Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, dobar dan. Nastavljamo rad Osme sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2004. godini. Obaveštavam vas da, prema službenoj evidenciji, današnjoj sednici prisustvuje 158 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja kvoruma za rad Narodne skupštine, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da su u sali prisutna 102 narodna poslanika i da, prema tome, postoji kvorum za rad Narodne skupštine. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda : - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POREZU NA UPOTREBU, DRŽANjE I NOŠENjE DOBARA (nastavak u pojedinostima) Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Odbor za finansije i predstavnik predlagača su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 13. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Sava Urošević i Milutin Prodanović. Odbor za finansije i predstavnik predlagača su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 13. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Vjerica Radeta i Hranislav Perić. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Da li gospođa Radeta želi reč? (Da.) Izvolite.
Dame i gospodo, ako neko još uvek veruje da postoji razlika između DOS-a Vojislava Koštunice do 28. decembra prošle godine i DOS-a Vojislava Koštunice posle 28. decembra prošle godine, grdno se vara. U prilog tome, toj tvrdnji, jeste i član 13. Predloga zakona o izmenama i dounama Zakona o porezima na upotrebu, držanje i nošenje dobara. Članom 13. predviđate retroaktivnu primenu ovog zakona, odnosno članova 9. i 10. ovog zakona. Svi dobro znate da zakoni ne mogu da se primenjuju retroaktivno, da ne mogu da imaju retroaktivno dejstvo. Takođe svi dobro znate, većina u ovoj Narodnoj skupštini, odnosno većina funkcionera čije stranke imaju poslanikeu ovoj Narodnoj skupštini, u ovom sazivu, u izbornoj kampanji su kao primer lošeg rada prethodne vlade i sudske grane vlasti spominjali čuvenu izjavu predsednika Vrhovnog suda, Sonje Brkić, koja je rekla da je tačno da zakoni ne mogu retroaktivno da se primenjuju, ali ako zatreba može da se nađe mogućnosti za to. Pitam vas – kome je sad zatrebalo da se ove odredbe zakona primenjuju retroaktivno? Jasno je, to je zatrebalo Mlađanu Dinkiću koji će zahvaljjujući vašim glasovima imati mogućnost da na legalan način popuni budžet Srbije. DSS i njeni funkcioneri u izbornoj kampanji i mimo toga se prozivaju i pozivaju na to da su legalisti i obećavaju da će štiti pravnu sigurnost građana. Pitam vas – da li se pravna sigurnost građana štiti na taj način što se donose zakoni sa retroaktivnom primenom? Upozoravam građane Srbije da vode računa, mogu da očekuju da će dobiti naknadne račune za sve dažbine koje su imali prema republičkom budžetu, koje su već izmirili, ali nikad se ne zna kada će ovoj vladi zatrebati još para i kada će zatražiti da se retroaktivno plate povećane obaveze, kako je to u ovom slučaju. Em ste uvećali poreze na određena dobra, em tražite retroaktivnu primenu. Za oružje, za ličnu bezbednost bio je porez 900 dinara, sada 2.000 dinara. Za nošenje oružja porez je bio 4.500, a sada je 10.000 dinara, a za 10.000 dinara može da se kupi pištolj. Znači, onaj ko ga kupi, mora da plati porez državi, onoliko koliko ga je platio. U toku prošle nedelje, u toku rasprave o ovim paketima zakona, pokušali ste da nametnete tezu da je gospodin Tomislav Nikolić u svojoj izjavi i svojoj diskusiji rekao nešto što je protiv lovačkih udruženja. To nije tačno, jer u zakonu, u članu 25. Zakona koji vi menjate, u stavu prvom, tačka 6) stoji – lovačko oružje (jedan lovački karabin ili kombinovano lovačko oružje i jednu lovačku pušku) članova lovačkog udruženja koja gazduju lovištem, koji poseduju lovnu kartu za tekuću godinu, izdatu u skladu sa članom 39. stav 5. Zakona o lovstvu. Ovo oružje, prema citiranom zakonu, bilo je oslobođeno poreza. Prema tome, vi vašim predlogom ništa niste pomogli stvarnim lovcima, a oni koji imaju više od dve puške, to su, dobro znate, skorojevići i novokomponovani sumnjivi bogataši, koji svojim oružjem i svojim tzv. lovom smetaju i lovcima i životinjama.
Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 13. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Anđelković. Odbor za finansije i prestavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? Gospodin Anđelković.
Dame i gospodo, suština je ovde, uopšte oko mobilnih telefona i poreza na mobilne telefone, da je ovo dvostruko oporezivanje. Naravno, ako je predviđen budžetom Republike Srbije prihod po osnovu poreza na mobilne telefone, onda može da se prihvati da oporezivanje ostane do kraja 2004. godine, a da 2005. godine ostane samo, faktički, porez na korišćenje mobilnog telefona tj. na visinu iznosa utrošenih sredstava. Faktički, ovde nije reč samo o povećanju sa 200 na 300 dinara. To je jedan problem. Drugi problem je da je ovde neravnopravnost u oporezivanju, da bez obezira da li je neko potrošio 300 dinara, on plaća 300 dinara i onaj koji plaća 30.000 dinara mesečno za mobilni telefon, za potrošene impulse, plaća 300 dinara. Logično je da se tu obezbedi ravnopravnost, u tom smislu da onoliko koliko se potroši, plati se porez na to. Shvatio sam da će ovaj amandman biti prihvaćen samo u nekoj drugačijoj formi. Nije bitna forma, najvažnije je da se suština prihvati i da u 2005. godini, počev od 1. januara, ovo oporezivanje građana Srbije prestane.
Da li još neko želi reč? (Ne.) Pošto smo završili pretres predloga zakona u pojedinostima, da li predstavnik predlagača želi reč? (Nije tu.) Zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i celini. Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O AKCIZAMA (pojedinosti) Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Dejan Rajčić, Dušan Proroković, Hranislav Perić, Veroljub Arsić, Dragoljub Stamenković, Zoran Antić, Milko Štimac, Branislav Rankić i Leila Ruždić-Trifunović. Primili ste izveštaje Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora. Na sednici Odbora za finansije amandman na član 6. povukao je narodni poslanik Dušan Proroković. Pošto je Narodna skupština obavila zajednički načelni pretres, u okviru koga je razmatran i Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Leila Ruždić-Trifunović. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Molim predstavnika predlagača da se izjasni. (Nije tu.)
Poštovano predsedništvo, poštovane koleginice i kolege, podnela sam amandman na član 2. Predloga zakona. Član 2. glasi: "Osnovicu za obračun akcize pri uvozu kafe (sirove, pržene, mlevene i ekstrakta kafe) čini vrednost proizvoda utvrđena po carinskim propisima, uvećana za iznos carine i drugih uvoznih dažbina". Predložila sam da se ovaj članPredloga zakona briše. Razlog: mislim da uvođenje ovakvih akciza na kafu u našoj državi ne bi trebalo da se usvoji. Znamo da je kafa nacionalno piće, da se pije u državi više nego išta drugo, a na ovaj način smo doveli stanovništvo u situaciju da kupuje kafu goreg kvaliteta, znači da se opredeli, zbog cene, za gori kvalitet kafe. Znam iz priča svojih roditelja da je kafa za vreme okupacije bila pravljena od ječma. Mi ćemo dovesti naš narod dotle da počne da pije najgori kvalitet kafe zato što su cene neujednačene. Ranije rešenje je nama mnogo pristupačnije. Ono je ujednačavalo cenu kafa, a kvalitet ste određivali sami, prema tome šta vam se više dopada. Zato je moj predlog da se ovakav amandman za uvođenje ovih akciza briše.
Da li po ovom amanu još neko želi reč? Na član 2. amandman, sa ispravkom, podneo je narodni poslanik Dušan Proroković. Odbor za finansije i predstavnik predlagača su prihvatili ovaj amandman, sa ispravkom, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman, sa ispravkom, pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman, sa ispravkom, postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 2. amandman, sa ispravkom, podneo je narodni poslanik Milko Štimac. Odbor za finansije i predstavnik predlagača su prihvatili ovaj amandman, sa ispravkom, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman, sa ispravkom, pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman, sa ispravkom, postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Leila Ruždić-Trifunović. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč?Izvolite, narodni poslanik Leila Ruždić-Trifunović.
Član 3. Predloga zakona predviđa da se na derivate nafte akciza plaća u sledećim iznosima, i to: na sve vrste motornog benzina 27,50 din po litru i na sve vrste dizel goriva 16,76 din/lit. Moj amandman na Predlog ovog zakona je da se član 3. briše. Povećanje akciza na derivate nafte pokazuje da je ministar shvatio da ne može da isfaninsira budžet iz onih planiranih prihoda, pa mora da poveća akcize koje pogađaju privredu i, naravno, sve građane, a ne samo one bogate. Ovaj zakon je trebalo, po mom mišljenju, praviti pre budžeta ili praviti rebalans budžeta. Jasno je da je budžet nerealno donet, kada se mora deficit pokrivati povećanjem akciza. Uverena sam, da je ovaj zakon usvojen pre deset dana, da penzije koje su kasnile prvi put za tri godine nekoliko dana ne bi kasnile, jer bi verovatno uspeo budžet da se namiri. Pitam se šta bi bilo kada mi ovaj zakon ne bi izglasali, da li bi onda mogao budžet da se namiri, koji je neralno projektovan. Zadužena sam i od jedne grupe naftaša, da ih tako nazovem, da u ovom amandmanu obrazložim da Rafinerija Beograd, jedina na Balkanu, ima jedno postrojenje, takoreći mini rafineriju, koja od starog ulja, koje predstavlja vrlo opasan otrov, rafinacijom pravi novo ulje. Inače, u državama gde ne postoje takva postrojenja, a rekla sam da je ovo jedina rafinerija na Balkanu koja ga ima, ti otpadi se sipaju u reke ili u zemlju, ili se na razne načine neadekvatno odlažu. To onda čini u tim državama i na tim mestima pravu ekološku bombu. Ovaj rafinat je vrlo skup. Proizvodnja ovog rafinata je nezamenljiv način da se rešimo ovog otpada ekološkim putem, a još za to dobijamo i novac. Ukidanjem akciza ovo bi došlo u pitanje. Zato sam predložila da se ovaj član zakona briše.
Da li još neko želi reč? (Da.) Izvolite, gospodin Vlahović.
Gospodine predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, poslanik Leila Ruždić-Trifunović je predložila brisanje ovog člana iz dva osnovna razloga. Prvi je da se upravo brisanjem člana radi u skladu sa proklamovanom politikom rasterećivanja privrede i stanovništva. Dodatnim akciznim opterećenjem na naftne derivate i naftu mi ćemo sutra imati znatno veće opterećenje privrede Srbije, a isto tako i stanovništva. To je, još jednom podsećam naše građane, obrnuto od onoga što je proklamovano u predizbornoj kampanji, a podstetiću još jednom da je obećavano rasterećenje privrede i da će se podsticajnim merama poreske politike, a akcizna politika jeste deo poreske politike, uticati i na povećani privredni rast. Ovo će imati, nasuprot obećanjima, potpuno drugačije dejstvo, smanjenje privredne aktivnosti i, s druge strane, kroz veće opterećenje smanjenje konkurentnosti privrede. Na taj način ni osnovni razlozi koji se u obrazloženju zakona pominju neće biti ispunjeni, odnosno osnovni ciljevi. Osnovni cilj je, s jedne strane, a to se ne odnosi samo na predloženi članzakona, nego i sledeći član 4, jeste smanjenje sive ekonomije i povećanje priliva. Nasuprot, imaćemo povećanje sive ekonomije i smanjenje priliva za budžet. Hvala.
Hvala vama. Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra je ovaj amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Da.) Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, svojim amandmanom sam tražio da se ulje za loženje i petrolej za osvetljenje oslobode plaćanja akciza, a da iznosi akciza koji se plaćaju na motorni benzin i dizel gorivo ostanu isti. Naime, nije tačna priča da se akciza za motorni benzin i dizel gorivo samo povećava za tri dinara, konkretno za motorni benzin 4,35 dinara, za dizel gorivo 3,76 dinara. Dobijamo uverenje ovde, i iz poslaničke grupe G17 i iz Ministarstva finansija, da i pored povećanja akcize, motorni benzin i dizel gorivo neće imati bitnijih poremećaja u maloprodajnoj ceni i da će ona da se kreće oko 0,5%. Dakle, 0,5% je recimo na cenu benzina koja je sada negde oko 25 para. Interesuje me, da li ta gospoda mogu matematički da mi dokažu da 4,5 dinara minus 0,25 para jednako nuli. U prošlom mandatu sam imao jednog kolegu poslanika koji me je zabavljao ubeđujući me na taj način što je pokušavao da mi dokaže da jedan i jedan mogu da budu nula, ali mislim da bi i ovo sada za Zeldžu Hurića bilo previše. Znači, u svakom slučaju, ide se na to da se marža koju ostvaruju javna preduzeća, opet u vlasništvu države, koja opet puni budžet svojim prihodima, siromaše, s jedne strane, jer NIS je imala negde oko 5 milijardi dinara suficit u poslovanju prošle godine. To je bilo na cenu evra, kada se kretao oko 62 dinara, a sada je 70 dinara. Znači, to se mora uzeti u obzir, pa i sa već postojećim rešenjem zarad tih javnih preduzeća se umanjuje. Insistiranjem da cena benzina ostane ista, a pošto su u vlasništvu Vlade Republike Srbije, mogu da nateraju i NIS i "Jugopetrol" da održe postojeće cene i ta preduzeća će da posluju sa gubicima. Koji je razlog da ta dva profitabilna preduzeća, koja su učestvovala u punjenju budžeta, posluju sa gubicima? Jedan od razloga može i da bude da je to politička demagogija i predizborno obećanje za vaše predsedničke kandidate Dragana Maršićanina i Borisa Tadića. S druge strane, da se možda NIS polako ali sigurno uništava, smanjuje obrtna sredstva, smanjuje kapital, smanjuje ulaganja nauštrb neke politike koju vodi ova vlada, a sveucilju da se tim preduzećima u procesu privatizacije umanji vrednost, taman za onoliko koliko su Vuk Hamović i Vojin Lazarević zaradili pljačkom naroda i građana Srbije preko struje. Znači, red veličina 300 do 400 miliona evra i da za taj novac koji pripada građanima Srbije kupe NIS i "Jugopetrol".
Zahvaljujem. Izvolite, gospodin Nikolić.
Dame i gospodo narodni poslanici, ne treba trošiti mnogo reči da bi se obrazložila svrha ovog amandmana, koji je u neku ruku bolji od amandmana koji je podnela gospođa Leila Ruždić, zato što ukida akcize na neke proizvode na koje zaista treba ukinuti akcizu. Ne briše ceo član Predloga zakona, ali predlagač zakona je dužan da izađe za govornicu, kada bude došao iz inostranstva, pa da nam kaže kako je moguće da poveća akcizu na benzin za 19%, akcizu na dizel gorivo za 29%, a da ne poveća cenu goriva. Ko će da podnese troškove povećanja akcize? NIS, koji treba osiromašiti i čija je sudbina neizvesna ili izvesno loša, pošto je u njemu trenutno na funkciji Željko Popović, kum Vojina Lazarevića. Želim da iskoristim priliku i da pokažem taj vaš odnos prema budžetu i punjenju budžeta, to planiranje budžeta, iako niste imali ovaj zakon izglasan. Planiranje ovih akciza u budžet, iako ih nije bilo kada je donošen Zakon o budžetu, nekako bi možda moglo da se prihvati, pošto će ekonomija i finansije u ovoj vladi da budu vođeni na divlji način. To je očigledno. Interesuje me zašto MUP nastavlja da radi sve ono što su radili MUP-ovi pre njega, a pri tom trošeći benzin i naftu za koje će se plaćati nove akcize, pa su tako sinoć na osnovu člana 226. u vezi člana 223. i 224. priveli narodnog poslanika Nemanju Šarovića i sedam aktivista SRS-a, OUP Stari grad. Oduzeli su im šest predmeta. Pod jedan, crvena kanta od plastike, bez poklopca, do pola ispunjena smesom za lepljenje. Pod dva, ljubičasta kanta od plastike, bez poklopca, do pola ispunjena smesom za lepljenje. Pod tri, crvena četka sa drvenom drškom dužine 165 santimetara. Pod četiri, zelena četka sa drvenom drškom dužine 140 santimetara. Pod pet, 124 komada plakata sa tekstom "Prkos, sloboda, Šešelj", dimenzije 65h48 santimetara. Pod šest, 260 komada plakata sa tekstom "Prkos, sloboda, Šešelj", dimenzije 45h33 santimetra. Sa kim se vi obračunavate, gospodo iz nove vlasti? Šta je za vas borba protiv kriminala? Šta je za vas obezbeđivanje javne bezbednosti i sigurnosti? Šta je za vas Zakon o prekršajima? Imate li vi uopšte nekih kočnica ili ovde svako radi šta on hoće.
Izvinite, molim vas, gospodine Nikoliću...
Svako peva svoju pesmu.
Izvinite, gospodine Nikoliću.
More, gospodine Markoviću, podignite glas...
Bez ikakvog dobacivanja, molim vas, dok govornik govori.
Gospodine Markoviću, nemojte da me prekidate...
Izvolite, gospodine Nikoliću.
Meni vaša zaštita ne treba, posebno kada je cinična i ironična.
Molim vas, nije cinična, to je moja obaveza i svaki put je koristim. Budite ljubazni i nastavite bez ometanja. Izvolite.
Vi, gospodine Markoviću, podignite glas. Sinoć je privođen narodni poslanik zato što je nosio jednu ljubičastu i jednu roze kantu, do pola ispunjene lepkom i nosio dve četke da lepi plakate SRS. Evo nove vlasti sa starim običajima, sa starim metodama, sa starim merilima. Kako ćete da prođete? Tako kako radite, a radite jako loše.
Zahvaljujem. Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman, sa ispravkom, podneo je narodni poslanik Hranislav Perić. Odbor za finansije i predstavnik predlgača nisu prihvatili ovaj amandman, sa ispravkom, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman, sa ispravkom, pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Dragoljub Stamenković i narodni poslanik Leila Ruždić-Trifunović. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Da.) Gospođa Leila Ruždić-Trifunović.
Taj amandman glasi: " Član 4. Predloga zakona briše se." Rešila sam da ga ne obrazlažem jer se sada kajem što sam obrazlagala i ona dva amandmana; šta vredi obrazlaganje ako predstavnik Vlade ili gospodin ministar ne sede ovde da čuju amandmane, pa da mogu da se opredele da li će možda da ih prihvate. To je razlog što ovaj treći amandman ne želim da obrazlažem.
Zahvaljujem. Dakle, predstavnik amandmana se izjasnio i nije prihvatio ovaj amandman.
Ovo je jedan od nekoliko razloga zbog čega poslanička grupa DS neće glasati za predloženi zakon o izmenama i dopunama Zakona o akcizama. Istina, ovo je najznačajniji razlog zbog koga poslanička grupa neće glasati za ovaj zakon. Naime, dok sa jedne strane slušamo ohrabrujuće informacije koje dolaze od predstavnika vlasti, kako investitori samo što nisu započeli da ulažu u neki novi put, u neku novu železnicu, kako stižu velike strane investicije, koje, doduše, mi iz opozicije objektivno u razgovorima sa tim istim investitorima ne možemo da čujemo. Na drugoj strani imamo zaista realne izjave, koje dolaze od strane onih koji su svoj novac investirali u našu zemlju, a to jeste da je upravo izmena Zakona o akcizama nešto što direktno odbijajuće deluje na inostrane investitore. U svom uvodnom izlaganju, kada smo govorili o zakonu u načelu, rekao sam da postoje tri osnovna razloga zbog čega smatramo da je pogrešno menjati akiznu politiku na akcizne proizvode u 2004. godini. Prvo, neće se postići veći priliv za budžet. Naprotiv, smanjiće se priliv, jer će se povećati stepen sive ekonomije, odnosno šverca akciznih proizvoda i tu prvenstveno mislim na duvan, duvanske proizvode i na alkoholna pića. Drugo, nije dobra promena ambijenta za najveće svetske investitore, multinacionalne kompanije, koje su, verujući da promena vlasti ne znači i promenu pravila igre u ovoj oblasti, investirali ogromnu količinu novca u Srbiju. Zahvaljujući tim investicijama prošle godine smo bili lider na Balkanu po ukupnom iznosu direktnih stranih investicija. Dakle, kada menjamo ambijent, i to najvećim multinacionalnim kompanijama, nemojte očekivati da će ta poruka biti dobra za one koji tek nameravaju da investiraju. Dovoljno je pogledati izveštaje međunarodnih organizacija i videti da je ambijent za investiranje u Srbiji značajno pogoršan, nego što je bio pre šest godina. Dovoljno je videti saopštenja MMF, saopštenja drugih međunarodnih finansijskih organizacija i videti koliko je velika razlika između saopštenja vlasti i, s druge strane, tih institucija. Dok na jednoj strani čujemo priču kako samo što nije postignut dogovor sa MMF, sa druge strane, iz tog istog fonda stižu upozorenja da će Srbija ostati na sporednom koloseku, zbog toga što se poigravamo sa politikom javnih finansija, poigravamo sa ekonomskom politikom u ovoj godini. Treći, osnovni razlog zbog čega nećemo glasati za zakon o akcizama, jeste dodatni namet na privredu i stanovništvo. Umesto da se uđe u ispunjavanje predizbornih obećanja i da se smanjuje iznos poreza, da se smanjuje iznos nameta na privredu i stanovništvo, već smo u Predlogu zakona o budžetu mogli da pretpostavimo da će doći do značajnijeg povećanja akciza na akcizne proizvode, što je opet bilo neozbiljno, jer je Predlogom zakona o budžetu unapred predviđeno da će poslanici u Narodnoj skupštini usvojiti zakon o akcizama, što je pogrešno. Šta ako se ovi zakoni ne usvoje? Šta ukoliko ne postoji parlamentarna većina, kako će se onda nadomestiti budžetski deficit, koji je 55 milijardi dinara, a mogli smo da vidimo i u danima pre praznika, pre uskršnjih praznika, da i te kako postoji problem sa finansiranjem budžetskih rashoda. Dakle, ne treba očekivati povećane budžetske prilive, jer će povećanje akciza samo povećati sivu ekonomiju i svojstveno smanjiti ukupan iznos budžetskih priliva.
Da li još neko želi reč? Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik ... Izvinite, nisam vas video. Po prethodnom amandmanu želite reč? Izvolite, gospodin Baralić.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, u vezi sa argumentacijom koja je ponuđena za ovaj amandman, želim da kažem nekoliko rečenica. Nije dobro da od poslovne politike bilo koje strane kompanije zavisi i pravo jednog parlamenta da donosi zakone, menja akcize i druga akta koja jesu predmet rada ovog parlamenta i narodnih poslanika. Deo ove argumentacije nudio sam u izbornoj kampanji, tvrdeći upravo da su dve strane kompanije, koje su kupile Duvansku industriju Vranje i Duvansku industriju Niš, dobile garanciju od prethodne vlade da se neće menjati akcizna politika u narednih nekoliko godina. To pravo, u ime građana Srbije, u ime narodne volje ne može niko da izrekne blanko i potpuno je legitimna stvar ovog parlamenta i onih narodnih poslanika koji čine ili podržavaju većinu da li će to ili neće da prihvate. Nisam advokat ove vlade, ali sam prosto želeo da ovo kažem, jer kada neko dobije garanciju da će moći u narednih pet godina da proizvodi cigarete po vrlo preciznim akciznim uslovima, onda je on praktično za nekoliko godina dobio na poklon Duvansku industriju Niš i Duvansku industriju Vranje. Možemo o tome da govorimo duže, nema danas ovde prilike. Dakle, samo zbog toga sam se javio, da kažem da to prosto nije moguće, da to prosto nije normalno. Onaj ko misli da na taj način može da funkcioniše država ima na umu da neprekidno vrši vlast, ali nema na umu da je vlast promenljiva i da je legitimna narodna volja u prilici da promeni i izmeni sve ono što joj stoji na raspolaganju kroz instrumente na osnovu kojih funkcioniše parlament. Sledeće pitanje, tiče se ovog amandmana, prethodni diskutant, odnosno gospođa Leila Ruždić je rekla da neće da obrazlaže amandman zbog toga što ovde nema ministra i u potpunosti podržavam argumentaciju koju je ponudila i dodajem samo jednu rečenicu: najmanje 100 puta sa ove govornice u ime Socijalističke partije Srbije obrazlagao sam amandman koji nije čuo nijedan predstavnik Vlade. Dakle, sve što je rekla gospođa Trifunović podržavam, samo je kratko podsećam, nju i sve ostale narodne poslanike, da je ta praksa ovde uvedena pre tri godine i da nismo bili u prilici da komuniciramo sa ove govornice sa predstavnicima Vlade, iako nam nivo argumentacije često jeste bio takav da bi nam zakon ili amandmani mogli biti prihvaćeni. Postoji jedna još gora stvar, najmanje 20 puta se dogodilo da kada je bilo neizbežno da se prihvate amandmani opozicije, narodni poslanici iz vladajuće većine podnosili su amandmane u istovetnom tekstu, pa su onda prihvatani ti amandmani. Toliko o proceduri i o tim stvarima, dakle da ne zaboravljamo. Ako neko želi da vodi konzistentnu politiku onda to mora da čini i kada je na vlasti i kada je u opoziciji.
Nema replike, niste pomenuti. Pomenuti su neki. Gospođa Ruždić je pomenuta. Gospodine Vlahoviću, vi niste. Ispravio se govornik i rekao - ne prethodni govornik već gospođa Ruždić. Pažljivo sam slušao. Gospođa Ruždić može. Nema potrebe za replikom. Zahvaljujem. Da li još neko želi reč po amandmanu? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, u periodu od 2000. do 2003. godine bilo je premnogo podizanja cena, kako robe široke potrošnje, tako i robe koja podleže akciznim promenama. U tom periodu, dame i gospodo, pričalo se da treba da idemo u korak sa Evropom i da treba za pojedine proizvode da imamo evropske cene. Naravno, sigurno je da Srbija danas ne može da stvara monopoliste i ne možemo štititi strane kompanije na ovakav način kako su to prethodni govornici želeli. Mi znamo da nije popularno dizati cene i menjati cene proizvoda i cene akciza, ali nekada to situacija jednostavno nameće. Mi pored stranih kompanija ovde imamo i naše kompanije, pored stranih firmi imamo i naše firme i u svakom slučaju ne smemo dozvoliti da naše srpske firme, domaće firme budu ugrožene na taj način što ćemo davati obećanja stranim kompanijama da za narednih pet godina nećemo menjati visinu akciza na akcizne robe. Ono što je bitno reći i što je važno, smatram da svaka skupština ima pravo da shodno situaciji donosi odluke kakve odgovaraju Srbiji. U svakom slučaju, kada se u ovoj skupštini bude doneo zakon gde će se naplaćivati porez na dodatu vrednost, tada će se sigurno suzbiti siva ekonomija. Nadam se da će ova skupština sigurno taj zakon uzeti u razmatranje i da će zakon na dodatu vrednost biti donet, i onda ćemo suzbiti sivu ekonomiju. Za sada će možda i dalje postojati siva ekonomija, ali siguran sam da će ova skupština učiniti sve da siva ekonomija bude suzbijena na jedan minimum, kakav odgovara normalnim demokratskim državama.
Sada imate pravo na repliku, sada ste pomenuti. Izvolite gospodine Vlahoviću.
Prvo da kažem da kompanije koje su privatizovane u Nišu i Vranju nisu strane već naše kompanije. U tim kompanijama rade radnici iz Niša, Vranja, okoline. Zahvaljujući tim preduzećima čitav lanac u duvanskoj proizvodnji danas zapošljava više od 50.000 radnika, uključujući individualne poljoprivredne proizvođače i, kao što znate, plate su veće, a sa druge strane isplate prema individualnim poljoprivrednim proizvođačima sirovog duvana su redovnije i mnogo bolje nego što su bile pre privatizacije. Akcizna politika nije u prethodnom periodu kreirana za Filip Moris i Britiš Amerikan Tobako, nego za naše domaće proizvođače cigareta. Podsetiću vas da je 2001. godine Duvanska industrija Niš radila tek u jednoj smeni, a povremeno u dve smene. Zahvaljujući, pre svega, jednoj balansiranoj akciznoj politici, jednoj izuzetno oštroj kontroli, šverc cigareta, koji je bio pre toga veći od 90% ukupnih uvoznih cigareta, u 2003. godini smanjen je na svega 15%. Kada kritikujemo izmenu Zakona o akcizama nijednog časa ne razmišljamo o Filip Morisu i Britiš Amerikan Tobaku, nego razmišljamo o činjenici koja će biti uzrokovana izmenom ovog zakona, a to je povećani šverc. Povećani šverc će destabilizovati prilike u zemlji, manje će atraktivno uticati na Britiš Amerikan Tobako i Filip Moris da investiraju svoj kapital u našu zemlju, u naša preduzeća u kojima će raditi naši ljudi, preduzeća kojima će dobavljači biti naši poljoprivredni proizvođači sirovog duvana i to je osnovni razlog, a ne nekakva obećanja koja smo mi dali. Nismo nikakva obećanja dali da ćemo sprovoditi akciznu politiku koja je prethodno Duvansku industriju Niš podigla sa 50% korišćenja kapaciteta na trosmenski rad i 100% korišćenje kapaciteta. Akcizna politika, koja je usklađena sa pravilima Svetske trgovinske organizacije, sa pravilima Evropske unije, koja je smanjila šverc duvanskih proizvoda, pre svega cigareta i drugih akciznih proizvoda i značajno povećala priliv u budžet od strane akciznog oporezivanja. Što se tiče primedbe koja je izrečena da prethodna vlast i prethodni ministri nisu bili na sednicama parlamenta kada su se razmatrali pojedinačni zakoni, na svom ličnom primeru odgovorno trvrdim da to nije tačno. Odgovorno tvrdim da su svi zakoni koje je Ministarstvo za privredu i privatizaciju predložilo sve vreme bili pokriveni prisustvom ne samo ministra, nego i zaposlenih ljudi u Ministarstvu, zamenika i pomoćnika u Ministarstvu i da smo u svakom trenutku poslanicima mogli da damo pravovremeni odgovor, sa kojima su se neki slagali, a neki nisu. Ali, slažem se da nije cela Vlada prisustvovala i slažem se da nisu druga ministarstva bila prisutna. Isto tako se slažem da su tranzicioni problemi teški i da ne treba ni očekivati kompletan sastav Vlade za svaku tačku dnevnog reda. Ali, ako poslaničkoj grupi SPS toliko smeta neprisustvo ministra, mi ćemo je apsolutno podržati u zahtevu da prekinemo sednicu dok ne dođu ministri koji su nadležni za pojedine tačke dnevnog reda.
Zahvaljujem. Izvolite, gospodin Todorović.
Ovo može biti i kao replika i kao javljanje po amandmanu, svejedno je, ali uvaženi kolega Vlahoviću, vi ste, što je istina, često prisustvovali sednicama Skupštine, ali je i još veća istina da skoro nikada nijedan jedini, ma koliko dobar, amandman SPS-a niste prihvatili. Drugo, odgovorite ovoj skupštini zašto vam je bilo toliko potrebno i nužno da prodate najbolje što smo imali u Srbiji - nišku i vranjsku industriju duvana. Kako ste to vi mogli da usmeno obećate gospodi iz niške industrije da nećete u budućnosti povećavati akcize, a da se pri tome ista ta gospoda ne obavežu prema vama da oni neće povećavati cenu. Vi ste bili u sali, ali evo ja sam pušač "Klasika". Do pre 20 dana te cigarete su bile 32 dinara. Pre ove rasprave o akcizama cena "Klasika" je sa 32 dinara skočila na 35 dinara. Predloženo povećanje akcize upravo za taj klasik je jedan dinar. Pitam vas - hoće li gospoda iz Niša sada vratiti cenu sa 35 na 33 dinara. (Glasovi - pitaj njih.) Pitam Vlahovića, koji se dogovorio da neće povećavati cene akciza. Gospodine Nikoliću, nisam se vama obraćao. Izvinjavam se. I, još nešto. Što god ste prodali, bilo je dobro. Pogledajte Beočinsku cementaru, pogledajte Popovac, pogledajte Kosjerić. U vreme kada ste vi te cementare prodali, tamo je cena cementa po jednoj toni bila 130 maraka. Danas je u istim tim cementarama, sa novim vlasnicima, pod nepromenjenim uslovima, cena 170 ili 180 maraka za jednu tonu cementa. U čemu je problem? Ako se vi na jednoj strani obavezujete, i to usmeno, da nećete menjati politiku akciza, onda se ta druga strana mora obavezati da pod nepromenjenim uslovima ne može dizati cene onih proizvoda, u fabrikama koje je otkupila. I, nemojte se mnogo ponositi tom privatizacijom, jer ste za nepunih 1.200 dana svoje Vlade upravo prodali 1.200 preduzeća, i to najboljih. A, najgora ste ostavili, računajući s tim da neka druga vlast reši problem u njima. Toliko.
Zahvaljujem. Da li još neko želi reč? Izvolite, gospodin Proroković.
Demokratska stranka Srbije ne može da prihvati ovaj amandman, između ostalog i zbog toga što predlagač amandmana predlaže amandman da bi se, kako kaže, suzbila pojava većeg šverca cigareta sve tri kategorije. Povećanje cene cigareta za jedan ili dva dinara, u zavisnosti od toga da li spadaju u prvu, drugu, treću, odnosno A, B ili C kategoriju, po svom kvalitetu, ne može dodatno da optereti pušače. Da li će cigarete biti 35 ili 36 dinara, mislim da nije pitanje oko koga možemo da se sporimo, i da li će pušači izdvajati 30 dinara više ili manje mesečno za cigarete. Zašto sam se javio za reč? Zato što obrazloženje koje govori o švercu apsolutno ne stoji. Akcize se mogu povećavati do onog nivoa kolike su cene svih akciznih roba u okruženju, da bi sprečili tzv. sitan, malogranični šverc. Cene cigareta će sada biti usklađene, recimo sa cenama u Makedoniji, Rumuniji, Bugarskoj, Hrvatskoj, Mađarskoj, gde su cigarete daleko skuplje u odnosu na naše. Normalno, nećemo sprečiti organizovan šverc. Organizovan šverc, kada se švercuju i cigarete, alkoholna pića i sve ostale akcizne robe, šleperima, brodovima, kamionima, morskim putevima, rekama, ne može da se spreči povećanjem ili smanjenjem akcize. Takav šverc se sprečava aktivnim radom bezbednosnih službi, tužilaštva i sudstva, i takav šverc je najčešće potpomognut od strane državnih organa, sa znanjem ili bez znanja vlasti, ali zahvaljujući povećanju stepena korupcije u javnoj adminsitraciji. Protiv takvog šverca ova vlada će se boriti i nadam se da ćemo uskoro imati i konkretne rezultate.
Zahvaljujem. Samo trenutak, da li se javljate po Poslovniku ili...? Isto po Poslovniku, izvolite, dogovorite se (u isto vreme se javljaju i poslanik Vlahović i poslanik Tomislav Nikolić).
Sačekaj, ti si navikao ovde da sediš. Dame i gospodo narodni poslanici, vidite kako to izgleda kada nije tu ministar, pa mora neko od poslanika da obrazlaže poteze Vlade, da ulazi u to da su joj dobre namere, pa čak i nama obećava...
Izvinite, samo nam recite po kom članu ste se javili. Budite ljubazni.
... u ime Vlade, da nam obećava...
Poslovnik, koji član? TOMISLAV NIKOLIĆ.... dobar rad Vlade. Pustite me, ovo je uvod. Postoji razrada... postoji zaključak... Molim vas, po pozivu. Sve je u redu...
Ovo je bio uvod, a u raspravi se pozivam na član...
Pozivajući se na Poslovnik, recite koji član.
Na član 83. i 94. Da li sad može?
Kako ne, izvolite. Pročitajte član...
I da sam rekao 100 vi biste morali da ućutite i onda je bolje da ne počinjete...
Naravno.
... nego da se svađate sa mnom...
Ne, samo radim po zakonu.
Zato što po članu 83. predsednik Narodne skupštine treba da zna da na sednicama Narodne skupštine, pored narodnih poslanika, učestvuju i članovi Vlade, da ne pričam ni o sekretaru Sekretarijata za zakonodavstvo ili drugim ovlašćenim predlagačima. A, po članu 94, i to sada iznosim kao predlog, čisto zbog savesti nas koji cenimo Narodnu skupštinu, stav 3, predlažem da predsednik Narodne skupštine prekine rad Narodne skupštine. Ako to Narodna skupština odluči, a predlažem da Narodna skupština odluči, da prekinemo rad Narodne skupštine dok ovde ne dođe ovlašćeni predstavnik Vlade za ovu tačku dnevnog reda. Zato što je neprihvatljivo da nam predstavnici Vlade budu poslanici iz grupacija koje čine Vladu. Toga nema u parlamentarizmu. Toga imau srpskom parlamentarizmu već 14 godina. Vi nastavljate tu praksu. Ali, vi ne znate da li će Vlada da se izbori protiv toga (obraća se poslaniku Prorokoviću), jer vi niste član Vlade. Vi ste rekli - nadam se da će ova vlada da zaustavi šverc, zaustaviće ovo... Nemojte, ne prihvatam da ulazim u sukobe ili sporove sa narodnim poslanicima zato što sam u opoziciji. Zato što sam u opoziciji želim da ulazim u spor sa ministrom, koji ovde predstavlja vladu, a ne sa vama. Vi podržavate Predlog zakona zato što ste glasali za Vladu, inače da vas, vaše ukućane, vašu familiju, vaše prijatelje i komšije, neko pita - da li akciza treba da bude povećana, i da mu to obrazložite time što je u Hrvatskoj ovolika cena cigareta, to ne može da prođe. Dakle, predlažem da stavite na glasanje da Narodna skupština prekine rad dok nam ne dođe ovde ovlašćeni predstavnik Vlade, ili ako je vanzemaljac, da Vlada ovlasti nekog drugog da zastupa ovaj predlog zakona.
Zahvaljujem. Poslušaću vas, gospodine Nikoliću, kao što svakog puta nastojim da izađem u susret svim poslanicima. Zbog konsultacija oko ovoga, prekidamo sednicu na osnovu člana 94. stav 2. do 12,00 časova. Hvala. [[Posle pauze – 12,20]] Nastavljamo rad. Molim vas da utvrdimo da li imamo kvorum. Molim sve poslanike da ubace svoje identifikacine kartice. Konstatujem, primenom elektronskog sistema, da je u sali prisutno 115 poslanika. Imamo kvorum za rad. Molim vas, nemojte ovo da shvatite kao zloupotrebu, ovo se odnosi na sve nas. Dakle, nema razloga da se prekidamo. Intervenisao sam više puta da se omogući rad Skupštine, da nam se ne bi dešavalo ovo što imate u "Večernjim novostima" trećeg dana Uskrsa. Dozvolite da vam pročitam; pod TV programom, za "Treći kanal", od 22,30 piše – film "Životinjska farma", a onda sledi objašnjenje ispod – "nije reč o prenosu srpske skupštine, već sasvim dobroj ekranizaciji Orvelovog klasika itd, koji podležu ljudskim osobinama kojima su odavno podlegli poslanici srpskog parlamenta." Ovakva vrsta uvrede naravno da će morati da bude sankcionisana, ali vas molim da ne dajemo povoda u onom trenutku kada se svi držimo Poslovnika. Stavljen je predlog da se glasa o prekidu Skupštine dok ne dođe predstavnik Ministarstva. Stavljam na glasanje ovaj predlog poslanika Tomislava Nikolića. Ko je za to da se prekine rad Skupštine dok ne stigne predstavnik Vlade? Za 81 poslanik, protiv 99, uzdržanih 19, nije glasalo šest, od ukupno 205 poslanika. Pošto predlog nije dobio većinu, nastavljamo rad.Koristim priliku da vas obavestim da je na sve amandmane Vlada dala svoje mišljenje i odgovornost, koja ovog puta počiva na Vladi, na moje insistiranje, na vaš zahtev biće ispravljena kod svake sledeće sednice i lično ću insistirati da se unapred obezbedi prisustvo Vlade, nezavisno od toga da li je završen pretres u načelu i nezavisno od toga da li su data mišljenja Vlade. Javio se i gospodin Vlahović, ali sada nije tu. Da li još neko želi reč o amandmanu na član 4.? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Milko Štimac. Odbor za finansije i predstavnik predlagača su prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 4. amandman, sa ispravkom obrazloženja, podneo je narodni poslanik Dejan Rajčić. Odbor za finansije i predstavnik predlagača su prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 4. amandman, sa ispravkom, podneo je narodni poslanik Dušan Proroković. Odbor za finansije i predstavnik predlagača su prihvatili ovaj amandman, sa ispravkom, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman, sa ispravkom, pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman, sa ispravkom, postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Antić. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? Gospodin Antić, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, moj amandman odnosio se na pravljenje razlike između domaćih i stranih vina. Želja mi je bila da se strana vina oporezuju, odnosno da se uvede akciza za strana vina, kao što smo imali priliku da pospešimo proizvodnju sokova, pospešimo prerađivačku industriju i same voćare, takvo je bar bilo obrazloženje predlagača zakona. Smatram da bi trebalo pomoći vinarskoj proizvodnji. Mislim da je situacija u vinarstvu izuzetno teška. Svi oni podaci koji su zvanični za proizvodnju vina poprilično su netačni. Mi danas proizvodimo, pre svega, nekvalitetna vina. Imamo hiperprodukciju vina, a ima puno interesovanja kod privatnih preduzetnika da se uključe u samu proizvodnju i da dobijemo kvalitetnija vina nego što smo ih imali u nekom prethodnom periodu. Samo za ilustraciju rekao bih koliko je zapušteno vinarstvo uopšte. Po nekim zemljišnim knjigama, imamo oko 120.000 hektara površine pod zasadima vinove loze; od onih koji se time bave dobio sam podatak da realno ni šestina nije u pravom smislu reči zasađena zasadima vinove loze; većina je zasađena nekim drugim kulturama ili je zakorovljena. Jedan od najvećih grehova prethodne vlade bila je liberalizacija uvoza svega i svačega, bez zaštitnih vancarinskih mera, došli smo u situaciju da nam proizvodnja pada i nema potrebe o tome govoriti. Često se to čuje sa ove govornice. Smatram da je trenutak jako dobar da ovim zakonom o akcizama, izmenama i dopunama zakona, možemo delimično tu situaciju da popravimo. Svestan sam da je ovo samo kap u moru sredstava koja su potrebna vinarima, jer je to izuzetno skupa proizvodnja. Ipak, nema razloga da pravimo razlike između proizvođača sokova, pa i proizvođača žestokih pića, jer ako ste primetili, ni akciza za žestoka pića nije povećavana, što znači isto tako jednu pomoć prizvođačima žestokih pića. Smatram da bi trebalo da usvojite ovaj moj mandman. Možda još neki argument, uvođenjem akcize pre svega bila bi opterećena jeftinija vina. Već sam rekao da mi uglavnom proizvodimo jeftinija vina, a kad su u pitanju skupa vina, smatam da se to bitno ne bi odrazilo na cenu i da ta akciza ne bi uticala na uvoz stranih vina nešto bitnije, ali bi ostavila jednu mogućnost našim prozvođačima da imaju više novca, veću zaradu i više ulažu u samu proizvodnju. Od nekih argumenata rekao bih i to da gospoda koja se zalažu za brži ulazak u Evropsku uniju imaju poprilično razloga da usvoje moj amandman. Pre nego što budemo ušli u Evropsku uniju imaćemo popisne komisije koje će popisati svaki čokot, svaku voćku u Srbiji i neće nam omogućiti da kasnije podižemo naše nove zasade bez njihove dozvole. Naši susedi Slovenci i Hrvati već godinama svaku slobodnu površinu koriste za zasađivanje, za nove zasade, čak ne vodeći ni računa o kvalitetu. Računaju da, nakon prolaska popisne komisije, one nekvalitetnije sorte mogu da iskrče i da zasade nekim kvalitetnim sortama. Samo još jedan argument za ilustraciju. Recimo da je svetska potrošnja vina u prethodnoj godini porasla za nekih 3%, za razliku od proizvodnje, odnosno potrošnje žestokih pića, koja je opala za nekih 12%, što dodatno pokazuje da je ovo izuzetno perspektivna proizvodnja, koju smo mi u potpunosti zapustili prethodnih decenija. Mislim da je ovo prilika da se tim ljudima pomogne. Još jedanput apelujem na vas da u danu za glasanje ipak prihvatite ovaj predlog, bez obzira što ga Vlada nije prihvatila, jer smatram da za to postoji opravdan razlog.
Da li još neko želi reč? Izvolite.
Uvaženo predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, ovo je jedan dobar, odnosno odličan amandman, koga ćemo mi iz Socijalističke partije da podržimo. Sve što je ovde rečeno apsolutno stoji. Nažalost smo imali akcize na domaća vina do, praktično, sredine prošle godine. Ta celokupna proizvodnja je, praktično, kolega je dobro rekao, vinogradarska proizvodnja, koja je preduslov dobre vinarske proizvodnje, u dosta teškom položaju. Ta akciza koju su praktično plaćali potrošači uredbom prethodne vlade, kao što rekoh, do pred samu berbu, nije dala rezultate. Pomogli su toj proizvodnji, ali ne dovoljno. Mislim da bi usvajanjem ovog amandmana donekle bila ispravljena nepravda prema ovoj vrlo važnoj grani. Kolega je apsolutno u pravu. Mi smo nekada bili zemlja koja je izvozila vino, proizvodili smo vrhunske i kvalitetne sorte vina, a sada je celokupna ova proizvodnja u vrlo teškom položaju. Prihvatanjem ovog amandmana dali bismo bar malo, da tako kažem, veštačko disanje domaćim proizvođačima vina. Praktično, naše tržište je preplavljeno vinima sa strane, iz uvoza, koja, nažalost, to odgovorno kažem, nisu tog ranga i tog kvaliteta kako marketinški nastupaju na našem tržištu.
Za reč se javio gospodin Krasić.
Ovaj amandman, kao i prethodni, povod je da se ukaže na činjenicu da, praktično, Ministarstvo finansija, koje vuče ovaj posao, u stvari nema nikakvu strategiju kada je u pitanju poreska i akcizna politika, kao deo te fiskalne politike. Nema strategiju, jer bezalkoholna pića se oslobađaju akcize ukoliko su domaća, a domaća vina se ne oslobađaju akcize. U čemu se ogleda razlika - nema predstavnika Vlade da nam to objasni. Ne verujem ni da bi mogao da nam objasni. Preko ove politike akciza ne samo da treba da se obezbede sredstva za budžet Republike Srbije, već se vodi i ekonomska politika, pa se stimuliše domaća proizvodnja, štiti domaća proizvodnja, štite domaći potrošači, jednostavno, utiče na društveni proizvod ove zemlje. Mi, na bazi ovoga što nam je predložio gospodin Dinkić, možemo da steknemo sliku - sve može, samo da nije domaće. Ukoliko je domaće, oporezuj ga, naplati mu akcizu. Ne znam šta još treba da se uništi u ovoj našoj privredi. Da ne licitiramo sa hiljadama hektara, na koliko je spala proizvodnja vina. Svake godine se to sistematski smanjuje, ali istovremeno se štite vina sa geografskim poreklom iz nekih susednih država, koja su preplavila ovo naše tržište. Prilika je da se povodom ovog amandmana generalno kaže da je ova ekonomska politika, koja nam se nudi u ovoj godini, loša. Primer za to je, recimo, i ono što se predlaže kada su u pitanju maziva, ulja, derivati nafte. Zar je moguće da ova vlada predlaže da se briše stav iz člana 9. zakona, i to poslednji stav, koji stimuliše proizvodnju ekološki ispravnih maziva i ulja, pa ukoliko je sa zelenom etiketom i ima više od 25% sastojaka koji su ekološki ispravni, ta maziva i ulja se oslobađaju akcize. Ovako, generalno je oslobođeno sve od akciza, pa mogu i ekološki neispravna ulja da se kod nas prodaju, jer, navodno, na taj način sve teramo u legalne tokove prometa. Vidite kakva je to zamena teza, gde se od minusa pravi, navodno, neki plus, gde se navodno saopštava građanima, poreskim obveznicima - evo, oslobađamo; evo, izjednačavamo; evo, pomažemo. Slična je situacija i sa cigaretama, isto kao i sa vinima. Ne štiti se domaća proizvodnja, slobodno se formiraju cene. Cene cigareta može da diže ko kako hoće. Drugo, kod akcizne politike imamo negde da je akciza određena u procentu, negde u fiksnom iznosu, što očigledno ukazuje na potrebu da se kompletno preispita akcizna politika, jer ne vidim nikakvu razliku između litre benzina i kilograma kafe, između litre vina i kilograma kafe, kao jedinice mere, kao nečega na osnovu čega se obračunava akciza. U tom smislu mislim, ne u smislu kavaliteta. Ovde nam se raznoliko prikazuje, priča se o nekim efektima. Očigledno, jedini efekat koji želi da se postigne ovim zakonom jeste da se prikupe sredstva koja fale budžetu. To je legitimni zahtev Vlade i ona s pravom to traži. Ali, sve ima neki svoj volumen, ima neku svoju dimenziju. Da se ne bi desilo da ono što se ne plati na mostu, da se plati na ćupriji. O tome se vodi računa. Da li se možda hoće povećana potrošnja da nadomesti, preko akciza i poreza, u ovom nominalnom iznosu koji je sada, jer povećanje akciza i poreza i drugih dažbina može da smanji potrošnju, pa kada smanji potrošnju, onda multiplicira negativne posledice i u privredi i kod građana. Na to ova vlada nije računala, nego je računala - napisaćemo kako ćemo da pokrijemo budžetski deficit izmenama ovog zakona, pobegnemo u London, ne budemo prisutni ovde kada se raspravlja o tome, a tamo se kod, navodno, kreditora i MMF-a neko kandiduje da je smanjio budžetski deficit, evo zakon, a niko ne zna da li će taj zakon da bude izglasan ovde. Uostalom, nema nikakvog opravdanja da mi radimo, a da predstavnici Vlade nisu ovde prisutni, jer pitam kome mi to pričamo, ko treba da usvoji naše amandmane, ko treba da promeni mišljenje koje je dao povodom nekih amandmana? Ako to treba da uradi činovnik iz Vlade, on nije ovlašćen. Ako to treba neko od predstavnika Vlade, njih nema. Zašto ih nema? Pa, njih ne interesuje ova skupština. Oni su dužni ovde svakodnevno da budu, da polažu račune. Povodom svakog amandmana su dužni da izađu i kažu šta misle povodom toga.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Na član 8. amandman je podneo poslanik Branislav Rankić. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? Gospodin Rankić.
Dame i gospodo narodni poslanici, malopre je povodom jednog amandmana narodni poslanik Dušan Proroković rekao da DSS ne može prihvatiti takav amandman. Koliko znam, za prihvatanje amandmana nadležni su određeni odbori, nadležan je predlagač zakona, u ovom slučaju Vlada. DSS može glasati o amandmanu za ili protiv, ali to je tek jedna petina poslanika u ovoj skupštini, a da li će amandman biti usvojen odlučiće poslanici. Podneo sam amandman kojim zahtevam da se član 8. briše. Naime, radi se o izmeni načina određivanja akcize za kafu. U ranijem zakonu bilo je regulisano da se akciza na kafu uračunava fiksno - 10 dinara po kilogramu, a sada je to izmenjeno i traži se da to bude 40% od osnovice, koja se obračunava tako što se vrednost proizvoda utvrđena po carinskim propisima uvećava za iznos carine i drugih uvoznih dažbina. Kada se na to zaračunava 40%, doći će do poskupljenja kafe. U razlozima za donošenje ovog zakona kaže se da je svrha zakona dalje smanjivanje obima sive ekonomije. Potpuno suprotno i pogrešno, ovakav način određivanja akcize za kafu samo će povećati sivu ekonomiju iz ove oblasti. Ostvarivanje većeg priliva sredstava u budžet Republike Srbije je jedino iskreno što je ovde navedeno i cilj je da se ostvare dodatna sredstava u budžetu. Dalje, postupci harmonizacije i akcizne politike sa standardima Evropske unije itd. takođe ne stoje, kao ni 4. ni 5. tačka koje su ovde navedene. Predlagač, Vlada, odnosno Ministarstvo finansija kaže da u efektima ovih predloženih mera očekuju samo od primene ovog zakona 17,84 milijardi dinara, podeljeno sa brojem stanovnika u Srbiji i to otprilike izlazi više od 2,5 hiljada dinara po svakom građaninu Srbije, čime na posredan način i dete koje se rodi u ovoj godini u Srbiji biće dužno državi, Ministarstvu finansije, Vladi 2,5 hiljade dinara i više, a da nije ničim krivo i nije svesno zašto je dužno. Naravno, dužno je posredno, preko svojih roditelja, time što će plaćati ove akcize preko onih koji su im bliži. Prošle nedelje smo imali kritike na amandmane koje je podnosila SRS, pre svega smo optuživani da pokušavamo amandmanima da izvršimo opstrukciju. Onima koji su iznosili takve primedbe predložio bih da pogledaju zakon o izmenama i dopunama Zakona o platnom prometu, koji je predložila Vlada i videće da u tom zakonu postoje rešenja tipa - stavlja se zapeta, stavlja se tačka, briše se jedna reč, dodaje se jedna reč. Kada su to predlagali u svojim amandmanima prošle nedelje poslanici SRS-a bili su optuženi za opstrukciju. Da li oni poslanici koji pripadaju i podržavaju Vladu treba da imaju u tom pogledu odnos prema amandmanima takav da ono što predloži Vlada mora da se podrži, ne sme da se komentariše po svaku cenu, a ono što predlažu poslanici opozicije mora da se kritikuje po svaku cenu. Najtužnije je što se finansijski efekti koji će se postići ovim zakonom neće utrošiti na način najpogodniji za državu, nego će uglavnom najveći deo ovog novca otići na ponovno osnivanje raznih agencija, koje u suštini iza velikih plata imaju vrlo male efekte i skoro ništa ne rade, a to su pokazale agencije koje su osnivane u ranijoj vladi i evo ova vlada će nastaviti sa tim.
Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić.
Ovaj član Predloga zakona je logična posledica člana 2. Predloga zakona, kojim je regulisana osnovica za izračunavanje akciza kada je upitanju kafa. Došlo je do promene, predlaže se u stvari promena načina obračuna akciza, sa fiksnog iznosa od 10 dinara po kilogramu kafe ide se na 40% od osnovice, koja je određena na bazi uvozne cene uvećane za carinu i druge carinske i uvozne dažbine. Mi nemamo precizno obaveštenje šta to u praksi znači. Da li u nominalnom iznosu to i dalje ostaje 10 dinara ili se povećava na 20 i 30 dinara po kilogramu. Nemamo prevod procenata na taj fiksni iznos, makar trenutno prema uvoznim cenama koje važe na današnji dan. Predlagač je došao do zaključka da ovakvim obračunom akcize može bitno da poveća prihode po osnovu akcize za kafu, što neminovno znači da će male koristi imati Ministarstvo finansija od toga što prati bilans kafe, što ima podatke o mesečnoj i godišnjoj potrošnji, o uvoznicima i količinama, jer kao bumerang javiće se nešto suprotno. Pravilo je, gde su visoke akcize i veliki porezi to je pogodno za sivu ekonomiju. Protiv sive ekonomije država se bori na taj način što legalizuje smanjivanjem akciza, poreza ili čak oslobađanjem od akciza i od poreza. Naravno, kafa nije taj proizvod koji treba da se oslobodi akcize i poreza, ali sa nižim fiksnim iznosima, pa ukoliko se čak i primeni ovaj sistem određivanja akcize u procentima, sa nižim procentom sigurno se dobija legalni promet ovog proizvoda. Ako neko smatra da onaj ko organizuje nagradne igre ima dovoljno para i da na taj način povećava promet i pozicionira se na tržištu i da samim tim što ima para može i da plati veću akcizu, unapred kažem da se on grdno vara. Kod prometa kafe u Srbiji mi imamo sukob principala. Principal je u inostranstvu, nije ovde. Svi ovi ovde rade za nekog sa strane, iz inostranstva. Ovo povećanje i ova ekskurzija zvana promena akcize kod kafe pogodiće potrošače. Koja će reakcija potrošača biti? Verovatno će se povećati promet nepržene kafe. Sledeća reakcija, možda će još nekvalitetnija kafa da bude na našem tržištu, zato što je jeftinija i onaj ko je radio ovaj posao zna da građani nemaju neograničena sredstva, a imaju veliku naviku da piju kafu i naravno to se sve javlja na uštrb kvaliteta koji se uvozi. Prosto mora da se priča o tom nagonu, kako to preko noći sve okrenuti na tumbe, obrnuti da se na sve moguće načine obezbede sredstva koja fale, a još prilikom donošenja Zakona o budžetu i pre nekoliko dana u jednoj raspravi ovde, sa ove govornice, mogli ste da čujete vrlo precizne podatke da deficit budžeta ne bi bio ovoliki da su kojim slučajem Vlada i nadležan ministar krenuli radikalnije u promenu organizacione strukture države. Nepotrebne agencije, nepotrebne direkcije, nepotrebni biroi, nepotrebne kancelarije, za razliku od prošlogodišnjeg budžeta gde su bile nenormalne stavke po osnovu ugovora o delu, intelektualne usluge itd. Da biste shvatili koja je dubina tog promašaja, samo da vam kažem da između 30-35% svih kredita koje smo dobili iz inostranstva vezani su za konsalting usluge stranim firmama. Mi primamo kredite i finansiramo stranu firmu da nas uči kako da trošimo kredit. Verovatno i to ima neke dodirne veze sa povećanjem akciza za kafu.
Da li još neko želi reč? (Ne.) Pošto smo završili pretres Predloga zakona u pojedinostima, nemamo predstavnika predlagača, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i celini. Na osnovu Poslovnika, član 94. stav 2, dajem pauzu do 15,00 časova, kada nastavljamo rad. Obaveštavam poslanike, članove Odbora za zdravstvo, da će se u pauzi održati sednica Odbora u sali na četvrtom spratu. Hvala. [[Posle pauze – 15,30]] Dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad. Molim da pre početka utvrdimo da li imamo kvorum. Molim sve poslanike da ubace svoje poslaničke kartice. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema u sali prisutno 126 poslanika. Pre nego što pređemo na 7. tačku dnevnog reda imamo predlog za razmatranje po hitnom postupku. Odbor za pravosuđe i upravu predložio je da se, na osnovu člana 158. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, po hitnom postupku na dnevni red 8. sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2004. godini stavi tačka – Prestanak dužnosti, odnosno razrešenje nosilaca pravosudnih funkcija i da se u okviru te tačke razmotre: Predlog odluke o prestanku sudijske dužnosti sudijama sudova opšte nadležnosti i posebnih sudova, Predlog odluke o razrešenju sudijske dužnosti sudija sudova opšte nadležnosti i posebnih sudova, Predlog odluke o razrešenju sudijske dužnosti sudije Opštinskog suda u Bujanovcu i Predlog odluke o prestanku dužnosti nosiocu javnotužilačke funkcije, koje je Odbor za pravosuđe i upravu podneo Narodnoj skupštini 7. i 13. aprila 2004. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 126, protiv 13, uzdržan jedan, nije glasalo 77, ukupno 217 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O PLATNOM PROMETU (pojedinosti) Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste izveštaje Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora. Pošto je Narodna skupština obavila zajedički načelni pretres, u okviru koga je razmatran i Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o platnom prometu, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na Predlog ovog zakona nisu podneti amandmani. Zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu i u celini. Prelazimo na 8. tačku dnevnog reda: – PRESTANAK DUŽNOSTI, ODNOSNO RAZREŠENjE NOSILACA PRAVOSUDNIH FUNKCIJA Za ovu tačku dnevnog reda primili ste sledeće predloge odluka koje je podneo Odbor za pravosuđe i upravu, i to: Predlog odluke o prestanku sudijske dužnosti sudijama sudova opšte nadležnosti i posebnih sudova, Predlog odluke o razrešenju sudijske dužnosti sudija sudova opšte nadležnosti i posebnih sudova, Predlog odluke o razrešenju sudijske dužnosti sudije Opštinskog suda u Bujanovcu i Predlog odluke o prestanku dužnosti nosiocu javnotužilačke funkcije. Podsećam vas da prema članu 156. stav 3, a shodno članu 90. Poslovnika Narodne skupštine, ukupno vreme rasprave za poslaničke grupe iznosi pet časova, kao i da se ovo vreme raspoređuje na poslaničke grupe srazmerno broju narodnih poslanika članova poslaničke grupe. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 156. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram jedinstveni pretres o predlozima odluka. Da li predstavnik predlagača, Branislav Ristivojević, predsednik Odbora za pravosuđe i upravu, želi reč? (Ne.) Da li predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa žele reč? (Ne.) Obaveštavam vas da su, saglasno članu 89. stav 4. Poslovnika Narodne skupštine, do otvaranja pretresa prijave za reč u pisanom obliku podnele poslaničke grupe SPS i SPO – Nova Srbija. Dajem reč narodnom poslaniku Rajku Baraliću.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani novinari, na spisku sudija koji po ovom osnovu treba da budu razrešeni nalazi se i gospođa Emilija Jovašević iz Čačka. Moram da kažem da je nažalost gospođa Emilija Jovašević pre nekoliko meseci preminula i da nije korektno da se na ovaj način njeno ime ovde nađe, ali kada se našlo želim da kažem nekoliko rečenica s tim u vezi. Gospođa Emilija Jovašević 35 godina radila je u Opštinskom sudu u Čačku. Ono što je posebno krasilo ovu ženu jeste predanost i posvećenost ovom poslu i ono što je za njene kolege danas gotovo nezamislivo, gotovo sve vreme bila je sudija krivičar u prvom stepenu i zaslužila je da sa ove govornice, nažalost sada kada to ne može da čuje, neko kaže da je bila častan čovek i častan sudija. Bila je moja dužnost, građanska i svaka druga, da to ovde kažem. Među sudijama kojima takođe treba da prestane sudijska funkcija, a nalaze se na ovom spisku, nalazi se nekoliko ljudi koji po odredbama zakona ne mogu da koriste pravo koje koriste svi drugi zaposleni u državnoj upravi, dakle ne mogu da koriste pravo da biraju da li će ili neće da koriste navršene godine života ili radni staž. Među onima koji se ovde nalaze je i sudija Okružnog suda u Čačku, gospodin Milisav Čolić. Želim ovde da ukažem na jednu nelogičnost. Ukoliko po ovom osnovu bude razrešen stiče pravo da dobije otpremninu u iznosu od pet ličnih dohodaka, pet plata. Ukoliko danas bude razrešen, procedurom je nemoguće do nove godine praktično postaviti novog sudiju. Inače, radi se o sudiji koji je već više godina na čelu građanskog odeljenja Okružnog suda u Čačku. Taj sud i to odeljenje objektivno će ući u neažurnost. Inače se radi o Okružnom sudu koji je, po onim kriterijumima koji se ovde vrednuju, najažurniji sud u Republici Srbiji. Ovo odeljenje, građansko odeljenje, poslednjih 15 godina ima broj nerešenih predmeta u decembru mesecu nula. Dakle, koristim priliku da kažem da bi moralo da se vodi računa o tome da, kada se razreši jedan sudija, postoji mehanizam da se postavi drugi. U protivnom jedan okružni sud ili jedno odeljenje, kao što je ovde slučaj, dolazi u poziciju da funkcioniše po merljivim rezultatima, po kriterijumima na neefikasniji način, a da za to ne snose nikakvu krivicu. Zato bih molio predlagača da to ima u vidu. Mislim da je i za državu jeftiniji i za ove ljude bolje, za celo pravosuđe efikasnije da se ovo radi na drugi način, jer ćemo doći u situaciju da, ne samo u ovom sudu nego i u nekoliko drugih, danas razrešimo nekoliko ili nekoliko desetina sudija, a da ne možemo da izaberemo nove u nekoliko narednih meseci i da onda imamo realnu posledicu koja se pre svega ogleda u smanjenju efikasnosti kod ovih nekoliko sudova, a da smo za to kao parlament preuzeli odgovornost. Sasvim na kraju želim da kažem, s obzirom da je gospodin Čolić, sudija Okružnog suda u Čačku, jedan od ovih ljudi, takođe želim da kažem da je svoju sudijsku funkciju obavljao časno. Da je u vremenu koje nije bilo nimalo lako odolevao različitim pritiscima i da je svoj radni vek u ovom državnom organu dočekao onako kako treba da dočeka svako ko se odluči da deli pravdu. Šteta je što zakon, koji na ovaj način tera sudije da pre nego što ispune oba uslova odu u penziju, nije omogućio ovom i mnogim drugim ljudima da još neko vreme vrše sudijsku dužnost, jer ćemo imati probleme u ovih nekoliko meseci i jedan dobar sud ćemo spustiti na lestvici efikasnosti na mesto koje mu nikako ne pripada. Molio bih, pre svega, u pogledu imena koje se ovde našlo, dakle radi se o sudiji koja je umrla, ne znam kakva je procedura, bila mi je dužnost da ovo kažem, da prosto kažem ovu priču koja pogađa najmanje dvadesetoro ljudi sa ovog spiska; bila mi je dužnost da to ovde danas kažem. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Milorad Belić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, pripadam onom delu javnosti koji smatra da je stanje u našem pravosuđu izuzetno loše. Uz resor policije čini mi se da je tu, sigurno, najzapuštenije stanje. Možda mom ovakvom stavu doprinosi i činjenica što dolazim iz Valjeva, a opšte je poznato našim Valjevcima da je na imenovanje sudija, imenovanje tužilaca, najviše i presudno uticao bivši čuvar KP Doma, kasnije poslanik SRS, a na kraju i savetnik bivšeg ministra pravde. Inače, dotični gospodin je Valjevcima i poznat po jednoj anegdoti. Svojevremeno, kada je obavljao funkciju potpredsednika Savezne skupštine, na pitanje nas Valjevaca - kako se on snalazi, s obzirom da su tamo ipak drugačije okolnosti, da ne kažemo da je i drugačiji sastav, on kaže - ništa se vi ne sekirajte, tamo ima mnogo glupljih od mene. Kada se radi o pravosuđu, negativan stav javnosti je i posledica lošeg rada uglavnom tužilaštva, sudova, i činjenice da je ta nekakva sprega između tužilaštva i policije, odnosno pravosuđa u stvari i iritirala dobar deo javnosti. Poslanici iz Valjeva su dobili pismo jednog od sudija, čije se ime nalazi na ovom spisku predloženih za razrešenje, i ne bih se upuštao u to da li su to opravdani razlozi za njihovo razrešenje ili ne, nisam pravnik i, naravno, poštujem tu struku, ali bih izneo određene rezerve bar što se tiče ovog konkretnog slučaja. Naime, u ovom pismu sudija prosto apeluje na poslanike iz Valjeva da razmisle o tome kako će glasati i u prilog toj svojoj tvrdnji, između ostalog, poziva se i na sopstveni sukob sa čelnicima tj. moćnicima iz Valjeva i valjevskog kraja. Konkretno, radi se o ljudima koji su, koliko do juče, bili u vlasti, obavljali vrlo značajne funkcije, odnosno članovima Nove demokratije a sada liberalima.Dotični sudija se sukobio sa bivšim zamenikom ministra turizma, gospodinom Đukićem, a po pitanju jednog famoznog kafića. Valjevci vrlo dobro znaju o kom kafiću se radi. To je jedan kafić "Vreme", čiji je suvlasnik, inače, i sin dotičnog gospodina Đukića. Uprkos činjenici da nijedna relevantna, nijedna validna, niti dozvola, niti rešenje, ne postoji za rad dotičnog kafića, on do dana današnjeg radi nesmetano, a da ironija bude veća vlasnik, zaista pravi vlasnik tog objekta, koji je, inače, i upisan u katastar i poseduje A list, tužen je zbog neplaćanja struje. Dalje, jedino rešenje koje poseduju sadašnji suvlasnici, znači sin gospodina Đukića i njegov ortak, ovog kafića, jeste rešenje koje je potpisao turistički inspektor, a opet, sasvim slučajno, član Nove demokratije ili sada Liberala. Sudija o kome je reč u ovom pismu poziva se i na jedan krajnje neprofesionalan odnos valjevskog MUP-a, na čijem čelu se do juče, ili koliko do pre par dana, nalazio, takođe, jedan od čelnika Nove demokratije, a sada je prekomandovan u beogradsku žandarmeriju. Inače, za tog gospodina, bivšeg načelnika MUP-a, mi smo prosledili, naravno ondašnjem ministru policije, dokumentaciju kojom ga, u stvari, obaveštavamo da je gospodin, načelnik MUP-a, krivično osuđivan po dva osnova, na dva meseca zatvora, odnosno na godinu dana uslovno, i da ne ispunjava uslove koji su potrebni da bi obavljao tako značajnu funkciju. Naravno, nikakav odgovor niti smo mi dobili, a kad govorim - mi, mislim na opštinski odbor Nove Srbije u Valjevu, i na građane koji su to tražili od nas. Takođe treba reći da se pomenutim tatom ovih dana vrlo svesrdno bave i Vladin Antikorupcijski savet, a isto tako i Odbor za privatizaciju, s obzirom da je moćni tata vlasnik 35% Mlinsko-pekarskog preduzeća "15. septembar", i da mu ništa nije smetalo da za vreme dok je bio zamenik ministra otkupi to preduzeće. Gospoda narodni poslanici, kolege narodni poslanici su i te kako upoznati sa ovim slučajem, bar oni koji se nalaze u Odboru za privatizaciju, kao i ljudi koji rade u Vladi u Antikorupcijskom savetu. Onim, još nedodirljivijem, pošto je ovih dana ovde bilo reči o kumovima, onima koji se nalaze na vrhu piramide vlasti, bavila se uglavnom štampa, a ako se sećate, radilo se o gospodinu, bivšem ministru policije, Dušanu Mihajloviću i o navodnim firmama čiji je on vlasnik ili suvlasnik, ili akcionar, a samo bih podsetio na one konferencije za štampu koje je sadašnji ministar finansija, gospodin Dinkić, držao i objašnjavao o čemu se tu radi. Treba reći da je u sklopu cele te priče i činjenica da je, takođe, jedan od lokalnih moćnika na jedan krajnje volšeban način dobio i dozvolu za izgradnju fabrike pijaće vode u Petnici, a da je odnedavno, opet na jedan volšeban način, dobio praktično i tapiju na uređivanje arheološkog lokaliteta Petničke pećine. O onim drugim stvarima, na koje se sudija poziva u ovom pismu, ne bih govorio. Ali bih vas samo podsetio i na one afere oko izvoza naoružanja, gde ni najmanje nisu bili umešani ni predsednik Upravnog odbora "Jugoimporta", preko koga se odvijao taj izvoz naoružanja, a čiji je sasvim slučajno bio predsednik Upravnog odbora, tadašnji ministar republičke policije, a drugi član je bio tadašnji ministar savezne policije. Očito je da treba imati određenu sumnju u ovaj postupak razrešenja, ili zadržati određenu rezervu, kako god hoćete, a nije zgoreg spomenuti da je još jedan sudija opštinskog suda, ili tačnije, možda radi emancipacije, sudinica, prošle godine razrešena. Prema navodima dotične gospođe upravo se radilo o njenom sukobu sa, opet, Novom demokratijom ili Liberalima, pošto je stavila odluku o zabrani potapanja valjevske svetinje, a to je valjevska Gračanica, dakle, odluku je stavila i učinila je pravosnažnom, pa je ipak cela priča otišla u drugom smeru, a ona je time samo dala šlagvort gospodi da pokrenu postupak njenog razrešenja. Na kraju krajeva, kada se radi o pojedinačnim ljudskim sudbinama, a i o njihovim borbama protiv nevidljivih ili nedodirljivih sila sistema, u principu, čovek, ako nema rezervu, treba makar da bude na strani onog slabijeg. Nećemo pogrešiti. Hvala.
Pošto na listama poslaničkih grupa više nema prijavljenih za reč, pitam da li žele reč predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa, ili još neko ko nije iskoristio svoje pravo iz člana 89. Poslovnika? (Ne.) Pre nego što zaključim jedinstveni pretres o predlozima odluka, da li prestavnik predlagača želi završnu reč? (Ne.) Zaključujem jedinstveni pretres o predlozima odluka. Pošto smo obavili jedinstveni pretres o predlozima odluka, Skupština će u danu za glasanje odlučivati o predlozima odluka u celini. Određujem današnji dan za glasanje, u 15,50 časova. Prelazimo na odlučivanje o 1. tački dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O SPREČAVANjU SUKOBA INTERESA PRI VRŠENjU JAVNIH FUNKCIJA Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predoga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o sprečavanju intresa pri vršenju javnih funkcija, u načelu. Za 140, nije glasalo 79, od 219 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova, prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Podsećam vas da su, pisanim putem, amandmane povukli narodni poslanici Miroslav Janković, Vojkan Tomić i Boris Karaičić na čl. 9, 12, 19, 20, 22, 33, 35. i 36, i Emilija Krstić i Dušan Proroković na čl. 20. i 22. U toku pretresa Predloga zakona u pojedinostima, amandmane su povukli narodni poslanici Ksenija Milivojević na član 9; Dušan Proroković na član 20. i Marko Krstin na član 32. Sastavni deo Predloga zakona postali su amandmani narodnih poslanika: Milana Stanimirovića na član 4; Aleksandra Radosavljevića na član 5; Miloša Aligrudića na član 10, sa ispravkom, na članove 14, 19, 23. i 24; Jovana Todorovića i Milana Nikolića na članove 12 i 22; Slobodana Vučkovića i Slobodana Pajovića na član 12; Miroslava Jankovića, Vojkana Tomića i Borisa Karaičića na član 16, sa ispravkom; Željka Ivanjia na član 17; Milorada Mirčića na naslov iznad člana 32. i član 32; Igora Bečića na naslov iznad člana 33. i član 33; Momira Markovića na naslov iznad člana 34. i član 34, i narodnog poslanika Milana Dimitrijevića na članove 35, 36. i 37. Takođe, sastavni deo Predloga zakona postali su i amandmani Odbora za pravosuđe i upravu i to: - amandman na naslov iznad člana 3. i član 3.; amandman kojim predlaže da se u Predlogu zakona reči "nadležni odbor", u odgovarajućem padežu, zamenjuju rečima "Republički odbor", u odgovarajućem padežu; amandman na član 12. stav 4; amandman na član 18. stav 1; amandman na naziv Glave VI; amandman na naslov iznad člana 32. i na član 32; amandman na naslov iznad člana 33. i član 33; amandman na član 35. stav 3. i amandman na član 36. stav 2. Narodni poslanik Vjerica Radeta podnela je amandman kojim predlaže promenu naziva Predloga zakona. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 71, protiv 130, nije glasalo 17, od 218 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj amandman. Na naslov iznad člana 1. i član 1. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 75, protiv 132, nije glasalo 13, od 220 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj amandman. Na naslov iznad člana 2. i član 2. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 75, protiv 131, nije glasalo 14, od 220 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Svetislav Krstić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 95, protiv 109, nije glasalo 16, od 220 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Korać. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 93, protiv 126, nije glasao jedan, od 220 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Leila Ruždić-Trifunović. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 93, protiv 124, nisu glasala tri, od 220 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj amandman. Na naslov iznad člana 3.i član 3. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 85, protiv 125, nije glasalo 10,od 220 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj amandman. Na član3. amandman je podnela narodni poslanik Leila Ruždić-Trifunović. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 94, protiv 125, nije glasao jedan, od 220 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj amandman. Nanaslov iznad člana 4. i član4. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 76, protiv 128, nije glasalo 16, od 220 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj amandman. Načlan 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Slobodan Vučković i Slobodan Pajović. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 93, protiv 124, nisu glasala tri, od 220 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Dragoljub Stamenković podneo je amandman kojim predlaže da se posle člana 4. doda novi član 4a. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 75, protiv 126, uzdržana tri, nije glasalo 16, od 220 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj amandman. Nanaslov iznad člana 5. i član5. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Vučić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 75, protiv 124, nije glasao 21, od 220 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj amandman. Nanaslov iznad člana 6. i član6. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Koprivica. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 75, protiv 126, uzdržana tri, nije glasalo 16, od 220 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj amandman. Načlan6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Slobodan Vučković i Slobodan Pajović. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 94, protiv 125, nije glasao jedan, od 220 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj amandman. Načlan6. amandman je podnela narodni poslanik Leila Ruždić-Trifunović. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 94, protiv 124, nisu glasala tri, od 221 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj amandman. Nanaslov iznad člana 7. i član7. amandman je podneo narodni poslanik Goran Cvetanović. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 75, protiv 126, nije glasalo 20, od 221 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj amandman. Nanaslov iznad člana 8. i član8. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 75, protiv 123, nisu glasala 24, od 222 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj amandman. Načlan8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Jovan Todorović i Milan Nikolić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 99, protiv 106, nije glasalo 17, od 222 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj amandman. Nanaslov iznad člana 9. i član9. amandman je podneo narodni poslanik Momir Marković. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 75, protiv 125, nije glasalo 23, od 223 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj amandman. Na član9. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Novaković. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 139, protiv 76, uzdržana dva, nisu glasala četiri, od 221 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj amandman. Načlan9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Slobodan Vučković i Slobodan Pajović. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 94, protiv 119, nije glasalo devet, od 222 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj amandman. Na član9. amandman je podneo narodni poslanik Miroslav Martić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 96, protiv 123, nisu glasala četiri, od 223 poslanika. Konstatujem da Narodna skupštine nije prihvatila ovaj amandman. Na član9. amandman je podneo narodni poslanik Milan Nikolić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 111, protiv 107, nije glasalo pet, od 223 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupštine nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Leila Ruždić-Trifunović predložila je da se posle člana 9. doda novi član 9a. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 96, protiv 117, nije glasalo 10, od 223 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupštine nije prihvatila ovaj amandman. Na naslov iznad član10. i član 10. amandman je podneo narodni poslanik Milan Stevović. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 74, protiv 120, uzdržan jedan, nije glasalo 28, od 223 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupštine nije prihvatila ovaj amandman. Na član10. amandman je podneo narodni poslanik Milan Nikolić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 114, protiv 106, nisu glasala dva, od 222 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupštine većinom glasova prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Miroslav Martić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 97, protiv 118, nije glasalo pet, od 220 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupštine nije prihvatila ovaj amandman. Na član10. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Slobodan Vučković i Slobodan Pajović. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 101, protiv 109, nije glasalo 10, od 220 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupštine nije prihvatila ovaj amandman. Na naslov iznad člana 11. i član 11. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 76, protiv 118, nije glasalo 26, od 220 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupštine nije prihvatila ovaj amandman. Na član11. amandman je podneo narodni poslanik Goran Knežević. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 93, protiv 122, nije glasalo šest, od 221 poslanika. Konstatujem da Narodna skupštine nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Igor Bečić podneo je amandman kojim predlaže da se posla člana 11. doda novi član 11a. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 75, protiv 126, uzdržan jedan, nije glasao 21, od 223 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupštine nije prihvatila ovaj amandman. Na naslov iznad člana 12. i član 12. amandman je podneo narodni poslanik Ljubomir Kragović. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 75, protiv 125, nije glasalo 23, od 223 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupštine nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Vladan Vučićević. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 118, protiv 110, nije glasalo pet, od 223 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupštine većinom glasova prihvatila ovaj amandman. Na naslov iznad člana 13. i član 13. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Čolić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 76, protiv 125, nije glasalo 22, od 223 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupštine nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član13. podneo narodni poslanik Dragan Šutanovac. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Za 98, protiv 124, nije glasao jedan, od223 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 13. podnela narodni poslanik Leila Ruždić-Trifunović. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Za 99, protiv 123, nije glasao jedan, od 223 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 13. podneo narodni poslanik Dobrica Janković. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Za 96, protiv 124, uzdržan jedan, nisu glasala dva, od 223 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naslov iznad člana 14. i član 14. amandman podneo narodni poslanik Igor Mirović. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Za 74, protiv 123, nije glasalo 25, od 222 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 14. podneo narodni poslanik Leila Ruždić-Trifunović. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Za 95, protiv 125, nije glasao jedan, od 221 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naslov iznad člana 15. i član 15. amandmanje podneo narodni poslanik Branislav Rankić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Za 76, protiv 127, uzdržanih tri, nije glasalo 16, od 222 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naslov iznad člana 16. i član 16. amandmanje podneo narodni poslanik Goran Dunjić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Za 74, protiv 122, nije glasalo 25, od 221 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naslov iznad člana 17. i član 17. amandman je podneo narodni poslanik Darko Glišić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Za 74, protiv 121, nije glasalo 27, od 222 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 17. podneo narodni poslanik Vladimir Jovanović. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Za 94, protiv 122, nisu glasala četiri, od 220 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naslov iznad člana 18. i član 18. amandman je podneo narodni poslanik Zlatan Jovanović. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Za75, protiv 120, nije glasalo 24, od 219 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naslov iznad člana 19. i član 19. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Pop-Lazić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Za 75, protiv 121, uzdržanih dva, nije glasalo 23, od 221 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 19. podnela narodni poslanik Gordana Čomić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Za 25, protiv 193, nisu glasala tri, od 221 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 19. zajedno podneli narodni poslanici Slobodan Vučković i Slobodan Pajović. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Za 98, protiv 119, nisu glasala četiri, od 221 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Načlan 19. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Petar Cvetković i Željko Tomić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 103, protiv 114, nisu glasala četiri, od 221 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj amandman. Na naslov iznad člana 20. i član 20. amandman je podneo narodni poslanikZoran Krasić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 75, protiv 121, nije glasalo 26, od 222 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj amandman. Načlan 20. amandman je podneo narodni poslanikJovan Todorović. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 123, protiv 94, nisu glasala četiri, od 221 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj amandman. Na naslov iznad člana 21. ičlan 21. amandman je podneo narodni poslanikZoran Mašić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 76, protiv 117, nije glasalo 27, od 220 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj amandman. Načlan 21. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Slobodan Vučković i Slobodan Pajović. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 102, protiv 117, nije glasao jedan, od 220 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj amandman. Na naslov iznad člana 22. i član 22. amandman je podneo narodni poslanik Paja Momčilov. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 76, protiv 120, uzdržana dva, nije glasao 21, od 219 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj amandman. Na naslov iznad člana 23. i član 23. amandman je podneo narodni poslanik Vojislav Milajić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 72, protiv 121, uzdržan jedan, nisu glasala 24, od 218 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj amandman. Na naslov iznad člana 24. i član 24. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Đorđević. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 75, protiv 120, nisu glasala 22, od 217 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj amandman. Na naslov iznad člana 25. i član 25. amandman je podneo narodni poslanik Vitomir Plužarević. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 74, protiv 119, nisu glasala 24, od 217 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj amandman. Na naslov iznad člana 26. i član 26. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 72, protiv 118, nije glasalo 28, od 218 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj amandman. Na naslov iznad člana 27. i član 27. amandman je podneo narodni poslanik Mita Avramov. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 74, protiv 121, nisu glasala 22, od 217 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj amandman. Na naslov iznad člana 28. i član 28. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 74, protiv 121, nije glasalo 26, od 221 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj amandman. Na naslov iznad člana 29. i član 29. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 74, protiv 122, nije glasalo 26, od 222 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj amandman. Na naslov iznad člana 30. i člana 30. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 74, protiv 121, nije glasalo 27, od 222 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naslov iznad člana 31. i člana 31. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Vučić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 74, protiv 120, nije glasalo 28, od 222 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 32. amandman je podneo narodni poslanik Snežana Lakićević-Stojačić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 98, protiv 122, nije glasao jedan, od 221 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 34. amandman je podnela narodni poslanik Leila Ruždić-Trifunović. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 94, protiv 122, nije glasalo 6, od 222 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naslov iznad člana 35. i člana 35. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 14, protiv 125, nije glasalo 65, od 204 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naslov iznad člana 36. i člana 36. amandman je podneo narodni poslanik Branislav Blažić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 122, nije glasalo 6, od 128 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naslov iznad člana 37. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za tri, protiv 123, od 126 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona, u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o sprečavanju sukoba interesa pri vršenju javnih funkcija, u celini. Za 127, uzdržan jedan, nije glasalo pet, od 133 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakoan o sprečavanju sukoba interesa pri vršenju javnih funkcija. Prelazimo na odlučivanje o 2. tački dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O REGULISANjU OBAVEZA REPUBLIKE SRBIJE PO OSNOVU ZAJMA ZA PRIVREDNI RAZVOJ Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o regulisanju obaveza Repbulike Srbije po osnovu zajma za privredni razvoj u načelu. Za 149, protiv jedan, uzdržan jedan, nije glasalo 63, od 214 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Podsećam vas da je u toku pretresa Predloga zakona u pojedinostima konstatovano da su sastavni deo Predloga zakona postali amandmani narodnih poslanika Nemanje Šarovića na član 2. i Vojislava Milajića na član 5. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 74, protiv 126, nije glasalo 20, od 220 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman, sa ispravkom, podneo je narodni poslanik Veroljub Arsić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 74, protiv 126, nije glasalo 18, od 218 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Milan Stevović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 74, protiv 127, nije glasalo 17, od 218 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Koprivica. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 74, protiv 125, nije glasalo 19, od 218 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman je podneo narodni posalnik Milorad Mirčić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 75, protiv 124, nije glasalo 20, od 219 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o regulisanju obaveza Republike Srbije po osnovu zajma za privredni razvoj, u celni. Za 145, nije glasalo 74, od 219 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova, usvojila Predlog zakona o regulisanju obaveza Republike Srbije po osnovu zajma za privredni razvoj. Prelazimo na odlučivanje o 3. tački dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GARANCIJSKOM FONDU Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o garancijskom fondu u načelu. Za 142, uzdržan jedan, nisu glasala 74, od 217 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 6. amandman je podneo narodni posalnik Bojan Kekić. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 99, protiv 106, uzdržana četiri, nije glasalo 10, od 219 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo narodni posalnik Veroljub Arsić. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 74, protiv 124, nije glasalo 21, od 219 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo narodni posalnik Zoran Krasić. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 75, protiv 124, nije glasalo 20, od 219 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podneo narodni posalnik Igor Bečić. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 74, protiv 123, nije glasalo 22, od 219 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podnela narodni posalnik Vjerica Radeta. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 76, protiv 124, nije glasalo 19, od 219 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podneo narodni posalnik Vojislav Milajić. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 74, protiv 120, nije glasalo 23, od 217 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman je podneo narodni posalnik Milovan Radovanović. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 74, protiv 123, nije glasalo 19, od 216 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman je podneo narodni posalnik Aleksandar Vučić. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 60, protiv 121, uzdržan jedan, nije glasalo 33, od 215 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama o Garancijskom fondu u celini. Za 140, nije glasalo 76, od 216 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glaslova usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Garancijskom fondu. Prelazimo na odlučivanje o 4. tački dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POREZU NA FINANSIJSKE TRANSAKCIJE Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na finansijske transakcije u načelu. Za 137, uzdržan jedan, nije glasalo 79, od 217 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predloga zakona u načelu, a s obzirom da na Predlog zakona nisu podneti amandmani, pristupamo glasu o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na finansijske transakcije, u celini. Za 140, nije glasalo 78, od 218 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na finansijske transakcije. Prelazimo na odlučivanje o 5. tački dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POREZIMA NA UPOTREBU, DRŽANjE I NOŠENjE DOBARA Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na upotrebu, držanje i nošenje dobara u načelu. Za 132, protiv 76, uzdržan jedan, nije glasalo 9, od 218 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Podsećam vas da je na sednici Odbora za finansije narodni poslanik Dušan Proroković povukao amandmane na član 7. i član 9, kao i da je konstatovano da su sastavni deo Predloga zakona postali amandmani narodnih poslanika Milka Štimca na član 2, Petra Jojića na član 12. i amandman koji su zajedno podneli narodni poslanici Sava Urošević i Milutin Prodanović na član 13. Načlan2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dragan M. Jovanović, Dragan S. Jovanović i Jovan Todorović. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 107, protiv 104, uzdržana dva, nije glasalo pet, od 218 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Povreda Poslovnika, izvolite, gospodin Nikolić.
Gospodine predsedniče, mislim da vi pogrešno tumačite Poslovnik Narodne skupštine Republike Srbije, zato što narodni poslanici, po članu 112, glasaju "za", "protiv" ili su "uzdržani". Kada saberete "za", "protiv" i "uzdržane", ovaj amandman je prošao. To što vi u broj onih koji su glasali uvršćujete i one koji nisu glasali, to je gruba povreda Poslovnika. Poslovnik jasno govori o tome kako se glasa na sednici Narodne skupštine. Uostalom, o tome vam govori i poslanička jedinica koja ima samo tri mogućnosti: "za", "protiv" i "uzdržan". To se sabira i ko tu ima većinu, to vam je. Pošto su u ovom slučaju u većini bili oni koji su "za", a njima suprotstavljeni oni koji su "protiv" i koji su "uzdržani", ovaj amandman je prošao. Molim vas da se Narodna skupština izjasni o tome da li je amandman prošao ili nije.
Zahvaljujem poslaniku Nikoliću. Moja obaveza je da pročitam rezultat onako kako piše na elektronskoj jedinici. Dakle, za 107, protiv 104, uzdržana dva, nije glasalo pet, ukupno je prisutno 218 narodnih poslanika. Neophodno je da glasa većina prisutnih narodnih poslanika da bi amandman bio prihvaćen. To je objašnjenje koje sam dobio od administrativne službe. Izvolite, gospodine Nikoliću.
Gospodine predsedniče, na monitoru može da piše da se ponedeljkom ne glasa, a mi glasamo ponedeljkom. Ne može. Ako piše da se odluka donosi, da poslanik učestvuje u donošenju odluke glasanjem "za", "protiv" ili "uzdržan", nema glasanja "nije glasao". Nije hteo da učestvuje u glasanju, nije prisutan. Radio je to i DOS svojevremeno, pa mu nije bilo dovoljno. Zato što vi ne utvrđujete kvorum pre svakog glasanja i ne omogućavate poslaniku koji ne želi da glasa da, tako što će da izvadi karticu, neće biti u sali. Kod vas, otkad je počelo glasanje, ko god izvadi karticu iz poslaničke jedinice, piše mu da nije glasao [[Dobacivanje iz sale: Nije tačno.]] Nemojte vi mene da učite da li je tačno ili nije tačno. Provedite ceo postupak još jednom, u toku glasanja ćemo izvaditi kartice i pisaće da nismo glasali. Provedite taj postupak. Dakle, ili ste "za", ili "protiv" ili "uzdržani". To su jedine tri odluke koje se sabiraju i to ulazi u broj prisutnih. "Nije glasao" ne ulazi u broj prisutnih, nije predviđeno Poslovnikom, nema ga tu. Ima nas samo koji smo "za", "protiv" ili "uzdržani". Kod nas radikala nema ni "uzdržanih", nego si ili "za" ili "protiv". Ali, neka vam bude da možete da budete i uzdržani, ali da budete "nije glasao", šta to znači? Čemu onda služi "uzdržan"? Ko ne glasa? Onaj ko se uzdržava od glasanja. Uzdržao se od glasanja - "nije glasao"; a vi imate: uzdržao se od glasanja i još plus imate "nije glasao". Onaj ko nije glasao, ne učestvuje u glasanju, ne učestvuje u donošenju odluke. Ne treba da se prepiremo. Evo, da stavimo na glasanje da li sam u pravu ili su neki drugi u pravu i kako odluči Skupština, neka tako bude ubuduće.
Zahvaljujem poslaniku Nikoliću. Dužan sam obaveštenje. Poslovnik, član 111: "Narodna skupština odlučuje glasanjem narodnih poslanika, u skladu sa Ustavom, zakonom i ovim poslovnikom". Ustav Republike Srbije član 80. "Narodna skupština odlučuje većinom glasova na sednici kojoj prisustvuje većina od ukupnog broja narodnih poslanika, ako Ustavom nije predviđena posebna većina". Dakle, od prisutnih - 218, neophodna je većina od ukupnog broja narodnih poslanika, a Ustav ćemo zajednički menjati, naravno. Gospodine Ristivojeviću, izvolite.
Uvažene kolege narodni poslanici, uz puno poštovanje prema stavu uvaženog kolege, gospodina Nikolića, mislim da je nemoguće da glasamo o tome da li važi Poslovnik ili ne. Znači, uz puno uvažavanje vašeg stava, ne možemo ovde glasati da li Poslovnik važi ili ne važi. Povući ću vam samo jednu paralelu. Vi ste se već prijavili za predsedničke izbore koji će biti 13. juna. Od čega se računaju izašli - od onih koji su došli, zakrstili tamo, uzeli listić, ili od onih koji su ubacili u kutiju? Od svih koji su došli i lepo uzeli listić. Onaj koji je ušao u ovu salu, on je tu, prisutan, a to što neće da glasa, to je njegova stvar, kao i na narednim predsedničkim izborima, biće veliki broj ljudi koji će doći, uzeće listić, ali možda neće pronaći sebe u ponuđenim predsedničkim kandidatima i neće glasati.
Replika, gospodin Nikolić. Dozvolite mi da pročitam, molim vas, malo međusobnog uvažavanja, da vam pročitam član 119. Dakle, malopre smo pročitali član 111. i kaže se – glasa se po Ustavu i onako kako je predviđeno Poslovnikom. Poslovnik u članu 119. stav 4. kaže: "Odluka se smatra donetom ako je za nju glasalo više od polovine prisutnih narodnih poslanika, odnosno Ustavom predviđena većina". Dakle, više od polovine prisutnih. Zahvaljujem. Izvolite.
Taj član Poslovnika biste mogli da pominjete da niste svojevremeno, većina u kojoj ste i vi učestvovali, promenila Poslovnik, ne vi, naravno, nego mislim na one koji sada vladaju. Nikada se ovde ad personam ne obraćam, nego onima koji čine većinu. Poslovnik je u međuvremenu promenjen, tako da se više ne utvrđuje kvorum pred svako glasanje. Taj član je važio u vreme kada se kvorum utvrđivao pred svako glasanje. Kada su počeli problemi sa kvorumom vladajuće većine, tada ste ukinuli odredbu da se kvorum utvrđuje pred svako glasanje, a Poslovnik nije usklađen i ostala je ta odredba većine prisutnih, a ne ustanovljavate koliko je prisutnih pred svako glasanje. Pošto me podsećate na predsedničke izbore, to sam već zaboravio, ta mogućnost, a ne želim naravno da koristim govornicu Skupštine, ne želim, primoravate me, to sam mislio. Dakle, birači koji uzmu listić i učestvuju u glasanju tako što ne zaokruže nikoga, ponište listić, upišu nešto besmisleno su, u stvari, uzdržani od glasanja. On je glasao i on je uzdržan. Nije glasao ni za, kako se zove ovaj vaš, a i vama je smešno, to razumem, i vama je smešno. Vi ovde pokušavate da uvedete dve klase uzdržanih: jedne koji su uzdržani i jedne koji nisu glasali. Šta to znači - nije glasao? Mogu to da vam prihvatim, ali toga nema u poslaničkoj jedinici, mogu ako biste - završavam, znam da vam smeta, ali gledam na tri minuta - utvrđivali kvorum pred svako glasanje. Ne resetuje se sistem. Jedan isti kvorum je ovde od kako smo mi izvadili kartice i ponovo ih vratili. Znači, 15 glasanja je jedan isti kvorum, izvadili vi karticu ili ne. Zbog toga vam govorim. Nemojte da me upućujete na direktnu primenu Ustava, toga u Narodnoj skupštini nema. Sve ono što je Ustav opredelio mora da bude razrađeno našim zakonom koji se zove Poslovnik Narodne skupštine.
Zahvaljujem. Po Poslovniku? Po članu 97. Poslovnika, jer se Poslovnika držimo, gospodin Ristivojević. Izvolite.
Taman da odgovorim uvaženom kolegi gospodinu Nikoliću. Broj izašlih na izbore računa se od ukupnog broja birača, a to je svako onaj ko dođe, potpiše se u birački spisak, uzme listić, makar ga bacio, pocepao, ižvrljao, odneo ga kući ili svejedno. To je analogija o kojoj vam govorim sa glasanjem, a takođe i u ovoj skupštini. Jednostavno, stvari tako stoje. Nemojte ovo da pretvarate u neku demagošku raspravu, jednostavno, niste u pravu, zakon je jasan i to je to.
Nema razloga, postojala je sumnja u tumačenju Poslovnika, razjasnili smo sumnju. Nema razloga, nije loše kada ponekad razgovaramo o tumačenju Poslovnika. Izvolite gospodine Nikoliću, gospodin Nikolić ima stav da nije razjašnjeno. Izvolite.
Prvo, načinjene su dve povrede Poslovnika: prvo, kada ste dali reč gospodinu Ristivojeviću, iako sam ja njemu replicirao...
Ne, po Poslovniku se javio gospodin Ristivojević.
Ne, rekli ste član 97. To nije po Poslovniku.
On se pozvao na član 97. po Poslovniku.
Šta piše u članu 97?
Pozvao se na član 97. i molio sam ga da kaže; taj član je pogrešno tumačenje govornika.
Šta je član 97? Zašto onda pitate po kom članu ako ne reagujete. Član 97. je osnov za repliku. Ne, ne tumačim vas uopšte, ni pogrešno ni tačno. Samo želim da upozorim predsednika Skupštine da sam dao predlog da se o ovome glasa. To mora da se stavi na glasanje, čak i vaš predlog, predsedniče, da li da se o tome glasa ili ne? Ne možete da pređete preko mog predloga da se o nečemu glasa u danu za glasanje. Ne možete vi da odlučite hoće li o nečemu da se glasa ili ne. O tome odlučuje Narodna skupština Republike Srbije, a znam da vam je neprijatno. Ali pokušajte da se u ovo uramite, zato što je ovo naš zakon i naš Ustav.
Zahvaljujem. Dakle, član 115. stav 4: "Odluka se smatra donetom ako je za nju glasalo više od polovine identifikovanih narodnih poslanika, odnosno Ustavom predviđena većina". Reč sam narodnom poslaniku Ristivojeviću dao po članu 97. stav 1, odnosno ako poslanik pogrešno protumači nečije izlaganje. Stav 1, po tome sam ... (Tomislav Nikolić, sa mesta: Niste mogli da mu date reč.) On se javio po Poslovniku da je pogrešno protumačen, član 97. stav 1. Molim vas, nemojmo oko takvih stvari. Nastavljamo rad. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 75, protiv 115, nije glasalo 22, od 212 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupštine nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Vladan Vučićević. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 107, protiv 99, uzdržan jedan, nije glasalo sedam, od 214 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupštine nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Čolić. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 75, protiv 119, nije glasalo 24, od 218 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupštine nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 3. podneo narodni poslanik Radojle Bukvić. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Za 111, protiv 102, uzdržan jedan, nisu glasala četiri, od 218 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 5. podneo narodni poslanik Vladan Vučićević. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Za 107, protiv 105, nije glasalo šest, od218 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 6. podneo narodni poslanik Vladan Vučićević. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Zaključujem glasanje: za 110, protiv 106, uzdržan jedan, nije glasao jedan, od 218 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 7. podneo narodni poslanik Vladan Vučićević. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Za 109, protiv 106, nisu glasala četiri, od 219 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 7. podneo narodni poslanik Dragoljub Stamenković. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Za 77, protiv 123, nije glasalo 19, od 219 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Vladan Vučićević podneo je amandman kojim predlaže da se posle člana 7. doda novi član 7a. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Za 110, protiv 108, nije glasao jedan, od219 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 8. podneo narodni poslanik Veroljub Stevanović. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Za 126, protiv 85, nije glasalo šest, od 217 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 9. podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Za 92, protiv 118, nije glasalo osam, od 218 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman koji su na član 9. zajedno podneli narodni poslanici Dragan M. Jovanović, Dragan S. Jovanović i Jovan Todorović. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Za 111, protiv 101, uzdržana dva, nije glasalo šest, od 220 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Odlučujemo o postojanju opšteg interesa za povratno dejstvo odredaba člana 9. Predloga zakona. Podsećam vas da je Vlada Republike Srbije predložila da odredbe člana 9. Predloga zakona imaju povratno dejstvo. Prema članu 140. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije, kada predlog zakona sadrži odredbe za koje se predviđa povratno dejstvo, prilikom glasanja o tim odredbama, Narodna skupština posebno odlučuje da li za to povratno dejstvo postoji opšti interes. Stavljam na glasanje predlog da odredbe člana 9. Predloga zakona imaju povratno dejstvo za koje postoji opšti interes. Za 124, protiv 94, nisu glasala dva, od 220 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova odlučila da postoji opšti interes za povratno dejstvo odredaba člana 9. Predloga zakona. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 10. podneo narodni poslanik Ljubomir Kragović. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Za 74, protiv 123, nije glasalo 23, od220 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Prelazimo na odlučivanje o postojanju opšteg interesa za povratno dejstvo odredaba člana 10. Predloga zakona. Podsećam vas da je Vlada Republike Srbije predložila da odredbe člana 10. Predloga zakona imaju povratno dejstvo. Prema članu 140. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije, kada predlog zakona sadrži odredbe za koje se predviđa povratno dejstvo, prilikom glasanja o tim odredbama, Narodna skupština posebno odlučuje da li za to povratno dejstvo postoji opšti interes. Stavljam na glasanje predlog da odredbe člana 10. Predloga zakona imaju povratno dejstvo za koje postoji opšti interes. Za 125, protiv 94, nije glasao jedan, od 220 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština posebno odlučila da postoji opšti interes za povratno dejstvo odredaba člana 10. Predloga zakona. Načlan 13. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Vjerica Radeta i Hranislav Perić. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 95, protiv 114, nije glasalo devet, od 218 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj amandman. Načlan 13. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Anđelković. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 109, protiv 102, nije glasalo osam, od 219 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na upotrebu, držanje i nošenje dobara, u celini. Za 126, protiv 75, uzdržan jedan, nije glasalo 10, ukupno 212 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na upoterbu, držanje i nošenje dobara. Prelazimo na odlučivanje o 6. tački dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O AKCIZAMA Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama, u načelu. Za 125, protiv 94, od 219 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, a pre nego što pređemo na odlučivanje o amandmanima, podsećam vas da je na sednici Odbora za finansije amandman na član 6. povukao narodni poslanik Dušan Proroković. Sastavni deo Predloga zakona postali su amandmani narodnih poslanika Dušana Prorokovića na član 2. sa ispravkom i na član 4. sa ispravkom, Milka Štimca na član 2. sa ispravkom i na član 4. i Dejana Rajčića na član 4. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Leila Ruždić-Trifunović. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 91, protiv 120, nije glasalo sedam, od 218 narodnih poslanika. Konastatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Leila Ruždić-Trifunović. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 58, protiv 122, nije glasalo devet, od 189 narodnih poslanika. Konastatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanikVeroljub Arsić. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 69, protiv 123, nije glasalo 20, od 212 narodnih poslanika. Konastatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman, sa ispravkom, podneo je narodni poslanikHranislav Perić. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, sa ispravkom, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman, sa ispravkom, pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 111, protiv 105, od 216 narodnih poslanika. Konastatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanikDragoljub Stamenković i narodni poslanik Leila Ruždić-Trifunović. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 96, protiv 119, nije glasao jedan, od 216 narodnih poslanika. Konastatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Antić. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 111, protiv 104, nisu glasala dva, od 217 narodnih poslanika. Konastatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Branislav Rankić. Odbor za finansije i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 77, protiv 122, uzdržan jedan, nije glasalo 17, od 217 narodnih poslanika. Konastatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na osnovu člana 94. stav 2. prekidam glasanje, da se obave konsultacije i da se malo odmore poslanici. Nastavljamo za pet minuta, znači u 17,45 časova. [[Posle pauze – 18,00]] Dame i gospodo narodni poslanici, pošto konsultacije nisu završene, nastavljamo rad sutra, kao danom za glasanje, u 9,30, pošto u 10,00 časova počinje nova sednica Skupštine.