[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Szép jó napot kívánok! Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretettel köszöntöm önöket, és köszöntöm kedves vendégeinket, valamint mindazokat, akik figyelemmel kísérik mai ülésünket. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Földi László és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek a segítségemre.Napirend előtti felszólalások következnek. „Az Európai Tanács ülése után” címmel az LMP képviselőcsoportjából Schmuck Erzsébet képviselő asszony jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Tisztelt Ház! A múlt héten több fontos nemzetközi esemény zajlott a klímaváltozás ügyével kapcsolatosan. Ezek közül számunkra talán az Európai Tanács ülése volt a legfontosabb. Mint ahogyan tudjuk, a korábbi Európai Tanács-üléseken többször megvétóztuk az Európai Unió szigorúbb klímacélkitűzéseit, és most örvendetes az, hogy Magyarország nem vétózott, és most már csak Lengyelország tartja lehetetlennek azt, hogy 2050-re elérjük a klímasemlegességet. Ugyanakkor azt gondolom, hogy nem mehetünk el szó nélkül miniszterelnök úr kijelentései mellett. Először is kezdeném a klímabajnoksággal, vagyis, hogy Magyarország klímabajnok. Tisztelt Képviselőtársaim! Ez nem focimeccs, itt nincsenek győztesek, és nincsenek vesztesek. Itt csak vesztesek vannak. Itt a kérdés az, hogy a veszteségeket az elkövetkezendő években mennyire tudjuk minimalizálni. Gondoljunk csak arra, hogy ha a jelenlegi trendek folytatódnak, akkor az évszázad végére el fogjuk érni a 4 Celsius-fok vagy annál magasabb hőmérséklet-emelkedést. És ennek pedig nagyon komoly, tragikus hatásai lesznek Magyarországra, a magyar mezőgazdaságra, hiszen itt, a Kárpát-medencében különösen kitettek vagyunk az éghajlatváltozás következményeinek. Ráadásul a klímabajnokság, amire a miniszterelnök úr asszociál, tehát azok az adatok nem igazak. Ha valaki klímabajnok, a bajnoki címért valaki tesz is. De Magyarország azért, hogy 2013-ig csökkent a szén-dioxid-kibocsátás 1990 óta, semmit nem tett. Ez gyakorlatilag annak a következménye, hogy összeomlott a rendszerváltás után a nehézipar, és annak a következménye, hogy 2008-ban világgazdasági válság volt. Tehát Magyarország semmit nem tett azért, hogy 2013-ig csökkent a szén-dioxid-kibocsátás. Ráadásul 2014 óta évente több mint 5 százalékkal emelkedik Magyarországon a szén-dioxid-kibocsátás. 2014-re elértük a 40 százalékos csökkentést, most már csak 32 százaléknál tartunk. Kérdezem azt, hogyan fogjuk 2030-ra elérni a 40 százalékos csökkentést. Ezt se fogjuk elérni, ráadásul lehet, hogy az Európai Unió 50-55 százalékra fogja a közös csökkentési célt meghatározni. A miniszterelnök úr azt is mondta, hogy fontos a klímaváltozás elleni tett, cselekvés, viszont ez nem járhat azzal együtt, hogy emelkednek az élelmiszerárak, és emelkedni fognak az energiaárak. Az élelmiszerárak emelkedéséhez annyit szeretnék elmondani, hogy a múlt században Európában 0,9 százalékkal nőtt az átlaghőmérséklet, Magyarországon 1,2 százalékkal; tehát nagyon komoly hatása van a magyar gazdaságra, a magyar élelmiszeriparra. Ha ez így halad, és nem teszünk semmit, és csak pénzre várunk, akkor az azt fogja jelenteni, hogy a mezőgazdasági terméseredmények radikálisan csökkenni fognak, az árak pedig égbe fognak szökni. Ugyancsak szólni kell az atomenergiáról is. Ha a kormány összeadná azt, hogy Paks II. mibe kerül, kezdve a tervezési költségektől, a megépítési költségektől, a kis és közepes aktivitású hulladék elhelyezéséig, a nagyaktivitásúhulladék-lerakó kutatásáig, megépítéséig, akkor rögtön kiderülne, hogy rettentően drága lesz a villamos energia Magyarországon, ha Paks II. belép a rendszerbe. Éppen ezért, ha olcsóbb energiát akarunk, akkor a Paks II.-t nem szabad megépíteni, és a megújuló energiába kell fektetni. Tisztelt Képviselőtársaim! Abban is nagy a felelősségünk, ha az élelmiszerárak és az energiaárak növekednek, akkor az a legszegényebb családokat, a legszegényebb embereket és a fiatalokat fogja sújtani. Tisztelt Ház! Azt kérem önöktől, hogy a következő parlamenti időszak legelején vegyük napirendre a klímaváltozással kapcsolatos feladatokat, a klímavészhelyzet kihirdetésére vonatkozó ellenzéki javaslatokat, amit az LMP kezdeményezett, és határozati javaslatban foglaljuk össze a legfontosabb feladatokat, mert a klímavészhelyzet kihirdetése nem szép szavakat jelent, hanem a cselekvés kezdetét. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A kormány nevében az elhangzottakra Schanda Tamás államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Az a helyzet, hogy amikor az ellenzéki képviselőknek a klímavédelem érdekében ismételgetett szólamait hallgatjuk, valahogyan mindig csalódottak leszünk, ugyanis önök folyamatosan ostorozzák a kormányt, hogy tenni kellene a klímavédelem érdekében, miközben önök nem tesznek semmit, megmaradnak a hangzatos politikai ígéretek szintjén, és nem pedig a konkrétumokról beszélünk. [[Derültség az LMP soraiban.]] Kijelentéseikkel mindössze azt palástolják, hogy ebben a kiemelten fontos témában nincs érdemi javaslatuk [[Schmuck Erzsébet: Dehogynem!]] , és csak kullognak a kormány ez irányban eddig megtett intézkedései nyomában. A Jobbik egy hete azt mondta itt a parlamentben, hogy új háttérintézményekre, további bürokráciára van szükség a klímaváltozás elleni küzdelemhez. Ez is egy egészen új típusú megközelítés. Azt javaslom, tisztelt képviselő asszony, hogy ha már ilyen jó barátok lettek, legalább vezessék be őket is a klímavédelem elleni harc értelmébe, vagy legalább egyeztessenek, hiszen számukra még különösen új ez a terület. Tisztelt Képviselő Asszony! A teremtett világ, a környezeti örökségünk védelméről, a közös jövőnkről van szó. A kormány ennek az ismeretében cselekszik. Azon dolgozunk, hogy a megváltozott körülményeknek is hazánk a nyertesévé tudjon válni. Magyarországnak határozott klímavédelmi céljai vannak, határozott célokat, határozott akciótervet és intézkedéseket fogalmaztunk meg. Szóba hozta az Európai Tanács ülését. Engedje meg, hogy erre is reagáljak! Senki sem vonja kétségbe, hogy fontos a klímaváltozás elleni küzdelem. De azt is látni kell, hogy ennek nagy és pénzben kifejezhető ára van. A 2050-re elérendő karbonsemlegesség Magyarország számára mintegy 50 000 milliárd forintba kerülne. Ez azt jelenti, hogy egy évre lebontva, 10 millió állampolgárral számolva mindenkinek, csecsemőktől a legidősebbekig, minden évben 170 ezer forintot kellene erre a célra fordítania. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból. Az elnök csenget.]] Tisztelt Képviselő Asszony! Az Európai Tanács ülésén sikert ért el Magyarország, ez vitathatatlan, és minden vitán felül áll. Sikerült megteremteni ugyanis annak az esélyét, hogy az elkövetkezendő klímavédelmi szabályokat ne a szegényebb országokkal, ne a szegényebb emberekkel fizettessék meg, amikor a klímaváltozás elleni cselekvés költségeiről van szó. [[13.10]] Tehát sikerült elérni, hogy a klímavédelem elleni harc jegyében ne vegyenek el pénzt a felzárkózásban érintett tagállamoktól. Továbbá olyan szabályok meghozatalára is lehetőség van és ez is különösen fontos, említsük is ezt itt meg , amelyek bátorítják a nukleáris energia felhasználását, és esély van olyan szabályok meghozatalára is, hogy a klímavédelem ne eredményezze se az üzemanyag-, se az energiaárak, se az élelmiszerek árának a növekedését. Tisztelt Képviselő Asszony! Bármennyire sem szereti ezt az ellenzék hallani, mert keresztülhúzza az egyébként sem túl acélos politikai számításaikat, de ki kell mondani, és el kell azt ismerni azzal szemben, amit ön mondott , hogy Magyarország klímabajnok , ugyanis azon országok közé tartozunk, és legyünk erre büszkék, amelyek a leginkább csökkentették szén-dioxid-kibocsátásukat 1990 óta. Mi is egyetértünk azzal a céllal tehát, hogy klímasemleges legyen az európai gazdaság, ennek érdekében születnek meg a kormány döntései és intézkedései. Ezért is vállaltuk azt a már konkrét intézkedést, hogy 2030-ra a magyar energiatermelés 90 százaléka kibocsátásmentes lesz, s ezt be is fogjuk tartani. [[Közbeszólások az LMP és a Párbeszéd soraiból.]] De azt is látni kell, hogy ma a világ károsanyag-kibocsátásának csupán 9 százaléka kapcsolódik Európához. A nagy országok pedig lényegesen nagyobb szennyezők, és ki kell emelni azt is, hogy Magyarország az 1990-es referencia-időszakhoz képest 32 százalékkal csökkentett az üvegházhatású gázok kibocsátásán. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Tisztelt Képviselő Asszony! Nem a kibocsátás, hanem a GDP növekedett 5 százalék környékén a tavalyi évben, hiszen a GDP-növekedés 4,9 százalék volt, míg az ÜHG-kibocsátás 0,6 százalékkal csökkent 2018-ban. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! „Aktuális ügyekről” címmel az MSZP képviselőcsoportjából Harangozó Tamás képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A mai napon azért kellett rendkívüli ülést összehívni, hogy újra megtárgyalják és elfogadják a T/8016. számú törvényjavaslatot, amelynek a szavazását a múlt héten a Fidesz elrontotta. Fontosnak tartom, hogy elhangozzon, valójában miről is szól ez a javaslat, hiszen nyugodtan mondhatjuk, hogy az igazságszolgáltatás politikai függetlenségének megszüntetése tekintetében történelmi jelentőségű javaslatról beszélhetünk sajnos.Nem a bírák fizetésemeléséről és nem is a közigazgatási bíráskodás átalakításáról van szó, hiszen ennek a javaslatnak a címétől eltérően egyáltalán nem ez a lényege. A javaslat egyik legsúlyosabb pontja, hogy az Alkotmánybíróság tagjait kérésükre a köztársasági elnök a Kúria bírájává nevezi ki. Az Alkotmánybíróság tagjainak kérését a köztársasági elnök nem tagadhatja meg, a kormány által benyújtott javaslat kifejezetten rendelkezik arról, hogy a kinevezési feltételeket a köztársasági elnök nem vizsgálhatja és a bírói álláshely betöltésére pályázatot nem lehet kiírni. Ez azt jelenti, hogy saját kérésének megfelelően bármelyik alkotmánybíró a Kúria bírája lehet, így a Fidesz-KDNP kétharmados parlamenti többsége már a legfőbb bírói fórumnak számító Kúriát is politikai kinevezettekkel, azaz a saját embereivel töltheti fel. A törvényjavaslat azonban még ennél is tovább megy. Bevezeti ugyanis az angolszász jogrendszerben ismert precedensrendszert. Ennek keretében a Kúria által hozott minden döntés tartalma kötelező lesz az alsóbb szintű bíróságok számára. Ez pedig azzal jár, hogy most már nemcsak a törvények indoklása lesz irányadó a bíróságok számára, hanem az azokat értelmező kúriai döntések is. Ez pedig a Kúriánál alacsonyabb szintű bíróságokat gyakorlatilag jogszolgáltató robotokká silányítja. A javaslat másik, igazságszolgáltatást érintő része nem a bíróságokat, hanem közvetlenül az állampolgárokat érinti majd, hiszen jogot ad minden közhatalmi szerv számára az alkotmányjogi panasz benyújtására. Ez egyébként önmagában is hatalmas képmutatás, hiszen éppen ez a kormány volt az, amelyik elvette az állampolgárok közvetlen Alkotmánybírósághoz fordulásának jogát. A helyzet tehát világos: Orbán Viktor rendszerének, rendszerépítésének a lényege, hogy senki és semmi nem maradhat az országban, aki, vagy ami tőle függetlenül működhet, dönthet vagy akár csak létezhet. A független igazságszolgáltatást pedig Handó Tünde bukása után ezzel az alattomos, ám annál biztosabb megoldással akarja térdre kényszeríteni. A politikai kinevezettjeit először bezsilipeli alkotmánybírónak a parlamenti kétharmad döntésével, onnan aztán a Kúria elnökének és tanácselnökeinek, akik aztán jogegységi döntéssel fogják megregulázni az ítélkező bírókat. És ha a rendszer még így sem lenne képes az állammal, azaz a Fidesszel szemben a megfelelő döntéseket meghozni, majd jön az Alkotmánybíróság és helyre teszi a dolgokat, legyen az egy NAV-döntés vagy akár egy választási szervnek az ellenzék győzelmét megállapító döntése. A kör bezárult, így aztán nem a bíróságok igazgatásán, hanem magán az ítélkezésen keresztül fogja megjeleníteni az állampárt és annak vezérének akaratát, szemben a jogállammal, szemben az igazsággal, szemben az ország polgáraival is, ha kell. Tisztelt kormánypárti Képviselőtársaim! Azt gondolom, nincsen önök között túl sok mindenki, aki ezt a 200 oldalas javaslatot elolvasta, és pontosan tudjuk, hogy mint általában, a feketeleveshez jár egy kis mézesmadzag is, ez a bírók, ügyészek fizetésemelése, melyet utólag tettek ebbe a törvénybe, és amelyet múlt héten egyébként simán le is szavaztak. Arról persze bölcsen hallgatnak, hogy a rendőrök, katonák béremeléséről szóló törvénytervezetet, amelyet megígértek, végül miért is nem nyújtották be a Háznak. Mondjuk, utóbbi érthető, hiszen valamiből futódombot is kell építeni Felcsúton. De a viccet félretéve, tisztelt képviselőtársaim, csak olvastak történelemkönyvet, csak van némi sejtésük, hogy milyen rezsimek szokták politikailag maguk alá gyűrni a független igazságszolgáltatást! Csak van némi képük arról, hogy ezeknek a rendszereknek mi lett a vége, csak számít valamit önöknek az a rengeteg áldozat, rettegés, kiszolgáltatottság, harc és vér, ami árán ebben az országban több száz év alatt a politikailag független igazságszolgáltatás kialakulhatott! Ha valaminek, akkor ennek az ügynek szentnek kéne lenni ebben a Házban. Kérem, ne szavazzák meg ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úr elhangzott napirend előtti felszólalására a kormány nevében Völner Pál államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Nagyon érdekes eszmefuttatást hallhattunk az elmúlt percekben, bármilyen sci-fi magazinban szerintem megállhatta volna a helyét. Ha belegondolunk abba, hogy önök kilenc éve arról kárognak, hogy Magyarországon megszűnt a független igazságszolgáltatás [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokból. Dr. Varga-Damm Andrea: Már bocsánat!]] hogy a bírói függetlenség veszélyben van, és az elmúlt kilenc évben egyetlenegy ügyet nem tudtak mondani, amikor az ítélkezést politikai oldalról bárki befolyásolta volna. [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokból. Derültség az MSZP, a Párbeszéd soraiból.]] Miért ülünk itt ebben a témában? Ha elolvasta volna képviselő úr a címét, az egyfokú járási hivatalokról szól. Ehhez kapcsolódóan természetesen a bírósági jogorvoslati rendszert hozzá kellett igazítani, részben az önök munkájának köszönhetően, amit Brüsszelben, Strasbourgban és egyéb helyeken műveltek. Politikai botrányt kavartak akörül, hogy a magyar jogi hagyományoknak megfelelő közigazgatási bíróságokról döntött a magyar parlament, amely a független és önálló közigazgatási bíróságokról szólt. [[13.20]] S miután a politikai viharokra tekintettel visszavonta a kormányzat az előterjesztését, és a parlamentben rendelkezni kellett arról, hogy akkor mégis hogyan fog működni a közigazgatás és az ahhoz igazodó bírósági rendszer, önök ezek után megint a bíróságok függetlenségét féltik, az ellen kiabálnak, hogy ezzel most végképp megszűnik. Azt nem mondják el, hogy hogyan, mert a bírókiválasztás folyamata nem változik, nem a kormányzat nevezi ki a bírókat, a bíróságok választják ki. Önök hivatkoznak a jogegységi döntések rendszerére, ami bekerül, pontosan azért, hogy egységes bírói joggyakorlat és jogbiztonság legyen ebben az országban, amit szintén a bíróságok határoznak meg. Ha elolvasta volna a képviselő úr azt a kétszáz oldalt, amit említett, hogy nem olvastunk el, akkor láthatta volna, hogy a bíróságok, a bírók igenis eltérhetnek ezektől a jogegységi döntésektől, csak meg kell indokolnia, hogy mi volt abban az ügyben az egyediség, ami miatt el kellett térnie. Tehát a bírói függetlenség nem sérül. Ezenkívül a másik rész az alkotmánybírók. Magyarországon ma körülbelül 3 ezer bíró tölti be a státuszát, az Alkotmánybíróságon tizenöten vannak. Időnként, amikor lejár a megbízatásuk, a tisztességben megőszült jogászoknak lehet, hogy egy olyan életpályát kell biztosítani, ami illeszkedik az addig végzett tevékenységhez, és mondjuk, ne egy járásbíróságon kezdjék újra a jogi karrierjüket. Ez talán egy méltányolható, értékelhető döntés. A másik része a dolognak, hogy a bíróságok, az Alkotmánybíróság is, miután most már egyedi ügyekben is döntenek a kialakult rendszerben, pontosan akkor, ha Alaptörvénybe ütköző jogszabálysértés történt, tényleges bírói tevékenységet folytatnak. Tehát azt feltételezni, hogy az ottani jogászoknak nincs meg a kellő szakmai hátterük, netán a nagy részük a bíróságokról került oda, és lehet, hogy a kúriai szint az, ami jobban igazodik ahhoz a gyakorlathoz, amit az Alkotmánybíróságon folytatnak, ha önök ezt támadják, és úgy tekintik, hogy a bíróságok függetlenségébe történő beavatkozásról van szó, már csak a számarányokat is tekintve ez egy kicsit hogy úgy mondjam megkérdőjelezhető állítás. Elnézést, hogy ilyen statisztikával is terheltem önöket. Ami az egész rendszer kialakítását illeti: önöknek oroszlánrészük van abban, hogy egységes bírósági rendszer maradt, hogy ehhez kellett igazítani most a közigazgatási átalakításoknak megfelelően, hogy a bírói felmenő rendszer, a jogorvoslati rendszer meglegyen. Ez áll itt előttünk, és önök próbálnak mindenféle rágalmakkal illetni bennünket, amikor a bírói út megjelenése a közigazgatási ügyeknél pontosan a garanciális szintet emeli azok tekintetében, akik határozatok és államigazgatási, közigazgatási döntések kapcsán az állammal állnak vitában. Ki a legilletékesebb fórum arra, hogy ezt eldöntse? Nyilván a bíróság, amely egy független hatalmi ág, bármennyire is vitatják ezt az alapelvet. Nagyon érdekes volt, amikor képviselő úr a több évszázados hagyományokról beszélt, mert Magyarországon éppen a baloldali hagyományai nincsenek meg a független bíráskodásnak. Pont a közigazgatási bíróság vitája kapcsán került szóba az, hogy ’49-ben az önök elődei ezt arra hivatkozva törölték el, hogy ez egy polgári csökevény, amire nincs szükség a népi demokráciában. A mi demokráciánkban szükség van rá. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett „Aktuális ügyekről” címmel a Párbeszéd képviselőcsoportjából Tordai Bence képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! Kilenc éven keresztül megszokhattuk, hogy Magyarországon a hatalom embereinek akarata érvényesül. Aztán jött egy tehetséges vezető, a Párbeszéd társelnöke, Karácsony Gergely, és azt mondta, itt az idő, hogy a hatalom embereinek akarata helyett végre az emberek hatalma érvényesüljön. [[Dr. Rétvári Bence: Ezért rúg ki mindenkit!]] Ehhez megszerezte az előválasztások során Budapest köztársaságpárti többségének a támogatását, és október 13-án megnyerte a főpolgármester-választást is, ezzel megszerezve Magyarország legmagasabb közvetlenül választott közjogi méltóságának helyét. Nemcsak azért fontos ez, mert a Fidesz vereséget szenvedett, hanem azért is, mert most már látszik, néhány hónap elteltével is látszik, hogy mi a különbség az önök hatalomgyakorlása és a köztársaságpárti többség hatalomfelfogása között. Ha megnézzük, hogy milyen intézkedéseket vezettek be, milyen döntéseket hoztak önök, és milyeneket Karácsony Gergely és a fővárosi többség a gyakorlatban, akkor látni fogjuk, hogy hogyan mutatkozik meg ennek a két felfogásnak a különbsége. Önök gyakorlatilag le akarják uralni pártállami eszközökkel a kultúrát, a színházigazgatók kinevezését és minden mást, amihez hozzáférnek. [[Dr. Rétvári Bence: Ezt Karácsony meg is tette! Elbocsátotta Bán Teodórát!]] Ehhez képest Karácsony Gergely és Budapest köztársaságpárti többsége több tízezres számban kiállt a színházak és a kultúra szabadsága, a kultúra autonómiája mellett. [[Dr. Rétvári Bence: Karácsony nevezi ki politikusként a színházak vezetőit.]] Ez az, ami miatt önök folyamatosan magyarázkodni kényszerülnek, s fake newsokon és koholt vádakon keresztül próbálják tisztára mosni a maguk szennyes politikáját. Aztán itt van a bíróságok függetlenségének az ügye, amit önök kerülő úton akarnak felszámolni. Visszakoztak a közigazgatási bíróságok felállításából, de nagyon sunyi és legalább annyira hatékony módon a Fidesz-delegáltakkal teletömött Alkotmánybíróságra akarják hagyni a piszkos munkát. Ehhez képest Karácsony Gergely és a budapesti köztársaságpárti többség olyan rendeleteket fogadott el, amelyek a város átláthatóbb működését, elszámoltathatóságát és antikorrupciós erejének a növelését biztosítják. [[Dr. Rétvári Bence: Háromnapos vagyonkezelői pályázat!]] Aztán itt van a Médiatanács, amelyet önök a múlt héten kizárólag fideszes delegáltakkal tömtek tele, és itt van ha már a médiánál tartunk az újságírók ügye, akiket önök kizártak a Parlament folyosóiról, és kizártak Orbán Viktor új dolgozószobájának a környékéről is, mert önök félnek a független médiától. Önök kizárólag egy pártállami propagandamédia modelljét tudják elképzelni és alkalmazni. [[Dr. Rétvári Bence: A kitiltott Lokál!]] Ehhez képest Karácsony Gergely és a budapesti köztársaságpárti többség a propagandamédia terjesztését megakadályozza, felbontja azt a szégyenteljes szerződést, és egy kiegyensúlyozott lapnak adja át a közteret. [[Dr. Rétvári Bence: Na, végre! Itt van a demokrácia!]] Aztán itt van az országgyűlési törvény és a házszabály módosítása, amit találóan szájzártörvénynek neveznek. [[Dr. Rétvári Bence: Az Vácon van. Hoppá!]] Hoppá, ugye? Hoppá! [[Közbeszólások.]] Oké, örülök, ha abbahagyják az óbégatást a fideszesek, mert így az önök által megszavazott törvény szerint január 1-jétől ez súlyos pénzekbe vagy akár kitiltásba is kerülhet önöknek. Kérem, ne rongálják az Országgyűlés méltóságát! Ehhez képest Karácsony Gergely kitárta a Városháza kapuját, és a Közgyűlés üléseit a helyszínen is rendszeresen több százan követik figyelemmel. Aztán itt van a társadalombiztosítási törvény ügye. Önök több százezer vagy akár több mint egymillió magyar állampolgárt ki akarnak zárni az ingyenes egészségügyi ellátás lehetőségéből. Önök felszámolják a nemzeti kockázatközösséget, és nem véletlen, hogy még Áder János sem írta alá ezt a szégyenteljes törvényt; reméljük, hogy nem is fogja. Ehhez képest Karácsony Gergely és Budapest szolidaritásból is példát mutat, hiszen a munkanélküliek a jövő évtől ingyenesen használhatják a közösségi közlekedést. Aztán itt van a rabszolgatörvény, amit önök egy éve megszavaztak, és azóta is körömszakadtáig védenek, ami a multik és a fideszes oligarchák nagyvállalatainak érdekét szolgálja az emberek érdeke helyett. Ehhez képest Budapest ennek az alkalmazását is betiltotta. Vagy itt van a klímatörvény, a klímavészhelyzet, aminek a létét sem ismerték el sokáig, majd annyira vállalhatatlan lett a pozíciójuk, hogy végül elfogadták az ellenzéki pártok határozati javaslatát, illetve a Párbeszéd törvényjavaslatát. Ehhez képest Karácsony Gergely Budapesten már ki is hirdette a klímavészhelyzetet, és mindent megtesznek a fenntartható módon való kormányzás érdekében. [[Dr. Rétvári Bence: Zuglóban hány fát vágott ki Karácsony? Zuglóban kiirtotta a fákat!]] Látják, ez a különbség, amikor valaki a hatalom embereinek a logikája szerint kormányoz, és aközött, hogy ha valaki az emberek hatalmát képviseli, ahogy Karácsony Gergely és a köztársaságpárti többség, illetve itt a parlamentben még ellenzékben lévő frakciók, beleértve a Párbeszéd zöldbaloldali közösségét is. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Arra kérem kormánypárti képviselőtársaimat is, hogy hallgassák figyelemmel a felszólalást, és legyenek szívesek nem kiabálni. [[Dr. Rétvári Bence: Azt olvastuk, hogy „párbeszéd”!]] Tordai Bence képviselő úr elhangzott napirend előtti felszólalására a kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Sok témát hozott fel, engedje meg, hogy válaszoljak. Ami a rabszolgatörvényezést illeti: amit önök állítottak gyakorlatilag egy éve, arról bebizonyosodott, hogy teljes hazugság. Egyetlenegy helyről tudunk, ahol amiatt rúgtak ki egy gyermekes anyukát, mert nem volt hajlandó túlórát vállalni, és ez Józsefváros. [[Dr. Völner Pál: Pikó András!]] A színházakra is utalt. Egyetlenegy polgármesterről tudunk, aki megüzente azt, hogy ki nem lehet a jövőben színházigazgató, és egyről tudunk, aki elmozdított színházigazgatót, és őt úgy hívják, hogy Karácsony Gergely. [[13.30]] Ami a médiát illeti, látom, hogy szívén viseli; hogyha ennyire szívén viseli a média sokszínűségét, javaslom, hogy lapozgassa a Józsefváros újságot, és számolja meg, hogy az új polgármester hányszor szerepel benne. Ami pedig a szájzár ügyét illeti, javaslom, hogy látogasson el Vácra, mert ott hoztak olyan rendeletet, ami alapján nem nyilatkozhatnak a munkatársak. Az önök polgármesterének szövetségeséről van szó, valószínűleg erről is egyeztettek. Ami az intézkedéseket illeti, tisztelt képviselő úr, szerintem is érdemes erről beszélni, mert, ahogy a budapestiek bontogatják ki a karácsonyi ajándékokat, egyre inkább rájöhetnek, hogy mit rejtenek a színes szalagok és a szép csomagolások. Az egyik csomagban dugódíj, a másikban a szuperkórház leállítása, egy harmadikban egy rakás új pozíció, megemelt fizetésekkel maguknak. Egy kis cédulán az szerepel, hogy a „Liget Budapest” program leállítása, eközben, ha fülelünk, akkor pár kerületből hallhatjuk a Czeglédy nevű krampusz mocorgását, rábízták ugyanis az átvilágítást. De a legnagyobbnak tűnő meglepetés mégiscsak az, hogy újra megjelennek a múlt emberei. Na, nem a kéményen érkeznek, nem rénszarvas húzta szánon, hanem Karácsony Gergely hívta őket, és látunk még más dobozokat is. Egy közös dolog van bennük: az adóemelés, adóemelés, adóemelés; garázsadó, építményadó és sok másféle ingatlanadó. Pár hét telt el, de máris megemelték ezeket. És ez nem az az ajándékhalmaz, amit sokan vártak itt Budapesten. [[Tordai Bence: Hazudsz!]] Jobb lett volna, ha ezeket nem adják oda sem eddig, sem most, sem pedig később. Engedjék meg, hogy még egy ügyet itt felhozzak a Házban, azért, mert súlyos, és önöket érinti. Köztudott, hogy az egyik budapesti színházban molesztáltak egy színésznőt, és azt is tudjuk, hogy nem elszigetelt esetről van szó [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.]] Ezek után a Párbeszéd képviselője egy december 10-ei bizottsági ülésen szépen elviccelődött az eseten. [[Tordai Bence: Hazudsz! Bangóné Borbély Ildikó: Nem igaz!]] Burány Sándor azt bírta mondani, hogy ezek az ügyek nem is zaklatásnak minősülnek, hanem együttműködési kényszernek. Együttműködési kényszer! [[Zaj az ellenzék soraiból.]] Tisztelt Képviselő Úr! Ez minősíthetetlen! [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: A ti frakciótok! Az elnök csenget.]] Azóta ebben az ügyben totális csend települt a PM-es képviselőkre, pedig korábban még elég harciasak voltak, köztünk szólva. Szabó Timea mécsest gyújtott az áldozatok emlékére, Karácsony Gergely kormánybiztos kinevezését követelte, aki a nők elleni erőszak ellen lépne fel. Arra is volt példa, hogy flashmobot szerveztek, beragasztott szájjal meneteltek civil szervezetekkel az oldalukon, és nem volt olyan ülésnap itt a Házban, hogy ne követelték volna az isztambuli egyezmény ratifikálását. Mindezek után jön Burány Sándor, és jól szórakozik a zaklatásokon. Ez önmagában véve is súlyos, de az még inkább, hogy a címeres jogvédő képviselők hallgatnak, mindenhol hallgatnak [[Tordai Bence: Mert hazudsz, azért!]] , sehol egy tiltakozás, sehol egy harsány transzparens, hangosbeszélő, nincsen Facebook-élőzés, sehol egy kóbor petíció, egyetlenegy szavuk nem volt. Talán csak annyi, hogy az egyik képviselőtársuk azt mondta, hogy Burány képviselő úrnak jó a humora. Minősíthetetlen! Tisztelt PM-es Képviselők! Most két út áll önök előtt. Az egyik út a helyes, arról szól, hogy cselekednek, és nem hagyják ezt következmények nélkül, és megszakítják az együttműködést ezzel a képviselőjükkel. A másik lehetőség, hogy továbbra is lapulnak. Ha ezt az utat választják, akkor a jövőben semmi, de semmi alapjuk nem lesz arra, hogy emberi jogi és erkölcsi kérdésekben bárkit számonkérjenek. [[Tordai Bence: Fake news!]] Ha így tesznek, akkor önök a zaklatók, és azok oldalára állnak, akik jót szórakoznak a brutális eseteken. Döntsék el, hogy melyik utat választják, a felelősség súlyos, és ebben az esetben az önök vállát nyomja. Békés karácsonyt kívánok önöknek. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Ugyancsak napirend előtti felszólalásra jelentkezett a Jobbik képviselőcsoportjából Lukács László György képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője: „Meddig él vissza a kormány az emberek türelmével?” címmel. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Eléggé büszke már a világításra, miniszterelnök úr? Ezt kérdezik a közösségi médiában, hogy büszkee a miniszterelnök arra, hogy éjjel-nappal ki van világítva a Puskás Stadion, hiszen valóban az a helyzet, hogy éjjel-nappal világítják azt a stadiont, amelyet megépítettek, és azt mondták, büszkék rá, és ahelyett a választópolgárok, a közösségi média lakói azt mondják, hogy lekapcsolnák ezt a világítást, és helyette pedig felkapcsolnák a Jahn Ferenc Dél-pesti Kórházban, az ügyeleten a világítást. Merthogy az történt, tisztelt képviselőtársaim, a délpesti kórházban, hogy egypár nappal ezelőtti hír hét sebészorvosból hat felmondott. Ők azok a szakorvosok, akik nélkül ügyeletet elég nehéz lesz szervezni, bár vannak, és ismerjük az érvelést, vannak más orvosok is ezen az osztályon, azonban ahhoz, hogy biztonságosan ügyeletet lehessen ott ellátni, erre a hét sebészorvosra, de legalább hatukra szükség lett volna.Azért álltak föl, tisztelt képviselőtársaim, ezek az orvosok a dél-pesti kórházban meglévő munkahelyükről, mert akkora a leterheltség, és olyan kevés pénzt kapnak az államtól mindezért cserébe, hogy egyszerűen munkát felelősségteljesen már elvégezni tovább nem lehet. Ők így tiltakoznak Viktornál az egészségügy lezüllesztése ellen. És hát, ki tudja, tisztelt képviselőtársaim, hogy hogyan fog alakulni sok százezer embernek a sebészeti ügyeleti ellátása Dél-Pesten vagy akár Budapesten? Lesze elég orvos, aki ellátja ezután a dél-pesti kórház körzetében a betegeket az éjszaka közepén? Lesze egyáltalán sebészeti ügyelet Pest nagy részén, vagy megvárják esetleg azt, hogy további lámpákat kelljen lekapcsolni? Tisztelt Államtitkár Úr! Ismerjük a minisztérium érvelését, önök azt mondják, hogy ez a kórház továbbra is remekül működik, és a sebészeti ügyelet ellátása megfelelő. Csak, államtitkár úr, akkor minek kellett a kórháznak a Facebookon azonnali munkaerőt toboroznia azzal a hirdetéssel, hogy kifejezetten a távozó orvosoknak ezekre a pozícióira vesznek fel embereket? Sorra épülnek, tisztelt képviselőtársaim, a profi focicsapatainknak a stadionjai, a hatalom úgy döntött, hogy az űrbe fog küldeni magyar űrhajósokat, a Türk Tanács luxusát mi fizetjük, sőt a budai Várban kialakított kormányzati központra is dőlnek a milliárdok. Ha így folytatódik, tisztelt államtitkár úr, már lassan az sem lesz, aki lekapcsolja a villanyt. De, ha átnézünk Budára, és nem csak Pesten maradunk, akkor ott a Kútvölgyi tömb, a Semmelweis Egyetemnek a Kútvölgyi tömbje, amiről egy évvel ezelőtt azt lehetett tudni, hogy költözni fog, és eljutottunk oda, hogy 14 nap múlva kellene költözni, de senki nem tudja, hogy mi hova fog kerülni, legfőképp a dolgozók és legfőképp a betegek vannak veszélyben. Azt se tudják, hogy merre kell menni. Teljesen kiszolgáltatottak. Jól látszik, hogy amihez önök hozzáfognak, abból nem szuperkórház, hanem szuperkáosz lesz. Ez van a Kútvölgyi tömbbel kapcsolatosan is, és ez a hír. Újonnan jött friss hír, és jól mutatja a kormány egészségügy-politikáját, hogy a kórházaknak beszállítók a 70 milliárd forintos tartozásra, rekordtartozásra azt mondták, hogy azonnal fizessen a kormány. Idézem: „felszólítjuk Magyarország Kormányát, hogy azonnal rendezze az adósságokat, mert az ilyen mértékű tartozás már nemcsak az adósságot finanszírozó vállalkozások gazdálkodásában okoz súlyos problémát, hanem ezen keresztül a magyarországi betegellátást is veszélyezteti”. Hát, itt tartunk, tisztelt képviselőtársaim, tisztelt államtitkár úr, hogy önök nem fizetnek a kórházak beszállítóinak. Tudjuk, mi ennek a következménye: műtétek maradnak el, a várólisták fognak hízni, és még több orvos fog felmondani, ahogy egyébként Dél-Pesten ezt megtették. És hogy mi a kormány válasza erre? Építenek két új kórházat. Kenyában! Sőt, eljutottak odáig, hogy onkológiai kórházat hoznak létre Vietnamban. Ide építik a kórházakat, máshol hagyják leromlani. Ne is csodálkozzunk, hogy ezzel egyenes arányban áll a tb-törvény elfogadása! Ahol lehet, önök a magyar betegekbe rúgnak bele! 700 ezer embert fognak egészségügyi ellátás nélkül hagyni ezzel a törvényjavaslattal, ezzel a törvénnyel. Sőt, ha itt tartunk, tisztelt államtitkár úr, akkor nézzük már meg, hogy Magyarországnak milyen az európai uniós és ezen belül is az egészségügyi teljesítménye! Az a helyzet, államtitkár úr, hogy önök 38 ezer embert hagynak úgy meghalni, hogy megmenthetők lennének. Hogy egy újabb Puskás-hasonlatot hozzunk: ez az a mennyiség, amely gyakorlatilag a 67 ezres stadiont két év alatt megtölthetné, kétszer 38 ezer ember halála elkerülhető lenne, önök egy Puskás-stadionnyi embert veszítenek el két év alatt ezekben. Magyarország első helyen áll daganatos megbetegedésekben, a legrosszabb statisztikát produkálja, és a magyar emberek költik a legtöbbet saját zsebből az egészségügyre, ami szintén felháborító. Engedje meg, hogy úgy gondoljam és úgy lássam, hogy amit önök végrehajtottak, és ebben nem vagyok biztos, de így néz ki, az valójában egy bosszúhadjárat a magyarok ellen a lezüllesztett egészségüggyel. És engedjen meg egy utolsó, a Puskás Arénával kapcsolatos tényt: azt tartják, hogy a Puskás Aréna tetejéről a Magas-Tátráig is ellátni, a stadion tetejéről. De tudja, államtitkár úr, az is elegendő lenne, ha Orbán Viktor felállna oda, és szétnézne a városban, és látná, hogy hány magyar ember marad ellátatlanul. Látná, hogy Budapesten az emberek egészségügyi helyzete az elmúlt időszakban a legrosszabb, és hogy lepusztították az egészségügyet. Ezért menjen oda, és nézze meg, hogy milyen Budapest felülről, és hogy élnek a magyar betegek! Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úr napirend előtti felszólalására a választ a kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr! [[13.40]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Van, ahol a Fidesz-KDNP felel az egészségügyért, és van, ahol a Jobbik. Ózdon a Jobbik. 2014-ben az ózdi költségvetésben az egészségügyre előirányzott költségvetési összeg 60,5 millió forint volt, 2018-ra ez a 60,5 millió forint 50,6 millió forintra apadt, csökkent. [[Dr. Lukács László György: Állami fenntartású!]] Ezzel szemben a Fidesz-KDNP által benyújtott és elfogadott jövő évi költségvetés 770 milliárd forinttal többet tartalmaz egészségügyi célokra, mint a 2010-ben az önök szövetségesei által benyújtott költségvetés. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Állami fenntartású!]] Az önök esetében, ahol önök dönthettek az egészségügyi forrásokról, ez csökkent, ahol a Fidesz-KDNP dönthetett a forrásokról, ez nőtt.Tisztelt képviselő úr, nemzetközi összehasonlításokat említett. Ön is ismeri az OECD-nek azt az összehasonlítását, amely szerint amikor az önök szövetségesei kormányoztak Magyarországon, Magyarország volt az egyetlen ország, ahol GDP-arányosan az egy főre eső egészségügyi kiadások csökkentek, 2010 óta pedig ebben az időszakban az OECD-államok OECD felmérésében az EU-tagállamok közül a 7. legmagasabb ütemű a magyar egészségügyi kiadások emelkedése, tisztelt képviselő úr. Az önök esetében csökkenés, az önök szövetségesei esetében csökkenés, 2010 óta, a Fidesz-KDNP óta emelkedés, tisztelt képviselő úr. Ami az ön tárgyi tévedéseit illeti a Jahn Ferenc Dél-pesti Kórházzal kapcsolatban, tisztelt képviselő úr [[Németh Szilárd István: Nem tévedés, hanem hazugság!]] 23 sebész dolgozik a kórházban [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Mennyi rezidens? Mennyi szakorvos?]] amiről ön azt próbálta állítani, hogy 7 sebész dolgozik ott, és összeomlott az ellátás, mert abból 6 sebész már nem dolgozik ott, miközben valóban két hónapos felmondási idős tárgyalásban van a kórház ezekkel az orvosokkal, de ezek az orvosok továbbra is dolgoznak, tisztelt képviselő úr. [[Z. Kárpát Dániel: Megnyugodtam!]] Ha akár ön, akár az ezt a hírt leközlő bármelyik internetes portál a valóságot akarta volna kideríteni, akkor nem futott volna bele ebbe a nagyon csúnya számszaki hibába. Ha megkeresték volna a kórházat, mielőtt megírják a cikket, megkeresték volna a fenntartó ÁEEK-t, mielőtt megírják a cikket, megkeresték volna a fenntartó minisztérium sajtóosztályát [[Dr. Lukács László György: Mind hazudott volna valamit!]] , mielőtt megírják ezt a cikket, nem futottak volna bele egy olyan egyértelmű valótlanság állításába, hogy 7 orvos dolgozik, miközben 23 orvos dolgozik ezen a területen. Ekkora hibákat is bevállalnak és elkövetnek csak azért, hogy bármelyik kórházat bármelyik pillanatban lejárassák. Mert lehet, hogy volt ott valaki, aki a szakszervezetből súgott valamit az egyik újságírónak, és anélkül, hogy a kórház vezetését megkérdezték volna, hogy vane egyáltalán orvos ezen az osztályon vagy nincs, bemondták, hogy a 7 orvosból egyetlenegy orvos maradt, miközben 23 orvos dolgozik ilyen feladatkörrel, tisztelt képviselő úr. És ön feláll itt a parlamentben, amikor már elhangzott a kórház korrekciója, és ugyanolyan rezzenéstelen arccal elmondja. Elmondja, hogy milyen kevés orvos van a Jahn Ferenc Dél-pesti Kórházban, miközben ugyanilyen büszke arccal ön tíz évvel ezelőtt meg elmondta, hogy milyen büszke rá, hogy 62 orvost vitt ki Írországba [[Dr. Lukács László György: Hazugság!]] Magyarországról. Itt, a parlamentben azt mondja, hogy csak egy orvos maradt [[Dr. Lukács László György: Hazugság! Kásler a legnagyobb orvosexportőr! A bizottság előtt ismerte el!]] , és ez szörnyű, miközben ön orvosexportőrként igyekezett a médiában megjelenni, tisztelt képviselő úr. És azt is elfelejtette említeni, hogy az elmúlt hónapokban a traumatológiák költségvetési többlettámogatására több tízmilliárdos nagyságrendben döntött a kormány többletforrásként, ha az idei és a jövő évet nézem, az érsebészek többletfinanszírozásáról szintén döntött a kormány. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Most kezd összeomlani!]] Azt is elfelejtette mondani, hogy köszöni ennek a kórháznak, hogy évente 38 ezer beteget látnak el, hogy a sürgősségin egy nap 24 órájában 90-100 beteget látnak el, köszöni azoknak az orvosoknak, akik a sebészeti osztály 50 ágyas kórtermeiben feladatot látnak el. És azt is elfelejtette mondani, tisztelt képviselő úr, hogy két évvel ezelőtt 125 millió forintból ez a kormány biztosított többletforrást ennek a kórháznak, a Dél-pesti Kórház sürgősségi részlegének a teljes felújítására. Ön tehát, én azt hiszem, nem igazán szerzett erkölcsi alapokat orvosexportőrként arra, hogy ezeket a kórházakat itt a parlamentben szidalmazza. Bezzeg az ön szövetségesei, azok nem voltak ilyen finomkodók, ők bezárták a svábhegyi gyermekkórházat, az OPNI-t, a Szabolcs Utcai Kórházat, a Schöpf-Merei Kórházat, simán felszámoltak 16 ezer ágyat, simán elbocsátottak 6 ezer egészségügyi dolgozót, elvettek egyhavi bért mindenkitől, és vizitdíjjal és kórházi napidíjjal akarták távol tartani a betegeket a kórházaktól. Ez az önök kormányzása [[Dr. Lukács László György: Még nem is kormányoztunk soha!]] ez az önök politikája, tisztelt képviselő úr. [[Dr. Brenner Koloman: Majd fogunk kormányozni!]] Ezzel szemben mi 2010 óta 91 vidéki kórházat újítottunk fel részben vagy egészben, tisztelt képviselő úr, 54 rendelőintézetet sikerült modernizálnunk, és 107 mentőállomást korszerűsítettünk, emellett építettünk 23 teljesen új rendelőintézetet és 34 mentőállomást, tisztelt képviselő úr. [[Z. Kárpát Dániel: Az a szomorú, hogy te sem hiszed el! Látszik rajtad, hogy te sem hiszed el!]] Az önök politikája és az önök szövetségeseinek a politikája láthatóan az egészségügyben a forráskivonást mutatta, a privatizációt és a magyar orvosok, a magyar ápolók külföldre közvetítését, külföldre exportálását. [[Dr. Lukács László György: Ja, persze! Kásler vallotta be személyesen a bizottsági ülésen, hogy hány embert küldött ki!]] Hogy az egészségügyben továbbra is bővüljenek a források, erre csak a Fidesz-KDNP a garancia. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! „A teremtésvédelem elsősorban emberi magatartás és nem politikai termék” címmel napirend előtti felszólalásra jelentkezett a KDNP képviselőcsoportjából Harrach Péter frakcióvezető úr. Parancsoljon, frakcióvezető úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Kétezer év óta a keresztény kultúra része a teremtésvédelem. Ez szemléletet és magatartást jelent. Azokat a szempontokat foglalja magába, amiket ma természetvédelemnek, környezetvédelemnek, fenntartható fejlődésnek vagy klímavédelemnek nevezünk. A történetnek három szereplője van, maga a természet, az ember és az emberi tevékenység. A természettel mindenki találkozik, aki megcsodál egy tájat a szépségéért, az évszakonként változó növényvilágot vagy az állatvilág változatosságát, de különösen azokat a törvényszerűségeket, ami ezt a világot irányítja. Az ember része a természetnek, másrészt viszont felette áll. A keresztény tanítás szerint a Teremtő rábízta az emberre a világot, hogy művelje és őrizze azt. Az őrzés azt jelenti, hogy úgy adja tovább a következő generációnak, ahogy ő kapja, a művelés pedig azt, hogy használja azt a csodálatos ajándékát, amit alkotóképességnek nevezünk, vagyis legyen felelős gazdája a teremtett világnak. Ez persze egyúttal azt is jelenti, hogy a szélsőséges ökocentrikus és biocentrikus szemlélettel szemben mi azt mondjuk, hogy az ember és más élőlények között ontológiai és értéktartalmú különbség is van. Ma a teremtésvédelem gondolatának legfontosabb üzenete, hogy a környezeti válságot szemlélet- és magatartás-változással kell kezelni. Ilyen értelemben mondjuk azt, hogy ez a kérdés antropológiai természetű. És most értük el az emberi tevékenység kérdését, ami a jelenlegi válság legerőteljesebb kiváltó oka. Mindenekelőtt azt kell azonban kimondanunk, hogy a tudomány és a technika vívmányai önmagukban pozitívak. A probléma az utilitarista gazdasági modellben van, amelynek kizárólagos szempontja a haszonmaximalizálás. A rövid távú gazdasági érdek ütközik az emberiség hosszú távú érdekével. Eljött az idő, hogy újra kell gondolnunk néhány kifejezést, a fejlődés, a haladás, a növekedés és a jólét fogalmát. Határt kell szabni, méghozzá a fenntarthatóság keretein belül a termelési és fogyasztási kényszernek. A fenntarthatóság pedig nem mást jelent, mint annyi fogyasztást, amennyi pótolható. A teremtett világ ugyanis csak bizonyos mértékig képes a regenerálódásra. Meggyőződésem az, hogy a felelős gazdálkodás és a környezet megóvása összeegyeztethető, de ehhez szükséges a mentalitás és az életforma váltása. Ez a legfontosabb gondolata a keresztény egyházak különböző megnyilatkozásainak, amelyekből csak néhányat említek címszavakban: a 2008-as püspökkari körlevél a teremtett világ védelméről, vagy Ferenc pápa legutóbbi ilyen témájú enciklikája, esetleg a patmoszi ajánlások néven ismertté vált megnyilatkozások. A környezet védelme semmiképpen nem állhat gazdasági és pártpolitikai érdekek szolgálatában. [[13.50]] Ez egyfajta nemzeti egységet és nemzetközi együttműködést igénylő kérdés. Néhány szót azért így befejezésképpen érdemes arról is szólnunk, hogy a válság kezelésének európai és hazai kérdései is vannak. A 2030-as, illetve ’50-es nagyívű klímacél teljesítése és ennek érdekében a gazdaságok jelentős átalakítása minden tagállam által vállalt feladat, azonban ennek költségei olyan mértékűek, amelyek csak külső segítséggel fedezhetők, a kormány becslése szerint 50 000 milliárd forint. Magyarország ehhez az Uniótól is segítséget vár. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Frakcióvezető úr elhangzott napirend előtti felszólalására a kormány nevében Schanda Tamás államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Abban mindannyian egyetérthetünk, hogy a klímavédelem, vagyis a teremtett világ és a környezeti örökségünk védelme kiemelten fontos ügy. Úgy gondolom, hogy ennek egy olyan közös ügynek kellene lennie ahogyan ön is fogalmazott , amely a pártok felett áll, és mindenkinek együttes erővel kell küzdenie azért, hogy világunkat, bolygónkat megőrizzük és továbbadjuk gyermekeinknek, továbbadjuk legalább olyan állapotban, mint amilyenben mi kaptuk örökül. Ebben a küzdelemben nagy feladatok várnak ránk, és mint tudjuk, hallottuk is, ennek komoly ára van. Tisztelt Képviselő Úr! A Fidesz-KDNP-kormány támogatja az EU klímacéljait, de ennek nagy ára van erről ma már beszéltünk , hiszen a 2050-es karbonsemlegesség mintegy 50 000 milliárd forintba kerülne hazánk számára. Miniszterelnök úr a tárgyalások során kifejezte, hogy akkor tudjuk vállalni a kitűzött célt, ha nem a magyar emberekkel fizettetik meg ennek a költségét. A költségek viselésébe be kell vonni a szennyező országokat és a szennyező nagyvállalatokat is, hiszen az ő felelősségük a legnagyobb. Nem megengedhető az sem, hogy a vállalások elérése érdekében emelkedjenek az élelmiszerárak vagy emelkedjenek az energiaárak. Nálunk, Magyarországon ez kiemelten fontos, hiszen szeretnénk megőrizni és megvédeni a rezsicsökkentés eredményeit, meg fogjuk védeni a jövőben is a magyar családok érdekeit. Nem támogatható Magyarország részéről az sem, hogy azokra a tagállamokra terheljék a költségeket, amelyek vállalták, hogy felzárkóznak a következő évtizedekben az EU gazdaságához. Az EU-ban eddig komoly ellenvélemény alakult ki az atomenergia használatával kapcsolatban, de el kell fogadni azt a tényt és egyre többen fogadják el , hogy az atomenergia használata nélkül nem lehet hatékonyan harcolni a klímaváltozással szemben. Ezért aztán olyan szabályok meghozatalára nyílik lehetőség, amelyek támogatják, bátorítják a nukleáris energia felhasználását. Tisztelt Képviselő Úr! Magyarország valóban komolyan veszi az éghajlatváltozással járó veszélyeket, és cselekszik is annak érdekében, hogy az ezzel járó változásokat hazánk javára fordítsa. Egyetértünk az Unió 2030-ig vállalt céljaival, sőt ehhez képest többet is vállaltunk erről is beszéltünk ma már , vagyis 2030-ra az energiatermelésünk 90 százaléka kibocsátásmentes lesz. A teremtett világ védelme érdekében vannak céljaink, ehhez terveink és intézkedéseink. Ugyanakkor azt is látni kell, hogy Magyarország kibocsátása eltörpül a nagy szennyezőké mellett. És azt is látni kell, hogy csak úgy tudjuk csökkenteni az üvegházhatású gázok kibocsátást, hogy mellette növeljük a gazdasági teljesítményünket. Ez Magyarországnak sikerült is 2018-ban, úgy növeltük a gazdasági teljesítményünket, hogy közben csökkent az üvegházhatású gázok kibocsátása. Miénk a hatodik legalacsonyabb kibocsátási mutató, ez 6,3 tonna/fő/évet jelent Európában. Ehhez képest a német kibocsátás 10,94 tonna, a holland 11,51 tonna; de mondhatjuk az Egyesült Államok adatát is, ami 20,13 tonna vagy akár Szaúd-Arábiáét, az 25,7 tonna. A megújuló energiaforrások arányára vonatkozó, 2020-ig kitűzött 13 százalékos európai uniós célt pedig már 2011-ben elértük, és azóta meg is haladtuk. A klímasemleges energiatermelés tekintetében ma Magyarország jobban teljesít, mint az Európai Unió legtöbb országa, egyebek mellett Ausztria, Ciprus, Írország, Málta, Portugália, Spanyolország nemhogy nem csökkentette, hanem még növelte is üvegházhatásúgáz-kibocsátását az elmúlt években. Magyarország abban a részében van az európai uniós tagállamoknak, amelyek a legnagyobb csökkentést hajtották végre az elmúlt harminc évben, és amelyek a legjobb adatokkal rendelkeznek. Tisztelt Képviselő Úr! Mindannyian tisztább levegőt, tiszta vizet és elviselhetőbb klímát szeretnénk, de ennek érdekében cselekvéssel lehet és kell fellépni. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! „Aktuális ügyek” címmel a Fidesz képviselőcsoportjából Czunyiné Bertalan Judit képviselő asszony jelentkezett napirend előtti felszólalásra. [[Moraj az ellenzéki padsorokban.]] Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Az elmúlt hetekben látott napvilágot a sajtóban az a hír, hogy a méltán neves fővárosi Katona József Színház azonnali hatállyal szerződést bontott [[Dr. Varga-Damm Andrea: Már megint!]] egyik rendezőjével, akit mindemellett ki is tiltott intézményéből. Az azóta eltelt idő alatt közismertté vált… [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.]] Képviselő asszony, van lehetősége szót kérni, amennyiben fontos téma áll a napirenden. [[Korózs Lajos: Nincsen lehetősége! Dr. Rétvári Bence: A frakció megvonta a lehetőséget!]] Az azóta eltelt idő alatt közismertté vált a nyilvánosság számára, hogy a kolléganőivel több esetben erkölcsi határokat átlépő módon viselkedő személy nem más, mint a korábban SZDSZ-es színekben politizáló Gothár Péter. Felháborító, hogy az említett teátrum még az ügy kirobbanását követően is falazni próbált a Kossuth-díjas rendezőnek. Tette mindezt a színház vezetősége a balliberális elittel karöltve, akik más esetben oly hangosan és harciasan kívánnak védelmező szerepben tetszelegni. Tisztelt Ház! December 9-én, a magyar Országgyűlés egyik bizottságának ülésén melynek ideje alatt a Színház és Filmművészeti Egyetem éppen megvált Gothár Pétertől Burány Sándor, a Medgyessy-kormány volt minisztere, a Párbeszéd országgyűlési képviselője úgy vélte, szabadon megengedhet magának a nők elleni szexuális zaklatásokra vonatkozóan egy igen csípős megjegyzést. Sajnálatra méltó azonban, hogy képviselőtársam a közvéleményt borzoló zaklatási ügyeket egészen egyszerűen szimplán együttműködési kényszernek titulálta. Beszédes az is, hogy Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony hogyan viselkedett mindeközben, aki ezen bizonyos bizottsági ülésen közvetlenül Burány Sándor mellett ülve az említett megjegyzésen csupán kajánul nevetett. Őszintén szólva aggasztó, hogy a balliberális képviselőtársam arcára mosolyt csal egy ilyen súlyú bűncselekménynek holmi együttműködési kényszerként történő definiálása. Csalódást okoz az is… [[Tordai Bence folyamatosan a szónokhoz beszél.]] Csalódást okoz az is, hogy Szabó Timea, a Párbeszéd frakcióvezetője még el sem ítéli pártja képviselőjének megnyilvánulását; mindezt tőle szokatlan módon téve, hiszen minden más esetben éppen ő az, aki oly harsányan kongatja a vészharangot bárminemű, a nők ellen irányuló, azok személyi vagy testi integritását sértő cselekmények elkövetésekor. Miért nem tesz most piros ragtapaszt a szájára tiltakozásul? [[Tordai Bence: Azért, mert…! Az elnök csenget.]] Tordai képviselőtársam, Szabó Timeát kérdeztem. Ha ön Szabó Timea, akkor elfogadjuk a válaszát. Tisztelt Képviselőtársaim! Nem szabad kettős mércét alkalmazni akkor, amikor szexuális zaklatás bűncselekményének megalapozott gyanúja felmerül. Éppen ezért szeretném megkérni képviselőtársaimat arra, hogy ne csak akkor legyenek nagy nővédők, amikor az elkövető nem a balliberális politikai oldalhoz tartozik, hanem minden egyes, nők ellen irányuló zaklatás esetében, függetlenül attól, hogy az érintett személy mely oldal holdudvarához tartozik. Kérdem ezért a máskor oly harcias jogvédő Szabó Timeát, hogy miért nem ítéli el képviselőtársa mondatait. Kérdezem, miért nem zárja ki Burány Sándort a Párbeszéd képviselőcsoportjából. Miért hallgat, képviselőtársam? [[14.00]] Vagy az nem is ő volt, aki mécsest osztogatott az ülésteremben a nők elleni erőszak áldozataira történő megemlékezéshez? [[Dr. Völner Pál: Szégyelld magad!]] Felhívom hát nővédő ellenzéki képviselőtársaim figyelmét [[Tordai Bence közbeszól.]] hogy az említett viselkedésük… [[Nagy zaj. Az elnök csenget. Szászfalvi László Tordai Bencének: Hallgasd végig!]] Felhívom tehát nővédő képviselőtársaim figyelmét [[Szászfalvi László: Tiszteletet!]] , hogy az említett viselkedésük pont azon nők felé irányul arculcsapásként, akik védelmében oly sűrűn felemelik a szavukat. Érthetetlen az is, hogy sem Borbély Ildikó, sem pedig Szabó Timea nem szavazta meg korábban a büntető törvénykönyvnek a nők elleni bűncselekmények szigorítását célzó módosítását. [[Tordai Bence közbeszól.]] A Fidesz-KDNP-pártszövetség képviselői elítélnek minden, a női méltóságot sértő, azt egyéb módon aláásó vagy súlyosan becsmérlő mindenfajta megnyilvánulást, legyen az fizikai vagy verbális. Az ilyen ügyek kellő alaposságú kivizsgálását követően kettős mérce alkalmazása nélkül valamennyi, e Házban helyet foglaló személynek egyöntetűen kell így cselekednie. Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a figyelmet, köszönöm a szót. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Képviselő asszony elhangzott napirend előtti felszólalására a választ a kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úrtól fogjuk hallani. [[Közbeszólás a Jobbik padsoraiból: Igazítsd helyre őket, Bence! Keményen!]] Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. [[Az elnök csenget.]] Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Ahogy a képviselő asszony is leírta a helyzetet, a helyzet egyszerű. A Párbeszéd vagy egyetért Burány Sándor szavaival, vagy nem. Ha a Párbeszéd egyetért Burány Sándor szavaival és azt mondja, hogy a szexuális zaklatás csak egy együttműködési kényszer, akkor nem tett semmit. Ha pedig nem ért ezzel egyet [[Tordai Bence közbeszól. Az elnök csenget.]] akkor vagy felszólítja Burány Sándort, hogy vonja vissza a szavait, vagy felszólítja, hogy hagyja el a Párbeszéd frakcióját, vagy önmaga zárja ki Burány Sándort a frakcióból, ha Burány Sándor nem hajlandó elnézést kérni és megkövetni a közvéleményt ezen kijelentése nyomán. Ilyen egyszerű lenne a helyzet.A Párbeszéd frakciója semmit nem tesz. Tehát a Párbeszéd frakciója ezek szerint egyetért Burány Sándornak ezzel a kifejezésével, a múlt héten a bizottsági ülésen elmondottakkal. Sajnos úgy látom, hogy képviselő asszony egyedül maradt, aki igyekszik minden esetben fellépni az áldozatok védelmében. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Ó, tényleg? És Marton Lászlónál mi volt?]] Mert akkor, amikor Bangóné Borbély Ildikó petíciózott, akkor hozzá csatlakoztak Bősz Anett, Demeter Márta, Gurmai Zita, Hohn Krisztina, Kunhalmi Ágnes, Potocskáné Kőrösi Anita, Schmuck Erzsébet, Szabó Timea, Szél Bernadett, Vadai Ágnes, Varga-Damm Andrea, mindenki ott volt, mindenki aláírt, mindenki petíciózott korábban. Egymásra próbáltak licitálni különböző ügyekben [[Dr. Varga-Damm Andrea: És kértem, hogy küldjétek el Veszprémből Marton Lászlót, de nem küldtétek el! Meghalt, ez volt a megoldás.]] Most viszont, amikor egy balliberális oldalhoz tartozó színházi rendezőről van szó, az ügyet elmismásoló színházi vezetésről van szó, amikor az ügyben fel nem lépő Karácsony Gergely főpolgármesterről és Gy. Németh Erzsébet főpolgármester-helyettesről van szó, vagy Burány Sándor képviselő úrról van szó, akkor senki egyetlenegy petíciót nem ír, egyetlenegy felszólítást nem tesz, semmilyen akciót nem szervez. Hogy lehetséges az? Hogy lehetséges az, hogy a színház ügyében a főváros kommunikációja csak az, hogy az ügy le van zárva, nincs itt semmi látnivaló?! Semmi felelőssége nincs annak, aki 11 hónapon keresztül 11 hónapon keresztül! igyekszik elmismásolni az ügyet, igyekszik elleplezni. Nincs semmi felelőssége annak, aki nem az áldozatot segíti, hanem az elkövetőt rejtegeti. Rejtegeti a média elől, ki sem adja a nevét [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.]] , úgy szerveznék a meghallgatásokat a Színművészeti Egyetemen például, hogy ne kelljen az újságírókkal találkoznia, miközben más esetekben pontosan a balliberális oldalhoz tartozó képviselők a média és a sajtó nyilvánosságát szokták felhasználni ahhoz, hogy az ügyre még nagyobb fókusz kerüljön, másrészről pedig az elkövetőre még nagyobb nyomást helyezzenek. Most ezzel szemben csak az elbújtatás és az elkendőzés az, ami jellemző volt a balliberális oldalra, tisztelt hölgyeim és uraim. Hogy lehetséges az, hogy a darabjait továbbra is lehet játszani egy ilyen rendezőnek, hogy Burány Sándor képviselő úr itt ül továbbra is az Országgyűlésben? Ha nem így gondolja Burány Sándor, miért nem kért emiatt elnézést? [[Tordai Bence: Mert nem volt miért elnézést kérnie!]] Miért nem állt ki ugyanúgy a nyilvánosság elé, mint ahogy egy nyilvános bizottsági ülésen tette ezt a megjegyzését, hogy csak együttműködési kényszer és nem szexuális erőszak vagy molesztálás következett be? Miért van az, hogy ahogy képviselő asszony is utalt rá, az ellenzék képviselői nem szavazták meg a szociális törvénynek azt a módosítását, amikor a titkos menedékházakat létrehoztuk, pontosan a hasonló erőszakos cselekmények áldozatainak a védelmére? Hogy lehetséges az, hogy a büntető törvénykönyvbe ők saját kormányzásuk három ciklusa alatt egyetlenegyszer sem emelték be a kapcsolati erőszakra vonatkozó tényállási elemeket, hanem a Fidesz-KDNP emelte be ezt a büntető törvénykönyvbe és nem szavazták meg a büntető törvénykönyvet és ezt a módosítást az ellenzéki képviselők? Hogy lehet, hogy csak akkor hangosak, amikor sajtótájékoztatót kell tartani egy nem balliberális oldalhoz tartozó elkövető kapcsán, vagy amikor általában kell a jelenségről beszélni? Ez mutatja azt a fajta kétszínűséget vagy álszentséget, hogy sohasem az áldozatok védelme, vagy sohasem maga a tett, ami őket zavarja, csak ebben is egy politikai fegyvert, egy politikai revolvert látnak, hogy amikor nem az ő politikai oldalukhoz szorosan kötődő személyről van szó, akkor fellépjenek ellene, és ezt az eszközt is használják velük szemben. Itt volt napirend előtt a Párbeszéd frakciójának lehetősége, hogy Tordai Bence felálljon és elnézést kérjen Burány Sándor szavai miatt. Vagy azt mondja, hogy Burány Sándor elnézést fog kérni e miatt a szavak miatt. Itt volt ötpercnyi lehetősége, de még egy félszónyi utalást sem tett erre, hogy a Párbeszéd ne értene egyet ezzel a mondattal, vagy pedig Burány Sándor elnézést kér a közvéleménytől. Ötpercnyi lehetősége volt. Mindenféle hazugságot összehordott az öt percében, de ez az egyetlenegy egyenes és őszinte mondat nem hagyta el a száját. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Frakcióvezető Hölgyek és Urak! Kérem, biztosítsák a Ház határozatképességét. Két perc technikai szünetet tartunk annak érdekében, hogy ezt megtegyék, és ezt az alkalmat ragadjuk meg arra, hogy a Ház munkatársai és Koncz Ferenc képviselő úr a szerencsiek ajándékát és személy szerint képviselő úr ajándékát, jelképes karácsonyi ajándékát kiosszák. Kérem, a két percet lehetőleg ne lépjék túl! [[Rövid szünet. Koncz Ferenc egy-egy csokoládét ad a kormánypárti képviselőknek.]] Mivel pedig a karavánnak haladnia kell, ezért arra kérem képviselő urat, hogy fejezze be most már az ajándékok osztását! Lehetőség lesz a szünetekben és az üléstermen kívül mindenkinek ebből majd venni. Most folytatjuk munkánkat. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat. Parancsoljon, jegyző úr!
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ágh Péter, Fidesz; Nyitrai Zsolt, Fidesz; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Magyar Zoltán, Jobbik; Brenner Koloman, Jobbik; Varga-Damm Andrea, Jobbik; Keresztes László Lóránt, LMP; Dudás Róbert, Jobbik.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Ház! Bejelentem, hogy a kormány az Országgyűlésről szóló törvény 35. §-ának (1) bekezdésében foglaltak alapján az Országgyűlés rendkívüli ülésének összehívását kezdeményezte az egyes törvényeknek az egyfokú járási hivatali eljárások megteremtésével összefüggő módosításáról szóló T/8016. számú törvényjavaslat megtárgyalása érdekében. [[14.10]] A levelet és annak mellékletét a honlapon valamennyien megtekinthették és megtekinthetik. Tisztelt Országgyűlés! Most soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendről, az ülés időtartamáról, a felszólalási időkeretekről az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Ez látható többség. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most soron következik a köztársasági elnök úr által megfontolásra visszaküldött, az Országgyűlés 2019. december 10-ei ülésnapján elfogadott, az egyes törvényeknek az egyfokú járási hivatali eljárások megteremtésével összefüggő módosításáról szóló törvényhez benyújtott törvényalkotási bizottsági jelentés és módosító javaslat vitája. A köztársasági elnök úrnak aláírásra megküldött törvény szövege T/8016/12., a köztársasági elnök úr levele T/8016/13. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. A Törvényalkotási bizottság módosító javaslatát T/8016/15., jelentését pedig T/8016/16. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Képviselőtársaim! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Salacz László képviselő úrnak, a bizottság előadójának, 15 perces időkeretben. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. december 17-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes törvényeknek az egyfokú járási hivatali eljárások megteremtésével összefüggő módosításáról szóló T/8016. számú törvényjavaslatot. A jelentést a bizottság a házszabály 78. §-a alapján 31 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvény folytatja az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény koncepciójában megfogalmazott azon célkitűzések megvalósítását, amelyek fő célja, hogy a hatósági eljárás megindulása és az abban hozott anyagijogerős bírósági döntés meghozatala között a lehető legrövidebb időtartam teljen el. Az Ákr. hatálybalépése óta a rendelkezésre álló adatok alapján indokolt a járási, valamint a kerületi hivatali hatósági eljárásokhoz kapcsolódó jogorvoslati rendszer felülvizsgálata eredményeként egyfokú hatósági eljárási modellt kialakítani. A jogorvoslati rendszer hatékonysága pedig csak úgy biztosítható, ha a közigazgatási perek fórumrendszere egyszerű és átlátható. Mindezek mellett az Alaptörvénnyel összhangban álló egységes joggyakorlat is első számú követelmény, amit a Kúria döntéseinek kötelező ereje hivatott biztosítani. Ennek megfelelően a bíróságok pedig kötelesek a Kúria jogértelmezését követni. Tisztelt Képviselőtársaim! A törvény egy új jogorvoslati eszközt kíván bevezetni, az úgynevezett jogegységi panasz intézményét arra az esetre, ha a feleknek már nem áll rendelkezésre további jogorvoslat. Ezek a módosítások egyebek mellett megszüntetik a közigazgatási és munkaügyi bíróságokat is. A javaslat alapján a járásbíróság törvénykezési helye a járásbíróság szervezeti egységeként működhet a jövőben, melyet igazságügyi alkalmazott, csoportvezető vezet. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat általános és részletes vitája során több megalapozott bírálat fogalmazódott meg, melyeket a Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslata kívánt orvosolni. Viszont ez nem került elfogadásra az Országgyűlés által. Az elfogadott törvény számos pontatlan és ellentmondásos rendelkezést tartalmaz, amelyek sértik a jogszabályok jogbiztonság elvéből fakadó egyértelműségének és kiszámíthatóságának követelményét. A köztársasági elnök észrevételeit is szem előtt tartva az újonnan benyújtott összegző módosító javaslat egyrészt biztosítani kívánja a törvény hatályos jogrendszerünk egységébe való illeszkedését. Másrészt pedig az igazságszolgáltatásban dolgozók anyagi és egyéb megbecsülésének nyomatékosabb kifejezését is szolgálni kívánja, tekintettel a törvény azon koncepciójára, melynek célja a közigazgatási eljárásokra vonatkozó egységes és az Alaptörvénnyel összhangban álló bírói joggyakorlat kialakítása. Az elhangzottakra figyelemmel kérem a javaslat támogatását. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíváne felszólalni. [[Dr. Völner Pál nemet int.]] Nem kíván. Köszönöm szépen. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki a vitában felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen, a Jobbik képviselőcsoportjából Balczó Zoltán képviselő úr jelentkezett felszólalásra. Parancsoljon, öné a szó.
Elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! A köztársasági elnök úr visszaküldte megfontolásra a nevezett törvényjavaslatot, és ez a levél három pontot tartalmaz. Az első kettőben arra tér ki, hogy milyen pontatlan megfogalmazások, ellentmondásos rendelkezések vannak, és ebben a formájában nem illeszthető a hatályos jogrendszerbe, tehát jogosan küldte vissza. A 3. pont külön figyelmet igényel. Engedjék meg, hogy idézzem, hátha nem mindenki olvasta: „A törvény egyik kiemelt célja a közigazgatási eljárásokra vonatkozó egységes és az Alaptörvénnyel összhangban álló bírói joggyakorlat kialakítása, ami feltétlenül igényli az igazságszolgáltatásban dolgozók anyagi és egyéb megbecsülésének újragondolását, figyelemmel az Országgyűlés Törvényalkotási bizottságának összegző módosító javaslatára.” Ha szikáran nézzük, hogy mi történt mi történt? A parlament a szükséges többséget nem adta meg. 29 fideszes képviselő úgy döntött, hogy nemmel szavaz. Ennek tehát az lett a következménye, hogy ez a jogalkotási rész nem született meg. Így elég furcsának tűnhet, hogy a köztársasági elnök miért biztatja a parlamentet arra, hogy az általa meghozott törvényt módosítsa és másképp szavazzon. Természetesen nem akarok naivnak látszani, az élet más. Nyilvánvalóan az elnök tudomására jutott, hogy valójában itt egy hiba történt, és a nemmel szavazó fideszes képviselők is valójában támogatni akarták ezt a módosító részt. Nos, a Jobbik azt a logikát próbálta fölhasználni, amit itt a köztársasági elnök úr alkalmazott. A törvény eredeti szövegétől, céljától eltérően úgy ítélte meg, hogy szükséges a bírák fizetésének emelése, hogy ezek a hivatalok megfelelő színvonalon járjanak el. Mi pedig úgy gondoljuk, hogy az is szükséges, hogy akik ezekben a hivatalokban dolgoznak a legkülönbözőbb területeken, igen magas minőségű képzést kapjanak. Tehát követve a házelnök úr által is elfogadottakat, mi javaslatot adtunk be például a felsőoktatásban dolgozók bérének, illetményének az emelésére, és emellett még más területekre is. Nos, a TAB ülésén ezzel kapcsolatban elhangzott mind elnök úr részéről, mind Bajkai István képviselő úr részéről, hogy ezt miért tekintik házszabályellenesnek. Ezek az indokok. [[14.20]] Ugyanakkor a megszokott rendtől eltérően mégis sor került ezzel kapcsolatban egy tartalmi szavazásra. E tartalmi szavazással a jelenlévők ezt az illetményrendezési lehetőséget elutasították, nemmel szavaztak. A 3. ponttal azonban van egy másik gond is. Itt az elnök gyakorlatilag nem tudomásul vesz, hanem aktívan legitimál egy olyan jogalkotást, amely nem biztosítja a képviselőknek a megfelelő alkotmányos jogot, hogy egy adott kérdésről a maguk lelkiismerete szerint dönthessenek. Ugyanis, ha megnézzük az általános indoklást, ez igen bőséges, hét és fél oldal, üssék be a szövegkeresőbe azt a szót, hogy illetmény, az általános indoklásban egyetlenegy szó sincs az illetményről, hiszen ez az egyfokú járási hivatali eljárásokra vonatkozó törvénnyel semmiképp nem függ össze. Ez tehát azt jelenti, még egyszer mondom, hogy tudomásul vette a köztársasági elnök úr, hogy ilyen jogalkotásra fog sor kerülni. Egyébként azt is hadd tegyem hozzá, hogy milyen problémát okoz minden ellenzéki képviselőnek az így beterjesztett javaslat. Döntenie kell, a Jobbik támogatja a bírák illetményrendezését, ezért meg is fogjuk szavazni az összegző módosító indítványt. Ugyanakkor nem támogatjuk, mert nagyon sok kifogásunk van az egyfokú járási hivatali eljárásokra vonatkozó törvényekkel szemben. Mit tud tenni ilyenkor egy képviselő? Hogy szavazzon? Ez az a helyzet, amikor lelkiismeretileg sem tudjuk megoldani. És hadd tegyek hozzá még egy kérdést az önök gyakorlatát tekintve. Attól tartok, hogy ezentúl, amikor az igazságszolgáltatással kapcsolatban a Jobbik bármit fölvet, önök azt fogják mondani: maradjanak csendben, üljenek le, hát önök nem támogatták a bírák illetményrendezését, erre fognak hivatkozni. Ezért hadd kérjem meg itt a jelen lévő államtitkárokat, pont nem a szakállamtitkár úr az, aki a leggyakrabban folyamodik ehhez az eszközhöz, hogy ne állítsák azt a szavazatunkat majd látva, hogy a Jobbik nem támogatta ezt az illetményrendezést, mondják azt, hogy a Jobbik nem támogatta az egyfokú járási hivatali eljárásról szóló törvényt. Ezért fogunk a végszavazásnál tartózkodni. Egyébként lett volna javaslatunk arra, hogy hogyan kellett volna ezt a törvényalkotást jól megoldani. Az ide nem illő részt, a bírák illetményrendezését külön jogszabály-módosítással kellett volna beterjeszteni, és mivel ezzel mindenki egyetért, a négyötödös többség és a nagy támogatottság meg lett volna arra, hogy ezt megszavazzuk, külön az egyik törvényről, külön a másikról. Annyit hadd mondjak, amilyen módon közös felelősséget viselünk itt a viták minőségéért, színvonaláért kölcsönösen, amilyen rossz képet fest az Országgyűlés magáról a lakosság számára, legalább így karácsony előtt fel lehetett volna mutatni azt, hogy íme, mégis van olyan kérdés, ahol ez a parlament képes együttműködni, képes közösen dönteni. Ezért most csak annyit tudok mondani önöknek zárszóként, hogy áldott karácsonyt kívánok a szónak a valódi, igazi értelmében minden kedves képviselőtársamnak. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló az LMP képviselőcsoportjából Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr. Parancsoljon, frakcióvezető úr!
Köszönöm szépen a lehetőséget. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Sajnálom, hogy nincs itt igazságügy-miniszter asszony, ő vezette föl ennek a törvénynek az általános vitáját, és azt gondolom, hogy van olyan súlyú ez a törvényjavaslat, és van olyan szimbolikus az az eljárás, aminek a harmadik állomásaként most erről beszélünk, hogy indokolt lenne miniszter asszony jelenléte.Sokat elmond arról, hogy a kormánypártok mit gondolnak a törvényalkotás menetéről, illetve mit gondolnak a törvényalkotás minőségéről, és ez az eljárás azt is megmutatta, hogy mennyire vannak itt lélekben jellemzően a kormánypárti képviselők. Nagyon fontos, és sok bírálat elhangzott az általános vita során erről a törvényjavaslatról, nyilván nem fogok mindent megismételni, az biztos, és azzal szeretném kezdeni, hogy van egy nagyon-nagyon komoly figyelmet kapott része ennek a salátatörvénynek, ami pedig a bírák és az ügyészek illetményemelésével kapcsolatos. Elhangzott itt valamennyi ellenzéki frakció részéről, hogy egy fontos, nagyon régóta húzódó feladatról van szó, és ezt mi mindenképpen egy fontos és támogatandó lépésnek tartjuk. Ugyanakkor szólni kell arról, hogy milyen eljárásban és hogyan került az Országgyűlés elé ez a törvény. Én is szeretném fölhívni a figyelmet, hogy mi történt itt a vita során, illetőleg mi történt a Törvényalkotási bizottság mai ülésén. Nagyon fontos elmondani, hiszen egy olyan törvényjavaslatról van szó, amely több mint hetven törvény módosítását érinti, hogy nem sikerült abszolválni még azt sem az előterjesztőknek, hogy a törvény által előírt egyeztetési kötelezettségnek megfeleljenek, hiszen ezt közzé kellett volna tenni egy megfelelő felületen, még ez sem történt meg. Egészen elképesztő salátatörvényről van szó, olyan szerteágazó, hogy mindenképpen méltatlan és egyébként más aggályokat is felvet ennyi és ilyen szerteágazó szabályozást behozni. De azt is mindenképpen indokolt megemlíteni, hogy ezt gyakorlatilag az őszi ülésszak végén egy ilyen törvényalkotási cunamiban, 38 törvénnyel egyetemben terjesztették elő. Azt gondolom, hogy ez is méltatlan, és mindent elmond a kormánypártról, hogy milyen módon állnak hozzá a törvényalkotáshoz. Az általános vita során is elhangzott, hogy számtalan olyan törvény módosítását érinti ez a javaslat, amely törvény nem oly rég volt az Országgyűlés előtt, tehát gyakorlatilag egy ilyen toldozás-foldozás, fércelés az a munka, amit a kormánypártok végrehajtanak. Ez semmiképpen nem vet jó fényt egyébként az igazságügy-miniszter asszonyra, ezért is indokolt lenne, hogy jelen legyen, és mondjuk úgy, hogy vállalja a felelősséget ezért a méltatlan eljárásért. Vannak ennek a törvényjavaslatnak olyan elemei, amelyek teljes mértékben elfogadhatatlanok, és erről itt már több szó esett, ez a bizonyos lehetőség, hogy az alkotmánybíróvá kinevezés után kérelmezheti az eredeti javaslat szerint 30 napon belül az érintett a bírói kinevezését. Most a törvényjavaslatnak a viták és a módosítók szavazása nyomán még az a része is kikerült, hogy 30 napon belül. Tehát még egyszerűbben megvalósítható, de teljesen egyértelműen mind a bíráskodás, mind az Alkotmánybíróság függetlenségét sérti ez a rendkívül elvtelen és ellentmondásos javaslat. Erről már nagyon sok szó esett, ezt nyilván szintén nem szeretném megismételni. Ugyanakkor az, amilyen eljárással most a Törvényalkotási bizottság elé került ez a törvény, és amilyen módon gyakorlatilag köztársasági elnök úr segítségére sietett, a nem odafigyelő ugye, 28 képviselő mellészavazott kormánypárti képviselőcsoportok mellé szegődött köztársasági elnök úr, ez mindenképpen szintén indokolja, hogy erről részletesebben beszéljünk. A Törvényalkotási bizottság ülésén jobbikos képviselőtársaim részletesen elmondták azt, és ott is felhívták a figyelmet, hogy azt az intézkedést, hogy a bírák és az ügyészek illetményemelésére lehetőség legyen, az ellenzék is támogatja, és kifejezett kérés jelent meg annak kapcsán, hogy külön lehessen ezekről a bizonyos pontokról szavazni. Ezt megtagadta a kormánypárti többség. Mi úgy gondoljuk, hogy erre igazán lehetett volna lehetőség, és egyébként valóban ezt húzza alá köztársasági elnök úr jelzése is, aki maga leírta a visszaküldő levelében, hogy indokoltnak tartja egy ilyen salátatörvényben ezt a fontos, amúgy oda nem illő rendelkezést megtenni. Nagyon-nagyon fontosnak és üdvözlendőnek tartottam a Jobbiknak azt a javaslatát, hogy ilyen módon a köztársasági elnök érvelését elfogadva, azt mintaként a képviselők elé tárva egy olyan fontos és szintén óriási hiányt pótló javaslatcsomagot beterjesszen, amely egy nagyon komoly bérrendezést, egy igazán komoly és szerteágazó bérrendezést indítványozott. Így a pedagógusok, a felsőoktatásban dolgozók, rendvédelmi dolgozók, rendőrök, tűzoltók, honvédek bérrendezését indítványozta volna. Erről igenis volt lehetősége szavazni a Törvényalkotási bizottságon jelen lévő kormánypárti és ellenzéki képviselőknek, és egészen döbbenetes számomra, hogy ott történt egy tartalmi szavazás, és ott egy az egyben a kormánypárti képviselők nemet mondtak erre a javaslatra. Igazából még vitát sem generáltak, holott, ha alapul vesszük az Áder János köztársasági elnök úr által írt érvelést, akkor bizonyára lehetőség lett volna arra, hogy ebben a salátatörvényben ezt a nagyon fontos mulasztást, a nagyon fontos elmaradt intézkedéseket rendezni lehessen. Tehát, mivel a Törvényalkotási bizottság ülése nem kap kellő figyelmet, én mindenképpen fontosnak tartom aláhúzni, hogy a Törvényalkotási bizottság ülésén jelen lévő kormánypárti képviselők nemmel szavaztak a pedagógusok, nemmel szavaztak a felsőoktatásban dolgozók, nemmel szavaztak a rendvédelmi dolgozók fizetésemelésére és illetményemelésére. Önök szerint ezek szerint elfogadható az, hogy ma Magyarországon egy egyetemi adjunktus kevesebbet keres, mint egy áruházi árufeltöltő, és itt nem az árufeltöltők szerepét szeretném kisebbíteni, hanem arra szeretném fölhívni a figyelmet, hogy méltatlan helyzetek vannak ma Magyarországon, és ez a kormány nem becsüli meg a kiművelt emberfőt, nem becsüli meg a magasan képzett munkavállalókat, akik a közszférában dolgoznak. Nem becsülik meg azokat, akik mindennap védik a mi biztonságunkat, nem becsülik meg azokat, akik védik Magyarország biztonságát. Tehát egészen elképesztő ez az eljárás. Egyébként magát az általános vitát követően az LMP több módosító javaslatot benyújtott ehhez a törvényjavaslathoz, ezeket részletesen indokoltuk, és azokat a szakmai alapon bírálható elemeit ennek a salátatörvénynek ezen módosító javaslatok által megpróbáltuk kivenni. Ezeket a javaslatokat a kormánypárti képviselőtársaim kivétel nélkül lesöpörték. [[14.30]] Ezért azzal együtt, hogy ismét fölhívom a figyelmet, hogy mi fontosnak tartjuk a bírák és az ügyészek illetményének az emelését, ezt a törvényjavaslatot összességében elfogadhatatlannak tartjuk, és a zárószavazáson nemmel fogunk szavazni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Jobbik képviselőcsoportjából Varga-Damm Andrea képviselő asszony jelentkezett, 2 perc 34 másodperc az időkeret. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ez a törvényjavaslat az egyfokú eljárások rendszerét alakítja át. Ezek azok az eljárások, ahol például le kellene folytatni azokat a vizsgálatokat és meg kellene hozni azokat a döntéseket, amelyek nem visznek olyan tragédiába magyar családokat, mint ami vasárnap történt Magyarországon. Azt hittem, a kormánypártok ma azzal fogják kezdeni, hogy napirend előtti felszólalásaikban sajnálkozásukat fejezik ki a győri tragédia kapcsán, ugyanis ezek az egyfokú eljárások azok, ahol a jövőben kellene dönteni azokról az intézkedésekről, amelyekkel meg tudják a családokat védeni. Önök álszent módon erről hallgatnak, a hetek óta mantrázott zaklatási ügy önöknek sokkal többet ér, mint gyermekek tragédiája, akiket a saját apjuk küldött a halálba. Ez a kormányzat felelőssége, ez az elégtelen rendszer felelőssége, az elégtelen egyfokú eljárások, amelyek következnek, rendszerbetegsége. [[Németh Szilárd István: Nem szégyelli magát?]] Mindezeknek a felelősöknek a felkutatása sokkal fontosabb lenne, mint hogy a hetek óta mantrázott zaklatókról beszéljenek a Házban. Elfogadhatatlan számomra, hogy itt ül száz kormánypárti képviselő, és senkinek nem jutott eszébe e miatt a tragédia miatt felszólalni ebben a Házban, hiszen korlátlan idejük van. Nagyon sajnálom, hogy önöknek sokkal fontosabb a napi politikai pamfletjeiknek a kiabálása, mint ezeknek a családoknak és gyermekeknek a védelme, akik vasárnap az újabb tragédia kapcsán bebizonyították, hogy Magyarországon szinte csapás gyereknek születni, és egy rossz családba, egy rossz apa mellé pedig kifejezetten tragédia. A jövőben, ha már jogilag ilyen új eljárásokat tudnak kialakítani, követeljék meg a döntéshozóktól azt is, hogy ne csak adminisztratíve elvégezzék a feladataikat, hanem a családokra azt a figyelmet fordítsák, amiért önök is, én is, mindannyian itt ülünk a parlamentben, ők pedig az adófizetők pénzéből a közhivatalaikban. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki még a vitában felszólalni. [[Jelzésre:]] A KDNP képviselőcsoportjából Vejkey Imre képviselő úr kért szót. Parancsoljon, képviselő úr! Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon rövid leszek. A Jobbik által megküldött módosító javaslat négy olyan törvényt akar módosítani, melyeket a benyújtott törvényjavaslat egyébként nem módosít, így ezek a módosítások a házszabály 42. § a) pontja szerint túlterjeszkedő módosításnak minősülnek.Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A visszaküldött törvényhez benyújtott módosító javaslat kizárólag a köztársasági elnök úr által kifogásolt vagy azzal összefüggő részekre vonatkozhat, így ennek megfelelően került a tisztelt Ház elé a TAB által benyújtott törvénymódosító javaslat, kérem annak elfogadását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] pontja szerint túlterjeszkedő módosításnak minősülnek.Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A visszaküldött törvényhez benyújtott módosító javaslat kizárólag a köztársasági elnök úr által kifogásolt vagy azzal összefüggő részekre vonatkozhat, így ennek megfelelően került a tisztelt Ház elé a TAB által benyújtott törvénymódosító javaslat, kérem annak elfogadását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. (Taps a kormánypártok soraiban.)
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mivel többen felszólalásra nem jelentkeztek, a vitát lezárom. Megkérdezem Völner Pál államtitkár urat, hogy kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Dr. Völner Pál jelzésére:]] 10 perces az időkerete, államtitkár úr. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A felszólalásokhoz kapcsolódva, Balczó képviselőtársam elmondta itt a törvényalkotási bizottsági ülésen is a dilemmáit az illetményrendezés és az egyéb törvényben foglalt módosítások kapcsolatáról, bár érdekes, talán LMP-s képviselőtársam, Keresztes Lóránt nem jegyezte meg, mert ő meg pont azzal jött elő, hogy gyakorlatilag az illetményemeléseket külön törvényben kellene rendezni, illetve hogy ezen a vonalon akkor bele kellett volna venni egyéb bérfejlesztéseket is, holott a túlterjeszkedés, ahogy Vejkey képviselőtársam is mondta, nem teszi lehetővé a meg nem nyitott törvények tárgyalását; ezek az előterjesztések ezzel kapcsolatosak voltak. És az a fajta szavazás, amire ön utalt, nem érdemi szavazás volt, hanem nyilvánvaló, hogy miután a házszabálynak nem felelt meg az előterjesztés, a túlterjeszkedésről szólt, és ez alapján nem is volt tárgyalható. Azzal kapcsolatban, hogy valaki ne akarna bért rendezni… semmiféle olyan megszólalás nem hangzott el, hogy ezek az ügyek ne lennének támogathatók vagy ne lennének tárgyalhatók más keretek között, mi több, ezek az egyeztetések folyamatosan zajlanak is az ágazatok és a kormányzat között. Szó volt arról, hogy nem volt egyeztetési folyamat. Megfelelt mindenben a törvényi, jogalkotási előírásoknak, tehát az érintett szervezetekkel egyeztetetten került a Ház elé, rendes tárgyalási keretek között ment végig. Az a törvényalkotási bizottsági módosító, amely előttünk van, már egyszer elfogadásra került korábban, tehát teljes mértékben kitárgyalásra került, ilyen értelemben semmiféle mulasztás nem áll fenn sem a kormányzat, sem pedig a frakciók vagy a Ház részéről. A törvény-előkészítési folyamat tehát teljes egészében lezajlott. Az alkotmánybírókkal kapcsolatos megjegyzésére annyit: itt is már napirend előtti felszólalásban is szerepelt, a részletes vita során is ismertettük, hogy körülbelül 3 ezer bíró van Magyarországon, valamint van 15 alkotmánybírónk, és az, hogy ők, amikor lejár a megbízatásuk, a bírósági szervezetbe bebocsátást nyernek, egy teljesen természetes folyamat és a szakmai pályájukhoz illeszkedő dolog. És ha valaki azt vízionálja, hogy ezen keresztül a kormányzat bármiféle befolyást gyakorolna a bíróságok működésére vagy éppen a bírói függetlenséget veszélyeztetné, az egy erős, hagymázas csúsztatás. A végén sajnos egy kellemetlen kötelezettségem van: teljes mértékben vissza kell utasítanom Varga-Damm Andrea felszólalását, tehát hogy napi politikai haszonszerzésre használnak fel egy olyan emberi tragédiát, ami, azt hiszem, valamennyiünket mélyen megrázott. [[Moraj, felzúdulás a Jobbik soraiban. Közbeszólás a Jobbik soraiból: Mindig ezt csináljátok! Ugyanonnan: Szégyelld magad!]] Nyilvánvaló, hogy a szükséges vizsgálatok lefolytatása után, ha van felelőse az ügynek, az felelősségre vonásra is kerül, és ezt bármiféle összefüggésbe hozni azzal a tárgysorozatba vett és előttünk lévő törvényjavaslattal, amely messzemenően nem erről szól, szerintem ez a legalja. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra még a mai ülésünkön sor kerül. Most 15 óra 30 percig szünetet rendelek el. Köszönöm szépen. (Szünet: 14.37 15.32 Elnök: dr. Latorcai János Jegyzők: Földi László és Hiszékeny Dezső)
Tisztelt Képviselőtársaim! Foglalják el a helyüket! Folytatjuk a munkánkat. Kérem, ellenőrizzék, hogy a kártyájukat megfelelően elhelyeztéke a szavazógépben. Kérem, hogy megfelelő figyelemmel kövessék a levezető elnöknek a szavait. Köszönöm. Soron következik a köztársasági elnök úr által megfontolásra visszaküldött, az Országgyűlés 2019. december 10-ei ülésnapján elfogadott, az egyes törvényeknek az egyfokú járási hivatali eljárások megteremtésével összefüggő módosításáról szóló törvényhez benyújtott törvényalkotási bizottsági módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A köztársasági elnöknek aláírásra megküldött törvény szövege T/8016/12. számon, a köztársasági elnök levele T/8016/13. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. A Törvényalkotási bizottság a módosító javaslatát T/8016/15. számon, jelentését pedig T/8016/16. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály rendelkezései szerint a határozathozatal során módosító javaslat fenntartására és külön szavazás kérésére nincs lehetőség. Most a Törvényalkotási bizottság módosító javaslatáról döntünk. Arra figyelemmel, hogy… [[Folyamatos zaj.]] kérem, képviselőtársaim, hogy egy kicsit figyeljenek ide, mert utána azt fogják mondani, hogy nem lehetett hallani a 9-11., 13-16., 18-22., 24., 26-39., 41-52., 75. és 77. pontjának, továbbá 81. pontja 5-10., 13-16. és 18-25. sorainak elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő részekről határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/8016/15. számú módosító javaslatának minősített többséget igénylő részeit. Kérem, szavazzanak! [[Balczó Zoltán felállva: Igen! Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslat minősített többséget igénylő részeit 159 igen szavazattal [[Taps a Jobbik soraiban, közbeszólások ugyanonnan: Húú!]] , ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Karácsonyra készülünk, még nem a szilveszterre. [[Derültség.]] Most a Törvényalkotási bizottság módosító javaslatának egyszerű többséget igénylő részeiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/8016/15. számú módosító javaslatának egyszerű többséget igénylő részeit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslat egyszerű többséget igénylő részeit 158 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae az egyes törvényeknek az egyfokú járási hivatali eljárások megteremtésével összefüggő módosításáról szóló ki nem hirdetett törvény minősített többséget igénylő rendelkezéseit az imént elfogadott módosításokkal. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvény minősített többséget igénylő rendelkezéseit 132 igen szavazattal, 4 nem szavazat és 23 tartózkodás mellett elfogadta. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae az egyes törvényeknek az egyfokú járási hivatali eljárások megteremtésével összefüggő módosításáról szóló ki nem hirdetett törvény egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit az imént elfogadott módosításokkal. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvény egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 133 igen szavazattal, 4 nem szavazat és 23 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most 15 óra 38 perc van, áttérünk az interpellációk tárgyalására. Gyüre Csaba képviselő úr, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszterhez: „Orvosoljuk az elmaradt illetmény-emeléseket továbbra is közösen!” címmel. Gyüre Csaba képviselő úré a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! 2019. november 18án volt szerencsém interpellálni dr. Varga Judit igazságügyi miniszter asszonyt abban a témában, hogy miért maradt el a kormányzat korábbi ígéreteivel szemben a bírák fizetésemelése. Interpellációm pár nappal később a parlamenten kívül hozott nem várt sikert, amikor is miniszter asszony sajtótájékoztatón bejelentette, hogy a bírák fizetésének rendezése három részletben sorra kerül, így 2020. január 1-jétől átlagosan 32 százalékos, 2021-ben és 2022-ben 12, illetve 13 százalékos illetményemelésben részesülnek a bírák. E sikeremen felbuzdulva fordulok tisztelettel most az államtitkár úrhoz a rendvédelmi dolgozók fizetésének rendezése érdekében. Ezek az elhivatott egyenruhások ugyanis hiába várták a tényleges 50 százalékos béremelést, az az elmúlt években is rendre elmaradt. Míg egy kezdő járőr még mindig nettó 140 ezer forintot keres, ennek a duplája, triplája is megkereshető az építőiparban egyszerű segédmunkásként vagy egy étteremben akár pizzafutárként is. Ahogyan a bírák esetében a bírói függetlenség egyik lényeges összetevője a törvényben garantált, átlátható és tisztességes illetmény, úgy a rendőrök esetében a befolyástól mentes szolgálatellátás kulcsa az anyagi megbecsültség olyan szintű megteremtése, hogy ne kelljen a rendvédelmi dolgozóknak illegálisan másod-, harmadállást vállalnia önmaga és családja létfenntartása biztosítása érdekében. Mivel a jelenlegi helyzet és ezt a leszerelési hullámból is egyértelműen érezni lehet mára már tarthatatlanná vált, kérdezem a tisztelt államtitkár urat: mikor várható, hogy a rendőri életpálya anyagi és erkölcsi lezüllesztésének végre megálljt parancsolnak? Mikor veszik végre észre, hogy a rendőrök illetményének rendezése nélkül az egész rendszer összeomolhat? Ez pedig egyformán rossz lesz mindenkinek, a rendőrtől kezdve a politikai döntéshozókon át az egyszerű állampolgárig. Kérem az államtitkár urat, hogy vegyen példát az igazságügyi tárcáról. Tisztelettel várom, hogy pár napon belül, lehetőleg még ebben az évben mint az előző interpellációm elhangzása után a kormányzat lépjen, és sor kerüljön végre a rendőrök fizetésének a rendezésére, ahogyan a bírák esetében is sor került az elmúlt percekben. E kezdeményezésemre várom megtisztelő, érdemi válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]] [[15.40]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mielőtt megadnám a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak, mindenkinek áldott, boldog, kegyelmekben gazdag karácsonyi ünnepeket kívánok. Az elnöklést átadom Jakab István alelnök úrnak. Köszönöm. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Tisztelt Országgyűlés! Köszöntöm képviselőtársaimat. Az interpellációra Kontrát Károly államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Először is visszautasítom azt a megállapítását, hogy 2015-19 között a hivatásos állomány béremelése elmaradt. Szeretném felhívni a figyelmet, hogy 2015. július 1. és 2019. január 1. között több ütemben átlagosan 50 százalékos illetményemelés valósult meg. 2015. július 1jétől 30 százalékos átlagos illetményemelés, és azt követően minden évben 5-5 százalékos illetményemelés valósult meg. Szeretném mindjárt mondani, a kormánynak az a célja, hogy a rendvédelmi életpályaprogramot folytassa. Bízunk abban hogy az első kérdésére válaszoljak, amikor azt kérdezi, hogy mikor valósul meg , reméljük, hogy még ebben az évben döntés születik az illetményemelés mértékéről. Most abba is hagyhatnám a választ, de szeretném emlékeztetni önöket arra, hogy az első Orbán-kormány idején, 1998-ban, amikor az illetménybeállás nem volt teljes, a kormány döntése alapján százszázalékos beállás született, és ez 40 százalékos bérfejlesztést jelentett. Majd 2001. július 1-jétől, amikor is a parlament elfogadta a köztisztviselői életpályatörvényt, annak a hatályát kiterjesztette 2002. január 1-jétől a rendvédelmi hivatásos állományra is, és ez közel 30 százalékos illetményemelést jelentett. Amikor a második Orbán-kormány megalakult amikor egyébként önök nagy elánnal támadták és nem támogatták a rendőrséget; emlékezzünk vissza azokra az időkre, amikor nem szavazták meg a rendőrség megerősítéséről szóló törvényeket és a rendőri fizetésemeléshez szükséges forrásokat , akkor pedig 2010-14 között a tiszthelyettesi és a zászlósi állomány összesen havi 24 ezer forintos úgynevezett kiegészítő juttatást kapott. Erre is szeretném felhívni a figyelmet. Ezt követte 2015. július 1-jétől az új szolgálati törvény, amely 2019-ig átlagosan 50 százalékos illetményemelést valósított meg. A hivatásosok áldozatvállalása, bátorsága, a rend iránti szilárd elkötelezettsége biztosítja a magyar emberek nyugalmát, a közrendet, a közbiztonságot. Szeretném hangsúlyozni, a Belügyminisztérium vezetésének az a célja, hogy minden támogatást megadjon a szakmai munkához, és ennek a feltételeit meg fogjuk teremteni. Bízom abban, hogy önök is támogatják azokat a javaslatokat, amelyek ennek a forrásoldalát teremtik meg. Azt is szeretném elmondani, hogy a Belügyminisztérium elkészítette a hivatásos állomány anyagi megbecsülésére vonatkozó javaslatait, s Magyarország 2020. évi költségvetésében az összeg elkülönítésre került. A felhasználás mértéke, mikéntje az ország gazdasági teljesítőképességének függvénye, amelynek az előkészítése folyamatban van. A Belügyminisztérium a rendvédelmi állománytól kapott visszajelzéseket folyamatosan nyomon követi, együttműködik a Magyar Rendvédelmi Karral annak érdekében, hogy a hivatásosok anyagi elismerését tovább javítsa. Csak ismételni tudom a kormányinfón a tárgyban elmondottakat, amelyeket Gulyás Gergely miniszter úr mondott el: „Reméljük, még ebben az évben születik döntés az illetményemelésekről.” Bízom benne, hogy önök is tudják ezt támogatni. Köszönöm, és kérem, hogy fogadja el a válaszomat. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Nagyon szeretném elfogadni a válaszát, államtitkár úr, és abban az esetben el is tudnám fogadni, ha már teljesen konkrétan bejelentette volna a kormány azt, hogy január 1-jétől 50 százalékkal megemelik a rendőrségi dolgozók bérét. De most még csak reményről beszélt. Azt mondta kétszer is, hogy remélem, hogy ebben az évben sor kerül rá, illetve Gulyás miniszter urat idézte, aki szintén a reményeit fejezte ki ezzel kapcsolatban. Mi már nagyon régóta reméljük, és a rendvédelmi dolgozók is nagyon-nagyon régóta remélik azt, hogy ez módosítva lesz. De kérdezem, hogy ha mégsem fogják ezt elfogadni, akkor önök szerint elegendőe az, ami eddig történt. A rendőrök éppen a leszerelésükkel üzennek önöknek, üzennek a kormánynak, hogy itt fogják hagyni; pedig nagyon sok rendőr élethivatásának tekinti ezt a pályát, innen szeretne nyugdíjba menni, ez az elhivatottsága, a családját ebből tartja el, és nem szeretnének más módon megélni. Ezért kérjük azt, hogy a kormány valóban fontolja meg és január 1-jétől valóban emelje. Így még nem tudom elfogadni a válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, hogy elfogadjáke azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 118 igen szavazattal, 31 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez: „Meddig tart a jégkorszak a családi és szociális támogatások terén? Avagy meddig marad befagyasztva a családi pótlék, a gyes, a gyet, az anyasági támogatás, a babakötvény, a közgyógyellátás és a nyugdíjminimum?” címmel. Az interpelláció megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Kásler Miklós emberi erőforrások miniszterét bízta meg. Az interpellációra a miniszter úr felkérésére Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársak! Tisztelt Államtitkár Úr! Számos szociális ellátás és családi támogatás összege nem emelkedett az önök kormányzása alatt. Folyton arról beszélnek, hogy Magyarország jobban teljesít, mégis ennek ellenére jövőre már 12. éve változatlan összegben utalják a családi pótlékot, a gyest, a gyetet. Lassan egy teljes generáció lesz, akik után gyermekéveik alatt végig ugyanakkora támogatást kaptak a szüleik, miközben legalább 30 százalékos pénzromás történt. És ne jöjjenek a családi adókedvezménnyel, mert még mindig több tízezer vagy még több gyermek után nem tudják ezt érvényesíteni a szülők, mert olyan alacsony a keresetük, vagy egyáltalán nincs is. Sőt, az egygyerekesek és a háromgyerekesek is lassan tíz éve ugyanolyan összegben kapják a kedvezményt, szóval, már ez is bőven elinflálódott. De nemcsak a havonta járó családi juttatások veszítettek a reálértékükből, hanem a gyermek születésekor utalt anyasági támogatás is. Ez az összeg, jól hallják, 64 125 forint. 2008-ban ugyanakkora összeggel támogatta az újszülötteket az állam, mint 2020-ban. Önök szerint ez normális? Sőt, az önök által államosított, de általunk bevezetett babakötvény utalási összegei sem változtak. Utoljára a szocialista kormány emelte a babakötvény összegét. Vajon mennyit fog érni ugyanaz a 42 500 forint, amely 2008-ban került lekötésre, és mennyit az, amely 2020-ban, ha majd 18 évesen hozzáférhet a nagykorúvá váló gyermek az addigi kamatozó összegekhez? [[15.50]] De nemcsak a fiatalokkal nem törődnek, hanem az idősekkel sem. A beteg, jellemzően idős embereknek járó közgyógyellátás keretösszege 14. éve változatlan, ahogyan a jövedelemhatárnál alkalmazott nyugdíjminimum is változatlan. Ezért, akinek az elmúlt években emelkedett a jövedelme, például a nyugdíja, az kiesik a jogosultak közül. Ez történt nemrégiben egy, a sajtóban is megjelent esetben meg több más esetben is. Számos ellátás alapját vagy összegét meghatározza a nyugdíjminimum, tehát nem csak a legkisebb öregségi nyugdíj összegét, és ez az összeg 2008 óta 28 500 forint. Nemrégiben Gulyás Gergely kijelentette, hogy jövőre sem fog emelkedni ez az összeg, pontosabban úgy fogalmazott: nincs ilyen javaslat a kormány előtt, azért, mert igaz, hogy a kormány ilyet nem terjeszt be, de az ellenzéki javaslatokat folyamatosan lesöprik az asztalról. Mindezek miatt kérdezem államtitkár urat: ön szerint nincs szükség a befagyasztott ellátások emelésére? És elfogadhatóe ön szerint, hogy ezek az ellátások akár 10 vagy 12 éve nem emelkedtek, és lényegében reálértéken 40-50 százalékos csökkenést produkáltak ezek az összegek úgy, hogy itt több millió gyermekről, több millió nyugdíjasról beszélünk. Ön szerint ez [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] elfogadható-e? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Tisztelt képviselő asszony, ön nagyobb szolidaritást követelt itt most a felszólalásában a parlamentben. Képviselő asszony, ha végignézünk az ön politikai pályáján, nem éppen a szolidaritással kezdődött akkor, amikor a határon túli magyarokat elutasító MSZP-s kampány arca volt az éppen nem a szolidaritásról szólt. Amikor itt a parlamentben széttépte a családvédelmi nemzeti konzultációs íveket, az se nem a családok védelméről, se nem a családok juttatásainak növeléséről szólt; se nem arról szólt, hogy a családok véleményét ön figyelembe szeretné venni a családtámogatások alakításakor. És azért az sem a szolidaritásnak és egymás tiszteletének volt az ékes példája, amikor a Fidesz szavazóit egész egyszerűen lepatkányozta. És ön követel nagyobb családtámogatást, nyugdíjasokat érintő nagyobb támogatásokat, nagyobb nyugdíjemeléseket, amikor önök voltak az egyetlenegy kormányzat a rendszerváltás óta, amely csökkentette a nyugdíjakat; amely elvett a nyugdíjasoktól. [[Korózs Lajos: Nem igaz!]] Mi több mint 33 százalékkal emeltük már eddig is a nyugdíjakat, amely vásárlóérték-növekedésben is 10 százalékot jelent. Mellette nyugdíjprémiumot, Erzsébet-utalványt, rezsiutalványt igyekeztünk a nyugdíjasoknak adni, az Erzsébet-programban pedig üdülési lehetőséget. Ezzel szemben önök elvettek minden magyar nyugdíjastól egyhavi nyugdíjat, és ön követel nagyobb szolidaritást az idősekkel. [[Soltész Miklós: Ajjaj!]] Tisztelt Képviselő Asszony! Az önök idejében a családtámogatásokra 960 milliárd forintot fordítottunk, 960 milliárd forintot fogadtak el önök a 2010-es költségvetésben. Az idén megszavazott jövő évi költségvetésben 2228 milliárd forint szerepel. [[Korózs Lajos: Ez sem igaz… Soltész Miklós: Nem szavazták meg!]] Igaz, nem szavazták meg. A Fidesz-KDNP szavazta meg. [[Korózs Lajos: Ez sem igaz… Soltész Miklós: Számolj utána! Az elnök csenget.]] Tehát azok, akik 960 milliárdot szavaztak meg, azok keveslik a 2228 milliárd forintos támogatást, tisztelt képviselő asszony. Ez teljes mértékben hiteltelen! Ha megnézi ön az Európai Unió országainak költségvetéseit, kevés olyat talál, sőt szerintem egyet sem talál, ahol családtámogatásokra a nemzeti össztermék 4,5 százalékát folyósítanák. Az viszont természetesen változott, tisztelt képviselő asszony, hogy önök hogyan folyósították ezt a keveset, és mi hogyan folyósítjuk a többet, mert valóban, mi azt mondtuk, hogy elsősorban azokat a támogatásokat növeljük, amelyek munkavégzéshez kötött családi támogatások. Csak tudja, tisztelt képviselő asszony, amikor megkérdeztük az embereket, hogy ezzel egyetértenek-e, az emberek több mint 90 százaléka ezzel egyetértett. [[Korózs Lajos: …keresztény szavazók…]] Nemzeti konzultációt indítottunk, és azt mondták, hogy ez a jó irány. Az önök irányát is támogatták páran, ez egy számjegyű százalék; a mi irányunkat is támogatták, ez 90 százalék fölötti támogatás, tisztelt képviselő asszony. De önök, akik a rendszeres gyermekvédelmi támogatás megszüntetői, akik elvették az egy és két gyermeket nevelő családoknak a családi adókedvezményét, akik megkurtították a harmadik gyermek után járó adókedvezményt, akik egy évvel megrövidítették a gyest, tehát az egyharmadát elvették minden családtól, és felszámolták a korábbi lakástámogatási rendszert, nem kéne, hogy nekünk bármilyen tippeket adjanak arra, hogy hogyan kell a családokat Magyarországon támogatni. Mi bevezettük a családi adókedvezményt. Önök is megtehették volna nem tették meg. Azt se támogatták, amikor a járulékokra ’14-ben kiterjesztettük. Megdupláztuk a kétgyermekeseknek járó összeget. Otthonteremtési programot indítottunk. A gyed extra keretében hallgatói és diplomásgyedet vezettünk be. A friss házasoknak adókedvezményt vezettünk be. Az ingyenes étkezést kiterjesztettük, nemcsak 32, hanem 82 milliárd forint áll már erre rendelkezésre. Ingyenesen biztosítjuk a tankönyvet. Önök mit tettek a családok tankönyvköltésével? Privatizálták a kiadót, és 70 százalékkal emelkedtek a tankönyvárak. Mi ingyenesen adjuk a tankönyveket. A családvédelmi akciótervben a babaváró támogatást már 52 ezer pár igényelte [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] , a nagycsaládos autóvásárlási támogatást pedig 21 ezren. Ezek mind-mind azt bizonyítják, hogy a kormány a családtámogatásokban jó irányba halad. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon! [[Soltész Miklós: Igen.]]
Nem fogadom el, és úgy látszik, elnök úr, hogy 1912 után, egészen 1990-ig, és utána minden magyar kormány hülye volt ön ezt mondja! [[Dr. Rétvári Bence: 1912?]] Szereti kiforgatni az ellenzéki képviselők szavait, akkor kiforgatom én is az önét. Azt mondja, hogy ’12 után, amikor bevezették 7 ezer gyermekre, majd utána 1990-re minden jogosult gyermek, aki kiskorú volt, megkapta ön szerint minden kormány hülye volt. És államtitkár úr, önök kilenc éve több millió gyermeket lopnak meg hónapról hónapra, mert ez a gyermeknek a juttatása! [[Moraj és közbeszólások a kormányzó pártok padsoraiból.]] Érti, államtitkár úr?! És innen is csak üzenni tudom, amikor a gyermekének a szemébe néz, hogy boldog karácsonyt. [[Soltész Miklós közbeszól. Dr. Rétvári Bence: Hol a taps?]]
Tisztelt Országgyűlés! Képviselő asszony nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, elfogadjáke azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 116 igen szavazattal, 30 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Keresztes László Lóránt, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be az innovációért és technológiáért felelős miniszterhez: "Mikor kezdi meg az állam az érdemi munkát a Karolina-külfejtés rekultivációja érdekében?" címmel. Keresztes László Lóránt képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Bízom benne, hogy ez a kérdés majd kevesebb indulatot vált ki. Itt nem pártpolitikai kérdésről, itt egy nagyon komoly zöldkörnyezeti ügyről van szó, ami Pécs városát érinti, de az államnak feladata van ebben a kérdésben. Gondolom, államtitkár úr válaszára számíthatok majd.Pécsett a Karolina-külfejtést érintően a bányászati munkálatok 2004-ben már befejeződtek. A bányászati tevékenység megszűnését követően a Pécsi Bányakapitányság 2009. december 31-ében határozta meg a rekultiváció eredeti határidejét. A rekultivációs munkák elvégzéséért részben a magyar állam, részben pedig a Pannon Hőerőmű Zrt. a felelős. Mivel az érdemi munkavégzés helyett nagyon sokáig a határidők folyamatos tologatása volt megfigyelhető az érintett lakosság és a város részéről, ezért 2017-ben civil kezdeményezésre és lakossági nyomásra az akkori illetékes államtitkár, Aradszki András államtitkár úr tartott egy lakossági fórumot. Meghallgatva a helyiek panaszait, a város panaszait, illetve áttekintve a környék adottságait ígéretet tett, hogy a 2019-es költségvetésben megjelennek majd az állami munkák elvégzéséhez források. Ez gyakorlatilag meg is történt. 2,18 milliárd forint meg is jelent az idei évi költségvetésben, illetve még a jövő évi költségvetésben is szerepel 1,75 milliárd forint. 2018-ban elindult a munkavégzés, ám ez láthatóan messze-messze nem a szükséges mértékű, az állami szerepvállalás szerinti munka viszont még el se kezdődött. Azt tudni kell, hogy ez a Karolina-külfejtés egy óriási, hatalmas tájseb, tehát egy körülbelül 1 kilométerszer 600 méteres hatalmas nagy kráter, ami közel 100 méter mély. Ez korábban földmozgásokat okozott, és egyéb más környezeti kockázatokat jelent most is, tehát akár a légszennyezettséget, akár a felszíni, felszín alatti vizek szennyeződését tekintve. Konkrétan a kérdéseim államtitkár úrhoz: mi a magyarázata annak, hogy a rekultivációs munkálatok elvégzésének eredeti határideje 2009 volt, majd ezt követően folyamatos lett a határidők módosítása? Most már 2032-es befejezési határidőket is lehet hallani. Miként értékeli a kormány a területen a környezeti kockázatokat, tehát a közvetlen környezetre, illetve Pécsre vonatkoztatva a környezeti kockázatokat? Milyen adatokkal, milyen mérésekkel rendelkeznek az illetékesek? Ha rendelkezésre áll a költségvetésben az erre elkülönített forrás, akkor miért nem kezdte meg az állam a maga részéről az érdemi munkavégzést? Illetve az állam mikor szándékozik a maga részéről a munkálatokat megkezdeni, és mi a hivatalos határidő, az állam számításai szerint mikor kezdődhet meg ennek a rendkívül fontos és sürgető munkának az elvégzése? Köszönöm előre is államtitkár úr válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Schanda Tamás János államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr. [[16.00]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Pécsiként nyilván elkerülte a figyelmét, hogy az ön által is kérdezett ügyben nem is olyan régen, ha jól emlékszem, akkor egy hónapja jelent meg egy helyi médiumban cikk, amelyben a tulajdonos arról nyilatkozott, hogy a tervek szerint a megfelelő ütemben halad előre a Karolina-külfejtés rekultivációja. Nos, ezt a kormány részéről én is csak megerősíteni tudom. Tisztelt Képviselő Úr! Számtalan alkalommal kifejtettük már, és újra és újra el is ismétlem, hiszen ezt nem lehet elégszer hangsúlyozni, hogy a kormány számára kiemelten fontos a teremtett világ, a környezeti örökségünk védelme. Az Alaptörvényben is rögzítésre került, hogy meg kell védenünk, őriznünk és továbbadnunk a Kárpát-medencei természet adta értékeket. Kiemelt figyelmet fordítunk arra, hogy a jövő generációinak a mainál is szebb, tisztább és élhetőbb környezetet teremtsünk. Hasonlóak a törekvéseink természetesen a már nem használt bányák esetében is. Tisztelt Képviselő Úr! A „Pécs-Mecsekszabolcs Kőszén” védnevű bányatelken fekvő Karolina-külfejtés 1993-ban lett a Pannon Hőerőmű Zrt.-é. Ennek jelenleg is e cég a bányavállalkozója és túlnyomó részben tulajdonosa. A bánya 2004 óta nem működik. A bányaterület tájrendezését hatósági határozat írja elő a hatóságilag elfogadott műszaki-üzemi terv szerint. A tájrendezés kötelezettje a Pannon Hőerőmű Zrt., azonban a tájrendezés költségeit a magyar állam képviseletében eljáró, erre kijelölt szervezetekkel együtt viseli. A 2018 februárjában a Pannon Hőerőmű Zrt. és a Bányavagyon-hasznosító Nonprofit Közhasznú Kft. által aláírt egyetértési nyilatkozat értelmében a tájrendezés két ütemben valósul meg. Az első ütemet 2018 és 2022 között a Pannon Hőerőmű Zrt. önállóan, teljes mértékben saját forrásból valósítja meg, állami közreműködés nélkül. A nyilatkozat szerint a tájrendezés első ütemének elvégzését követően a bányászati jogot, tehát a tájrendezési kötelezettséget is átadja a Bányavagyon-hasznosító Nonprofit Közhasznú Kft. számára. Ezt követően egy évig a felszíni munkálatok szünetelnek a felszín tömörödése céljából. 2023 és 2026 között a tájrendezés második ütemét pedig a BVH önállóan, a központi költségvetés által nyújtott forrásból fogja majd megvalósítani a rá eső keret erejéig közbeszerzési eljárás lefolytatásával. Ennek alapján 2022-ig a tájrendezés elvégzéséhez nem vonunk be állami forrást. Tisztelt Képviselő Úr! Információink szerint a Pannon Hőerőmű már megkezdte a tájrendezés első ütemét. A végső cél, hogy a bányagödör feltöltésével egyfajta völgykatlanná alakuljon át a tájseb a megfelelő növényzet kialakításával. Tisztelt Képviselő Úr! Bízom benne, hogy a tájékoztatásommal is meg tudom erősíteni önt és a pécsieket is arról, hogy a kormány számára valóban fontos a környezetünk védelme, és ennek érdekében cselekszünk is. Köszönöm megtisztelő figyelmét, és kérem a válaszom elfogadását. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Államtitkár úr figyelmét felhívom arra, hogy helyben az ügyben aktivitást kifejtő civilek levélben fordultak Pécs nemrég leköszönt, kormánypárti polgármesteréhez, tudakolva azt, hogy miért maradt el a korábban megígért állami szerepvállalás, aminek a forrásai ott vannak az idei és a jövő évi költségvetésben, és akkor a polgármester úr azt válaszolta, hogy hivatalosan nem ismeretes, hogy miért akadt el az állami pénzügyi források biztosítása a Karolina-külfejtés tájrendezési munkáihoz, így erre vonatkozóan további tájékoztatást nem tudott adni a város polgármestere a civileknek.Fényképekkel dokumentálva, egyéb módon jól látható, hogy valóban elkezdődött a Pannon Hőerőmű Zrt. részéről egy munka, ugyanakkor rendkívül kis volumennel és olyan káros hatással, ami egy nagyon erőteljes porfelverést mutat fel. Nagyon komoly aggodalmak fogalmazódtak meg korábban szakemberek részéről is, hogy ez a jelenlegi munkavégzés rendkívül komoly környezeti kockázatokat jelent. Én ezért kérdeztem rá államtitkár úrtól, hogy milyen pontos mérési eredményekkel rendelkeznek a tekintetben, hogy ezek a környezeti kockázatok milyen konkrétumokban jelennek meg Pécsre vonatkozóan, és az semmiképpen nem megnyugtató, hogy ilyen hosszú határidővel kívánják rendezni a munkát. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Államtitkár úr, válaszát nem tudom elfogadni. Ez egy rendkívül fontos feladat, és azonnali megoldásért kiált. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, elfogadjáke azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 114 igen szavazattal, 29 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Tordai Bence, a Párbeszéd képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez: „Mennyit ér egy emberélet a kormánynak?” címmel. Tordai Bence képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Múlt szerdán a kormánypárti, kicsit hibás szavazógép megszavazta a társadalombiztosítás ellátásaira jogosultakról, valamint ezen ellátások fedezetéről szóló törvényt. Ez a törvény azt eredményezi, hogy rengeteg ember elesik az ingyenes egészségügyi ellátástól. [[Németh Szilárd István: Hazudsz! Balla György: Nem igaz!]] Ez emberek sokaságának romló egészségi állapotát vagy idő előtti halálát okozhatja. Ezért vittünk tegnap a Párbeszéd aktivistáival egy koporsót Áder János hivatalához [[Közbeszólások a kormánypártok soraiban: Szégyen! Szégyelld magad!]] arra kérve a köztársasági elnököt, hogy ne írja alá ezt a törvényt. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiban. Az elnök csenget.]] Ezt nemcsak az összes ellenzéki párt kéri így egységesen, hanem a Magyar Orvosi Kamara és a Magyar Szakszervezeti Szövetség is a járulékfizetők nevében. Múltkor arról beszéltünk itt egy kérdés kapcsán, hogy legalább 110 ezer olyan álláskereső van, akiket, bár regisztrált álláskeresők, súlyosan érinthet a törvény, hiszen nem jár nekik már semmilyen ellátás, és így önmaguknak kell befizetniük az egészségügyi járulékot. Összességében közel egymillió olyan ember van, aki ilyen vagy olyan okokból nem lenne jogosult a törvény szerint a mai napon az egészségügyi ellátás igénybevételére. 300 ezren maguknak fizetik ezt az ellátást, de 500 ezren már most piros lámpásak, mert valamilyen okból elmaradtak a befizetéssel, és van 400 ezer olyan polgártársunk, aki soha nem vehette igénybe eddig az egészségügyi ellátást, sőt 50 ezer olyan ember, aki azért nem jogosult, mert nincs állandó lakcíme, és itt nemcsak hajléktalanokat, hanem albérletben élőket is kell érteni, akiket a tulajdonos nem hagy bejelentkezni. Mindegy is, hogy hány embert érint, hogy néhány tízezret, százezret vagy több mint egymilliót, nem akarok számháborúba belemenni, ha egy emberélet elvész emiatt, már az is sok. Hiába mondja azt a kormány, hogy a sürgősségi ellátás hozzáférhető marad, ha a tb-ből kirekesztettek csak ott léphetnek be a rendszerbe, akkor az összeomlás határán álló rendszer össze is fog omlani, és ez további emberéletekbe kerül majd. Ahogy az is emberéletekbe kerül, ha a nem sürgős, de szükséges beavatkozást nem tudják elvégeztetni, csak nem azonnal halnak meg, hanem lassan, vagy tartós egészségromlást szenvednek el. S ha már a kormány az embereket csak emberi erőforrásnak tekinti ahogy ez a minisztérium nevéből is kiderül , akkor legalább az emberi erőforrás minőségére tekintettel lehetnének. A Magyar Orvosi Kamara is arra figyelmeztet, hogy nagy számban veszíthetik el a jogosultságukat az emberek. Az új törvény szerint az ő esetükben akár egy véletlen baleset vagy váratlan megbetegedés miatti egészségügyi ellátás is több millió forint ellátási díjat eredményezhet. Ez sokak számára megfizethetetlen kiadást vagy az egész család szociális helyzetének megrendülését okozhatja. Ezt aránytalan következménynek tartjuk egy alig több mint 23 ezer forintos fizetési kötelezettség elmaradása miatt. Az a kérdés, hogy az orvosokat esküszegésre vagy törvényszegésre akarják kötelezni; az a kérdés, hogy önöknek tényleg csak 23 ezer forintot ér egy magyar ember élete?
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Tállai András miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztázzuk először is, hogy vagy szándékosan és/vagy tudatosan érti félre a törvényt és vezeti félre a közvéleményt [[Soltész Miklós: Egyszerűen hazudik! Balla György: Szándékosan hazudik!]] , vagy egyszerűen nem érti, hogy mit olvas. Idézem önt, azt mondja: „rengeteg ember elesik az ingyenes ellátás lehetőségétől”; ez hamis, megalapozatlan, lényegében egy rémhírterjesztés, hiszen e tekintetben a törvény semmit nem változott, ugyanazok vehetik igénybe az ellátást, mint akik eddig is igénybe vették. Nyomatékosan kérem önt, hogy mielőtt ilyen állításokat fogalmaz meg, olvassa el és értelmezze a törvényt. Ön millió emberekről beszél, százezrekről, ami szemenszedett hazugság, kiesnek az ellátásból, miközben egyébként a sürgősségi ellátás, a mentéshez való jog Magyarországon mindenkire vonatkozik, mindenkit megillet, azaz ellátás nélkül ilyen tekintetben Magyarországon nem maradhat senki. S ezzel összefüggésben jelzem, hogy ezt a központi költségvetés fizeti. De menjünk tovább! Tájékoztatom önt, hogy a jelenlegi rendszerben bejelentkezés alapján történik meg az egészségügyi szolgáltatási járulék fizetésének megkezdése, tehát mindenki saját maga jelentkezik be. Nem fogja elhinni, 1997-ben a Magyar Szocialista Párt fogadta el ezt a törvényt, az önök szövetségese [[Soltész Miklós: Burány Sándor! Közbeszólások a kormánypártok soraiból: Így van!]] és lehet, hogy azt sem fogja elhinni, hogy ezt a havi egyösszegű fizetést pedig Gyurcsány Ferenc vezette be 2008-ban. Tehát azzal, hogy fizetni kell annak, aki nem tartozik a törvény hatálya alá, azzal önök is egyetértenek, hiszen ezt önök vezették be, és ez ma is egy működő rendszer. Egyébként, hogy ki tartozik ez alá, példát mondok csak: a szociális törvény alapján a szociálisan rászorulók, tehát akinek nincs jövedelme, nem tud dolgozni, önhibáján kívül szociálisan rászorult [[Zaj. Tordai Bence: 35 ezer forintig! Szászfalvi László: Hallgasd már végig!]] , annak sem kell egyébként egészségügyi járulékot fizetni, mégis kap egészségügyi ellátást. Vagy például, ha hiszi, ha nem, a hajléktalan is idetartozik, vagy a fogvatartott, és sorolhatnám önnek a törvényt. [[16.10]] Amit ön mond, az nem más [[Tordai Bence: Nem én mondom!]] mint riogatás és rémhírterjesztés. De ön mondja, senki más nem mond egyébként ilyet önön kívül. [[Tordai Bence: Én is mondom! A Magyar Orvosi Kamarát idéztem!]] Ebből a baromságból, amit most ön kitalált [[Tordai Bence: Elnök úr, a Ház méltóságát ez nem sérti?!]] ön egy notórius hazudozó, ebből akar politikai előnyt kovácsolni. [[Taps a kormánypártok soraiban. Szászfalvi László: Fáj az igazság, mi?!]] Ez az új törvény semmi mást nem akar, mint tisztázni azt, hogy ha valaki nem fizet, és mégis igénybe veszi a szolgáltatást, azt miért teszi. Nem célja a törvénynek, a kormánynak, az Országgyűlésnek, hogy bárki is az egészségügyi ellátásból kimaradjon, de igenis az cél [[Zaj.]] az cél, hogy ezt a rendszert, ami kvázi húsz éve működik, és úgy működik, ahogy működik, azt felülvizsgáljuk, és ha vannak benne potyautasok, akik egyébként fizethetnének, de nem fizetnek, azokat kiszűrjük, és fizetésre bírjuk, aki pedig önhibáján kívül nem tud fizetni, annak a helyzetét tisztázzuk, és tisztázni is fogjuk, mert az vagy hajléktalan, vagy szociálisan rászorult, vagy valamilyen egyéb kategóriába bele fog esni, ami alapján egyébként jár neki az egészségügyi ellátás. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét. Zaj.]] Tisztelettel kérem, a hazudozást, a rémhírterjesztést fejezze be! [[Zaj. Közbeszólások a kormánypártok soraiból: Így van! Hosszan tartó taps a kormánypártok soraiban. Az elnök csenget. Szászfalvi László: Ezt nem te kaptad!]]
Tisztelt Országgyűlés! [[Zaj.]] Tisztelt Országgyűlés! Megkérem képviselőtársaimat, hogy őrizzük meg nyugalmunkat. Most megkérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból, köztük: Igen! Igen, elfogadja!]]
Az a helyzet [[Zaj. Az elnök csenget.]] az a helyzet, hogy az államtitkár úr nem csak velem vitatkozik, vitatkozik az összes ellenzéki párt szakértőjével [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] vitatkozik a magyar szakszervezetek szakértőivel [[Az elnök csenget.]] és vitatkozik a teljes Magyar Orvosi Kamarával. Ön hazudik, és a Ház méltóságát is egyébként csúnyán a sárba tiporja! [[Folyamatos zaj a kormánypártok soraiban. Az elnök csenget.]] Viszont ami konkrétumot mondott, az meg nettó cinizmus volt. 35 ezer forintos havi jövedelem fölött már nem tekinti az önök kormánya rászorulónak a magyar embereket, tehát maguk szerint, akiknek a 35 ezer forintot eléri a családjában az egy főre jutó jövedelem, az be kell tudja fizetni ebből a közel 8 ezer forintra emelkedő járulékot. [[Balla György: Ez nem igaz!]] Ez nonszensz! [[Szászfalvi László: Beszéld meg a sajátjaiddal!]] Ez nonszensz, hiába hazudoznak! És ezt a köztársasági elnök is tudja, mert különben aláírta volna az összes többi törvénnyel együtt ezt is. A múlt szerdán önök megszavazták, csütörtökön minden mást aláírt, szombaton már kint volt a Közlönyben, ezt nem írta alá, és ha egy tisztességes ember akar maradni, esetleg megpróbálja, akkor nem is fogja ezt aláírni [[Folyamatos moraj a kormánypárti sorokban. Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , s akkor maguk nagyon fogják szégyellni magukat.
Képviselő úr, ha jól értettem, képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból, köztük: Elfogadta! De igen, elfogadta!]] Kérdezem önöket, elfogadjáke azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 114 igen szavazattal, 30 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Selmeczi Gabriella, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Igazak a híresztelések, miszerint gyermekek maradnak ellátatlanul a fóti Károlyi István Gyermekközpont bezárása után?” címmel. Selmeczi Gabriella képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! 1997-ben teljes politikai konszenzussal fogadta el az Országgyűlés a gyermekközpontok, valamint a gyermekvárosok nagy férőhelyszámú, korszerűtlen és eredetileg nem gyermekotthoni célokra épült ingatlanjainak kiváltását. A gyermekvédelmi törvényben rögzített cél a korszerű, szakmai elvárásoknak és céloknak megfelelő gyermekotthoni infrastruktúra kiépítése volt, a mai napon is ez. Számunkra fontos, hogy valamennyi gyermek, aki jelenleg még ilyen kiváltásra váró gyermekotthonban él, a jövőben megfelelő és színvonalas ellátáshoz juthasson. Az új környezet a jelenleginél modernebb és családiasabb légkört biztosítana a gyermekeknek, összhangban a gyermekvédelmi törvény alapelveivel. A kormányzat gyermekvédelmi fejlesztésének iránya egyértelmű: minden gyermeknek családban a legjobb felnőnie, ezért mi bővíteni és fejleszteni szeretnénk a nevelőszülői hálózatokat. Aki figyelemmel kísérte az elmúlt időszakban ezt a területet, az biztosan hallott a Befogadlak-programról, és azt is tudja, hogy 2020. január 1-jétől bevezetésre kerül a nevelőszülői gyed a két évnél fiatalabb gyermeket nevelők részére. Vannak olyan gyermekek, akik viszont valamilyen okból sajnos gyermekotthonban nevelkednek, ezeknek a gyermekeknek is kötelességünk biztosítani, hogy nagy, személytelen, korszerűtlen épületek helyett otthonra emlékeztető intézményekben nevelkedhessenek, ezért ezen intézmények kialakításánál fontos szempontunk, hogy kis létszámú és korszerű intézményeket hozzunk létre. Az ehhez szükséges fejlesztések jelenleg is zajlanak. Tisztelt Államtitkár Úr! Mindezek tükrében kérdezem öntől, hogy igaze bármi azokból az ellenzéki híresztelésekből, miszerint gyermekek maradhatnak ellátatlanul a fóti Károlyi István Gyermekközpont bezárása után. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Viszonylag egyszerű is lehetne a helyzetem, mert egy mondattal is tudnék válaszolni: nem igazak azok a rémhírek, amelyeket ellenzéki képviselők terjesztettek az elmúlt időszakban. Sajnos, azt láthattuk körülbelül másféle éve, hogy baloldali képviselők, Szél Bernadett, Arató Gergely és sok mindenki más szinte sportot űzött abból, hogy minden hónapban valamivel előrukkoljon a nyilvánosság előtt, és amúgy is nehéz sorsú gyermekek életét tegye így még bizonytalanabbá a puszta hírveréssel, tegye az ott dolgozó emberek egzisztenciáját bizonytalanabbá. Nekik politikailag volt fontos ez az ügy, azért, hogy mondjuk, a 168 Óra címlapjára kerüljenek azzal, hogy „Átgázolnak a gyermekeken is”, ilyen és hasonló mondatokkal, de ezekkel a rémhírekkel ők igazából csak fel akartak tűnni. Olyan politikusokról van szó, akik adott esetben a politika perifériájára kerültek, és valahogy, hogy még a nyilvánosság foglalkozzon velük, valami bombasztikusat akartak mondani. Éppen ezért szinte visszaszámlálót indítottak, hogy idén tavasszal, áprilisban vagy májusban be fog zárni az intézmény, a helyszínre mentek, ott is sajtótájékoztatót tartottak, videókat csináltak, különböző sajtóeseményeket szerveztek, és mindent kitaláltak, amivel egy-egy zengzetes címet tudtak az ellenzéki médiában a saját újabb és újabb, kicsit már-már kényszeres szereplésüknek adni. Volt, amikor azt mondták, hogy itt valamilyen kastélyeladási ügyletről van szó, másszor azt mondták, hogy majd Putyinnak itt lesz a vendégháza, ha majd Fóton akar megszállni. Mindent bevetettek, márciusban is azt mondták, hogy már három hónap sincs hátra, és bezár a fóti intézmény. Bárki, aki arra megy, vagy bárki, aki tájékozódik a fóti intézményről, láthatja, hogy minden, az elsőtől az utolsó mondatig, amit ellenzéki képviselők a fóti intézménnyel kapcsolatban mondtak, az valótlan, hiszen az intézmény működik, a gyermekeket ott ugyanúgy ellátják, ugyanúgy mindenkinek a jogviszonya, a gondozók jogviszonya él, és folytatják azt a munkát, amit korábban is tettek. Az természetes, hogy mindemellett van egy olyan folyamat, amelyet képviselő asszony is említett, hogy a gyermekeknek annál jobb, minél inkább családban tudnak felnőni, s akiknek ez nem adatik meg, vagy akinek olyan az egészségi állapota, hogy ez nehezebben menne, és nevelőszülőkhöz sem tud kerülni, hiszen a Befogadlak-kampány pont erről szólt, hogy minél többen nevelőszülőkhöz tudjanak kerülni, azok pedig minél családiasabb körülmények között, minél korszerűbb körülmények között tudjanak felnőni. [[16.20]] Erre számtalan hazai finanszírozású és uniós finanszírozású projekt van folyamatban, sok száz millió forint értékben jelen pillanatban is, amivel ezeknek a gyerekeknek az életét szeretnénk javítani. 23 ezer gyermek sorsáról van szó, ők vannak a hazai gyermekvédelmi szakellátásban. Ebből a 23 ezer gyermekből körülbelül 50-70 gyermek van Fóton, ők azok, akik ott most is ellátást kapnak. De természetesen bevetettek mindent az ellenzéki képviselők, a Helsinki Bizottsággal is különböző nyilatkozatokat adattak ki, vagy eljárásokat indítottak. Sőt, még azt is elmondták, hogy tíz évre titkosítva lettek a dokumentumok, amelyek a fóti, ottani gyermekközponttal kapcsolatosak. Semmifajta titkosítás nem történt, hanem minden közigazgatási döntés-előkészítő iratra vonatkozik egy bizonyos szabály, amely az államigazgatás általános szabályai között található, ez vonatkozik erre is, de ezt az általános szabályt jónak találták arra, hogy ha bombasztikusabban előadják, akkor bizony ezzel talán még egyszer a címlapokra tudnak kerülni, hogy titkosak bármiféle fontos dokumentumok vagy bezárásról szóló dokumentumok Fót kapcsán. Ezek természetesen nem léteznek, így nem is lehetnek titkosak. Nos, tehát arra kérhetjük meg így karácsony előtt is azokat a képviselőtársainkat, akik nehéz sorsú gyermekekkel kapcsolatos rémhírekkel akarnak feltűnni a médiában, hogy ne tegyék ezt. Ha már a 2019. év arról szólt, hogy hónapról hónapra újabb és újabb álhíreket találtak ki, 2020-ban fejezzék be ezt a nagyon káros tevékenységüket! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Megkérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A válaszát elfogadom, azt viszont szögezzük le, hogy a politikai haszonszerzés legaljasabb módja, amikor nehéz sorsú gyermekek kapcsán próbál az ellenzék rémhíreket gyártani. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő asszony az államtitkári választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Magyar Zoltán, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be az agrárminiszterhez: „Súlyosan megkárosítja a magyar embereket és hűtlen kezelést támogat a fideszes kormányzat?” címmel. Magyar Zoltán képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. 2015-16 során mintegy 200 ezer hektár, nemzeti tulajdonban lévő termőföldet értékesített a magyar állam. Ezzel a lépéssel jelentősen csökkentették az amúgy is alaposan megapadt nemzeti vagyont. Mi ezt a lépést már akkor rendkívül károsnak ítéltük meg, és nemcsak azért, mert totálisan szembement azzal, amit hatalomra kerülésük előtt ígértek, és nemcsak azért, mert ezzel az állam kezéből elvettek egy nagyon fontos szabályzó eszközt, ahol a vidéki életet pozitív értelemben befolyásoló tényezőket tudtak volna az aktuális kormányok elindítani, olyan programokat, melyek a vidéken maradást segíthették volna elő, és nemcsak azért, mert félelmeinknek megfelelően szó nem volt arról, hogy végeredményben majd családi gazdálkodók vagy éppen pályakezdő fiatalok fogják ezeket a termőföldeket megkapni, hanem bizony a legzsírosabb, legnagyobb falatokat az önök által, önökön keresztül megismert „narancsbárók” szerezték meg. Itt érdemes megemlíteni, hogy a legnagyobb területeket a mai napig egyébként Csányi és Mészáros birodalma bérli. Ők kapták tehát a legzsírosabb falatokat, amelyek még állami tulajdonban vannak, de ők bérelhették tovább. Ezt a kevés 150 ezer hektárt, amit meghagytak, tehát javarészt ilyen bárók bérlik. Egyébként, ami abszurd, a piaci ár feléért, harmadáért bérelhetik ezeket a területeket, ami, hogy érzékeljük, azt jelenti, hogy bizony egy jobb minőségű föld esetében ma már 70-100 ezer forintot elkérnek hektáronként évente bérleti díjként, és ők bizony ennek csak a felét, harmadát teljesítik. Tovább súlyosbítja a helyzetet, hogy 50 éves bérleti szerződések is benn vannak még a rendszerben, melyeket tudom, hogy azzal fog védekezni, hogy nem önök kötöttek, hanem elődeik, ez igaz, de csak azokat nézték át, és azokat bírálták felül ezek közül, melyek nem az önök szűk elitjéhez tartoznak. Tehát a probléma itt az, miniszter úr, hogy 5-8 milliárd forinttal adósítják meg évente a mi becslésünk szerint a magyar államot azzal, hogy ezen oligarchák ilyen kedvezményes áron bérelhetik tovább az állami földet, és bizony ez vastagon kimeríti véleményünk szerint a hűtlen kezelést. Így adódnak a kérdések, miniszter úr, hogy miért támogatják önök ezt a folyamatot a továbbiakban. Vagy adódik az a kérdés is, hogy az a 300 milliárd forint, ami a privatizációból folyt be, és amit egyébként a saját maguk által meghozott sarkalatos törvény szerint is kizárólag termőföldvásárlásra fordíthattak volna, vagy továbbmegyek, még az Alkotmánybíróság is ezt állítja, azt miért nem erre a célra költötték. Önök kiszivattyúzták a vidéki gazdaságból gyakorlatilag ezt a 300 milliárd forintot. Az állam miért a legtehetősebbeket támogatja egy ilyen kedvezményes bérleti díjjal, és a tisztességes szereplőknek miért okoz ezzel behozhatatlan versenyhátrányt, miniszter úr? Ez egész egyszerűen vállalhatatlan, várom ezzel kapcsolatos érdemi válaszát, és remélem, hogy a szimbolikus magyar gazda a karácsonyfa alá egy olyan választ tud mondani, amit el is lehet fogadni. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Nagy István agrárminiszter úr válaszol. Miniszter úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Mélyen tisztelt képviselőtársam, engedje meg, hogy rendhagyó módon úgy válaszoljak, hogy kaptam egy képeslapot. A képeslapon a következő szöveg van: sosem felejtem el nagyapám könnyben ázó tekintetét, amikor a kárpótláson keresztül visszakapta ősei földjének egy darabját, a kétkezi munka és a jószág szeretete mellett a néhány hektár termőföldet és az elavult gépparkot is tőle örököltem. Azért olvastam ezt fel önnek, mert a mai napig a legmélyebben beivódva a génjeinkben ott van a föld iránti szeretet, és persze úgy végződik a képeslap, hogy arra biztatnak, hogy tegyünk meg mindent azért, hogy tovább lehessen örökölni ezt a föld iránti szeretetet, tovább lehessen boldogulni a föld műveléséből.Arra szeretném önt kérni, mert mesterien összekeveri a 2010 előtti időszakot és a 2010 utáni időszakot, és azt nem lehet. Hadd mondjam el önnek, hogy a 2010 előtt, pályázat kiírása nélkül, hátsó irodák mélyén eldöntött és nemegyszer ötven évre megkötött használati szerződések valóban terhes örökség, azonban a szerződésekben rögzített haszonbérleti díj és ezt, nagyon kérem, hogy értse meg, az ezekben a szerződésekben rögzített haszonbérleti díj egyoldalúan nem módosítható. Tehát ezekkel a felvetésekkel hadd mondjam önnek, hogy a „Földet a gazdáknak!” programot érintően megfogalmazott, a kormány földműveseket támogató politikája elleni, ellenzéki lejárató kampányba szervesen illeszkedő megjegyzéseit határozottan vissza kell utasítanom. Sajnálatos, hogy már sokadszorra minden valóságalapot nélkülöző vádaskodásra felhasználva minősíti a program keretében történt állami földértékesítést. Azért is különösen fájó mindez, mert azt mondja, hogy „egy szűk kedvezményezetti kör”, ezt a mítoszt ápolja; ezzel szemben az a tény, hogy a regisztrált magyar földművesek 30 százaléka, közel 30 ezer személy szerzett földtulajdont a program keretében. Az is tény, hogy az árveréseken részt vevők átlagosan két darab ingatlant vásároltak; továbbá az is tény, hogy az árverésen részt vevők 60 százaléka 50 hektár alatt, 50 százalékuk pedig 20 hektár alatt vásárolt. Kedves Képviselő Úr! Korábban soha nem volt még olyan állami földügyi intézkedéscsomag, mint a „Földet a gazdáknak!” program, amely haszonbérleti pályázatok és a földértékesítések révén több tízezer magyar földműves kis- és középbirtok-fejlődését, agrárgazdasági pozícióinak megerősítését ilyen mértékben erősítette volna. A földforgalmi szabályozás keretei között lebonyolított program tehát a kormány által következetesen képviselt földbirtok-politikai célokat, jelesül a földnek helyben lakó földművelő gazdák tulajdonába és használatába kerülését, a bel- és külföldi spekulánsok kiszűrését, valamint a föld nemzeti hatáskörben való tartását eredményesen szolgálta. Ezt minden paraméter mutatja is. Általánosságban egy-egy mondattal reflektálva a kérdéseire, az alábbiakat hangsúlyoznám: a Nemzeti Földügyi Központnak az állami tulajdonban lévő termőföldvagyonnal való észszerű és a földbirtok-politikai céloknak megfelelő földvagyon-gazdálkodási tevékenységét általánosságban hűtlen kezeléssel vádoló megnyilatkozása egyszerre megmosolyogtató, és a hivatkozott büntetőjogi tényállás ismeretének teljes hiányáról árulkodik. Az Agrárminisztérium is kiemelten fontosnak tartja az állam stratégiai földvagyonának megőrzését és gyarapítását. A „Földet a gazdáknak!” program földértékesítései ezt a földvagyont nem veszélyeztették, hiszen jelenleg is több mint 1,6 millió hektár föld van az állam tulajdonában. A Nemzeti Földügyi Központ évente több milliárdos összegben vásárol is földeket. [[16.30]] Ezen túl emlékeztetem az Országgyűlés az értékesítési program lezárásakor az abból származó körülbelül 270 milliárd forintos bevételnek többek között adósságcsökkentésre való fordítását is kimondta, tehát teljesen törvényes, szükségszerű és életszerű mindez a program. Köszönöm szépen. Kérem válaszom elfogadását. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a miniszteri választ. Öné a szó.
Hát, miniszter úr, ön keverte itt össze a dolgokat. Én nem beszéltem a nemzeti parkok földjeiről, sem az állami erdőkről, én azokról a termőföldekről beszéltem, amelyeket eladott az állam, és akkor válasszuk ketté az ön válaszát. Amit eladtak, azzal az a baj egyrészt, hogy eladták, másrészt pedig az, hogy például Mészáros Lőrinc agrárbirodalmához került, ami már történelmi léptékben is egy brutális nagy gazdaság. Amit pedig nem adtak el, azzal az a probléma, hogy szintén ezeknél a földesuraknál marad, csak éppen a piaci ár feléért vagy inkább harmadáért bérlik a magyar államtól. Ez itt a valós probléma. És igen, azt állítom, hogy 5-8 milliárd forinttal megkárosítani a magyar adófizetőket, az hűtlen kezelés, és erre választ kell adni például azok mellett a kérdések mellett is, amelyeket feltettem, hogy mi indokolja azt, hogy az ország legtehetősebb, legtöbb földdel rendelkező, legagyontámogatottabb milliárdosait támogatja a magyar állam kedvezményes bérlettel. Ez megmagyarázhatatlan! Nem tudom elfogadni a válaszát. [[Dr. Lukács László György: Úgy van! Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el a miniszteri választ. Kérdezem önöket, elfogadjáke azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a miniszteri választ 115 igen szavazattal, 27 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Nacsa Lőrinc és Földi László, a KDNP képviselői, interpellációt nyújtottak be az innovációért és technológiáért felelős miniszterhez: „Mit tesz a fogyasztóvédelem a karácsonyi időszakban a vásárlók védelmében?” címmel. Földi László képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Néhány nap múlva itt a karácsony. Az ünnepek előtti utolsó hétvégén várható hatalmas roham az áruházakban, a boltokban. Érdemes ezért szót szólni arról, mire figyeljenek fokozottabban a fogyasztók. Ebben az időszakban a fogyasztóvédelemre is nagyobb feladat hárul, hiszen a különféle lehetséges fogyasztóvédelmi problémák minimalizálása, illetve azok megelőzése, kiszűrése a fogyasztóvédelem kötelezettsége. A november közepén kezdődött és december végéig tartó karácsonyi ellenőrzések a fogyasztók anyagi és termékbiztonságát egyaránt érintik. A leggyakoribb árucikkek a karácsonyi fényfüzérek és egyéb világító dekorációs eszközök, amiket már az ünnepeket megelőző időszakban is használnak a vásárlók kinti és beltéri díszítésként egyaránt. Ezeket minden évben fokozottan ellenőrzi a Fogyasztóvédelmi Hatóság annak érdekében, hogy a biztonsági előírásoknak nem megfelelő termékek kikerüljenek a forgalomból. A fényfüzérek termékbiztonságát az üzletekben és a vámosokkal együttműködve a határokon is ellenőrzik. Karácsony környékén az internetes vásárlást is kiemelten figyeli a hatóság. Erre szükség is van, mivel a 2014-es 273 milliárd forintról 2018-ra 669 milliárd forintra bővült a webáruházak belföldi nettó forgalma. Az online kereskedelemnél egyebek közt vizsgálják azt is, hogy a webáruház megfelelő tájékoztatást adotte a fogyasztónak a szállítási határidőről és a jogi következmények nélküli elállási határidőről. Tisztelt Miniszter Úr! A fogyasztóvédelem nemcsak a magyar családok részére nyújt segítséget, hanem a karácsonyi vásárokat jelentős számban felkereső külföldi vendégnek is biztonságot nyújt, hozzájárulva ezzel az országimázs növeléséhez. A Fogyasztóvédelmi Hatóság a karácsonyt megelőző időszakban fokozottabban ellenőrzi a vásárokat, üzleteket és az ajándékboltokat is. A fogyasztóvédelmi ellenőrzések során egyebek közt vizsgálják a megfelelő ártájékoztatást, az eladók hiteles mérőeszközöket használtak-e, illetve a vásárló kapotte blokkot a vásárláskor. Természetesen maga az ellenőrzés nem elég, az esetleges jogsértéseket, szabálytalanságokat figyelemfelhívásként a fogyasztókkal is tudatni kell. Éppen ezért kérdezem tisztelt államtitkár urat: hogyan értékeli az eddigi fogyasztóvédelmi ellenőrzéseket? Milyen tendenciát tapasztaltak a fogyasztókat érintő jogsértések tekintetében? Milyen intézkedéseket foganatosítottak a hatóságok a fogyasztók védelme érdekében? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Schanda Tamás János államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az Innovációs és Technológiai Minisztérium a határozott és eredményes fogyasztóvédelmi fellépéssel is jelzi, hogy az emberek oldalán áll. Célunk, hogy a családok csakis biztonságos, a szigorú hazai és nemzetközi minőségi feltételeknek megfelelő termékekkel találkozzanak a kiskereskedelmi forgalomban, ezért a fogyasztóvédelem folyamatosan ellenőrzi a Magyarországon árusított termékeket és a kereskedelmi egységeket is egyaránt. Az ellenőrzések a biztonságot szolgálják. Ez egyrészt a vásárlók anyagi biztonságát jelenti, másrészt pedig a termékbiztonságot. Folyamatosan ott vagyunk a leglátogatottabb üzletekben, az áruházláncokban, ajándékboltokban, vásárokban. A fogyasztóvédelem ellenőrzi a webáruházakat és az applikációkat is azért, hogy megvédjük a fogyasztókat a károktól, illetve az egyéb kellemetlenségektől. A vizsgálatok kiterjednek arra, hogy megtévesztike a fogyasztókat vásárlásaik során, és hogy megfelelőe az ártájékoztatás. Az év végi karácsonyi fogyasztóvédelmi ellenőrzésekkel a kormány kiemelt célja a családok védelme, a nyugodt ünnepi készülődés feltételeinek a megteremtése.Tisztelt Képviselő Úr! Az ellenőrzések, próbavásárlások november közepétől az év végéig folyamatosak a karácsonyi vásárokban, az üzletekben és a webáruházakban is. A karácsonyi időszak alatt eddig 835 üzletet ellenőrzött a Fogyasztóvédelmi Hatóság, és 830 próbavásárlást folytatott le. Ezek közel harmadában talált kisebb-nagyobb jogsértéseket. Országosan eddig 8 millió forint bírságot szabtak ki a kollégáink. Fontos kiemelni, hogy az online kereskedelem egyre népszerűbb a vásárlók körében, ezért a karácsonyi ellenőrzésekbe ezek is beletartoznak. Az elmúlt években több mint 2300 webáruház ellenőrzése történt meg, közel ezer próbavásárlással egybekötve. A webáruházak ismételt jogsértései a korábbi évek átlagos 54 százalékáról az elmúlt években többek között a hatósági fellépésnek köszönhetően 17 százalékra csökkentek. Az online vásárlások előtti tudatos vásárlói döntést segíti a jogsertowebaruhazak.kormany.hu adatbázis is, amely már több mint 650, jogsértést elkövető webáruház adatait tartalmazza. Ezek 78 százaléka teljesítette a határozatban foglaltakat, tehát már megfelelően működnek. Tisztelt Képviselő Úr! A karácsony közeledtével kiemelt figyelmet szentelünk az élet- és vagyonbiztonságot veszélyeztető termékek kiszűrésének. Folyton visszatérő veszélyforrás a fényfüzérek, világító dekorációk minősége. Ezek biztonságosságát is vizsgálja a fogyasztóvédelem. A termékeket az ITM műszaki laboratóriuma vizsgálja be. A hatóság a kereskedelmi forgalomban megtalálható veszélyes termékeket leveteti a polcokról, vagy visszahívja azokat a fogyasztóktól. Eddig 150 ezer veszélyes karácsonyi dekoráció forgalmazását tiltotta meg a hatóság. A megvizsgált 64-féle díszvilágítási termék közül mindössze 8 nyolc típus bizonyult biztonságosnak. Az áramütés kockázatát hordozó tűzveszélyes gyártmányokat levetették a boltok polcairól, visszahívták a vásárlóktól, vagy már a vámhatáron megállították és megsemmisítették. A vámhatárokon történő fellépéssel ugyanis nemcsak a magyar, hanem az uniós fogyasztókat is megvédjük. A fogyasztovedelem.kormany.hu oldalon megtalálható a vizsgált termékek listája és a kockázatok típusa is. Tisztelt Képviselő Úr! Kérem válaszom szíves elfogadását. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm a válaszát, tisztelt államtitkár úr. Elfogadom a válaszát. Kiemelném, és ezúton is megköszönném mindazon munkatársainak a munkáját, akik a fogyasztóvédelemben az elmúlt másfél hónapban tevékenykedtek, és a mi biztonságunk, a családok biztonsága érdekében tettek, hiszen nem könnyű feladatot látnak el, nem könnyű az ő munkájuk. [[16.40]] Egy dolgot kiemelnék, amit az interpellációmban nem mondtam: a gyerekjátékok ügyét, hiszen nagyon sok olyan gyerekjáték kerül be, ami életveszélyes, vagy lenyeli a gyerek, egyebek. Ezek kikerülhetnek könnyen a családokhoz. Erre is fokozottabban oda kell majd figyelni a következő napokban. Mindenesetre önnek és munkatársainak áldott karácsonyt kívánok, és a válaszát elfogadom. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr az államtitkári választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációk tárgyalásának végére értünk. 16 óra 40 perc van, az azonnali kérdések tárgyalásával folytatjuk munkánkat. [[A képviselők egy része távozik az ülésteremből.]] Köszönöm együttműködésüket. Azon képviselőtársaimat kérem, akik halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt elhagyják az üléstermet, csendben tegyék azt, és egyben áldott ünnepeket kívánok nekik. Tisztelt Országgyűlés! Jakab Péter, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mennyire hiteles a kormány politikája?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Nagy István miniszter urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Boldog karácsonyt kívánok miniszterelnök úrnak, és üzenem neki, hogy megvárom. Találkozunk jövőre!
Képviselő úr válaszát nagyon köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Ander Balázs, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mennyire hiteles a kormány politikája?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Nagy István miniszter urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Elfogadom, köszönöm.
Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Már egy 1986-os, tehát özönvíz előtti amerikai tanulmány is azt írja, hogy egy átlagos médiafogyasztó gyermek, mire eléri a 12 éves kort, 244 ezer erőszakos cselekménnyel és mintegy 14 ezer hullával találkozik a képernyőn. Azóta felnőtt egy olyan generáció, amelyik már az előtt a laptopot vagy éppen tabletet vagy okostelefont nyomkodta, mielőtt szobatiszta lett volna, tehát a helyzet egészen biztosan romlott. Ugyan vitatkoznak azon, hogy vane valamiféle összefüggés aközött, hogy az iskolai erőszak terjed, de tény és való, hogy így van ez Magyarországon is, és a hazai diákoknak mintegy 51 százaléka bizony az iskolai agresszió valamilyen formájával találkozott, és egyharmaduk félve megy iskolába. A frusztrált, túlterhelt, agyonbürokratizált oktatási ökoszisztéma leképezi a társadalmat, azt a társadalmat, ahol bizony az értékek változtak és negatívan változtak, ahol a gyerekek sok esetben követik a rossz példát is, a média által vezérelt rossz példákat. Az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy nemcsak Malackát ölték meg a diáktársai a Legyek urában, hanem az élet is produkál nagyon véres, nagyon tragikus eseményeket. Emlékezhetünk arra, amikor K. Rajmund megölte, agyonverte osztálytársát, és ezért nevetséges ítéletet kapott, vagy éppen, amikor egy kaposvári elitgimnáziumba járó 10. osztályos diákok brutálisan meggyilkolták az osztálytársukat. Viszont az erőszaknak megjelent egy másik formája is, a tanárok ellen elkövetett erőszak. Ennek példája, amikor a pesterzsébeti szakképző iskolában egy megvadult páviánhordára emlékeztető csapat vegzálta a tanárt, és most Győrben, amikor egészen a gyilkossági kísérletig fajult a dolog, ahol leszúrta a diák a tanárnőt. Én azt kérdezném miniszter úrtól, tesze a kormányzat valamit annak érdekében, hogy az erőszakot megfékezze a közoktatási intézményekben.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nagy István miniszter úrnak, aki az azonnali kérdésre válaszol. Öné a szó, miniszter úr.
Köszönöm szépen. Igen tisztelt Elnök Úr! Kedves Képviselőtársam! Hadd kezdjem azzal a válaszomat, hogy a magyar kormány minden erőszakos cselekedetet a leghatározottabban elítél, akár vizuálisan, akár a valóságban történik, hiszen a kettő egymásra hatással van. Hiszen ahogyan ön fogalmazott az erőszakos tartalmak megjelenése a médiafelületeken, hogy olyan példákat lehet látni különböző filmsorozatokban, mind-mind negatív hatással van. Felelősséggel tartozunk azért, hogy milyen példákat állítunk a fiataljaink elé. És bizony az a helyzet, hogy ma már ez az erőszak egészen komoly formában sajnos beköszöntött az iskolába is. És az a győri erőszak, ami történt a diák és tanár között, az teljességgel elfogadhatatlan és nem tűrhető. Az oktatásnak és a nevelésnek tehát óriási szerepe és óriási feladata kell hogy legyen, az oktatásnak is és a nevelésnek is; nem pótolható és nem helyettesíthető egyik a másikkal, együtt a kettőre nagyon fontos hangsúlyt kell helyezni. Ráadásul, azt kell hogy mondjam, súlyosbítja a helyzetet, hogy egy jó nevű, jó iskolában történt mindez. És jó családból való maga a gyermek, és az osztályban is jó hangulat uralkodott. Tehát valami olyan fokú megjelenése van ennek a magatartásformának, amivel természetesen foglalkozni kell. Helye van ennek a felderítésében természetesen a pszichológiának, a pszichiátriának, mindenképpen a nevelésnek. Azt is el kell mondjam, fokozottabban kell intézkednünk arra, hogy az iskolai rendőrségnek milyen szerepe van; hogy hogyan tudjuk megállítani azt, hogy ne vihessenek be a gyerekek ilyen eszközöket, amellyel társaik vagy tanáraik életét veszélyeztetik. Tehát sokkal nagyobb odafigyelés szükséges mindahhoz, hogy ezeket a cselekedeteket megelőzzük. De ki kell indulnunk magunkból, olyan példákat kell állítanunk, és a gyerekeink elé olyan példákat kell állítani, ami a jó útra viszi őket és nem a negatív példákat követi. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm miniszter úr válaszát, különösen azt, hogy a cinikus rétvárizmusokat most mellőzték. [[Derültség a Jobbik soraiban.]] Viszont igazándiból én akkor lennék boldog, ha nem a büntetés motiválna, hanem a megelőzés. És hogyan lehetne ezt a megelőzést a gyakorlatban megvalósítani? Úgy, hogy nem űrhajóst kellene küldeni az űrbe, hanem mondjuk, gyermekpszichológusokat a megfelelő helyre, például azokba az iskolákba, ahol erre nagy szükség lenne. Aztán iskolai szociális munkásokat, szociálpedagógusokat, akik már a gyökerénél tudnák ezt a problémahalmazt kezelni. Csak az a helyzet, hogy ezzel nem találkozunk a költségvetés oldalán sem. És arról is sokat tudnának mesélni, mondjuk, L. Ritók Nóráék, hogy hogyan viszonyul a kormányzat, teszem azt, a tanodákhoz, azokhoz a tanodákhoz, amelyek a jó útra próbálják terelni sok esetben azokat a diákokat, akik otthon megfelelő szocializációs normákkal nem találkozhatnak. De az itt elhangzott, hogy bizony nem csak a hátrányos helyzetű családokból származó diákok nyúlhatnak agresszióhoz. Szóval, én inkább ilyesféle válaszokra vágynék, de azért köszönöm miniszter úrnak a válaszát. Köszönöm szépen, és boldog karácsonyt kívánok mindenkinek. [[Taps a Jobbik, szórványos taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszter urat. Öné a szó, miniszter úr.
Köszönöm szépen. Teljességgel egyetértek képviselőtársammal azzal kapcsolatban, hogy a megelőzésnek kell dominálni. Valóban, én is azért fogalmaztam, hogy az oktatásnak, nevelésnek, a helyes példaállításnak nagyon-nagyon fontos szerepe van. Kikarikírozza az űrhajós képzését és küldését az űrbe. El kell mondjam, nincs egészen igaza, mert egy mítoszra, egy példaképre, egy hősre, egy új lehetőségre szükség van, mert inkább a gyerekek ilyenek akarjanak lenni, mint hogy mást csináljanak. Tehát szükség van erre is, azt kell mondjam önnek; és valóban szükség van arra is, hogy nézzük meg, az iskolai nevelésben hogyan lehet. És felhozta a tanodákat a szívem szerint szólt. Tehát ha valaki pártolja az országban a tanodákat, akkor az, el kell mondjam, pontosan én vagyok, mert annyi könnyet láttam, annyi olyan életpéldát láttam, annyi olyan felálló embert láttam, aki azt mondta, köszönöm maguknak, embert csináltak belőlem, szakmát kaptam, most már dolgozom. Ennél jobb program, ennél jobb támogatás… kicsi pénzből életeket mentünk, és a helyes irányba tudjuk az ő életüket terelni, a legcsodálatosabb program, akár így karácsony előtt is. Köszönöm szépen, hogy megkeresett. [[Ander Balázs: Államtitkár úr is… Taps a kormánypártok és a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Korózs Lajos, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Hogyan lesz magas színvonalú egészségügyi ellátás?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem, elfogadja-e. [[Korózs Lajos: Igen.]] Igen. Öné a szó, képviselő úr. [[16.50]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Tegnap látott napvilágot az a hír, hogy a Dél-pesti Kórházban hét sebész szakorvosból hatan benyújtották a felmondásukat. Tárgyalások folytak az intézmény vezetése és az orvosok között. A felajánlott béremelést az információim szerint az orvosok nem fogadták el, és mától töltik is a felmondási idejüket.Tudom, hogy a kórház délután-estefelé kiadott egy közleményt, melyben azt állították, hogy nincs itt ok aggodalomra, hiszen a kórházban 23 sebészorvos dolgozik. Csak hogy a kép teljes legyen, ebből kiderül, hogy tízen általános sebészorvosok, hatan szakorvosok, négyen rezidensek, ketten nyugdíj előtt állnak és nem is vállalnak semmiféle ügyeletet, és egy orvos éppen nyugdíj előtt áll, ő sem vállal ügyeletet. Ha tovább boncolgatjuk ezeket a statisztikai adatokat, akkor kiderül, hogy ezek közül az orvosok közül többen a szakrendelőben dolgoznak, többen külső munkatársak, akik oda szerződéssel járnak be, és ahogy említettem, többen nyugdíjasok. Éppen ezért kérdezem államtitkár urat, hogy mit kívánnak tenni annak érdekében, hogy megoldódjon ez a helyzet, hiszen ha mindenkit összeadunk, akkor kiderül, hogy tényleg hét olyan szakember, szakorvos áll rendelkezésre a kórházban, akik ügyeletet tudnak vezetni, és ebből hatan beadták a felmondásukat. A másik kérdés pedig úgy hangzik, hogy mivel az ünnepek közeledtével az általános tapasztalat szerint megszaporodik a balesetet elszenvedő honfitársaink száma, az ő ellátásuk érdekében, hogy mindenki a lehető legjobb ellátást megkaphassa, mit kívánnak tenni az elkövetkezendő napokban. Köszönöm szépen. Várom a válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az azonnali kérdésre Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A mi kormányunk az önökével szemben nem a kórházbezárásoknak, hanem a kórházfejlesztéseknek és új kórházak építéseknek a kormánya, tisztelt képviselő úr. Ön is idézte, hogy még a tegnapi hírek arról szóltak a portálokon, hogy hét sebészből hat felmondott, sőt volt olyan portál, amelynek azt sikerült mondani, hogy kettőből heten felmondtak, így öt embert kell felvenni ahhoz, hogy senki ne dolgozzon a kórházban. Tehát egymásra licitáltak a baloldali hírportálok a rémhírterjesztésben. De meglep, tisztelt képviselő úr, hogy ön minden magyar kórháznak a személyi viszonyait ezek szerint jobban ismeri, mint maga a kórháznak a vezetője, a kórház főigazgatója, hiszen a kórház kiadott egy közleményt arról, hogy évente 38 ezer főt látnak el ebben a kórházban, tisztelt képviselő úr, 24 órás sürgősségi ellátásban napi 90-100 beteget látnak el mindennap, így nyilván a téli időszakban is el fognak tudni látni. A kormány két évvel ezelőtt nyújtott 125 millió forintos támogatásából a teljes sürgősségi részleg meg tudott újulni, úgyhogy ebben a kórházban is érezhetők és láthatók a fejlesztések, tisztelt képviselő úr, szemben az önök időszakával, amikor csak megszorításról, kevesebb forrásról beszéltünk. Azt javaslom önnek, tisztelt képviselő úr, hogy ha ennyire aggódik a dél-pestiek ellátásáért, hiszen rendkívül sok emberről gondoskodik ez a kórház 400 ezer fő lakik azon a területen, ahol a Jahn Ferenc Kórház ellátási területe van , győzze már meg a Fővárosi Közgyűlésben a Fővárosi Közgyűlés balliberális tagjait, hogy ne szavazzanak ellene a dél-budai szuperkórháznak! [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszólása.]] [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszólása.]] Ehelyett engedjék azt és a saját szavazatukkal is erősítsék meg, hogy a kormány egy szuperkórházat építhessen Dél-Budán, hiszen pár héttel ezelőtt az önök politikai családjához tartozó képviselők ellene szavaztak. Mi fejlesztettük a Jahn Ferenc Kórházat, a későbbiekben is fejleszteni kívánjuk, és szeretnénk Dél-Budán is egy új szuperkórházat építeni, de önök kórházstopot, meg múzeumstopot, meg hídstopot vezettek be (Dr. Varga-Damm Andrea közbeszólása.), pedig csak stadionstopot ígértek, de azt meg be sem tartották. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Arra nem kaptam választ, hogy hogyan lesz megoldva ez a probléma, mert hét szakorvosból hat felmondott. Ha magas színvonalon, ahogy a főigazgató úr mondta, meg fogják oldani ezt a problémát, akkor nagy valószínűséggel az az egy ember hatszor annyit fog dolgozni, mint eddig a hét. Másként nem lehet megoldani, mert azok, akiket említettem, nem tudnak helyükbe lépni, mert fizikai képtelenség. Egy nyugdíj előtt álló [[Rig Lajos: Rezidensek!]] és nyugdíjas orvos eleve nem vállalhat vezető szerepet az ügyeletben.De én az egész budapesti, Budapest környéki lakosság ellátása miatt aggódom. Ma széltében-hosszában lehetett olvasni, hogy a Merényiben nincs CT, az Országos Baleseti Intézetben nem működik a röntgen, a János Kórházban ugyan van lift, de egyik sem működik [[Nacsa Lőrinc: Az ugyanaz!]] , és még sorolhatnám, ezt napestig lehetne mondani. És ez csak a mai nap. Csak a mai nap! És adjunk hálát a Jóistennek, hogy nem esett le az ónos eső, mert egyébként akkor meg is állt volna az élet! Ne haragudjon, államtitkár úr, kritikán aluli volt ez a válasz, amit ön adott! Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg az államtitkár urat. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Abból indult ki az ön feltevése, tisztelt képviselő úr, hogy hét orvos van és abból hat már nem dolgozik. Kiderült, hogy mind a hét orvos dolgozik; igaz, hogy hatan valóban tárgyalásban vannak a kórházzal, hogy milyen béremelést tud számukra a kórház biztosítani. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Dolgozik vagy nem dolgozik?]] Kiderült, hogy nem hét orvos van, hanem 23 orvos van [[Rig Lajos: De azok nagy része rezidens, államtitkár úr!]] kiderült, hogy mindenki dolgozik, senki sem szünteti meg a munkát, mégis abból indultak ki, hogy megszűnt az ellátás, mert hét orvosból hat már nem dolgozik ott. Kiderült, hogy mindegyik orvos ott dolgozik, és nemcsak ezen a részlegen lévő nemcsak hét orvos [[Rig Lajos: De rezidensek!]] hanem 23 van. De legyen már olyan kedves, itt a karácsonyi szünet, beszéljen már Németh Angélával, Déri Tiborral, Gajda Péterrel, Gy. Németh Erzsébettel, Havasi Gáborral [[Dr. Varga-Damm Andrea: Nem ők a szervezői a közegészségügynek!]] Horváth Csabával, Karácsony Gergellyel, Kiss Lászlóval, Niedermüller Péterrel, Őrsi Gergellyel, Pikó Andrással, Soproni Tamással, Szaniszló Sándorral, Tóth Józseffel, Tüttő Katával, Naszályi Mártával és Baranyi Krisztinával, hogy ne szavazzanak a dél-budai szuperkórház megépítése ellen! [[Dr. Varga-Damm Andrea: Mi közük van az ellátáshoz?]] Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Csárdi Antal, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mi az álláspontja Miniszterelnök úrnak?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Nagy István miniszter urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Csárdi Antal jelzésére:]] Igen, öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszter Úr! Azt tapasztaljuk, hogy nagyon nagy zavar van az önök vezető gazdaságpolitikusai között. Matolcsy György jegybankelnök nemrég azt találta mondani, hogy az euró egy hibás projekt, amelyből kiutat kell találni. A jegybankelnök egészen addig merészkedett, hogy magának a közös pénznek a létjogosultságát kérdőjelezte meg, miközben mi az Európai Unió tagjaként kötelezettséget vállaltunk az euró bevezetésére. Az önök pénzügyminisztere ezzel egy időben úgy nyilatkozott, hogy a közös európai pénz az Unió legígéretesebb projektje, amelyet azonban még be kell fejezni. Világos tehát, hogy a magyar gazdaságpolitika két legbefolyásosabb személye tökéletesen ellentétesen gondolkodik, és ennek hangot is ad a sajtóban. Ez rettentően káros, hiszen a nagy nemzetközi figyelemnek örvendő euróbevezetés kérdése nem egy olyan dolog, amit a vezető politikusok saját személyes konfliktusuk során felhasználhatnak egymás ellen, különösen akkor, amikor a kormány miatt már egyébként is kedvezőtlen az ország megítélése. [[Dr. Rétvári Bence: Az 5 százalékos GDP-növekedés, ugye?]] Ez a cicaharc [[Dr. Rétvári Bence: Ez nem az LMP!]] [[Dr. Rétvári Bence: Ez nem az LMP!]] a médián keresztüli gyerekes üzengetés (Dr. Rétvári Bence: Ez nem az LMP!) nem érdeke Magyarországnak [[Dr. Rétvári Bence: Az LMP-ről beszélj!]] különösen akkor nem, tisztelt államtitkár úr [[Dr. Rétvári Bence: A miniszter úrhoz beszél, képviselő úr!]] különösen akkor nem, amikor folyamatban van a 7. cikkely szerinti eljárás Magyarország ellen. [[Dr. Rétvári Bence: Ti indítottátok! Tudjuk! Dr. Brenner Koloman: Nem Soros?]] Elnézést, elnök úr, kérhetek egy kis segítséget? A saját hangom nem hallom, államtitkár úr…
Képviselő úr, folytassa, legyen olyan kedves, folytassa! Egyelőre az ülést én vezetem, legyen kedves, folytassa!
Hogyan tudják feloldani azt az ellentmondást, hogy míg a kormány egyik tagja az euróról áradozik, a jegybankelnök pedig, sőt a Fidesz-KDNP fő gazdaságpolitikai ideológusa az euró ellen kommunikál folyamatosan? Azt gondolom, hogy Magyarországnak joga van tudni, mit gondol Magyarország miniszterelnöke, mit gondol a kormány erről a kérdésről. Tehát kérdezem tisztelettel, mi az álláspontjuk az euró bevezetésével kapcsolatban. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Megadom a szót Nagy István miniszter úrnak, aki az azonnali kérdésre válaszol. Miniszter úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársam! Azt mondja, hogy zavar van a gazdaságban és a gazdaságpolitikusaink között. Azt kell mondanom, hogy ez nem igaz. Az, hogy gondolkodnak, hogy kérdéseket felvetnek, hogy hatásokat vizsgálnak, hogy lehetőségeket vizsgálnak, szerintem fontos kötelességük. Az, hogy ebbe bevonják a társadalmat [[Dr. Orbán Balázs: Döbbenet!]] , szintén egy fontos kötelesség, hiszen az, hogy felkészítsük a társadalmat mindazon hatásokra, mindazon jelenségekre, amelyek akár az euró bevezetéséből, akár az euró nem bevezetéséből következnek, ez nagyon fontos dolog ahhoz, hogy ezt meg lehessen tenni. [[17.00]] Azt kell mondjam önnek, hogy attól, hogyha gondolkozás van, attól sohasem kell senkinek sem félni; és az látszik, hogy a magyar gazdaság kiválóan működik. Az európai átlag fölött működik jóval, hiszen most is 5 százalékos teljesítésen van a GDP növekedése. Azt hiszem, hogy soha rosszabb gazdasági teljesítményt nem kívánunk a magyar gazdaságnak, mint amit most tesz. Azt remélem, hogy mindaddig, míg két ilyen vezető gazdaságpolitikusa van Magyarországnak akár a jegybank élén, akár a Pénzügyminisztérium élén , addig mindnyájan nyugodtan hajthatjuk nyugovóra a fejünket, hiszen a gazdaság biztonságban van, úgy teljesít, amire minden magyar ember büszke lehet. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Csak a kérdésre nem kaptunk választ, tisztelt miniszter úr. [[Nacsa Lőrinc: Beszéld meg a párton belül!]] Mi a magyar kormány álláspontja az euró bevezetésével kapcsolatban? Nem tudom ennél tagoltabban mondani, miniszter úr! Ez a kérdés! Az országgyűlési törvény szerint erre a kérdésre kell önnek érdemi választ adni. A válaszával kapcsolatban egyébként pedig kérem, mondja el nekem, hogy mivel vonták be a magyar társadalmat önök azokon a nyilatkozatokon keresztül, amelyek megjelentek és amik egymásnak szöges ellentétei. Hol vonták be ezeken keresztül a magyar társadalmat? A magyar gazdaság teljesítményéről pedig csak egyetlenegy kérdés merül föl: fenntarthatóake azok a gazdasági folyamatok, melyek ma jellemzik a magyar gazdaságot? [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Ez a kérdés. Még egyszer szeretném megismételni tagoltan: mi a magyar kormány álláspontja az euró bevezetésével kapcsolatban? Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszter urat. Miniszter úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, tisztelt elnök úr. Köszönöm a lehetőséget. Azt kell mondjam önnek egészen tagoltan: Magyarország előtte áll az euró bevezetésének. Remélem, érti ezt a választ. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] És az, hogy ön változatlanul azt firtatja, hogy mindaz a fejlődés, amit a magyar gazdaság produkál napról napra, ön ezt próbálja kétségbe vonni. Hányszor tapasztaltuk meg akár nemzetközi előrejelzésben is, hogy alábecsülték a magyar gazdaság teljesítőerejét, és a magyar emberek teljesítménye pedig 5 százalékot tudott hozni messze az európai átlag fölött. Azt hiszem, kedves képviselő úr, hogy jöjjön velünk, örüljön ennek az eredménynek, és legyen büszke ön is a magyar emberek teljesítményére, hiszen átlagon és példán felüli. Köszönöm szépen a kérdését. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Burány Sándor, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mi folyik itt?” címmel. [[Nacsa Lőrinc: Az együttműködési kényszer! Zaj.]] Képviselőtársaim! Ha önök befejezik a párbeszédet, akkor majd megpróbálom én is megadni a szót a képviselő úrnak, de most arra kérem önöket, hogy szíveskedjenek befejezni. Addig nem lehet folytatni az ülést. Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Nagy István miniszter urat jelölte ki. Kérdezem, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen kéri a választ. [[Jelzésre:]] Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! A Magyar Nemzeti Bank legfrissebb prognózisa szerint az infláció [[Dr. Rétvári Bence: Nem ezt vártuk! Nem így kellene kezdeni!]] 3,4 százalék lesz jövőre. Ráadásul, ha ehhez hozzávesszük, hogy a nyugdíjasokat érintő kosárban ennél nyilván magasabb infláció lesz, akkor azt kell mondanom, hogy [[Dr. Rétvári Bence: Nem az inflációról vártuk a beszédet!]] valamit kell a nyugdíjak emelése érdekében tenni. Hiszen ha megnézzük, hogy a nyugdíjasok kosarában nagy súllyal szereplő élelmiszerek ára [[Nacsa Lőrinc: Bocsánatkéréssel kellene kezdeni!]] több mint 5 százalékkal nőtt, ezen belül a sertéshúsé közel 15 százalékkal, a cukoré mintegy 11 százalékkal, az idényáras élelmiszereké mint a burgonya, a friss zöldség, a gyümölcs pedig majdnem 9 százalékkal lett magasabb, akkor világosan látjuk, hogy az a 2,8 százalékos prognózis, amit az infláció terén a kormány beleírt a költségvetési törvénybe, az hibás. Ennek következtében, miután tudjuk, hogy a nyugdíjemelés megegyezik százalékpontra a költségvetésbe betervezett inflációs mértékkel, már most látszik, hogy a nyugdíjemelés mértéke jövőre el fog maradni a tényleges inflációtól. [[Nacsa Lőrinc: Jobb a bocsánatkérés!]] Ez azt jelenti… Ne óbégasson, képviselő úr! [[Nacsa Lőrinc: Hol a bocsánatkérés? Dr. Rétvári Bence: Ez volt a bocsánatkérés, hogy ne óbégass? Az elnök csenget.]] Ez azt jelenti, hogy a nyugdíjasok hiteleznek a költségvetésnek, ahelyett, hogy a költségvetés biztosítaná a nyugdíjasokat megillető nyugdíjemelést. Ezért tisztelettel kérdezem miniszter úrtól, hogy mit szándékozik tenni a kormány annak érdekében, hogy a nyugdíjemelés ténylegesen elérje a tényleges infláció mértékét. Tisztelettel várom válaszát.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nagy István miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Igen tisztelt Képviselőtársam! A nyugdíjasokkal a magyar kormány még 2010-ben kötött egy megállapodást, hogy amíg nemzeti kormány van Magyarországon, addig az ő nyugdíjuk vásárlóértéke megmarad. És azt hiszem, hogy az elmúlt évek példája a biztosítéka és a bizonyítéka annak, hogy a magyar kormány állta is a szavát. Hiszen fontos, hogy a mindenkori magyar kormány élvezze a nyugdíjasok bizalmát, leginkább erkölcsi okokból, hiszen a nyugdíjasok generációja szüleink, nagyszüleink volt az, amelyik talpra állította ezt az országot, amelyik nem hagyta elveszni azt a legsötétebb kommunizmus idején sem. Tehát el kell ismerni erőfeszítéseiket nemcsak szavakban, hanem tettekben is. Erre szolgálnak mindig a kiegészítések és mindaz a támogatás, amelyet akár a rezsicsökkentés terén, akár egyéb kormányzati intézkedéssel adtunk számukra. 2010 óta mintegy 10 százalékkal nőtt a nyugdíjak reálértéke. Több lépcsőben visszaadtuk a 2010 előtt elvett nyugdíjakat. 2,7 százalékkal, vagyis átlagosan éves szinten 42 ezer forinttal nőnek a nyugdíjak 2019-ben. Nyugdíjprémium formájában a nyugdíjasok is részesülnek a gazdasági sikerekből. Először ’17 novemberében, majd ’18-ban is kaptak ilyen juttatást összesen 24 milliárd, illetve 41 milliárd forint értékben. Idén novemberben átlagosan 20 ezer forint nyugdíjprémiumot és 11 ezer forint nyugdíj-kiegészítést kapnak a nyugdíjasok. Azt hiszem, hogy mindez akár a „Nők 40” program keretében már több mint 240 ezer nő mehetett nyugdíjba 40 év munkaviszony után, illetve a rezsicsökkentés is olyan mennyiségű pénzt tud megtakarítani a nyugdíjasok számára, amely számottevően érzékelhető. Ha csak a saját szakterületemet nézem, az az áfacsökkentés, amely az élelmiszereknél megnyilvánult, mind-mind a bizonyos vásárlókosár tartalmának erősítését szolgálja. Ebben önnek igaza van: tehetnénk és kell is majd többet tenni, de amit tettünk, azt ne vitassa el tőlünk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. A nyugdíjemelések terén sikerült azt elérniük, hogy 2014-2017 között megduplázódott az időskorú szegények aránya Magyarországon. [[Dr. Rétvári Bence közbeszól.]] Míg 2014-ben ez 4,6 százalék volt, addig ez 2017-ben 9,8 százalékra emelkedett a hivatalos statisztikai adatok szerint, képviselő úr, csak jelzem. [[Dr. Rétvári Bence: Csak azt mutatja, hogy elhúztak a bérek. Nem igaz!]] Lehetne változtatni ezen a negatív tendencián, ha elfogadnák a Párbeszéd javaslatait. Az egyik, hogy újra be kell vezetni az úgynevezett svájci indexálását, tehát a bérek növekedését is figyelembe kéne venni a nyugdíjak emelésénél. Ezt önök szüntették meg 2012-ben, másrészt a javaslatainkkal megegyező módon el kéne érni, hogy kellő szolgálati idő után a nyugdíjak legalacsonyabb értéke legalább a létminimumot érje el; ez ma 90-95 ezer forint. Azt kérdezem tehát a kormánytól, hogy hajlandóe ezeket a javaslatokat megfogadni, hajlandóe tenni az időskori szegénység arányának növekedésének megállításáért. Várom válaszát.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszter urat. Miniszter úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársam! A mindenkori kormányok számára és a nemzeti kormány számára pedig kiemelten fontos erkölcsi kérdés is az, hogy őseink teljesítményét elismerve, megbecsülve olyan életmódot, életlehetőséget tudjunk biztosítani időskorukra, amely méltó életet tud biztosítani az ő számukra. [[17.10]] Ha arról beszélgetünk, hogy hogyan tudunk többet adni, arra a magyar kormány szerintem mindig nyitott. Vizsgáljuk a gazdaság állapotát, lehetőségeit. Nézzük meg, egyeztessünk róla, hogyan tudunk többet, milyen formában tudunk többet adni nyugdíjas honfitársaink számára, mert megérdemlik, mert az ő munkájuk révén élvezhetjük mi azt az életnívót, amit mi élhetünk mindnyájan is. Ezért mindnyájan csak köszönettel tartozunk nekik. Köszönöm szépen a kérdését. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Dunai Mónika, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Gyurcsányék falaznak Gotháréknak” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt a válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő asszonyt, hogy elfogadjae a válaszadó személyét. [[Dunai Mónika jelzésére:]] Igen, öné a szó.
Köszönöm szépen, igen, elfogadom a válaszadó személyét.
Öné a szó, képviselő asszony.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Egyértelműen kiderült számunkra, hogy a fővárosi vezetés kettős mércét alkalmaz. Míg az Újszínházat érintő állítólagos zaklatási ügyben felügyelőbizottsági vizsgálatot rendelt el, addig a Gothár-féle esetben engedékeny volt a jelenleg balliberális többségű Városháza. Szégyen, hogy Gyurcsány Ferenc, Karácsony Gergely és az egész baloldal mélyen hallgat a Gothár-féle szexuális zaklatási botrányról. Szégyen, hogy eltussolóknak falaznak. Ezért hazudoznak reggel, délben meg este az Országgyűlés által elfogadott, a színházak támogatásáról szóló törvényről is. A valóság az, hogy a főváros és minden más önkormányzat annyi színházat tart fenn, ahányat csak akar. Fővárosi színházat is csak a Fővárosi Közgyűlés tud bezárni. Magyarországon semmi nem sérti az alkotói szabadságot. Viszont az nem lehet, hogy az állam úgy támogassa a Katona József Színházat, hogy ne tudjon beleszólni: ott van zaklatási ügy vagy nincs zaklatási ügy? Vagy hogy ne tudjon ellenőrzést végezni, és ne tudja megvédeni a színészeket a zaklatástól. A törvény átlátható működési modellt, kristálytiszta kiszámítható helyzetet és felelősségi viszonyokat teremt a színházak fenntartásában. Tisztelt Képviselőtársaim! A szexuális zaklatásnak nincs és nem is lehet politikai színezete, azt egyöntetűen mindenkinek el kell ítélnie. Úgy gondolom, hogy a Gothár-ügynek kell hogy legyenek következményei. [[Ungár Péter: Van, hiszen ki lett rúgva!]] Látszik, hogy az ellenzék számára a MeToo csak egy szelektív kommunikációs kampány. Tisztelt Államtitkár Úr! Kérdezem, hogy az elhangzottak tükrében lesze bármilyen következménye annak, hogy a vezetők megpróbálták elhallgatni, eltussolni a zaklatási ügyet. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak. [[Bangóné Borbély Ildikó folyamatos közbeszólására:]] Bangóné képviselő asszony, megkérhetném, hogy szíveskedjen befejezni? Köszönöm. Öné a szó, államtitkár úr.
Ha esetleg megszólalt Bangóné lelkiismerete, akkor szerintem adjuk meg neki a szót. De ha nem ez az eset áll fenn, akkor azt mondhatom el, tisztelt Ház, hogy amit a Havas Henrik-ügyben láttunk, ugyanazt láthatjuk a Gothár-ügyben is. Az ellenzék számára vannak olyan ügyek, amikor mindnyájan felsorakoznak és egységfrontban tiltakoznak, és vannak olyan ügyek, amikor egységfrontban hallgatnak, eltussolnak, megpróbálnak mindent lekerekíteni és mindenről már csak múlt időben beszélni. Szerintem mindnyájunknak az lenne az érdeke, hogy akadályozzuk meg azt, hogy hasonló ügyek a későbbiekben keletkezhessenek, és azokat el lehessen tussolni. Az ellenzék nemhogy erre vonatkozó javaslatokkal nem élt, hogy a későbbiekben az eltitkolás, eltussolás, elrejtegetés módjait ne lehessen használni, hanem maga is aktívan közreműködött ebben, Karácsony Gergely főpolgármester, Gy. Németh Erzsébet főpolgármester-helyettes, vagy itt azok a képviselők, akik ellenzéki oldalról máskor petíciókat írogattak alá, most pedig meg sem szólaltak. Annak pedig nagyon örülök, hogy itt van még Burány képviselő úr a teremben, hiszen az elmúlt héten tőle is hangos volt a sajtó, meg Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonytól is, amikor azt mondta, hogy a szexuális zaklatás csak együttműködési kényszer ebben az ügyben. Én nagyon örülnék, ha ő személyes megtámadtatás okán szót kérne, hiszen amikor képviselőtársunk itt a parlamentben arra szólította fel, hogy kérjen bocsánatot ezen kijelentése kapcsán, akkor ő csak annyit mondott erre, hogy ne óbégasson. Neki a bocsánatkérésre való felszólítás óbégatásnak számít, miközben más esetben itt ön velem ma már kiabált, tisztelt képviselő asszony, azért, mert csak két és félszeresére emeltük a családtámogatásokat és nem nagyobb mértékben. Lenne szíves pár szót szólni esetleg képviselőtársához is, és nem a bizottsági ülésen jókat mosolyogni ezen a felszólalásán. De hát még Korózs Lajos képviselőtársuk is csak azt mondta, hogy jó humora van Burány Sándornak, aki nem értette, az magára vessen. Remélem, hogy valaki személyes megtámadtatás okán gombot nyom és tisztázza a helyzetet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót és köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Úgy gondolom, hogy ebben és az ehhez hasonló zaklatási ügyekben mindenkinek el kellene ítélnie ezeket a cselekedeteket, azokat is, akik ezt elkövetik, és azokat is, akik ezeket a cselekedeteket igyekeznek eltussolni és mélyen hallgatnak. Mindenkitől elvárható, hogy elítélje ezeket a cselekedeteket. Ez elvárható lenne Burány Sándor képviselőtársamtól is. Úgy örültem volna, ha ő úgy kezdi az iménti azonnali kérdését, hogy bocsánatot kér, ehelyett az inflációról kezdett el beszélni!Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem, hogy valljanak színt mindannyian: elítélik a szexuális zaklatásokat, az agresszió bármely formáját, avagy nem? Ha nem, akkor az is egy válasz, ha pedig igen, akkor kérem, hogy ezt nyilvánítsák ki. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Képviselő asszony szót ejtett a kulturális törvény színházakat érintő módosításáról is, amely tisztább és átláthatóbb viszonyokat hozott létre. Számtalan színházi szervezet támogatta ezt a javaslatot, és elmondta, régóta várták, hogy végre tiszta viszonyok legyenek a színházak finanszírozásában és a színházak támogatásában. Ugyanakkor azt látjuk, hogy egy nagyon szűk, de nagyon hangos balliberális csoport nemcsak egyszerűen a kormánnyal konfrontálódik, hanem elmennek a Vígszínházba is, és még ott is egy előadást, annak a tapsát megzavarják. Transzparenseket emelgetnek egy színházban, csak azért, mert valakire, Eszenyi Enikőre és a Vígszínházra nyomást akarnak gyakorolni, hogy lépjen föl a kormány ellen, és ne színházigazgatóként viselkedjen, és a színészek ne a színházzal foglalkozzanak, hanem politikával foglalkozzanak, és legyenek kormányellenes politikusok. Az elfogadhatatlan, hogy egyesek úgy gondolják, hogy bemehetnek színházakba, és így zsarolhatnak meg, így helyezhetnek nyomás alá művészeket, színészeket vagy színházigazgatókat. Ez már nemcsak harc, hanem egyfajta kultúrterror, amit használnak, hogy aki nem balliberális aktivista Budapesten színészként, az ellen már bármilyen eszköz bevethető, amire egyébként évtizedek óta példa sem volt Magyarországon. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Folyamatos közbeszólások.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Tudom, hogy év vége van, de azt kérem, hogy maradjunk nyugodtak. Úgy látom, hogy lesz vitánk bőven ma még. Tisztelt Országgyűlés! Csányi Tamás, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mennyire hiteles a kormány politikája?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Nagy István miniszter urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Elfogadom.
Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Elítélem hogy mondjak az előzőhöz csak egy mondatot. [[Dr. Rétvári Bence: Mármint Burány Sándort ítéli el?]] Tisztelt Miniszter Úr! Valljuk meg, ez nem jött össze. Pedig hát önök mindent igyekeztek megtenni, de nagyon úgy tűnik, hogy ez nem volt mégsem elegendő. Pedig rendelkezésre állt a közel 93 milliárd forintból fönntartott MTVA, és ők tényleg azt mondanak, amit csak akarnak, mármint hogy önök. Kormányzati kommunikációra is idén közel 30 milliárd jutott, lévén választási év, de aggodalomra semmi ok, jövőre is lesz 24 milliárd. Úgyhogy nyugalom, propagandára számolatlanul van pénz, közben meg azt olvassuk, hogy szegények vagyunk. Nem mi mondjuk, rólunk mondják. De hát messziről jött ember mond, amit akar, nem igaz? Csak hát az a baj, hogy a számok nem állnak úgy. Sőt, nagyon úgy állnak az Eurostat legfrissebb felmérése szerint, hogy már csak két vetélytársunk maradt az „Európa legszegényebb országa” egyáltalán nem megtisztelő címéért. A felmérésből az a sajnálatos tény derül ki, hogy egy átlag magyar állampolgár 102 ezer forintot költött tavaly egy hónapban, ez az Európai Unió átlagának pusztán 64 százaléka. Ennyit költenek még a horvátok, és ennél kevesebbet csak a lista utolsó helyén álló bolgárok költenek. Ennyi. Elég kellemetlen ezt hallani. De kellemetlen az is, hogy a románok már évek óta előznek bennünket, és azt is tudjuk, hogy keleti szomszédunknál mind a pedagógusok, mind az orvosok többet keresnek a magyar kollégáknál. Hogyan lehet ez, miniszter úr? Ugyanezen forrás szerint a csehek pedig az átlag fölött költenek, és azt kell mondjuk, az elemzések úgy tartják, hogy a régióból leghamarabb ők érik el az uniós átlagot. [[17.20]] Mi nem ezt tűztük ki célul annak idején? Mi siklott ki, félre akkor? Önök kormányoznak kilenc éve, méghozzá teljhatalommal. Azt csinálhattak ebben az országban politikailag, gazdaságilag, amit csak akartak, de szemmel láthatóan önök megmaradtak [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] a dzsentri urizálásnál [[Az elnök ismét csenget.]] , luxusutaknál, magánrepülőgépeknél, EU-s források csapolásánál.
Köszönöm szépen, képviselő úr.
Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Természetesen majd a következő percben tudja folytatni. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót válaszadásra Nagy István miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Kedves Képviselőtársam! Engem mindig szomorúsággal tölt el az, amikor mindazt az erőfeszítést, amit a magyar emberek tesznek, azt ön így csavarva, úgy csavarva egyszerűen le akarja becsülni. Mindaz, ami történt az elmúlt tíz esztendőben nézze meg, honnan indultunk el, mekkora munkanélküliség volt 2010-ben, a gazdaság teljesítménye hol tartott [[Dr. Rétvári Bence: Így van.]] mi volt a legnagyobb probléma mindezzel, és hol tart ma. [[Szilágyi György: Kilenc éve kormányoznak.]] Önnek is mondom: ha arról kell beszélnünk, hogyan tudunk még jobban, mit kell tennünk még, hogy a gazdaságot erősítsük, hogy még többet tudjunk az emberek asztalára letenni, akkor abban partner vagyok. De abban nem, hogy mindazt a teljesítményt, amit a magyar emberek az asztalra letettek, azt lebecsüljük, vagy azt egyszerűen lenézzük. Ezt határozottan visszautasítom. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak egy percben. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Nem én mondom, hanem az Eurostat mondja, tehát nem velem vitatkozik, miniszter úr, hanem az Eurostattal.Ellenben két példát engedjen meg, ha már a szomorúságról beszélünk, akkor a szegénység ügyén elmondjak önnek, amelyet saját magam tapasztalok. Mit mondjunk akkor egy olyan kisfiúnak, akinek a tanuszoda zuhanyzójában van lehetősége csak normálisan tisztálkodni, mert otthon nincsen fürdőszoba, szülők, gyerekek műanyag babakádban mosakodhatnak csak? Vagy mit mondjunk annak a kislánynak, aki másodikosként arról panaszkodik a tanító néninek, hogy neki kell kimosnia otthon a ruháját, amikor hazamegy az iskolából, mert nincs otthon mosógép? Valószínűleg ők is azt nézik, hogy honnan indultunk, és büszkék arra, hogy milyen eredményeket ért el a kormány. Tisztelt Miniszter Úr! Advent van, a várakozás ideje, lelkünket, szívünket ünneplőbe öltöztetjük, ajándékokat adunk és ajándékokat kapunk, várunk el. De önök, tudja, miniszter úr, sajnos a karácsonyfa alá a szegénységet és a behozhatatlan lemaradást tették, és ez szerintem szégyen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszter urat, öné a szó, miniszter úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Az bánt engem, hogy egyszerűen azt nem akarják tudomásul venni, hogy nem mindegy, hogy honnan indulunk. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Nem mindegy, hogy milyen hátrányt kell leküzdenünk azért, mert politikai elődeink eljátszották azt a lehetőséget, amivel élni kellett volna. [[Folyamatos zaj, közbeszólások a Jobbik soraiból. Az elnök csenget.]] Nekünk óriási nehézségeink voltak. Azt kell mondjam önnek, hogy ha a gyerekétkeztetést nézzük, a gyerekeinket az iskolában, nincs ma éhező gyerek, aki éhesen menne onnan haza [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] , vagy a tankönyv kérdése mind-mind erőfeszítés, de ezt nem kell lebecsülni. Ha azt mondja, hogy tegyünk többet, rendben van, egyeztessünk róla! És ha advent van, akkor hadd mondjam el önnek okulásul is a magyar nyelv nagy csodáját, amely arról szól, hogy szeretet és gyűlölet, és akkor mondom a magyar nyelv csodájával: a szer-etet és a gyűl-ölet. Tegyük oda a karácsonyfa alá a következő év miatt is! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Szilágyi György közbeszól.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! [[Zaj, közbeszólások az ellenzéki sorokból.]] Tudom, hogy nagyon nehéz, de bírják ki ezt a néhány percet, ha megkérhetem önöket.Nacsa Lőrinc, a KDNP képviselője… [[Folyamatos zaj a Jobbik soraiban, Szilágyi György a képviselőtársaival konzultál.]] Szilágyi képviselő úr, megkérhetem önt? [[Szilágyi György: Mit csináltam?]] A hangoskodás miatt, ne haragudjon! Szót szeretnék adni a képviselőtársamnak! [[Zaj a Jobbik soraiban.]] Nacsa Lőrinc, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Visszatérnek a hatalomba a múlt emberei Budapesten?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Orbán Balázs államtitkár urat jelölte ki, kérte fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Igen, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Az önkormányzati választási kampányban az ellenzék a budapesti egészségügy fejlesztésével és sok-sok ígérettel kampányolt, mint például a húszezer forintos fűtési támogatás a nyugdíjasoknak és a nagycsaládosoknak vagy az ingyen BKV bizonyos csoportoknak. Karácsony Gergely azt is mondta a kampányban, hogy a budapesti egészségügyi fejlesztések érdekében stadionstopot vezet be.Két hónappal a választások után azt látjuk, hogy az ígéretekből sunnyogás lett. Azt látjuk, hogy a stadionstop helyett pedig kórházstopot hirdettek, átláthatóságnak pedig se híre, se hamva. Jól látszik viszont, hogy két hónap alatt a hatalom- és pénzéhes balliberális politikusok egyszerű kifizetőhelyekké alakították az önkormányzatokat. A budapesti balliberális hatalomszerzés évi plusz egymilliárd forintjába kerül a budapestieknek. [[Zaj, közbeszólások az ellenzéki padsorokból.]] Sorban térnek vissza a rossz emlékű Gyurcsány-kormány bukott káderei és a Demszky-korszak levitézlett emberei a hatalomba, és kapnak jól fizető pozíciókat. Persze, mindezt az átláthatóság jegyében. Draskovics Tibor, Havas Szófia, Atkári János, Katona Tamás, Kolber István, Gál J. Zoltán, Lakos Imre, Bodnár Zoltán, Magyar György vagy Vágó István csak pár név a sok közül. Szintén az átláthatóság jegyében a gyurcsányista bűnöző Czeglédy Csaba felel több kerület átvizsgálásáért. Ezek után most a semmilyen egészségügyi végzettséggel nem rendelkező, szélsőségesen liberális [[Derültség, zaj, közbekiáltások az ellenzéki padsorokból.]] SZDSZ-es Ungár Klárát nevezték ki az Újpesti Szakorvosi Rendelőintézet vezetőjévé, mert a roncskoalíciónak ennyire fontos az egészségügy. [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] Az egészségügy szerintünk fontos kérdés, az emberek érdekeit kell nézni, mert a Karácsony Gergely-féle zsarolgatás és az ígéretekből való kitáncolás nem a budapestiek érdeke. Ezért kérdezem a tisztelt államtitkár urat, mit tud tenni a kormány Budapest fejlesztése érdekében, hogy ne a budapesti emberek szenvedjék el a balliberális elvbarátok hatalom- és pénzéhségét. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót válaszadásra Orbán Balázs államtitkár úrnak. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, mi is azt látjuk, hogy sajnálatos módon úgy áll a helyzet, mintha a Demszky-korszak huszonegyedik évébe lépnénk, és azok a személyek, akik egyébként a fővárosban ’90 és 2010 között, illetőleg a szocialista-balliberális kormányban 2002 és 2010 között annak „áldásos” és ezt idézőjelben mondom tevékenységének haszonélvezői voltak, azok mind otthonra leltek a Karácsony Gergely által vezetett fővárosban, illetőleg a kerületekben. Egészen szürreális egyébként, ha a napirend előtti felszólalásokat hallották, hogy mindeközben baloldali ellenzéki képviselők úgy dicsérgetik Karácsony Gergely eddigi tevékenységét, mintha észak-koreaiak lennének [[Derültség, felzúdulás, közbekiáltások az ellenzéki padsorokból.]] , és az észak-koreai diktátort kellene dicsérgetni. Csak szegény észak-koreaiak ezt nem önként teszik, hanem kényszer hatására, úgyhogy az ő helyzetük többszörösen súlyosnak tekinthető.Egyébként pedig még az olyan helyzeteknek, korrupciós helyzeteknek sem lett semmilyen következménye a baloldalon, amelyek a kampányban derültek ki, és teljesen nyilvánvalóak voltak. Gondoljunk csak a kispesti polgármester és képviselő ügyére, teljesen egyértelmű korrupciós helyzet. Baloldali képviselők itt, az Országgyűlésben is és egyébként a kerületben is menekülnek a válaszolás elől, eltűnt telefonszámok, fel nem ismert régi elvtársak úgy tűnik, hogy senki nem felelős ezekért a dolgokért. Mi azt gondoljuk, hogy igenis, van politikai felelőse az elmúlt pár hónapban az önkormányzati választásokat követően történteknek, és ezek az ellenzéki politikai oldalon kereshetőek. Egyébként a kormány ebben a helyzetben annyit tud tenni, hogy deklarálja, hogy mindig, minden körülmények között a budapestiek érdekében kíván tevékenykedni. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm a választ. Azt látjuk, hogy az ellenzék számára a mostani önkormányzati pozíciók két célul szolgálnak: egyrészt a kormány elleni harcként, egy hídfőállásként tekintenek az önkormányzatokra, nem az emberek érdekeit, a településen élők érdekeit nézik, másrészt elvbaráti kifizetőhelyekké degradálták le az önkormányzatokat. [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokból.]] Szerintünk ez nem jó irány. Egy önkormányzati vezetőnek a településen élők érdekeit kellene néznie, nem elvbaráti kifizetőhellyé kellene lefokozni az önkormányzatokat. [[Folyamatos zaj, közbeszólások az ellenzéki padsorokból.]] roncskoalíció a Demokratikus Koalíciótól az LMP-n át, a szocialistákon keresztül a Párbeszédig, a Momentummal és a Jobbikkal együtt természetesen [[Felzúdulás, folyamatos közbeszólások az ellenzéki padsorokból.]] ezt az önkormányzati célt szeretné megvalósítani, hogy háborús hídfőállások legyenek az önkormányzatokból, és kifizetőhelyekké legyenek az önkormányzatok. Természetesen a budapesti adófizetők örömmel járultak hozzá ahhoz a 30 millió forintos köszönőbulihoz, amelyet Karácsony Gergely magának szervezett. Én csak azt remélem, hogy ez nem egy ilyen Lackner-féle buli volt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Közbeszólások az ellenzéki padsorokból.]] [[17.30]]
Köszönöm, képviselő úr. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: A Borkairól megint nem beszéltél!]] Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó… [[Közbeszólások.]] [[Közbeszólások.]] Bocsánat! (Közbeszólások.) Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg az államtitkár urat. Megértését kérem, de ebben az év végi hangzavarban már nem egyszerű a helyzet, úgyhogy innentől kezdve a figyelmeztetés beindul. Öné a szó, államtitkár úr. Ha akarják, megkapják, semmi gond. [[Derültség az ellenzék soraiban.]]
Köszönöm szépen a szót, tisztelt elnök úr. Én nagyon örülök annak, hogy a jobbikos képviselők is magukra veszik a balliberális oldal teljesítményével kapcsolatban általunk tett negatív jelzőket, mert ez semmi mást nem bizonyít, mint azt, amit mi hetek, hónapok óta mondunk, hogy önök összetartoznak. Hiába tagadják ezt, önök egy csoportba tartoznak, és örülök, ha ilyen értelemben minden korrupciós botrányt magukra vesznek, kívülről is úgy tűnik, hogy osztoznak a felelősségben. Egyébként mit láttunk az első két hónapban? Adóemeléseket, dugódíj, ingatlanadó ötlete, káosz a hóhelyzet kezelésével, megemelt juttatások a politikai kinevezetteknek, kórházstop hirdetése, múzeumstop hirdetése, egyelőre úgy néz ki, hogy a Fővárosi Közfejlesztések Tanácsa nemet mond egy galériának, nemet mond egy innovációházra, és nemet mond egy gyermekszínházra. Emellett elakadt beruházásokról is beszélhetünk, az állatkertnél akadt el egy beruházás, amit egyébként a balliberális oldal egyik volt vezető politikusa kezelt eddig is. Úgyhogy sajnos azt kell mondanunk [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] hogy az első időszak tapasztalata az, hogy semmi jóra nem számíthatunk, ahogy korábban sem, a balliberális oldalról. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „A mínusz tizennyolcból plusz huszonöt lett. Ez hogy lehet?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Schanda Tamás János államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő asszonyt, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszter úrtól személyesen kéri a választ.
Természetesen elfogadom.
Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Ne zárjam az évet MÁV nélkül! A kérdésem arra irányult, hogy hogyan lehet mínusz tizennyolcból azonnal plusz huszonötöt megvalósítani erre csak Magyarországon a Magyar Államvasutak képes. December 15-én hatályba lépett az új menetrend annak ellenére, hogy több ezer ember írta alá azt a petíciót, amelyben arra kérték a MÁV vezetőségét és a kormánynak a befolyásos tagjait, hogy ez a menetrend ne lépjen hatályba. Több ezer embernek a kérését nem teljesítették, és a legelső napon az új menetrenddel a Budapest-Szeged vonalon azonnal 25 perc késéssel közlekedett az egyik intercityvonat, a másik meg 11… Tudom, hogy az lesz a válasz, államtitkár úr, hogy eltört a sín, mint ahogy a Magyar Államvasutak is közölte, hogy ez okozta a problémát. Csak tudja, államtitkár úr, utasként az embernek már elege van abból, hogy ha esik a hó, akkor a hó miatt, ha süt a nap, akkor a nap miatt, ha fúj a szél, a szél miatt, ha nincs semmi, a semmi miatt késnek Magyarországon a vonatok. És akkor hadd mondjam önnek, mai példa, hogy felülök az intercityvonatra Püspökladányban, jövök fel Budapestre, egyből késünk 15 percet, majd azért késik plusz még 5 percet 20 perc késés lett, amit senki nem tudott megmondani, mert a sínpár se tört el, se a szél nem fújt, semmi nem történt , mert az utasoknál el van szakadva a cérna. Felszáll az utas úgy Kőbánya-Kispesten, hogy nem szállhatna fel, és azért álltunk 5 percet, mert vitatkozott a jegyvizsgáló, ő is mondta az igazságát, és az utas is. Az utas azt mondta: elege van abból, hogy őt folyamatosan kioktatják arra, hogy be kell tartani a szabályokat, de a Magyar Államvasutak semmilyen szabályt nem tart be, és a kormány sem. Arra várom a válaszát, hogy több ezer ember aláírta ezt a petíciót, és a miniszter úr is elismerte, hogy lehet, hogy nem lesz ez jó, és majd fél évig működik ez a menetrend, de akkor majd visszaállítják miért kell szívatni több ezer embert [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] fél éven keresztül, amikor önök is tudják, hogy ez nem jó? Várom a megtisztelő válaszát.
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Schanda Tamás János államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Javaslom, hogy amikor a vasúti ügyekben felelősöket keres, akkor első körben nézzen körbe a szocialisták és a DK frakciójában, biztosíthatom, hogy lesz találat. Hiszen elsősorban az ön korábbi és jelenlegi párttársai, a Gyurcsány Ferenc és Bajnai Gordon vezette balliberális kormányok tehetnek arról, hogy a nemzeti vasúttársaságot egy kisemmizett, eladósodott szervezetként örököltük meg 2010-ben. Az a helyzet, hogy önök fejlesztéseket nem végeztek, vasútvonalakat zártak be, vasutas családok ezreit sodorták veszélybe elhibázott döntéseik tömkelegével. Önök elhanyagolták a vasúti infrastruktúra korszerűsítését is, e mulasztás terheit pedig mindmáig viseljük. A felrótt késések oka ebből is következik, ahogyan ön is elmondta, a Nyugati pályaudvarnál bekövetkezett síntörés volt. Köszönjük, hogy semmivel nem járultak hozzá a vasút fejlesztéséhez. Tisztelt Képviselő Asszony! A Fidesz-KDNP-kormány felkarolta önökkel szemben a MÁV-ot. Belekezdett a hosszú évtizedek óta elmaradt fejlesztésekbe, és azon dolgozik, hogy a vasúti közlekedés korszerű, az autózással szemben valódi alternatívát kínáló utazási lehetőséget jelentsen egyre több közlekedő számára. A december 15-én bevezetett vasúti menetrend számos kedvező változást hozott, bővülő kínálatot jelent, és emelkedő szolgáltatási színvonalat hoz. Az utasok több és jobb minőségű vonal közül választhatják ki a számukra legmegfelelőbbet. A főváros és több nagyváros között is jelentős mértékben csökkent a menetidő. Új és kibővített intercityjáratokkal segítjük a vidéki településekhez való eljutást. Köszönöm a megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Államtitkár úr, tudja, mi volt a legnagyobb poén amúgy ma reggel? Hogy olvasom a vonaton, hogy az önök házi közvélemény-kutató cége gyorsan készített egy felmérést, a Nézőpont Intézet, és gyorsan az elmúlt hetek botrányaira megjött a válasz, hogy amúgy az utasok sokkal elégedettebbek a MÁV szolgáltatásaival, az, ami történik ma a MÁV-on, csak az utasok érdekében van, és ezt mindenki, sőt nagyon szeretjük. Államtitkár úr, én tagja vagyok annak a csoportnak, aminek az a neve, hogy Elegem van a MÁV-ból, hozzáteszem, nekem nincs elegem, és az államtitkár úrnak mondom, amikor azt rója fel, hogy mi semmivel nem járultunk hozzá a MÁV-nak a fejlesztéséhez, hát, tudja, államtitkár úr, én legalább utazok a MÁV-on, sokukkal ellentétben. Én arra kérem az államtitkár urat és most nem a magam nevében beszélek így karácsony előtt , önök nagyon jól tudják, már a miniszter úr is elismerte, hogy ez a menetrend nem jó [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , akkor miért kell bevezetni, ha tudják, és fél évig szívatják még ezeket az embereket, karácsony előtt ne tegyék már ezt…
Köszönöm, képviselő asszony…
…és akkor önnek is kívánok boldog karácsonyt.
…karácsony előtt. Köszönöm. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg az államtitkár urat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Asszony! Ki kell javítanom önt, hiszen Palkovics miniszter úr is azt mondta, hogy figyelemmel követjük egyébként az adott változtatásnak az eredményeit, és ha szükséges, akkor megtesszük a finomhangolásokat ezt mondta. Az a kérésem, hogy ne változtassa meg a miniszter úrnak a szavait. Másrészt pedig akkor nézzük még egyszer! Önök 300 milliárdos adóssággal hagyták hátra a MÁV-ot. Ezt konszolidáltuk, a tetemes tartozás mértékét a tizedére sikerült visszaszorítanunk. 2023-ig összesen csaknem 1700 milliárd forintot fordítunk a vasútállomások, a vasútvonalak és a járműállománynak a korszerűsítésére. Önök mit csináltak a kormányzásuk alatt? És azt, hogy jó irányba haladunk, mi sem bizonyítja jobban, mint hogy 2015-től négy év alatt 138 millióról 141 millióra nőtt a MÁV-Start utasainak száma, az idei első háromnegyed évben pedig 105 millió utast szállított a vasúttársaság. Köszönöm a megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Keresztes László Lóránt, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Paksi Atomerőmű bővítéséért felelős tárca nélküli miniszternek: „Ki vállalja a felelősséget Paks2 beruházás kapcsán?” címmel. Öné a szó, képviselő úr. [[17.40]]
Köszönöm a lehetőséget. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! Én a legnagyobb magyarországi projekt kapcsán két nagyon egyszerű kérdést szeretnék önnek feltenni. Egy 4000 milliárdos projektről van szó, amit önök azzal az indokkal adtak oda pályázat nélkül az oroszoknak, hogy egyedül ők lesznek képesek ezt a feladatot elvégezni. Tudjuk azt, hogy azóta az oroszok nem voltak képesek a teljes tervdokumentációt leszállítani, a határidő csúszását önök is már elismerték. Emlékeim szerint a legutolsó ígéret az, hogy a jövő év nyarára majd elkészülnek a tervek, és elindulhat az engedélyezési eljárás. Az lenne az első kérdésem, miniszter úr, hogy ha ismét nem sikerül ezt a határidőt teljesíteni, tehát az oroszok továbbra sem képesek ezeket a terveket leszállítani, akkor elállnake végre ettől a fejlesztési projekttől. És ha ez a helyzet fennáll, akkor miniszter úron túl miniszterelnök úr is vállalni fogjae a személyes felelősséget ezért a súlyosan hibás döntésért? Második kérdésem ennek kapcsán ezzel szoros összefüggésben van. Tudjuk azt, hogy önök úgy álltak neki ennek a gigaprojektnek, új atomerőműblokkok építésének, hogy sehol a világon nem megoldott a nagyaktivitású nukleáris hulladékok végleges elhelyezésének a kérdése, sem a technológia, sem a finanszírozás tekintetében nincs megoldás. Tudjuk azt, hogy eddig 10 milliárd forintot költöttek el úgy Pécs térségében a Bodai Agyagkő Formációnál az atomtemető lehetséges helyszínének a kutatására, hogy nem kérdezték meg az érintett lakosságot. Óriási tiltakozás bontakozott ki, sok ezren aláírtak már különböző tiltakozóíveket. 2015 áprilisában Orbán Viktor miniszterelnök úr személyesen Pécsett ígérte meg, hogy a pécsiek akarata, szándéka ellenére nem valósulhat meg ez a projekt. Azóta sem kérdezték meg a pécsieket, viszont egy héttel ezelőtt, december 10-én a pécsi közgyűlés egyhangú döntéssel, tehát a kormánypárti pécsi közgyűlési képviselők döntésével is kinyilvánította, hogy Pécs városa nem kér ebből a projektből. Kérdésem az, miniszter úr, hogy hajlandóe tudomásul venni a kormány Pécs város közgyűlésének a döntését, és hajlandóake lépéseket tenni annak érdekében, hogy a miniszterelnök úr ígérete ne váljék hazugsággá. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Megadom a szót Süli János miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Parlament! Tisztelt Képviselőtársam! A felelős, ahogy az elnevezésemben is benne van, én vagyok akkor a rövid válasz megvan a Paksi Atomerőmű tervezéséért, megépítéséért és üzembe helyezéséért. És abban pontosítanám, hogy a tervdokumentációt a szeptember végére, október 2-ára vállalt határidő előtt átadta az orosz fél számunkra. Ezek a tervek rendelkezésre állnak, és ezekből a tervekből nekünk 8 hónap áll rendelkezésre arra, hogy VI. hó 20-ára, VI. hó 30-ára átadjuk az OAH részére. Nekik 15 hónapjuk van arra, hogy ezt elbírálják, és engedélyezzék a beruházást. Tehát innentől kezdve a pontos dátumokat tudom közölni, mert az, amit ön hiányol, hogy nem kaptuk meg a terveket, az tényként teljesült, átadásra került. Az engedélyezési eljárás egy bonyolult folyamat, ebbe a hatóság külföldi szakértőket is be fog vonni, és ennek keretében fogjuk megkapni mi az engedélyt. A bodai kutatásokról azt tudom mondani, hogy nem az én hatáskörömbe tartozik az RHK Kht., tehát a hulladékkezelő közhasznú társaság, de információim alapján meg tudom erősíteni, majd ha ott tartunk, hogy egyáltalán Boda alkalmas, mert még az alkalmasság is kérdéses, és olyan mélységű kutatás még nem történt, ami ezt kimondhatná, akkor majd a hatályos törvények szerint Pécs nem határos, tehát nincs határa, kapcsolódó metszéke Bodával mint területtel tehát megvan, hogy melyek az illetékes települések, amelyeknek ebbe bele kell szólni. De mivel a miniszterelnök úr ígérte, az ígéret valóra is lesz váltva, hogy akkor közmeghallgatás keretében és egyébben lehetőséget adunk Pécsnek arra, hogy elmondja a véleményét, és ha olyan érveket találunk, amire nem tudunk választ, akkor nem lesz ott a hulladéktároló. Kérem a válaszom elfogadását. Köszönöm. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Miniszter úrnak aktualizálnám kicsit az információit. 2019 tavaszán telephelykutatási engedélyt kapott a Bodai Agyagkő Formációban ez a bizonyos projekt, tehát az a döntés megszületett az OAH részéről, hogy nincs kizáró ok.Nagyon derekasnak tartom miniszter úr vállalását, hogy kimondta, hogy ön a felelős. Én úgy gondolom, hogy az mindannyiunk számára világos lehet, hogy egy ilyen 4000 milliárdos projekt kapcsán a politikai felelősség viszont a miniszterelnökét terheli. Tehát én azt gondolom, hogy nem tervekről, hanem tervdokumentációról, engedélyezési dokumentációról beszélünk. A miniszter úr is nyilván felelős ezért a projektért, de én azt gondolom, hogy Magyarország legnagyobb projektje kapcsán a miniszterelnök személyes felelősségét nem lehet megkerülni a tekintetben, ha ismét nem sikerül ezt a vállalást teljesíteni. És még egy kérdésem lenne. Ön a nyáron, azt hiszem, július elején, a miniszteri meghallgatásán azt mondta, hogy önnek fogalma sincs arról, hogy az oroszok mikor hozzák el a megfelelő terveket, és az oroszok most tanulják a hazai műszaki környezetet. Most ezek alapján, hogy a tervek elkészültek, a jövő nyárra elkészítendő tervdokumentáció ezek alapján ön szerint alkalmas lesz arra, hogy a hazai műszaki környezetben egy engedélyezési eljárás elinduljon? Köszönöm.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszter urat. Miniszter úr, öné a szó.
Tehát ami az átadott közel 170 ezer oldal dokumentációt illeti, ez folyamatos, hiszen komoly munkavégzés történt, de közvetlenül a mellékletekkel együtt ez egy 300 ezer oldalas dokumentáció. Mi ezt csak úgy vettük át az orosz féltől, hogy ebben biztosak voltunk, hogy ebből az engedélykérelem megírható a hatóság részére. Az engedélykérelemben mutatjuk be, hogy a rendelkezésre álló dokumentáció alapján a biztonsági kritériumok alapján, amik az Unió és Magyarország követelményei megépíthető a blokk.Tehát mi addig át se vettük volna a tervet, ha nincs erre garancia. Tehát meg tudom erősíteni, hogy szakembereinkkel együtt ez a munka zajlik, és azt is meg tudom erősíteni, hogy csúcsteljesítmény volt a napokban, 7105 megawatt teljesítménnyel üzemelt Magyarország, és ebbe a naperőművek ekkor 9 megawatt teljesítményt tudtak a rendszerbe beadni, ez közel 1000 megawatt, a szélkerekek pedig 97 megawattot a közel 270 megawattos kapacitásból. Tehát ha mi azt akarjuk, hogy stabil, megbízható, olcsó villamos energia álljon rendelkezésre, akkor ezeket az adatokat is kérem, hogy vegyék figyelembe. Köszönöm. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Az azonnali kérdések tárgyalásának végére értünk. Tisztelt Országgyűlés! Csárdi Antal, az LMP képviselője, ügyrendi kérdésben kért szót. Amennyiben ügyrendi, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Segítsen nekem! Az Országgyűlésről szóló törvény, illetve a házszabály melyik rendelkezése teszi lehetővé, hogy az államtitkár úr a folyamatos beszédével egyértelműen zavarja az azonnali kérdés feltételét? Amennyiben nincs ilyen passzusa sem a házszabálynak, sem az országgyűlési törvénynek, akkor szeretném kérdezni tisztelt elnök urat, hogy mire kell vélni azt a kettős mércét, amit tapasztalhatunk akkor, amikor ön lehetővé teszi, hogy Rétvári államtitkár úr…
Képviselő úr, itt álljon meg egy pillanatra, legyen kedves! [[Csárdi Antal: Igenis!]] Az ülésvezető elnököt bírálni a házszabály 49. § (1) bekezdése alapján nem lehet…
Ügyrendi hozzászólásban van erre lehetőség… [[Ungár Péter közbeszólása.]]
Ügyrendi kérdésben kérhet szót, amennyiben az elnök ezt ügyrendi kérdésnek tekinti. [[Dr. Rétvári Bence: Az egy indítvány…]] Ön most nem tesz mást az Országgyűlésben, mint az ülésvezető elnököt bírálja. Azt gondolom, hogy aki ma itt volt az ülésteremben, le tudta mérni, hogy a parlamenti képviselő hölgyek és urak magatartása az utolsó napon milyen volt a Házban. Azt gondolom, hogy méltatlan, de ez az önök dolga, nem az én dolgom ezt eldönteni. Önök a saját viselkedésükkel határozzák meg a saját tevékenységüket. [[Közbeszólások a Jobbik padsoraiból.]] Képviselő úr, ezt én nem tekintem ügyrendi kérdésnek. Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Burány Sándor képviselő úr, Párbeszéd-képviselőcsoport, ügyrendi kérdésben kért szót. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Személyes érintettség miatt kértem szót.
Parancsoljon, öné a szó, kettő percben.
Akkor öntsünk tiszta vizet a pohárba! Nagyjából egy hete a Törvényalkotási bizottság ülésén több ellenzéki képviselő, többek között Balczó képviselő úr, Varga képviselő úr, Arató képviselő úr kifogásolta, hogy az egyszerűség kedvéért: kulturálistörvény-javaslatban a kormány egy vétójogot vezet be a színházak működtetésével kapcsolatban. [[Dr. Rétvári Bence: Vezet be…]] Ez a szóhasználat a levezető elnöknek, Hende Csabának nem tetszett, és rendreutasította az ellenzéki képviselőket azokkal a szavakkal, miszerint az, amit az ellenzéki képviselők vétójognak tekintenek, az nem más, mint együttműködési kényszer. Ezt Hende Csaba mondta először. Erre válaszoltam én abban a formában, hogy ha a vétójogot át lehet keresztelni együttműködési kényszerré, akkor ezzel az erővel a zaklatást is együttműködési kényszernek lehetne tekinteni. Ezzel nem sértettem meg a nőket. Önök viszont, akik engem azóta, egy hete folyamatosan bírálnak, sőt gyaláznak, vagy alapvető szövegértelmezési problémával küszködnek, vagy megrögzött hazudozók. [[17.50]] Én hajlandó vagyok együttműködni, képviselőtársaim, küzdjünk együtt a zaklatás ellen; két formát is tudok kapásból javasolni. Az egyik: ratifikáljuk az isztambuli egyezményt követeltük többször , örömmel szavaznék együtt önökkel. [[Bangóné Borbély Ildikó, Csárdi Antal, Ungár Péter és Kocsis-Cake Olivio tapsol.]] A másik: ha már ilyen lemondatási kényszerük van, mondassák le Kósa Lajost, ő azt mondta egy középiskolában történt anális abúzus kapcsán, hogy az nem volt zaklatás. Ha ilyen kényes az ízlésük, kórusban forduljanak hozzá, követeljék a lemondását, el fogjuk viselni. Köszönöm szépen a figyelmet.
Tisztelt Országgyűlés! Ügyrendi kérdésben kért szót Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Burány képviselőtársamhoz csatlakozva személyes érintettség miatt, mivelhogy nemcsak Burány képviselőtársam, hanem azóta én is egy hete folyamatosan támadásnak vagyok kitéve, mivelhogy azt mondják, hogy mennyire jót nevettem a bizottsági ülésen. Én figyelmeztetném államtitkár urat is és a fideszes képviselőtársakat, hogy nyilvános a jegyzőkönyv, el lehet olvasni, most már, hála a jó égnek, több nap könyörgés után párbeszédes képviselőtársaim a videót is megkapták; amit előtte érdekes módon egy nap alatt meg tudott szerezni az ellenzék, mert megküldték neki, most egy hét könyörgés után lehetett megkapni. Valami úton-módon mégiscsak azt jelentette ez az oda-vissza levelezgetés, hogy önök titkolnak valamit, és tudatosan félrevezetik a választókat. Csatlakozni tudok Burány képviselőtársaimhoz [[Rétvári Bence: Többen is vannak? Közbeszólás a Fidesz soraiban: Sokan vannak…]] hogy nagyon furcsa ízlésük van önöknek; nagyon furcsa. Amikor saját soraikban Balogh József képviselő úr, fideszes képviselő úr a feleségét majdnem halálra verte [[Rétvári Bence: Hol van a sorunkban?]] , vagy Kósa Lajos kijelentése kapcsán érdekes módon nem tartottak mindennap sajtótájékoztatót, nem bírálták a saját képviselőjüket, nem szólították fel lemondásra, sőt, egyetlenegy mondatot nem hallottunk tudják, hogy mi a legborzasztóbb? a női parlamenti képviselőktől a Fidesz-KDNP padsoraiból, a női képviselőktől és öntől sem, államtitkár úr. És legyenek szívesek itt ugyebár mindenki a karácsonyra hivatkozik , legalább karácsony előtt fejezzék be ezt az őrült hazudozást! Tudják, előbb-utóbb mindenkit utolér a hazugsága, a saját hazugsága. Legalább ne generálják, mert önök is tudják nagyon jól, hogy ebben az ügyben is hazudnak, ferdítenek, félremondanak mindent, mert valami másról akarják elterelni a szót, és önök is tudják, hogy mi ez. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Rétvári Bence: Elnézést kér, vagy nem kér elnézést?]]
Tisztelt Országgyűlés! Most kérdések tárgyalása következik. Jakab Péter, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Hajlandóe a kormány elállni a miskolci szülészet összevonásától?” címmel. Jakab Péter képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Most elsősorban nem mint országgyűlési képviselő, hanem sokkal inkább mint miskolci édesapa szólok önhöz. Tudja, mi, miskolciak ragaszkodunk mindenhez, ami miskolci, és így van ez a városi kórház szülészetével is, egész egyszerűen érzelmileg ragaszkodunk hozzá. E tekintetben én sem vagyok kivétel, hiszen a harmadik kisfiam ebben a kórházban látta meg a napvilágot, innen is köszönöm az ott dolgozóknak azt az élményt, amit ebben az intézményben átélhettem. Most azonban aggódnom kell, államtitkár úr, mert az a hír járja, hogy önök össze akarják vonni a miskolci és a megyei kórház szülészetét, márpedig ha ezt megteszik, akkor a megyei kórházban az eddigi évi 2200 szülés helyett most már 4500 szülést kellene levezényelni, ami a lehetetlen kategóriája. A választásokat megelőzően a témában feltett írásbeli kérdésemre lényegében azt válaszolta, hogy önök már mindent bezsúfoltak a Borsod megyei kórházba az aktív betegellátás tekintetében, a miskolci szülészetet még nem, így hát ezen a sor. 114 egészségügyi dolgozó ekkor az aláírásával tiltakozott ezen döntés vagy lépés ellen. Jómagam Veres Pállal, Miskolc polgármesterével a múlt héten felkerestem a megyei kórház főigazgatóját, aki arról tájékoztatott bennünket, hogy jelenleg nincs napirenden a szülészet összevonása. Ez az én olvasatomban annyit jelent, hogy a miskolciak időt nyertek. Mi azonban, államtitkár úr, nemcsak időt akarunk nyerni, de életet is, azokat az életeket, amelyek reményeim szerint a Semmelweis kórházban fognak megszületni az elkövetkezendő években. Államtitkár úr, az összevonás ellen a szakma tiltakozik, a miskolciak tiltakoznak, petíciót indítottak a szülészet megmentéséért, öt nap alatt több mint hétezren írták alá ezt a petíciót. A városvezetés is kész kiállni a szülészet önállóságának a megőrzése mellett. Úgyhogy mindezek után kérdezem önt, államtitkár úr: a kormány hajlandóe végre meghallani a miskolciak hangját? Hajlandóake elállni nemcsak ideiglenesen, de véglegesen is az összevonás tervétől? Várom megtisztelő válaszát, és arra kérem, hogy a gyurcsányozást most mellőzzük, koncentráljon csak a kérdésre. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr, Frakcióvezető Úr! Tisztelt Ház! A korábbi válaszoknál én azt tapasztaltam, hogy ön nem azt adta abból tovább a miskolciaknak, mint amit a válaszban leírtunk, hanem valami olyasmit, ami ellen hangulatot lehet kelteni, amire bármilyen petíciót lehet alapozni, pedig ezeknek nincs alapja, tisztelt képviselő úr. Tehát szeretném megnyugtatni önt is és minden más miskolcit és azokat is, akik Borsod-Abaúj-Zemplén megyében élnek, és Miskolcra járnak, ott tervezik a gyermeküket majd világra hozni, hogy semmi miatt nem kell aggódniuk, hanem ugyanolyan körülmények között, sőt jobb körülmények között tudják a gyermeküket világra hozni. A kormány számára kiemelten fontos, hogy a szülészetek nemcsak minél biztonságosabbak legyenek, hanem minél inkább családbarát körülmények között tudják világra hozni az édesanyák a gyermekeiket. Éppen ezért döntött a kormány úgy, hogy a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Központi Kórház és Egyetemi Oktatókórháznak a „Családbarát szülészet” pályázaton 359,5 millió forint támogatást nyújtott első ütemben, amely mindkét telephelyen érintette a szülészet-nőgyógyászati osztályt és a perinatális intenzív központot is. De folytattuk ezt a támogatást az idei évben, és a 359,5 millió forint első körös pályázaton túl még további 137,7 millió forint támogatást nyújtottunk, pontosan azért, hogy ezek a szülészetek, szülészet-nőgyógyászati részlegek a kórházon belül minél korszerűbbek legyenek, minél családiasabb, otthonosabb körülmények között tudják az édesanyák a gyermeküket világra hozni, és azok, akik ott dolgoznak, olyan további képzéseket kapjanak, vagy olyan szemléletformálás is megvalósulhasson a kórházban, amivel minél családiasabb, minél természetesebb módon zajlódhatnak le a szülések. Kérem, vigye el a hírét annak Miskolcra is, hogy a kormány közel 500 millió forintos támogatást adott idén arra, hogy Miskolcon és Borsod-Abaúj-Zemplén megyében a szülészet minél biztonságosabb, minél természetesebb és minél családbarátabb legyen. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Meddig hagyja még a kormányzat a kiskereskedelmi üzletek számának a csökkenését Magyarországon?” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Évek óta tart a kiskereskedelmi üzletek számának a csökkenése Magyarországon. A KSH friss adatai alapján látható, hogy 2019 első félévének végén 120 500 bolt üzemelt Magyarországon, ami kétezerrel kevesebb, mint az előző év azonos időszakában. Amit látunk, hogy a vidéki Magyarországon a kistelepüléseken, falvakban szűnik meg a legtöbb bolt, ennek az egyik alapvető oka a bérnövekedés és a minimálbér növekedése, amit a legtöbb esetben egy-két személyes vállalkozások már nem tudnak kitermelni. Látjuk nagyon jól, hogy a vidéki Magyarországon lassan eljutunk odáig, hogy már nemcsak orvosi rendelő nincsen, vagy iskola, óvoda, hanem lassan az egyedüli patika és bolt is bezár. Azt is láthatjuk, hogy az ezeken a településeken élők a legtöbb esetben, ha netán valamilyen úton-módon működik a helyi kisbolt, drágábban tudnak hozzájutni a napi alapvető élelmiszerekhez, mint ha nagyobb városokba bemennének. Arra kérném államtitkár urat, hogy erre valamilyen megoldást találjanak ki, mert így is nehéz helyzetben lévő, sokszor idős, nyugdíjas vagy gyermekes családokról beszélünk, akiknek nagyon nagy gondot okoz, ha helyben nem tudják a mindennapi fenntartásukhoz beszerezni az élelmiszert vagy akár a tisztítószereket. Nem hagyhatjuk azt, hogy a vidéki Magyarország, a vidéki települések még jobban leszakadjanak, és ennek egyik feltétele az, hogy segítséget kell a mindenkori kormánynak nyújtani a kiszolgáló egységeknek, köztük a boltoknak is, hogy fenn tudjanak maradni, és ne az legyen a vége, hogy amikor már a posta, az iskola, az óvoda és a bolt is bezárt, végül halálra ítéljük ezeket a településeket. Várom megtisztelő válaszát államtitkár úrnak.
Köszönöm. A kérdésre Schanda Tamás János államtitkár úr válaszol. Államtitkár úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Köszönöm a szót. Engedje meg, hogy néhány tény ismertetésével válaszoljak a feltett kérdésére. [[18.00]] A Fidesz-KDNP-kormány alatt évek óta emelkedésre, emelkedési pályára álltak a bérek, a minimálbért keresők idén már kétszer akkora bruttó bért kapnak, mint 2010-ben, ez egy jelentős különbség az önök teljesítményéhez képest. Ma több mint négy és fél millióan dolgoznak, 811 ezerrel többen, mint 2010-ben, a foglalkoztatottsági ráta 70 százalék felett van. És az is tény, hogy ma Magyarországon az emberek jelentős része, túlnyomó többsége jóval többet keres, mint az önök katasztrofális kormányzásának idején. Tisztelt Képviselő Asszony! A béremeléseknek és adócsökkentéseknek köszönhetően több pénzből gazdálkodhatnak a magyar családok. Ennek egyértelmű jeleként 2010 óta több mint 40 százalékkal nőtt a hazai kiskereskedelmi fogyasztás. A legfrissebb adatok pedig azt mutatják, hogy 2019 októberében 6,2 százalékos a növekedés az előző év azonos időszakához képest, így elmondhatjuk, hogy már 76 hónapja megszakítás nélküli a kiskereskedelem bővülése 76 hónapja! , ebből a növekedésből pedig nemcsak a hazai és a multinacionális üzletláncok, hanem a független kis üzletek is részesednek. Tisztelt Képviselő Asszony! Azt állítani, hogy a kormány semmit nem tesz a vidékért, több mint ferdítés. Engedje meg, hogy csak néhány fontos intézkedést említsek: átfogó segítséget nyújtunk a települések számára a „Magyar falu” programmal, a falusi CSOK-kal a magyar családok vidékre települését segítjük elő, és célzott intézkedésekkel, többek között adócsökkentésekkel támogatjuk a magyar kis- és középvállalkozásokat. Kérem válaszom elfogadását.
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Ungár Péter, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Hajóra van pénz, de buszra nincs?” címmel. Ungár Péter képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A lakosságszám és az iparűzési adó összehasonlítását tekintve Győr Magyarország leggazdagabb megyei jogú városa. Ebből adódóan feltételezhetnénk, hogy a győri közszolgáltatások magyarországi szinten kimagaslóak lennének, és nem térnének el érdemben a pár kilométerre lévő osztrák települések közszolgáltatásait tekintve. Ennek ellenére a győri tömegközlekedés állapota Magyarországon belül is tragikus, az osztrák tömegközlekedéshez képest nézve pedig még a tragikusnál is rosszabb. Az a helyzet, hogy Győrben október hónapban több mint száz, november hónapban harminc, a decemberi adatot még nem tudjuk, de valószínűleg ott is több mint húsz járat maradt ki azért, mert egyszerűen nem képes a helyi tömegközlekedési vállalat kifizetni a buszvezetők fizetését. Az a helyzet, hogy volt új buszbeszerzés Győrben, de ezzel a buszbeszerzéssel együtt a VEKE számításai alapján a megyei jogú városok buszparkjait tekintve Győr a harmadik legöregebb buszparkkal rendelkezik. Vannak olyan buszok, amelyek még akkor álltak Győrben forgalomba, amikor Kádár János elkezdte az országlását Magyarországon. Az a helyzet, hogy Győrben nagyon sok pénz van, ami befolyt a kasszába, és ez a nagyon sok pénz elment valahova máshova, nem a közszolgáltatásokra. Lehet, hogy ez a nagyon sok pénz elment Borkai és Rákosfalvynak a telekcsereüzletére, arra a telekcsereüzletére, ami megkárosította a győri állampolgárokat és Győr megyei jogú város költségvetését, és ez azt jelenti, hogy azok, akik asszisztáltak ahhoz, hogy ez a pénz elfolyjon és ne a győrieket illesse meg, hanem helyette az Adrián több magánjellegű cselekményt folytassanak, ez mutatja azt, hogy január végén le kell váltani a Borkai-féle győri Fideszt és Pollreisz Balázsra kell szavazni, az ellenzék közös jelöltjére.
Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Schanda Tamás János államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Valójában örülök, hogy úgy fejezte be a kérdését, ahogy befejezte, hiszen így valójában nem egy burkolt kampányfelszólalást hallgathattunk végig, hanem egy teljesen felvállalt kampánytevékenységet. [[Ungár Péter: Az Országgyűlésben vagyunk, Magyarországon ennek itt van a helye!]] Hogy az Országgyűlésben kell lefolytatni egy települési polgármester-választásnak a kampányeseményeit [[Ungár Péter közbeszól. Az elnök csenget.]] , abban én nem vagyok egészen biztos de akkor nézzük!Az a helyzet, ahogy ezt ön is elmondta, Győr és Győr-Moson-Sopron megye Magyarország legjelentősebb gazdasági erővel rendelkező városai, illetve megyéi közé tartozik, és a statisztikai adatokat vizsgálva kitűnik, hogy 2019 első félévében a megyében volt a legalacsonyabb a munkanélküliség, a megye foglalkoztatási rátája egyértelműen az országos átlag felett van, az itt élők bruttó átlagkeresete pedig kiemelkedik az országos adatok közül. Mindezekből közvetlenül a pénztárcájukban megmutatkozó módon profitálnak a győri családok és a győri költségvetés is. Tisztelt Képviselő Úr! Ami az autóbuszos közlekedés fejlesztését illeti, a kormány döntése értelmében az állam 2020-2022 között az alacsony energiafogyasztású, továbbá alacsony szén-dioxid- és szennyezőanyag-kibocsátású vagy alternatív, elektromos vagy sűrítettföldgáz-meghajtással rendelkező autóbuszok beszerzését és továbbfejlesztését támogatja, 2022. január 1-jétől pedig már kizárólag az elektromos meghajtású autóbuszok beszerzéséhez fog a kormányzat támogatást biztosítani. Megbecsüli a kormány az itt dolgozókat is. A Volánbusz Zrt. munkavállalói a kormánnyal kötött, most lejáró, 2017-19-re vonatkozó bérmegállapodásnak köszönhetően az elmúlt három évben 30 százalékos bérfejlesztésben részesültek. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Kocsis-Cake Olivio, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni a honvédelmi miniszter úrnak: „A kormánytagokat utaztató honvédségi repülőgépek adatait miért tiltották le és kiket, miért szállítottak Fuerteventurába és Panamába” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! Az Átlátszó a múlt héten számolt be arról, hogy a Magyar Honvédség által a közelmúltban beszerzett két Airbus és két Falcon típusú repülő olyan helyeken járt az elmúlt évben, mint Dubaj, Las Vegas, Málta, Panama vagy Fuerteventura. [[Németh Szilárd István közbeszól.]] Németh Szilárd államtitkár urat kérem, hogy uralkodjon magán, mert elég komoly büntetése lehet most már a közbeszólásnak. De nemegyszer olyan városokba is elmentek a gépek, amelyek nincsenek túl messze a magyar határtól, például Bécsbe, Pozsonyba vagy Aradra. Gulyás Gergely miniszter úr a múlt héten a kormányinfón arról számolt be, hogy Dubajban egy kiber-együttműködési találkozón vettek részt a honvédek, az Egyesült Államokban pedig a Magyar Honvédség fegyverzeti igazgatója egy fegyverkiállításon volt, továbbá a honvédség elismerte a HVG-nek, hogy kormánytagok is utaztak a honvédségi gépeken.Tisztelt Miniszter Úr! Ez az egész repülős helyzet sok kérdést vet fel, és nem teljesen átlátható. Nem világos, hogy miért nem kormányzati gépeken mennek a kormánytagok és az államfő, miért a honvédség gépeit használják. Kérdéseim a következők: a honvédségen kívül kik jogosultak igénybe venni a négy repülőgépet? Amennyiben a honvédségen kívüli személyek is igénybe vehetik, miért nem kormánygépként vette meg őket Magyarország? Milyen megfontolásból tiltották le a repülési adatokat az internetes repülőfigyelő oldalakról? A repülőgépek transzpondereinek kikapcsolására vane utasítás a pilóták részére? Ilyen utasítás kiadására ki jogosult? Továbbá a fuerteventurai utazások miért nem szerepeltek abban az összesítésben, amit a honvédelmi tárca a HVG közérdekű adatigénylésére küldött? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm. A kérdésre Benkő Tibor miniszter úr válaszol. Miniszter úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Kérdéseire röviden a következőket tudom mondani: a Magyar Honvédség szállító repülőgépei igénybevételüknek több mint 80 százalékában katonai jellegű feladatokat hajtanak végre. Természetesen ezen túl készen állnak arra is, és végre is hajtjuk a különböző közjogi méltóságok vagy éppenséggel a kormány tagjainak szállítását. Ez egy teljesen természetes, bevett szokás és jog, hiszen a Nemzetbiztonsági Kabinet ülésén került meghatározásra az, hogy kik és milyen formában vehetik igénybe ezeket a gépeket.Hogy miért nem nevezzük kormánygépnek? Azért, mert még senki nem tudta megfogalmazni ennek a definícióját, mi az, hogy kormánygép. [[18.10]] Elnöki gépek vannak, de azon katonát szállítani én még nem láttam az elnökökön kívül. Tehát itt elsősorban állami tulajdonban lévő eszközökről van szó, amelyet a honvédség üzemeltet és tart fenn, és biztosítja ezeket a lehetőségeket a katonákon túl, ahogy említettem, közjogi méltóságok szállítására, illetve légi úton történő egészségügyi kimenekítésre. Az, hogy miért voltak a gépek, elnézést, hogy erre is adjak választ, hogy az adatok letiltása megtörtént vagy nem történt. A HVG tőlünk tudja ezeket az adatokat. Ugyanis az adatok bár nem nyilvánosak, de hozzáférhetőek, és közadatigénylés alapján adtuk közre ezeket az adatokat, a HVG ezért tudta megírni. Miért voltak a gépek ott, ahol ön is megnevezte? Az első a panamai. Hát, a Külgazdasági és Külügyminisztérium ott volt, és azt mondta, hogy ott megnyitunk valamit. Ez az újságban végigkövethető. A másik helyszín pedig, arról itt sem tudok nyilvánosan véleményt alkotni. Be kell jönni a minisztériumba, meg kell nézni. Egy példát mondhatok: Afganisztánba is így történtek a kiszállítások, nem Afganisztánban [[Az elnök csenget.]] szálltunk le, hanem Üzbegisztánban, és onnan történt a szállítás. Be kell jönni, nyilvános ebben az esetben. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. A közügyekre való tekintettel engedtem végigmondani a választ, kiemelt közügyekre tekintettel. Tisztelt Országgyűlés! Tapolczai Gergely, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Milyen további lépéseket tervez a kormány a fogyatékosságügy területén az elkövetkező 5 évben?" címmel. Tapolczai Gergely képviselő urat illeti a szó.
[[Hozzászólását jelnyelvi tolmács közreműködésével teszi meg.]] Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Az Autisták Országos Szövetsége december 7-én egy szakmai konferenciát tartott, azon bemutatta az úgynevezett DATA applikációt, ami segítséget nyújt az autizmusban érintett személyek számára, legyen ez iskolai, otthoni, munkahelyi vagy egyéb társadalmi terület, ahol segítséget tud nyújtani az önálló életvitelük segítésében. Ez az app egy azok közül az appok közül, amik fejlesztéséhez a kormány 4 milliárd forintnyi támogatást nyújtott az infokommunikációs akadálymentesítési projekt keretén belül. Olyan alkalmazások születtek, mint például a KONTAKT videóalapú jelnyelvi tolmácsszolgáltatás vagy a látássérülteket segítő, úgynevezett „Távszem” alkalmazás vagy az értelmi fogyatékossággal élő személyeket segítő „Önálló életvitel” nevű alkalmazás vagy például a mozgáskorlátozottak önálló életvitelét segítő „Korlátok nélkül” nevű alkalmazás, vagy például az afáziás személyek igényein alapuló „Verbalio afazia” alkalmazás. Ezek az intézkedések is az országos fogyatékosságügyi program részét képezik, amit a parlament 2015-ben fogadott el tíz évre. Az elmúlt négy-öt évben nagyon sok előrelépés történt a fogyatékosságügy területén, de még nagyon sok feladat, teendő vár ránk persze, és az lenne a kérdésem államtitkár úrhoz, hogy a kormánynak milyen tervei vannak az elkövetkező öt évre, 2025-re előre. Várom a válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Köszönjük képviselő úrnak, hogy felsorolta, hogy mennyi minden informatikai alkalmazás, informatikai eszköz képes arra, hogy ami képesség valakinek már nincsen a birtokában, azt mégiscsak ilyen informatikai eszközökkel tudjuk kipótolni. A kormánynak határozott elképzelése a továbbiakban is, hogy intézkedéseket tegyen annak érdekében, hogy minden fogyatékkal élő ember másokkal azonos eséllyel vehessen részt a társadalom életében, intézhessen hivatalokban ügyeket, vállalhasson munkát, éljen minél teljesebb értékű életet.Ön is utalt rá, hogy az Országgyűlés elfogadta az országos fogyatékosságügyi programot, ez adja meg a keretet 2015-2025 között a stratégiai irányoknak. Most, december 10-én, egy héttel ezelőtt fogadtuk el a kormány javaslatára azt a törvénymódosítást, amely azt a célt szolgálja, hogy akik elvesztik látásukat, az ország teljes területén azonos feltételekkel, meghatározott kereteken belül, ingyenesen jussanak hozzá az elemi rehabilitáció szolgáltatásaihoz. A kormány fogyatékosságügyi politikája jelenleg a foglalkoztatás elősegítésére és a szolgáltatásokhoz való hozzáférhetőség biztosítására helyezi a hangsúlyt, minthogy ez a két terület az, amely döntő fontosságú a fogyatékkal élő személyek életminőségének javulásában. Ma Magyarországon mintegy 150 ezer megváltozott munkaképességű ember dolgozik, a kormány a megváltozott munkaképességűek foglalkoztatási arányát 18 százalékról 40,6 százalékra tudta emelni, és éves szinten 43,5 milliárd forintot fordítunk arra egy pályázat keretében, hogy megváltozott munkaképességű, köztük fogyatékossággal élő emberek 2020-ban is akkreditált foglalkoztatónál tudjanak munkát vállalni, járulékkedvezménnyel, rehabilitációs kártyával, és minden más módon is arra törekszünk, hogy minél többen tudjanak munkát vállalni. Hála istennek, már nemcsak 3217 ilyen munkáltató van, mint 2012-ben, hanem most már 9 ezer munkáltató alkalmaz megváltozott munkaképességű embereket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Farkas Gergely, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Várhatóe a doktoranduszi évek beszámítása a nyugellátásba?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Néhány évvel ezelőtt komoly módosítások történtek a doktoranduszi képzés területén. Már akkor is felhívtuk néhány anomáliára a figyelmet, amit az új szabályozás jelentett, de sem akkor nem fogadták meg a javaslatainkat, sem azóta nem orvosolták a hibákat, így kénytelenek vagyunk újból idehozni őket a Ház elé.Az egyik ilyen probléma, hogy ha valaki állami ösztöndíjjal bekerül egy doktori iskolába, a doktori iskolában eltöltött évei nem számítanak bele a későbbi nyugellátásba. A fiatalok tehát kvázi munkaként végzik ezt a tevékenységet éveken keresztül, de az mégsem fog számukra beleszámítani a majdani nyugdíjjogosultság megállapításába. Márpedig négy évet eltölteni a doktori képzésben nem kevés idő, amelynek beszámítása fontos lenne a munkaévekbe. De az anomáliáknak ezzel nincs végük, ugyanis a doktoranduszi ösztöndíj nem számít hitelképes jövedelemforrásnak, ezáltal a doktoranduszok, akik javarészt már inkább közel járnak a harmincas éveikhez, nem tudnak lakáshitelt igényelni sem, ami pedig a mai lakhatási válsággal küszködő Magyarországon viszonylag gyakran szükséges. Így aztán a doktoranduszok sokszor albérletbe kényszerülnek, amelyeket az ösztöndíjukból nem egyszerű megfizetni, ismerve a budapesti vagy más egyetemi városok horrorisztikus albérletárait. A másik lehetőség, hogy kollégiumban kénytelenek lakni, amelyekből tudjuk jól, hogy a hazai egyetemi városok nem bővelkednek, és nem is biztos, hogy egy huszonévei közepén járó hallgató erre vágyik. Tisztelt Államtitkár Úr! Ideje lenne végre rendbe rakni a haza doktori képzést érintő jogszabályokat, mert fontos lenne, hogy a jövő kutatóit már a képzésük során megbecsülje az állam. Ne csak szavakban, de az említett hibák, ellentmondások feloldásával is. Kérdésem tehát az, hogy megváltoztatjae a kormány ezt a szabályozást oly módon, hogy a doktori képzés is beleszámítson a nyugellátásba, és tesze lépéseket, hogy segítse őket a hitelfelvételek kapcsán. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. A kérdésre Schanda Tamás János államtitkár úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány célja a modern, hatékony, a magyar gazdaság versenyképességét növelni képes felsőoktatásnak a megteremtése. Szeretnénk, hogy ennek a magyar fiatalok is részesei és egyben a jövő nyertesei legyenek. Szeretnénk elérni azt is, hogy jobb és versenyképesebb egyetemeken tanulhassanak, és értékes diplomát szerezzenek, amivel megállják majd a helyüket az életben és a munkaerőpiacon. Ennek érdekében többek között emelkedik a hallgatói normatívának az összege, a képzési területek maximális költségkerete növekedett, ezzel pedig javult az intézmények finanszírozása. A kormány 2018-ban több mint 25 milliárd forint kiválósági támogatást biztosított a hallgatók, az oktató-kutatók és a felsőoktatási intézmények számára. 2019-től 700 fővel többen folytathatnak doktori képzést állami ösztöndíjas formában, mint korábban, jelentősen magasabb ösztöndíjakkal.Tisztelt Képviselő Úr! Ami a kérdését illeti, tájékoztatom, hogy a társadalombiztosítási nyugellátásokra vonatkozó jogszabályok előkészítése nem az Innovációs és Technológiai Minisztérium feladata. [[18.20]] Ugyanakkor mint a felsőoktatásért felelős minisztérium az ITM folyamatosan vizsgálja mindazokat a lehetőségeket, amelyek felsőoktatásunk versenyképességéhez és vonzerejének növeléséhez hozzájárulhatnak, és az abban dolgozóknak és az ott tanulóknak előnyére válhatnak. Így vizsgálja azt is, hogy a nappali tagozatos doktori képzés szolgálati időként történő elismerése milyen fontos költségvetési és versenyképességi következményekkel járna. Köszönöm megtisztelő figyelmét, és áldott karácsonyt kívánok. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet és Ungár Péter, az LMP képviselői, kérdést kívánnak feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mikor rendezik a rokkantnyugdíjasok helyzetét?” címmel. Ungár Péter képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az a helyzet, a kormány tekintetében látni lehet, hogy mi az, ami fontos nekik, és mi az, ami nem, hogy milyen hamar tudnak dolgokban dönteni. Amikor a színházak finanszírozásáról szóló törvényt kellett átnyomni, akkor 50 óra volt a benyújtás és az elfogadás között eltelt idő. A rokkantnyugdíjaknál pedig hiába mondta az Alkotmánybíróság öt hónappal ezelőtt, hogy új törvényt kell a kormánynak alkotnia, hogy ezt az alkotmányellenes állapotot kijavítsák, ennek ellenére öt hónap nem volt elegendő arra, hogy ezt a törvényt benyújtsák. Az a helyzet, hogy a 2019. március 31-ei határidő, amit az Alkotmánybíróság amit azért nem lehet balliberális, hogy mondjam, elhajlással megvádolni kijelölt, lehet mondani, hogy nem teljesül. Az a helyzet, hogy a jogszabály módosítása csupán egy olyan kodifikációs kérdés, amely mögött az van, hogy be kell látniuk azt, hogy korábban olyan emberek hátán egyensúlyozták ki az államháztartást, akik nagyon is rászorultak arra a pénzre, amit önök elvettek. Az EMMI-nek általános és filozófiabeli problémája az, hogy mindig a felülvizsgálatokkal és sokszor létező, de sokkal kisebb arányban létező visszaélésekkel indokolják azt, hogy elvegyenek olyan juttatásokat, amelyeket emberek valóban megérdemelnének. Gondolom, ön is egyetért azzal, hogy a bürokrácia, amely szükséges ahhoz, hogy felülvizsgálják ezeket, akár a rokkantellátást, akár bármilyen más segélyezéssel kapcsolatban ezeket ellássák, ez a bürokrácia önmagában többe kerül, mint az a pénz legtöbb esetben, amit megspóroltak. Így van ez most is. Ráadásul ezek az emberek tényleg nem luxuséletet finanszíroztak a rokkantnyugdíjakból, és maguk ezt alkotmányellenesen tették. Öt hónapjuk lett volna ezt kijavítani. Miért késlekedik ebben az EMMI? Köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ön ma is kétszer elismételte, hogy a korábbi jogszabály alkotmányellenes volt. Ezt nem állapította meg, tisztelt képviselő úr, az Alkotmánybíróság. Nem mondta azt, hogy a tulajdonhoz való jogot sértette volna a kormányzat rendelkezése. Azt mondta valóban, hogy nemzetközi szerződésből fakadó jogalkotói feladatot el kell látnia a kormánynak, az Országgyűlésnek, de azt nem mondta, hogy itt a tulajdonhoz való alkotmányos jog sérült volna, vagy sértené, ha a későbbiekben felülvizsgálatokra kerül sor, és az illető személy állapotának a függvényében, ha az romlik, akkor nyilván magasabb összegű ellátásra, ha pedig javul, akkor alacsonyabb összegű ellátásra, vagy pedig segítségre jogosult a munkaerőpiacon való elhelyezkedéshez.Tisztelt Képviselő Úr! Szerintem ön is úgy gondolja, hogy az a jó, ha azok, akik valóban ellátásra szorulnak, mert nem képesek a munkájukkal magukat fenntartani, mindnyájan úgy gondoljuk, ön is, mi is, szerintem mindnyájan ebben a legjobbat feltételezhetjük a másikról, hogy ők kapják meg azt a jövedelempótló támogatást, amiből ők önmagukat fenn tudják tartani, mert nem képesek a munkavégzésre. De ön is nyilvánvalóan látta azt, hogy a korábbiakban sokszor nem a valódi munkaképesség kérdése volt, hanem szociális eszközként használták, főleg a Horn-kormány időszakában azt, hogy valakit, bár munkaképes lett volna, de inkább munkaképtelennek nyilvánítottak, és ezzel őt egy olyan pályára lökték, hogy nehezen is tudott ebből kitörni. De most már, hála istennek, sokkal jobb helyzetben van a magyar gazdaság, lehetősége van sokkal több embernek dolgozni. Aki nem munkaképes, azt senki sem akarja munkára kényszeríteni, azok számára évről évre bővítettük azokat az ellátásokat, amiket kaphatnak, és a kedvezményeket, amelyekben részesülhetnek. De most már 18 százalékról 41,6 százalékra emelkedett azoknak a megváltozott munkaképességű embereknek a száma, akik nem egy kisebb segélyből, hanem magasabb összegű fizetésből tudnak megélni. Ez a rendszer erről szól, hogy magasabb összegű fizetést kaphassanak azok, akik munkára képesek. Senkitől nem akarunk elvenni semmit, csak abban akarunk segíteni, hogy aki munkabért is tud keresni, az munkabért keressen, és ne segélyekből éljen meg. Köszönöm szépen.
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! 18 óra 25 perc van. A kérdések tárgyalásának végére értünk.Tisztelt Országgyűlés! Most napirend utáni felszólalásokkal folytatjuk munkánkat. Mielőtt képviselőtársaink távoznak, akik esetleg már nem várják végig az ülést, engedjék meg, hogy áldott ünnepet kívánjak önöknek, és ha nem találkoznánk, sikerekben gazdag boldog új esztendőt! Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ágh Péter képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport: „Tisztelet Észak-Vas megye ünneplő közösségeinek” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Hagyomány, hogy minden év végén itt, az ország Házában is felhívom a figyelmet választókerületem azon közösségeire, melyek évfordulót ünnepeltek az adott időszakban. Egy korábbi felszólalásomban már fejet hajtottam Celldömölk előtt, mely várossá avatásának jubileumi ünnepségsorozatát tartotta 2019-ben. Bízom abban, hogy az elmúlt négy évtizedről szóló visszatekintés megfelelő lehetőséget adott arra, hogy erőt gyűjtsenek a város további építéséhez annak érdekében, hogy Celldömölk sokaknak jelenthessen otthont a jövőben is. A Répce mentén, Csepregen az 50 éves zeneoktatás előtt hajtottak fejet jubileumi gálával májusban. Köszönet az elmúlt fél évszázadért, hogy elmélyítették a kultúra szeretetét az ifjúságban. Júniusban Celldömölkön a Szent Benedek Katolikus Általános Iskola 25 évére tekinthettünk vissza. A mögöttük hagyott negyedszázadban Kemenesalja oktatási életének ismert és elismert tagja lett az intézmény. E helyen nagyon komoly fejlesztések valósultak meg a közelmúltban. Június közepén Kőszeg egyik szép településrészén, Kőszegfalván az alapítás napjára és a falunap 20 éves jubileumára emlékeztek. Kőszegfalva ma is méltó módon ápolja német kulturális alapjait. Reméljük, hogy mindezt tovább őrzik a jövőben is. Két településrész fél évszázaddal ezelőtti egyesítésével jött létre a mai Uraiújfalu. A faluegyesítés egy másik településen is okot adott az ünnepre, Vasegerszegen már nyolc évtizede volt mindennek. Köszönet mindenkinek, aki hozzájárult ahhoz, hogy Uraiújfalu és Vasegerszeg egy szerethető hely legyen. Bükön 60 éves lett a Művelődési és Sportközpont. Remélem, továbbra is betölti azt a szerepet, amelyet eddig is sikerrel vitt. 2019-ben a vépiek erősítették az identitásukat azzal, hogy a várossá avatás 10. évfordulójára ebből az alkalomból ünnepet szerveztek. Ez alatt az évtized alatt nagy utat tettek meg a Szombathelyhez közel eső kisváros lakói, melyben nagyban segítették őket a kormányzati fejlesztések, ahogy Vas megye számos helyszínét is. Vép kapcsán nem szabad elfelejteni azt sem, hogy a helyi óvoda 50 éves lett, amely nemzedékről nemzedékre egyre több gyermeknek lett a második otthona. Köszönet a dolgozóknak, amiért 50 éven keresztül meg tudták nekik adni a varázst, amire minden gyermeknek szüksége van. Októberben ünnepelte 160 éves évfordulóját Kőszegen a Concordia-Barátság Énekegyüttes. Az, hogy 1859-től mindig át tudták adni a zene szeretetét az újabb és újabb nemzedékeknek, rámutat Kőszeg polgárosult és közösségi erejére. Novemberben az 50 éves sárvári Pedagógus Női Kar tekintett vissza a múltba könyvbemutatóval, kiállítással és hangversennyel. Bízunk abban, hogy a jövőben is tovább színesítik Sárvár kulturális életét. Ebben a hónapban, tehát az ősz folyamán, Csepregen is ünnepeltek: a Mazsorett Csoport már 25 éve kínál közösséget a városban. Sárváron ugyancsak a mazsorettekhez kötődött egy ünnepi szám: ők 2019 vége felé tartották a 25. mazsorett gálájukat. Sárvár kapcsán fontos kiemelni a Sárvári Kerékpár Egyletet, mely büszke lehet az alapítás óta eltelt 120 esztendőre. Idén ezzel kapcsolatban igazán maradandót tettek, hiszen 120 fát ültettek. Egy másik civil szervezet, a Sárvár és Vidéke Méhész Egyesület létrejötte óta 95 esztendő telt el, mely ma is büszkén tekint a termékükre, és igyekszik terjeszteni annak szeretetét. [[18.30]] Az év végén Kőszegen Kiss János altábornagy halálának 75. évfordulója kapcsán tisztelegtek a mártír katona előtt. Tisztelt Ház! Az évfordulók mindig megerősíthetik az adott közösséghez való tartozás érzését. Bízom abban, hogy így volt ez idén is választókerületem valamennyi jubileumi eseménye kapcsán, amely egyúttal az új nemzedéknek is lehetőséget biztosíthatott arra, hogy erősítse a kötődését az otthonához, Goethe szerint ugyanis a legtöbb, amit a gyermekeinknek adhatunk, gyökerek és szárnyak. Hiszem, hogy Észak-Vas megye közösségei ezen dolgoznak. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Meddig még?” címmel. Megadom a szót.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Advent idején a Házban is szokás egyfajta számvetést tartani, és el kell hogy mondjuk, miközben az ünnepre készül a magyar családok többsége, bizony sokak számára komoly fejtörést okoz az, hogyan legyen méltó ez az ünnep nemcsak az év végéhez, de a családok igényeihez is. És azt láthatjuk, ha megvizsgáljuk egy egyszerű karácsonyi bevásárlás árát vagy egy méltó ünneplés árát, akkor bizony a magyar polgárok nehezebb helyzetbe kerültek, mint egy évvel ezelőtt; és bár a kormány a mai nap folyamán is számtalanszor hangoztatta a különböző inflációs prognózisait, értékeit, tippjeit, miszerint 3 százalék körüli inflációról szóló híreket hisz el ő maga is, azért azt láthatjuk, ha csak egy étkezési árindexet vizsgálunk, tehát azt, hogy ha az egyszeri magyar ember bemegy abba a bizonyos boltba és megtölti a kosarát, milyen áremelkedéssel szembesül, ez hónapok óta legalább egy hetes, azaz 7 százalékos áremelkedés körül mozog. Azt is látjuk, hogy a sertéshús ára több mint 15 százalékkal magasabb, mint egy évvel korábban, a burgonyáé 14,5-del, a büféáruk több mint 8 százalékkal, a cukor is 8 százalékkal drágább, a szalámi drágulásáról nem is beszélve. Ezek a magas értékek úgy jönnek ki, és a magas, több mint 7 százalékos étkezésiárindex-emelkedési átlag, hogy a baromfihús, a tej és az étolaj egyáltalán nem növekedett árát tekintve ilyen mértékben. Viszont az látszik, hogy amit itt a kormányzat elmond a parlamentben és a magyar családok helyzetéről elmond, az tényszerűen nem igaz. Tehát összességében többet kell a magyar családoknak fizetniük a boltokban, és azt is látjuk, hogy mindemellett egy rekorder, világbajnok 27 százalékos áfa terheli őket; azt is látjuk, ha lakáscélú előtakarékosságra ragadtatják magukat, ezt a magyar állam már nem támogatja; és azt is látjuk, hogy az őket érintő kafetériaelemeket sorra építik le. Tehát amit látszólag az egyik zsebbe odaad Magyarország, a másik zsebből vagy teljes egészében, vagy többszörösen elveszi. Azt is látnunk kell, hogy miközben ilyen inflációs adatokkal dolgozunk, azért Magyarországon a lakhatási krízis is legalább ekkora gondot jelent azoknak, akik nem rendelkeznek önálló tulajdonú ingatlannal. Az utóbbi négy-öt éves időszakban egy nagykörúti átlagos méretű albérlet ára a duplájára emelkedett, és jövedelemarányosan Budapesten 40 százalékkal drágább albérletet kivenni, mint Bécsben. Még egyszer mondom, ha a fizetésekhez viszonyítjuk az albérletek árát, elérhetőségének lehetőségeit, Budapest majdnem másfélszer drágább, mint Bécs. És sorolhatnám a további példavárosokat tőlünk nyugatabbra. Egészen elképesztő helyzet tehát mindez. Éppen ezért a Jobbik egy lakhatásra koncentráló jövővédelmi csomagot nyújt be a parlament elé, amely három szegmensben kíván hatni, ha úgy tetszik, odacsapni, hiszen nem halogatható bérlakások tömeges építése; másodsorban nem halogatható az sem, hogy lakhatási támogatást utaljunk ki azok számára, akik indokolatlanul magas albérleti díjakkal kénytelenek szembesülni, mert a kormányzat semmit nem tesz ezen a fronton; harmadsorban pedig vissza kell vezetni a munkáltatók által adható adómentes lakhatási kedvezményt, vissza kell vezetni a lakhatási kafetériát, és lehetővé kell tenni a munkaadók számára, hogy érdekeltek lehessenek a magyar dolgozók, a magyar polgárok lakhatási költségeinek támogatásában, hiszen hosszú távon csak a lakhatási kataklizma elhárítása mentén képzelhető el az, hogy Magyarországon a vágyott demográfiai fordulat bekövetkezzen. Ebben az évben advent idején a visszatekintés is szokás minden demográfiai mutató tekintetében sajnálatos módon rontott Magyarország. A Jobbik és frakciónk célja egyértelműen az, hogy ezen legfontosabb nemzetstratégiai sorsterületen végre változást, végre fejlődést tudjon mutatni Magyarország. Mi kell ehhez? Az erőszakosan felpörgetett, a kormányzat tevékenysége által felpörgetett kivándorlási spirált lassítani kell, a lakhatási kataklizmát el kell hárítani, és végre nem a statisztikának kell dolgozni, hanem meg kell vizsgálni a mögötte álló embert, amely ember nem vonalkód, hanem valódi állampolgár, és nem felső középosztálytól felfelé kell kedvezni, hanem minden magyar létérdekét figyelembe kell venni. Ez nem történik meg a költségvetési tervezésekben, erről nem beszél a kormány zárszámadás idején. És azt kell mondjuk, amíg a Jobbik „Mi Várunk” programja egy lakhatási koncepciót tesz le az asztalra, a kormányzat adós a saját jövőképével, nincsen víziója, nincsen jövőképe a magyar fiatalok számára, így viszont hogyan lehetne a magyar nemzetstratégiai kérdéseket rendbe tenni? Mindezekre választ ad a Jobbik csomagja, mert a magyar jövendő nem lehet ellenzékben. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Magyar Zoltán képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „A kormánytagok és a Fidesz vezetése nem csak támogatja, de szívesen és gyakran alkalmazza is az orvvadászatot, mint rekreációs tevékenységet?” címmel. Öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Sajnálom, de nem lepődöm meg azon, hogy kormánypárti válaszra nem nagyon várhatok, hiszen nincs egyetlenegy arra képes, alkalmas ember sem a teremben, pedig egy nagyon súlyos ügyre szeretném felhívni a figyelmet, mégpedig a bélmegyeri orvvadászat helyzetére. Itt konkrétan a kormány tagjai, Mészáros Lőrinc családja és ismert fideszes oligarchák vadászgatnak, orvvadászgatnak kedvükre immár, mondhatom, évek óta. A Fidesz-KDNP-kormányzat az előző ciklusban újraosztotta a vadászati jogot és a vadászati területeket. Kellett ezt egyfelől megtenniük, hiszen lejárt a ciklusuk a korábban kiosztott vadászati területeknek és jogoknak, de akkor már ugyan nem reménykedtünk semmi pozitívumban, de talán a naivabb vadászok még bíztak abban, hogy ez a szakmai szempontok megfontolásának maximális figyelembevételével fog megtörténni. Ehelyett azonban gyakorlatilag a lobbierő szétmarcangolta az egész végrehajtást, és tényleg teljesen abszurd történetté vált. Itt az Országgyűlésben fordult elő az például, hogy egy helyi vadásztársaságot tömörítő csapatot kisemmiztek, akik évtizedek óta szakmailag, vadgazdálkodási szempontból kiválóan ellátták a tevékenységüket, soha egyetlenegy vitájuk nem volt a földtulajdonosokkal. Erre a megboldogult Bitay államtitkár úr azt a választ adta, hogy mit képzelek én, hiszen ezzel a felszólalásommal gyakorlatilag megkárosítom a földtulajdonosokat, hiszen egy olyan vadászati társaságot, egy olyan csoportot veszek úgymond a védelmembe, amely tíz forinttal kevesebbet adott volna a földekért hektáronként. Majd eltelt egy hét, amikor egy másik, teljesen jogtalanul kisemmizett társaság érdekében szintén szót emeltem, ugyanerre akkor az volt a válasz, hogy mit képzelek én, hiszen nem veszem figyelembe a vadgazdálkodási szempontokat. Nyilvánvalóan ekkor már nem érvelhetett a bérleti díj mértékével, hiszen a másodsorban felhozott esetben kétszer annyit ígért a kisemmizett vadásztársaság a földek használati jogáért, mint akik mellé a magyar állam állt. Tehát elég csúnya történeteken vagyunk túl, de itt a bélmegyeri eset azért kirívó, mert konkrétan több bírósági ítélet is szól arra vonatkozóan, hogy az új társaság, amit Mészáros Lőrinc családja fémjelez, gyakorlatilag illegálisan vadászik, vadásztat ezen a területen. Idő hiányában nincs arra módom, hogy az egész ügyet részletesen értelmezzem, de írásbeli kérdésemhez csatoltam a teljes dokumentációt. Tényleg a teljesség igénye nélkül: előttem van a Kövér László elnök úrnak korábban címzett levél mellett a Békés Megyei Kormányhivatal álláspontja, a vadászati hatóságé, a Békés Megyei Kormányhivatalé, a Járási Hivatalé, a Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságé. Tudom, hogy ezek szerteágazó ügynek tűnnek, de végeredményben mind erre az ügyre vonatkozik, csak más-más szempontokat boncolgat. Akkor itt van szintén a Békés Megyei Rendőr-főkapitányságról, a főügyészségről szintén Békés megyéből, járásbíróságról, Gyulai Törvényszékről, a Kúriától és a Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságtól. Olyan dokumentációk, amelyek az ő igazukat támasztják alá, és amint említettem, ezeket írásbeli kérdésemhez csatolva már eljuttattam önökhöz. [[18.40]] A válasz egészen elképesztő volt, gyakorlatilag semmitmondó. A felelősséget letolja magáról a kormányzat, miközben semmi mást nem kellene tennie, mint a kormányzat alá tartozó vadászati hatóságot utasítani arra, hogy tartsa be a bírósági ítéletet, szerezzen érvényt az igazságnak, és helyezze vissza a vadászati jogba azokat a bélmegyeri vadászokat, akik évtizedek óta a vadgazdálkodási szempontok maximális tiszteletben tartása mellett a földtulajdonosok megelégedésére vadásznak az adott területen. Ők semmi mást nem szeretnének, csak ezt a hivatást, ezt a munkát tovább végezni ugyanolyan tisztességes körülmények között, ahogy azt tették a múltban is. De ez láthatóan nem zavarja a kormánypárti képviselőket, nem kívánnak a kormánytagok sem igazságot tenni számukra. Én az év utolsó parlamenti ülésén mégis abban reménykedem, hogy ha válaszra nem is méltatják őket, legalább majd a bélmegyeri vadászok karácsonyfája alá tudnak egy olyan ajándékot tenni, hogy bebizonyítják legalább számukra, hogy a magyar kormánynak fontos a jogszabályok betartása és betartatása, akkor is, ha ez jelen esetben éppen ellenük, az ő vadászatuk ellen szól. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga-Damm Andrea képviselő asszony, Jobbik képviselőcsoport: „Madeleine Moon egy politikus arcképe” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! „Rettenetesen fog számomra hiányozni a NATO parlamenti közgyűlése. Hiszem, hogy ez a szervezet nagy szerepet játszik Európában a konszenzusok kialakításában és az értékalapú politika felépítésében.” Kaptam ezeket a szavakat az elmúlt napokban Madeleine Moon asszonytól, aki az elmúlt heti brit választásokig volt a NATO parlamenti közgyűlésének elnöke. Megkérdezhetik, hogy a magyar parlamentben miért emlékezem meg ennek az elnök asszonynak a pályafutásáról és tevékenységéről. Ennek egyszerű az oka: Madeleine Moon asszony több volt számomra és mindazok számára, akik a NATO parlamenti közgyűlésének tagjai, mint egy politikus, mint egy egyszerű elnök. Madeleine Moon asszony egy jelenség volt közöttünk, egy olyan különleges vezető, akinek a politikai kvalitásai mellett emberi értékei utolérhetetlenek voltak, s bár csak nyolc hónapot volt módom vele közösen dolgozni, de minden alkalommal, amikor találkozni tudtunk, hosszú beszélgetések és végtelen kedélyes, kedves légkör volt, amit teremtett számomra. Azt mondta az egyik utolsó beszédében, hogy megkaphatták nemzeteink, hogy leküzdhették múltbeli nézeteltéréseiket, folytatni tudtuk annak a kötőerőnek a kialakítását, amely a jövőben együtt tart minket. Nemzeteink túlnyomórészt egyetértenek a fenyegetések természetében. Az alapértékeinket tovább kell iránytűként tartanunk, és határozottan elleneznünk kell bárminemű kísérletet, hogy aláássák társadalmaink és intézményeink demokratikus alapjait. Ezek a szavak számomra sokkal többet jelentenek, mint az, hogy egy nemzetközi szervezet vezetőjeként valaki megpróbál iránymutatást adni. Madeleine Moon asszony egyébként 2005 és 2019 között volt az Egyesült Királyság parlamenti alsóházának tagja a Munkáspárt színeiben. 2018 novembere óta volt a NATO parlamenti közgyűlésének elnöke. Szociális munkásként kezdte pályafutását egyetemi tanulmányainak befejeztével. 1980-tól 2002-ig a szociális szférában dolgozott, és érte el munkájával azt a figyelmet, amely 2005-re parlamenti képviselői helyet eredményezett számára. 1999 és 2001 között különböző helyi szociális bizottságok tagja volt, 13 éven át pedig egy walesi kistelepülés polgármestere és tanácsosa. 2010 óta volt a NATO parlamenti közgyűlésének tagja, és 2018-as elnöki tisztsége eléréséig számtalan bizottság tisztségviselője volt. Madeleine Moon asszonnyal számtalan beszélgetésünk során mindig az a benyomás volt, amelyet búcsúzásomkor éreztem, hogy számomra ő lehet egy politikusi arckép, számomra lehet ő egy politikusi példakép. Nagyon ritka, amikor akár itthon, akár a nemzetközi térben olyan személlyel találkozunk, akivel politikai kötődésünk köt össze, politikai okból találkozunk, mégis úgy érezzük minden pillanatunkban, hogy egy emberrel találkoztunk, sőt többel, mint egy emberrel. Én mindig azt mondtam neki, hogy azért vagyok boldog, hogy ebben a szervezetben dolgozhatok, mert nem egy vezetője van, hanem angyala. Ő tényleg egy olyan nagyszerű teremtés, akivel nagyon remélem, még valahol a nemzetközi térben találkozhatunk, s nemcsak barátként, hanem munkatársként, valamely szervezet tagjaként, mert higgyék el, képviselőtársaim, nagyon fontos még politikusként is az, hogy akikkel együtt dolgozunk, azok számunkra adjanak valamit, minden nappal adjanak többet, s a mi munkánkban, a mi mindennapi munkánkban az ő személyükből áradó minden erőt és minden többletet, amit hozzá tudunk tenni, át tudjuk venni. Úgy éreztem, hogy Madeleine Moon asszony ilyen számomra és hazánk számára is, hiszen rendkívüli módon szereti Magyarországot. Nem véletlen, hogy egy magyar képviselőtársunk lett, aki most az átmeneti időben az elnöki tisztséget betölti Mesterházy Attila személyében, nem véletlen ez, hiszen ő Magyarországot rendkívüli módon szereti és tiszteli, és általában megérti a döntéseinket, hiszen egy angol ember számára a magyar történelem és a magyar történelemből fakadó, mai napig ható nehézségeink sokszor olyan döntésekre kényszerítenek minket, amit a nemzetközi térben nem mindenki ért. Én ezzel a felszólalásommal is egyrészről be szerettem volna mutatni a magyar parlamentnek az ő személyét, és meg szeretném neki köszönni azt a végtelen szeretetet és támogatást, amit számomra a NATO parlamenti közgyűlésében adott. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Dudás Róbert képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „A három- és négyszámjegyű utak fejlesztésének fontossága” címmel. Megadom a szót, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A vidék számára elengedhetetlen fontosságú, hogy a három és négy számjegyű utak fejlesztése milyen ütemben zajlik. Rendkívül fontos és főleg a kistelepülések számára az, hogy bekapcsolódhatnake igazán a vérkeringésbe, el tudnake hozzájuk jutni fejlesztések, el tudnake hozzájuk jutni vállalkozások. Abban az esetben, ha nem megközelíthető egy adott térség, akkor a fejlesztések és a vállalkozások is elkerülik azt. Ha megnézzük Magyarország térképét, látható, hogy vannak az országnak olyan részei, ahol rendkívül magas a munkanélküliség, és vannak az országnak olyan részei, ahol viszont munkaerőhiány van. Ma elmondható, hogy Magyarországon a három és négy számjegyű utak rendkívül rosszak, rossz az állapotuk, rég történtek a felújítások, járhatatlanok, ezzel elzárják az ott élőket a további lehetőségektől, a fejlődés lehetőségétől. S még hozzá kell tennem, szorosan kapcsolódik hozzá, hogy nagyon sok területen a vasutak bezárása történt meg az elmúlt évtizedekben, vagy legalábbis annak a szüneteltetése. Az is meg kell hogy említsem, hogy elmúlt az években, évtizedben több területen történt útfelújítás, amely előremozdítja az általam most feszegetett kérdést. Ugyanakkor viszont a főutak felújításáról beszélünk, úgy a főutak felújításáról, hogy a hozzájuk szállított és szállítandó alapanyagokat ezeken a három és négy számjegyű utakon keresztül viszik. Engedjék meg, hogy egy konkrét példát említsek, illetve többet is meg fogok említeni. Az egyik a 21-es főút építése, amely Hatvant köti össze Salgótarjánnal. Annak a négysávossá tétele nagyban segíti a körzetben élők lehetőségeit és életét. Hamarosan viszont, amennyiben a kormány terveinek lehet hinni, a 23-as és 25-ös út felújítása is el fog kezdődni, ez pedig a Bátonyterenyét Ózddal összekötő utat jelenti. Azokat az utakat, azokat a három és négy számjegyű utakat, mint például a 2411-est, amely a 23-as és 25-ös utat köti össze és amely Recsk és Mátraballa között található, s mindössze 13 kilométer hosszúságú, már a 21-es főút felújítása is teljesen tönkretette. [[18.50]] Teljes mértékben tönkretette, hiszen ezek az utak nem erre lettek tervezve. Nem beszéltünk még arról, hogy egyébként milyen forgalomnövekedést jelentett, az út melletti házak repedeznek, és ami még nagyon fontos, hogy az út alatt fekvő közművezetékek állapotát nem is tudjuk mérni. Abban az esetben, ha valamely közműhálózat meghibásodik, az egy egész település életét fogja döntően befolyásolni. Az elmúlt évben számos helyre, így a kormánypárti országgyűlési képviselőhöz is intéztem levelet ennek kapcsán, és kértem, hogy járjon közben. Számos televíziós, rádiós interjú és újságmegjelenés kapcsán próbáltam felhívni a figyelmet arra, hogy legyen valami lépés ebben a kérdésben. Sajnos nem történt semmi. Költségvetési módosító javaslattal éltem, illetve egy országgyűlési képviselőtársamon keresztül tettem meg mindezt. Sajnos ez sem vezetett eredményre, hiszen nem támogatta a kormánypárti többség. Ezt a jövőben is meg fogom tenni, valószínűleg olyan változtatással, hogy meg fogom kérni a kormánypárti körzeti országgyűlési képviselőt, hogy esetleg támogassa és csatlakozzon ehhez, hátha ez hatékonyabbá teszi, hogy ez az út, illetve az ehhez hasonló utak felújításra kerüljenek. Szeretném ezzel kapcsolatban kérni mindenkitől, és kérem mindenkinek a támogatását, hogy az ilyen jellegű fejlesztések, mint a főutak fejlesztése, tovább folytatódjon. Ugyanakkor viszont ne feledkezzünk meg a kistelepülési lakosokról sem, hiszen az ő életüket ezek a fejlesztések nem lehetetleníthetik el. A vasúthálózatok rendelkezésre állnak, hiszen sok esetben csak szüneteltetésről van szó. Így kérem, hogy vizsgálja meg a kormányzat ezen állami beruházásoknál a kőszállítás vasútra terelését, hogy ne a közutakat terheljék ezzel, és biztosítson forrást ezen három és négy számjegyű utak fejlesztéséhez, hiszen ez az ott élőknek a jövőt jelenti. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy az Országgyűlés tavaszi rendes ülésszakának első ülésére várhatóan februárban kerül sor. Megköszönöm egész éves munkájukat, vala-mennyi képviselőtársamnak, nemzetiségi szószólóknak, az Országgyűlés Hivatala munkatársainak és mindazoknak, akik figyelemmel kísérik munkánkat, békés ünnepeket, jó pihenést és boldog új esztendőt kívánok! [[Közbeszólások a Jobbik padsoraiból, köztük: Köszönjük, viszont kívánjuk! Köszönjük, elnök úr! Békés, áldott karácsonyt!]] Köszönjük szépen.