako su se oni ponašali kada su bili na vlasti. Citiraću uvaženog narodnog poslanika Gorana Ješića kojeg inače, nema u ovom visokom domu, koji je 17. septembra, gospodnje 2014. godine rekao, citiram – Goran Pajtić je u Izvršnom veću Vojvodine zapošljavao tetke, sestre, strine, svastike, šurnjaje i kumove i od 670 zaposlenih u Izvršnom veću povećao na 2700, završen citat. To nisam ja rekao, nego uvaženi gospodin Ješić. Uvaženi gospodin Đoko Vukadinović, zvani Vlah, pobeže sada, ja ga zovem da se ispriča, jer je 17. oktobra rekao, citiram – kao što bi uvaženi kolega Rističević trebao u normalnoj zemlji da kopa njivu, da pije pivo ispred prodavnice i da nadniči, a on je ovde narodni poslanik. To takođe govori o tome kakvo je ovo društvo i kakva je ovo zemlja. Pozivam ga da se izvini.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Snežana Petrović. Da li neko želi reč? Izvolite, koleginice
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvaženi ministre, poštovane kolege narodni poslanici, na član 4. Predloga zakona o građevinskim proizvodima podnela sam amandman kojim se dodaje novi stav dva i kojim se podstiče razvoj Republike Srbije sa osvrtom na unapređenje ekonomskog razvoja. Građevinarstvo je kompleksna delatnosti koja podrazumeva usluge i procese od projektovanja do izvođenja radova, kao i ugradnju gotovih građevinskih proizvoda, pri čemu gotovi objekti treba u svakom pogledu da zadovolje zahteve projekta i bezbednost krajnjih korisnika. Uslovljenost građevinarstva, zaštitom životne sredine predstavlja bitan faktor održivog razvoja. Izgradnjom modernih saobraćajnica i auto-puteva, širom naše zemlje o visokim standardima poštuju se i propisi zaštite životne sredine, kao i ostali propisi bezbednosti, kako objekata za stanovanje tako i saobraćajnica. Želim još jednom da se osvrnem na značaj auto-puta na Koridoru 11 za ekonomski razvoj i kvalitet života stanovnika zapadne Srbije. Kada za oko tri godine budemo imali auto-put od Beograda do Požege, nemerljivi će biti pozitivni efekti za napredak i prosperitet cele zapadne Srbije, a i regiona i šire. Takođe, pored izuzetnog značaja auto-puta na Koridoru 11, pomenula bih i mogućnost budućeg razvoja avio saobraćaja na području regiona zapadne Srbije, kroz završetak rekonstrukcije aerodroma Ponikve, koji se nalazi 18 kilometara severozapadno od Užica u blizini poznatih turističkih destinacija Zlatibora, Zlatara, Tare, Mokre Gore, i u blizini granice BiH. Smatram da bi aerodrom Ponikve, doprineo razvoju ovog dela zemlje, kako kroz putnički, tako i kroz mogućnosti pokretanje avio, kargo saobraćaja. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Branimir Rančić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani ministre, poštovani gosti iz Ministarstva, poštovana gospodo, put Srbije ka pridruživanju EU podrazumeva pored mnogih drugih reformskih procedura pripremu za prilike i zahteve konkurentnog zajedničkog tržišta. Ovo zahteva veliku posvećenost kvalitetu proizvoda i usluga. Ocenjivanje usaglašenosti kao jednog od glavnih elemenata nacionalne infrastrukture kvaliteta podrazumeva proveru da li proizvodi, usluge, materijali, sistemi i kadrovi odgovaraju zahtevima standarda, propisa i drugih specifikacija. U cilju usklađivanja domaćeg zakonodavstva sa pravnim tekovinama EU, Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture u okviru svojih nadležnosti na sprovođenju nacionalnog programa za usvajanje pravne tekovine EU treba da realizuje prenošenje, odnosno transportovanje uredbe o građevinskih proizvodima broj 305/2011 CRP u pravni sistem Republike Srbije, odnosno u zakon Republike Srbije, što mi upravo danas to i činimo. Imajući u vidu da uredba utvrđuje harmonizovane uslove za plasman na tržištu blizu 40 familija građevinskih proizvoda, njen značaj za industriju građevinskih proizvoda Republike Srbije, za investitore, projektante, izvođače, tela za ocenjivanje usaglašenosti, nadzorne organe je ogroman.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Milena Turk. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Radmilo Kostić. Izvolite.
Hvala predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnicima, u članu 4. Predloga zakona o građevinskim proizvodima dodaje se stav 2. koji glasi – primenom ovog zakona podstiče se sveukupni razvoj Republike Srbije sa posebnim osvrtom na unapređenje ekonomske razmene. Predloženi amandman da je naglasak na značaj građevinarstva i industriju građevinskih materijala, kao značajan segment privrede svake države u svetu. Građevinarstvo je prvenstveno radno intenzivna hrana koja upošljava veliki broj radnika. Iskustva drugih zemalja u svetu su pokazala da u teškim ekonomskim uslovima u državi povećana aktivnost građevinarstva značajno ublažava i rešava probleme nezaposlenosti. Sa druge strane, nesumnjivo je višestruko dejstvo građevinarstva na rast i razvoj ostale privrede. Građevinarstvo apsorbuje veliki deo proizvodnje ostalih grana privrede, prvenstveno industrije, čime direktno doprinosi rastu proizvodnje ostale privrede, ali i doprinosi ukupnom razvoju svake zemlje. Stanje i razvoj građevinarstva i industrije građevinskog materijala u direktnoj su vezi sa ovim investicijama. Pozivam sve narodne poslanike da u danu za glasanje podrže ovaj set zakona. Hvala.
Kolega Kostiću, mogu da kažem da je vaša diskusija još bolja nego juče i zaista ste me i danas jako prijatno iznenadili. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Bogatinović. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani ministre Nedimoviću sa saradnicima, kroz realizaciju lokalnog akcionog plana za zapošljavanje od 2013. godine, grad Leskovac do sada je izdvojio oko 130 miliona dinara i Nacionalna služba za zapošljavanje 21,3 miliona dinara. Otvoreno je 243 malih firmi, od kojih i danas radi 190, a kod privatnog poslodavca zaposleno je 296 radnika. Za 214 mladih ljudi, od čega 96 visokoškolaca, sa prosečnom ocenom preko devet, omogućeno je obavljanje stručne prakse, kao i za 118 lica sa prosekom ispod devet. Grad je omogućio obavljanje javnih radova i zapošljavanje 196 ljudi. Kroz Fond za mlade grada Leskovca, nagrađeno 1.614 mladih talenata, za šta je izdvojeno 55 miliona dinara. Kroz Kancelariju za mlade i programe – aktiviraj se, igram za pobedu i letnje radionice, kao i nagradne ekskurzije, grad Leskovac je izdvojio 10 miliona dinara. Poštovani ministre Nedimoviću, u subvencionisanje poljoprivrednih proizvođača od 2013. godine, u gradu Leskovcu uloženo je 127 miliona dinara. Subvencije je dobilo 3.320 gazdinstava. Samo u 2017. godini podneto je 820 zahteva koji su do kraja godine isplaćeni. Kroz projekat elektrifikacije polja, uloženo je 65,6 miliona donatorskih sredstava. Izgrađeno je preko 37 kilometara elektromreže i 220 gazdinstava u pet sela dobila su mogućnost da navodnjava na struju. U proces komasacije do sada je uloženo 86 miliona dinara. Urađeno je 167 kilometara atarskih puteva, za šta je izdvojeno preko 60 miliona dinara. U ovoj godini vrednost za atarske puteve je 27 miliona dinara. Hvala.
Zahvaljujem, kolega. Ipak niste bili dobri kao kolega Kostić. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Živan Đurišić. Da li neko želi reč?
Poštovani ministre sa saradnicima, poštovani narodni poslanici, podneo sam amandman na član 4. Predloga zakona o građevinskim proizvodima i on glasi – u članu 4. Predloga zakona o građevinskim proizvodima, dodaje se stav 2. koji glasi – primenom ovog zakona podstiče se sveukupni razvoj Republike Srbije, s posebnim osvrtom na unapređenje i ulaganja. Inače, član 4. ovog zakona nosi naslov – supsidijarna primena propisa i utvrđuje da se na sva pitanja postupka koja nisu uređena ovim zakonom, primenjuju odredbe Zakona o opšteupravnom postupku. Sada bih nastavio sa investicijom koju opština Velika Plana, uz podršku Ministarstva za energetiku dobila 2017. godine na konkursu unapređenja energetske efikasnosti, donaciju za sanaciju zgrade Centra za kulturu Masuka, koja je pod zaštitom države. Zgrada Centra za kulturu izgrađena je daleke 1968. godine i od tada nije pretrpela veću sanaciju, tako da je ovom donacijom Centar za kulturu povratio svoj stari sjaj, kao jedna od najlepših zgrada u centru grada. U ovoj investiciji Ministarstvo je učestvovalo sa 1.376.000 dinara, a učešće UN za razvoj 3.607.000 dinara, kao i učešće lokalne samouprave u iznosu od 5.685.000 dinara. Na sanaciji i adaptaciji zgrade Centra za kulturu izvedeni su radovi na kompletnoj fasadi sa adekvatnim izolacionim materijalom. Stara i trošna drvena stolarija zamenjena je kompletno novom aluminijumskom, a izgrađena je i potpuno nova podstanica u kotlarnici, čime se u potpunosti ispunjeni svi standardi za energetsku efikasnost. Za sve ovo što je urađeno u opštini Velika Plana, kao i ostalim opštinama, što smo ovih dana slušali, zadnjih nekoliko godina urađeno je zahvaljujući politici predsednika Aleksandra Vučića, Vladi Republike Srbije i lokalnoj samoupravi.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Vera Jovanović. Izvolite, koleginice.
Poštovani potpredsedniče Arsiću, ministre Nedimoviću sa saradnicima, kolege poslanici, Zakonom o građevinskim proizvodima uređuju se uslovi za stavljanje na tržište i činjenje dostupnim na tržištu građevinskih proizvoda, sačinjavanje deklaracije o performansama i stavljanje znaka usaglašenosti na građevinske proizvode, obaveze privremenih subjekata tehnički propisi za građevinske proizvode i srpske tehničke specifikacije. Pojednostavljeni postupci tela za tehničko ocenjivanje građevinskih proizvoda, važan je dokumenat o sprovedenom ocenjivanju i verifikaciju o stalnosti građevinskih proizvoda i znakova usaglašenosti izdatih u inostranstvu i druga pitanja od značaja za oblast građevinskih proizvoda. Donošenjem ovog zakona Republika Srbija će pomoći kompanijama koje se bave proizvodnjom građevinskog materijala, da izađu na strano tržište, a samim tim doprinesu povećanju uposlenosti radne snage, a izvoz će učiniti da ekonomski pokazatelji Srbije budu još bolji. Ova Vlada, kao i predsednik Aleksandar Vučić, čine napor i to svakodnevno, da proizvodnja u svim segmentima beleži svakodnevno porast, pa tako i u proizvodnji građevinskih proizvoda. U danu za glasanje, molim kolege poslanike da izglasamo zakone koji su predloženi. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Zvonimir Đokić. Da li neko želi reč? Izvolite kolega.
Zahvaljujem predsedavajući. I ovaj amandman sam podneo u cilju poboljšanja zakona, za koji inače smatram da je izuzetno dobar i za koji ću glasati kada bude vreme za to. Srbija će po prvi put dobiti propis koji uređuje konkretnu oblast. Proizvođači građevinskog materijala, distributeri, investitori, projektanti, ali i laboratorije za ocenu kvaliteta osetiće efekte novog Zakona o građevinskim proizvodima. Promene će biti vidljive za sve učesnike. U najkraćem proizvođači će biti obavezni da ispituju svoje proizvode, imaće različite obaveze po pitanju atestiranja istih, te obaveze će biti po pitanju stalnosti, performansi itd. Moraće sami da obezbede kontrolu proizvoda, ali i angažuju nekoga za to. Novine će osetiti kontrolna tela. Promeniće fokus rada, umesto uzimanja uzoraka ispitivanja, oni će vršiti nadzor, promeniće metode i učestalost ispitivanja itd. Cilj svih, biće bezbedan i trajan građevinski materijal. Izgrađeni objekti biće sigurniji, a to znači da će i krajnji korisnici biti zadovoljniji. Bićemo svi sigurniji da su u puteve i kuće, uopšte u objekte, ugrađeni bezbedni, kvalitetni i trajni materijali. Proizvođači će biti u obavezi da krajnje proizvode, koje stavljaju na tržište i koji će biti ugrađeni u objekte, proizvode kvalitetno i dokumentima, preko nadležnih institucija, laboratorija i sertifikacionih tela, dokažu kvalitet i pravilnost proizvoda. Na dobijanje sertifikata o ugradnji građevinskog materijala utiču njegova svojstva normalno. Ukoliko građevinski proizvod ne zadovoljava date standarde, neće moći da dobije potreban sertifikat. Zakon će pružiti građanima sigurnost u pogledu opasnih materijala, za izgradnju građevinskih objekata će se upotrebljavati materijali koji ispunjavaju zahtevane standarde. Zato predlažem da usvojimo ovaj zakon.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Sonja Vlahović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Bojanić. Da li neko želi reč? Izvolite kolega.
Zahvaljujem uvaženi predsedavajući. Za razliku od nekih zluradih poslanika iz okoline Trstenika, koji izjaviše da se ovaj zakon odnosi na vrata i prozore, smatram da se ne odnosi na vrata i prozore. Odnosi se na vrlo bitne građevinske proizvode. Ovaj zakon je, baš kao i svi zakoni koje donosimo u zadnje vreme, baš kao i rad Vlade Republike Srbije i predsednika Srbije, u jednom jedinom cilju, u oporavku, kako ekonomskom, tako i sveobuhvatnom oporavku Republike Srbije. Da je to tačno, opet ću uzeti primere i sublimiraću ono što sam pričao ovih dana po svim amandmanima, a tiče se lokala, tiče se grada Kraljeva. Šta se to radi i koji su projekti u ovom trenutku prevashodni, koji će započeti sa svojom realizacijom početkom sledeće godine, Moravski koridor. Koridori Srbije rade intenzivno na tome. Otvaranje i izgradnja dve fabrike. Privodi se kraju izgradnja „Eurotay-a“, negde je na početku izgradnja „Leonija“. Zatim, ono što je meni posebno drago, jer mislim da je to moje čedo, urbana regeneracija, oporavak jednog dela grada Kraljeva. Nadvožnjak ide sporo, ali ide kvalitetno zato što smo utvrdili mnoge manjkavosti i ne želimo da nam se desi Italija, atletski stadion, fudbalski stadion, izgradnja zatvorenog bazena, stambeno naselje za pripadnike snaga bezbednosti, izgradnja osnove škole „Sveti Sava„, posle 45 godina menja se privremena drvena baraka, da ne pričam, finaliziraću sa aerodromom „Lađevci“ Kraljevo. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Radoslav Cokić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Jevtić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Milovan Krivokapić. Da li neko želi reč? Izvolite, kolega.
Hvala, predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnicima, koleginice i kolege, kroz član 4, odnosno stav 1. definisano je da se na sva pitanja postupaka koja nisu uređena ovim zakonom primenjuju odredbe zakona kojim je uređen opšti upravni postupak. Na samom početku obrazlaganja amandmana moram da vam kažem da definitivno građevina pokreće srpsku privredu, i što je najvažnije, beleži se stalni trend rasta u građevinskoj industriji u poslednje četiri godine, naročito u 2018. godini. Dodatni zamajac sektoru građevine, koja sada beleži značajno veći udeo u BDP-u Srbije, daće i donošenje ovog zakona, kao i izmene i dopune postojećih, koji se odnose na taj sektor. Ne mogu da ne pomenem najveći projekat na tržištu koji će se realizovati u narednom periodu, a to je izgradnja jeftinih stanova za pripadnike vojske i policije. Upravo ovakvi projekti građevinskim kompanijama i njihovim podizvođačima daju pune ruke posla. Kako nova gradnja angažuje i veliki broj pratećih delatnosti, to pokazuje da građevina predstavlja pokretač rasta i razvoja kompletne privrede. Stručnjaci i investitori hvale donošenje zakona i eventualne izmene propisa, koje sada nisu mrtvo slovo na papiru, već se donose da bi se primenjivali i da bi građani bili zaštićeni i sigurni u trenutku kada razmišljaju o poslovima, vezanim za građevinske proizvode ili realizuju iste. Mnogo je važno da svaki građanin države Srbije zna da ga zakon štiti, što je i definisano ovim članom. Usvajanjem niza zakona uspeli smo da unapredimo poslovni ambijent i pokažemo da smo ozbiljna i uređena država, a to se neminovno odrazilo i na porast interesovanja stranih kompanija za ulaganje u Srbiju. Srpska napredna stranka će u danu za glasanje dati svoj glas ovom zakonu. Hvala lepo.
Zahvaljujem, kolega. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Svetlana Nikolić Pavlović. Da li neko želi reč? Izvolite, koleginice.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, podnela sam amandman na 4. član Predloga zakona o građevinskim proizvodima, kako bi se dodatno definisao pomenuti član, a posebno sagledao bolji pristup ekonomskim resursima. Odgovorno rukovodstvo, sprovodeći program SNS, intenzivno radi, realizuje projekte, naročito vodeći računa o trošenju novca građana i tome se pažljivo pristupa i danas imamo suficit u budžetu. O odgovornom radu i radu isključivo u interesu građana Srbije govori i Predlog zakona na dnevnom redu. Zakonom o građevinskim proizvodima uređuju se uslovi za stavljanje na tržište građevinskih proizvoda. Svaki građevinski proizvod napravljen u Srbiji moraće na sebi da ima jasnu deklaraciju o performansama i moraće da nosi znak o usaglašenosti proizvoda, kao dokaz da je isti proizveden u skladu sa međunarodnim i domaćim standardima. Ovo je važno, jer su veliki napori predsednika Aleksandra Vučića usmereni na razvoj našeg tržišta i na izvoz naših proizvoda. Pravila će važiti za investitore, proizvođače, uvoznike, distributere građevinskih proizvoda, sertifikaciona tela, projektante itd. Time će se temeljno pristupiti analizi svake oblasti i staće na put potencijalnim zloupotrebama, a samim tim i nastanku problema u oblasti građevinarstva. Zato će SNS u danu za glasanje glasati za ovaj i ostale predložene zakone.
Zahvaljujem, koleginice. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, samo da vas obavestim da je vreme koje je predviđeno članom 158. stav 4. Poslovnika Narodne skupštine a odnosi se na podnosioce amandmana potrošeno, tako da mogu samo da se javljaju narodni poslanici kojima je po nekom drugom osnovu ostalo to pravo. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Blaža Knežević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Dragana Barišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Milija Miletić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Tomić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Vlado Babić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe Samostalni poslanici. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 10. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 11. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 12. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 13. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 14. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 15. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 16. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 17. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 18. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 19. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 20. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 20. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Slavica Živković, Branimir Jovanović, Jasmina Karanac i Predrag Jelenković. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 21. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 22. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 23. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 24. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 25. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 26. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 27. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 28. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 29. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 29. amandman je podneo narodni poslanik LJubinko Rakonjac. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 30. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 31. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 32. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 33. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 34. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 35. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 36. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 37. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 38. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 39. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 40. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 41. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 42. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 43. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 44. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 45. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 46. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 47. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 48. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 49. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 50. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 51. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 52. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 53. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 54. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 55. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 56. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 57. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 58. amandman su zajedno podneli narodni poslanici SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 59. amandman su zajedno podneli narodni poslanici SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 60. amandman su zajedno podneli narodni poslanici SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 61. amandman su zajedno podneli narodni poslanici SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 62. amandman su zajedno podneli narodni poslanici SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 63. amandman su zajedno podneli narodni poslanici SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 63. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 63. amandman je podnela narodni poslanik Ružica Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 64. amandman su zajedno podneli narodni poslanici SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 64. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 65. amandman su zajedno podneli narodni poslanici SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 65. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 66. amandman su zajedno podneli narodni poslanici SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 67. amandman su zajedno podneli narodni poslanici SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 67. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Sp. Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 68. amandman su zajedno podneli narodni poslanici SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 69. amandman su zajedno podneli narodni poslanici SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 70. amandman su zajedno podneli narodni poslanici SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 71. amandman su zajedno podneli narodni poslanici SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na naslov iznad člana 72. amandman, sa ispravkom, od 22. oktobra 2018. godine, podnela je narodni poslanik Katarina Rakić. Vlada je prihvatila amandman u osnovnom tekstu, a o ispravci amandmana se nije izjasnila. Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatio je amandman u osnovnom tekstu, a o ispravci amandmana se nije izjasnio. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u osnovnom tekstu u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, a o ispravci amandmana se nije izjasnio. Da li neko želi reč? Gospodine ministre, izvolite.
Prihvatam amandman sa ispravkom.
Zahvaljujem. Konstatujem da je amandman prihvaćen sa ispravkom i da je postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 72. amandman su zajedno podneli narodni poslanici SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 73. amandman su zajedno podneli narodni poslanici SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 74. amandman su zajedno podneli narodni poslanici SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Pošto smo završili pretres o amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na drugu tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O PLANIRANJU I IZGRADNJI Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici, kao i Odbora za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije. Primili ste izveštaje Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe Samostalni poslanici. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Ivana Dinić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Sp. Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Ružica Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici prof. dr Vladimir Marinković i Katarina Rakić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 15. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe Samostalni poslanici. Na član 16. amandman su zajedno podneli narodni poslanici prof. dr Vladimir Marinković i Katarina Rakić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 17. amandman su zajedno podneli narodni poslanici prof. dr Vladimir Marinković i Katarina Rakić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 17. amandman je podneo narodni poslanik Đorđe Vukadinović. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Da)
Zahvaljujem. Žao mi je što sam prekinuo ovako tečno čitanje našeg predsedavajućeg, koje pomalo podseća na ono kad se čita molitva u crkvi, ali prosto da bi građani ili javnost koja prati znali o čemu se radi, zbog one prakse o kojoj sam ja ovde više puta govorio, mi sada smo u situaciji da i amandmani koje su podnele kolege sa najboljom namerom ne mogu prosto da budu raspravljani. Zahvaljujem ministarstvu i ljudima iz ministarstva koji su pročitali ovaj amandman, koji su uvažili, usvojili, ovaj amandman. Znači da neko u ministarstvu to čita i skrećem pažnju da je to jedan jedini moj amandman na ovaj set zakona i taj jedan amandman je usvojen. Toliko o tome ko ozbiljno podnosi i ko se ozbiljno bavi ovim poslom, bez obzira što neće promeniti nešto mnogo, ali prosto pravno-tehnička je stvar. Vidim da neke kolege negoduju, izgleda da vama više odgovara tako da se samo čitaju, nekim kolegama preko puta, da se samo čitaju ti amandmani, nego da se o njima ozbiljno raspravlja. Da je bilo više dobre volje, da se nisu podnosili amandmani kako su se podnosili, sada bismo mogli da pričamo i o drugim. Dakle, ja pohvaljujem i zahvaljujem što je neko u tom ministarstvu pogledao te amandmane, prelistao i video šta je ono što pomaže, što doprinosi poboljšanju teksta, ali generalno, ukupni kvalitet, rekao bih na kraju, i zakonskog predloga, a i ove rasprave bi svakako bio bolji da se nije išlo na onaj manevar koji se već od decembra prošle godine primenjuje, a to je da se besomučno troši vreme na podnošenje onih amandmana koji služe samo da bi se potrošilo onih 600 minuta predviđenih za raspravu. Svašta smo čuli u tom periodu. Ja sam svašta čuo na svoj račun i danas ovde, sada, malo čas, i juče i prethodnih dana, ali mislim, na kraju krajeva, da li bog vidi, da li vide građani ili ne vide, da li se to negde na kraju valorizuje, videćemo. U svakom slučaju, mislim da je mnogo bolje da se rasprava usredsredi na suštinu, a ne da pričamo o onome o čemu nema veze i što nema nikakve veze sa temom, samo da bi se potrošilo vreme. Ono što me najviše pogodilo, pored raznih drugih nepravednih optužbi, to je prozivka ili aluzija da ja potcenjujem seljake ili selo. Umesto, pošto su se potrudile neke kolege da me dezavuišu i da pričaju neistine kako ja potcenjujem selo i seljake, bolje da su se usredsredili na to, jer vidim da je neke mnogo pogodilo što sam ja danas pomenuo kako, nažalost, samo Srbija od zemalja u regionu nema nikakve podsticajne mere da ovo skupo gorivo bude povoljnije i da na različite načine može da se izađe u susret poljoprivrednim proizvođačima. To bi bio mnogo ozbiljniji doprinos nego da se neko busa u grudi ovde i priča o svom seljačkom poreklu…
Molim vas, gospodine Vukadinoviću, da pričate o svom amandmanu.
Pazite, ja pričam o amandmanu mnogo više nego što je većina kolega ovde pričala o svojim amandmanima.
Nisam znao da akcize na gorivo imaju ikakve veze sa vašim amandmanom, pogotovo što Zakon o akcizama nije promenjen do 2011. godine. Tako da…
Gospodine predsedavajući, naravno, ali pošto u takvim diskusijama….
Tako da se obraćate Vladi koja je bila 2011. godine.
Neke akcize su bogami, u međuvremenu dopunjene, promenjene, uvedene.
Na cene goriva nisu.
Ja pričam o akcizama na električnu energiju. Dakle, kao što znate, kad već pominjete akcize, Vlada ima mogućnost, gospodine predsedavajući, Vlada ima mogućnost da se odrekne akcize svojom uredbom, dakle, neće biti. Ali, nije poenta u tome koliko ima veze pivo ispred prodavnice, koliko ima veze oranje i kokoške koje su ovde pominjane…
Kolega Vukadinoviću, izričem vam opomenu.
Gospodine predsedavajući, to je vaše pravo, ali svi vide da vi zloupotrebljavate to pravo. Samo da završim, gospodine predsedavajući, neće mene opomena jedna ili druga…
Izričem vam drugu opomenu. Kolega Vukadinoviću, vi prošetate kroz Narodnu skupštinu i obraćate se poslanicima koji sede ovde već tri ili četiri dana, po ceo dan i plus sebi dajete za pravo da govorite van teme dnevnog reda.
Gospodine predsedavajući, vi imate evidenciju u prisustvo, možete se uverite da sam ja više ovde od mnogih kolega vladajuće koalicije…
Oduzimam vam reč gospodine Vukadinoviću. Izvolite, gospodine Đurišiću. (Marko Đurišić: Na šta liči ovo? Na osnovu čega mu je data opomena?) I vama izričem opomenu. (Marko Đurišić: Šta je uradio? Kako te nije sramota?) I vama izričem drugu opomenu. I, vi ste gospodine Đurišiću prošetali do sale i sad ste našli ovde da dobacujete i dovikujete. Cenio bih vas da ste došli ovde jutros u 10.00 sati, kad i svi poslanici. Ne morate da dajete kvorum i to ne tražim od vas. Ne morate ni da slušate poslanike, ali nemojte nama da solite pamet šta je tema dnevnog reda i šta je ko uradio, jer ja ovde sedim od jutros, i tako danima unazad. Da li još neko želi reč po amandmanu? Kolega Rističeviću, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, građevina i materijali su veoma bitni za poljoprivrednike. Ovde je izrečena jedna velika neistina, a tiče se podsticaja u poljoprivredi. U vreme kad je prethodni govornik koji je trebao da govori o građevinskim materijalima, od 2003. pa do 2012. godine, na svim televizijama hvalio vlast koja je izdvajala 106 do 170 miliona evra godišnje, da upotrebim grublji izraz, gotovo iščašio vilice, paleći takvu vlast. Danas, ne znam iz kojih razloga, kako on to kaže, da posao obavi sa pažnjom dobrog stručnjaka. Dakle, danas on neće da kaže da ova Vlada izdvaja od 280 do 309 miliona evra godišnje, što je od 130 do 186 miliona više, od one vlasti koju je on hvalio svaki dan. Umesto da govori o građevinskom materijalu, on govori, kako sam već rekao, sa pažnjom dobrog stručnjaka. Koliko je on dobar stručnjak, ja ću samo da pokažem ovako (pokazuje papir). Ovo je ponuda za Lutriju Srbije. On to negira. Kaže ovako – u ugovoru piše da će posao obaviti sa pažnjom dobrog stručnjaka. On u svojoj ponudi nove srpske političke misli ili nove vlaške političke misli, ne znam da li je to prekrstio i napisao sledeće – da je ponuda kvartalna, po četiri meseca. Eto, ja nisam znao da vlaški kalendar u jednom kvartalu ima četiri meseca. To ti je pažnja dobrog stručnjaka, koja je naplaćena dva miliona i 400 hiljada dinara.
Na član 26. amandman je podneo narodni poslanik Balša Božović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 26. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe Samostalni poslanici. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 30. amandman je na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika podneo Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Molim predstavnika predlagača da se izjasni o ovom amandmanu. Izvolite, gospodine ministre.
Prihvatam amandman sa ispravkom.
Zahvaljujem, gospodine ministre. S obzirom da su i nadležni odbori i Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo i predstavnik predlagača prihvatili ovaj amandman, on postaje sastavni deo Predloga zakona. Na član 33. amandman je podnela narodni poslanik dr Dijana Vukomanović. Da li neko želi reč? (Ne) Sada određujem pauzu u trajanju do 16.00 časova kada ćemo u skladu sa članom 205. da imamo nastavak sednice na kojoj ćemo da nastavljamo pitanja. Raspravu u pojedinostima nastavljamo odmah po završetku postavljanja poslaničkih pitanja. Zahvaljujem.
Poštovani narodni poslanici, pristupamo postavljanju poslaničkih pitanja u vremenu od 16.00 do 19.00 časova. Saglasno članu 205. Poslovnika Narodne skupštine podsećam vas da će redosled postavljanja poslaničkih pitanja biti utvrđen prema dosadašnjoj praksi, tako što će najpre reč dobijati poslanici koji ne pripadaju ni jednoj poslaničkoj grupi, a zatim poslanici od najmanje prema najvećoj poslaničkoj grupi. Počinjemo sa postavljanjem pitanja. Prvi se prijavio narodni poslanik Muamer Zukorlić, koji nije u sali, zatim poslanik Arpad Fremond. Izvolite.
Poštovana predsednice, predsedništvo, predsednice Vlade i članovi Vlade, želeo bih da postavim pitanje u ime poslanika SVM i to predsednici Vlade, gospođi Ani Brnabić, a pitanje se tiče PIO poljoprivrednih proizvođača. Naime, poslanici SVM se već godinama bave problemom svih poljoprivrednika u Srbiji koji gazduju na manjim površinama i koji nemaju od čega da plate PIO, a mnogi ni zdravstveno osiguranje. Ne želim da govorim o tome kolika su dugovanja poljoprivrednih proizvođača prema državi, ne želim ni da krivim ikoga za nastalu situaciju, samo želim da govorim o tome da je problem prisutan i mi iz SVM želimo da rešimo ovo pitanje. Činjenica je da imamo ogroman broj poljoprivrednika koji gazduju na površini manjoj od pet hektara ili ne gazduju na tim površinama, već ih izdaju u zakup. Ovi poljoprivrednici imaju vrlo skromne prihode i nemaju od čega da plate ni PIO, ni zdravstveno osiguranje, koje na godišnjem nivou iznosi oko 100.000 dinara. Naravno, ako gledamo visinu doprinosa može se reći da je ovo jako malo, najmanje što postoji u Srbiji, ali moramo biti svesni i toga da poljoprivrednik koji obrađuje, na primer, dva hektara nema toliko prihoda na godišnjem nivou od kojih bi mogao da plati ove iznose. Proizvođači, dakle, nemaju od čega da plate ove doprinose, to svako zna, ali na žalost, niko ne reaguje. Pitam vas, poštovana predsednice Vlade da li ste o ovom problemu razgovarali sa MMF, pošto su dugovanja planirani prihodi budžeta Republike Srbije, a država ne može da naplati ova sredstva, jer proizvođači jednostavno nemaju od čega da plate ove iznose? Interesuje nas šta možete kao predsednica Vlade da uradite po ovom pitanju, pošto je ovo jedno složeno interresorno pitanje? Naime, u rešavanju ovog problema treba da se uključe i Ministarstvo poljoprivrede i Ministarstvo za rad i socijalna pitanja, Ministarstvo finansija, kao i Poreska uprava i PIO fond. Inače, rešavanje ovog problema stoji u koalicionom sporazumu, zaključenom između SNS i SVM, iz kojeg je do sada mnogo toga zajednički rešeno i od dogovorenih prioriteta iz oblasti poljoprivrede skoro sve, ostalo je samo da reši ovo pitanje penzijskog i invalidskog osiguranja poljoprivrednika. Svakome je jasno da doprinose koje poljoprivrednici treba da plate u srazmeri sa prihodima i veličinom zemljišta, da svi plaćaju iste iznose za PIO i oni koji gazduju na pola hektara i oni koji gazduju na sto hektara, ovo nema smisla, ne može da funkcioniše. Šta je urađeno po ovom pitanju? Menjanje Zakona o PIO jedan član je u obavezi da plati ove iznose. Bilo je i reprograma 2014. i u 2016. godini. Formirana je i radna grupa. Ono što nas interesuje, gospođo Brnabić, kada možemo da očekujemo da će se rešiti ovo pitanje?
Hvala. Izvolite, predsednica Vlade.
Hvala vam. Mi smo naravno, ovo jeste veliki problem za poljoprivrednike u Republici Srbije, za poljoprivredu Republike Srbije. Problem je, čini mi se, decenijski. Kao što ste i rekli, mi smo, odnosno Ministarstvo poljoprivrede je formiralo radnu grupu da krenemo da radimo na uspostavljanju novog modela socijalnog, a pre svega PIO osiguranja. To radimo u saradnji sa Svetskom bankom. Imali smo ove razgovore i sa MMF. Ono što je meni važno da vam kažem, a vi to verovatno znate, ali zbog građana Republike Srbije, čisto da poljoprivrednici znaju da je ova država odgovorna i da je Vlada odgovorna prema njima, to je da je po informacijama koje mi sada imamo za 2017. godinu godišnji rashod na osnovu prava iz PIO fonda za poljoprivredne penzije i ostala prava bio ukupno 69 milijardi 689 miliona 195 hiljada 148 dinara, ali otprilike oko 30 milijardi dinara. Iz doprinosa je pokriveno samo 9%. Iz budžeta je obezbeđeno 91% rashoda za ova prava, odnosno gotovo 27 milijardi dinara. Samo na ime doprinosa za PIO, ovaj višedecenijski dug je preko 160 milijardi dinara, preko milijardu i 300 miliona evra. Mi imamo nameru da rešavamo ovo kroz radnu grupu i ono što je analiza pokazala da je svakako uzrok ovakvom stanju, pre svega neadekvatno regulisanje obaveznog uključivanja u sistem PIO osiguranja, odnosno ona činjenica da morate da posedujete 0,5 hektara poljoprivrednog zemljišta, minimum, ali ne postoji nikakva razlika. Tako da, radimo na ovome. Kao što vidite, ja očekujem iako je jako težak posao i ako jeste višedecenijski, da ćemo ga mi rešiti. Hvala.
Da li želite dopunsko pitanje? Izvolite.
Poštovana predsednice Vlade, hvala vam na datim odgovorima. Ono što je važno za nas poslanike SVM, da omogućimo i reprogram npr. od 1. januara 2019. godine i da reprogram traje najmanje godinu dana. U 2016. godini reprogram je trajao svega nepunih četiri meseca. Bilo bi dobro sada da dođe opet do reprograma, i ono što je najvažnije, da omogućimo svim poljoprivrednim proizvođačima koji žele glavnicu odmah da isplate, da im otpišemo kamatu, a naravno, oni koji nemaju toliko sredstava da isplate glavnicu, njima da dozvolimo reprogram i da na rate uplaćuju iznose. Trenutno poreska uprava, to je još jedan problem, poreska uprava svim poljoprivrednim proizvođačima koji imaju dugove stavlja hipoteku na poljoprivredno zemljište. To je isto još jedan ogroman problem. Tako oni ne mogu da prodaju to zemljište. Moramo da pazimo na to šta radi poreska uprava, odnosno Ministarstvo finansija, jer ako se stavi hipoteka na to poljoprivredno zemljište i neko stavi to na licitaciju, to će stvoriti ogromne probleme. Moramo paziti da ne dođe do toga. Moramo da vodimo računa o najmanjim proizvođačima, moramo napraviti razne kategorije, po našem predlogu, naime, oni koji gazduju na manje od 5 ha, nikako ne mogu da imaju dovoljno prihoda za plaćanje ovih doprinosa. Imamo stručnjake koje možemo da uključimo u rešavanje ovog problema. Stoga apelujemo na Vladu da u rešavanju ovih problema uključi tu radnu grupu, to je najvažnije, koja se bavi ovom temom. Tu smo i mi, poslanici SVM, spremni da učestvujemo u svemu tome. Samo vas molimo da što pre nađemo rešenje za ovaj problem. Smatramo da će ovo biti dobro i za državu, ako rešimo sve ovo, jer se trenutno ne puni budžet, niko ne plaća ove iznose. Ako rešimo ovaj problem, država može samo da dobije znatno više nego što bi izgubila. Hvala.
Izvolite, predsednice.
Tako je. Mi ćemo gledati da omogućimo reprogram dugova. Daću vam još jedan podatak. Otprilike, samo za PIO sada pričam, otprilike od ovih milijardu i 300 miliona evra duga, odnosno 160 milijardi dinara, glavnica je oko 70 milijardi, a 90 milijardi su otprilike kamate i taj dug se odnosi na ukupno 227.995 osiguranika. Tako da, posedujemo sve analize dubinske i radimo na rešavanju. Ubeđena sam da ćemo mi uspeti da ga rešimo. Ako uspemo da rešimo ovaj problem u mandatu ove Vlade, to će sigurno biti jedan od najvećih, najvažnijih uspeha ove Vlade.
Reč ima ministar Nedimović.
Poštovana predsednice, poštovani narodni poslanici, pošto je reč o osetljivoj temi, temi koja se jedno 30 godina vuče, ja mislim od 1986. godine, kada je krenulo sa sistemom obaveznog zdravstvenog osiguranja, pa kasnije penzijskog i invalidskog osiguranja, ova tema se toliko provlači da je to prosto neverovatno. Pre svega, zbog javnosti moram da kažem da ovi podaci koji su izneti su toliko frapantni, da vi imate ukupno milijardu i 800 miliona koji su sporni, mislim na evre. To je obaveza za PIO i obaveza za zdravstven osiguranje. A, onda je tamo neko 2008, 2009, 2010. godine neko pametan smislio, pa uveo istu osnovicu za osiguranje imao ti hektar ili imao sto hektara i da ovde napravi još veći cirkus u čitavoj priči. Tu se samo lepila jedna na drugu proizvoljnost, da ne kažem nekako drugačije. Sada smo došli u situaciju da imamo s jedne strane ogromnu količinu obaveza. U međuvremenu, različiti su oni bili koji su evidentirali obaveze za penzijsko i invalidsko osiguranje, od posebnog Fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje poljoprivrednika, poreske uprave i ko zna koga sve to. Kada se to sve spakovalo u jedan sistem, mi smo došli u situaciju da imamo ogroman broj lica koja nisu u stanju da izmiruju svoje obaveze. Da to prevedemo na praktičan primer. Imao ti jedan hektar zemlje ili imao 100 hektara zemlje, ti plaćaš iste doprinose za penzijsko i invalidsko osiguranje, iako ostvaruješ različiti prihod. Ne možeš ti na hektaru zemlje napravili isti profit kao neko na 100, 200 ili 500. Onda ovo što je iznela predsednica, vezano za plaćanje penzija, a te penzije su toliko male, one iznose 11.000, 11.500, 12.000 dinara, sa ovakvim postojećim sistemom mi nismo nigde stigli. Imamo 9% punjenja samo od doprinosa, ostalo se izdvaja iz budžeta. Potpuno jedan cirkus, jedna rašomonijada. Ono što je ideja da se uradi, da se bukvalno u istom trenutku nađe rešenje za obaveze koje su gomilane, da ne kažem decenijama, i da se uspostavi novi sistem takav da ona lica koja su kapacitet, koja imaju mogućnosti da plaćaju penzijsko i invalidsko osiguranje, to plate, ko želi da plati ili glavnicu ili već kako to bude utvrđeno, da plati svoje obaveze uz reprogram i da nastavimo dalje da idemo, tako da može da se pravi da tako bude penzija koja će iznositi mnogo više nego što je sada, u zavisnosti od uplate doprinosa. Samo ću vas navesti jedan kuriozitet. U toj bazi poljoprivrednika koji su obveznici penzijskog i invalidskog osiguranja, kada smo radili analizu, godinu dana se bavimo ovom temom, jer je ovo jako teška tema. Ovo je jedna stvar koja će da opredeli kuda ćemo mi i kako ćemo se odnositi prema poljoprivrednicima u budućnosti. Nemaju svi 350.000 gazdinstava koja su aktivna. Nemaju svi isti kapacitet i ne mogu svi da plate. Neki mogu da plate sve doprinose, neki mogu deo, a neki ne mogu bukvalno ništa, jer neko ko ima poljoprivredno gazdinstvo na Goliji, a ima samo dve krave ili ima pola hektara zemlje, taj ne može ništa da uradi u pogledu doprinosa. To moramo da redefinišemo i da napravimo sistem za budućnost, a ne da samo ovako vučemo ovo za sobom, vučemo repove sa kojima niko nema, kako bih rekao, političku snagu da se obračuna. Jer, ovu stvar kada završimo, mislim da ćemo napraviti jednu veliku dobrobit za sve naše poljoprivrednike. Ono što ste spomenuli za hipoteke, nigde nema na osnovu doprinosa za PIO da je nekome ustanovljeno založno pravo i to išlo na prodaju. To se nije desilo u Srbiji u zadnjih nekoliko godina koliko ova Vlada i prethodna vode Srbiju. Bio je jedan pokušaj zloupotrebe informacija, gde se zbog neplaćenog PDV i kasnije prodaje poljoprivrednog zemljišta zbog neplaćenog PDV, neko pokušao to da provuče na mala vrata, pa je to zbog doprinosa PIO. Nije tačno, to se nije desilo i neće se desiti sve dok ne završimo ovu stvar. Ono što je problem, to je što ljudi koji imaju kapacitet da plaćaju, zbog svega ovoga, ovog nasleđa, ne plaćaju to. Imamo ona lica koja su u kapacitetu, a ne ispunjavaju svoje obaveze. Ja se nadam da ćemo sa Svetskom bankom ovaj projekat sa Ministarstvom rada završiti na proleće i onda izaći u jednu široku javnu raspravu. Ovo je teška tema. Trenutno u Srbiji, radili smo bukvalno gazdinstvo po gazdinstvo, po svim standardima koji postoje u EU, koliki su kapaciteti spram prinosa koji se ostvaruju u određenoj kulturi, spram površine poljoprivrednog zemljišta. Nema više od 60.000 poljoprivrednika koji su u stanju da plaćaju u punom kapacitetu svoje obaveze. I to treba da bude svima jasno. Nema ih više od toga. Sada moramo da vidimo kako da rešimo problem sa ostalima. Najlakše je preseći i reći – ovo može, ovo ne može i to je to. Videli smo šta se desilo kada se presecalo i kaže – imaš hektar, plati 88.000 doprinosa, pa vidimo šta se desilo. To mi nećemo raditi. Uradićemo stvar onako da se naša deca ne stide nas. Hvala.
Izvolite, dajte komentar.
Hvala. Poštovana predsednice, poštovana gospođo Brnabić, gospodine Nedimoviću, hvala još jednom na datim odgovorima. Samo želim da na kraju dodam još jedan primer i da kroz njega ukažem na to kako je trenutno stanje na terenu. Imam slučaj iz Male Bosne, kod Subotice, gde je gospođa koja je nosilac poljoprivrednog gazdinstva ušla u reprogram i platila ceo iznos glavnice koja je bila više od 300.000 dinara. U tom trenutku, mislim da 2016. godine, koja je imala u tom trenutku, šta su joj rekli u Poreskoj upravi… Ona je izmirila sva dugovanja, platila je glavnicu. Nakon dve godine se ispostavilo da je ipak ostala dužna nekih 12.000 dinara i sad zbog administrativne greške Poreske uprave, Poreska uprava traži od nje da uplati i kamatu. Šta je sad problem? Problem je u tome što kamata iznosi više od 200.000 dinara, jer po Poreskoj upravi ona nije platila ceo iznos glavnice. Glavnica je plaćena u roku. Sad sistem pokazuje da ipak treba da plati više, a ona je sad već probila rok i mora da plati kamatu. Međutim, u Poreskoj upravi joj kažu da oni ne mogu ništa, ali, na primer, ako pola kamate uplati onda će se ostalo praštati. To joj obećavaju. Gospođa mi je rekla da se posle tih izjava, cenkanja, osećala kao da je na pijaci. Smatram da je ovako nešto nedopustivo. Molim vas, poštovana gospođo Brnabić, da proverite šta rade filijale Poreske uprave po Srbiji. Po mom mišljenju, Poreska uprava treba da izađe u susret građanima koji su u problemu i ako to bude tako i ako svi mi budemo zajedno radili na rešavanju ovog problema, onda ćemo i uspeti u tome. Mi vam stojimo na raspolaganju i hvala vam još jednom na datim odgovorima. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Đorđe Vukadinović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsednice. Iako smem da kažem, drago mi je što vas vidim. Nisam verovao da ću to skoro reći, a i drago mi je što se Vlada odazvala u zaista velikom broju. Žao mi je što nema ovde ministarke pravde, pa ću morati onda pitanje da uputim premijerki, ako hoće da prokomentariše. Tiče se ovih amandmana, odnosno ustavnih amandmana koji su važni i velika je stvar i primedbi koje je više puta Venecijanska komisija upućivala na te amandmane, ustavne. To je važna i velika stvar. Poslednji put je ministarstvo saopštilo da je Venecijanska komisija pohvalila i nije imala primedbe na te amandmane, a sada vidim da Društvo sudija i Udruženje tužilaca, upravo sam dobio tu informaciju, i dalje tvrde da to nije tako i da je to neka vrsta dezinformacije ili polu informacije da je Venecijanska komisija prihvatila i odobrila te predložene amandmane. Kako god, hteo sam da ostavim komentar, jer, kažem, struka, ja se ne pravim da se razumem u ono u šta se ne razumem, ima ozbiljne primedbe i mislim da to mišljenje struke treba da se čuje. Moje drugo pitanje, kažem, ovo ako možete da prokomentarišete može, a ako ne, ne, ali drugo pitanje ide na vašu adresu i tiče se jučerašnje posete, ja bih rekao i izjave, skandalozne izjave, rekao bih, poslanika nemačkog Bundestaga, Petera Bajera, koji je u Beogradu, u sred Beograda, izrekao neke stvari i preneo jasne poruke nemačke vlasti i Angele Merkel. To je bila neka vrsta šamara u lice. Ja možda time mogu da tumačim nervozu nekih predstavnika vlasti i vladajuće koalicije ovde, ali, svejedno, suviše je važna stvar da bi se o tome glasno ćutalo. On je rekao, dakle, visoki poslanik i predstavnik vlasti vladajuće stranke nemačke, u ime direktno Angele Merkel, na koju se pozvao, da Srbija treba da Kosovo prizna i dejure, kao što ga priznala faktički. Kako je rekao – suverenu Republiku Kosovo. Rekao je da bez toga nema evropskih integracija niti ulaska Srbije u EU, osudio je i rekao je stav Nemačke da su ideje o razmeni teritorija loše i opasne. Rekao je da to treba da bude jasno. Rekao je da je to stav Angele Merkel i da se taj stav neće promeniti. Rekao je – to je ono ključno što želim da prenesem kao poruku Berlina, itd. Na sve to, ono bar što je javno izašlo i moglo se pročitati u našim medijima, jeste vaša rečenica, gospođo Brnabić, gde ste rekli posle susreta sa gospodinom Bajerom, znači nemačkim parlamentarcem i na neki način i izaslanik …
Zahvaljujem. Ko želi da odgovori na pitanje? Izvolite.
Nisam čula do kraja šta sam ja rekla, ali verujem da ja znam šta sam rekla. Dakle, prvo oko ustavnih amandmana. Videla sam i ja to što ste vi videli. Mislim da je to stvarno materija koja je crna ili bela, nije siva. Dakle, mi smo dobili pismo Sekretarijata Venecijanske komisije. Venecijanska komisija je potvrdila da se slaže sa amandmanima. Pored toga ja sam stvarno izuzetno, izuzetno ponosna što vodim Vladu koja je preko godinu dana vodila javnu raspravu oko ustavnih promena i amandmana. Sećamo se, i ja ću to ponoviti ponovo, 2006. godine, kada su bile mnogo opsežnije izmene Ustava, nije bilo nikakve javne rasprave, nije bilo čak ni obraćanja Venecijanskoj komisiji, da se pita za njihovo mišljenje. Ovo je danas, dakle, sa javnom raspravom koja traje duže od godinu dana primer demokratskog društva i demokratije i ja se time ponosim. Pored toga, ovo što je do sada urađeno, a mislim i rekla sam više puta, ponoviću i danas, mislim da je Ministarstvo pravde uradilo ozbiljan i odgovoran posao. Mislim da su uradili jako kvalitetan posao i da su našli odličan način da balansiraju između toga da pravosuđe u Srbiji bude svakako mnogo više nezavisno od bilo kakvih političkih uticaja, nego što je to bilo do sada, a sa druge strane da obezbedimo da građani, pre svega, a onda i privreda u Srbiji ima efikasno i odgovorno sudstvo. Mislim da će, ukoliko, na kraju krajeva, ovaj Dom prihvati, i to je najvažnije, amandmane i ovakve izmene Ustava u domenu pravosuđa, Srbija biti primer za to kako se reformiše pravosuđe. U svakom slučaju Vlada će u najkraćem roku Narodnoj skupštini predložiti da krenemo u izmene Ustava, a nakon toga, naravno, Skupština i relevantan odbor mogu da nastave javnu raspravu, ako postoje još neka otvorena pitanja. Ja mislim da je svakako onim što je Ministarstvo pravde uradilo, kao što sam i rekla, postignut odličan kompromis između toga da sudstvo, kao jedna grana vlasti, jedna od tri grane vlasti, i dalje, kao što se dešava u svim civilizovanim demokratskim zemljama, bude međusobno balansirana i uslovljena sa druge dve grane vlasti, da se smanji u potpunosti politički uticaj i da se osigura onda i njegova efikasnost i njegova nezavisnost. Što se tiče poslanika iz Bundestaga, juče sam se videla sa njim i hoću da vam kažem, pošto ste rekli da je visok poslanik Bundestaga, da li je visok ili nizak, uopšte nije važno, činjenica je da je on jedan od poslanika Bundestaga i kao takav ne predstavlja zvaničnu politiku Nemačke. On može da ima svoje mišljenje, slobodan je da to svoje mišljenje kaže. Mi o tom mišljenju možemo i razgovarali smo juče potpuno otvoreno. Mi se sa tim mišljenjem ne slažemo. NJemu sam juče predstavila na sastanku stav Vlade Republike Srbije, a to je da, kada se pregovara o kompromisu, nije dobro imati bilo kakve crvene linije. Dakle, on je jedan od poslanika, isto kao što u našem parlamentu postoje poslanici i jedan poslanik ne vredi ništa više ili nikako drugačije nije važan od nekog drugog poslanika. Na kraju krajeva i stav Nemačke nije novost. Naše je da sa njima razgovaramo i da probamo da taj njihov stav promenimo. Hvala.
Hvala. Izvolite.
Zahvaljujem, gospođo Brnabić, ali moram da kažem da što se tiče Venecijanske komisije prosto samo informacije radi, nisu oni, možda su amandmani genijalni, možda su savršeni, ali prosto, Venecijanska komisija je samo notirala, primila k znanju te naše amandmane, a nisu se izjašnjavali o njima u smislu glasanja, nisu ih odobrili ili ne. Kažem, možda su oni genijalni, možda ništa ne valjaju. Ali, da se mi vratimo na ono što je centralno, nažalost. Mislim da, nažalost, niste najbolje interpretirali stav gospodina Bajera, vi ste ga minimalizovali, i meni je otišlo vreme, nisam uspeo da završim rečenicu, ali nije ni bitno, mene malo zbunjuje vaš stav, vaš benevalentni stav tipa mi se sa Nemačkom, tako ste rekli, slažemo oko svega, i ima samo taj jedan problem, oko Kosova se ne slažemo. Meni deluje to malo suviše minimalizujuće, moram priznati. Što se tiče važnosti i značaja i težine reči gospodina Bajera, kao i nekih drugih parlamentaraca, podsetio bih javnosti i sve kolege ovde prisutne na gospodina Šokenkofa, takođe, koji je pre nekoliko godina, sada već pokojnog Šokenkofa, koji je takođe dolazio pre četiri, pet, šest godina sa nekim porukama koje su takođe, vlasti i one prethodne, a i ova sadašnja, vaša, SNS, govorili da je to samo privatno mišljenje, da je to samo jedan poslanik, da to nije zvanični stav Nemačke, a pogotovo EU. Na kraju je ono što je gospodin Šokenkof govorio bilo pretočeno u 10 tačaka, nemačkih tačaka posle 15 tačaka Brisela kao zahtevi i na kraju je ugrađeno u Poglavlje 35 sa zahtevima u vezi sa Kosovom prema Srbiji. Tako da ne bih ja potcenjivao reči nemačkog parlamentarca, pošto nažalost obično bude kao što su rekli. Ponavljam vam i citiram vam formulacije, suviše su direktne, suviše su oštre, da bi se neko smeo o tome neobavezno izjašnjavati. Dakle, on je rekao da je došao sa tom porukom, da je došao da prenese stav Nemačke da su ideje o razmeni teritorija loše i opasne, da je to stav Angele Merkel, da se to neće promeniti i to je ono ključno, citiram, to je ono ključno što želim da prenesem kao poruku Berlina, izričit je Bajer. Nije on rekao to je moje mišljenje, rekao je da je to poruka Berlina. U tom smislu kažem, ja molim i apelujem, žao mi je što nema ministra spoljnih poslova, što nema gospodina Dačića, da se ove poruke shvate vrlo ozbiljno. Ja ne vidim šta bi posle toga moglo i morala da bude reakcija Beograda. Pre nekoliko dana izjava američkog ambasadora koja je s pravom naišla na osudu javnosti, a ovo sada kao da se prećutkuje i skriva od građana Srbije. Hvala.
Izvolite.
Samo u jednoj rečenici. Što se tiče Venecijanske komisije i Sekretarijata Venecijanske komisije naravno da nisu ponovo glasali, oni su ljudi nama poslali komentare i mišljenje na amandmane. Ministarstvo pravde je radilo da te komentare usvoji. Mi smo te komentare usvojili, pokazali smo im finalni nacrt, oni su ljudi konstatovali da je to to. Dakle, neće ponovo glasati. Ne znam zašto bi glasali zato što je to samo njihovo mišljenje. Ne mogu oni da glasaju. Ne može Venecijanska komisija da glasa na predložene amandmane na naš Ustav. Tako da je ta tačka zatvorena, a to možete, i vi kao poštovani narodni poslanik proverite direktno sa Sekretarijatom Venecijanske komisije, a možete da proverite i sa Evropskom delegacijom u Srbiji. Što se tiče ovog poslanika Nemačkog Bundestaga, ja kao predsednica Vlade Republike Srbije uopšte ne razumem oko čega vi i ja treba da razgovaramo, i ne razumem ja temu. On čovek ima svoj stav. Ja taj stav niti potcenjujem, niti ga precenjujem. To je njegov stav i sigurno ima još puno poslanika Bundestaga čiji je to stav. Takođe stav zvanični Nemačke se nije menjao sigurno poslednju deceniju, i nas ne iznenađuje. Mi imamo naš posao, oni imaju svoj posao. Da mi, a pre svega predsednik Vučić, naš posao nismo dobro radili, pa ne bi se stav recimo SAD toliko promenio, a on se prilično promenio. Tako su i SAD pričale da postoje crvene linije, za njih je Kosovo bilo zatvoreno pitanje, nisu želeli da razgovaraju ni o čemu osim o tome da Republika Srbija prizna nezavisnost tzv. republike Kosovo. Pa smo radili, radili, i sada imamo SAD koje kažu – ne postoje crvene linije, podržavamo dijalog, ako može da se nađe neko kompromisno rešenje, mi smo za. Dakle, za mene je to velika promena stava koja je rezultat ozbiljnog rada, odgovorne politike i toga što je Srbija, zahvaljujući svemu što je pre svega Aleksandar Vučić uradio 2014. godine prepoznata kao pouzdan, odgovoran, predvidiv partner. Dakle, da se vratimo sada na jednog poslanika. Da li je moguće da mi sada u Skupštini Srbije, vi kao poštovani narodni poslanik i ja kao predsednica Vlade treba 15 minuta da razgovaramo o stavu jednog, jednog poslanika Bundestaga. Ok, on ima svoj stav. Ko ga ne shvata ozbiljno? Mi ga shvatamo ozbiljno, mi radimo naš posao gospodine. Pa, neću se baviti ceo dan poslanikom Bundestaga i njegovim stavom. Ja sam se videla sa njim. Jasno mu rekla šta je naš stav. Isto, vidite, možda se čudite, vi moguće da se čudite, zato što je vaša politika bila da odete u Berlin i pričate jednu stvar, odete u Moskvu pričate drugu stvar, odete u Vašington pričate treću stvar, odete u Peking pričate četvrtu stvar. Moj posao nije toliko komplikovan. Ja pričam istu stvar i u Beogradu, i u Briselu i u Vašingtonu i u Moskvi i u Pekingu i tom narodnom poslaniku, odnosno tom poslaniku Bundestaga i svim ostalim poslanicima. Tako da možemo da nastavimo da se raspravljamo o tome, ali verujem da nema potrebe. Čovek ima stav. Mi se borimo za našu poziciju. Hvala.
Hvala. Komentar. Izvolite.
I ja isto imam isti stav na svakom mestu i sa svakim sagovornikom, gospođo Brnabić. Drugo, nisam ja išao po prestonicama, nego bivša vlast i ova vaša vlast. To koliko je Amerika promenila svoje stanovište i mišljenje, to ćemo tek da vidimo. Ja želim i nadam se da ste vi u pravu, ali nažalost većina onoga što ste vi govorili ili vaši prethodnici na tom mestu uglavnom nije se pokazalo tako, uključujući u to, i vaši mediji i vaši ministri. Uglavnom se pokazivalo kao pogrešno, bar kada je reč o spoljno-političkim procenama i delovalo je kao neka vrsta pevanja u mraku ili hrabrenja sebe preko sopstvenih kontrolisanih medija. Stav Nemačke smo čuli. To nije samo jedan poslanik, a videćemo šta će da bude. Što se tiče stava Moskve, danas imate izjavu gospodina Puškova, senatora i doskorašnjeg visokog savetnika jednog od najboljih saradnika Vladimira Putina, koji su takođe rekli svoje mišljenje. Nisam ja siguran, gospođo Brnabić, da ova vlast, ne mislim na vas lično, nego na one koji simbolizuju ovu vlast, da zaista tako isto govore i u Vašingtonu, Moskvi, Berlinu, Beogradu. Da nije bilo tu nekih različitih poruka i signala i zato možda ta nervoza u redovima vlasti. Negde stižu neka obećanja, plašim se. Stižu neki rokovi za ispunjenje i ne vidim zašto bi se inače tako žurilo sa ovim unutrašnjim dijalogom koji zapravo ne postoji i sa ovim sporazumom koji takođe se nagoveštava, a zapravo od njega nema ništa, kao i od pravih pregovora. Dakle, voleo bih da ste vi u pravu. Plašim se da niste, ali nemojte potceniti mišljenje jednog, kobajagi jednog nemačkog parlamentarca, jer se do sada obično ispostavljalo da je to bilo obično i zvanično mišljenje kako Nemačke, tako i čitave EU. Hvala.
Sledeći je poslanik Đorđe Komlenski.
Zahvaljujem predsedavajuća. Drugarice i drugovi, dame i gospodo, uvažena gospođo premijeru sa saradnicima, ja imam sledeća pitanja i prvo pitanje je upućeno predsedniku Vlade, gospođi Ani Brnabić – kakvi se rezultati očekuju od prodaje udela u RTB Boru i kakav to uticaj to treba da ima kako na sam Bor, njegovo okruženje i na celokupnu privredu Republike Srbije? Obzirom da nema ministra pravde ovde, onda ću i sledeće pitanje morati da uputim vama kao predsedniku Vlade i ministru finansija, obzirom da je i iz vaših domena ovaj deo, a to je – dokle se stiglo sa budućim zakonskim izmenama koje treba da obezbede potpunu materijalnu ravnopravnost sudija za prekršaje sa svim ostalim sudijama u Republici Srbiji, obzirom da su sudije za prekršaje ostavljene imenovane kao sudije, znači dobile su taj rang i status, ali njihove plate i zarade nisu izjednačene sa ostalim sudijama? Zato mislim da je pitanje i za predsednika Vlade, ali i za ministra finansija. Ministru poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, obzirom da je ove godine izdvojeno dve milijarde dinara za podsticaje u poljoprivredi, a da je neka moja laička procena da je bar pet milijardi dinara u ovom trenutku potrebno da bi se obezbedila isplata svima onima koji su zainteresovani za nabavku novih mašina, da li je zatražen taj novi prostor u budžetu i da li će biti obezbeđen, jer mislim da to može da donese mnogo dobrog poljoprivredi? Ministru zdravlja pitanje – dokle se stiglo sa rekonstrukcijama kliničkih centara? Znamo da je Klinički centar u Nišu otvoren, interesuje me u kojoj fazi rekonstrukcije se nalaze bolnice u Vranju, Prokuplju, Leskovcu, domovi zdravlja i u ostalim gradovima Srbije, gde je ulaganje u zdravstvenu infrastrukturu neophodno? Ministru finansija i ministru kulture pitanje vezano za program upravljanja javnim finansijama od 2016. do 2020. godine, kojim je predviđeno ukidanje prava raspolaganja sopstvenim prihodima ustanovama kulture, interesuje me dokle se stiglo sa sprovođenjem ove mere i kakvi su rezultati toga i kakav uticaj imaju na stabilan i kontinuiran rad ovih ustanova? I, ministru unutrašnjih poslova, zanima me da li postoji barem neki preliminarni presek i pregled rezultata novog zakona o bezbednosti saobraćaja posle ovih pet, šest meseci primene?
Zahvaljujem. Reč ima predsednica Vlade, ministar Nedimović i ministar Lončar.
Hvala. Prvo, hoću da se vratim, izrečena je ovde od strane narodnog poslanika jedna dosta ozbiljna stvar zbog koje Srbija može da ima problem, pa samo da kažem da to nije istina i važno je reći da to nije istina. Izrečeno je da je pomenuti poslanik iz Bundestaga, parlamentarac iz Budenstaga, da njegov stav deli Nemačka, što je istina, ali da njegov stav deli EU, molim vas EU, vi razumete da u EU postoji pet zemalja članica koje nisu priznale Kosovo – Španija, Slovačka, Grčka, Kipar i Rumunija. Kada kažete da njegov stav deli EU, onda vi potpuno ignorišete ove naše važne, značajne partnere. NJegov stav ne deli EU. NJegov stav ne deli ni Evropska komisija. NJegov stav ne deli ni Evropska komisija, zato što Evropska komisija praktično vlada zemalja, članica EU, pa mora predstavljati i mišljenje tih članica EU. Dakle, nemojte, molim vas, prvo da dezavuišete građane Srbije, time da ovaj stav deli EU, a drugo da namećete takva rešenja zemljama koje nisu priznale nezavisnost tzv. republike Kosovo. Kada kažete da zaustavim licemerje danas tu da ja, moj prethodnik, ova Vlada, prethodna Vlada, da tako menja stav, da uopšte ne pričam o tome da nikada niste menjali stav, samo ste menjali nacionalnost da bi spustili cenzus da uđete u parlament. Sada da se vratim na pitanja. Prva stvar šta očekujemo od privatizacije, odnosno nalaženje strateškog partnera za Bor? Pre svega, ono što je najbolja vest i što očekujemo, to je da će svih 5.000 radnih mesta biti zadržano. To je izuzetno važno za celu istočnu Srbiju, ne samo za Bor i za Majdanpek. Pored toga, naravno, prva velika stvar, nakon toga, je 200 miliona dolara za vraćanje svih dugova po UPPR i onda ukupna ulaganja od milijardu i 260 miliona dolara u prvih šest godina od čega čak 780 miliona dolara u prve tri godine, što je sve zajedno važno za istočnu Srbiju, za sve građane istočne Srbije, ali i za sve građane Srbije, zato što od RTB Bora direktno zavisi 5.000 ljudi i porodica, ali indirektno preko 20.000 ljudi. Takođe očekujem, mada nemamo garantovano da će zahvaljujući svim ovim investicijama, dodatno da se zapošljavaju ljudi u okviru RTB Bora. Što se tiče ravnopravnosti sudija za prekršaj i plata, konsultovaću se sa ministarkom pravde, pa ću vam se javiti na to. Sada bih ostavila ostalim ministrima da odgovaraju na ostala pitanja.
Reč ima ministar Nedimović.
Poštovani gospodine Komlenski, jako sam zahvalan na ovom pitanju iz jednog prostog razloga, da radi javnosti možemo da iznesemo činjenice koliko Vlada Republike Srbije u poslednje vreme izdvaja za ove mere podrške srpskim poljoprivrednicima, koje se tiču nabavke nove mehanizacije, nabavke traktora, izgradnje skladištnih prostora, izgradnje prerađivačkih kapaciteta, jer to je ona stvar koja srpskog poljoprivrednika čini konkuretnim. Čini ga kvalitetnijim da može na ovom tržištu koje je surovo, pre svega u pogledu okruženja, jer nemojte zaboraviti da skoro sve, odnosno većina zemalja oko nas su ili članice EU i imaju neke pogodnosti, zajedničke evropske poljoprivredne politike u pogledu novčanih sredstava o kojima mi u ovom trenutku možemo da razmišljamo. Jednim delom su nam dostupna kroz IPARD sredstva, a drugim delom se nadam da ćemo kroz proces evropske integracije i mi doći do njih. Konkretno, što se tiče mehanizacije, prethodne godine, po prvi put posle više godina imali smo meru nabavke traktora za poljoprivredne proizvođače koji se bave povrtarstvom, voćarstvom i vinogradarstvom. Iako su u početku pričali da će to biti jedna mera koja će se ticati 100, 150 poljoprivrednika, sećate se onih redova na pisarnici Vlade, gde su se trkali, da ne kažem da su se trkali na Horgošu, na pošti, ne znam samo odakle te priče, ali to tako obično ide, ti zli jezici pokušaju da dezavuišu svaku dobru stvar. Mi smo baš zato što se pokazalo veliko interesovanje od 2.400 zahteva koji su bili za traktore, negde oko 1.900 isplatili. Ovi ostali nisu imali potpunu dokumentaciju i jednostavno nisu imali takvu setvenu strukturu koja bi odgovorila zahtevima koji su bili u tom konkursu. Šta su ti ljudi dobili da javnost zna? Pedeset posto od vrednosti traktora ili maksimum milion i 800.000 dinara, a ako je reč o devastiranom području, odnosno području sa otežanim uslovima rada, to je bilo čak 65% povraćaja. Hajde mi recite kada je to bilo? Ne sećam se. Možda se neki sećaju, ali možda na tri traktora, ne sigurno na ovaj broj. Sa druge strane, što se tiče mehanizacije, imali smo prošle godine neverovatno veliki broj zahteva, 13.500 zahteva je bilo nabavke mehanizacije i svega onoga što je bilo obuhvaćeno tim pravilnikom koji se ticao mehanizacije. Oko 11.000 predmeta je obrađeno i tim ljudima je stavljeno na raspolaganje da nabave i to po profakturi. Znači, stavljeno je na raspolaganje da imaju vremenski period, da mogu da nabave to unapred, a država garantuje da će biti isplaćene pare. Opet se ne sećam ni takve jedne stvari u zadnjih 10, 15 godina, a hvala Bogu u ovom poslu sam jedno 15, 16 godina sigurno. Treća stvar koju je jako važno reći, ovogodišnji zahtevi krenuli su u obradu i oni će biti na isplati od sledeće nedelje pa nadalje, u odnosu na nabavku sve mehanizacije. Pod tim podrazumevam i nabavku svega onoga što je neophodno za ratarsku poljoprivrednu proizvodnju, onoga što je neophodno za voćarstvo, pre svega nabavka protivgradnih mreža, nabavka izgradnje bunara, sistema za navodnjavanje. Dakle, sve ono što srpskog poljoprivrednika čini konkurentnim, što mu snižava troškove, povećava količinu, a samim tim i kvalitet, jer sve se u poljoprivredi danas svelo na to. Svelo se na dostupnost vode, da možete da imate što kvalitetniju poljoprivrednu proizvodnju, kao i kvantitet. Primera radi, tamo gde nemamo sisteme za navodnjavanje, na nekim prostorima centralne Šumadije, prinos po hektaru jabuka nam je 15-20 tona. Na savremenim zasadima, koji imaju sisteme za navodnjavanje 50, 60, 70, da ne kažem da ide i do 100 tona po hektaru. Znate li vi koliko je to veći prinos, veći profit za svakog poljoprivrednika kada mu država ovako pomogne? A, kako mu konkretno pomaže? Ako nešto košta šest–sedam miliona dinara, država ti vrati pola, tri, tri i po miliona dinara. Da se vratim na još jednu stvar, naslušao sam se priča o transparentnosti za IPARD, da IPARD-a neće biti. Samo ti koji su pričali u ovom parlamentu o tome da IPARD-a neće biti, njima se desila jedna suprotna stvar. Još u prošlom decembru, raspisali smo prve pozive, tiče se mehanizacije, zato to nadovezujem na čitavu ovu priču, raspisali smo pozive i za mehanizaciju i za nabavku traktora, i za sad, juče smo raspisali, juče ili prekjuče, raspisali poziv za izgradnju objekata, dakle za nabavku fizičke imovine poljoprivrednim. To je sve ono o čemu se pričalo sedam, osam godina samo nije bilo urađeno. Svi oni, kojima su bila puna usta Evrope, nisu stigli da završe taj posao, nisu uspeli da završe taj posao. Danas, na raspolaganju je svih 175 miliona evra iz IPARD fondova, uključujući na to 50 miliona evra para iz srpskog budžeta. Prvi pozivi su bili, prva rešenja se dele, ja se nadam da ćemo već sledećeg meseca imati negde oko 200-250 rešenja koja ćemo podeliti srpskim poljoprivrednicima. Kada smo delili rešenja neki dan, ta rešenja su bila u rasponu od 10 hiljada evra povrata, za nabavku prikolice, do 600 hiljada evra, jedan srpski poljoprivrednik, koji živi u Kladovu, dobio pravo na povrat za sektor voćarstva, to ja nešto nisam čuo da je toga bilo pre 10 godina, ili mene nisu dobro informisali o tome, a bio sam, živeo, radio u poljoprivrednom kraju, sigurno bi me neko obavestio o tome. Sada, šta se dešava? Da ne dužim više, mi smo imali ukupno, za ova prva tri poziva, 502 zahteva srpskih poljoprivrednika. Govorilo se o tome da srpski poljoprivrednici ne znaju da podnesu zahtev, i te kako znaju. Za traktore, na primer, imamo duplo veći broj zahteva nego što je u prvom konkursu bilo raspoloživih sredstava, to je dobro. Imamo, tu sada i nekih kurioziteta. Evo, na primer, kuriozitet od juče, prostor zapadne Srbije, neću namerno da kažem gde se desilo, imali smo prijavljenu setvenu strukturu, gde je reč o krompiru, čovek je hteo da kupi traktor, kada smo otišli u terensku kontrolu, „GPS“ tehnologijom, proverili parcele, uradili sve, ne ispunjava čovek uslove, jer krompira je tamo bilo pre 20 godina zadnji put. Mislim, i te stvari se dešavaju. Pričam o stvarima koje se dešavaju stalno, to je sve normalno i to će se sve dešavati, ali kontrola, zbog toga sam hteo ovo da kažem, je maksimalna i maksimalno se mora voditi računa o svemu tome. Nama će, na raspolaganju sledeće godine biti mnogo veća količina sredstava iz IPARD fondova, negde 50-60 miliona evra. Kada se to sve nadoveže na srpski budžet, hvala Bogu, imamo sada ministra finansija koji razume poljoprivredu, koji razume da je neophodno srpskom poljoprivredniku pomoći još više, jer broj zahteva je sve više, a pomoći se može samo novcem. Evo, pokazuje mi kolega Rističević, da malo podignemo cifru koju tražimo za sledeću godinu, u smislu jer imam mnogo zahteva. Kolega zna koliki je broj zahteva, jer je važno da mi ispunimo sve ono što srpski poljoprivrednici očekuju od nas. Imamo dobro razumevanje Ministarstva finansija i nadam se da kada budemo, krajem novembra ili decembra, izašli sa budžetom za 2019. godinu, da ćemo moći da kažemo da je sistem subvencija podignut toliko da Ministarstvo poljoprivrede ima kvalitativno jedan od najvećih količine rasta koju će imati u sledećoj godini u odnosu na budžet prethodne godine. E, sad, ako sam ovo nešto izgovorio, a ministar finansija se ne slaže sa ovim, ja se nadam da neće biti posledica po srpske poljoprivrednike, možda po mene. Jako je važno, da završim, da srpsku poljoprivredu u pogledu mehanizacije, što više opremimo, što više pomognemo kako bismo snizili troškove i kako bi ta margina, koja ostaje srpskom poljoprivredniku, bila sve veća. Modernom opremom, modernom tehnologijom snižavate troškove. Na cene ne možemo da utičemo, veliki broj poljoprivrednih proizvoda je na svetskom tržištu, tu je igra velikih brojeva. Ali, sa učešćem u ovom delu, mi možemo da snizimo troškove i da veći profit ostane srpskom poljoprivredniku. Jako je to važno i počelo se izuzetno voditi računa o tome. Samo za nabavku mehanizacije bilo je negde oko šest milijardi i svih ovih stvari u ovoj godini, a pre sedam-osam godina bilo je 300-400 miliona. Ja mislim da je to puta dvadeset koliko sam ja išao u školu. Išao sam davno u školu, a još uvek znam prostu matematiku. Hvala vam.
Hvala. Reč ima ministar Lončar.
Poštovana predsednice, poštovani narodni poslanici, mislim da je ovo odlična prilika da i građanima Srbija i svima vama podnesemo izveštaj vezano i za kliničke centre i za ostalo što se radi. Klinički centar Niš je završen, to znate. Međutim, ono što želim da vas obavestim, sa završetkom Kliničkog centra u Nišu mi nismo stali sa ulaganjem u Niš. Moram da vas obavestim da će u narednih mesec, mesec i po dana biti završene u Nišu sve one zgrade u kojima su bili smešteni pacijenti i sa kojih su premešteni u novu zgradu Kliničkog centra. Radi se kompletna adaptacija tih prostorija i to će biti jedna ozbiljna poliklinika, odnosno mesto gde će se obavljati pregledi i kontrole, koji do sada nisu bili na adekvatnom nivou u Nišu. To je jedan ozbiljan projekat koji će biti u narednih mesec dana gotov. Pristupne saobraćajnice se završavaju. Radi se parking koji nikada nije bio u krugu Kliničkog centra Niš. Radi se rasveta, najsavremeniji heliodrom. Znači, samo deo onoga gde pokazujemo da mi kada smo završili Klinički centar Niš, da nismo stali sa ulaganjem, da se nastavilo dalje, da se istim tempom, istim intenzitetom ulaže u Niš. Vezano za Beograd. U Beogradu su izvođači radova ušli na prostor gde se izvode radovi. Krenuli su radovi, radi se po dinamici koja je predviđena. Juče sam imao sastanak sa direktorima Evropske banke. Dogovor sa njima je da uđu ljudi koji će, najiskusniji u Evropi i u svetu, sa licencama koje imaju, da uđu da kontrolišu postupak radova i sve ono što se dešava oko Kliničkog centra u Beogradu, da slučajno ne dođemo u situaciju u kojoj smo bili od 2006. godine kada je ovo sve trebalo da se radi, kada je sve trebalo da bude završeno. To je još jedan dodatna garancija. Oni već sada, pošto vide jednu ozbiljnost, vide kako se radi, hoće da razgovaraju i o drugim proširenjima vezano za Klinički centar Beograd, jer vide da je Beograd sve veći, da su potrebe sve veće, da možemo da razgovaramo i o dodatnim sredstvima i o dodatnoj gradnji vezano za Klinički centar Srbije. Što se tiče Kliničkog centra Vojvodine, mi smo završili dokumentaciju. U završnoj fazi je njihova provera te dokumentacije i u najskorije vreme, po njihovim rečima, od juče, izaći će tender za Vojvodinu. Kada izađe tender za Vojvodinu, prelazi se na Kragujevac i izlazi tender za Kragujevac i radi se Kragujevac. To je ta dinamika koja je trenutno i koja se očekuje vezana za kliničke centre. Ono što još želim da vas obavestim. Pitali ste me za Vranje. Bolnica u Vranju, odnosno hirurški blok u Vranju, kako sada stvari stoje, krajem novembra trebao bi da bude otvoren novi, komplet novo izgrađen hirurški blok sa najsavremenijom opremom u Vranju. To mora da bude do kraja novembra otvoreno. Sledeće nedelje će se otvoriti sajber, odnosno edž nož, pred gama noža u Kliničkom centru Srbije, gde će za sve naše osiguranike zdravstvenog osiguranja Srbije imati besplatno, odnosno za one koji imaju knjižicu na jednom mestu, i gama noć i edž nož, a to je nešto savremenije od sajber noža i najsavremeniji skener koji mora da prati taj uređaj, nešto čime ne mogu da se pohvale mnogo bogatije i mnogo razvijenije zemlje od nas. Aranđelovac po prvi put ima skener i napravljen novi prijemni blok koji je spreman za otvaranje. U Kraljevu takođe novi skener, ja mislim da ćemo već sledeće nedelje to obići i dve trećine bolnica koje su obnovljene, koje su urađene. Do kraja godine očekuje se da se u Lazarevcu otvori porodilište, komplet nova zgrada sa novom opremom da bude završena. Pri kraju je rekonstrukcija većeg dela bolnice u Kruševcu, tako da je to samo deo onoga što se radi. Ovde ne navodim delove koji podrazumevaju krečenje, zamenu stolarije, sanitarnih čvorova, toaleta i svega onoga što je neophodno da se radi i što se radi, a šta se u prethodnom periodu nije radilo. To je samo deo onoga što se u ovom trenutku dešava u zdravstvu. Hvala vam.
Zahvaljujem. Ministre Antiću, da li ste se vi javili? Izvolite.
Po dogovoru sa predsednicom Vlade, a s obzirom na pitanje uvaženog narodnog poslanika gospodina Komlenskog, vezano za strateške partnere i efekte koje očekujemo u RTB-u Bor, da, upravo kao što je i predsednica Vlade iznela, mi imamo izuzetno velika očekivanja kao Republika Srbija vezano za čitav taj projekat oko RTB-a i strateško partnerstvo. Ja bih želeo čisto radi javnosti da podsetim u najkraćem da je iza RTB-a jedan vrlo težak period. U tom teškom periodu RTB, nažalost, nije mogao da se razvija, nije mogao da investira, niti u modernizaciju, niti u rudarstvu. Od 1990. godine, nažalost, ni period ni posle 2000. godine nije doneo ništa dobro za taj veliki privredni gigant, od koga zavisi život ne samo u Boru i Majdanpeku, već u čitavoj istočnoj Srbiji i zaista kapitalno utiče na ukupnu našu ekonomiju. Podsećanja radi, u periodu od 2006. do 2009. godine bila su četiri pokušaja privatizacije RTB-a, dva puta prodajom, dva puta kroz strateško partnerstvo, sva četiri pokušaja su bila neuspešna, uzimajući u obzir da je RTB loše radio i da je imao izuzetno zastarelu tehnologiju i loš uticaj na životnu sredinu. Upravo iz tog razloga, ova i prethodna Vlada su akcenat stavile bile pre svega na popravljanje stanja u RTB-u i njegovu pripremu da bi kao takav postao atraktivan za izbor budućih partnera od kojih se očekivalo ozbiljno da investiraju. U tom smislu, mi smo od 2012, 2013. i 2014. godine pre svega završili fabriku, odnosno postrojenje za odsumporavanje, odnosno fabriku sumporne kiseline i novu topionicu, čime smo rešili višedecenijske probleme vezano za zaštitu životne sredine, uložili smo u flotaciju, nove kamione, popravili efikasnost rada RTB-a i RTB je počeo da pokazuje znake života. Uređenjem njihovih istorijskih dugova kroz UPPR, mi smo napravili jedan ukupan ambijent oko RTB-a, kako bi on postao interesantan za ozbiljne rudarske kompanije i tek tada smo pristupili procesu za izbor strateškog partnera. Taj proces smo vodili vrlo ozbiljno, vrlo temeljno. Moram da kažem da duboko verujem da smo jedan od najboljih, najznačajnijih ciljeva postigli da obezbedimo jednu transparentu međunarodno priznatu proceduru vezano za izbor strateškog partnera. Podsećanja radi, mi smo javni poziv za izbor strateškog partnera objavili u „Fajnenšel tajmsu“ i imali smo zaista pristojno interesovanje ozbiljnih rudarskih kompanija za RTB. Na kraju, pobednik tog procesa je kineska kompanija „Ziđin majning“, koja je jedan od rudarskih giganata koji je u velikoj ekspanziji, koji posluje sada već u deset zemalja širom sveta i koji predstavlja jednog od najvećih kineskih, samim tim i svetskih, proizvođača i bakra i cinka i plemenitih metala. „Ziđin“ se kroz ponudu koju je dao, koja je i u finansijskom smislu bila najbolja, ali i u smislu poslovnog plana najbolja, obavezao za one stvari koje su za nas značajne, a to je razvoj RTB-a i pokazuje da deli viziju Vlade Srbije kada je RTB u pitanju, pre svega sa stanovišta investicione komponente i rezultata koji će kao posledica svega toga da se ostvare. „Ziđin“ se obavezao, kao što je i predsednica rekla, na investicije od milijardu i 260 miliona dolara i te investicije pre svega će obezbediti otvaranje novih rudnika, mislim na Cerovo, i značajna unapređenja na postojećim rudnicima Krivelj, Majdanpek, Borska jama, kao i modernizaciju i povećanje efikasnosti svih proizvodnih procesa u okviru RTB-a, od flotacije do prerade. Oni su se obavezali da će unaprediti topionicu i njene kapacitete podići na dvostruki nivo u odnosu na postojeći. Kroz poslovni plan su se obavezali da će u periodu od tri godine obezbediti sve uslove i proizvodnju od 80.000 tona bakra iz sopstvene rude. Poređenja radi, danas RTB proizvodi 42 do 43 hiljade tona, a nakon šest godina 120 do 150 hiljada tona. To je tri do četiri puta više nego što se u RTB-u proizvodi danas. Mi očekujemo da će sve to što će „Ziđin“ sa Vladom Srbije raditi kapitalno uticati i na život u istočnoj Srbiji, ali i na ukupnu ekonomiju. Ako se ostvare, a ja duboko verujem da postoje svi preduslovi da se to ostvari, da „Ziđin“ integriše i veliki projekat „Timok“, odnosno rudnik „Čukaru Peki“ i podigne ukupna proizvodnja na 200 do 250 hiljada tona bakra godišnje. Projekcije kažu da će samo proizvodnja bakra nakon te šeste godine učestvovati u našem BDP-u sa oko 5%. To je izuzetno snažan rezultat i zaista jedan dinamičan pokazatelj da će srpska ekonomija ozbiljno da se razvija u rudarskom sektoru. Danas rudarstvo učestvuje sa oko 1%, ako samo bakar ode na 5%, a znamo koliko još drugih projekata imamo, uključujući i litijum i ono što „Rio Tinto“ radi u zapadnoj Srbiji, ja zaista sa puno optimizma i puno uverenja mogu pred ovim visokim domom da tvrdim da će rudarstvo biti jedan od najozbiljnijih zamajaca naše ukupne industrije i našeg budućeg ekonomskog razvoja, ako uzmemo u obzir da je rudarstvo kao industrijska i privredna grana jedna od onih koja upošljava najviše ljudi oko svoje delatnosti, onda će to zaista izuzetno kvalitetno da se odrazi i na mnoge druge industrijske grane i mi ćemo na tome vrlo posvećeno raditi. Želim da se zahvalim kompletnoj Vladi koja je dala veliku podršku ovom procesu izbora strateškog partnera, naravno, predsednici Vlade i predsedniku Republike gospodinu Vučiću, koji je zaista u punom kapacitetu dao podršku da u ovom procesu imamo jedno veliko interesovanje ozbiljnih stranih kompanija. Hvala vam.
Hvala. (Milorad Mirčić: Poslovnik.) Pročitajte Poslovnik. (Milorad Mirčić: Ja sam pročitao.) Da, da, i ja sam isto pročitala pre pet, šest godina. Reč ima potpredsednik Vlade ministar Stefanović.
Hvala lepo. Pošto narodni poslanici postavljaju pitanje vezano za efekte novog zakona, odnosno izmena i dopuna Zakona o bezbednosti saobraćaja, hoću da vam kažem da rezultati zaista ukazuju da možemo da budemo relativno zadovoljni primenom. Naime, od evidentiranih negde oko 29.000 saobraćajnih nezgoda koje su se dogodile u periodu od početka godine, dakle, od 1. januara do 24. oktobra mi imamo oko 8% manje saobraćajnih nezgoda. U periodu od kako je zakon počeo da se primenjuje od 3. aprila do 24. oktobra poginulo je nešto manje od oko 13% manje ljudi u odnosu na prethodnu godinu, što su zaista značajni rezultati. Ovom prilikom hoću da se zahvalim i građanima Republike Srbije koji su shvatili koliko je ozbiljno i važno ponašati se odgovorno u saobraćaju i koliko je važno da svakoga dana ističemo one mere koje su bitne da se stalno primenjuju, a to je da se uvek vozi u skladu sa ograničenjem brzine, da uvek vozite bez dejstva alkohola i da se vezuje sigurnosni pojas. To je višestruko značajno, dakle, ne samo po živote putnika u tom vozilu, već i na sve druge učesnike u saobraćaju. Takođe, mislim da je veoma važno da se istakne da svi državni organi na ovome moraju da rade zajednički, ovo nije posao bilo koga pojedinačno, ovo je posao na kome svi moraju da daju svoj doprinos, određenom odgovornošću. Mi imamo dobru saradnju sa Ministarstvom saobraćaja sa kojim radimo na povećanju putne infrastrukture, što je jedan od važnih segmenata u bezbednosti saobraćaja. Takođe, naravno, preventivne mere. Moram da kažem, hoću da se zahvalim i policijskim službenicima koji rade u školama. Preko 2.000 ljudi učestvuje zajedno sa policijskim penzionerima koji rade na edukaciji naše dece. U prvom, četvrtom i šestom razredu gde se radi sa našim najmlađim kategorijama, sa decom tog najmlađeg uzrasta školskog i ukazuje im se između ostalih i jedna od tema i šta su izazovi sa kojima se sreću u saobraćaju, šta je to što možemo da preduzmemo, kako da se oni zaštite i kako da ostanu nepovređeni. Veoma važno je tu da se uključe i roditelji. Ne može niko od nas očekivati da će bilo koja državna institucija biti jedina uključena u proces vaspitavanja dece. Ja to često ističem i kao roditelj. Važno je da se roditelji upute u to kolika je njihova odgovornost da njihova deca budu potpuno spremna za učešće bilo da su pešaci ili bilo o tome da se prevoze u nekom motornom vozilu, pa su na takav način učesnici u saobraćaju. Dakle, mi imamo taj preventivni deo. Policija radi, naravno, veoma oštro i represivne mere i zbog toga imamo već godinama situaciju, već dve ili tri godine, imamo potpuno jasnu, čistu situaciju da, naravno, zahvaljujući odgovornosti vozača i zahvaljujući, da kažem, oštrim kontrolama, da nemamo stradalu decu u blizini škola, što je veoma dobro, jer znate, i sami ste svedoci kada krenete ujutro koliko mališana krene onim minutima neposredno pred početak škole koliko su prisutni na ulicama, koliko su roditelji koji žure i na posao, koliko je ta gužva velika. Veoma velika koncentracija i pažnja svakog dana mora da bude posvećena tome. Tu imamo i veliki broj školskih policajaca da u blizini škole imamo maksimalnu bezbednost dece u saobraćaju. Moram da kažem, još jednom apelujem na sve građane da nastave da pokazuju jedan visok stepen odgovornosti. Da li smo zadovoljni? Naravno, nismo zadovoljni kad pogine jedan čovek, a kamoli kada se događaju veće saobraćajne nezgode sa velikim brojem stradalih. Jeste to bolje nego prethodne godine i svaka, zaista možemo da kažemo da je svaka sve bolja. Ali to, naravno, ne znači da možemo da budemo zadovoljni dok postoji jedan čovek koji pogine u saobraćajnim nezgodama. Naš posao je i na tome hoću da se zahvalim na kraju poslanicima Narodne skupštine, da stalno ističemo, pre svega na donošenju zakona, ali da se stalno ističe kolika je uloga svakog čoveka koji sedne za volan i koliko je važno da taj čovek shvata da bezbednost nije samo bezbednost njegovog života u njegovim rukama u tom momentu, već i bezbednost mnogih drugih ljudi. Videli ste, nažalost, neke saobraćajne nezgode koje se dešavaju i nedavno i koje su se dešavale i u prethodnom periodu, da mladi ljudi sednu za volan, da potcene to što su umorni, da potcene to što su popili određenu količinu alkohola i najgore od svega, ono što je najlakše, da vežu pojas. Zaborave da to urade, ne žele to da urade i onda imamo velike probleme. Ne treba ljudi da voze sporije ili da vezuju pojas da ne bi platili kaznu, treba da to rade da bi spasili svoje i živote drugih ljudi. Voleo bih da ne naplatimo nikada nijednu kaznu u Srbiji, da svi voze odgovorno i da nam ni jedan čovek ne strada i onako nam demografija ne ide na ruku. Bolje bi bilo da mi ne utičemo na to dodatno našom neodgovornošću i zato kažem, jesu ohrabrujući rezultati, ali moramo da uradimo još više.
Zahvaljujem. (Milorad Mirčić: Po Poslovniku.) Član 216. pročitajte. (Milorad Mirčić: Član 242.) Ne, vi pročitajte 216. Reč ima Komlenski. (Milorad Mirčić:Stvarno nema smisla. Stvarno nema smisla, vi dozvoljavate da poslanička pitanja se ne postavljaju.) Poslaniče Komlenski hoćete da postavite pitanje. (Milorad Mirčić: Ovo stvarno nema smisla.) Ne može ništa na silu.
Zahvaljujem predsedavajuća. Uz svo uvažavanje kolegama iz SRS ja ću zamoliti ministra poljoprivede, šumarstva i vodoprivrede da nam kaže, obzirom na uvoz jeftine ribe, rečne ribe iz inostranstva, šta Ministarstvo planira da bi zaštitilo domaće proizvođače i da li se nešto čini ili planira u cilju obnove ribljeg fonda u rekama i jezerima Republike Srbije i kakvi se podsticaji mogu očekivati u ovoj oblasti. Ministarstvo finansija, a od ministra ne dobih odgovor vezano za sredstva vezana za kulturu i korišćenje sopstvenih sredstava za kulturu, pa bih ga zamolio da to odgovori. Obzirom da neću imati mogućnost na potpitanje, ja ću samo pitati da li se pored tih efekata planira i nekakva vrsta obaveze povećanja budžetskog priliva od strane lokalnih samouprava prema institucijama kulture kako bi svoju delatnost mogle nesmetano da obavljaju. Naime, činjenica je da su neke lokalne samouprave, tipa Zrenjanina i drugih gradova to učinile iz svojih sopstvenih budžeta i tamo ustanove kulture ne smetano rade, ali je činjenica da neke druge lokalne samouprave to nisu uradile. Mislim da to treba imati odgovarajuće zakonske ili podzakonske akte koji će to regulisati. Pored toga vas moram pitati da li Ministarstvo finansija razmišlja kako će na drugi način urediti procenu vrednosti imovine kao osnovice za naplatu poreza na imovinu, ne samo zbog tog segmenta već zato što je to jedan od bitnih elemenata za obračun buduće zakupnine od 1. januara koju treba da plaćaju tzv. zaštićeni podstanari, pa ću žargonski upotrebiti taj neko stručni naziv.
Hvala poslaniče.
Dva minuta ste mi samo dozvolili a ovo je moj drugi krug.
Izvinite, nisam se vama obraćala nego poslanicima koji nešto viču.
Oprostite, ja sam razumeo da ste mi skrenuli pažnju na vreme. Završiću samo, još ovo pitanje do kraja. Znači, kada su u pitanju zaštićeni podstanari, da li će ta korekcija biti pripremljena jer smo svedoci da postoje nerealne procene u pojedinim delovima Srbije koje nisu blizu tržišnih ili su manje ili su veće. To nije dobro ni za naplatu poreza na imovinu, a očigledno ne bi davao ni pravičan rezultat kada je u pitanju zakupnina koju će po ovoj metodologiji biti obavezni da plate stanari tzv. ili zaštićeni podstanari. Hvala.
Ministar Nedimović. Izvolite.
Zahvaljujem predsednice. Poštovani poslanici, vrlo interesantno da se neko setio priče o ribarstvu i o ribnjacima, ne samo zbog pecanja kako to najčešće ljudi shvataju, nego što se radi o jednoj ozbiljnoj privrednoj grani. Znam da je vama gospodine vama nevažno, sa moje leve strane, i znam da vama ribarstvo baš ništa ne znači, ali ribarstvo kao privredna grana toliko je važna za Srbiju, sad ću navesti nekoliko razloga. Nadam se da samo neću uzeti previše vremena, pa da mi neko kaže, mislim zbog onih ljudi koji u vremenu koje nadolazi pred nama, a ovo je vreme slava, u Srbiji se slave poštuju. Mnogi na dane slava poste i jako je važno da imamo dovoljno količine kvalitetne ribe tih dana. Srbija troši, samo za vašu informaciju, jedan mali čas, 35.000 tona ribe. Naravno, ja odgovaram na svako pitanje. Ja sam ceo dan danas ovde, slušao svakog, odgovorio šta god sam mogao, ko god me šta pitao, a ko nije pitao ja nisam mogao ni da odgovorim, ali zato mora da se bude ovde. Srbija proizvodi negde oko 10.000 tona ribe, a nama je neophodno zbog razvoja ove vrste poljoprivredne aktivnosti, kako god hoćete zovite to, neophodno je da uvedemo nove mere podsticaja za ribarstvo, ne samo u onom klasičnom smislu kako to ljudi doživljavaju na jezerima, rekama pecaju, nego na uzgojima organizovanim farmama. Danas to izgleda sasvim prosto. Ja ću iskoristiti priliku, plastično ću da objasnim. Danas postoje farme za uzgoj riba, takve gde to možete da radite na onim prostorima gde je nemoguće voditi drugu poljoprivrednu proizvodnju. To vam je kao prosti i plastični ribnjaci, velike kade, nazovite ih kako god hoćete koje imaju bazeni, koje imaju izmenu vode, gde se radi stalno proticanje, ubacivanje sveže vode i prečišćavanje te vode, radi se ishrana, kao što je reč o farmama. Jedno od poglavlja vezano za pregovaranje sa EU jeste i ribarstvo. To je Poglavlje 13. To poglavlje smo mi otvorili. To je jedno od tri poglavlja koje se tiče sektora poljoprivrede, a sada ćemo hvala Bogu još jedno poglavlje da otvorimo, a to je Poglavlje 11 koje se odnosi na poljoprivrednu politiku. Jako važno pitanje, meni je potrebna podrška svih poslanika, Odbora za poljoprivredu, da ovu temu izbacim u prvi plan, kako oni ljudi koji nemaju dovoljno sredstava da se bave, da podignu voćnjak od 30.000 evra, koji mogu da podignu male farme, na malim prostorima da se bave uzgojem ribe. Riba ima veliku potražnju, ne samo u Srbiji, već svuda u Evropi i svetu. Što se tiče potražnje, samo informacije radi, na svetskom tržištu velika je trenutno tražnja i biće narednih 10, 20 godina za goveđim mesom, jagnjećim mesom i za ribom. To je sasvim prirodno, zato što populacije koje u svojoj tradiciji, svojoj kuhinji imaju navike za potrošnjom ove vrste mesa, tu se stanovništvo povećava i nama je jako važno da budemo konkurentni i zato ćemo već u programu mera za 2019. godinu, iako to imamo i sada, ali ovo nam je dalo priliku, mogućnost, otvaranje ovog Poglavlja 13 da razvijamo nove mere i alate da možemo da podstaknemo srpsko ribarstvo. Hvala gospodine Komlenski što ste se setili ove teme o kojoj malo ljudi priča. Najčešće ljudi pričaju o tome kada se bave razonodom, pecanjem, kada nešto bi pojeli, a možda i kada bi nešto krivolovili. Sada kada smo kod tog krivolova, pre nekoliko nedelja je bila jedna velika akcija koju je radio Pokrajinski sekretarijat za poljoprivredu, zajedno sa Ministarstvom poljoprivrede, gde je veliki broj lica koja su krivolovili ribu, oduzeta su im sredstva za rad, da ne kažem za nerad, za krijumčarenje, za otimanje i tome ćemo stati na put kao što smo sa drugim organima Republike Srbije, pre svega MUP, Poreskom upravom, stali na put i onima koji su pokušali da zloupotrebe Sporazum o slobodnoj trgovini sa Ruskom Federacijom jer ekspertuju voće. Hvala.
Hvala. Reč ima ministar finansija, izvolite.
Gospođo Gojković, dame i gospodo poslanici, ja se izvinjavam, malopre sam mislio da će ministar kulture vam objasniti oko ustanova kulture. Zakonom su izuzeti od uzimanja sopstvenih prihoda i u svakom slučaju i za ostale ustanove isto važi, dokle god se ne zaokruži proces finansiranja, to se neće dešavati, tako da po pitanju nas u ministarstvu, kako god Ministarstvo kulture reši, tako ćemo raditi i u budućnosti. Mnogo važnije pitanje je oko procene vrednosti imovine koje ste postavili, s obzirom na to da tu postoji veliki broj i dilema i rekao bih, nedostataka koji su se videli iz prakse u poslednjih par godina. Mi ćemo zajedno sa Zakonom o budžetu i budžetskom sistemu, do kraja godine, krajem novembra početkom decembra izaći sa predlogom novog zakona o javnoj svojini, sa predlogom novog zakona o dohotku, porezu na dohodak građana, o porezu na dobit preduzeća i porezu na imovinu. Time ćemo pokušati da rešimo sve ove nedostatke koji postoje u trenutno postojećim zakonskim rešenjima, upravo imajući u vidu to što ste vi naglasili. U poslednjih par meseci, sakupljali smo sva ona mišljenja i sugestije šta bi trebalo promeniti. Smatram da je ovaj paket zakona veoma važan za dalji nastavak reformi u našoj zemlji. Naravno, ti zakoni će imati, poreski zakoni, na njih mislim, imaće i poseban deo koji je vezan za podsticaj, za razvoj IT industrije i sve ono o čemu pričamo već par meseci unazad, zajedno sa novim zakonom o budžetskom sistemu, koji će nikada više imati kapitalnih investicija, zajedno sa zakonima o javnoj svojini koji će takođe biti fleksibilniji u smislu aktiviranja te javne svojine za dovođenje investitora, stavljanje u promet pojedinih nekretnina i takođe će doprineti daljem nastavku rasta naše ekonomije i to je upravo ono što želimo da uradimo sa ovim zakonima koji su mnogima suvoparni, ali ćemo u narednih par nedelja pred vas izaći sa predlogom tih zakona, upravo imajući u vidu nedostatke i sugestije koje postoje iz prethodnog perioda.
Reč ima ministar Vukosavljević.
Uvaženi narodni poslaniče, verovatno se u vašem pitanju krije izvesna nepreciznost, terminološka, jer svakako nije reč o zabrani korišćenja sopstvenih sredstava, jer to bi bilo i besmisleno i detinjasto i pogrešno. Reč je samo o drugačijem načinu kontrole trošenja sopstvenih sredstava, jer 2018. godine ustanove kulture to rade direktno preko Trezora, odnosno upućuju zahteve nama, Ministarstvo finansija u dogovoru sa nama odobrava korišćenje sopstvenih sredstava. Znači, radi se o principu koji se zalaže za uvođenje višeg stepena discipline i nadzorom nad korišćenjem sopstvenih sredstava i višeg stepena reda u odnosu na prethodni period, jer je bilo konstatovano da je bilo slučajeva u kojima je trošenje sopstvenih sredstava u ustanovama kulture bilo u nekoj meri, u pojedinim slučajevima i izvan razumne kontrole, tako da se ovde radi isključivo o tome da se, prvo ustanove kulture, da naglasim, za to su vrlo stimulisane i vrlo ohrabrene, jer ostvaruju što veći stepen ostvarivanja sopstvenih sredstava. To je pitanje razumne kulturne politike i uopšte jednog trajnog okruženja u toj oblasti. U svakom slučaju, ovde se ne radi o zabrani, ustanove kulture imaju pravo da troše sredstva, sopstvena sredstva, ali uz nešto veće učešće Ministarstva kulture, Ministarstva finansija, u nadzoru nad korišćenjem tih sredstava, ali na onaj način koji ustanove kulture to afirmišu. Znači, ponoviću i naglašavam, reč je samo o jednom višem stepenu reda u toj oblasti.
Zahvaljujem. Vi imate komentar? Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Zahvaljujem na vrlo iscrpnim i jako konkretnim odgovorima jer mislim da smo upravo otklonili neke dileme i nejasnoće koje su se postavile kao pitanja, a pitanje je namerno bilo ovako koncipirano da bismo dobili pravi odgovor sa pravog mesta, a ne da ja prepričavam ono što jeste suština zakonskih odredbi. Ono što je važno, a ja hoću da prokomentarišem, da se jasno vidi jedna posvećenost apsolutnom stavu, da se sve mora podrediti domaćim poljoprivrednim proizvođačima, bilo da je u pitanju poljoprivreda, voćarstvo, stočarstvo i sve grane toga. Znači, hrana je isto što i nafta, samo domaća, stabilna, zdrava proizvodnja hrane može da obezbedi jednu apsolutnu sigurnost i stabilnost funkcionisanja Srbije kao države. Poštujmo svoju istoriju, seljak je uvek bio taj i ta hrana sa sela koja je stizala u gradove, mnogo puta je sačuvala Srbiju i omogućila joj da ne zavisi od drugih. Prema tome, koliko god koštalo, to se mora obezbediti. Što se tiče sudija za prekršaje, verujem da ministar Nela Kuburović deli mišljenje sa mnom i zaista verujem da je to mali korak u budžetu ili mala rupa u budžetu ili mali trošak iz budžeta, da se neke 573 plate, koliko trenutno ima zaposlenih sudija za prekršaje ili 606 ili koliko ima sistematizovanih, izjednače sa njihovim kolegama i iskreno verujem da je to mnogo veći doprinos nezavisnosti srpskog pravosuđa, kompletiranju, jednostavno, stabilnosti u funkcionisanju sudskog sistema, nego bilo kakvi ustavni amandmani kojima će se bez razloga pokušati parlamentu Srbije iz ruku da se oduzme nadležnost za prvi izbor sudija, zamenika tužilaca, predsednika Vrhovnog suda i Republičkog javnog tužioca, ali o tome konkretnije kada dođe vreme. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima Petar Petrović. Izvolite.
Gospođo predsednice, poštovani članovi Vlade na čelu sa premijerkom, dame i gospodo narodni poslanici, ja ću u ime poslaničke grupe Jedinstvena Srbija da postavim par pitanja na koja očekujem odgovor. Jedno od prvih pitanja za večeras jeste, a odnosi se na isplatu naknade osobama, odnosno ženama koje se nalaze na trudničkom i porodiljskom bolovanju. Naime Jedinstvenoj Srbiji je posebno zadovoljstvo što je Vlada i predsednik Republike, gospodin Vučić, prepoznali problem koji je u Srbiji višedecenijski, a to je da se u Srbiji unazad nekoliko decenija, ne bih rekao godina, rađa manje dece nego što umire, pa nam je Srbija iz dana u dan, iz meseca u mesec, iz godine u godinu sve manja i manja. Pre nekoliko meseci mi smo doneli zakone koji idu za tim da se pospeši rađanje dece u Srbiji, da se nagrade sve majke koje se opredele da rode jedno, dva, tri ili više dece i da se nagrade, da tako kažem, posebnim naknadama iz budžeta Republike Srbije, a plus ono što im pripada ako su u radnom odnosu po osnovu primanja iz radnog odnosa. Međutim, u praksi, ja moram to da kažem, počele su da se dešavaju po malo čudne stvari, pa očekujem da Vlada preduzme određene, ja bih rekao, energične mere da se spreči to kašnjenje u isplatama naknada ženama koje se nalaze na trudničkom i porodiljskom bolovanju. U ovom trenutku ta kašnjenja su od dva, tri i četiri meseca. Evo, imam primer od pre podne gde mi se obratila gospođa iz Beograda da se porodila 25. juna, a da do dana današnjeg još nije dobila prvu naknadu za porodiljsko odsustvo. Mislim da tu nije problem u Vladi, nije problem u zakonu, nije problem u uredbama i u uputstvima za primenu ovih zakona, ja bih rekao da je osnovni problem u činovnicima koji rade i obrađuju predmete po lokalnim samoupravama po sistemu – stavi predmet u fioku, pa će doći jednog dana na red. Zato mislim da ministarstvo nadležno za ove poslove mora pod hitno da reaguje i da se takve stvari ne dešavaju, jer nisu sve trudnice i nisu sve porodilje u takvom materijalnom stanju da mogu da izdrže par meseci bez primanja. Mislim da je, bar mi iz Jedinstvene Srbije mislimo, da je mnogo praktičnija bila ona prethodna isplata bez obzira, znam i znamo šta je rukovodilo ministarstvo i Vladu da posegnu za izmenama ovih zakona, zato što je bilo pojedinačnih zloupotreba u povećavanju plata pred porođaj ili zapošljavanje nezaposlenih trudnica da bi ostvarile pravo na budžetska primanja. Dakle, da bi smo to… [[Isključen mikrofon]]
Hvala vam. Vreme vam je prošlo. Ministar Slavica Đukić Dejanović. Izvolite.
Zahvaljujem na ovom pitanju, jer je prilika da još jedanput konstatujemo da davanja za stimulisanje populacione politike nikada u ovoj državi nisu bila veća nego sada. Upravo ste vi izglasali Zakon o finansijskoj podršci porodici i neću pominjati, jer vi znate dobro koje su to cifre, ali činjenica da do desete godine za svako drugo i treće rođeno, odnosno četvrto rođeno dete su povećani iznosi kada je u pitanju treće i četvrto rođeno dete, 12 i 18 hiljada, daje ustvari jednu sigurnost i mogućnost da se standard deteta do desete godine bude obezbeđen u skladu sa svim standardima dobrih praksi zemalja koje to čine u okruženju, s tim da smo u odnosu na finansijski potencijal mi zaista napravili jedan prioritet koji jeste vredan i pozdravljanja, ali nikada dovoljno sredstava za stimulisanje ovog segmenta života porodica i naših građana i majki, odnosno standarda dece. No, ono što jeste istina, to je da je u implementaciji samog zakona bilo i nekakvih nejasnoća i ja moram reći da je zakon stupio na snagu 1. jula. Prema tome, sva rešenja koja su data trudnicama, porodiljama pre toga, apsolutno se moraju poštovati. Zakon je upravo napravio izmenu ovog segmenta o kome ste vi govorili. A, ovo što je Vlada uradila upravo zbog nekakvih nejasnoća i tendencija da ovo bude zakon koji će se, verovatno, najčešće menjati i dopunjavati, formirana je komisija sa predstavnicima određenih i ministarstava i sekretarijata, i statistike i za dečiju zaštitu, koja na dnevnom nivou prati primenu zakona. Dakle, sva finansijska davanja upravo idu majci, trudnici, porodilji od 1. jula. Sve što je ranije iz administrativnih i drugih razloga kasnilo, ispravlja se. Sve što finansijski nije dobijeno mesec za mesec ili je kasnilo dva do tri meseca biće do kraja godine i čim finansije to omoguće isplaćeno svakoj ženi, a da li će biti nekih izmena i podzakonskih akata koji će konkretno dati odgovore na konkretna pitanja koja ste i vi danas postavili i koja postavljaju i dobronamerni, ali, nažalost, često i oni koji imaju zlu nameru i prosto neće da vide koliko je segment populacione politike tek počeo da živi i koliko se odvaja od socijalne politike. Znate, socijalno davanje je sa tendencijom da se popravi materijalni status porodice i deteta. Populaciona politika ne vidi razlike u socijalnom statusu ni majke, ni deteta, ni porodice. Ona zapravo na isti način stimulativno deluje na sve. Ove mere koje smo doneli, prosto, važe apsolutno za sve. Ono što ćete, verovatno, vi raditi, to je da ćete na predlog Vlade Republike Srbije već krajem ove kalendarske godine ili početkom sledeće imati prilike da raspravljate o dopunama i izmenama Zakona o finansijskoj podršci porodici, ali te dopune i izmene ne mogu biti proizvod proizvoljnih želja. Moraju biti zasnovane na jednoj dobroj ravnoteži izmešu tendencije Vlade da natalitetna politika, pronatalitetna politika bude zaista prioritet države, ali i finansijskih mogućnosti kojima raspolažemo. U tom smislu, da li je bilo nekih mera koje su ranije bile bolje? Možda ih je i bilo, ali nikada nije bilo većeg obuhvata građanki koje su obuhvaćene finansijskom podrškom, naravno da je tako. Često se navode primeri da neka žena možda može dobiti dve i po hiljade dinara samo svakog meseca kada ode na trudničko bolovanje. Ta žena bi po ranijem zakonu dobijala na primer tri hiljade dinara, ali ona čim rodi dete, ona dobija ne 39 hiljada, nego 100 hiljada jednokratnu pomoć ako se radi o prvom detetu. Dakle, kada govorimo o ukupnoj količini novca koja se usmerava na svaku trudnicu, na svaku majku, na svako dete, to su zaista veće sume novca. U tom smislu, razumem i vašu sugestiju i vaše pitanje, ali bih zamolila da možda u lokalnim sredinama dajemo objašnjenja koja treba da razdvoje socijalnu politiku od populacione, koja treba da razdvoje prava iz radnog odnosa od pronatalitetnih stimulacija koje Zakonom o finansijskoj podršci dominantno je bila tendencija nas i vas ovde kada ste donosili taj zakon i da u perspektivi budemo svesni da ćemo morati u skladu sa popravljanjem materijalnog statusa države relativno često da menjamo ovaj zakon. Demografski indikatori se jako sporo menjaju i mi ćemo morati sve više i više da odvajamo stimulativnih sredstava i podsticaja, ne samo finansijskih, nego i drugih u pogledu usklađivanja rada i roditeljstva, u pogledu snižavanja psihološke cene roditeljstva, podizanja znanja o reproduktivnom zdravlju koje je na prilično niskom nivou i da uključujemo jedinice lokalne samouprave u sva ova pitanja. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima Petar Petrović. Izvolite.
Gospođo ministarka bez portfelja, ovo nije bila kritika Vladi i vama, ovo je samo bila konstatacija. Grad iz kog ja dolazim nema te probleme, jer smo mi već godinama i pre ovih zakona isplaćivali naknade porodiljama i trudnicama, tako da imamo uhodan sistem za tu isplatu, i tamo u Jagodini nema kašnjenja. Ja govorim šire i u Srbiji ima mnogo takvih slučajeva i Vlada mora hitno da preduzme određene mere da izvrši kontrolu, ali dobro, otom-potom. Drugo pitanje odnosi se na ministra energetike, gospodina Antića. S obzirom da je počela grejna sezona, a da ima informacija da su mnoga akumulacijska jezera prazna i poluprazna, pa me interesuje, i JS interesuje da li će biti problema u narednom zimskom periodu sa snabdevanjem strujom, odnosno i snabdevanjem gasa zbog grejanja? Znamo da je u Srbiji mnogo toplana prešlo sa mazuta i uglja na gas, tako da, zbog zagađenja sredine, itd, tako da bi gledaoci koji prate ovaj prenos, uopšte svi građani Srbije bili u situaciji da čuju iz prve ruke da li će biti problema ili neće biti problema sa grejanjem, odnosno sa snabdevanjem električnom energijom. S druge strane, zamolio bih ministra poljoprivrede, gospodina Nedimovića, ako me sluša, da pokuša da odgovori na pitanje da li Vlada ima plan da se poboljša zaštita poljoprivrednih useva od elementarnih nepogoda, odnosno grada? Znamo da je i ove godine bilo dosta problema u mnogim sredinama u Srbiji. Nemojte, molim vas, samo da mi pričate da treba da se osiguraju usevi itd. Znaju naši poljoprivredni proizvođači da treba da se osiguraju, ali obično od osiguravajućih zavoda dobijaju maksimalno 30% od onoga što se uništi. Prema tome, mislim da moramo da nađemo načina da zaštitimo poljoprivrednike, jer nemaju mogućnosti svi da nabave zaštitne mreže, nemaju mogućnosti ni para svi da se osiguraju itd. To naročito pričam zbog onih malih gazdinstava koja imaju pet, šest, sedam, osam hektara zemlje, i kada ih pogodi ta elementarna nepogoda, onda oni ostaju bez letine, ostanu bez elementarnih prihoda za život. S druge strane, treba ministarstvo da preduzme neke mere da lokalnim samoupravama brže transformiše sredstva za isplatu onim licima koja ispaljuju rakete na gradonosne oblake, jer tu lokalne samouprave nisu u mogućnosti, nemaju finansijska sredstva da mogu adekvatno da nagrade te ljude i onda dolazi do toga da ljudi jednostavno neće da budu volonteri, neće da rade taj posao, a da za to ne dobijaju adekvatnu nagradu. Dakle, ako želimo dobro poljoprivrednom proizvođaču, naročito onom sitnom, dajmo, pružimo mu elementarne uslove da možemo da ga zaštitimo od onoga, što se kaže, što pada s neba. Hvala.
Ministar Nedimović ima reč. Izvolite.
Poštovana predsednice, poštovani poslanici, očigledno je da je ovo danas dan za poljoprivredu. Pre nekoliko dana, tačnije prošle nedelje, u četvrtak, zaključili smo ugovor o nabavci automatskog protivgradnog sistema za Radarski centar Valjevo. O čemu se konkretno radi? Naš sistem zaštite od grada je arhaičan. Radi se o pozicijama, o infrastrukturi koja je napravljena šezdesetih i sedamdesetih godina prošlog veka, koja je bila umrežena sa kompletnom takvom i sličnom infrastrukturom u okruženju. A, oblaci, pogotovo gradonosni, ne poznaju granice. Ne zna on kada dođe do Drine, da ne sme da pređe ili da li sme da pređe baš tamo. Tu je u stvari najveći problem. Pričam ovo simbolički, kod Drine. Naš postojeći sistem funkcioniše na sledeći način, funkcionisao je. Imali smo u svakom selu jednu, dve, tri protivgradne stanice, i kada iz RHMZ putem radio veze, kako je to funkcionisalo pre 50 godina, javi se licima koji su strelci, a to su najčešće u poslednje vreme lica koja imaju 60, 70 godina, naročito u seoskim sredinama, e, onda ti ljudi moraju da odu na kraj sela, pošto je to obično na kraj sela, da odu do tog mesta, da potrefi koordinate, da li je putem radio veze dobro preuzeta koordinata ili ne. To je sve mnogo nepoznanica u čitavom sistemu. Zato smo mi zajedno sa RHMZ uradili posebnu studiju koja je trebala prvo da nam kaže na koji sistem da idemo, da li sistem automatske protivgradne zaštite, gde imamo automatske lansere raketa, bez ljudskih posada, zasnovane na najsavremenijim tehnološkim dostignućima, ili da se ide, što je bilo priče pre jedno 10, 15 godina, da se ide na nabavku aviona za zaprašivanje oblaka i ostalo. Međutim, studija je rekla da treba da se ide na automatsku protivgradnu zaštitu. Zašto smo odlučili da sad idemo prvo na Valjevo? Znam da mnoge ovo ne interesuje, pošto ne znaju ni kako izgledaju protivgradne stanice, ni lanseri, a puna su im usta priče o odbrani poljoprivrednika. Verovatno nisu ni videli kako to izgleda. To je ono što je na kraj sela, najčešće jedna bela kućica, ima najčešće zelena vrata. Ko je radio taj zna, a ko nije radio, neće nikad ni da sazna, pošto ćemo to polako da guramo ka zaboravu. Rakete koje su korišćene šezdesetih, sedamdesetih godina su bile dometa svega tri kilometra, dakle, jedan sistem koji je nekad verovatno u to vreme bio najpogodniji i najbolji koji se mogao implementirati. Danas postoje rakete koje imaju domet do osam kilometara, tako da je potreban znatno manji broj radarskih stanica, jer može veći prostor da se čuva. Kako izgleda takva jedna stanica koja će biti implementirana u radarskom centru Valjevo? Na sledeći način. Ona će biti fizički postavljena opet u nekoj katastarskoj opštini na jednoj parceli, imaće automatski navođenje iz radarskog centra. Mi imamo 13 takvih radarskih centara. Bukvalno putem softvera će biti uparivani oblak zajedno sa raketom. I, kako to funkcioniše? U savremenim sistemima imaćemo sistem i kontrole, znaćemo tačno gde je koja raketa otišla, kakav efekat je postigla. Sada ne znamo ni ko je ispalio, ni koliko, osim kada odemo da pregledamo stanje kakvo je bilo i kad vidimo da li se u nekom selu nešto izručilo ili nije. Zašto Valjevo? Valjevo je prvo na udaru sa one strane, jer nemamo sinergiju sa protivgradnim sistemom BiH. Mi smo imali tu najviše štete uz Drinu, u opštinama Bajina Bašta, LJubovija, Mali Zvornik, pa idući. Znači, svuda je bio problem. Evo, Veran viče i u Koceljevu. Sledeća dva koja će ići su Radarski centar Bukulja, Aranđelovac, zato što tu imamo puno voća, jer tu su najveće štete koje se dese, zato što je tu najveća ta dodata vrednost koju izgubimo. I, sledeći će biti Radarski centar Fruška Gora, jer on pokriva prostor Srema, južne Bačke, jedan deo Banata zahvata i može da zaštiti veliku količinu poljoprivrednog zemljišta. Mi moramo takvih radarskih sistema da izgradimo 13 ukupno, na 13 radarskih centara. Ukupan trošak za sve to je negde oko 25 miliona evra. Prvi će biti građeni početkom sledeće godine do nove sezone. Potpisan je ugovor sa „Trajalom“ iz Kruševca, domaćom kompanijom koja će to ovo da gradi i mi ćemo imati mnogo veću efikasnost nego što smo imali do sada, ako ništa drugo, mnogo veću predvidivost i mogućnost kontrole. Da ljudi budu sigurni i da znaju, protivgradni sistem ne može da zaštiti 100% na ovakav način. On može 60% do 70% u ekstremnim situacijama da zaštiti prostor. To moramo da kombinujemo sa finansijskim instrumentima. Jeste, gospodine Petroviću, da ste rekli – nemojte mi pričati o osiguranju, ali to mora da bude dopuna svemu ovome. Mi ćemo za sledeću godinu za ovaj prostor koji je bio najizloženiji u prethodnim godinama, taj prostor uz Drinu, dati dodatnu podršku za te lokalne samouprave koja će biti i do 70% povraćaja premije osiguranja. Nadam se da ćemo napraviti sistem koji je predvidljiviji, bolji i efikasniji. Ove godine, ova godina je bila neverovatna, ove godine je najveća količina raketa koja je ispaljena ja mislim u prethodnih 20 godina. To je zato što smo imali takvu godinu, naročito u maju i junu mesecu. Obzirom na količinu gradonosnih dana, šteta koja se desila, nažalost, imali smo na prostoru centralne Srbije, tamo oko Topole, Aranđelovca, Velike Plane, ostale prostore smo uspeli da zaštitimo, ali nismo uspeli sve. Sa ovim novim sistemom nadam se da će efikasnost biti mnogo veća. Kažem, sledeće godine Radarski centar Valjevo, raspisujemo tendere za ove dve, tj. za Frušku Goru i za Bukulju i idemo dalje. Hvala.
Hvala. Reč ima ministar Antić. Izvolite.
Zahvaljujem. Pre svega, uvaženi narodni poslanici, želim da istaknem da je energetska situacija u Republici Srbiji apsolutno stabilna. Pred nama je jedna u potpunosti mirna zimska i grejna sezona u kojoj sve energetske kompanije ulaze potpuno spremne. Kada je grejanje u pitanju, toplane su izvršile neophodne remonte. Više od 80% toplana u Srbiji koje koriste gas kao energent mogu da očekuju potpuno stabilno snabdevanje gasom, uzimajući u obzir da je situacija, kada je gas u pitanju, apsolutno redovna. Imamo od strane „Gasproma“ potpuno snabdevanje gasom. „Gaspromu“ za isporučeni gas ne dugujemo ni jedan dinar, ni jedan dolar, niti evro. Podzemno skladište gasa Banatski Dvor je do vrha puno. Znači, 450 miliona metara kubnih gasa čekaju, pre svega, one trenutke tokom najhladnijih dana u kojima ćemo sa tim punim skladištem peglati pikove. Kada su u pitanju ostali energenti neophodni za rad toplana, rezerve mazuta su na izuzetno visokom nivou. Kada je u pitanju nekoliko toplana koje rade na ugalj, snabdevanje ugljem će biti redovno. Kada je u pitanju EPS, EPS je realizovala sve nužne remonte. Elektroprivreda Srbije je apsolutno spremna da u zimskoj sezoni odgovori na povećane zahteve vezano za proizvodnju električne energije. Spremni smo na zimske pikove. U tom smislu, u ovom trenutku su rezerve uglja na deponijama na visokom nivou. Do onih najhladnijih dana one će biti podignute do maksimuma. Apsolutno ne postoji ni jedan problem na koji bih mogao da ukažem sa stanovišta energetske stabilnosti, sigurnosti snabdevanja energentima i jedne potpuno redovne zime koja je pred nama. Naravno, u celom tom procesu uvek ima određenih poteškoća koje, da kažem, nas teraju da radimo više i da u pojedinim segmentima radimo daleko snažnije. Kada smo imali prošle godine problema određenih sa ugljem, morali smo, naravno, u trenucima kada smo imali mogućnosti da pojačamo hidrosektor. Kada je slaba hidrologija, mi pojačavamo termosektor i naš energetski sektor je u potpunosti spreman da balansira te situacije kroz koje se tokom godina redovno prolazi. Objektivno posmatrano, u ovom trenutku imamo niži nivo vodostaja na svim rekama u Srbiji. Ono što bih hteo da istaknem, poslednji zvanični podaci pokazuju da su vodostaji na svim rekama u Srbiji u domenu niskih za ovo doba godine. Tu je i koleginica Mihajlović. Nažalost, usled tih vodostaja, imamo ozbiljnih problema u održavanju plovidbenosti na Dunavu i Savi, odnosno čak u pojedinim deonicama ne mogu ni barže pod potpunim teretom da prođu i ta ograničenja objektivno postoje. To se, naravno, odražava i na akumulacije. Tako da u akumulacijama imamo za desetak procenata niži nivo od onog koji je predviđen, po poslovnom planu EPS, podsetio bih, sve te akumulacije su veštačke akumulacije koje su izgrađene za potrebe Elektroprivrede Srbije. U tom smislu, dobio sam tokom jučerašnjeg dana ili prekjuče pitanja od narodnog poslanika mr Gorana Čabradija i narodnog poslanika Gorana Čirića, na koje ćemo odgovoriti u toku sutrašnjeg dana ili najkasnije u ponedeljak vezano za stanje akumulacija. Sa ovim završavam, vodostaji, ponavljam, situacija energetska je potpuno stabilna. Ne očekujemo bilo kakve probleme, bez obzira što su vodostaji u Srbiji na izuzetno niskom nivou za ovo doba godine. Na primer, srednji višegodišnji proticaj Dunava je oko 4.000 metara kubnih vode u sekundi, a trenutni srednji dnevni proticaj je 1.850 metara kubnih u sekundi. Znači, duplo manje vode protiče kroz Đerdap u odnosu na onaj prosek za godinu. Nažalost, ovaj oktobar će po svemu sudeći ostati zabeležen u istoriji Hidroelektrane Đerdap, kao oktobar u kome su proticaji vode na najnižem nivou. Do sada najniži zabeleženi proticaj vode na Đerdapu je bio 1986. godine i zabeležen je u iznosu od 2.237 metara kubnih u sekundi. Ove godine, na osnovu svih rezultata hidroloških kretanja, do kraja meseca se očekuje da bude oko 2.000, tako da je desetak posto niže od najnižeg. Kad je Zavojsko jezero u pitanju, mislim da je to kolega Ćirić pitao, trenutna kota je 593 metara. To je 25 metara iznad neke minimalne kote koja predviđa rad hidroelektrane. Tokom eksploatacije hidroelektrane Pirot zabeležen je više puta daleko niži nivo akumulacija od trenutne. Na primer, poslednji put 2017. godine kada je 573, sada je 593. Znači, 10 metara iznad. Apsolutno sve provere nadležnih državnih organa, pre svega, zaštite prirode, vodoprivrede, i apsolutno nema nikakvog negativnog uticaja na očuvanje životne sredine, floru i faunu, riblji fond, itd. Kada je u pitanju Uvac, Uvac se u ovom trenutak nalazi na koti 970 metara, a imamo vodoprivrednu dozvolu da može eksploatacija da se vrši do 940 metara. Znači, trenutno je 30 metara iznad te kote. Na primer, 2012. godine je kota bila 950, 27. decembra 2000. godine je zabeležena najniža 943. Znači, danas je 27 metara iznad te kote. Ista situacija je i na Vlasini. Kada je Vlasina u pitanju, nalazimo se daleko iznad one kote koja bi bila zabrinjavajuća i striktno EPS vodi računa o svim tim segmentima i predmet je najstrožih kontrola svih nadležnih državnih organa, pre svega, vezanih za vodoprivredu i zaštitu životne sredine. Ponavljam, kolegi Ćiriću, koga vidim u sali, i kolegi Čabradiju, tokom sutrašnjeg dana dobićete apsolutno detaljne odgovore sa svim podacima vezano za svaku akumulaciju u Republici Srbiji.
Zahvaljujem. Komentar?
Hvala lepo. Zadovoljan sam datim odgovorima. Ja mogu da zaključim da će zima biti bezbedna, biće struje, biće grejanja, poljoprivredni proizvođači će biti iduće godine zaštićeniji, odnosno njihovi poljoprivredni usevi. Što se tiče dece, mogu da poručim, majke rađajte decu, država brine za vas, redovno će isplaćivati ono što vam po zakonima pripada. Hvala lepo.
Zahvaljujem. Reč ima Boško Obradović.
Poštovani predstavnici vlasti, poštovane kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije, pomaže Bog svima! Posle tri godine došli smo na red da postavimo pitanje Vladi samo zahvaljujući kolegama iz tri poslaničke grupe opozicije koji su se povukli da ne postavljaju pitanje da bismo i mi mogli. Ja im se na tome zaista zahvaljujem. Nakupilo se mnogo pitanja, pa da što pre krenemo. Da li će Vlada Republike Srbije potpisati pravno obavezujući sporazum sa lažnom državom Kosovo kojim se tzv. Kosovu omogućava ulazak u UN? Da ili ne. Ko je ovlastio predsednika Vučića da tajno pregovara o Kosovu i Metohiji? Da li ćete ovde konačno javno demantovati da bilo ko tajno pregovara o Preševu, Bujanovcu i Medveđi koje takođe treba pokloniti tzv. nezavisnom Kosovu? Kada će domaći privrednici moći da računaju na smanjenje poreza na zarade i drugu pomoć koji imaju strani investitori, a domaći poljoprivrednici na povećanje katastrofalno malih subvencija? Kada ćete smanjiti cenu dizel goriva koje je najskuplje u Evropi, kao što ste obećali? Kada tačno? Tražim tačan datum, a ne nova lažna obećanja. Da li Vlada razmišlja o poreskim reformama u korist porodice na osnovu kojih bi stupanjem u brak i po dobijanju svakog deteta supružnicima sledovalo novo smanjenje poreza na zarade i poreza na imovinu? Kako je moguće da država još uvek nije rešila problem bankarske pljačke putem kredita indeksiranih u švajcarskim francima koje ima preko 20.000 porodica u Srbiji? Kada će biti donet zakon o ispitivanju porekla imovine svih političara i tajkuna koje je SNS obećala pre 10 godina? Kada će svim radnicima oštećenim u pljačkaškim privatizacijama konačno biti isplaćene zaostale zarade i otpremnine i povezan radni staž? Kada će konačno biti donet zakona o ratnim vojnim veteranima i rešena pitanja boraca učesnika otadžbinskih ratova od 1991. do 1999. godine? Zašto Vlada prodaje naša prirodna bogatstva, rude, poljoprivredno zemljište i rečne tokove? Da li su sledeći na prodaju Komercionalna banka, Telekom i EPS i da li će onda bilo šta ostati srpsko u Srbiji? Kada ćete penzionerima vratiti 850 miliona evra, koliko ste im oduzeli za prethodne četiri godine i koliko njih od ukupno 850 hiljada opljačkanih penzionera je umrlo u međuvremenu i neće dočekati pravdu? Ko je ministar kulture u Vladi Republike Srbije - Vladan Vukosavljević ili Željko Mitrović? Kada će TV Pink biti oduzeta nacionalan frekvencija zbog zloupotrebe? Kada ćemo opoziciju posle više od osam meseci moći da vidimo na RTS-u? I konačno, da li je SNS u prethodnih šest godina na različitim izborima proneverila ili na različite načine oprala šest miliona evra koliko je od predsedničkih izbora 2012. godine do danas na različite načine, kriminalno, opljačkano od građana Srbije, kroz izborni računu SNS? Ko će odgovarati za taj kriminal?
Vreme. Ana Brnabić, izvolite.
Hvala vam. Samo prvo da počnem sa tim što, evo ja drugi put, mislim, za redom čujem u Narodnoj skupštini, narodnog poslanika Boška Obradovića da kaže da je prvi put došao na red da postavlja pitanja. Ovo je moj drugi put da čujem i prošli put ste rekli - evo prvi put da sam došao na red. Evo, ovo je drugi put da ste prvi put došli na red. Tako je bilo, postoji snimak. Probaću da odgovorim na neka od pitanja između 1000 zašto i 1000 zato. Prvo, ono što meni pada u oči, što mi je neverovatno je da pričate o pljačkaškim privatizacijama i tu se mi slažemo, ali vama nije mrsko da ti koji su završili te pljačkaške privatizacije sede danas sa vama u koaliciji, tom takozvanom Savezu za Srbiju. Lakše bi bilo, a i verovatno sa njima razgovarate svaki dan na dnevnoj bazi, da o tim pljačkaškim privatizacijama pitate njih, a ne da pitate nas. Ja mislim da će sudstvo u Republici Srbiji da dalje postupa u skladu sa svojim ovlašćenjima i da će istražiti dalje te pljačkaške privatizacije, ali to pitajte vaše kolege kako su izveli i šta su dobili, kako su uzeli i neverovatno licemerje da sedite sa njima, a pričate o pljačkaškim privatizacijama. Možda oni vas da pitaju - zašto ih sad u Skupštini pljujete kada ste zajedno u Savezu sa Srbiju? Što se tiče medija, odgovoriću vam kratko i jasno. Dok sam ja predsednica Vlade Srbije i ova Vlada je na vlasti mi medije nećemo zatvarati i medijima nećemo oduzimati frekvencije, niti je to posao Vlade, niti je to pravilo u demokratskim društvima, kakva Srbija jeste. Ako ne daj Bože jedan dan vi dođete na vlast, ja sam sigurna da ćete vi medije zatvarati, da ćete ih ograničavati, da ćete novinare hapsiti i da ćete medijima ako vam se ne sviđa šta pričaju oduzimati frekvencije. Mi nećemo. Ali, lepo je od vas, izuzetno fer i korektno da vi potpuno transparentno i otvoreno kažete šta ćete vi raditi sa medijima koji se sa vama ne slažu. Sa nama mediji mogu da se ne slažu, neka pričaju šta hoće, naravno ovo je otvoreno demokratsko društvo i tako će i ostati. Pregovara tajno Aleksandar Vučić, a ja ne znam stvarno kako Aleksadar Vučić pregovara tajno. To me ni ne čudi zato što, verujte, uzela sam da pogledam samo, jer sa očekivala ovakve neke stvari, potpuno neverovatne, i to poslednjih meseci šta sam sve od vas doživela, a i kakve je pretnje doživeo Aleksandar Vučić od vaše stranke, a i od vaše koalicije. Uzela sam da vidim kako bih mogla da odgovorim na ovakva potpuno nebulozna pitanja. Dakle, Aleksandar Vučić pregovara tajno pa ću vam reći nekoliko puta ponovljene tvrdnje raznih lidera opozicije i to da podsetim građane Srbije, da je Hašim Tači, i to citiram, je lobista Srbije u svetu u pregovorima sa Prištinom. Tači i Vučić se prvo tajno sastanu dva puta, oni znaju koliko puta se tajno sastanu, jednom u Parizu, pa u NJujorku, ljudi tajno se sastaju, vi znate i koliko puta i gde, pa tek onda sednu sa Federikom Mogerini i sve rade u dogovoru. Toliko je tačno i ovo da Aleksandar Vučić pregovara nešto tajno. Ne pregovara on ništa tajno i to građani Republike Srbije znaju jako dobro. Aleksandar Vučić pokušava da nađe rešenje za višedecenijski problem kako bi i to uz punu podršku Vlade Republike Srbije, samo da dodam, i ako znate svi, kako bi obezbedili dugoročan mir i stabilnost na KiM pre svega za građane Srbije i srpske nacionalnosti, ali onda svakako i za ceo region. I to što on radi nije tajno, nego je hrabro, otvoreno, transparentno i svakako je nešto što on radi lično bez skrivanja, što je ponovo u potpunoj suprotnosti, što uglavnom pričate. Poslednji put je to bilo da Toni Bler pregovara. Sada ne pregovara Toni Bler, nego Aleksandar Vučić tajno, pa gde nestade Toni Bler? Jeste li nas vi pitali šta je bilo sa Toni Blerom? Pre toga je bilo da pregovara Kori Levandovski. Bilo je još nekih lobista. Jeste li odustali od tih teorija ili i dalje stojite pred njima? Hvala.
Hvala. Potpredsednik Vlade Nebojša Stefanović. Izvolite.
Samo bih da dopunim poštovanu predsednicu Vlade. Ne bi tu bilo samo zatvaranja medija i uzimanja frekvencija. Tu bi bilo pre svega prebijanja novinara kao što se to dogodilo Mari Dragojević i Gordani Uzelac. Prvo bi nekog nokautirali, pogotovo ako je žena u pitanju i ako je sitnije građe pa da dođe neki muškarčina pa da joj polomi neko rebro ili da je nokautira. To bi bilo prvo, a onda bi usledili politički obračuni kao što to radi čitava ta koalicija i vi ste videli šta rade čak i sudijama i tužiocima kada donesu neku odluku, a oni kažu – aha, videli smo šta se uradili, zapamtili smo vas. Šta znači to kada neko zapamti sudiju zbog donete presude? Jel taj sudija treba da strahuje kada donosi presudu šta će da mu se dogodi sutra kada neko drugi dođe na vlast, kada neko bude partijski hteo da odlučuje ko je kriv a ko nije kriv? Da stranke odlučuju ko treba da se hapsi? U koje se to vreme vraćamo ili gde to idemo? Čini mi se da u Srbiji tako nije ni bilo. Dakle, prvo bi nokautirali novinare, pre svega novinarke ako može, onda bi im uzimali frekvencije. Ja se plašim da bi dolazili u studio tokom televizijskih emisija ako nekome nije po volji to što ti ljudi govore i tamo kupili i novinare i te što govore, odmah u kombi i vozili odmah ali možda ne ni u zatvor, možda na neko gore mesto. To bi bila nažalost prva stvar. Druga stvar, što se tiče pljačkaške privatizacije, mislim da je predsednica to veoma dobro rekla i to treba pitati vaše koalicione partnere koji su uglavnom učestvovali u donošenju propisa koji su omogućavali da neko ko je hteo da izvrši privatizaciju narodne imovine može da je preuzme, a da ne isplati ono što je ugovorom predviđeno, da rasproda tu fabriku, da je iseče u komade, da uzme ono što je u magacinima, u zalihama, da otpusti radnike, a onda da raskine privatizacioni ugovor i kaže – ja nisam u stanju da ga ispunim i nikom ništa, i otputuje negde u Australiju i onda vi dobijete razvaljenu fabriku, radnike otpuštene i 400 hiljada takvih ljudi i onda sa tim ljudima sednete zajedno u koaliciju i to je sve super i onda kada glasaju ljudi treba da znaju, kada glasaju za Boška Obradovića, kada glasaju za Dveri dobijaju u paketu i te ljude. To je isto. Potpuno isto. Isto tako treba ljudi da znaju što se Kosova tiče kada glasaju za Dveri, kada daju glas Bošku Obradoviću da glasaju za one koji su odlučili da uspostave granicu na Jarinju i Brnjaku. Kada glasaju za Boška treba da znaju da glasaju za one koji su odlučili da se o Kosovu više ne raspravlja u UN, nego da se raspravlja u EU i to danas podržava Boško Obradović. On je svim silama za to. Kada glasaju za Boška Obradovića dobijaju ljude koji su uveli sporazum o carinama. Dakle, uveli carinu između Srbije i naše južne pokrajine. Kada glasaju za Boška Obradovića glasaju za ljude koji su perfektnim, vrhunskim, maestralnim znanjem uspostavili pitanje pred Međunarodnim sudom pravde i doveli do toga da neke zemlje zbog toga priznaju tzv. nezavisnost KiM i ti ljudi sede zajedno, potpuno podržavaju jedni druge, i oni su suštinski isto. LJudi ne treba uopšte da prave razliku, jer znate kada sedite sa ljudima koji su sprovodili pljačkaške privatizacije ili donosili zakone koji su to omogućavali ili bili na vlasti i ćutali kada se država pljačkala ili podržavali te pljačkaške privatizacije ili učestvovali u otimanju i smanjivanju naše državnosti na KiM, onda ste isti. Onda ste isti, onda nema razlike. Onda ne možete reći – e, ne, mi smo za ovo, mi smo, ne možete da prebijate ljude na mitinzima i kažete – ja sam za porodicu, ja sam za poštovanje prava. Ne možete da pretite silovanjem, prebijanjem, streljanjem i vešanjem i da kažete – ja sam za normalnu Srbiju, to ne ide, to ne može zajedno, to prosto ne ide, i to su stvari o kojima može da se govori. Drugo, što se pranja novca tiče čini mi se da je to uglavnom u domenu rada vaše stranke. Dakle, uglavnom ste vi ti koji ste tokom svog delovanja ispumpavali novac iz svog budžeta i za to se vodi postupci. Ispumpavali novac iz svog budžeta na različite firme zbog različitih mahinacija i malverzacija koje su, vidi se napumpane fakture, i to je očigledno bio momenat o čemu su svi najviše razgovarali i radili. To su stvari koje treba da se pomenu. Što se tiče svega, mislim da građani Srbije vide, ko su ljudi koji danas se trude da poprave ono što nam je ostavljeno, jer znate kada pogledate da je u to vreme kada su koalicioni partneri gospodina Obradovića, sa kojim je on danas u koaliciji, imali prosečnu minimalnu zaradu u Srbiji 162 evra, da će ona 1. janura biti 231 evro, pokazuje koliko se misli i najsiromašnijim i najosteljivijim građanima Srbije i koliko se brine o penzionerima, koliko se brine o radnim mestima. Nisu oni otvarali fabrike, oni su ih zatvarali. Oni su išli da protestvuju protiv stranih investitora, to su isti ljudi, da vas podsetim, koji su u izbornim kampanjama išli na mesta gde treba da se otvore fabrike stranih investitora i tražili da se te fabrike zatvaraju. Treba da odete onda u jedan Krupanj koji je bio pogođen i teškim poplavama i da dođete i kažete onim ljudima, koji danas rade u tim fabrikama, izađite iz ovih fabrika, ostavite svoje plate, nemojte da hranite vašu decu. Šta će vam te pare stranih investitora? NJima nije teško da uzmu domaće pare da sede u Skupštini, da primaju plate, solidno, velike plate, to im nije teško, ali im je žao da neko prima, pa izvinite, te ljude je neko ostavio bez posla. Te ljude je neko uništio u nekom prethodnom periodu. Pa, šta treba da radimo? Da gledamo sa strane, ko će to da otvori? Koji je to domaći investitor ostao bez podrške subvencije, a da je tražio … Nažalost, ostavili ste zemlju, vaši koalicioni partneri, vi zajedno pošto je to isto, ostavili ste zemlju bez ljudi koji su danas u mogućnosti da investiraju, zato što su upropašćeni i osiromašeni. Pa, ko da se pojavi? A, onda kada dođe neko iz inostranstva, da ostavi svoj novac ovde, ti ljudi dolaze da ostvare profit naravno, ali donose neke plate nekim ljudima, idu kući, hrane svoju decu. To je doneo Aleksandar Vučić, to je donela SNS. Hvala vam.
Hvala, doktore Stefanoviću. Reč ima doktor Slavica Đukić Dejanović. Izvolite.
Pitali ste za poreske olakšice, da, planirano je. U ovoj fazi Privredna komora Republike Srbije, Ministarstvo, odnosno Kabinet na čijem sam čelu i čitava Vlada, vrlo su zainteresovani da stimulišu privredne i sve druge subjekte koji će ispoljiti socijalno-odgovorno ponašanje prema zaposlenim roditeljima. Politika Vlade je da je svako rođeno dete dragoceno, da svako rođeno dete u Srbiji treba da bude uključeno u zdravstveni, obrazovni sistem i da investicije moraju ići ka tom da bude što manje dece u uličnim situacijama i što više one dece koja su naravno rođena kao željena deca svojih roditelja. Samohrana majka nam je podjednako značajna kao i ona koja je u braku. Ne pravimo razliku između žena koja se opredelila da sa svojim partnerom živi u vanbračnoj ili bračnoj zajednici i vrlo poštujući tradiciju, mišljenja smo da stimulacija i populacione mere se moraju odnositi na svakog roditelja koji želi da se ostvari kao roditelj, na svako dete koje se rodilo, koje treba da raste, razvija se, igra se, obrazuje se i živi srećno. U tom smislu se moramo osloboditi nekakvih okoštalih po malo diskriminatornih stavova prema ženama koje žive u klasičnim formama društvenog života, u odnosu na jednu modernu ženu i od onih koje se zalažu za podršku porodici predlažemo da učestvuju u savetovalištnom radu koji organizujemo, a koji se tiče jačanja partnerskog odnosa, jer detetu je iz psiholoških, materijalnih, emotivnih i svih drugih razloga podjednako potrebno da oba roditelja uzmu učešća u svim segmentima njegovog života. Dakle, naši planovi su da stimulišemo sve one privredne, državne, finansijske subjekte koji imaju socijalno odgovorno ponašanje prema zaposlenim roditeljima, da razvijemo svest o tome da je roditelj potencijalno najbolji radnik i može doprinositi najviše profitu upravo zato što brine i o svom detetu i o sebi i da na taj način dalje razvijamo ove tendencije o kojima sam u prethodnih nekoliko rečenica nešto rekla.
Hvala. Reč ima ministar Antić. Izvolite.
Zahvaljujem. Pre svega, potpuno se slažem i sa predsednicom Vlade i sa potpredsednikom Stefanovićem da mi imamo jednu potpunu zamenu teza ovde, kada koristimo terminologiju pljačkaška privatizacija. Prvo, pljačkaška privatizacija je izraz koji može i koji se koristio i može se povezati jedino sa vremenom u kome je realno privatizacija u Srbiji sprovedena. Ona je sprovedena u Srbiji od 2000. godine i tada je u Srbiji privatizovano sve što je vredelo, najveći prihodi od privatizacije su bili u periodu od 2003.-2004. godine. Nas je sačekala samo lista od preko 500 preduzeća u restrukturiranju, čitaj – preduzeća koja su prošla kroz bankrot. Sva sada privatizacija pod znacima navoda koja se rešava, se rešava problem preduzeća koja su bila u restrukturiranju. Pa RTB je bilo preduzeće u restrukturiranju koje je de fakto bilo u bankrotu, jer je imao dugovanja od milijardu dolara. Tako da je zaista nemoguće sada pričati o privatizaciji, već jedino i isključivo o rešavanju višedecenijskih problema koji su duboko opterećivali Srbiju i naš budžet, jer su se svi problemi vezano za ta preduzeća plaćali iz budžeta Republike Srbije. Sa druge strane, apsolutno je nemoguće govoriti da neko rasprodaje rudna bogatstva Republike Srbije zato što u procesu strateškog partnerstva sa RTB Borom predmet je bila vrednost kompanije, rudna bogatstva u skladu sa zakonom i Ustavom Republike Srbije su vlasništva Republike Srbije i ona nikome niti su prodata niti poklonjena. Oni su u vlasništvu Republike Srbije. Kompanija RTB Bor kao što je i do sada imala i buduće ostaje pravo eksploatacije na osnovu koga plaća naknadu Republici Srbiji i ništa drugo osim prava eksploatacije koje se odvija u skladu sa zakonom koji vrlo jasno definiše prava i obaveze kompanije koja vrši eksploataciju Kada je cena goriva u pitanju, pre svega, potpuna je neistina da je cena goriva, niti benzina, niti dizela u Srbiji najskuplja, niti u Evropi, niti u regionu. Kada je region u pitanju, benzin je skuplji u Grčkoj, Albaniji, Hrvatskoj, Crnoj Gori, Sloveniji i Mađarskoj. Kada je dizel u pitanju, dizel je skuplji u Grčkoj, Albaniji, u Hrvatskoj i Srbija je negde u egalu. Kada je dizel u pitanju, dvadesetak evropskih država ima skuplju cenu i benzina i dizela od Republike Srbije. Nažalost, svi smo svedoci toga da je u proteklom periodu došlo do određenog skoka cena derivata na pumpama u Republici Srbiji. Taj skok je isključivo i jedino posledica rasta cene sirove nafte na svetskom tržištu i skoka dolara koji je obračunska valuta u čitavom svetu kada je nafta i kada su derivati nafte u pitanju. Kao pokazatelj te činjenice, samo pre godinu dana cena sirove nafte na svetskom tržištu je bila 55 dolara za barel, u prvoj nedelji oktobra je bila 86,29. Mi sada trošimo tu cenu. Znači, vidite i sami, to je više od 40% došlo do rasta. Taj rast je bio najdramatičniji u periodu od 15. avgusta kada je cena sirove nafte otišla za 22%. Ova kriva mislim da to najbolje pokazuje. To se odrazilo na sve cene, svuda u svetu, pa i u našem regionu koji je apsolutno uvozno zavisan kada je i sirova nafta, čak i jedan broj derivata dodatno uvozimo. Ti pikovi u Srbiji su vrlo skromni i moram da kažem apsolutno nisu u korelaciji sa ostalim zemljama u regionu. Na primer, u Bosni i Hercegovini koja je dugo vremena imala najnižu cenu dizela u regionu, cena dizela je bila 1,7KM, a danas je 2,30, 2,40KM. Znači, značajno je porasla za razliku od nas, gde je taj rast bio, da kažem, u neku ruku ublažen. Mi očekujemo da će doći do stabilizacije te cene, ona je već stabilizovana, i da će doći do laganog pada te cene koji je posledica pre svega, ponavljam, cene sirove nafte na svetskom tržištu. Ona proteklih dana beleži lagani pad i ja očekujem da će se to vrlo brzo preneti i na cenu derivata na benzinskim stanicama u Srbiji. Ponavljam, ova cena i ovaj rast cene nije ni za promil uvećan bilo kakvom merom Vlade Republike Srbije, već jedino i isključivo rastom cene sirove nafte na svetskom tržištu i skokom dolara, koji je danas gotovo 104, a bio je do pre par meseci 99, znači i dolar je otišao za više od 4%. I još jedanput, zbog javnosti u Srbiji, cena derivata u Srbiji apsolutno je neistina da je najviša u regionu. Grčka, Albanija, Hrvatska, Crna Gora, Slovenija, Mađarska imaju skuplji benzin. Grčka, Albanija i Hrvatska – skuplji dizel. Zahvaljujem.
Hvala ministre Antiću. Reč ima ministar finansija, dr Siniša Mali. Izvolite.
Hvala lepo. Dame i gospodo narodni poslanici, pitanje koje je vezano za doprinose, odnosno fiskalno opterećenje zarada, još prošle godine Vlada Republike Srbije napravila je prvi korak ka smanjenju fiskalnog opterećenja na zarade time što je neoporezovani deo zarade podigla, nivo zarade, podigla sa 11.790 dinara na 15.000 dinara. Na tu razliku porez se ne plaća i to je bio samo prvi korak i prvi signal da smo posvećeni tome da polako smanjujemo fiskalno opterećenje na zarade, što jeste zahtev najvećeg broja poslodavaca u našoj zemlji, kako stranih, tako i domaćih. Doneli smo odluku od 1. januara 2019. godine, idemo sa ukidanjem doprinosa za nezaposlenost na teret poslodavca u iznosu od 0,75%. To smanjuje ukupno fiskalno opterećenje na zarade sa 63% na 62%. To je prvi, odnosno drugi i još jedan veliki korak ka tome da smanjujemo fiskalno opterećenje na zarade kako bi učinili naše tržište rada još konkurentnijim, kako bi i našu zemlju učinili još konkurentnijom i atraktivnijom za investicije i kako bi smo ovaj trend smanjenja stope nezaposlenosti, povećanja broja zaposlenih i otvaranja novih fabrika i rasta naše ekonomije i zadržali. Ono što je za nas prioritet u narednom periodu, da ne zaboravim, izvinjavam se, od 1. oktobra takođe, kao podrška našim mladima, imamo poreske olakšice gde se, za one koji su šest meseci na birou rada, koji su završili fakultet, a žele da započnu svoj biznis, imate mogućnost da krenete i pokrenete svoj biznis, da ne plaćate godinu dana ni poreze, ni doprinose i vi i vaših prvih devet zaposlenih. Dakle, na takav način pokušavamo da načinimo, odnosno učinimo tržište rada još konkurentnijim i da naši mladi dobiju priliku da započnu svoj biznis. Inače, ne postoji nikakva razlika između subvencija za strane i domaće investitore, apsolutno su i uslovi i pravila isti. Mislim da smo u tome ostvarili veliki napredak. Podsetiću građane Srbije, mi ove godine imamo 4,9% rasta BDP. Među smo nekoliko najbrže rastućih privreda u Evropi, dakle ne više u regionu, region smo prevazišli, u Evropi. Kao posledica toga, sa skoro 26% stope nezaposlenosti 2013. godine, sada smo na 11,9% i dalje je to visoko, ali se iz meseca u mesec vidi napredak i broj zaposlenih raste, što je upravo osnova naše politike koju sprovodima u ovom trenutku. Ono što je nama neophodno i želimo da uradimo u narednom periodu, pogotovo od 2019. godine pa nadalje, a to je da ovako visoku stopu rasta održimo i pokušamo čak i da je uvećamo. Zato ćemo do kraja godine, evo, to je već mesec, mesec i po, dva dana, izaći, malopre sam i rekao, sa novom strategijom koja je vezana sa smanjenje fiskalnog opterećenja zarada. Idemo sa poreskim podsticajima koji važe za celu privredu, a važiće i za IT industriju, koju će tu industriju kao pokretače razvoja, u narednom periodu, učiniti još atraktivnijom, još poželjnijom za investicije. Veliki broj naših ljudi već tamo radi i mi smo prošle godine imali preko milijardu evra prihoda od te industrije i hoćemo to da unapredimo u budućnosti. Idemo sa novim zakonom o naknadama. Važna stvar koju takođe traže privrednici u Srbiji, čeka se na to već nekoliko, rekao bih, više od decenije, evo i to ćemo sada da uradimo i napravimo, u budžetu za 2019. godinu, koju ćete imati priliku da vidite za par nedelja, imate preko 200 milijardi dinara samo za kapitalne investicije. Dakle, još jedan snažan podstrek za dalji razvoj. Tu su projekti koji se odnose na izgradnju Moravskog koridora i dalje nastavak na izgradnji Koridora 11 i velikog broj drugih i tunela, autoputeva, mostova i železničkih pruga koji treba dalje da podstaknu razvoj naše ekonomije. Na kraju, da ne zaboravim da pomenem jednu veoma važnu stvar i za građane Srbije i za sve one koji prate privredna kretanja u našoj zemlji, donesena je odluka i usvojena, da od 1. januara 2019. godine, minimalna cena rada poraste sa 143 na 155 dinara. Time će minimalna zarada porasti na preko 27 hiljada dinara po prvi put. Mislim da je to veoma važno, jer prethodne vlasti i za vreme prethodnih vlasti ta minimalna cena rada ili se po malo povećala ili povećavala za jedan ili dva odsto, ili se nije povećavala uopšte. Mi smo krenuli od 130 dinara, na 143, sada na 155. Dakle, progresivno raste minimalna cena rada, što samo znači bolji standard i bolji kvalitet života za naše radnike, a naravno i velika poruka da su se naše javne finansije stabilizovale i da u narednu godinu ulazimo sa potpuno uravnoteženim budžetom. Već treću godinu za redom smo u suficitu, kao što znate, mi smo za prvih devet meseci ove godine, suficit nam je skoro 50 milijardi dinara, i to nam daje za pravo da planiramo budžet za 2019. godinu takav da ćemo imati i novce za kapitalne investicije i za socijalna davanja i za sve ono što je neophodno da bi podigli kvalitet života i standard u našoj zemlji. Hvala puno.
Hvala ministre. Reč ima ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, Branislav Nedimović. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani poslanici, možda ću zvučati dosadno, ali čovek je pitao i moramo da odgovorimo, to je naša dužnost na osnovu Poslovnika. Poslanik je pitao i moja obaveza je da odgovorim. Pošto je bila serija pitanja, mora da bude i serija odgovora. Jedno pitanje koje je bilo prisutno jeste kada će biti povećan, odnosno zašto se ne povećavaju subvencije za poljoprivredu. Podsećanja radi, nije loše s vremena na vreme podsetiti se, pre sedam godina budžet za subvencije u poljoprivredi bio je 110 do 115 miliona evra 2011. i 2012. godine. Danas iz državnog budžeta Republike Srbije je 270, 280 miliona evra, 2,5 puta više za sedam godina. Koliko sam išao u školu, ovo je više nego ono prvo. Plus na sve ovo, nama su na raspolaganju još i sredstva iz IPARD fondova, svake godine po 40, 50 miliona evra. To nismo imali situaciju do ove godine. Mislim da je to više nego što je ikada bilo. Ima jedna stvar koju moram da iznesem ovde, koju je poslanik koji je postavljao pitanje, bila je povezana tema sa prehrambenom industrijom, odnosno sa poljoprivrednim zemljištem za privatizaciju i svim tim ostalim čudima. Konkretan primer, 2016. godina, april mesec, mesto dešavanja Sremska Mitrovica, Fabrika za preradu mesa „Mitros“. Podsećanja radi, ta fabrika nije radila deset godina, ona zapošljava 350 ljudi, 2016. godine u aprilu je otvorena. Dođe izvesni gospodin koji je postavio ovo pitanje pred fabriku i kaže – treba ovo zatvoriti. Meni ništa drugo nije ostalo, već da onim ljudima objasnim da je neko hteo da ostavi njihove porodice bez 50, 60 hiljada plate, jer tamo je tolika plata. Da li bi to bilo pošteno? Možda iz njegovog ugla da, naš posao je posle deset godina bio da tu fabriku revitalizujemo. Ona je danas izvoznik, ona danas ima 800 kooperanata u našem gradu. Sada vi, ljudi, procenite šta je tu bolje u celoj priči. Znam da taj gospodin zna da je ovo istina što pričam. Verovatno je bolje katanac, po njemu, nego 350 radnih mesta, onoliko koliko smo uspeli da obezbedimo tamo, i ne samo ova fabrika, već i druge fabrike. Jedna priča koja je vezana za dizel gorivo. Vlada razmatra, Vlada želi da reši ovaj problem za poljoprivredne proizvođače ali, gospodo draga, mi možemo da se pokrijemo onoliko koliko je jorgan dugačak. Podsetiću samo na jednog ministra poljoprivrede iz 2009. godine. Čovek je obećao subvencije za nekomercijalna gazdinstva od 40.000 dinara, na po godine je prekinuo sve, kaže – ovo više ne važi. Danas 59.000 tužbenih zahteva imamo iz cele Srbije, najviše iz Mačvanskog okruga, ljudi koji su podneli tužbeni zahtev. Nije to sad samo – plati tih 20.000 ili 40.000 koliko nije isplaćeno, nego sve sudske troškove i sve komplet. Država Srbija platila je 1,2 milijarde u prethodnih nekoliko godina na ime jedne neodgovorne procene, odluke, ne znam ni ja šta je, pa šta sada treba da kažem? Možda bih bio najbolji kada bih rekao – da, mi ćemo to da rešimo za dva minuta, daćemo 50 dinara po litru, ali koliko jorgan dugačak, toliko možemo da se pokrijemo. Ne mogu da obećam i ne mogu da uradim ono za čega nismo još završili kompletnu finansijsku konstrukciju. Kada završimo, obavestićemo svakog u ovoj zemlji. Biće meni prvo zadovoljstvo to da uradim. Ali, ne možemo neodgovorno da se ponašamo kako su se neki ponašali. Nije ovo jedini primer, ovo je jedan od primera u čitavoj ovoj priči. Za sada toliko o poljoprivredi, možda još koji put. Hvala puno.
Hvala, ministre Nedimoviću. Reč ima narodni poslanik Boško Obradović. Izvolite, kolega Obradoviću.
Na početku ću citirati čuvene stihove Jovana Jovanovića Zmaja iz pesme „Pačija škola“ – Ništa više ne nauči pačurlija ta nego što je i pre znala ga, ga, ga, ga, ga. Dakle, od 12 pitanja Vlada Republike Srbije nije odgovorila ni na jedno pitanje prave opozicije. Lako je vama da odgovarate na pitanja Vojislava Šešelja, Čedomira Jovanovića ili Nenada Čanka iz lažne opozicije … [[Isključen mikrofon.]]
Kolega Obradoviću, hoćete li vi da se fokusirate na pitanje ili na Zmaja? Prijavite se ponovo.
Hvala, predsedavajući. Da se vratimo na suštinu. Nezaposlenost ste smanjili tako što je preko 200.000 ljudi više umrlo nego što se rodilo za šest godina vaše vlasti i tako što je 400.000 ljudi za šest godina vaše vlasti otišlo iz ove zemlje. Tako ste smanjili nezaposlenost. A kako ste napuni budžet? Tako što ste smanjili plate i penzije, povećali poreze, takse i akcize, smanjili subvencije poljoprivrednim proizvođačima i povećali cenu dizel goriva, gospodine ministre, gde vi utičete na cenu sa 55%, koliko iznose akcize i PDV u ceni dizel goriva u Srbiji, koja je jedna od najskupljih u Evropi. Da idemo da rešimo određene probleme. Zašto niste krivično gonili one koji su odgovorni za pljačkašku privatizaciju za ovih šest godina? Zašto nema zakona o ispitivanju porekla imovine svih političara i tajkuna, koji ste obećali pre deset godina? Zašto vam u Vladi sedi nekadašnji direktor Agencije za privatizaciju, jednog njenog sektora, gospodin Siniša Mali? Zašto njega ne procesuirate i krivično gonite za pljačkašku privatizaciju, za koju je direktno odgovoran, nego ste ga stavili u Vladu Republike Srbije? Nemojte da obmanjujete i lažete ovaj narod. Nikada mi nismo govorili da se zatvore fabrike koje su otvorili strani investitori, nego da se naše pare iz budžeta koji ste opljačkali od građana, kojima ste smanjili plate i penzije, daju našim privrednicima i poljoprivrednicima, a ne stranim investitorima i to je istina. Što se tiče potpredsednika Vlade gospodina Nebojše Stefanovića, on bi mogao da odgovori na pitanje – da li se njegov otac bavi trgovinom oružjem i da li je on svom rođenom ocu dao dozvolu za trgovinu oružjem? Naravno, mogao bi da odgovori na jedno veoma važno pitanje – da li je tačno da je SNS između dva kruga predsedničkih izbora 2012. godine uplatila dva miliona evra na račun nepostojeće marketinške agencije koje nema u APR, iza koje stoji Vučićev kum Goran Veselinović i tako državne pare prebacila u stranačke privatne džepove? Na kraju, ključno pitanje za predsednika Vlade Republike Srbije, pitanje za svakog ministra lično i tražim od njih direktan odgovor – da li su spremni da prihvate Kosovo u UN i razgraničenje kao razmenu teritorija po principu naše za naše? Da ili ne? Kada je Vlada, kao ona koja vodi spoljnu politiku Srbije, ovlastila Aleksandra Vučića da tajno pregovara? Kada smo doneli pregovaračku platformu sa pregovorima u Narodnoj skupštini…
Poslaniče, vi niste izgleda bili na ovom času, vi ste to pitali i dobili ste odgovor. Dobili ste odgovore.
Kada će tema Kosova i Metohije doći na dnevni red Narodne skupštine Republike Srbije? Dve i po godine od građana Srbije krijete o čemu pregovarate tajno iza leđa Narodne skupštine Republike Srbije o Kosovu i Metohiji. Molim vas, odgovorite na pitanje – ko je ovlastio Aleksandra Vučića i kada ste mu dali pregovaračku platformu, kada je ona bila ovde u Narodnoj skupštini Republike Srbije? Ko vama daje za pravo da vi trgujete delom državne teritorije? Niste opet odgovorili na pitanje da li pregovarate o Preševu, Bujanovcu i Medveđi ili poklanjate i taj deo državne teritorije.
Hvala. Prošlo je vreme i još sam vam dodala par sekundi. Na neka pitanja ste dobili odgovore, nemojte da postavljate jedno te isto pitanje, gušite mogućnost da drugi onda nešto pitaju. Reč ima Ana Brnabić.
Dobro, hajmo sada polako. Mislim da ste vi nas pobrkali. Mislim da se vi obraćate nama, a mislite na vaše koalicione partnere. Prvo pričate o pljačkaškoj privatizaciji, obratite se vašim kolegama iz tzv. saveza za Srbiju, koji je sve osim savez za Srbiju. Možda je savez za sve drugo, ali za Srbiju nije. Pričate i insistirate o tajnim pregovorima. Ja potpuno mogu da razumem da ste vi u savezu navikli i da su vam uobičajeni tajni pregovori. Tajni pregovori nisu manir ni Aleksandra Vučića, ni Vlade Republike Srbije, ni SNS, ni vladajuće koalicije. Nemamo šta da krijemo, pa nemamo tajne pregovore. Vaši koalicioni partneri, da vas podsetim, iako ste ponovo nas optuživali toliko puta da mi uzimamo lobističke kuće za pregovore, vi ste, vaši koalicioni partneri, uzimali lobističke kuće za pregovore. Dakle, vi se obratite kako je tačno, kako su dve lobističke kuće 2011. godine pregovarale oko KiM tako uspešno da smo imali toliko priznanja koliko smo imali, a u mandatu ove Vlade se povlače priznanja. Pa, je jedna dobila milion 400.000 dolara za svoje lobističke usluge, a druga dobila 900.000 dolara za svoje logističke usluge. Ta druga je „Podesta grupa“. Ta „Podesta grupa“ je istovremeno, istovremeno kada je potpisala ugovor sa Vladom Srbije isti takav ugovor potpisala i sa Kosovom. E, to su vaši partneri. Mi ne pregovaramo tajno. Ovo znači da se pregovara tajno. Godine 2009. Agencija „Advance practicle solutions“ iz Čikaga, za potrebe lobiranja u SAD, mesečni honorar, mesečni honorar 85.000 dolara. Mesečno. Ne, to ne radi ova Vlada Republike Srbije. Zato ja vama kažem – vi ste, ja mislim, nas pobrkali. Nego, vi preispitajte vašu odluku da budete u koaliciji sa ljudima koji su to radili. Pored toga, ne znam dalje kako, vidim dobacuju mi ponovo za Toni Blera. Poštovani narodni poslaniče što mi dobacujete za Toni Blera, da vam ja kažem koliko je to istina. Evo, da probam da vam kažem koliko je istina. Godine 2018, 30. marta Vuk Jeremić izjavljuje, 30. marta 2018. godine, izjavljuje – Vučić je direktno u NJujorku pokušao da unajmi jednu basnosnovno skupu lobističku firmu, ali mu oni još uvek nisu odgovorili da li žele da prihvate angažman. Trenutno čeka odgovor od njih. Molim vas, pitajte Vuka Jeremića da li smo dobili taj odgovor, pošto ništa nismo potpisali, ali on ima te tajne informacije koje su potpuno, on garantuje za istinitost tih informacija. Dakle, to je bio 30. mart. Pa, 18. april, Vuk Jeremić kaže – kontraverzni biznismen Kori Levandovski dolazi u Beograd na dogovor sa Aleksandrom Vučićem. Vučić je tražio samo jednu stvar od Levandovskog, telefonski razgovor sa Trampom. Posle tog razgovora Donald Tramp će da napiše tvit kako je Aleksandar Vučić veoma hrabar čovek, a zauzvrat može da dobije šta hoće, keš, biznis plan, neko zemljište na Novom Beogradu. I, to je bila ta informacija, potpuno tačna, koju ste vi plasirali građanima Srbije. Ništa nije bilo, ali, dobro, nema veze. Važno je, važno je da se baci blato, malo će da ostane, koliko ostane taman super za vas, možda neki glas dobijete. Pa, onda imamo 18, mart 2018. Vučić je trebalo tajno da otputuje u NJujork i večera sa porodicom Soroš, ali je otkriven. Istina je da je predsednik Aleksandar Vučić putovao komercijalnim letom „Er Srbije“. Tajno putovao komercijalnim letom, pa je otkriven, molim vas. E, a onda, i ovo je vrh, vrh tih bisera koje vi plasirate građanima Srbije, 24 februar 2018. godine. Angela Merkel ne želi da se viđa više sa Aleksandrom Vučićem, to kaže iz svojih dobrih, odličnih izvora Vuk Jeremić. Angela Merkel ne želi da se viđa više sa Aleksandrom Vučićem, jer ga je pročitala. Predsednik Aleksandar Vučić se sutradan video sa kancelarkom Angelom Merkel. Tako da, mašite tim „NIN“- om. To je tolika istina kao i sve ovo ostalo što ste rekli da je istina. Samo vi nastavite da prodajete teorije zavere. Realno, ja mislim da je opet bolje za vas da pokušate da opovrgnute činjenice i činjenično stanje koje Vlada Republike Srbije može da pokaže građanima Srbije, a koje vi nazivate – ga, ga, ga, ga. E, pa to „ga, ga, ga, ga“, poštovani narodni poslaniče, je da je u prvoj polovini ove godine Srbija imala ekonomski rast od 4,9 % , da je priliv stranih direktnih investicija do avgusta bio jedna milijarda 800 miliona evra, ili 5,1 % više nego 2017. godine koja je bila rekordna, da je nezaposlenost pala na ispod 12 %, odnosno 11,9 %, da je Srbija na listi globalne konkurentnosti Svetskog ekonomskog foruma napredovala za pet mesta i prvi put prestigla Hrvatsku. Dakle, sada smo u regionu jedino, odnosno od zemalja bivše Jugoslavije, jedino je Slovenija bolje rangirana od nas, da smo prema indeksu ljudskog kapitala Svetske banke pozicionirani kao 27. od 150 zemalja na ovoj listi, što je bolje čak od Kine, od Rusije, od Španije. Jedno mesto smo samo iznad Belgije. Mi smo tu u rangu najrazvijenijih zemalja sveta. Ukinuli smo Zakon o privremenom smanjenju penzija. Od 2012. godine smo minimalac podigli za čak 42%. Podsetiću vas da su ga vaši koalicioni partneri od 2009. godine do 2012. godine podigli za 1,8%. Od 159 evra, koliko je bio 2009. godine do 162 evra koliko je bio 2012. godine. Od 1. januara on će biti 230 evra. Ja bih mislila da se kao iskreni patriota srpski zbog toga radujete. Ne, vama je zbog toga krivo. Vi jednostavno to ne možete da oprostite ni Vladi Republike Srbije, ni Aleksandru Vučiću, ni SNS. Ne možete. Takođe bih dodala, kada već pričamo o najugroženijima oko kojih se toliko brinete da je od 2010. godine za socijalnu pomoć budžet uvećan tri puta. Da je u 2017. godini izdvajano 14,6 milijardi dinara za najugroženije. Nikada više nije bilo izdvojeno za najugroženije. I, konačno, da vam kažem još jednu stvar, da probam, a ostaviću vremena, naravno i kolegama, dakle, kada kažete da ne dozvoljavamo više da rudna bogatstva rasprodamo strancima. Ovo je isti slučaj kao sa Dablinskim sporazumom, ali makar narodni poslanik mora, ja mislim, u obavezi je da ga ne mrzi da pročita, ako ne zakone onda Ustav Srbije. I, da nije u redu da Vlada mora da edukuje narodnog poslanika da je i po Ustavu i po zakonima Republike Srbije rudna bogatstva da su uvek i isključivo u vlasništvu Republike Srbije. Ali, to je kao sa Dablinskim sporazumom, hajde da vešamo Anu Brnabić, pa pored nje odmah Aleksandra Vučića, zato što smo mi čuli, to su ove informacije iste, iz ovih istih izvora koje kažu da Aleksandar Vučić nikada neće da se vidi sa Angelom Merkel, pa se on vidi sutra sa njom, da tajno putuje u NJujork, a on ide komercijalnim letom. E, po istim tim informacijama mi smo parafirali Dablinski sporazum, da ste pogledali Dablinski sporazum, da ste ga otvorili, da ste pročitali, da niste Dablinski sporazum pročitali, da ste pročitali na Vikipediji stranicu Dablinskog sporazuma znali bi, niti da možemo niti da smo parafirali taj sporazum. Ali, ja vas molim još jednom, apelujem, da bi imali malo konstruktivnije rasprave, u interesu, pre svega, građana Srbije, da pročitate nešto, da se edukujete nekako, pa onda da nam postavljate pitanja na koja mi možemo da odgovaramo u jednoj raspravi kakva odgovara nivou parlamenta Republike Srbije. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima potpredsednik ministar Stefanović.
Nažalost, izrečeno je tu dosta stvari koje nisu tačne, i teško je sve to za kratko vreme pokazati ljudima, ali da počnemo od onih ključnih stvari koje se tiču zaposlenosti, nezaposlenosti. Zaposlenost se, pre svega, meri povećanjem brojem radnih mesta koja ostvarite u vašoj zemlji. Gospodin Obradović je bio taj koji je, sećate se, išao u jednoj kampanji, bila je to firma „Teklas automotiv“, išao je ispred te kompanije i tražio, u stvari ne tražio, on ju je simbolično zatvorio. On ju je simbolično zatvorio i mislim da bi trebalo da objasnimo mladim ljudima koji su se tamo zaposlili, mladim inženjerima, ljudima koji tamo rade da im objasni šta treba da rade, ako on, ne daj Bože, ikada dođe na vlast, po te ljude, to će značiti da će oni direktno izgubiti posao. Znači, da će ti ljudi sigurno, svi koji su zaposleni u stranim kompanijama u Srbiji, treba da strahuju jer će ti strani investitori razmišljati o tome da li da se odmah povuku, ili u roku od sedam dana, koliko im treba da se popakuju. Dakle, toliko će im trebati da odluče da napuste našu zemlju. A, to će značiti ne 100 ili 1000 radnih mesta izgubljenih, nego desetine hiljada koja su otvorena. Jer to što oni pričaju, kao da ne vide, ili neće da vide, i fabrike i „DŽonson elektrik“ i „Svarovski“ i „Leoni“, i „DŽinsi“ i „Simens“ i sve one koje smo otvorili i „Meita“, i sve one koje smo otvorili u prethodne četiri godine, za šta je Aleksandar Vučić uradio ogromnu stvar za ovu zemlju. Setite se kako je izgledalo Smederevo i Železara, to ljudi zaborave. U kakvoj smo situaciji bili sa smederevskom železarom, gde je bila u situaciji da pet hiljada ljudi možda u istom trenutku ostane bez posla. Savetovali im da gaje pečurke, i ne znam šta još. Najbolje bi bilo tako da bude. Dokle smo došli sa Borom. Znate, kad ljudi pričaju to, niko se ne javi, nema heroja kada cena bakra na svetskom tržištu padne na dve ili dve i po hiljade dolara po toni, onda nema velikih heroja da objasne kako da plaćamo plate ljudima koji rade tamo. Lako je kad je ta cena šest, sedam ili osam hiljada po toni. Kada padne na dve i po hiljade, šta ćemo onda. Ko će to da plati, ko garantuje? Danas jedino Kina na najozbiljniji način utiče na cenu, jer su najveći proizvođači i vlasnici rudnika u svetu. Jedini koji na ozbiljan način može da utiče na tu cenu i najbolje da operater našeg rudnika bude onaj koji može da utiče na cenu, šta će onaj koji ne može da utiče? I, to je nažalost, činjenica. Što se subvencija tiče, da podsetimo građane, subvencije koje se daju, isplate se za 14 meseci. Od 14.og meseca, država ima apsolutnu zaradu i kroz poreze i kroz doprinose. Svaki taj dinar se vrati, svaki, posle 14.og meseca, a nema nijedne kompanije u Srbiji koja je ostala manje od toga. A, ne samo to, građani koji tamo rade, građani naše zemlje imaju od prvog dana zaradu, oni koji su bili bez posla, ili su ostali bez posla, ili nikada nisu imali posao, danas ga imaju u tim kompanijama. I da budemo potpuno iskreni, da se ne lažemo, daju druge zemlje u našem regionu subvencije, a ne u svetu, daju u našem regionu subvenicije. Mi moramo da uđemo u takmičenje da te firme dođu u našu zemlji, a to nam se 14.og meseca, apsolutno isplati. Što se tiče KiM, Aleksandar Vučić je na KiM dobio 80% glasova od ljudi koji su tamo bili, 80% glasova. Nemojte ljudi, pa zna narod koji tamo živi, možda ne zna neko u centru Beograd, ali zna narod koji živi na KiM, ko mu misli dobro, ko se bori za njega. Taj čovek se bori u najtežim mogućim okolnostima. Išao pred svoj narod, smeo je da se pojavi. Čak i kad mu kažu ne smeš da dođeš na Gazivode, on prvo ode tamo. Ovi koji su veliki dušebrižnici, ne smeju da odu, ne smeju da porazgovaraju sa tim narodom, ne smeju kod Srba da odu, ne daj Bože da odu u neku od enklava da ih posete, daleko bilo. Ti ljudi ne mogu to da urade jer nemaju poverenja u taj narod. To je prosto nešto što je neverovatno da uopšte neko sme da pomene. Ja ću u jednoj rečenici odgovoriti pošto se više puta pominje, mislim da sam dužan zbog javnosti da kažem. Nijedna kompanija u kojoj je moj otac bio ikada vlasnik ili suvlasnik, nije imala ni dinara prometa, ni prometa vezano za naoružanje, ni dinara prometa, nikada ništa nije proizvela, nikada ništa nije kupila i nikada ništa nije prodala, nijedna od tih kompanija, što može da se vidi, to je vrlo lako proverljiv podatak, to nije podatak koji može da se falsifikuje. To možete da vidite u svakom trenutku, nijedan jedini metak. Ali je gospodin Jeremić davao nekim od firmi koje se pominju u tim papirima, u tim novinama, gospodin Jeremić im je zdušno davao dozvole za naoružanje u vreme kada je bio ministar spoljnih poslova i to ministarstvo daje jednu od ključnih dozvola. MUP daje samo dozvolu da kaže da je transport oružja na teritoriji naše zemlje siguran, ne da li daje dozvolu za to da li je ta zemlja pod međunarodnim sankcijama i da li ima mogućnosti. To daju neka druga ministarstva. Gospodin Jeremić je bio ministar koji je davao dozvole tim kompanijama i trgovao oružjem u ime naše zemlje, sa istim tim kompanijama i ne samo on, nego i njegovi drugi koalicioni partneri. Dakle, to je ono što je činjenica. Međutim, neću više da trošim vreme građana na nešto što su potpune izmišljotine. Tu su važnije neke druge stvari, a to je ko je gospodin Patrik Hou, i šta je interes gospodina Patrika Hoa, da koalicionom partneru gospodina Obradovića da milion evra, da mu uplati na račun, a on da bude uhapšen zbog pranja novca. Dakle, i to ne uhapšen u Srbiji, nego uhapšen u inostranstvu. A, kako ja čujem, videćemo šta će biti sa tim. Neke evropske policije se interesuju za neke druge koalicione partnere gospodina Obradovića, zbog pranja novca, i zbog Malte i zbog Holandije, pa ćemo da vidimo šta kažu te evropske policije i tužilaštva, i u kakvom je divnom društvu, kakvo je divno društvo to koje hoće da se bavi time ponovo zasedne na vlast u Srbiji, ne bi li se dočepali fotelje, ne bi li još malo čerupali ovu zemlju, kako su to radili u nekom prethodnom periodu. Neće oni to moći zbog naroda Srbije, koji zna ko se bori za njega, danas je to apsolutno Aleksandar Vučić. Hvala vam.
Predsednica Vlade. Izvolite. (Boško Obradović: Nemate pravo ponovo da govorite.)
Hvala vam. Znam da polako, nažalost, moramo da privodimo kraju, ja ću se svakako truditi da i sledećeg poslednjeg četvrtka u mesecu Vlada Republike Srbije bude u Narodnoj skupštini i odgovara na pitanja. Želim samo još jednu stvar da vam kažem i da podsetim još jednom građane Srbije. Mislim da je važno zbog svih ovih, zbog poplave ovih lažnih vesti, tzv. proverenih informacija, ne zna se od koga i ne zna se gde, ni ko je rekao, ni gde je čuo, ali su proverene, i uglavnom nam lideri Saveza za Srbiju plasiraju te informacije kao potpunu istinu i videće građani Republike Srbije da je to tako bilo. Da probam makar da odgovorim na svih ovih 1000 optužbi, priznaćete Kosovo, pregovara Toni Bler. Molim vas, to je na naslovnoj strani nedeljnika NIN, ovaj put. Pregovara Toni Bler, pregovara Levandovski , pregovara Pen Pudesta, tajni razgovori, dogovori, tajni ugovori, ko vam je dao ovlašćenje. Evo još jedne proverene informacije, koalicionih partnera Boška Obradovića, pa da podsetim građane, i najlakše je u stvari da dokažemo da li mi lažemo, ili oni lažu time da zajedno ispratimo verodostojnost takvih informacija. Dakle, 29. jula ove godine, Vuk Jeremić, jedan od lidera Saveza za Srbiju, citiram „ Imam informacije da će se 4. novembra 2018. godine, održati Referendum o Kosovu, kao i vanredni parlamentarni izbori u Srbiji.“ Poštovani građani Republike Srbije, to je za tačno 10 dana, pa ćemo da vidimo koliko proverene informacije gospoda imaju. Hvala vam.
Pošto je sada 19,00 časova. Završavamo rad u delu sednice koji se odnosi na Poslanička pitanja. Zahvaljujem svima na učešću. Mogu da vam poklonim moj sat, nije mnogo skup, ali i crven je i tačno je 19,00 časova, a počeli smo po njemu u 16,00 časova.
Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo sa daljim radom, raspravom u pojedinostima. Na član 33. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 36. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe Samostalni poslanici . Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 37. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe Samostalni poslanici. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 39. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe Samostalni poslanici. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 40. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničkog kluba Samostalni poslanici. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 42. amandman je podnela narodni poslanik Katarina Rakić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije, prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 45. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 45. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Šešelj. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 49. amandman, sa ispravkom, podnela je narodni poslanik Katarina Rakić. Vlada i nadležni Odbor su prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 50. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 51. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 53. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 56. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Marinković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 56. amandman je podnela narodni poslanik Katarina Rakić. Vlada i nadležni Odbor su prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 58. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Vladimir Marinković i Katarina Rakić. Vlada i nadležni Odbor su prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 58. amandman, su zajedno podneli narodni poslanici poslaničkog kluba SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 58. amandman je podnela narodni poslanik Dijana Vukomanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 59. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Vladimir Marinković i Katarina Rakić. Vlada i nadležni Odbor su prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 59. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 60. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Vladimir Marinković i Katarina Rakić. Vlada i nadležni Odbor su prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 61. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Vladimir Marinković i Katarina Rakić. Vlada i nadležni Odbor su prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 63. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničkog kluba DS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 63. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Vladimir Marinković i Katarina Rakić. Vlada i nadležni Odbor su prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 69. amandman, sa ispravkom, podnela je narodni poslanik Katarina Rakić. Vlada je prihvatila amandman u osnovnom tekstu, a o ispravci amandmana se nije izjasnila. Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatio je amandman, sa ispravkom. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman, sa ispravkom, u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima ministar, gospođa Mihajlović. Izvolite.
Prihvatamo amandman, Vlada prihvata amandman.
Zahvaljujem. Pošto je ovlašćeni predstavnik predlagača prihvatio amandman, amandman se smatra sastavnim delom Predloga zakona. Na član 71. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Sp. Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 71. amandman je na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika podneo Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Molim predstavnika predlagača da se izjasni o ovom amandmanu. Izvolite.
Vlada prihvata amandman.
Zahvaljujem. Prihvatanjem od strane predlagača, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 73. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničkog kluba Klub samostalnih poslanika. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 74. amandman, sa ispravkom, podnela je narodni poslanik Katarina Rakić. Vlada i nadležni odbor su prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 75. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničkog kluba DS. Vlada i nadležni odbor su prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 78. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Vladimir Marinković i Katarina Rakić. Vlada i nadležni odbor su prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 80. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 80. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Vladimir Marinković i Katarina Rakić. Vlada i nadležni odbor su prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 83. amandman, sa ispravkom, su zajedno podneli narodni poslanici Vladimir Marinković i Katarina Rakić. Vlada je prihvatila amandman u osnovnom tekstu, a o ispravci amandmana se nije izjasnila. Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatio je amandman, sa ispravkom. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman, sa ispravkom, u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Molim ovlašćenog predstavnika predlagača da se izjasni o amandmanu.
Vlada prihvata amandman.
Zahvaljujem. Prihvaćen je od strane predlagača. Konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 84. amandmane u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Miladin Ševarlić, narodni poslanik Dijana Vukomanović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 84. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Marinković. Vlada i nadležni odbor su prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 84. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe DS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 84. amandman, sa ispravkom, podnela je narodni poslanik Katarina Rakić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 85. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničkog kluba Samostalni poslanici. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 86. amandman je podneo narodni poslanik Miladin Ševarlić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 86. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe Klub samostalnih poslanika. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 87. amandman je podnela narodni poslanik Dijana Vukomanović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 87. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 87. amandman je podnela narodni poslanik Katarina Rakić. Vlada i nadležni odbor su prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 87. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe Demokratska stranka. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 87. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 87. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 90. amandman sa ispravkom podnela je narodni poslanik Katarina Rakić. Vlada je prihvatila amandman u osnovnom tekstu. O ispravci amandmana se nije izjasnila. Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatio je amandman sa ispravkom. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman sa ispravkom u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Molim ovlašćenog predstavnika predlagača da se izjasni o amandmanu.
Vlada prihvata amandman.
Zahvaljujem. Prihvatanjem amandmana od strane predlagača, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 91. amandman je podnela narodni poslanik Katarina Rakić. Vlada i nadležni odbor su prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 93. amandman je podnela narodni poslanik Ružica Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 98. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Marinković. Vlada i nadležni odbor su prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 98. amandman je podnela narodni poslanik Katarina Rakić. Vlada i nadležni odbor su prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 100. amandman je, na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika, podneo Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Molim predstavnika predlagača da se izjasni o ovom amandmanu. Izvolite.
Vlada prihvata taj amandman. Hvala.
Zahvaljujem. Prihvatanjem ovog amandmana od strane predlagača, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 105. amandman je podnela narodni poslanik Katarina Rakić. Vlada je prihvatila amandman. Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije nije prihvatio amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 106. amandman je podnela narodni poslanik Sandra Božić. Vlada i nadležni odbor prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 106. amandman je podnela narodni poslanik Katarina Rakić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 108. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe Demokratska stranka. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 108. amandman, sa ispravkom, podneli su zajedno narodni poslanici Vladimir Marinković i Katarina Rakić. Vlada i nadležni odbor prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 110. amandman je podneo narodni poslanik Balša Božović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 110. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Vladimir Marinković i Katarina Rakić. Vlada i nadležni odbor prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O OZAKONJENJU OBJEKATA Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici. Primili ste i amandman koji je podneo Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije. Pisanim putem amandmane su povukli narodni poslanici Vladimir Marinković i Katarina Rakić na članove 1, 16, 22. i 25. Primili ste izveštaje Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo, na osnovu člana 161. stav 4. i 163. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, odbacio je amandmane koji su zajedno podneli narodni poslanici Branislav Mihajlović, Ratko Jankov, Ana Stevanović, Branka Stamenković i Saša Radulović na član 5. stav 6, i član 15. stav 7, član 17. stav 5, član 21. stav 3, član 14, član 15. stav 4, član 16. i član 17. stav 4. Odbačeni amandmani ne mogu biti predmet rasprave i o njima se ne glasa. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stavu 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Vjerica Radeta i narodni poslanici poslaničke grupe Klub samostalnih poslanika i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe Klub samostalnih poslanika. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Vesna Ivković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici poslaničke grupe Klub samostalnih poslanika i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe Klub samostalnih poslanika. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Vesna Ivković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Ružica Nikolić, zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Klub samostalnih poslanika i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe Samostalni poslanici. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici poslaničke grupe Samostalni poslanici i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandmane u istovetnom tekstu podneli narodni poslanici Sreto Perić, zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Samostalni poslanici i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe Samostalni poslanici. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandman je podneo Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Molim predstavnika predlagača da se izjasni o ovom amandmanu.
Prihvatamo amandman.
Zahvaljujem. Prihvatanjem od strane predlagača, konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 6. amandmane u istovetnom tekstu podneli su zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Samostalni poslanici i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Šešelj. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 7. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Nikola Savić, zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Samostalni poslanici i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 8. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici zajedno poslaničke grupe Samostalni poslanici i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 8. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 9. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici poslaničke grupe Samostalni poslanici i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe Samostalni poslanici. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 10. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici zajedno poslaničke grupe Samostalni poslanici i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Klub samostalnih poslanika. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 10. amandman je podnei narodni poslanik Nataša Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 11. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici poslaničke grupe Samostalni poslanici i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Klub samostalnih poslanika. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 11. amandman je podneo Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Molim predstavnika predlagača da se izjasni o ovom amandmanu.
Prihvatamo amandman.
Zahvaljujem. Konstatujem da je prihvatanjem ovog amandmana od strane ovlašćenog predstavnika predlagača amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 12. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici poslaničke grupe Klub samostalnih poslanika, zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dosta je bilo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 13. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici zajedno poslaničke grupe Klub samostalnih poslanika, zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dosta je bilo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 14. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Ružica Nikolić, zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Klub samostalnih poslanika i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 15. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Aleksandar Šešelj, zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Klub samostalnih poslanika i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 16. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Petar Jojić, zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Klub samostalnih poslanika i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 17. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Sreto Perić, zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Klub samostalnih poslanika i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 18. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici zajedno poslaničke grupe Klub samostalnih poslanika i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 19. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Vjerica Radeta, zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Klub samostalnih poslanika i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 20. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Klub samostalnih poslanika, zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dosta je bilo. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 20. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 21. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Nataša Jovanović, zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Klub samostalnih poslanika i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 21. amandman su zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dosta je bilo. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 22. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Ružica Nikolić, zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Klub samostalnih poslanika, zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Dosta je bilo. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 23. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Milorad Mirčić, zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Klub samostalnih poslanika i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 24. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici zajedno poslaničke grupe Klub samostalnih poslanika i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 24. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe Dosta je bilo. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 25. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Sreto Perić, zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Klub samostalnih poslanika i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 26. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Aleksandar Šešelj, zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Klub samostalnih poslanika i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 26. amandman je podneo Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Molim predstavnika predlagača da se izjasni o ovom amandmanu.
Prihvatamo amandman. Hvala.
Zahvaljujem. Prihvatanjem amandmana od strane predlagača, konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 27. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni zajedno poslaničke grupe Klub samostalnih poslanika i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 28. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Vjerica Radeta, zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Klub samostalnih poslanika i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 29. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici poslaničke grupe Klub samostalnih poslanika i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 30. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici zajedno poslaničke grupe Klub samostalnih poslanika i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 30. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 31. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici poslaničke grupe Klub samostalnih poslanika i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i celini. Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O VAZDUŠNOM SAOBRAĆAJU Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici. Primili ste izveštaj nadležnog odbora, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Vjerica Radeta i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Nataša Jovanović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Ružica Nikolić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Sreto Perić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 5. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Aleksandar Šešelj i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 6. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Nikola Savić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 7. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Tomislav LJubenović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 8. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Ružica Nikolić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 9. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Vjerica Radeta i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 10. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Marina Ristić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 11. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Petar Jojić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 12. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Milorad Mirčić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 13. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Nemanja Šarović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 14. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Miljan Damjanović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 15. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Vjerica Radeta i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 16. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Ružica Nikolić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 17. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Nataša Jovanović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 18. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Milorad Mirčić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 19. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Aleksandar Šešlj i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 20. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Nemanja Šarović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 21. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Milorad Mirčić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 22. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Nikola Savić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 23. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Tomislav LJubenović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 24. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Nataša Jovanović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 25. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Aleksandar Šešelj i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 26. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Despotović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 27. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Milorad Mirčić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 28. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Vjerica Radeta i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 29. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Ružica Nikolić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 30. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Nikola Savić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 31. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Vjerica Radeta i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 32. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Nataša Jovanović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 33. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Ružica Nikolić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 34. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Sreto Perić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 35. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Aleksandar Šešelj i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 36. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Nikola Savić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 37. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Tomislav LJubenović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 38. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Ružica Nikolić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 39. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Vjerica Radeta i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 40. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Marina Ristić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 41. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Petar Jojić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 42. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Milorad Mirčić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 43. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Nemanja Šarović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 44. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Miljan Damjanović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 45. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Vjerica Radeta i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 46. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Ružica Nikolić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 47. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Nataša Jovanović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 48. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Milorad Mirčić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 49. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Aleksandar Šešelj i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 50. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Nemanja Šarović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 51. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Milorad Mirčić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 52. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Nikola Savić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 53. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Tomislav LJubenović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 54. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Nataša Jovanović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 55. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Aleksandar Šešelj i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 56. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Despotović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 57. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Milorad Mirčić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 58. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Vjerica Radeta i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 59. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Ružica Nikolić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 60. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanil Nikola Savić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 61. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Vjerica Radeta i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 62. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Nataša Jovanović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 63. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Ružica Nikolić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 64. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Sreto Perić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 65. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Aleksandar Šešelj i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Pošto smo završili pretres o svima amandmanima zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i celini. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O TRANSPORTU OPASNE ROBE Primili ste amandmane koji su na Predlog zakona podneli narodni poslanici. Primili ste izveštaje nadležnih Odbora i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Vjerica Radeta i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Nataša Jovanović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Ružica Nikolić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Sreto Perić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Aleksandar Šešelj i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Nikola Savić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 7. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Tomislav LJubenović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 8. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Ružica Nikolić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 9. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Vjerica Radeta i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 10. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marina Ristić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 11. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Petar Jojić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 12. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Milorad Mirčić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 13. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Nemanja Šarović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 14. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Miljan Damjanović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 15. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Vjerica Radeta i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 16. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Ružica Nikolić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 17. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Nataša Jovanović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 18. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Milorad Mirčić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 19. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Aleksandar Šešelj i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 20. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Nemanja Šarović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 21. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Milorad Mirčić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 22. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Nikola Savić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 23. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Tomislav LJubenović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 24. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Nataša Jovanović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 25. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Aleksandar Šešelj i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 26. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zoran Despotović i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 27. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Milorad Mirčić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 28. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Vjerica Radeta i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 29. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Ružica Nikolić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 30. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Nikola Savić i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 31. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Vjerica Radeta i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 32. amandman su zajedno podneli poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 33. amandman je podnela narodni poslanik Ružica Nikolić. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo, saglasno članu 163. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, odbacio je ovaj amandman, kao nepotpun. Odbačeni amandmani ne mogu biti predmet rasprave i o njima se ne glasa (član 163. stav 4. Poslovnika) Pošto smo završili pretres o amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načeli i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ISTRAŽIVANJU NESREĆA U VAZDUŠNOM, ŽELEZNIČKOM I VODNOM SAOBRAĆAJU Primili ste amandmane koji su na Predlog zakona podneli narodni poslanici. Primili ste izveštaje nadležnih Odbora i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman su zajedno podneli poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman su zajedno podneli poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Vjerica Radeta i Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Ružica Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dubravko Bojić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Despotović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Vesna Nikolić Vukajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav LJubenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 10. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 11. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 12. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 13. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 14. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 15. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 16. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 16. amandman je podneo narodni poslanik Đorđe Komlenski. Vlada i nadležni odbor prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima narodni poslanik Đorđe Komlenski.
Zahvaljujem predsedavajući, neću vam oduzimati vreme obrazlaganjem amandmana. Ovo je samo jedan od pokazatelja da opozicija non-stop ovde izmišlja da mi ovde pišemo nekakve fantomske amandmane. U prethodnoj seriji zakona imali smo takođe priliku da čujemo da je Vlada prihvatila izuzetan broj amandmana koje je podnela koleginica Rakić, neke amandmane koje sam podneo ja, čak neki amandmani koji su podneti i od strane članova opozicione strane. Prema tome, ne postoje fantomski amandmani, postoji samo fantomska opozicija koja dođe u vreme ručka ili posle ručka da bi se slikala ovde. Pojede nešto o trošku građana Srbije i ode dalje. Hvala.
Zahvaljujem. Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 17. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 18. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 19. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 20. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 21. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 21. amandman, sa ispravkom, podneo je narodni poslanik Đorđe Komlenski. Vlada i nadležni odbor prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 22. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 23. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 24. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 25. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 26. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 27. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na sedmu tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O PREVOZU PUTNIKA U DRUMSKOM SAOBRAĆAJU Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici. Primili ste izveštaj nadležnog odbora, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. 51/3MG/IĆ Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe Slobodni poslanici. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Dubravko Bojić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Vesna Nikolić Vukajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav LJubenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Despotović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Ružica Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici zajedno poslaničke grupe SDS i zajedno poslaničke grupe Slobodni poslanici. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe Slobodni poslanici. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe Slobodni poslanici. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Vladimir Marinković i Katarina Rakić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Olena Papuga i Nada Lazić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe Slobodni poslanici. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe Slobodni poslanici. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 10. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 11. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 11. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe Slobodni poslanici. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 12. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 12. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe Slobodni poslanici. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 13. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 13. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe Slobodni poslanici. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 13. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Olena Papuga i Nada Lazić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 14. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 14. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe Slobodni poslanici. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 15. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici zajedno poslaničke grupe SDS i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Slobodni poslanici. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 16. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 16. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe Slobodni poslanici. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 16. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Vladimir Marinković i Katarina Rakić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 17. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 18. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 19. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 20. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 21. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 22. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 23. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 24. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 25. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 26. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 27. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 27. amandman je podnela narodni poslanik Katarina Rakić. Vlada i nadležni odbor prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 28. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 29. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 30. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 31. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 32. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 33. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 34. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 35. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 36. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici zajedno poslaničke grupe SDS i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Slobodni poslanici. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 37. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici zajedno poslaničke grupe SDS i zajedno narodni poslanici poslaničke grupe Slobodni poslanici. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 38. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 39. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 40. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na raspravu u pojedinostima po 8. tački dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O DRŽAVNOJ PRIPADNOSTI I UPISU PLOVILA Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici. Primili ste izveštaje nadležnih odbora, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav. 3. Poslovnika Narodne skupštine otvaram pretres Predloga zakona, u pojedinostima. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Šešelj. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Filip Stojanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Marina Ristić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Vesna Nikolić Vukajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Ružica Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik LJiljana Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Momčilo Mandić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav LJubenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Nataša Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Despotović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Delić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Miljan Damjanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Dubravko Bojić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandra Belačić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Šešelj. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Filip Stojanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Marina Ristić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Vesna Nikolić Vukajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Ružica Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik LJiljana Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Momčilo Mandić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav LJubenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Nataša Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Despotović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Delić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Miljan Damjanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dubravko Bojić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandra Belačić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Šešelj. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Filip Stojanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Marina Ristić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Vesna Nikolić Vukajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Ružica Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik LJiljana Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Momčilo Mandić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav LJubenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Nataša Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Despotović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Delić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Miljan Damjanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Dubravko Bojić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandra Belačić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Nataša Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 17. amandman je podneo narodni poslanik Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Ne.) Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na raspravu u pojedinostima o 9. tački dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POMORSKOJ PLOVIDBI Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici. Primili ste izveštaje nadležnog Odbora, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Delić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Miljan Damjanović . Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandra Belačić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Dubravko Bojić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Despotović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Nataša Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav LJubenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Momčilo Mandić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik LJiljana Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Ružica Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Vesna Nikolić Vukajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Marina Ristić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Filip Stojanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Šešelj. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Ružica Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Marina Ristić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik LJiljana Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandra Belačić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dubravko Bojić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Miljan Damjanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Delić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Despotović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Nataša Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav LJubenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Momčilo Mandić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Vesna Nikolić Vukajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Filip Stojanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Šešelj. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandra Belačić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Dubravko Bojić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Miljan Damjanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Delić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Despotović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Nataša Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav LJubenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Momčilo Mandić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik LJiljana Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Ružica Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Vesna Nikolić Vukajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Marina Ristić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Filip Stojanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Šešelj. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 13. amandman je podneo narodni poslanik Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 22. amandman je podneo narodni poslanik Ružica Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne) Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona, u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u Danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Saglasno članu 87. stavu 5. Poslovnika Narodne skupštine, određujem petak, 26. oktobar 2018. godine, sa početkom u 10,00 časova, kao Dan za glasanje o tačkama dnevnog reda Druge sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini. Sa ovim bismo završili sa današnjim radom.