[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 16. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Gelencsér Attila és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek a segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásokkal kezdjük a mai ülésnapot. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Burány Sándor képviselő úr, Párbeszéd-képviselőcsoport: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Sajnos tisztán látszik, hogy a fideszes kormányt két dolog érdekli igazán, az egyik saját maga, a másik pedig a bosszú. Saját maga, amikor az ország összes erőforrását igyekszik úgy megcsapolni, hogy abból minél több pénz jusson a Fidesz környéki oligarcháknak. S a bosszú érdekli akkor, amikor megbünteti azokat a választópolgárokat, azoknak a választópolgároknak a településeit, városait, ahol többségükben nem a kormánypártokra szavaztak. A Fideszről azt is tudjuk, hogy mindig készen áll adni, ha azt nem a sajátjából adja. S nemcsak olyan értelemben nem a sajátjából adja, hogy minden költségvetési pénz közpénz, hanem olyan értelemben sem a sajátjából adja, hogy nem az állami költségvetés terhére jótékonykodik, hanem például az önkormányzatok terhére jótékonykodik. Amikor például úgy döntött a kormány, hogy enyhíti a vállalkozások terheit, hogy azoknak több pénze legyen béremelésre, akkor ezeket a könnyítéseket nem kis mértékben az önkormányzatok zsebéből pótolta ki. Így megfelezte a helyi iparűzési adót, amely nagyon komoly bevételkiesést jelentett, elsősorban a nagyvárosoknak. Százmilliárdos tételről beszélünk, tisztelt képviselőtársaim. Ugyanakkor a Fidesz arról is gondoskodott hiszen magára is gondol mindig , hogy az övéi mindeközben ne járjanak rosszul. Hiszen az önkormányzati rendszert is úgy képzeli el a Fidesz, mint egyfajta hűbérúri rendszert, ahol azok a vazallusok, akik jól viselkednek, mindig kapnak a központi forrásokból; azokat a független politikusokat, városokat pedig, akik ebből nem kérnek, rövid pórázra veszi. Hiszen miközben a nagyvárosok zsebéből százmilliárdos tételt vett ki a kormány, gondoskodott arról, hogy ebből mindössze négy ellenzéki vezetésű önkormányzat kapjon kárpótlást, az összes többi kárpótlás jellegű pénz a már említett vazallusoknak jutott. Így a határozat szerint hiszen egy határozatban elrendezték, hogy hol kompenzál a kormány, hol nem kapott a pénzből Szolnok milliárdos összeget, Székesfehérvár, Nyíregyháza, Zalaegerszeg, Győr, Kaposvár, Veszprém, Sopron, Debrecen, Kecskemét, Szekszárd, Nagykanizsa, illetve Békéscsaba [[Kontrát Károly: Budapest!]] , de mindössze négy olyan várost találunk ebben a listában, ahol ellenzéki vezetés van a választók akaratából. Világos tehát a képlet: azt akarja a kormány, hogy az önkormányzatok igazodjanak. De az önkormányzati rendszert, tisztelt Ház, nem ezért hoztuk létre. Azért hoztuk létre, hogy a helyi polgárok helyben megválasztott vezetői dönthessenek azokról a forrásokról, amelyek a helyi fejlesztéseket szolgálják. Önök egy ezzel ellentétes rendszert valósítanak meg ezekben a napokban, ezekben a hetekben; bár meghagyják a polgároknak a lehetőséget, hogy döntsenek saját városvezetésükről, de a saját városvezetés lehetőségeit megkurtítják, nem hagyják meg ezeknek a városoknak a vezetését dönteni arról, hogy milyen erőforrásokból milyen fejlesztésekbe kezdhetnek, hiszen ezeket az erőforrásokat jórészt elvonják tőlük, hogy aztán a haveroknak adhassák. Azoknak az önkormányzati vezetőknek, akik jól viselkednek a kormány szemében, és mindazon önkormányzati vezetők, akik nem támogatják feltétel nélkül Orbán Viktor kormányát, azok pedig büntiben vannak. Tisztelt Ház! Ezzel a rendszerrel szakítanunk kell. Olyan önkormányzatokra van szükségünk, ahol nemcsak a polgárok döntenek helyben, hanem a választott önkormányzatok is érdemi döntési lehetőséget kapnak, nincsenek büntetésben, nem fogják őket szűk pórázra, hosszú távon tervezhetik a bevételeket és kiadásokat, ezeket úri kénye-kedve szerint havonta, évente nem változtathatja meg a mindenkori kormány. Ezért kell jövő tavasszal nem egyszerűen csak egy kormányt, hanem rendszert is váltani, olyan új rendszert kell létrehozni, visszaállítani egészen pontosan azt a régi rendszert [[Németh Szilárd István: Ez az! A régi rendszert vissza kell állítani! Jönnek a tanácselnökök majd! Dr. Rétvári Bence: Lamperth Mónika!]] , amiben az önkormányzatiság még valóban azt jelentette, amit ez a szó jelentett. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Tállai András miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó, miniszterhelyettes úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Nézzük is, hogy milyen rendszert akarnak önök visszahozni az önkormányzatok terén! Ha megengedi, én 2002-2010 között polgármester voltam, tehát tapasztaltam, hogy milyen is volt az a rendszer, amikor önök kormányoztak, és hogyan álltak az önkormányzatokhoz. A következő volt a rendszer: minél több feladatot az önkormányzatoknak, amelyet aztán az állam nem finanszíroz le. Erre a legélőbb példa az volt, amikor nagy csinnadratta árán jogilag, törvényileg megemelték az önkormányzatoknál dolgozó, közszolgálatot teljesítő emberek bérét, majd egyetlen forintot nem adtak az önkormányzatoknak, hanem azt mondták, hogy az önkormányzatoknak azt saját maguk kell hogy előteremtsék, és saját maguk kell hogy kigazdálkodják. Nem finanszírozták le az oktatási feladatokat, nem finanszírozták le az egészségügyi feladatokat, nem finanszírozták le a közigazgatási feladatokat, a hivatal költségeit. Mi lett ennek az eredménye? Az lett az eredménye, hogy az önkormányzatok hitelt voltak kénytelenek fölvenni, hitelt hitelre, és mire elérkeztünk a 2010-es választáshoz, akkor lényegében egy önkormányzati csődhelyzetben voltunk és az előtt álltunk. Voltak önkormányzatok, akik már csődben voltak, és nagyon sok önkormányzat egy lépésre volt attól, hogy teljesen fizetésképtelenné váljon. Van még egy megjegyzésem, ez pedig a devizahitel rendszere. Nemcsak a lakosságot hajszolták bele az akkor kedvezőnek tűnő devizahitelekbe, hanem ugyanúgy az önkormányzatokat is belehajszolták, mert kénytelenek voltak hitelt fölvenni ahhoz, hogy a feladataikat el tudják látni. Ez volt az önök rendszere. Jött a Fidesz-kormány, és az első ciklusban, 2010-2014 között az önkormányzati rendszer teljes hitelállományát átvállalta. Ez 1400 milliárd forintot jelentett akkor. Tiszta lappal indulhattak az önkormányzatok. Egy feladatátrendezés történt, feladatokat vett át az állam az oktatás, az egészségügy területén, átvette a megyei önkormányzatok feladatát, akik lényegében teljes egészében csődhelyzetben voltak, feladataikat már nem igazán tudták ellátni, és ezután újra működőképessé vált az önkormányzati rendszer; működőképessé vált, és egyre több fejlesztés, program indult. [[9.10]] Ezt elsősorban az európai uniós források támogatták, így például a területfejlesztési operatív program, amely 1200 milliárd forintot jelentett az önkormányzati rendszernek. Egyébként, megjegyzem, hogy az önök idején a fejlesztéseknél jelentős erőt kellett az önkormányzatoknak biztosítani, amit hitelből tudtak biztosítani. A területfejlesztési operatív programnál nincsen önerő. Ugyanúgy a „Modern városok” programnál, amely a megyei jogú városoknak jelent a mai napig is ugye, ez egy folyamatos program hatalmas fejlesztési lehetőséget, és amelyik város ezzel tud élni, az szépen halad előre. Következtek a vidéki kistelepülések, amelyek a 2019-ben induló „Magyar falu” programból kaptak pluszjuttatásokat. Ma már évente 250 milliárd forint jut a kisebb településeknek, a falvaknak ebből a programból. És itt újra megjegyzem, hogy nem szükséges hozzá önerő, tehát a fejlesztéseiket hitelfelvétel nélkül meg tudják valósítani az önkormányzatok. Most ön jön ezzel, hogy az önkormányzatoknak úgy egyébként, mint Magyarország minden más polgárának, vállalkozásának, intézményének, az államnak, az állam intézményének hozzá kell járulni a védekezés költségéhez. Ezt tették meg az önkormányzatok. Az iparűzési adó százalékának csökkentését pedig jelentős részben kompenzálja az állam. Az, hogy önöknek néhány városban, például a fővárosban sérelmes, hogy ez esetleg nem történik meg, az azért van, mert a helyiadó-bevételei olyan jelentősek, hogy eleve egy jelentős előnnyel indulnak ezek a városok. Ez a mai önkormányzati helyzet. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Hohn Krisztina képviselő asszony, LMP-képviselőcsoport: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Bizonyára észrevették, hogy mindig megpróbálok olyan témákat idehozni mint ahogy mások is teszik ezt , amelyek szerintem nagyobb figyelemre érdemesek, illetve amely valamilyen adott társadalmi csoport konkrét érdekét képviseli. Ezt teszem most is, mint ahogy a múltkor is próbálkoztam a szociális tűzifa kapcsán felhívni az önök figyelmét arra, hogy jön a tél, és bizony azoknak, akik közfoglalkoztatásból vagy valamilyen segélyformából élnek, nem nagyon telik tűzifára, merthogy a rezsicsökkentés a tűzifa árát nem érintette, hiszen az leginkább a közüzemi számlákra vonatkozott. Éppen ezért fontos felhívnom a figyelmet újra… bár múltkor sajnos Schanda Tamás államtitkár úr a komcsi barátaimról beszélt, ahelyett, hogy inkább elmondta volna azt, hogy mit tervez a kormány, annak sokkal jobban örültem volna. Bár ez is egy válasz természetesen. Én most ezzel semmiféleképpen nem szeretnék viccelődni, és csak egy megjegyzés volt a részemről, hogy ha lehet, akkor most érdemi választ szeretnék kapni arra a kérdésemre, hogy mikor születik meg az a rendelet, amelyben benne lesz, hogy mennyi lesz a közfoglalkoztatottak bére, és mikortól. Ugye, Orbán Viktor elmondta szeptember végén, hogy most már muszáj lesz emelni a közfoglalkoztatottak bérén. Gulyás Gergely ezt október 28-án meg is erősítette, azt mondta, hogy valamilyen szinten követni fogja a minimálbér emelkedését, hiszen a minimálbér 50 százaléka lesz majd a közfoglalkoztatotti bér. Engedjenek meg egy nagyon rövid visszatekintőt. 2014. január 1-jén a nettó sima közfoglalkoztatotti bér 50 632 forint volt, ami a minimálbér 76 százalékát jelentette. 2017-től 2020-ig 54 217, ami akkor már csak az 50,8 százalékát jelentette. Most, ’21-ben 56 525, ami egy nagyon csekély emelkedés. Tudom, az a cél, hogy azokat az embereket, akik közfoglalkoztatásban vannak, a bérrel is ösztönözzük arra, hogy elhelyezkedjenek a munkaerőpiacon, és hogy a munkáért adjuk a pénzt. Logikus, és ezzel a céllal nekem semmi bajom nincs, a gond csupán az, hogy meg kellene azt vizsgálni, hogy kik vannak közfoglalkoztatásban, és azok milyen egészségi vagy mentális állapotban vannak, mert lehet, hogy ők a jelenlegi állapotukban nem alkalmasak arra, hogy a munkaerőpiacon elhelyezkedjenek, márpedig, ezt tapasztalatból tudom, hogy egy részüknél sajnos így van. Ha így van, akkor kénytelenek a közfoglalkoztatásban dolgozni, mert lehet, hogy a munkaerőpiacon nem is tudnak elhelyezkedni, vagy az orvos esetleg alkalmatlannak találja őket arra, hogy a munkaerőpiacon dolgozzanak. Ez az 50 százalékos bér is, már a minimálbérhez képest, rendkívül csekély, ebből sem lehet megélni. Ez körülbelül 65 ezer forint lesz. Akik évek óta ebben a közfoglalkoztatásban vannak, és ebből a bérből élnek, már régen nincsenek tartalékaik, már rég nem tudnak milyen pluszpénzhez hozzányúlni. Amikor megveszik a tűzifát, aminek köbmétere már ilyen 24 és 30 ezer forint között van, az bizony felveti azt a kérdést, hogy tulajdonképpen mivel fűtenek télen, mert ha a 65 ezer forintból valaki megveszi a tűzifáját, elkölti erre a fizetésének a felét, és egy köbméter fa, legyünk őszinték, még egy kisebb ház kifűtéséhez sem elegendő. Ugye, vidéken, a vidékies körzetekben a leginkább jellemző, hogy tűzifával vagy szénnel fűtenek, kevésbé jellemző a gáz, hiszen lehet, hogy már nem is tudja bevezettetni a gázfűtést a házába, mert annyi pénze sincs. Szóval, nagyon fontos lenne elgondolkodni azon, hogy ez a 65 ezer forint is rendkívül csekély; hogy Borsod megyében 17 600 fő dolgozik közfoglalkoztatásban, Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében pedig több mint 18 ezer. Még most is sokan vannak olyanok, akik közfoglalkoztatottak, a szeptember havi adatok szerint több mint 86 ezren. Tehát a kérdésem az, hogy mikor születik meg ez a rendelet. Esetleg nem bíráljáke felül a saját döntésüket, hogy ne csak 50 százalék legyen, hanem, mondjuk, 70? Mikor történik ebben változás, illetve hogy segítünk a szegényeknek abban, hogy ne fagyjanak meg a saját házaikban? Engem ez érdekelne, és köszönöm, a komcsi barátaimról most nem szeretnék hallani. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Kontrát Károly államtitkár úr, miniszterhelyettes kíván válaszolni. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! A kormány 2011-ben indította el a szociális tűzifaprogramot, amelynek a forrásaira évről évre egy nagyobb összeget biztosít. Ennek a nagyságrendje 2021-ben 5 milliárd forint. Tájékoztatom a tisztelt képviselő asszonyt, 2351 önkormányzat nyújtott be érvényes támogatási igényt, és ezzel várhatóan az idén is 180-190 ezer család kap a téli tüzelőjéhez segítséget. A 2021. évi támogatásból részesülő önkormányzatok a vásárolt tűzifát, illetve a szenet 2022. február 15-éig osztják ki a rászorulóknak. Az elosztás során lehetőség van a helyi szempontok érvényesítésére. Bízunk abban, ez is hozzájárul ahhoz, hogy minden család tudja biztosítani az otthon melegét. A kormány egyébként ezt a programot folytatja és biztosítja. Ami pedig a közfoglalkoztatást illeti, tisztelt képviselő asszony: azt korábban is számos alkalommal elmondtuk, talán a legutóbbi parlamenti ülésen is szó esett arról, hogy a kormánynak az a világos célja és ezt 2010 óta hirdetjük, és meg is valósítjuk , hogy segély helyett munkát adjunk az embereknek, az a célunk, hogy megérje Magyarországon dolgozni. Éppen ezért a kormány azt szeretné, hogy a lehető legnagyobb mértékben nőjenek a bérek, amit elsősorban adócsökkentéssel tudunk elősegíteni. A gazdaságvédelmi akció intézkedéseivel több mint 1 millió 660 ezer munkavállalót támogattunk. A hazai munkanélküliség pedig az Európai Unióban az egyik legalacsonyabb. Az elmúlt években a közfoglalkoztatás jelentősen hozzájárult ahhoz, hogy a segélyalapú társadalmat munkaalapú társadalom váltsa fel Magyarországon. Fontos volt az, hogy az emberek megérezték azt, érdemes fölkelni, érdemes munkába menni, érdemes dolgozni, érdemes hozzájárulni ahhoz, hogy egy közösség céljai megvalósuljanak; és ahhoz, hogy ezek megvalósuljanak, a közfoglalkoztatottak is jelentős mértékben hozzátették a maguk teljesítményét. Még egy szempontra szeretném felhívni a figyelmet: a közfoglalkoztatás nemcsak megélhetési lehetőséget biztosít a közfoglalkoztatottaknak, hanem hozzájárul ahhoz is, hogy Magyarországon a közbiztonság javuljon. Ma már azt mondhatjuk, hogy Magyarország az Európai Unióban, de a világon is az egyik legbiztonságosabb ország, és ehhez többek között a közfoglalkoztatás rendszere is hozzájárul. [[9.20]] A közfoglalkoztatás forrásait 2022-ben is biztosítja a kormány. Szeretném megnyugtatni a képviselő asszonyt, hogy 120 milliárd forintot biztosítunk. Az az adat, amit ön mondott, hogy körülbelül 86 ezer ember vesz részt jelenleg a közfoglalkoztatási programban, helytálló. Bízunk abban, hogy a piacon egyre többen megtalálják a maguk munkalehetőségét, de aki nem találja meg, annak is meglesz a megélhetési lehetősége, hiszen a közfoglalkoztatási programot folytatjuk. Arra is szeretném felhívni a figyelmet, hogy 2019-ben 50 településen elindult a kedvezményezett települések gazdaságélénkítő programja, továbbá 31 településen a felzárkózó települések hosszú távú programja. 2021-ben mind a két program folytatódik. Mindezeket figyelembe véve a közfoglalkoztatásban rendelkezésre álló, fennmaradó keretösszeg éves átlagban 105 ezer közfoglalkoztatott bérére nyújt forrást. De még egyszer mondom, abban bízunk, hogy a közfoglalkoztatottak aránya folyamatosan csökken, hiszen a gazdaság nő, a gazdaság teljesítményéhez pedig az is hozzájárul, hogy egyre több embernek nyújt megélhetést a piac, és egyre kevesebben veszik igénybe a közfoglalkoztatás lehetőségét. Tisztelt Képviselő Asszony! A közfoglalkoztatási program tehát a szükséges források biztosításával átmeneti munkalehetőséget, ezáltal megélhetést biztosít mindazoknak, akik a gazdasági válság miatt a munkájukat elveszítették és nem képesek rövid időn belül visszatérni a munkaerőpiacra. Bízunk abban, hogy ez a program is hozzájárul ahhoz, hogy a családok megélhetése biztosított legyen, hozzájárul ahhoz, hogy az egyének is fontosnak érzik magukat, és részt vesznek a közösségi célok megvalósításában, és a saját családjuk eltartásához is nagyban hozzájárulnak. Bízunk abban, hogy azok a feltételek, amelyeket ön is érintett a napirend előtti hozzászólásában, még inkább hozzájárulnak ahhoz, hogy a közfoglalkoztatás programja sikeres legyen, és segély helyett munkával tudjuk biztosítani az emberek megélhetését. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Oláh Lajos képviselő úr, DK-képviselőcsoport: „Aktuális ügyek” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ma 134 napja nem tudjuk, hogy ki adott megbízást a Pegasus szoftver megvételére, nem tudjuk, hogy ki adott megbízást civilek, politikusok titkos megfigyelésére. Nem önöknek köszönhető, hogy kiderült, hanem az önök akaratán kívül derült ki ez a dolog. Önök csendben maradnak, és a kérdésekre sem válaszolnak. Ma négy napja derült ki, hogy Kövér László a nemzetbiztonsági szolgálatoknál eligazítást tartott. Négy napja nem tudjuk azonban, hogy Kövér László kape rendszeresen jelentést a nemzetbiztonsági szolgálatoktól, és ade nekik megrendelést konkrét politikusok, civilek megfigyelésére. Lassan kezdjük érteni, hogy Kövér László miért döntött úgy, hogy mesterlövészfegyvereket és gránátvetőket vásárol a tisztelt Házban. Úgy látszik, elkapta a fideszes képviselőtársakat a félelem, félnek attól a több mint 2 millió embertől, akik az ellenzékre szavaznak. Önök ezekkel foglalkoznak, pedig lenne sok más dolog, amiről lehetne beszélni. Nagyon örülnénk, ha Kövér László egyszer elmenne a fővárosi kerületekhez és meghallgatná a problémákat, hiszen bajban vannak az önkormányzatok, bajban van az egész ország. A legfájóbb sarc most éppen az iparűzési adó elvonása, de önök nyugodtan ülnek a kormánypárti székekben, hisz boldogok, mert a taóból a Felcsút 40 milliárdnál jár már, 40 milliárdot kapott a felcsúti focicsapat, ezért önök szerint minden rendben van. De javaslom, hogy egy kicsit szálljanak ki a bőrülésekből és beszélgessenek az emberekkel. A budapestieket, Budapestet önök gyűlölik, gyűlöli a Fidesz és Orbán Viktor. Nem tudják megemészteni az előző önkormányzati választáson elszenvedett csúfos vereségüket. Mi más lenne az oka annak, hogy elvontak 11,8 milliárdot gépjárműadóban, 38 milliárd szolidaritásijárulék-többletet vetettek ki, 2,3 milliárd adókivetés volt a Vízművekre, 80 milliárd iparűzésiadó-elvonás és 5,1 milliárd szemétdíjelvonás történt? Ugye, mennyivel egyszerűbb lett volna, ha önök a Felcsútnak adott 40 milliárdot inkább nem oda adják, hanem az önkormányzatoknak biztosítják? Az Orbán-kormány nem veszi észre, hogy azzal, hogy ezeket az összegeket elvonják a fővárostól, a kerületektől, nem az én kerületemben Soproni Tamásnak vagy Niedermüller Péternek ártanak, hanem az ott lakóktól veszik el a pénzt. Az elvont pénz miatt kevesebb forrás van a kerületek lakásainak, társasházainak a felújítására, zöldítésre, szociális utak támogatására, kisebb utak felújítására. Ezeket az utakat, játszótereket, segélyeket viszont nemcsak az ellenzéki lakók kapták volna meg, hanem a kormánypártiak is. Önök büntetik a saját szavazóikat is. Adódik ilyenkor a kérdés, hogy hol vannak a fideszes budapesti országgyűlési képviselők, önkormányzati képviselők. Bujkálnak, vagy nem mernek elindulni a 2022-es választásokon. Elbújnak, és inkább új embereket dobnak be, mert nem tudnák megmagyarázni a budapestieknek, hogy miért asszisztáltak Budapest kivéreztetéséhez és kirablásához. A Demokratikus Koalíció szerint van oka a budapesti országgyűlési és önkormányzati képviselőknek a szégyenkezésre és a bujkálásra. A jövő tavaszi kormányváltás után az új demokrata kormánynak egyik fontos feladata lesz az új… [[Német Szilárd István: Na mi?]] Érdekli? Mondom. Az új kormányprogram alapján az önkormányzatokat kárpótolni és partnernek tekinteni. Önök a járvány alatt titkolóznak, nem adnak ki adatokat az önkormányzatoknak. Amikor azt mondják, hogy pénzt mindenhol, mindenkitől elvesznek, rendben van. De miért nem adják ki a szükséges adatokat a járvány alatt, tisztelt kormány? Arra nem tudnak választ adni, hogy miért nem segítik a karanténban lévő embereket azzal, hogy kiadják ezeket az adatokat. Elég volt a kollektív bűnösségből! A Fidesz értse már meg, hogy Budapestnek önök nem kellenek, Orbán Viktor nem kell. S persze tudom, jönni fognak Gansperger Gyulával. Nagy tisztelettel arra kérem önöket, hogy a fideszes Gansperger Gyulával ne példálózzanak. Tudom, értem, hogy ő volt a Fidesz és az Orbán család könyvelője, talán még most is az. Tehát ha válaszolnak, legyenek szívesek és arról beszéljenek, hogy a fideszes könyvelő, Gansperger Gyula mit csinált. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Orbán Balázs miniszterhelyettes úr kíván válaszolni. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Egészen elképesztő hallgatni önöket, olyan mértékű valóságtagadásban vannak, hogy úgy tűnik, mintha az önök felfogásában Bajnai Gordon volt szocialista miniszterelnök is a Fidesz ingatlanügynöke lenne. Nem erről van szó, Bajnai Gordon az önök ingatlanügynöke. S mégiscsak arról van szó, hogy az önök üzleti körei tárgyalnak a Városháza eladásáról. Ha Karácsony Gergely főpolgármester tud erről a dologról, akkor az a baj, az az elfogadhatatlan, ha nem tud róla, akkor pedig az a baj, és az az elfogadhatatlan. Arra szeretném kérni önöket, hogy fogják vissza a cápáikat, akik lehet, hogy 2010 előtt tudtak szabadon körözni a Városháza környékén, illetőleg egész Magyarországon, de ezt nem fogjuk hagyni. Ez már nem az a világ, ezt nem lehet megtenni. Úgyhogy nem fogjuk hagyni, hogy ugyanazt csinálják, mint 2010 előtt, hogy azt is megpróbálják ellopni persze ezt önök privatizációnak nevezték , ami le van betonozva. Úgyhogy azt szeretném kérni, hogy ha van bármi befolyása azon az oldalon, akkor inkább abba az irányba vesse be ezt a befolyását, hogy az üzleti köreiket fogják vissza és próbálják meg nem beengedni, hanem kiszorítani a Városháza környékéről. Egyébként pedig önkormányzati kérdéseket említett. Ha megengedi, egypár dologban annál többről van szó, hogy árnyalom, amiket elmondott, hanem megpróbálom tényekkel kiigazítani az ön vádaskodásait. Államtitkár-kollégám is beszélt egy előző felszólalásban arról, hogy milyen rendszer volt itt 2002 és 2010 között, és arról ne is beszéljünk, hogy önök a ’90 előtti rendszert is emlegették mint pozitív példát. Ekkor olyan rendszer volt, hogy 1400 milliárd forintot vontak el az önkormányzatoktól, a 8000 feladat- és hatáskörből 3500-at kellett volna ellátniuk az önkormányzatoknak, és több mint ezermilliárd forint forrást vontak ki ezzel párhuzamosan a rendszerből. Mi 2010 után megfordítottuk ezt, szakítottunk a baloldal politikájával, és nem feladatokat adtunk s pénzt vontunk el, hanem feladatokat vettünk át, segítettünk, és adósságot vállaltunk át az önkormányzatoktól. [[9.30]] Több mint kétezer önkormányzat több mint 1350 milliárdos adósságkonszolidációban részesült, és a megállapított államigazgatási feladatok közel 40 százalékkal csökkentek. Egyébként pedig, amit önök állítanak, hogy kevesebb támogatás jut az önkormányzatokhoz, egészen egyszerűen nem igaz, a költségvetési törvény ezzel kapcsolatban elég részletesen szabályoz. A 2021. évi törvény alapján hitelforrások nélkül több mint 3280 milliárd forint költségvetési bevétellel gazdálkodhatnak az önkormányzatok, ezen belül pedig több mint 915 milliárd forint állami támogatással számolhatnak. Ez 179 milliárd forinttal, vagyis 24 százalékkal nagyobb összegű támogatást jelent, mint az volt 2020-ban. Ugyanígy nemcsak a támogatás, hanem az önkormányzatok saját bevételei is nőttek, ami 2010-ben mindössze 443 milliárd forint volt, most már az iparűzésiadó-bevétel esetében, illetőleg az egyéb adóbevételek esetében nagyjából ezermilliárd forintnál vagyunk. Budapest helyzete pedig úgy áll, hogy jelen pillanatban is stabil a költségvetés helyzete, Karácsony Gergely minden ezzel ellentétes panaszkodása ellenére. 2021. október végén 87 milliárd forint készpénzzel, 46 milliárd forint állampapír-állománnyal rendelkezett az önkormányzat, sőt alultervezték a bevételeket, több bevétel fog érkezni Budapesthez, mint amivel önök számoltak. 2020-ban a működésre adott támogatás 88 milliárd forint volt Budapest esetében, ami az államtól érkezett, 2021-ben pedig ugyanez az összeg 111 milliárd forintra emelkedett. 2300 milliárd forintnyi fejlesztést hajtottunk végre, az „Egészséges Budapest” program keretében 50 milliárd forintot biztosítunk, magunkra vállaltuk a budai fonódó villamos meghosszabbítását, a kelenföldi csomópont fejlesztését, részben a pesti alsó rakpart fejlesztését, a 3-as metróvonal 220 milliárdos felújítása teljes egészében állami finanszírozásból valósul meg, és a Lánchíd és a Blaha Lujza tér megújítását is támogatjuk. Ez a helyzet, azzal ellentétben, amit önök állítanak. Arra szeretném kérni önöket, hogy ne azzal legyenek elfoglalva lehet, hogy 2010 előtt ez a világ volt , hogy hogyan lehet az állami és a nemzeti vagyont kihordani az önkormányzatokból, hanem kormányozzanak. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm a miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Gurmai Zita képviselő asszony, MSZP-képviselőcsoport: „Aktuális kérdésekről” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Kedves Képviselőtársaim! Két olyan ügyről szeretnék most beszélni, amely mellett nem lehet szó nélkül elmenni. Az egyik, hogy Kövér László, a magyar Országgyűlés elnöke, a Fidesz politikai ellenfele uszította a titkosszolgálatokat. Hangfelvétel van arról, hogy az egyik legfőbb közjogi méltóság nemzetbiztonsági kockázatnak nevezte az ellenzéket, és burkoltan arra buzdította a titkosszolgálatokat, hogy minden erejükkel segítsék a Fidesz hatalomban maradását. Ez azt jelenti, hogy Kövér László számára az ellenzék és ezzel együtt a demokrácia nemkívánatos jelenség Magyarországon. Ez egy olyan kijelentés, ami miatt Kövér Lászlónak le kellene mondania. A másik ügy, amiről beszélnünk kell, az, hogy a Fidesz kormányzása rárobbantotta Magyarországra a szegénységet. A boltokban és a benzinkutakon brutális drágaság tombol, a forint romlása miatt a pénzünk mindennap egyre kevesebbet ér. Mondjuk ki: a bukásra készülő Fidesz szegényes kiskarácsonnyal bünteti a magyar népet, ezt mindenki a saját zsebén érzi. Ma már ott tartunk, hogy a magyarok háromnegyede az uniós szegénységi küszöb alatt él, és ezt a gyalázatot a Fidesz kormányzása okozta. A legtöbben a nyugdíjasok közül nélkülöznek. A nyugdíjasok szegénységi aránya 2010-hez képest több mint háromszorosára emelkedett, miközben a szegénységük mélységét jelző mutató csaknem a négyszeresére ugrott. Mindez azért van, mert a Fidesz 12 éve nem adja oda a nyugdíjasoknak azt a nyugdíjemelést, ami jár nekik. A Fidesz 12 éve csak az átlagos inflációt számítja bele a nyugdíjemelésbe, a fizetések emelkedését nem. Emiatt a nyugdíjak egyre jobban leszakadnak a bérektől, mert a boltokban a nyugdíjasoknak ugyanazt az árat kell fizetniük, mint a fizetésből élőknek. A nyugdíjasok közül tudják, kik nélkülöznek a legtöbbet? A nők. Nem én mondom, hanem a KSH, hogy a 65 év feletti nők négyszer többen élnek szegénységben, mint 2010-ben. Azért van ez, mert a nők kevesebbet keresnek, mint a férfiak, és ezzel a nyugdíjuk is kevesebb. A nyugdíjas nők átlagosan 18 ezer forinttal alacsonyabb összegű ellátást kapnak, mint férfitársaik. Ez az igazságtalanság életük végéig elkíséri a magyar nőket. A Fidesz nemcsak az egész ország karácsonyát teszi szegényessé, hanem a nyugdíjasokét, köztük a nyugdíjas nők egész életét és egészségét, államtitkár úr. Tudjuk, hogy a Fidesz készül a bukásra. Az a jó hírem van, hogy mi pedig készülünk a kormányváltásra. Az MSZP szerint a biztos megélhetés mindenkinek jár, ezért 2022 tavaszán kezdeményezni fogjuk, hogy a nyugdíjemelésbe ne csak az infláció emelkedése számítson bele, hanem a fizetések emelkedése is, emiatt minden nyugdíjasnak emelkedni fog a nyugdíja. Azt is akarjuk, hogy ugyanazért a munkáért minden nő ugyanannyi fizetést kapjon, mint a férfiak, mert egy ledolgozott élet után senki se nélkülözhet. Kezdeményezni fogjuk, hogy a nők öregségi nyugdíja, nyugdíjkorhatára lefele is rugalmas legyen. Ha kormányra kerülünk, változatlan marad az, hogy azok a nők, akik legalább 40 évi jogosultsági időt szereztek, a továbbiakban is az általános korhatár elérése előtt nyugdíjba vonulhassanak, sőt javasoljuk, hogy a korhatár előtt nyugdíjat választó nők is legyenek jogosultak az özvegyi nyugdíjra, mert most ez nincs így. Azt is javasoljuk, hogy a közszférában választhatóan felfele is legyen rugalmas a nyugdíjba vonulás időpontja, és azt is tervezzük, hogy bizonyos állami jogviszonyokban dolgozók orvosok, tanárok és mások a nyugdíjuk folyósítása mellett is dolgozhassanak. Láthatják, hogy az MSZP konkrét, a nyugdíjasokat segítő intézkedésekkel készül a Fidesz bukására. A biztos megélhetés ugyanis nem adomány, hanem egy olyan alapjog, amely mindenkit megillet, még időskorban is. Mi ezért dolgozunk, a Fidesznek pedig ezért kell buknia. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Z. Kárpát Dániel tapsol.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence miniszterhelyettes úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Valótlanságok sora, amit ön mondott, tisztelt képviselő asszony, és mivel ezt ön is tudja, ezért a saját felszólalása is beismerése annak, hogy amiről beszélt, abból bizony egy szó sem igaz. Ezt úgy ismerte be ön, hogy egyetlenegy számot sem mondott akkor, amikor különböző arányokról meg különböző folyamatokról beszélt. Ön azt mondta, hogy az Európai Unió adatai szerint elszegényedés van és hasonlók, ehhez képest pedig egyetlenegy számot sem mondott, ami ezt alátámasztotta volna. Engedje meg, hogy nagyon egyszerűen cáfoljam azt, amit ön mondott, mégpedig számokkal, mégpedig az Eurostatnak, az Uniónak a számaival! Hogyan alakult a teljes lakosságot tekintve a súlyos anyagi nélkülözésben élőknek az aránya az Európai Unióban és Magyarországon, tisztelt képviselő asszony? Egy évtizedet nézzünk, 2010 és 2020 között! Ön azt mondta, hogy itt, Magyarországon, azt hiszem, az idősek körében a négyszeresére nőtt vagy hasonló számot mondott a szegénység. Nos, az Unióban 2010-ben a súlyos anyagi nélkülözésben élőknek az aránya 8,9 százalék volt, és egy évtized alatt ez 5,5 százalékra csökkent, körülbelül az egyharmadával, míg Magyarországon az önök kormányzásának a végén nem 8,9 százalék volt, mint ahogy az uniós átlag, hanem 23,4 százalék. Önök idevezették Magyarországot azzal, hogy elvették az idősektől egyhavi nyugdíjukat, azzal, hogy elvették a tanároktól, az orvosoktól, az ápolóktól, a rendőröktől, minden közszférában dolgozótól az egyhavi fizetésüket, azzal, hogy 15-ször megemelték a rezsinek az árát, és még folytathatnám a sort, ezzel önök Magyarországon a súlyos anyagi nélkülözésben élőknek az arányát az Unió statisztikái szerint 23,4 százalékos magasságokba vitték, tisztelt képviselő asszony. Ebben része volt annak, hogy rekordmagas volt a munkanélküliség, és nagyon alacsony volt a foglalkoztatottság. Ez a 23,4 százalék kétharmadával csökkent a mi kormányzásunk alatt, ahogy ezt az Eurostat is kimutatta, 8,3 százalékra, az Unióban pedig 8,9-ről 5,5-re. Tehát ott egy egyharmados, nálunk egy kétharmados csökkenés volt az elmúlt években. Akkor miről beszél ön, tisztelt képviselő asszony? Az önök idejében ezek rettenetesen magas számok voltak, nyomasztóan magas számok, most pedig jóval kisebbek. [[9.40]] De nézzük csak az időseket, ön például az idősekről külön beszélt: az ő esetükben ez 16,6 százalékról 6,6 százalékra csökkent az Eurostat kimutatásai szerint. Ön azért nem mondott egyetlenegy számot sem, képviselő asszony, mert ha bármilyen számot idéznie kellett volna, akkor kiderült volna, hogy amit mond, amit állít, az nem igaz. Ugyanúgy nem igaz, amit a szegénységről mondott; és ugyanúgy nem igaz, amit előtte Kövér Lászlóról mondott, mert olyan mondatokat mondott, amelyeket a házelnök nem mondott el, tisztelt képviselő asszony. Ebből látszik, hogy az önök politikája az emberek számára a szegénységet, a nélkülözést jelenti. Azt mondták, hogy időskorban a nőknek is minél kedvezőbb nyugdíjlehetőségeket kell biztosítani. Akkor a „Nők 40”-et miért nem szavazták meg itt a parlamentben? Itt volt a lehetőség, hogy szavazzanak a „Nők 40”-ről. Megszavazták? Nem szavazták meg, képviselő asszony, mert amikor dönteni kell erről, akkor önök bizony nem állnak ki az idősek mellett. Vagy a gyermekek otthongondozási díját megszavazták, amivel a nagyon nehéz helyzetben lévő, otthon a beteg gyermeküket gondozóknak a minimálbér szintjére felemeltük a nekik juttatandó szociális juttatást? Azt sem szavazták meg, tisztelt képviselő asszony! Az önök politikája vitte Magyarországon rekordmagas szintre a nők foglalkoztatását, vagy a mi politikánk? Azért nem mondott számokat, mert az önök idejében alacsony volt a nők foglalkoztatottsága, most pedig, 2021-ben meg ’20-ban, az előző években rekordmagas szintre tudtuk vinni a nők foglalkoztatottságát. Ez azt jelenti, hogy amikor majd időskorban nyugdíjat kapnak, akkor jóval magasabb összegű nyugdíjat kapnak, a „Nők 40”-nél jóval kedvezőbben mehetnek nyugdíjba. Azzal, hogy családi kedvezmények vannak, vannak, akiknek már személyi jövedelemadót sem kell fizetniük itt Magyarországon életük végéig, és vannak azok, akiknek pedig addig nem kell fizetniük, vagy kevesebbet kell fizetniük, amíg a gyermeket nevelik, hogy a nők számára is, a gyermeket nevelő édesanyák számára is kevesebb szociális kockázat legyen Magyarországon. Amikor cselekedni kell, önök sosem a szegények érdekében cselekedtek. Mióta kormányon vannak, az önök szegénységgel kapcsolatos politikája egész egyszerűen a szavazatszerzésről szól; azoknak az embereknek érdemi segítséget, munkahelyet nem teremtenek, hanem a munkát agyonadóztatják. Ezért az embereket egy szürke- vagy feketefoglalkoztatásra ösztönzik, és mellette a segélyek világába küldik ezeket az embereket, hogy politikai függőségben tartsák őket, és így próbálnak utána önök szavazatokat találni vagy szerezni tőlük, tisztelt képviselő asszony. Ez az, amivel önök a kormányzásuk idején valójában foglalkoznak. Akik nehéz helyzetben vannak és minimálbért keresnek, azok sem számíthatnak önökre, hiszen önök csigatempóban emelték a minimálbért, mi pedig úgy megemeltük a minimálbért, a legkevesebbet keresőknek a minimális jövedelmét, hogy az most már magasabb lesz január 1-jétől, mint az önök idején az átlagbér. Ez a különbség, amit a keveset keresők vagy a nélkülözők láthatnak egy baloldali és egy jobboldali kormányzás között. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Miért szervezi a migrációt a Kormány?” címmel. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Egy újabb Rétvárit most hallhattunk, miszerint ez a kormány igyekszik valamifajta jobboldali erőként beállítani magát. Hát, most bizonyítson a következő percekben! Hiszen arról van szó, hogyha Magyarországra jössz, nem veheted el a magyarok munkáját. És ha megvizsgáljuk a munkaerőpiaci trendeket, akkor egészen pontosan azt látjuk, hogy Magyarország Kormánya egyrészt nagyon sok munkaképes korú, mégsem dolgozó magyar állampolgárnak nem segít érdemben abban, hogy képzettséget szerezzen és elhelyezkedhessen az elsődleges munkaerőpiacon, még szándék esetében sem nyilván egy hosszú szakképzési vitát lehetne erről folytatni , de azt látjuk, hogy százezrével vannak inaktív magyarok Magyarországon és álláskeresők is, akik nem kapnak őket megillető lehetőséget. Ezzel szemben Magyarország Kormánya, miközben harcosan igyekszik azt a látszatot kelteni, hogy ő kiáll a migrációval szemben, gyakorlatilag szervezi azt, azzal, hogy százezres nagyságrendben hoz be munkaerőt Magyarországra, és ahelyett, hogy a saját reprodukciónkról gondoskodna érdemben, vagy éppen a külföldre kényszerült magyar munkavállalókat tömegesen csábítaná haza, Magyarország jövőjét munkaerőimportra alapozva, jellemzően harmadik országbeli munkaerőre alapozva képzeli el. Ha egy nemzetben gondolkodó és a saját érdekeinket védő kormánnyal lenne dolgunk, mint ahogy sajnos nincs, akkor ez a gondolatkísérlet fel sem merülhetett volna. Ugyanakkor még 2016-ban a Munkaadók és Gyáriparosok Országos Szövetsége előtt merült fel az, hogy nagyjából 250 ezer külföldi vendégmunkás behozatala válhat szükségessé, és a folyamatos migránsellenes kampány mellett a kormány, úgy fest, hogy ezt támogatta is. Nyilvánvaló módon van egy kontroverzia, hiszen a politika munkaerőre vágyik, és adott esetben az önök gazdasági partnere is, de az érintett cégek lehetőség szerint akár örökre letelepítenék ezt a munkaerőt, hiszen az ő érdekük az, hogy hosszú távon és kiszámítható módon ugyanazok a már képzettséget szerzett dolgozók álljanak rendelkezésre. De ez az ellentmondás nem zavarta önöket abban, hogy elkezdjék szervezni ezeket a folyamatokat. A koronavírus-járvány okozta veszélyhelyzet előtt már több mint 200 ezer külföldi volt Magyarországon. Itt nyilván érdemes differenciálni, hogy ki az, aki adott esetben dolgozni jött ide, letelepedési szándékkal, ki az, aki dolgozni, és nyilván továbbáll nyugatabbi, magasabb fizetési színvonalat biztosító országokba, de a folyamat egyértelműen felfutó pályát mutatott, amellett, hogy persze lehet szakmai vitát folytatni a számokról. 2018-ban és mostanában ez vita tárgyát képezi már több mint 55 ezer tartózkodási engedélyt adtak ki, ezek nagy többségét munkavállalás céljából, és az az izzadságszagú magyarázkodás, amit a kormány produkál ebben a kérdésben, egészen elképesztő. Igyekeznek azzal takarózni, hogy az ideérkező munkavállalók között ott vannak az elcsatolt részeken élő magyar testvéreink, erdélyi magyarok, kárpátaljai magyarok. Szögezzük le ezen a ponton, hogy ha a Kárpát-medence bármely pontjáról egy magyar munkavállaló ide szeretne jönni dolgozni, nekünk ezzel az égadta világon semmiféle problémánk nincsen, bár még közelebb állna a szívünkhöz, hogyha mindenkinek a szülőföldjén állna rendelkezésre olyan tisztességes bért kínáló munkahely, perspektíva és lehetőség, amely az ő szülőföldön való boldogulását tudná szavatolni, hiszen akkor az egész Kárpát-medence tekintetében talán nem fogyatkozna a magyarság annyira, ahogy fogyatkozik. Azt is látjuk, hogy a kormány teljesen tudatos stratégiát alapított ugyanakkor a harmadik világból érkező munkavállalók szervezett betelepítésére. 2017-től a hiányszakmáknak nevezett területeken könnyítette meg a munkavállalók szervezett behozatalát. Itt jellemzően ukrán és Szerbiából érkező, nem feltétlenül magyar munkavállalókra koncentrált. A hiányszakmák tekintetében, hiába kértem, nem kaptam soha egy hatástanulmányt arról, hogy az adott ágazatban önök szerint miért van hiány, mekkora a hiány, vane inaktív magyar honpolgár, akinek a tisztességes átképzésével esetleg kezelhetőek ezek a problémák. Nem, önök a multi cégek, az önök stratégiai partnerei bemondására jelölték ki azokat az állítólagos hiányterületeket, ahonnan aztán nagyon-nagyon könnyen és nagyon nagy tömegben tudnak behozni külföldi munkaerőt, és erre alapoznak. Ezzel szemben látjuk azt, hogy az elmúlt hónapban is több mint 143 ezer álláskereső volt jogosult pénzbeli ellátásra, és az álláskeresők 40 százalékáról volt kimondható az, hogy semmiféle pénzbeli juttatást nem kapott, tehát több százezres nagyságrendben vannak olyan honfitársaink, akik munkát keresnének, adott esetben tisztességes átképzésre is igényt tartanának, és mindezt nem kapják meg. Ezzel szemben önök Indonéziából és egzotikus vidékekről szervezik a bevándorlást, most egy még újabb, még frissebb törvénymódosító javaslattal, és el kell hogy mondjuk önökről, hogy mindez teljes mértékben ellentétben áll az elmúlt évek retorikájával. Arra szólítjuk fel tehát önöket, hogy szüntessék meg a harmadik országból érkező munkavállalók szervezett betelepítését [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] dolgozzanak ki érdemi programot a külföldre kényszerült [[Az elnök újból csenget.]] magyar munkavállalók számára, és ami a legfontosabb, mindannyiuk esetében a szülőföldön való boldogulás lehetőségét biztosítsák…
Képviselő úr!
Köszönöm a türelmet, elnök úr. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr válaszol az elhangzottakra. Államtitkár úr, öné a szó.
[[A hangosítás nem működik.]] Köszönöm a szót, elnök úr. Az a vélemény vagy állítás az ellenzék részéről, miszerint a kormány nem segítene semmit a magyaroknak abban, hogy munkát találjanak, az azért túlzás. Nézzük a tényeket! Amikor ez a kormány hivatalba lépett, 12 százalékos volt a munkanélküliség Magyarországon. Ez 4 százalék alá csökkent a járványidőszakra, és most újra sikerült erre a szintre… [[Közbeszólások, köztük: Nincs hang! A szónok elé hordozható mikrofont helyeznek.]]
Beszámítom az időt, államtitkár úr. Legyen kedves, nyugodtan folytassa!
Jó, akkor még egyszer elmondom. Tehát az az állítás az ellenzéki pártok részéről, miszerint a kormány nem tett volna semmit annak érdekében, hogy a magyarok munkát találjanak, az új. Amikor ez a kormány hivatalba lépett, 12 százalékos volt a munkanélküliség, ez 4 százalék alá csökkent, és újra sikerült ezt a szintet elérni, a járvány jelentette nehézségek ellenére is. Ehhez kellett adócsökkentés és annak az elvnek az érvényesítése, hogy a magyarok segély helyett munkából éljenek. A tény az az, tisztelt képviselő úr, hogy a rendszerváltás óta nem dolgoztak annyian Magyarországon, mint most. Egész pontosan 4,6 millióan dolgoznak, és hogyha a regisztrált álláskeresők számát nézi [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] , akkor a 2020-as nyári értéknél 130 ezer fővel kevesebb ez az érték. És azt is szeretném önnek elmondani, hogy a járvány alatt, például 2020-ban, a mozgósított 5000 milliárd forintból 4000 milliárdot a gazdaság védelmére és megerősítésére fordítottunk. [[9.50]] Azt látom, hogy önök nem első alkalommal próbálják összemosni az illegális bevándorlást a külföldiek munkavállalásával. Értem ezt a próbálkozást, ezzel már próbálkoztak 2017-ben és ’18-ban is, ettől függetlenül a helyzet az, hogy a kettőt nem lehet összemosni, mert a bevándorlók, az Európába érkező bevándorlók ugyanis maradnak, a vendégmunkások pedig munkájuk végeztével hazatérnek. [[Z. Kárpát Dániel: Mondjátok ti! Így kezdődik…]] Az önök által emlegetett számokban benne vannak a környező országokból érkező munkavállalók, de benne vannak például a japán cégek munkatársai is mérnökök, menedzserek , ők több mint ötszázan vannak. És ha megnézné a statisztikákat, akkor látná azt, hogy a legálisan Magyarországon tartózkodó külföldi állampolgárok kevesebben vannak ma, mint 2010-ben. Önök tehát a Magyarországon engedéllyel tartózkodó, a törvényeket betartó külföldi állampolgárokat próbálják összemosni a zöldhatáron törvénytelenül átlépő, illetve számos esetben erőszakot alkalmazó bevándorlókkal. Ez helytelen. Ha már itt vagyunk, akkor beszéljünk a bevándorlás egyéb vonatkozásairól, a tömeges migrációról, amely súlyos és azonnali hatással van Európa gazdaságára, társadalmaira és kultúrájára. Csak hogy a nagyságrendeket érzékeltessem, csak idén, csak a magyar határoknál 109 ezer illegális határátlépőt, határsértőt fogtak el a magyar hatóságok, és ez nem egyszeri történet, mert a becslések szerint Afganisztánból naponta 30 ezer ember indul el a Balkán-országok irányába, és ráadásul most Európa három irányból is migrációs nyomás alatt van: a lengyel határoknál, a mi határainknál és a déli országok határainál is. Mi nemcsak beszélünk a migráció elleni fellépésről, hanem cselekszünk is, fizikai határzárral és jogi védelemmel, mert sokan vannak, akik a lyukacsos uniós szabályozást kihasználva, arra játszanak, hogy ha Európába érkeztek, akkor majd úgyis szétosztják őket az egyes tagországok között. És nézze csak meg a nyilatkozatokat, képviselő úr, mondjuk, a német kormányprogramot, amelyben világosan benne van, hogy nagyobb tehermegosztást akarnak az egyes tagországok között. Nagyobb tehermegosztást, és még azt is meg akarják akadályozni, hogy mi a határainkról visszafordítsuk a bevándorlókat. Nem tudom, hogy önnek a migráció elleni fellépés személyes meggyőződésee, de ettől függetlenül teljesen egyértelmű, hogy az a csoportosulás, ahol van, a baloldal, továbbra is támogatja a bevándorlást. Miért is mondom ezt? Azt már tudjuk, hogy a DK lesz a meghatározó erő a baloldalon. És mit mond a DK elnöke? Azt, hogy Magyarországnak kifejezetten javára válna, ha befogadná a bevándorlókat. Ez az álláspont. Ugyanő a határzár ellen is tüntetett. És mit mond az új miniszterelnök-jelöltjük? Gyakorlatilag ugyanezt. Azt mondja Márki-Zay Péter, hogy a nagyszámú bevándorlás pozitív hatást gyakorol a térség gazdasági fejlődésére. Tehát jön ön, és előadja ezt a felszólalást, miközben a saját miniszterelnök-jelöltje [[Z. Kárpát Dániel közbeszól. Az elnök csenget.]] teljesen más álláspontot képvisel. Azt is mondja, hogy ő az integráció támogatója, a cél az, hogy befogadóbb legyen a magyar társadalom, és az, hogy akik ideérkeznek, érezzék jól magukat, egyébként sem bántanak senkit. Előtte azért a határon szolgálatot teljesítő rendőröket és katonákat megkérdezhette volna. Tisztelt képviselő úr, ha kicsit is komolyan gondolná a migráció elleni küzdelmet, akkor nem csatlakoztak volna ahhoz a baloldalhoz, amely tüntetett a határzár ellen, ellenezte azt, amelyik megszavazta a kvótát, majd idehaza letagadta ezt az egészet, és úgy általában pozitívumként tekint a bevándorlásra, és teljesen mindegy, hogy milyen okból teszi ezt, és Márki-Zay Péter, az önök jelöltje nem kilóg a sorból, hanem megerősíti ezeket a szólamokat. Álláspontunk miatt egyébként neveztek már minket ostobának, most éppen trágyával etetett gombának. Ezt megjegyezzük, de lepereg rólunk, mert egy a lényeg, ami pedig az, hogy ha valakinek számít az ország biztonsága, akkor csak a kormányra és a kormánypártokra számíthat. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Aradszki András képviselő úr, KDNP-képviselőcsoport: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Advent első hetében, amikor a Megváltó születését várva arra lélekben is felkészülünk, nehéz szívvel áll ki az ember egy figyelmező napirend előtti felszólalást megtartani. Pest megye 1. számú, Érd központú választókerületében az elmúlt hónapok eseményei, az összevont baloldal és a baloldal miniszterelnök-jelöltjének ígéretei aggódással, félelemmel töltik el a józanul gondolkodó polgárokat. Kérdezik, igaze, hogy megszüntetik a rezsicsökkentés vívmányait, duplájára vagy háromszorosára emelik a gáz, a villany és a csatorna árát; igaze, hogy korlátozás nélkül beengedik a migránsokat, igaze, hogy elveszik a családok támogatását, emelik a magánszemélyeket terhelő adókat. Az elmúlt hónapokban napvilágra került nyilatkozatok alapján nem tudom azt mondani, hogy a kérdésekben meglevő félelem nem megalapozott, mert nagyon kellene a baloldalnak az a pénz ahhoz, hogy ki tudják fizetni a külföldi hálózatokat, a hazai milliárdosokat, akik őket szeretnék a hatalomban látni. Ezt a pénzt a magyar emberektől akarják elvenni, mint ahogy eddig is tették, amikor hatalmon voltak. Tisztelt Ház! Azokon a településeken, ahol a választói akarat jóvoltából a baloldal került hatalomba, már megtapasztalhatók azok a jelenségek, amelyeket a 2010-ben leváltott, magunk mögött hagyott Gyurcsány-korszakban átéltünk, és annak az ország csődbe vitele lett a következménye. Elég a nemrég előkerült fővárosi mutyikra, az abban részt vevők személyére gondolni, és már látható, hogy a fővárosban visszatért a Gyurcsány-korszak. De ugyanez tapasztalható Érden is. A 2019-es önkormányzati választás után a baloldal által vezetett településeken az első dolgaik között volt, hogy a helyi médiát ellenőrzésük alá vonják, és a kipróbált régi propagandistáiknak jó fizetést biztosítsanak. Ez a példa jellemző Érdre is, ahol a Népszavától importáltak főszerkesztőt Kövesdi Péter személyében, aki korábban arról vált híressé, hogy nem hírt közölt, hanem csinált, aminek nem volt igazságtartalma. Sőt, egy bizottsági meghallgatáson úgy mutatkozott be, hogy ő pártmunkát jött végezni. Az érdiek pénzén majd’ milliós fizetésért foglalkoztatott pártkáder a baloldali önkormányzati sajtó részére egy hálózatot szervezett tartalommegosztás címen, amelyen keresztül pártpropagandával terhelik a város lakóit a helyiek adóforintjaiból. Legutóbb például több cikkben azt ecsetelték, hogy milyen káros a rezsicsökkentés, és jó lenne, ha a kormány megengedné végre a víz- és csatornadíjak emelését. De helyet kaptak az LMBTQ-érzékenyítő témák is, amire eddig még soha nem volt példa. Az előválasztás kapcsán azonban szintet léptek. Most már az önkormányzati fenntartású média-magatartás akár a tiltott pártfinanszírozás kérdését is felvetheti. Augusztusban levélben keresték meg a helyi pártokat az érdi Médiacentrumtól. Azt ajánlották fel, hogy a baloldali, úgynevezett előválasztáson induló jelöltek számára 70 százalékos kedvezményt biztosítanak a hirdetési listaárakból. Ez a törvény szerint tiltott pártfinanszírozás. A helyi sajtóban minden baloldali jelölt igénybe vette a felajánlott hirdetési és egyéb fizetett megjelenési lehetőséget. A baloldali pártkáder vezető pedig még kampánykoordinátort is kinevezett, akinek feladata volt, hogy a jelöltek kedvező megjelenését biztosítsa a helyi sajtóban. Szimbolikus összegért többoldalas interjúkkal, stúdióbeszélgetésekkel, a jelöltek számára külön eseményekkel szolgálták ki a baloldal jelöltjeit. Számításunk szerint ebben a rövid, pár hetes időszakban több millió forintos jogosulatlan támogatást kaptak a baloldal jelöltjei az érdiek adóforintjaiból. Az Állami Számvevőszék idén szeptemberben kiadott közleményében leszögezte, hogy az úgynevezett előválasztás nem választás, a jogszabály által meghatározott kampányidőszak pedig nem egyenlő az előválasztási kampánnyal. A pártok a párttörvény, a számviteli törvény előírásait az előválasztás során is kötelesek maradéktalanul betartani. Az ÁSZ a tiltott pártfinanszírozás megelőzése érdekében nyomatékosan felhívta az érintett pártok figyelmét, hogy a párttörvény előírásait minden esetben tartsák be. Mindez Érden nem így történt. Súlyos törvénysértés szándéka volt tetten érhető az előválasztáskor. Az elmondottakból látszik, hogy a baloldal a hatalomért és a pénzért mindenre képes. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Schanda Tamás János miniszterhelyettes úr kíván válaszolni. Öné a szó.
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az ön által elmondottakból is jól látszódik, hogy a baloldal még a jelöltjeik kiválasztásához sem tud egyenes úton, tisztességes módon eljutni. Egyre inkább az is tapasztalható, hogy amikor a baloldal a vesztét érzi, akkor őrült álhírgyártásba és kíméletlen hazugsághadjáratba kezd. [[10.00]] Jól emlékszünk arra, hogy ennek az egyik legsajnálatosabb, és talán azt is mondhatom, hogy leggusztustalanabb példája akkor volt, amikor ön, tisztelt képviselő úr, éppen az életéért küzdött a koronavírus elleni harcban, és a magát független, objektív sajtónak aposztrofáló baloldali média gyalázatos és gusztustalan módon azt kérte számon önön, hogy miért nem nyilatkozik meg aktuálpolitikai ügyekben. Ez a stílus, amit hoznak. Volt már itt csörténk érdi ügyekben Bősz Anett baloldali képviselő asszonnyal is, amikor a város útfejlesztéseit kérte számon a kormányon, aztán pedig kiderült, hogy inkább a saját háza táján kéne körbenéznie, hiszen éppen az ő férje által vezetett önkormányzat blokkolja a fejlesztéseket azzal, hogy az előző kormánypárti városvezetés által végzett munkát leállította, és azóta sem végzett helyette semmi olyan szükséges feladatot és munkát, amely a fejlesztések folytatásához szükséges lett volna. Ez tehát a jelenlegi baloldali érdi polgármester felelőssége. Jól látjuk, hogy ez igazi gyurcsányista tempó. Ahogyan a képviselő úr is elmondta, a baloldal valóban megszüntetné a rezsicsökkentést is. Nem véletlen, hogy a baloldal miniszterelnök-jelöltje, Márki-Zay Péter támadja a rezsicsökkentést, és nem akarja megállítani az energiaárak emelkedését. Sötétben tartott, trágyával etetett gombáknak gondolja azokat, akik szeretnék a rezsicsökkentést fenntartani és ellenzik a migrációt. Ezt csak azért nem kommentáljuk itt erősebben, mert a levezető elnök szigora nem teszi lehetővé, hogy mindazokat a mondatokat elmondjuk erre, amit megérdemelne, aki ilyet állít. Márki-Zay Péter idézem a rezsicsökkentésnek azt a formáját, amit Orbán Viktor kitalált, nem szeretné fenntartani. Cinikusan azt mondja, hogy az emberek inkább használjanak kevesebb vizet, gázt és áramot, vásároljanak kisebb autót. Azt mondja: igenis érezni kell az energiaár növekedését. Látható ebből is, hogy ez az ember támogatja Brüsszel energiaár-emelési terveit, és piaci árszabályozást követel folyamatosan, ami nem jelentene mást, mint hogy Magyarországon, így Érden is természetesen, újra az egekbe emelkednének az energiaköltségek. Azt is elmondta Márki-Zay Péter, hogy nem támogat semmifajta szociális komponenst a benzinárban. Ez azt jelenti, hogy nem támogatja, sőt ellenzi azt a hatósági árat, amelyet a nemzeti polgári kormány bevezetett, és amellyel a magyar családoknak és a magyar vállalkozásoknak segítünk. Márki-Zay Péter tehát az energiaár szabályozásában is a gyurcsányi politikát követné. Ugyanolyan baloldali politikus, mint az összes többi. Azt pedig jól tudjuk, hogy a baloldalon adókat emelnének, újakat vezetnének be, és újra megemelnék a rezsiköltségeket. A baloldal nem akar mást tenni, mint visszaforgatni az idő kerekét. De ugyanígy a baloldal kottájából játszik a migráció kérdésében is Márki-Zay Péter. Azt mondja: szeretné, ha Magyarországon, ahol már most is nagyon sok külföldön született ember él, mi az integrációban lépnénk előre. Vagy olyanokat mond, hogy nekünk az a fontos, hogy egy befogadó, szeretetteljes társadalom legyünk, ahol ezek az emberek magyarrá válnak legkésőbb egy-két generáció múlva. Ő tehát nem abban látja a legnagyobb veszélyt, hogy tömegével jönnének a migránsok, miközben egész Európában azt látjuk, hogy ez a módszer, amelyről Márki-Zay Péter beszél, nem működik, sehol sem sikeres. Mi azt gondoljuk továbbra is, hogy a migránsokat meg kell állítani, Magyarországot meg kell védeni, és Európa külső határait is folyamatosan védenünk kell. Köszönöm a megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Győrffy Balázs képviselő úr, a Mezőgazdasági bizottság alelnöke, Fidesz-képviselőcsoport: „Aktuális ügyeink” címmel. Öné a szó, alelnök úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Egy olyan felháborító téma kapcsán kértem ma szót, amely minden hazai gazdálkodót és minden fogyasztót drasztikusan érint, ez pedig a hazai agrárium Bige László és tettestársai általi kizsigerelése és sarokba szorítása. A műtrágya egy olyan inputanyag a mezőgazdaságban, amely meghatározza a terméseredményeket és ezzel összefüggésben értelemszerűen az élelmiszerek árát is. Ha a műtrágya árával egyesek kényük-kedvük szerint trükköznek, a drágulás nyilván a fogyasztóknál csapódik le. Az utóbbi években a műtrágyaárak a négyszeresükre növekedtek. Korábban hektáranként körülbelül 80 ezer forintba került a műtrágya, jelenleg nagyságrendileg 250 ezerbe. Ha ez ellen úgy védekeznek a gazdálkodók, hogy az indokoltnál kevesebbet használnak, akkor nem nehéz kitalálni, hogy kisebb lesz a termés, kevesebb és drágább az előállított élelmiszer. A földgáz drágulása miatt a világpiaci árak eleve magasak, és emellett a magyar agráriumot a kartellezés is sújtja. Hogy a kartellezéssel érintett magyar polgárokat, illetve a hazai gazdálkodókat ért kár valójában mekkora, azt még felbecsülni is alig lehet. A műtrágya-kartellezés az egész magyar mezőgazdaságot és az élelmiszeripart megrengette. Mint ismeretes, a Gazdasági Versenyhivatal mintegy 14,1 milliárd forintos, rekordnagyságú bírságot szabott ki kartellezés miatt. A GVH vizsgálata szerint több hazai szereplő éveken át jogsértően akadályozta az árversenyt, valamint az importot. Így tett Bige László is, aki a műtrágyaárakkal spekulálva, éveken át arcátlanul nyerészkedett a magyar gazdákon. Sok-sok milliárd forintot kaszálhatott azzal, hogy erősen korlátozta a versenyt a műtrágyapiacon. A jogsértés hatásai továbbgyűrűzhettek az élelmiszerpiacra, károsítva ezzel minden magyar fogyasztót. Sőt, Bige László még meg is fenyegette a gazdákat azzal, hogy csak egy napig vásárolhatnak majd, utána ő bizony külföldre viszi a műtrágyát. Eddig kijátszotta, most pedig zsarolja a magyar gazdálkodókat, azokat a gazdálkodókat, akik a koronavírus-járvány közepette is folyamatosan biztosították a magyar lakosság élelmiszerrel való biztonságos ellátását. De, kérem, még ez sem volt elég. Bige László kifejezetten a gáz árának emelkedésével indokolja a műtrágya árának emelkedését. Ehhez képest, bár az elmúlt hetekben ugyan ingadozott a földgáz ára, de mindenképpen alacsonyabb volt, mint az októberi csúcson. Na, ehhez képest múlt héten egy újabb áremelést akart letolni a gazdálkodók torkán, ebből is nagyon jól látszik, hogy próbál visszaélni a piaci erőfölényéből fakadó pozíciójával. Na, de hova a rengeteg pénz, ami a tisztességtelen machinációkból befolyik? Bige László, kérem, nem csinál ebből nagy titkot, idézek tőle: „Annyi pénzt adok Márki-Zay Péternek, amennyit kér.” Egy erőt fitogtató nyilatkozat ez, egyébként annak a Márki-Zay Péternek, aki polgármesterként földadó bevezetésével üzent minden magyar gazdálkodónak. Bige László úgy gondolja, hogy mindent megtehet, hogy a baloldalt hatalomra segítse, és ezáltal biztosítsa a jól jövedelmező trükkjeinek továbbéléséhez a politikai hátszelet. Ezt a pökhendiséget érdemlik a magyar gazdálkodók és a magyar fogyasztók? A műtrágyakirály a gazdáktól éveken át törvénytelenül megszerzett extramilliárdokat baloldali politikusoknak adná. Nem nehéz kitalálni: azért cserébe, hogy az illegális üzelmeiben segítsék majd őt. Az Agrárgazdasági Kamara és a Magosz üdvözli a GVH döntését, amely feltárta és megbüntette a műtrágyakartellt. Bízom abban, hogy a hatóságok a jövőben is szigorúan járnak el az ilyen jellegű törvénysértések esetében, és határozottan lépnek majd fel azok megakadályozásáért is. Minden jóérzésű magyar ember a magyarországi vidéket az ország bázisának, egyfajta értékes erőforrásnak tekinti, ezért megengedhetetlen a gazdálkodókon való inkorrekt nyerészkedés. Határozott álláspontom, hogy a magyar agráriumban féken kell tartani a teljesen elszabadult műtrágyaárakat. Mindennek jelentős gátja az, hogy egy érdekcsoport termeli a Magyarországon felhasznált műtrágyának mintegy 60 százalékát, és mint bebizonyosodott, következetesen ki is játssza a gazdálkodókat. Ez, kérem, nem mehet így tovább, garantálni kell a magyar gazdák műtrágyaellátását. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[10.10]]
Köszönöm szépen, alelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Fazekas… bocsánat, Farkas Sándor miniszterhelyettes úr kíván válaszolni. Megértését kérem, miniszterhelyettes úr, de magam is a Győrffy elnök úr által elmondottak hatása alá kerültem. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Képviselőtársaim! Ki kell jelentenünk, hogy számunkra a magyar vidék az ország bázisa, értékes erőforrása, hazánk gerince. A kormányban és az Agrárminisztériumban mindig is hittünk a vidéket fenntartó gazdák erejében. Éppen ezért tartom különösen felháborítónak, hogy Bige László műtrágyakirály jogsértő magatartásával jelentős károkat okozott versenytársainak és a magyar vásárlóknak egyaránt. Megkárosította a hazai gazdatársadalmat, ami teljességgel elfogadhatatlan. Elfogadhatatlan, hogy bárki is kárt okozzon nekik, megnehezítse és ellehetetlenítse munkájukat, tűrhetetlen, hogy bárki nyerészkedjen rajtuk, hiszen ezzel nemcsak a gazdákat, nemcsak a vidéket sodorja kíméletlen helyzetbe, hanem az egész magyar társadalmat. Bige László, a Nitrogénművek Zrt. tulajdonosa komoly csapást mért a magyar mezőgazdaságra, piaci helyzetüket kihasználva, mesterségesen emelték a műtrágya árát a mostani, egyébként is magas világpiaci árak mellett. Az előző évekhez képest a műtrágyaárak négyszeresére növekedtek. Míg egy intenzíven termelő, szántóföldi növénytermesztéssel foglalkozó gazdálkodó korábban hektáronként 50-60-70 ezer forintos költséggel számolt, most ez a költség, a műtrágya költsége meghaladja a 250 ezer forintot is. Ezzel nemcsak piaci szabálytalanságot tett, hanem megbocsáthatatlan etikai vétséget is elkövetett, mellyel minden magyar vásárlót megkárosított, hogy extraprofithoz jusson. Mivel a műtrágya a mezőgazdaságban a szántóföldi tápanyag-utánpótlás szempontjából meghatározó jelentőségű, a jogsértés hatásai a termelők költségeinek növelésével továbbgyűrűzhettek az élelmiszerpiacra, károsítva ezzel minden magyar fogyasztót. A tisztességtelen és etikátlan kartellezés miatt hosszú éveken át ezt gyakorlatból is alá tudom támasztani, hogy az elmúlt években folyamatos áremelkedés volt, aminek nem volt indoka, nem volt érthető magyarázata, éppen ezért a tisztességtelen és etikátlan kartellezés miatt hosszú éveken át nemcsak a magyar gazdák fizettek többet a műtrágyáért, hanem minden magyar ember a kenyérért, gyümölcsért, tejért, zöldségért, tehát az alapvető élelmiszerekért. A gazdálkodók és a fogyasztók zsebéből tehát egyaránt kivette a pénzt egyetlen célból, saját meggazdagodásáért. Az Agrárminisztérium üdvözli a Gazdasági Versenyhivatal döntését és a jogsértések felszámolásában tett erőfeszítéseit. A kiszabott büntetéseket arányosnak tartjuk, nem veszélyeztetik a hazai műtrágyaellátás biztonságát, egyúttal megelőzik hasonló események megismétlődését. A rekordösszegű büntetés gazdasági elégtételt is jelent, de nem hagyhatjuk szó nélkül a morális felelősségre vonást. A baloldali milliárdos Bige László még fenyegetésnek beillő nyilatkozatot is tett a gazdák irányába, miszerint idén a magyar gazdák már csak egyetlen napon vehetnek műtrágyát, ami megmarad, azt majd külföldi vevőknek adják el. Májusig nem értékesít több műtrágyát belföldre, veszélyeztetve a mezőgazdaságban élő és abban dolgozó sok ezer család megélhetését. Ezzel Bige László felmondta a magyar gazdaság szereplői közti szolidaritást, és nyíltan megfenyegette a magyar gazdákat. Ennek a zsarolásnak semmilyen körülmények között nem engedünk. Az Agrárminisztérium határozottan kiáll azért, hogy a gazdálkodókat és a magyar családokat senki ne károsítsa meg saját profitnövekedése érdekében, ez közérdek. Büszke vagyok arra, amit közösen elértünk a gazdákkal, és hiszek abban, hogy eredményeinket és jövőbe vetett hitünket nem veheti el tőlünk senki, sem Bige László, sem más tisztességtelen vállalkozó. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm Farkas Sándor miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az országos népszavazás elrendeléséről szóló előterjesztés kivételes eljárásban történő összevont vitája. Az Igazságügyi bizottság által benyújtott előterjesztés H/17733. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! Először az előterjesztő felszólalására kerül sor. Mielőtt megadnám a szót, tájékoztatom, hogy a nyitóbeszédre, a vitában történő további felszólalására és az esetleges zárszó ismertetésére összesen 25 perces időkeret áll rendelkezésre. Megadom a szót Vejkey Imre úrnak, az Igazságügyi bizottság elnökének. Parancsoljon, elnök úr!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarország Kormánya 2021. július 21-én az Alaptörvény 8. cikk (1) bekezdése alapján a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény 5. §-a szerinti hitelesítés céljából öt országos népszavazásra javasolt kérdést nyújtott be a Nemzeti Választási Bizottsághoz. A Nemzeti Választási Bizottság 14/2021. számú NVB-határozatával, illetve 15, 16, 17, 18/2021. számú NVB-határozatával az öt országos népszavazási kezdeményezést hitelesítette. A Nemzeti Választási Bizottság határozatai ellen felülvizsgálati eljárásban a Kúria a 14/2021. számú NVB-határozatot, a 15, 17 és 18/2021. számú NVB-határozatot helybenhagyta, míg a 16/2021. számú NVB-határozatot megváltoztatta. A helybenhagyó kúriai döntésekről az Nsztv. 11. § (4) bekezdése alapján a Nemzeti Választási Bizottság elnöke tájékoztatta az Országgyűlés elnökét. Az Nsztv. 27. § (1) bekezdése alapján az Országgyűlés népszavazás elrendeléséről szóló határozata tartalmazza a népszavazásra bocsátott kérdést, továbbá rendelkezik a népszavazás költségvetéséről. Így a javaslat tartalmazza a négy, népszavazásra bocsátott kérdést, amelyeket az Országgyűlés megvizsgál, és azokról egyenkénti szavazással dönt. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az Országgyűlés magáról a népszavazásról dönt, de a népszavazás kitűzésének az időpontja természetesen a törvény alapján köztársasági elnöki hatáskörben marad. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Fontos látnunk azt is, hogy a BSS, vagyis a Brüsszel-Strasbourg-Soros triumvirátus az elmúlt hónapokban újabb támadást, támadásokat indított hazánkkal szemben, most éppen a gyermekvédelmi törvény miatt. A magyar gyermekvédelmi törvény azért csípi a szemüket, mert nem engedi a szexuális propagandát sem az óvodákban, sem az iskolákban, sem a televíziókban, sem pedig a reklámokban. Ők azt sérelmezik, hogy nálunk nem lehetséges az, ami Nyugaton már állandósult, vagyis azt sérelmezik, hogy az LMBTQ-aktivisták nem járhatnak be az óvodákba és az iskolákba, és nem végezhetnek ott szexuális felvilágosítást. Mindezt nemcsak sérelmezik, hanem már fenyegetőznek is. Fenyegetőznek, mert nálunk is be akarják vezetni a gendert. Ezért indítottak kötelezettségszegési eljárásokat ellenünk. Ma már egyébként ott tartunk, hogy az Európai Bizottság új kommunikációs irányelveket fogalmaz meg, melyek között szerepel, hogy tiltják a „karácsony” kifejezést és a hagyományos keresztény nevek használatát is. Ez már a teljes dekadencia, vagyis nemcsak erkölcsi hanyatlás, hanem már maga a bomlás. [[10.20]] Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az Európai Unió alapító atyái, Schuman, De Gasperi és Adenauer azt mondták, hogy Európa vagy keresztény lesz, vagy nem lesz. Ez utóbbi fordulat látszik most megvalósulni. Történelmi tényként kell megállapítanunk, hogy míg Magyarország a 2011. évi húsvéti Alaptörvénye által újra organikusan magára talált, addig a világ, magát fejlettebbnek mondó fele rommezővé változtatta az európai szellem színterét, erőszakosan eltorzítva a nemzeti és keresztény értékeket. Ez azzal a következménnyel járt, hogy napjainkra a magát fejlettnek mondó világ fő ideológiája a nemzetellenesség és a keresztényellenesség lett. Szomorú, de tény, hogy Paul Valéry szavai már csak zárt fülekre találnak Nyugaton, az idézet így hangzik: „Európa ott van, ahol Eukleidész és Archimédesz, Arisztotelész és Platón, Traianus és Vergilius, Mózes és Szent Pál neve jelentéssel bír, és hatást gyakorol.” Mindez zárt fülekre talál, mert a Nyugat lemondott mindenről, és elkezdett egy más erkölcsi rend szerint működve élni. Ez konkrétan azt jelenti, hogy a Nyugat a „modernizációja” folytán valóságos elkereszténytelenedésen ment keresztül, sőt napjainkban már ott tart, hogy saját gyökereit nemcsak hogy tagadja, hanem kifejezetten irtja is. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Ne feledjék, a jövő azoké, akik a ma élő generációk számára képesek megadni az értelmet és a reményt! Ez is egy idézet volt: Gaudium et spes 31.3. Ezért kell fellépnünk a társadalmi fejlődés lidérctüzeivel szemben. Ezért kell kiállnunk gyermekeink védelmében, ezért nem tűrhetjük a liberális elnyomást. Ne feledjék, amikor a nemzetünkre nehezedő nyomás ilyen erős, akkor csak a közös népakarat tudja megvédeni hazánkat! Ezért van szükség a népszavazásra az alábbi kérdésekben: Támogatjae ön, hogy kiskorú gyermekeknek köznevelési intézményben a szülő hozzájárulása nélkül szexuális irányultságokat bemutató foglalkozást tartsanak? Támogatjae ön, hogy kiskorú gyermekek számára nemi átalakító kezeléseket népszerűsítsenek? Támogatjae ön, hogy kiskorú gyermekeknek fejlődésüket befolyásoló, szexuális médiatartalmakat korlátozás nélkül mutassanak be? Támogatjae ön, hogy kiskorú gyermekeknek a nem megváltoztatását bemutató médiatartalmakat jelenítsenek meg? Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Népszavazásra lenne szükség azonban az alábbi kérdés tekintetében is: támogatjae ön, hogy kiskorú gyermekek számára is elérhetők legyenek a nemátalakító kezelések? Ezt a kérdést azonban a Kúria nem engedte át, mert a Kovács András vezette bírói tanács álláspontja szerint, ha erre a kérdésre a magyar lakosság többsége nemmel válaszolna, akkor az elvonná a kiskorúak jogát bizonyos kezelések, konkrétan a kiskorúak nemátalakító kezelésének igénybevételéről, és ezzel szerintük sérülne a kiskorúak alapvető emberi joga. Szerintem pedig azzal sérül a kiskorúak joga, hogy a Kúria ezt a kérdést letiltotta. A kormány is így értékelte ezt, panaszt nyújtott be a Kúria döntése ellen az Alkotmánybírósághoz. Most az Alkotmánybíróságtól várjuk az igazságos döntést, és reméljük, hogy ez az ötödik kérdés is idekerül majd az Országgyűlés elé és ezáltal majd országos népszavazásra. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Ne feledjék: Brüsszel példátlan módon akar beavatkozni a magyar családok életébe, miközben a kormány éppen a szülők kezébe adja a döntés jogát, hogy miként szeretnék nevelni gyermeküket. Ki kell állnunk hát a családjaink mellett, ki kell állnunk értékeink mellett. Egy sikeres népszavazással meg kell mutatnunk, hogy mit tart Magyarország értéknek. Nyugat-Európának pedig ezt tudomásul kell vennie, mert enélkül hosszú távú egymás mellett élés nem képzelhető el. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tájékoztatom a tisztelt elnök urat, hogy a vitában történő további hozzászólására és a vita végén a zárszó elmondására összesen 14 perc áll rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Orbán Balázs miniszterhelyettes úr kíván felszólalni. Mielőtt megadnám a szót, tájékoztatom miniszterhelyettes urat, hogy a vitában álláspontját összesen 15 perces időkeretben fejtheti ki. Öné a szó, miniszterhelyettes úr.
Köszönöm szépen a szót és a tájékoztatást. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Magyarország Kormánya rendkívüli fontosságúnak tartja a családok támogatását és a gyermekek védelmét. Ennek szellemében kormányoztunk 2010 óta folyamatosan. A családok támogatásának és a gyermekek védelmének több megközelítési módja van, a családokat és a gyermekeket fenyegető veszélyek is sajnos a mai világunkban többrétűek. Ugye, a családtámogatásokról, ha megengednek, egy mondatot: az Európai Unión belül Magyarország költi a legtöbbet a családok támogatására. A 2022-es évben GDP-arányosan, tehát a gazdasági teljesítőképességünk arányában ez az összeg 6,2 százalékos lesz, amennyit elköltünk a családok támogatására, ez a legmagasabb összeg valamennyi európai országot figyelembe véve. Azonban nemcsak támogatással kell a családok felé fordulnunk, hanem meg is kell védenünk a családi értékeket, és meg is kell védenünk gyermekeinket a fenyegető veszélyektől. Ahogyan arra képviselő úr is utalt a felszólalásában, egy olyan világot élünk, ahol alapvető biológiai, természeti vagy, ha úgy tetszik, isten adta törvények kérdőjeleződnek meg. Ezeket próbálják valakik felülírni, egy elbizonytalanodó világban a gyermekeinkben a bizonytalanságot próbálják erősíteni és nem pedig olyan nevelési módszereket alkalmazni, amelyben a biológiai nem, a hagyományos családi szerepek és a nemzeti gondolat fontossága kellő mértékben és kellő súllyal jelenik meg. Ezek ellen, a nyugati világban tapasztalható jelenségek ellen a jog eszközeivel és az alkotmányosság eszközeivel is fel kell lépni. Magyarország Alaptörvénye is úgy fogalmaz, ennek keretében rögzíti, hogy a házasság férfi és nő között jön létre, az apa férfi, az anya nő, védi a biológiai nemet, és biztosítja valamennyi gyermek számára az annak megfelelő nevelést. Ugyanakkor az látszik, és számos példát tudnánk hozni az Amerikai Egyesült Államokból, nyugati országokból vagy akár Brüsszelből is, hogy az LMBTQ-lobbi rendkívül erőszakos módon a kiskorúak szexuális nevelésével kapcsolatban is aktív propagandát kezdett, és nyugati országokban az óvodákban, az általános iskolákban is különböző szexuális nemátalakító műtétek elvégzésére, illetőleg a nemi identitás általában vett megkérdőjelezésére biztatják gyermekeinket. [[10.30]] Szerintünk ez elfogadható. Ez egy olyan, nagyon komoly, civilizációs értékeken alapuló küzdelem, amelyben Magyarország Kormánya azt gondolja, hogy nem maradhatunk némák. Most jöttem vissza az Amerikai Egyesült Államokból, pár héttel ezelőtt, és az ottani tapasztalataim is azt mutatják, hogy ez a legfontosabb választási téma jelen pillanatban az Amerikai Egyesült Államokban. Egyszerű szülők, anyukák, apukák, tanárok állnak föl és indítanak civil mozgalmakat, hogy megállítsák azt, ami az amerikai iskolákban az ő beleegyezésük nélkül, az akaratuk ellenére történik. Az ottani liberális-progresszív erők foglyul ejtették az államot, az állami oktatási intézményeket, és arra használják hatalmukat, hogy ezt az LMBTQ-, illetve genderpropagandát szülői beleegyezés nélkül is folytassák az iskolákban. Mi azt gondoljuk, hogy valami olyan irányba halad mindez, ami nem elfogadható, nem szerencsés. Ki kell tartanunk zsidó-keresztény civilizációs alapjaink mellett, és ha vannak ilyen nagy identitásküzdelmek, márpedig vannak sajnos a XXI. században ilyen nagy identitásküzdelmek, akkor ezekben az identitásküzdelmekben nekünk előre kell mennünk, meg kell hallgatnunk a magyar emberek akaratát. És ezt még egyszer aláhúznám itt, szerintem ez a legfontosabb dolog, hogy ha végignézünk a nyugat-európai országokon, végignézünk a tengerentúli országokon, az Amerikai Egyesült Államokon, akkor azok a társadalmi változások, amelyek ott bekövetkeztek, azok a számunkra riasztó jelenségek, amiről nap mint nap hallunk a médiatudósításokban, azok az ottani emberek megkérdezése nélkül következtek be. Tehát nem volt még olyan demokratikus nyugati ország, amelyik megkérdezte volna a saját állampolgárait, hogy egyetérteneke ezekkel a fejleményekkel, egyetérteneke azzal, hogy az állam ezekbe az irányokba indul el. Ilyen értelemben a helyzet sajnos rendkívül hasonló az illegális migráció kérdéséhez, ahol úgy zajlottak le évtizedekig társadalmi folyamatok, úgy változott meg nyugat-európai országoknak és nyugat-európai városoknak az arculata, hogy erről soha, egyetlenegy alkalommal sem tudták az ottani állampolgárok elmondani a véleményüket demokratikus keretek között. Magyarország ezzel ellentétes utat javasol. Azt gondoljuk, hogy ha vannak ilyen civilizációs küzdelmek, vannak ilyen identitásküzdelmek, ezek ráadásul a családjainkról, a gyermekeinkről, a saját jövőnkről szólnak, akkor ezekben a küzdelmekben részt kell venni, és a döntés jogát oda kell adni a magyaroknak. A magyar emberek tudják meghatározni azt, hogy szeretnéneke ezekben a társadalmi kísérletezésekben részt venni, vagy pedig nem. Ezért ugyanúgy, ahogy az illegális migráció elleni küzdelem tekintetében is népszavazáson tudták kinyilvánítani az akaratukat, Magyarország Kormánya arra tesz és tett javaslatot, hogy a genderpropaganda kérdésében is népszavazáson tudják kifejteni akaratukat. Természetesen a népszavazás eredménye alkotmányos keretek között kötelező lesz a kormányzatra nézve is. De mi elkötelezettek vagyunk, egyértelművé tesszük a pozíciónkat. Mi azt gondoljuk, hogy nemet kell mondani ezekre a jelenségekre. Nemet kell mondani az LMBTQ-propagandákra az iskoláinkban, amely szülői beleegyezés nélkül, a média és az NGO-hálózatok segítségével történik, és arra fogunk bátorítani, buzdítani mindenkit a népszavazási kampány során is, hogy így tegyen. Köszönöm szépen minden népszavazás előkészítésében részt vevő alkotmányos szervnek a munkát előre is és utólag is. Köszönjük szépen az Országgyűlésnek a támogatást, és azt szeretném kérni, hogy járuljanak hozzá az országos népszavazás elrendeléséhez. Ha megengedik, még egy dolgot, a határozat végén található pontot a figyelmükbe ajánlanám. A lebonyolító szervek által rendelkezésünkre bocsátott adatok értelmében egy országos népszavazás lebonyolításának költsége a szavazásra bocsátott kérdések számától függetlenül több mint 12,5 milliárd forint. Hogyha az országos népszavazásra az országgyűlési képviselők általános választásának napján kerül sor, akkor az országgyűlési képviselők választásának lebonyolításához szükséges összeg csak 5,5 milliárd forinttal emelkedik. Ebből következően, ha egy napon tartjuk az országgyűlési képviselők általános választását és a népszavazást, abból jelentős költségvetési forrásokat tudunk megspórolni, de ahogyan a képviselő úr is a felszólalásában mondta, e tekintetben a kormány nincs ügydöntő hatáskörben, úgyhogy ezúton is az Országgyűlés és a többi alkotmányos szerv bölcs döntésére bízzuk magunkat, és kérjük a támogatásukat. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr felszólalását. Tájékoztatom, hogy a vita közbeni további felszólalására 6 perc időkeret áll rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! Most a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, elnök úrnak, a Törvényalkotási bizottság előadójának. Parancsoljon, elnök úr!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. november 29-én tartott ülésén megtárgyalta az országos népszavazás elrendeléséről szóló H/17733. számú határozati javaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság kivételes eljárás alapján, 20 igen szavazattal, 2 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az országos népszavazás elrendeléséről szóló H/17733. számú határozati javaslathoz /2. szám alatt egy módosító javaslat érkezett Bencsik János független képviselő úrtól. A módosító javaslat vitájában a módosítást előterjesztő Bencsik János a Törvényalkotási bizottság előtt nem vett részt. A módosítást sem a határozati javaslatot előterjesztő Igazságügyi bizottság, sem pedig a kormány nem támogatta, sőt semmilyen támogató képviselői hozzászólás nem hangzott el a bizottsági részletes vitában. A Törvényalkotási bizottság mindezek alapján nem támogatta a módosítást, de az összegző jelentést nagy többséggel elfogadta, így került a tisztelt parlament plenáris ülése elé általános vitára. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Kérem, támogassák! [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. Felhívom figyelmüket, hogy a frakcióknak 30-30 perces, a független képviselőnek 8 perces időkeret áll rendelkezésére. A felszólalások első körében a vezérszónokok ismertetik a frakciók álláspontját, képviselőcsoportonként 15 perces időkeretben. Megadom a szót Selmeczi Gabriella képviselő asszonynak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Unikális, amit a választók közvetlen megkérdezése jelent Magyarországon. Ez unikális az egész EU-ban; ahogy azt miniszterhelyettes úr is mondta, a fejlett Nyugaton, a demokráciákban, a demokratikus államokban ilyenre ez idáig még nem volt példa. Magyarországon a választópolgárok közvetlen megkérdezése többször is megtörtént már. Ilyen volt, ugye, a nemzeti konzultációk sora, és most ilyen a népszavazás is. Hát, mi ez, ha nem demokrácia? Mert ugye, Brüsszel azzal jön, hogy itt, Magyarországon demokráciadeficit van, miközben Brüsszel szokása az, ők szoktak az emberek feje fölött, sőt legtöbbször az emberek ellenére döntéseket hozni. Tehát mi ez, ha nem demokrácia, amiről most itt tárgyalunk a parlamentben: egy népszavazás? Miért van szükség népszavazásra? [[10.40]] Például lehetőséget kapnak azok az emberek is, akik nem a Fideszre vagy a KDNP-re szavaznak, tehát az ellenzéki szavazók is lehetőséget kapnak arra, hogy jövő tavasszal gyermekeik védelmében álláspontjukat elmondják, ők is részt vehessenek ezen a népszavazáson, amelyen valószínűleg négy kérdést fogunk feltenni. Támogatjae ön, hogy kiskorú gyermekeknek köznevelési intézményben a szülő hozzájárulása nélkül szexuális irányultságokat bemutató foglalkozásokat tartsanak? Támogatjae ön, hogy kiskorú gyermekek számára nemi átalakító kezeléseket népszerűsítsenek? Támogatjae ön, hogy kiskorú gyermekek fejlődését befolyásoló szexuális médiatartalmakat korlátozás nélkül mutassanak be a gyermekeknek? A negyedik kérdés: támogatjae ön, hogy kiskorú gyermekeknek a nem megváltoztatását bemutató médiatartalmakat jelenítsenek meg? Ez idáig tehát úgy tudjuk, hogy ez a négy kérdés lesz, erre lesz lehetőségünk, hogy feltegyük. A többi, ugye, majd azon múlik, vagyis az ötödik kérdés, amit Vejkey Imre képviselőtársam is elmondott. Egyvalamiben azért maradhatunk, hogy az ötödik kérdés nem odázhatja el az első négy kérdés feltevését ezen a választáson, illetve népszavazáson. Véleményünk szerint az ellenzéki képviselők sem akarják kitenni gyermekeinket ennek az LMBTQ-propagandának, és véleményünk szerint az ellenzéki képviselők is meg fogják majd fontolni, főleg akinek van gyermeke, és felteszi ezt a kérdést, hogy támogatnáe azt, hogy a tudta nélkül, az ő beleegyezése nélkül gyermekeiket ilyen propaganda érje. Ezt a kérdést azért fogalmaztam meg itt, mert úgy látom, hogy a mai napon nem lesz alkalmunk arra, hogy az ellenzéki képviselők véleményét megkérdezzük, hiszen ha jól látom [[Bencsik János felemeli a kezét.]] igen, független képviselőtársam integet; ő nem az ellenzék tagja ebben a vitában, hanem egy független képviselő , az ellenzéki képviselőtársak talán a távollétükkel tüntetnek; hát, remélem, itt nem arról van szó, hogy az LMBTQ-propagandát támogatják ezzel. [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Igen. Tisztelt Képviselőtársaim! Nem akarjuk, hogy a szülők háta mögött, az óvodákban, iskolákban érzékenyítés folyjon. Egyébként minden ilyen LMBTQ-érzékenyítésnek van egy közös pontja, nem tudom, hogy észrevettéke, ez a közös pont pedig az, hogy a szülők háta mögött csinálják, a szülőket erről nem tájékoztatják. Ez egy elég súlyos kérdés. Ha beszélünk erről a témáról, azt is hadd mondjam el, hogy Brüsszel viselkedése rendkívül álságos. Jól tudják, hogy ennek a gyermekvédelmi törvénynek és majd ennek a népszavazásnak a témája is nemzeti hatáskörbe tartozik, hiszen az oktatás, gyermekeink nevelése nemzeti hatáskör, ezért amikor támadnak minket, Magyarországot kötelezettségszegési eljárással, akkor nem a gyermekvédelmi törvényben foglaltakat mondják, hanem gazdasági területen indítanak ellenünk kötelezettségszegési eljárást, azt mondják, hogy az áruk szabad mozgását akadályozzuk ezzel a törvénnyel. Fú, hát az a legfinomabb kifejezés, hogy képmutatók és álságosak… Azért itt, ebben a vitában is fontosnak tartom elmondani Brüsszel felé és az LMBTQ-propagandát agresszívan terjesztők felé, hogy el a kezekkel a gyermekeinktől. Tisztelt Képviselőtársaim! Aki azt hiszi, hogy itt valami bagatell ügyről van szó, ami Magyarországtól nagyon távol van, földrajzi értelemben ez nagyon messze van, nem kopogtat itt, a határunkon, hát dehogynem, itt kopogtat már Magyarország ajtaján is, hiszen pont a napokban az Európai Unió egyik vezető országa kormányprogramba iktatta az LMBTQ-propaganda, a gender terjesztését és finanszírozását, annak a finanszírozását, amiről valószínű, hogy nem minden német állampolgár tudott véleményt mondani, de az ő adójukból lesz fizetve, finanszírozva a genderpropaganda és az LMBTQ-propaganda, tehát itt van már a szomszédban, ezért észnél kell lennünk. Nem kell ehhez Amerikába menni. Tisztelt Képviselőtársaim! Tehát miért is van szükségünk erre a mai törvényre és erre a népszavazásra? A fejlett világ társadalmai tehetetlenül nézik a folyamatot, mely bizonyos nemzetközi hálózatok által részletesen kidolgozott terv alapján, a szabadság és az önazonosság alapeszméi mögé rejtve próbálják szépen, lassan elfogadtatni a józan gondolkodású emberekkel, hogy a józan gondolkodás ideje lejárt. Itt csak közbeszúrnám, hogy örömmel hallottam miniszterhelyettes úr pár mondatát arról, hogy Amerikában az állampolgárok ébredeznek, és kezdenek rájönni, hogy mi folyik ellenük, és civil szervezetekbe tömörülve próbálnak ez ellen tenni valamit. Innen is kívánjuk nekik, hogy sikerüljön, és hajrá! Nos, tisztelt képviselőtársaim, legyen szó bármekkora nemzetközi médiatámadásról vagy a hangos kisebbség folyamatos méltatlankodásáról, határaink támadása esetén, ahogy eddig is, úgy most is a végsőkig hajlandók vagyunk küzdeni, csak most éppen az alapelveink és az értékeink határát ostromolják folyamatosan, amit mi nem fogunk tétlenül nézni. Attól még, hogy más európai országok vezetői homokba dugják a fejüket, és bíznak abban, hogy majd a végzetes következmények elmaradnak, ahogy ezt tették a 2016-os migrációs hullám idején, valószínű, hogy most is bíznak egy felsőbb hatalom által megalkotott védelmi terv érkezésében; hát, azoknak fájdalmas lesz a felismerés, hogy elmulasztottak időben cselekedni, és nagyok lesznek már akkor a károk. Tehát napjainkban folyamatos támadás alatt áll a normalitás, melyet mi sem igazol jobban, mint hogy a norvég posta karácsonyi reklámfilmjében a Mikulást, hát, furán ábrázolták egy férfival folytatott csókjelenet keretében. Én kérdezem, hogy hol lesz ennek a folyamatnak a vége. Tehát melyik ponton mondja majd azt Európa, hogy szükséges és időszerű beavatkozni az értékeink védelmében? Szerintem ez nem volt más, mint nyílt provokáció. Provokálják a normális embereket, és mindenki, aki ellenvéleményt merészel formálni, számíthat az azonnali, aljas és globális támadásra. És itt mondom el azt, hogy ezzel a mikulásreklámmal is a gyermekeket vették célba. Mi, felnőttek többnyire felelősségteljesen tudunk gondolkodni, de amikor a gyermekeinket próbálják érzékenyíteni, nekik még nincs meg a védekezőrendszerük, a védekezési mechanizmusuk, főleg akkor, ha a szüleik ráadásul nem is tudnak arról, hogy mi folyik éppen egy óvodában vagy az iskolában. Tisztelt Képviselőtársaim! Itt tart a világunk 2021-ben, hogy a nemzetközi PC-nek való megfelelés kényszere miatt néma hallgatás mellett kellene tűrnünk mindenféle mocskos, társadalmi normalitás ellen elkövetett merényletet. Éppen ezért, ahogy eddig is, úgy most is egy számunkra kiemelten fontos kérdésben, a gyermekeink védelme érdekében szükséges álláspont kialakításának kérdésében invitáljuk a magyar embereket, hogy népszavazás kereteiben segítsék a magyar törvényhozás folyamatát. Egy olyan szabályrendszert alkossunk meg, amely a valódi társadalmi többség véleményén alapul, és nem pedig a hangos, elvtelen kisebbség csapongásán. Az előttünk lévő javaslat elfogadásával az Országgyűlés elrendelheti az előterjesztő által már előadott, kiskorú gyermekek védelme érdekében szükséges kérdésekről való népszavazást, mely meglátásunk szerint talán megnyugtatóan rendezheti majd ezt a helyzetet. Ahogy eddig is, úgy most is a magyar emberek kezébe kell adnunk a döntés jogát, nem szabad fejet hajtanunk. Tudják, tisztelt itt nem lévő ellenzéki képviselők, ezt nevezik egyébként demokráciának, ezt még egyszer el kell mondani. Tisztelt jelen nem lévő ellenzéki képviselők, mi abban reménykedünk, hogy önök is egyetértenek majd abban, hogy a gyermekek nevelése, főleg a szexuális kérdésekben és az értékrend kérdésében a szülők joga és a szülők dolga. [[10.50]] És itt fontosnak érzem még egyszer elmondani, amit Vejkey Imre képviselőtársam és Orbán Balázs miniszterhelyettes úr is elmondott: álljunk ki magunkért! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az első dolgom feltenni egy kérdést: hol az ellenzék? Hol vannak a Jobbik, a Gyurcsány-párt, a szocialisták, az LMP és a Párbeszéd képviselői? Hol van a máskor a gyermekek védelme ügyében olyan hangos Szél Bernadett képviselő asszony? Hol vannak a független képviselők? Hol van az ellenzék, tisztelt képviselőtársaim? Ha valaki nem látja a közvetítésben, akkor teljesen üresek az ellenzéki padsorok, gyáván és sunyin távol maradtak a mostani vitától. Az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy hol az ellenzék és hol vannak az ellenzéki képviselők olyankor, amikor az Európai Unió számos országában már a gyermekeknek is lehetséges a nemváltó műtét. Skóciában például már a 4 éves gyermekeket fel lehet világosítani a nemváltásról, Észak-Írországban pedig akár a 3 éves gyermekeket is. Hol vannak akkor az ellenzéki képviselők, amikor Nagy-Britanniában naponta legalább egy nemváltó műtétet hajtanak végre kiskorú gyermeken? Idén nyáron Skóciában drag queenek tartottak nemváltást népszerűsítő, érzékenyítő tábort 11 és 18 év közötti fiúknak. Hol van akkor az ellenzék, amikor a brit társadalombiztosítási rendszer mostani hatályos szabályozása szerint egy brit tinédzser 12 éves kortól kezdve akkor is megkezdheti a nemátalakítás folyamatát, ha ebben egyébként egyik szülője sem egyezett bele? Hol vannak akkor, amikor szerte Európában és Észak-Amerikában transzmosdók és -öltözők vannak a gyermekeknek az iskolákban, sportrendezvényeken? Hol vannak akkor, amikor például Svédországban a gyermekeket célzó LMBTQ-lobbi hatására az elmúlt években 1500 százalékkal nőtt meg a nemátalakító műtétre jelentkezők száma? Pontosan tudjuk, hogy hol vannak: lapítanak, és várják azt, ha ne adj’ isten, hatalomra kerülnének, akkor végrehajthassák Brüsszel utasításait, ahogy ezt Márki-Zay Péter a BBC-nek elmondta, első dolguk lenne eltörölni a gyermekvédelmi törvényt. Ezért nincsenek itt, tisztelt képviselőtársaim, mert ők azt szeretnék, ha ezek a propagandák, ezek az ideológiák beférkőzhetnének a magyar óvodákba, beférkőzhetnének a magyar iskolákba, beférkőzhetnének a magyar gyermekek gondolatai közé. Azért nincsenek itt, mert várják a külföldi támogatóikat. Azért nincsenek itt, mert pontosan tudják, hogy Brüsszel ellenünk és Magyarország ellen intézett óriási támadása a gyermekvédelmi törvény elfogadása után nem véletlen, az egy szándékos támadás. Látjuk az újonnan megalakuló német kormány esetében, a társadalompolitika tekintetében is nyilvánosságra hozták, hogy ők 14 éves kortól elfogadottá és szülői beleegyezés nélkülivé tennék a nemváltó műtéteket. Azért nincsenek itt, mert a nemzetközi szövetségeseiknek ez az elvárásuk feléjük. Azért van szükségünk erre a törvényre, és azért van szükségünk erre a népszavazásra, mert óriási támadás alatt állunk, és a gyermekeink jövője a tét; azért, mert az Európai Bizottság egy 54 oldalas dokumentumban követeli, hogy változtassuk meg a magyar gyermekvédelmi szabályokat és a gyermekvédelmi törvényt. Ez önmagában egy durva beavatkozás Magyarország szuverenitásába, ugyanis mind a családi jog, mind a gyermekek jogaira vonatkozó törvények az Európai Unió alapokmánya szerint nemzeti hatáskörbe tartoznak, és erről kizárólag a magyar emberek által demokratikusan megválasztott magyar népképviseleti szervnek, a magyar Országgyűlésnek van joga dönteni. Brüsszel azonban a saját szabályaival mit sem törődve megtámadta Magyarországot a gyermekvédelmi törvény miatt. Óriási nyomás alá helyeztek bennünket, zsarolnak, fenyegetőznek, kötelezettségszegési eljárást indítanak, és késleltetik a nekünk járó pénzek kifizetését a gyermekvédelmi törvény miatt. Ebben a helyzetben két út áll előttünk: vagy engedünk Brüsszelnek, és gyáván feladjuk a saját meggyőződésünk szerint helyes gyermekvédelem ügyét, vagy pedig küzdenünk kell saját gyermekeink védelme érdekében. Én az első verziót nem javaslom a magyar társadalom számára. A másodikhoz viszont, a küzdéshez, a küzdelemhez a saját gyermekeink védelme érdekében szükség van a magyar választópolgárok felhatalmazására, hogy álláspontunkat határozottan, több millió magyar támogatásával tudjuk megvédeni és képviselni. Azt gondolom, nem kell hangsúlyozni, hogy a tét óriási, hiszen gyermekeink biztonságáról, jövőjéről van szó. Brüsszel most azt követeli tőlünk, hogy engedjük be a szexuális nevelést célzó propagandát iskoláinkba és óvodáinkba. Brüsszel el akarja venni a magyar szülőktől azt a jogot, hogy ők dönthessenek a saját gyermekeik szexuális nevelését illetően, helyette LMBTQ-aktivistákra, NGO-kra bízná a gyermekek szexuális felvilágosítását. Szerintünk LMBTQ-aktivistáknak, NGO-knak semmi keresnivalójuk nincs az iskolákban, a tizenéves gyermekek között és a még kisebb gyermekek között, és szerintünk a szülők kizárólagos joga dönteni a kiskorú gyermekük szexuális nevelését és felvilágosítását illetően. Azt gondolom, felháborító, hogy Brüsszel egy hálószobakérdésből gyerekszobakérdést akar csinálni. És most már pontosan láthatjuk, tisztelt képviselőtársaim, hogy miért nincsenek itt az ellenzéki képviselők; hogy miért mondta azt az ellenzék közös miniszterelnök-jelöltje, Márki-Zay Péter, hogy az első adandó alkalommal eltörölné a korábban a magyar parlament által elfogadott gyermekvédelmi törvényt, és pontosan látjuk, hogy mik azok az érdekek, mik azok az óriási erők, amikor ilyenkor megmozdulnak, mi az az óriási lobbi, ami ilyenkor zsarol, fenyegetőzik, és nyomás alá helyez bennünket. Én azt javaslom magunknak, hogy ne csak hogy támogassuk ezt a törvényt, ne csak hogy legyen népszavazás, hanem minden erőnkkel, minden törvényjavaslatunkkal azon legyünk, és minden lehetőséget ragadjunk meg annak érdekében, hogy megvédhessük a magyar gyermekeket. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Mivel ellenzéki képviselőtársaink vezérszónokai nem tartózkodnak a teremben, nem vesznek részt a vitában, így a vezérszónoki felszólalásokat lezárom, ennek végére értünk. Most az elsőként szólásra jelentkező független képviselő kap szót. Megadom a szót Bencsik János képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon sajnálom, hogy ellenzéki képviselőtársaim nem tartózkodnak most a teremben, és nem osztják meg velünk a véleményüket, álláspontjukat erről a fontos kérdésről, már ha van megosztásra érdemes véleményük. Én egyrészt háromgyermekes édesapaként a magánvéleményemet és természetesen a Polgári Válasz mozgalom elnökeként pedig a politikai álláspontomat is meg fogom osztani önökkel. Azt gondolom, hogy ami most zajlik az önök részéről, az a gyermekek védelme mögé bújva egy olyan politikai hecckampány, amire nagyon régóta nem volt példa Magyarországon, és méghozzá egy meglehetősen drága politikai hecckampányt folytatnak: csak a népszavazásnak a kiírása 5,5 milliárd forintot fog kitenni a kampány költségei nélkül. Szeretném nagyon világossá tenni az elején, és ebben nem értek egyet a legtöbb ellenzéki képviselőtársammal, hogy a probléma valós. Én nem gondolom azt, hogy ezt a problémát egy kézlegyintéssel el lehetne intézni. Valóban, a genderlobbinak vannak olyan vadhajtásai, amelyek ezt a fajta társadalommérnökösködést, a társadalom organikus szöveteinek az újraszervezését meglehetősen agresszív módon képviselik, és azt is ki kell jelenteni, hogy a globalizált világ korában nemcsak az áruk, a személyek és a szolgáltatások áramlanak szabadon, hanem a hülyeség is. Úgyhogy szögezzük le rögtön az elején, hogy a probléma valós, és a németországi közelmúltbeli példán láthatjuk, hogy nem is egy tőlünk távoli messzeségben zajló dologról van szó, hanem egy olyan jelenségről, amely itt kopogtat a kelet-európai országok ajtaján is. Ennek ellenére vagy ezzel együtt is azt gondolom, hogy az a fajta kampány, amit most önök elkezdtek, egyszerre álszent és egyszerre hiteltelen. Három különböző ok miatt mondom ezt. Az első ok, hogy önök teljesen érzéketlenek, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, az összes többi más valódi problémára, ami a gyermekeinket érinti, amelyekkel a gyermekek vé-delme érdekében foglalkozni kéne, és amelyekkel kéne törődni. Itt van például a Covid-járvány, amely soha nem látott mértékű, aggasztó tendenciát okozott a kisiskolás és a nagyobb gyermekek körében: szorongás, depresszió, öngyilkosságra való hajlam, gyermekek százezrei gyakorlatilag az elmúlt egy-másfél évben egy teljesen tarthatatlan helyzetben kell hogy tanuljanak, szociális életet éljenek. [[11.00]] De továbbmegyek: nem foglalkoznak kellő mértékben az iskolán belüli bántalmazásokkal, az iskolai zaklatásokkal, különösen nem foglalkoznak ennek a modern formáival, például a cyberbullyinggal vagy például a gyermekeket érő szexuális zaklatásnak az online formáival, amelyek az iskola falain kívül találhatók. Talán erről is lehetne népszavazást tartani. A másik ok, ami miatt azt állítom, hogy ez az egész egy hiteltelen és álszent kampány, az az, hogy tegnap önöknek lehetőségük lett volna megszavazniuk azt, hogy ez az összes pont, a népszavazásra kiírt minden egyes pont ne fél év múlva legyen törvénybe foglalva, hanem néhány héten belül. Ugyanis benyújtottam egy olyan módosító indítványt, amely azt célozta volna, hogy az összes pont, amelyben a kormány kéri a nép támogatását, már most, az őszi törvényhozási ciklusban meg legyen szavazva. Önöknek lehetőségük lett volna ezt támogatni, lehetőség lett volna megspórolni egy népszavazást, és lehetőség lett volna arra, hogy népszavazás helyett az Országgyűlés döntsön ezekről a kérdésekről. De önök ezt tegnap leszavazták. A Törvényalkotási bizottság nem engedte a plenáris ülés elé azt, hogy az Országgyűlés döntsön ezekről a kérdésekről, önöknek ugyanis nem a gyermekek védelme a fontos, hanem a politikai haszonszerzés. Megspórolhattunk volna rengeteg pénzt az embereknek, megspórolhattunk volna egy politikai hecckampányt. Selmeczi Gabriella képviselőtársam azt mondta, hogy gyors, azonnali cselekvésre van szükség, de önök most ezzel a lépéssel azt érték el, hogy fél év múlva lehet ebből a dologból valami ahelyett, hogy az Országgyűlés már most elfogadta volna az összes olyan indítványt, amely ennek a népszavazásnak a pontjai között szerepel. Harmadjára és végezetül, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, rendkívül álságos a népszavazásra hivatkozni, az emberek akaratára, mert önök az elmúlt 12 évben számtalan alkalommal figyelmen kívül hagyták ezt. Számtalan ilyen megosztó ügy volt, és nem olyan, mint a mostani ügy, hiszen a magyar emberek 99,9 százalékának nincs szándékában átműteni a gyermekét, és nincs szándékában erről előadásokat sem hallgatni. Teljesen egyértelmű társadalmi támogatottsága van azoknak a kérdéseknek, amelyekről önök most megkérdezik az embereket. De az elmúlt 12 évben számtalan olyan pont volt, ahol messze nem volt ennyire egyértelmű a társadalmi támogatottság. Soroljam őket? A magánnyugdíjpénztárak államosítása, a lakás-takarékpénztárak felszámolása, a kafetéria elvétele, a rabszolgatörvény, a katás vállalkozók szorongatása, az 1600 milliárd forintos hitel, amit most felvettek. De arról sem kérdezték meg az embereket, hogy ezt mire költsék. Aztán nem kérdezték meg a 13. havi nyugdíjról, nem kérdezték meg a Paks II.-ről, nem kérdezték meg a Budapest-Belgrádról, és sorolhatnám még, nem kérdezték meg egy sor fontos ügyről az embereket, hogy mi a valódi véleményük. Kilenc alkalommal módosították az Alaptörvényt úgy, hogy nyolcszor elfelejtették megkérdezni, hogy mi az emberek véleménye. Úgyhogy nagyon kérem, ne hivatkozzanak az emberek véleményének a kikérésére, főleg egy ilyen egyértelmű ügyben! Önöknek egyébként mindig volt indokuk is: a kétharmados felhatalmazás. Hányszor az orrunk alá dörgölték az elmúlt években azt, hogy a kormány azért lép, mert kétharmados felhatalmazásuk van, az emberek akaratát teljesítik, erre kaptak megbízást a választóktól? Én nem emlékszem, tisztelt miniszter úr és tisztelt képviselőtársaim, hogy szégyenlősek lettek volna, hogy szemérmesek lettek volna, amikor ezekről a kérdésekről dönteni kellett. Hová tűnt most a bátorságuk? Hová tűnt a bátorságuk ebben az ügyben? Gyors és határozott cselekvés helyett egy politikai látványpékség lesz, nagyon drága, nagyon alacsony színvonalú és hiteltelen. A legsúlyosabb vádpontot a végére hagytam. Az LMBTQ- és a genderlobbi legharsányabb nagykövete ugyanis nem azok a civil szervezetek, amelyek ilyen eseményeket szerveznek úgy hívják őt, hogy Rogán Antal. Ma Magyarországon nincs a genderlobbinak harsányabb képviselője, mint Rogán Antal. Önök ugyanis bevitték az iskola falai közé ezt a témát. Magyarországon gyermekek és szülők százezrei azzal, hogy ilyen jelenség van, most szembesülnek először. Ezt önök tették témává. Ezt onnan is tudom, mert van két kisiskolás korú gyermekem, akiknek a szülei felháborodva mesélik nekem, hogy miért kell ilyen témáról az iskola falai között beszélni. Önök egy olyan masszív óriásplakát-kampányt indítottak, amely beszivárog, beszűrődik az iskola falai közé. Ilyen felhajtást, hogy erről a témáról ennyit kelljen beszélni, a világ összes NGO-szervezete nem tudott volna elérni, amit önök elértek. Az emberek szörnyülködnek, hogy miért kell erről beszélni. Önök miatt kell erről beszélni! Rogán Antal pedig azt ígérte, idézem őt: nagyon erős kampány következik. Tehát önöknek feltett szándékuk, hogy a következő hónapokban folytassák ezt a kampányt. Ez az önök szégyene, és az önök lelkén fog száradni. Köszönöm szépen a figyelmet.
Tisztelt Országgyűlés! Most további képviselői felszólalásokra van lehetőség. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kívánnake élni ezzel a lehetőséggel [[Nincs jelentkező.]] Mivel további felszólalásra senki nem jelentkezett… [[Jelzésre:]] Bocsánat, miniszterhelyettes úr jelzi felszólalási szándékát. Miniszterhelyettes úr, öné a szó, 6 perces időkeretben.
Köszönöm a szót. Bocsánatot kérek, elnök úr, és bocsánatot kérek a képviselő úrtól is, merthogy neki elfogyott az időkerete, nekem meg még maradt, és ha megengedi, akkor reagálnék az ön által elmondottakra, annak ellenére is, hogy önnek ez esetben nem lesz alkalma válaszolni. Képviselő úr, annak örülök, hogy nincs a teljes valóságtagadás állapotában. Sajnos a részleges valóságtagadás állapotában van, de ez még mindig egy jobb állapot, mint amelyben a többi ellenzéki képviselő általában található itt a Parlament falai között. Azt ön is elismerte, hogy az LMBTQ-lobbi erős, ennek vannak agresszív hajtásai, ezek egyre jelentősebbek, folyamatosan szivárognak be nyugati irányból, és immáron hazánkat, illetőleg a közép-európai térséget is elérték. Annak örülök, hogy legalább ebben egyetértésünk van. Aztán vannak olyan pontok, amelyekben ön olyanokat állított, amik nem fedik a valóságot. Például arra utalt, hogy plakátkampányt folytattunk LMBTQ-témában. Ez egész egyszerűen nem igaz. Ha az Országgyűlés elrendeli a népszavazást lehet, hogy egy sokkoló dolgot mondok önnek , akkor minden politikai erő plakátkampányt fog folytatni, mert a politikai kampányolásnak ez a természete, de egészen eddig ilyen típusú kampány nem folyt Magyarországon. Nem értem és nem tudom, hogy azt az ellentmondást hogyan lehet feloldani, hogy ön szerint egy fontos témáról van szó, ami érinti a magyarokat, folyamatosan szivárog be ez az ügy Nyugatról, de ne beszéljünk róla. Szerintem ez olyan álláspont, két olyan egymásnak ellentartó vélemény, ami nem hozható közös mezőre. Arra szeretném bátorítani önt, hogy az állítását gondolja át, mert ha ez egy fontos kérdés, akkor igenis beszélni kell róla, és ha az Országgyűlés úgy dönt, hogy rendeljünk el ebben a kérdésben népszavazást, tehát hogy legyen népszavazás a kormány kezdeményezésére, akkor erről igenis beszélni kell, pont a gyermekeink védelme érdekében. Említette a gyermekeinket fenyegető többi veszélyt, mint a Covid-járvány, internetes zaklatás, áldozatvédelem kérdése. Ezek szerintem nagyon fontos ügyek, és sokat beszélünk róluk a Parlament falai között. Völner államtitkár úr és a többi kolléga rendszeresen válaszol az ezzel kapcsolatos kérdésekre. Ami miatt ez ügyben nem kezdeményezünk népszavazást, az például az, hogy Brüsszelből nem emiatt támadják Magyarországot, és nem emiatt fenyegetnek az RRF-források visszatartásával. Ha a képviselő úr követi, márpedig precízen követi a nemzetközi és az európai fejleményeket, akkor azt láthatja, hogy Magyarország Kormánya először lépett, a tavasz végén, a nyár elején a gyermekvédelmi törvény is pontosan ezt a célt szolgálta, ami a Parlament falai között megtárgyalásra került, és a parlamenti többség elfogadta az erre vonatkozó szabályokat; majd Brüsszel, a teljes NGO-hálózat, a teljes liberális médiagépezet ráugrott egész Magyarországra, és egészen elképesztő vádakkal illette Magyarországot és mindazokat, akik nem szeretnének a gyermekek számára szexuális propagandát látni az iskolákban. Erre válaszul született a kormány népszavazási kezdeményezése. Ismerjük már ezt a módszertant, így volt ez az illegális migráció elleni küzdelemben is. [[11.10]] Lehet, hogy Magyarországon, én is abban reménykedem remélem, ön is , ez a kérdés nem képezi vita tárgyát, hanem társadalmi egység van ezen ügy megítélése mögött. De ezt a társadalmi egységet fel kell tudni mutatni, ugyanis a nemzetközi vitákban… Mondom még egyszer, ezek nemcsak holmi ilyen kávéházi diskurzusok, hanem Magyarországot és a többi közép-európai országot, amelyek hasonlóképpen gondolkodnak ebben a témában, Brüsszelből, az Európai Unió intézményein keresztül támadják nekünk járó pénzek visszafogásával, különböző jogi eljárások megindításával. Még csak titkolni sem próbálják vagy megpróbálják titkolni, de nem teszik ezt túl jól azt, hogy ezeknek az ügyeknek semmi köze az úgynevezett jogállamisági vádakhoz, az úgynevezett korrupciós vádakhoz, hanem arról van szó, hogy Magyarország és a közép-európai térség nem mehet más irányba, mint amilyen irányba Nyugat-Európa tart, még ha az a mi megítélésünk szerint valamilyen módon Európa öngyilkosságához fog vezetni. Nem lehet olyan szabályokat hozni, amik megvédik a gyerekeinket, nem lehet olyan szabályokat hozni, amik támogatják a hagyományos családmodellt, nem lehet olyan szabályokat hozni, amik megállítják az illegális bevándorlást, és nem lehet olyan szabályokat hozni, amik nem valami európai szuperállam kiépítését, hanem a nemzeti szuverenitás védelmét helyezik a középpontba. Mi ezzel maximálisan nem értünk egyet, és azt gondoljuk, hogy meg kell mutatni azt, hogy Magyarországon ezekben a kérdésekben társadalmi egység van. Ebben, úgy tűnik, egyetértünk: ön is azt mondja, hogy társadalmi egység van, mi is azt mondjuk, hogy társadalmi egység van, ezért kell ebben az ügyben népszavazást tartani. Úgyhogy arra szeretném kérni önt, hogy változtassa meg a véleményét, és támogassa az előttünk fekvő határozati javaslatot. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Ismételten megkérdezem, kíváne még valaki felszólalni a vitában. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Az összevont vitát lezárom. Megkérdezem Vejkey Imre elnök urat, az Igazságügyi bizottság elnökét mint előterjesztőt, hogy kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen. Megadom a szót, elnök úr; 14 perces időkeret áll rendelkezésére.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Mindenekelőtt szeretném megköszönni Orbán Balázs miniszterhelyettes úrnak a nyilatkozatát, mely szerint az országos népszavazás elrendeléséről szóló határozati javaslatot a kormány támogatja. Ugyanígy szeretném megköszönni Selmeczi Gabriella képviselő asszonynak a Fidesz részéről elmondott vezérszónoklatát, amely teljes összhangban volt úgy a kormány-, mint az előterjesztői expozéval, és a Fidesz részéről támogatásáról biztosította a határozati javaslatot. Szeretném megköszönni Nacsa Lőrinc képviselőtársamnak a nyilatkozatát is, aki a KDNP részéről mondott vezérszónoklatot, aki szintén megerősítette azt, hogy milyen fontos a gyermekvédelem, és hogy a KDNP is fogja támogatni ezt a határozati javaslatot. Most itt jön a probléma, tisztelt hölgyeim és uraim, mert itt pont és vége. Ugyanis az ellenzéki képviselők se a DK-frakció, se a Jobbik-frakció, se az MSZP, se az LMP-, se a Párbeszéd-frakció sajnos egyetlenegy képviselőt sem delegált ide a patkóba, erre a vitára, így lényegében véka alá rejtették a véleményüket. De ahogy az a mai vitában elhangzott, azért nincs annyira véka alatt a véleményük, mert sejtetni engedték több nyilatkozatukban, így például a miniszterelnök-jelöltjük, Márki-Zay nyilatkozatában is, hogy ők támogatják a gendert, ők teljesen emellett vannak, szemben a mi gyermekvédelmi törvényünkkel. Nekem a legnagyobb meglepetés Bencsik János független képviselő nyilatkozata volt. Én azt hittem, hogy a képviselő úr kiáll itt a gyermekvédelmi törvény mellett, kiáll a Fidesz-KDNP támogató nyilatkozatai mellett, ehelyett azt hallottuk, hogy itt egy hecckampány folyik. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Én úgy gondolom, hogy ez nem hecckampány, mert azok a problémák, amiket mi itt felvázoltunk, valós problémák. Ugyanúgy rendkívül álságosnak tartom azt, amit a független képviselő úr mondott, hogy Rogán Antal lenne ennek az egész gendernek a legfőbb képviselője Magyarországon. Ezt vissza kell utasítanom, mert Rogán Antal miniszter úr éppen arra hívja fel a figyelmet, hogy milyen sanda módon türemkedtek be az óvodákba és az iskolákba ezek a genderelméletek, és hogyan akarnak LMBTQ-aktivisták lényegében a mi gyermekeinknek a szexuális életébe beleszólni, sunyi módon, megkerülve a szülőket és a szülők akarata ellenére. Erről szól, tisztelt hölgyeim és uraim, az egész. Tehát visszautasítom, amit Rogán Antal miniszter úrral szemben mondott. A népszavazás tekintetében még a képviselő úr azt mondta, hogy igen, itt volt az Alaptörvény meg az Alaptörvény módosítása, és ott nem kértünk népszavazást, milyen dolog az, hogy most itt kérünk, de ott nem kértünk. Tisztelt Képviselő úr! Vannak kizárt tárgykörök a népszavazás tekintetében, és ilyen az Alaptörvény-módosítás, az alkotmánymódosítás. Abban, ami kizárt tárgykör, nem kérhetjük meg a népet, hogy mondjon véleményt! Viszont azokban a kérdésekben, ahol megkérdezhetjük a népet, hogy mondjon véleményt, ott bizony mindig megkérjük a véleményét. Én úgy gondolom, hogy ez a demokráciának az egyik ünnepe, amikor népszavazásról lehet szó, amikor országos népszavazás elrendeléséről dönthet az Országgyűlés. Én kérem, hogy minél többen támogassák. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a mai ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! 12 óráig szünetet rendelek el. Az Országgyűlés 12 órától határozathozatalokkal folytatja munkáját. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. (Szünet: 11.17-12.05 Elnök: dr. Latorcai János Jegyzők: Gelencsér Attila és Hiszékeny Dezső)
[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat, és mindazokat, akik figyelemmel kísérik az ülésünket. Folytatjuk a mai ülést. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a vagyonnyilatkozat megtételéhez szükséges törvény szerinti nyilatkozatokat, tájékoztató anyagokat és a családtag vagyonnyilatkozatához tartozó borítékot a képviselő hölgyek és urak az Országgyűlés november 29-én, tegnap kezdődött ülésén, illetve a december 13-ával kezdődő ülésének ülésnapjain az ülésterem elnöki bejáratánál található recepciós pultnál, a nemzetiségi szószólók pedig a Magyarországi nemzetiségek bizottsága titkárságán névre szólóan kapják kézhez. Tájékoztatom arról is a tisztelt képviselőtársaimat, hogy a vagyonnyilatkozat megtételéhez szükséges teljes csomag a későbbiekben a Mentelmi bizottság titkárságán is elérhető és átvehető. A vagyonnyilatkozati formanyomtatvány az e-futárban, a tájékoztató és háttéranyagok között is megtalálható. Tisztelt Országgyűlés! Most a napirend szerinti határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Kérem, foglalják el helyüket, és ellenőrizzék, hogy kártyájukat megfelelően elhelyeztéke a szavazógépekben. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az országos népszavazás elrendeléséről szóló H/17733. számú határozati javaslat zárószavazása. Emlékeztetem önöket, hogy tegnapi döntésünknek megfelelően a határozati javaslatot kivételes eljárásban tárgyalja az Országgyűlés. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a határozati javaslatban foglalt négy kérdést illetően az országos népszavazás elrendeléséről az Országgyűlés külön-külön határoz. A határozati javaslat teljes szövegét képviselőtársaim már a honlapon is megismerhették. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elrendelie az országos népszavazást a H/17733. számú határozati javaslatban foglalt, „Támogatjae Ön, hogy kiskorú gyermekeknek köznevelési intézményben a szülő hozzájárulása nélkül szexuális irányultságokat bemutató foglalkozást tartsanak?” kérdésben, a határozati javaslat szerinti költségvetéssel. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az országos népszavazást a feltett kérdésben 123 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 1 tartózkodás mellett elrendelte. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elrendelie az országos népszavazást a H/17733. számú határozati javaslatban foglalt, „Támogatjae Ön, hogy kiskorú gyermekek számára nemi átalakító kezeléseket népszerűsítsenek?” kérdésben, a határozati javaslat szerinti költségvetéssel. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az országos népszavazást a feltett kérdésben 124 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 1 tartózkodás mellett elrendelte. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elrendelie az országos népszavazást a H/17733. számú határozati javaslatban foglalt, „Támogatjae Ön, hogy kiskorú gyermekeknek fejlődésüket befolyásoló szexuális médiatartalmakat korlátozás nélkül mutassanak be?” kérdésben, a határozati javaslat szerinti költségvetéssel. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az országos népszavazást a feltett kérdésben 125 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elrendelte. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elrendelie az országos népszavazást a H/17733. számú határozati javaslatban foglalt, „Támogatjae Ön, hogy kiskorú gyermekeknek a nem megváltoztatását bemutató médiatartalmakat jelenítsenek meg?” kérdésben, a határozati javaslat szerinti költségvetéssel. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az országos népszavazást a feltett kérdésben 125 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 1 tartózkodás mellett elrendelte. [[Az eddig távol lévő ellenzéki frakciók képviselői elfoglalják helyüket az ülésteremben. Szórványos taps a kormánypártok soraiban. Folyamatos közbeszólások. Jakab Péter a kormánypártok sorai felé: Fröcsögjél a maszkod mögött!]] A most érkezett képviselőtársaim is foglalják el helyüket! Arra kérem önöket is, hogy legyenek szívesek ellenőrizni, hogy megfelelően elhelyeztéke a szavazógépben a szavazókártyájukat. [[Jakab Péter a kormánypártok sorai felé: Fel tudsz mászni az ereszre…? Nacsa Lőrinc: Ennyien be se fértek… Zsigó Róbert: Ne idegeskedj! Jakab Péter: Lesz egy visszavágó, barátom!]] [[12.10]] Megkérem újonnan érkezett képviselőtársaimat, hogy foglalják el helyüket, hogy folytatni tudjuk a szavazást. Köszönöm szépen. Soron következik az egyes egészségügyi, egészségbiztosítási és gyógyszerészeti tárgyú, valamint kapcsolódó törvények jogharmonizációs és egyéb célú módosításáról szóló T/17278. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/17278/6., összegző jelentését pedig T/17278/7. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Rig Lajos képviselő úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 44 igen szavazattal, 119 nem szavazat ellenében és 6 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés a módosító javaslatot nem tartotta fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/17278/6. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 122 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 48 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17278/9. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 122 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 47 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2022. évi egységes költségvetéséről szóló T/17318. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17318. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 122 igen szavazattal, 48 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik az állatok védelme érdekében szükséges egyes büntetőjogi tárgyú törvények módosításáról szóló T/17434. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/17434/7., összegző jelentését pedig T/17434/8. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Kálló Gergely képviselő úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 38 igen szavazattal, 119 nem szavazat ellenében és 10 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés, tisztelt képviselőtársaim, a módosító javaslatot nem tartotta fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/17434/7. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 168 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17434/10. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 168 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az elfogadott napirendünknek megfelelően most a tegnapi napon elhangzott interpellációkra adott válaszok elfogadásáról történő határozathozatalokra kerül sor. Z. Kárpát Dániel képviselő úr, a Jobbik képviselője, az I/17677. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 119 igen szavazattal, 50 nem szavazat ellenében és 1 tartózkodás mellett elfogadta. Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony, az MSZP képviselője, az I/17660. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 120 igen szavazattal, 49 nem szavazat ellenében és 1 tartózkodás mellett elfogadta. Arató Gergely képviselő úr, a DK képviselője, az I/17663. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 118 igen szavazattal, 50 nem szavazat ellenében és 2 tartózkodás mellett elfogadta. Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr, az LMP képviselője, az I/17673. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 120 igen szavazattal, 49 nem szavazat ellenében és 1 tartózkodás mellett elfogadta. [[12.20]] Mellár Tamás képviselő úr, a Párbeszéd képviselője, az I/17674. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 118 igen szavazattal, 48 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Nunkovics Tibor képviselő úr, a Jobbik képviselője, az I/17675. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 120 igen szavazattal, 48 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony, az MSZP képviselője, az I/17422. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 120 igen szavazattal, 48 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Varju László képviselő úr, a DK képviselője, az I/17662. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 120 igen szavazattal, 48 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! A határozathozatalok végére értünk. Most kétperces technikai szünetet tartunk. (Szünet: 12.22-12.25 Elnök: dr. Latorcai János Jegyző: Gelencsér Attila)
Tisztelt Képviselőtársaim! Folytatjuk munkánkat. Soron következik „A Magyarország és az Iráni Iszlám Köztársaság között a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről szóló Megállapodás kihirdetéséről” szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/4073. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Most megadom a szót Magyar Levente államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek, a Külgazdasági és Külügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, miniszterhelyettes úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Az önök előtt lévő törvényjavaslat új elemmel egészíti ki a Magyarország és az Iráni Iszlám Köztársaság közötti gazdasági kapcsolatok fejlődésének jogszabályi kereteit. A kihirdetésre váró megállapodás célja a kétoldalú magyar és iráni gazdasági és azon belül is a beruházási kapcsolatok előmozdítása, valamint a beruházási környezet biztonságosabbá és kedvezőbbé tétele. A megállapodás azokra a beruházásokra vonatkozik, amelyeket a két ország beruházói egymás területén valósítanak meg. A megállapodás magyar szempontból az Iránban viszonossági alapon letelepülő magyar beruházók védelmét és jogbiztonságát szolgálja, amelynek kiemelt jelentősége van a számos piaci lehetőséget magában hordozó közel-keleti térségben. Magyarország Kormányának külgazdasági stratégiai célkitűzése a magyar vállalatok külföldi beruházásainak ösztönzése, továbbá az ott, mármint külföldön megtermelt profit hazahozatala és a külföldi beruházók által kivitt nyereség közötti egyensúly megteremtése. E stratégia megvalósításának alapjául szolgál a kétoldalú beruházásvédelmi megállapodások létrehozása. A lisszaboni szerződés 2009-es hatálybalépése óta a közvetlen külföldi befektetések az Európai Unión belül a közös kereskedelempolitika részét képezik. Ez azt jelenti, hogy az Európai Unió tagországai más országokkal akkor köthetnek beruházásvédelmi megállapodást, ha arra az Európai Bizottság is a szükséges nemzeti felhatalmazás mellett kiadta jóváhagyó felhatalmazását. A Magyarország és az Iráni Iszlám Köztársaság közötti megállapodás esetében ez megtörtént, így a megállapodás az Európai Unió iránymutatása alapján és jóváhagyásával jött létre. Tisztelt Ház! A megállapodás egyik legfőbb rendeltetése, hogy biztosítsa a két ország beruházói számára a beruházásaik védelmét jelentő jogi garanciális kereteket. Irán vonatkozásában több hazai vállalkozás is tájékozódik későbbi beruházási szándékkal. A beruházók számára különösen fontos az esetlegesen, akár az állammal szemben felmerülő jogviták tisztességes és pártatlan rendezése. A megállapodásnak köszönhetően a magyar beruházók, illetve beruházásaik nemzetközi jogi védelemre számíthatnak az esetleges vitás kérdések rendezése során. A megállapodás megfelel a nemzetközi normák által kijelölt tartalmi követelményeknek. A megállapodás számos garanciális elemet tartalmaz a külföldön beruházó vállalkozások számára, így többek között biztosított a hátrányos megkülönböztetéstől való védelem, valamint a legnagyobb kedvezmény elve és a nemzeti elbánás elve is. A jelen megállapodás módot ad a beruházó és az állam közötti viták rendezésére is. Ez a rendelkezés jelenti a beruházók számára a legfőbb biztosítékot, és ezért képezi részét minden beruházásvédelmi megállapodásnak. Az említett rendelkezés védelmet biztosít azokban az esetekben is, amikor a beruházásvédelmi megállapodás rendelkezései egy adott országban közvetlenül nem hajthatók végre a partner hazai bíróságai előtt. Tisztelt Országgyűlés! A megállapodás megkötésétől azt várjuk, hogy a beruházók védelme révén segítse a Magyarország és Irán közötti gazdasági és beruházási kapcsolatok fejlődését. Kérem a tisztelt képviselőket, hogy a törvényjavaslatot szíveskedjenek támogatni. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Zsigmond Barna Pál képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Az előttünk fekvő törvényjavaslat megteremti azon jogi kereteket, hogy a Magyarország és az Iráni Iszlám Köztársaság közötti beruházási tevékenység szabályozott és biztonságos keretek között folyhasson. A törvényjavaslat szövege rögzíti, hogy mindkét fél olyan kedvező feltételeket teremt, összhangban természetesen törvényeivel és jogszabályaival, amely beruházási szempontból vonzó a másik szerződő fél számára. A felek kölcsönösen igazságos és méltányos bánásmódot és teljes körű védelmet nyújtanak a területükön létrehozott beruházások számára. [[12.30]] A törvényjavaslatot megelőző szándéknyilatkozatot még 2015-ben írta alá Varga Mihály, akkori nemzetgazdasági miniszter, egy, a miniszterelnök úr által vezetett teheráni látogatás során. Ezt követően a 2017-es magyar-iráni gazdasági vegyes bizottság első ülésén több előremutató megállapodás is született, és mint a törvényjavaslatban is olvashatjuk, a beruházásvédelmi megállapodást 2017. december 4-én írta alá a magyar és az iráni fél Teheránban. Sajnos elmondható, hogy Irán jelenleg munkanélküliségtől és alulfoglalkoztatottságtól szenved. A kö-zelmúltban kivonult külföldi vállalatok által hagyott űrt talán némileg be tudják tölteni a jelenleg tárgyalt törvényjavaslathoz hasonló megállapodások. Iránt tekintve elmondható, hogy a befektetések szempontjából a kkv-k vannak versenyképes helyzetben. Az adócsökkentési lehetőségek külföldiek számára is széles körben igénybe vehetők. Jelen törvényjavaslat is rendelkezik a nemzeti elbánás és a legnagyobb kedvezmény elve alkalmazásának az előírásáról, tisztázza a keletkezett jövedelmek átutalásának gyakorlatát, és megfogalmazza a beruházó állam és az állam között keletkezett viták rendezésének a módját. A Fidesz országgyűlési képviselőcsoportja támogatja a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Gurmai Zita képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen a csere lehetőségét. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! Kedves Képviselőtársaim! Néhány gondolatot a tartalmi összefoglalóról. Nyilvánvaló, hogy a felek nyilatkoztak az egymás területén való beruházások ösztönzéséről, nyilván ez a legfontosabb most, és arról is, hogy kedvező üzleti környezetben lehessen mindezt megtenni, és ehhez persze teljes körű biztonságot lehessen biztosítani a másik fél területén megvalósult beruházásoknak. E megállapodás rendelkezései nem befolyásolják a felek szabályozási intézkedések meghozatalához fűződő jogát olyan területeken, mint a közegészségügy, a biztonság, a környezet védelme vagy például a fogyasztóvédelem. Képviselőtársam említette a diszkriminációmentességet, a nemzeti és a legnagyobb kedvezményes elbánás elvét is. Utóbbi alól kivételt képeznek azok a kedvezmények, amiket az egyik szerződő fél a harmadik országnak a vámunióban, a szabadkereskedelmi övezetben, a pénzügyi unióban való részvétele kapcsán ad, és szerintem az is nagyon fontos, hogy vállalják, hogy kártalanítják egymás beruházóját, beruházását ért háború, szükségállapot, felkelés miatti veszteség esetében is. Nyilvánvaló, hogy szó van a kisajátítás tilalmáról is, ami azt jelenti, hogy egymás beruházásait nem államosíthatják, nem sajátíthatják ki, vagy vonhatják hasonló intézkedés alá, és rögzítik a beruházásból származó jövedelmek átutalásának szabadságát, a beruházáshoz kapcsolódó jogátruházás kérdéseit, a beruházással kapcsolatban keletkezett viták rendezésének módját, tájékoztatási kötelezettséget a beruházásokat érintő jogszabályi változásokról, nemzetközi egyezményekről. Nyilvánvaló, hogy meghatározza a szerződő államok beruházói közötti jogviták rendezésének módját is. Néhány tartalmi észrevételt is szeretnék elmondani. Magyarország láthatóan számos keleti országgal kívánja szorosabbra fűzni kapcsolatait. 2020 novemberében a Kirgiz Köztársaság, 2021 februárjában pedig Koszovó kapcsán iktattak törvénybe nagyon hasonló tartalmú megállapodást, ami ugyancsak a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről szóló megállapodást ültette át a hazai jogrendbe. A jelen javaslat célja sem más, mint a két ország közötti gazdasági kapcsolatok fejlesztése, elősegítése, különösen az egymás területén megvalósuló beruházási tevékenység feltételeinek kedvezőbbé, biztonságosabbá tételével a beruházások ösztönzése. Az indítvány alapját képező megállapodás lényege, hogy a két ország beruházói számára biztosítottak legyenek a beruházásaik védelmét jelentő jogi, garanciális elemek, amelyek az egyes állam területén indított vállalkozások biztonságosabb működését szolgálják. A hasonló megállapodások általában nem ellentétesek a hazai gazdaság érdekeivel, így a Magyar Szocialista Párt rendszerint megszavazza ezeket a kezdeményezéseket. Ez a jelenlegi javaslat azért tarthat mégis számot nagyobb érdeklődésre, mert Irán az elmúlt években gyakran került a nemzetközi érdeklődés középpontjába. Az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2006 óta több olyan határozatot is elfogadott, amelyben felszólította Iránt a nukleáris fegyverkezési célú urándúsítás felfüggesztésére. Az EU számos gazdasági és pénzügyi szankciót vezetett be Iránnal szemben, többek között korlátozta számos termék kereskedelmét, korlátozásokat alkalmazott a pénzügyi ágazatban és a személyek és szervezetek beutazási korlátozásában is, befagyasztotta a vagyoni eszközeiket. Miután a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség által végzett ellenőrzés megerősítette, hogy Irán végrehajtotta a nukleáris vonatkozású intézkedéseket, 2016. január 16-án feloldották a legtöbb uniós és ENSZ-szankciót. Az EU minden nukleáris vonatkozású gazdasági és pénzügyi szankciót feloldott, és a 2016-os hatálybalépés óta mármint az iráni nukleáris megállapodásnak az Unió feloldotta a legtöbb, Iránt érintő gazdasági és pénzügyi szankciót. Az Európai Bizottság ennek értelmében lépéseket tesz, hogy elősegítse az Iránnal folytatott jogszerű kereskedelmet, és támogassa azokat a cégeket, amelyek az uniós szankciókat tiszteletben tartva folytatnának üzleti tevékenységet iráni partnerekkel. Ugyanakkor a pénzmosás elleni akciócsoport évente többszintű listát alkot a pénzmosás és terrorizmus finanszírozása szempontjából kockázatosnak minősített országokról, melynek első kategóriájába 2021-ben mindössze két ország, Észak-Korea és Irán került. Az Egyesült Államok és Irán viszonya szintén továbbra is feszült. Az amerikai kormány 2020 szeptemberében bejelentette, hogy egyoldalúan visszaállított minden szankciót Iránnal szemben. 2021 novemberében pedig Antony Blinken amerikai külügyminiszter már nem zárta ki annak a lehetőségét sem, hogy az Egyesült Államok katonai erőt vet be, hogy megállítsa az iráni atomprogramot. Én mindenféleképpen úgy gondolom, hogy az államtitkár úr kérését teljesítjük, és támogatjuk a javaslatot.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Juhász Hajnalka képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! A fenti megállapodás, ahogyan képviselőtársaim is ismertették, egyik legfontosabb célja a gazdasági kapcsolatok fejlesztése és elősegítése. Emellett szintén szeretném kiemelni a jogi kereteket, amelyekből a beruházásvédelmi megállapodás fontos szempontokat emel ki, az igazságos és a méltányos elbánást írja elő, valamint valóban lényeges rendelkezése a megállapodásnak a nemzeti elbánás és a legnagyobb kedvezmény elve alkalmazásának az előírása. A megállapodás egyik legfőbb rendeltetése azonban, amelyet miniszterhelyettes úr is ismertetett, hogy a két ország beruházói számára biztosítottak legyenek a beruházásaik védelmét jelentő jogi garanciális elemek. Az Iráni Iszlám Köztársaság területén néhány hazai gazdálkodó tájékozódik későbbi beruházások szándékával, a beruházók számára pedig különösen fontos esetlegesen, akár az állammal szemben is a felmerülő jogviták korrekt, pártatlan, választottbíráskodás mellett történő rendezése. Ezért is fontos ez a megállapodás, mert többek között ennek a garanciáit is nyújtja, ezért a KDNP támogatja. Köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Gyüre Csaba képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy olyan megállapodás fekszik előttünk, amely sok szempontból nagyon fontos, és ha azt nézzük, hogy milyen történelmi gyökerei vannak annak, hogy Magyarország és Irán, illetve a jogelőd állam, Perzsia között milyen kapcsolatok vannak, akkor elmondhatjuk, hogy különleges a kapcsolatunk, hiszen már legalább ezeréves kapcsolat van Magyarország és Irán között. [[12.40]] Nem sokkal a honfoglalás után, az államalapítás időszakát néhány évtizeddel követve jelentek meg a jászok itt, Magyarországon. A jászság iráni nyelvű és eredetű népcsoport, akik bizony hozták magukkal azt a kultúrát, amely a keleti részen, Közép-Ázsiában vagy a Közel-Kelet keleti részén kialakult, ezzel megteremtve a lehetőséget a két nép közötti együttműködésre. A jászok megjelenése csak az első lépés volt, hiszen aztán, amikor a törökök feltűntek Európában, ki kell emelnünk a nagy törökverő Hunyadi János nevét, aki ott keresett szövetségeseket az Oszmán Birodalom keleti végén, Perzsiában, és ugyanezt a politikát folytatta majd a fia, Mátyás király az uralkodása alatt. Hunyadi János kísérletet tett annak idején a törökök kiszorítására Európából, és ezt úgy próbálta meg, hogy szövetségre lépjen Iránnal és a keleti népekkel, akiket szintén fenyegetett a török hódítás. Tehát a megállapodások már erre az időszakra vezethetők vissza, és azt láthatjuk, hogy a valóságban több mint 500 éves múltja van annak, hogy megállapodás jöjjön létre Magyarország és Irán között. Ha azt nézzük, hogy ma, a XXI. században mennyire fontosak a kereskedelmi kapcsolatok, az, hogy hogyan bővül egy ország gazdasága, és mennyire szükségünk van a keleti kapcsolatokra, akkor nyilván Iránról sem szabad megfeledkeznünk. Amikor a Jobbik Magyarországért Mozgalom bekerült az Országgyűlésbe, már előtte meghirdette a keleti nyitás politikáját, amelynek lényege az volt, hogy az ázsiai országokkal, a kistigrisekkel, a közép-ázsiai országokkal, a közel-keleti országokkal minél szorosabb gazdasági együttműködésre kell törekedni. Nagyon örülünk annak, hogy később, 2010 után ezt a kormányzat is hivatalos politikájává tette, és meghirdette a keleti nyitás politikáját. A Jobbik Magyarországért Mozgalom mindig is partner volt e tekintetben. Ha megnézzük, hogy miért fontos Irán, látni kell, hogy Irán egy nagyon nagy állam, hiszen területe csaknem hússzor akkora, mint Magyarországé, bár a népsűrűsége közel sincs akkora, a népességszáma csak nyolcszorosa a magyarországinak, de azt is látnunk kell, hogy nagyon dinamikus népességfejlődésen esett át Irán az elmúlt időszakban. 1960-ban még csak 22 millió lakosa volt, majd húsz évvel később ez csaknem megduplázódott, 1980-ra már 39 millió lakosú, mára pedig odajutottunk, hogy átlépte a 80 millió főt, tehát gyakorlatilag hatvan év alatt több mint négyszeresére nőtt Irán lakossága. Nyilván ez a gazdasági erejét is jellemzi az országnak, bár egy több népcsoportból összetevődő államról beszélünk, hiszen jóval több mint a fele a lakosságnak perzsa eredetű, de nagyon nagy százalékban, 15-20 százalékban élnek ott azeriak, illetve 10 százalék a kurdok aránya, míg a vallása gyakorlatilag száz százalékban, 99,4 százalékban iszlám, az államformája is teokratikus köztársaság. Időszámításunk előtti VI. század óta gyakorlatilag egy egységes államról beszélünk, és a Perzsia kifejezést használjuk rá. Még a görögök nevezték el Perzsiának. Azóta, gyakorlatilag Khomeini ajatollah és az iráni iszlám forradalom idejéig így is nevezték őket, azóta gyakorlatilag az Iráni Iszlám Köztársaság kifejezés a hivatalos. Egy agráripari országról beszélünk, azonban ma, a XX. század végén, illetve a XXI. század elején a legfontosabb energiaforrásunk a kőolaj és a földgáz, és tudnunk kell, hogy Irán a második legnagyobb készlettel rendelkezik az egész világon mind kőolaj, mind földgáz tekintetében. Ha ezt nézzük, Magyarországnak egy ilyen állammal mindenféleképpen nagyon jó gazdasági kapcsolatokat kell ápolnia. Persze látjuk, hogy nem Irán látja el a világot kőolajjal és földgázzal. Ennek az az oka, hogy nagyon elmaradottak a kitermelési technológiái mind a kőolaj-, mind a földgázkitermelésben, illetve problémás a földgáz cseppfolyósított formában történő eljuttatása is a célországokba. Irán számára például a földgázellátásban az elsődleges célország India, amely hatalmas fogyasztó, de mindemellett szinte ugyanilyen szinten megjelenik Európa és Európán belül nyilván Magyarországról is beszélnünk kell. Amikor arról beszélünk, hogy milyen problémás Európa földgázellátása, és ha itt vagy ott elzárják a gázcsapokat, akkor milyen alternatív megoldásokat kell keresnünk, rá kell hogy jöjjünk, hogy a jövőben akár az Iránból ideirányuló cseppfolyós kőolaj is nagyon fontos energiaforrás lehet Magyarország számára, ugyanígy a kőolaj is nagyon fontos. Éppen ezért fontos az, hogy megfelelően védjük egymás között a gazdasági kapcsolatainkat, még akkor is, ha az iráni atomprogram nem mindenkinek tetszik ma a világon, nem tartják megfelelőnek, így például az iráni kőolaj- és földgázkitermelést nagyrészt sújtotta az is, hogy bojkottálta mind az Amerikai Egyesült Államok, mind számtalan más ország a világban. Ezért a legmodernebb technológiákat nem tudták alkalmazni, többek között ezért is vannak lemaradva. Ma is problémás az atomprogram tekintetében, hogy éppen az Egyesült Államok milyen politikát folytat Iránnal szemben. De bízunk abban, hogy előbb-utóbb ezek a problémák megoldásra kerülnek, és a magyar-iráni gazdasági kapcsolatok is egyre nagyobb fejlődésnek fognak indulni a jövőben. Még egy dolgot szeretnék kiemelni, ami miatt fontos ez a megállapodás, és amiben nagy potenciál van a jövőben. Már többször említettem itt, hogy a közel-keleti, illetve közép-keleti országok iránt, azt gondolom, nagyon nagy az érdeklődés a magyar állampolgárok szemében. Nemcsak azért, mert a jász-magyar egy évezredes együttélés kíváncsivá teszi a magyarokat a jászok eredeti szülőhelyének felfedezése iránt, hanem egyáltalán a keleti kultúra megjelenése felkeltette az érdeklődést a magyar emberekben, és nagyon sokan szeretnék látni azt a több évezredes kultúrát, amely Iránban is található. Nem véletlen, hogy a világörökség rendkívül sok látnivalója található meg ma az Iráni Iszlám Köztársaság területén. Azt gondolom, hogy egy fejlődő gazdasági kapcsolat előbb-utóbb a turizmust is egyre jobban el fogja indítani a két ország között, hiszen az ilyen látványosságokat, amelyeket Iránban meg lehet tekinteni, azt gondolom, sok embernek látnia kellene, és el kell jutni megnézni azokat az évezredes örökségeket, amelyeket az iráni kultúra hagyott ránk. Ez nagy érdeklődést vált ki a magyar emberekből. Nagy potenciál van véleményem szerint az iráni-magyar kapcsolatokban, ezért a Jobbik Magyarországért Mozgalom is támogatja a megállapodás kihirdetését. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most van lehetőség további képviselői felszólalásokra. Meg is adom a szót Turi-Kovács Béla képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Fontosnak tartottam, hogy néhány mondatban méltányoljam és értékeljem azt a körülményt, hogy a magyar külügy, a magyar külgazdaság az egész világon jelen van, és meggyőződésem szerint ez az irány az egyetlen helyes irány. Egy kicsi és, azt kell mondanom, sérülékeny gazdasággal rendelkező országnak, mint Magyarország, minden irányba nyitnia kell, és erre ez egy kiváló példa. Amikor remek kapcsolatokat építünk ki az iszlám világ szunnita részével, legalább olyan fontosnak tartom, hogy az iszlám világnak azzal a másik, a síita világával is kapcsolatunk legyen, amely, meggyőződésem szerint, előbb vagy utóbb, nagyjából-egészében egyenlő súllyal jelenik meg a világon belül. Számunkra talán nem is ez a legfontosabb. Az a legfontosabb, hogy a nyitottságunk megteremtse azokat a lehetőségeket, amelyek nélkül egyoldalúan, egy irányba és csakis egy irányba lennénk elkötelezettek. Különösen érzékelem én ezt a magyar vidék részéről. Amikor évről évre, újra és újra felmerülnek azok a lehetőségek, hogy a megtermelt javakat el lehete biztonsággal és megfelelő áron adni, hogy képesek vagyunke megteremteni azokat a feltételeket, amelyek a fejlődéshez feltétlenül szükségesek, ehhez meggyőződésem szerint csak az vezethet, ha egy nyitott, olyan jellegű külgazdaságot folytatunk, amelyet eddig is folytatott a külügy. Különösen méltánytalannak tartom, amikor olyan támadások érik a magyar kormányt és azon belül a Külgazdasági és Külügyminisztériumot, ami valami olyasmire irányul, mintha felesleges lenne a világ legkülönbözőbb pontján megjelenni. Lehet, hogy nem mindenütt sikeres, nem mindenütt eredményes egy-egy megállapodás, de ezeknek a megállapodásoknak egy jó része mégiscsak haszonnal, a magyar gazdaság részére jelent olyan hasznot, amely meggyőződésem szerint máshonnan nem hozható be. Azt gondolom, hogy ez a politika az egyetlen helyes irány, a méltatlan támadásokat pedig érdemes visszaverni. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[12.50]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Kérdezem, kíváne valaki még felszólalni a vitában. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom. Most megkérdezem Magyar Levente miniszterhelyettes urat, hogy kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen, parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm, házelnök úr. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Szeretném megköszönni csak röviden a konstruktív hozzászólásokat. Ha jól értem, akkor nem hangzott el olyan jellegű kritika a megállapodással kapcsolatban, amelyik érdemi reflexióra szorul. Köszönöm, hogy megértik azt, hogy Magyarországnak eminens érdeke ahogyan Turi-Kovács képviselő úr az imént kiemelte kiegyensúlyozott, a kereskedelmet és a kölcsönös befektetéseket megalapozó kapcsolatokat ápolni a világ összes nagy gazdaságával. Bármilyen kultúrát, civilizációt képviseljenek ezek az országok, mi azt nézzük, hogy a magyar termékeket hol lehet értékesíteni, honnan várhatunk értékes befektetéseket, és azokat az egyre nagyobb számban most már jelen lévő magyar vállalatokat, amelyek képesek külföldön befektetni, mely célországokba tudjuk egyébként egy széles körű állami támogatási rendszer révén eljuttatni. Azt gondolom, hogy bármilyen terhelt is több szempontból a nemzetközi közösség egy részének viszonya Iránnal, nekünk a kapcsolatokat ápolni kell abban a reményben, hogy ha majd az asztalon lévő nyitott kérdések megnyugtatóan elrendeződnek és az erre irányuló tárgyalások intenzíven zajlanak jelenleg is Bécsben, és reméljük, hogy sikerrel járnak , akkor meglegyen már, készen legyen az a jogi keretrendszer és gazdasági keretrendszer, amelybe beilleszthető egy olyan kölcsönösen előnyös gazdasági tevékenység, amelyikből, ahogyan említettem, a magyar gazdaság, a magyar társadalom egésze közvetett vagy közvetlen úton profitálni tud. Köszönöm szépen mindennek a megértését és azt az összpárti konszenzust, amit kialakulni értek ebben a kérdésben. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Most soron következik a veszélyhelyzettel öszszefüggő egyes szabályozási kérdésekről szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/17671. számon a parlament informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Most megadom a szót György István államtitkár úrnak, a Miniszterelnökség államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A világ lassan több mint két éve él együtt a koronavírus-világjárvánnyal. A mögöttünk álló időszak megmutatta nekünk azt, hogy bizonyos helyzetek gyors döntéseket és gyors szabályozást kívánnak. A járvány Magyarországon való felbukkanása óta a kormány döntései fókuszába a magyar emberek egészségét és életének védelmét helyezte, emellett kiemelt célként kezelte azt is, hogy Magyarországon az élet és a gazdaság ne álljon le, amely irányvonalak szem előtt tartása az elmúlt hónapok szabályozási környezetének kialakítását is alapjaiban meghatározta. Az Országgyűlés a koronavírus-járvány elleni védekezésről szóló 2021. évi I. törvény módosításáról szóló 2021. évi CII. törvény elfogadásával az Alaptörvény 53. cikk (3) bekezdése alapján éppen ezért hosszabbította meg a kormány számára adott felhatalmazást a rendkívüli intézkedések fenntartására 2021. december 31-éig, mert így továbbra is biztosíthatóvá vált a kormány akcióképessége és gyors reagálása a járványhelyzet miatti aktuális kihívások tekintetében. Mi sem bizonyítja jobban a felhatalmazás adta keretek megfelelő alkalmazását, mint hogy ennek köszönhetően Magyarország Európa egyik legsikeresebb oltási programját hajtotta végre. Ez egyrészt azért valósulhatott meg, mert a magyar kormány előrelátó módon további európai uniós országokkal szemben a nyugati oltóanyagok mellé keleti vakcinákat is vásárolt. Másrészt Magyarország a védekezés szinte minden területén azonnali, illetve gyorsabb járványkezelési intézkedéseket hozott, mint az Európai Unió más tagállamai. Magyarország volt az eddigi első Európában, amely a felnőtt lakosság több mint 50 százalékát kétszer is be tudta oltani. Ugyanígy a kontinens országai közül Magyarországon kezdődött meg először a 12 év feletti gyermekek regisztrációja és oltása még júniusban, de a harmadik oltás lehetőségét szintén Magyarország biztosította elsőként Európában augusztus 1-jétől. Ebben most az Európai Unió átlagátoltottsága 7 százalék, Magyarországé pedig 25-26 százalék, Európában ebben, a harmadik oltások beadásában első helyen vagyunk. A felhatalmazásból eredő hatékony döntéshozatal által a gazdaság újraindítása terén is komoly eredményeket könyvelhetünk el. Míg a 2008-2009-es recesszió során az akkori kormány a segélyezésre és hitelfelvételekre helyezte a hangsúlyt, addig a mostani vezetés a múlt hibáiból tanulva az egység és az egészség megóvása mellett a munkahelyek megvédésére összpontosított. Magyarországnak a 2008-as gazdasági világválság után öt évre volt szüksége a növekedési pálya ismételt eléréséhez, ezzel szemben most, másfél évvel a koronavírus hazánkban való megjelenését követően sikerült elérni a járvány előtti szintet. A gazdaságvédelmi akcióterv sikeres végrehajtását és a nemzetgazdaság erejét tükrözi, hogy az utóbbi két évben Magyarországon foglalkoztatási, beruházási és negyedéves gazdasági növekedési csúcsok dőltek. Tisztelt Ház! Ahogy az a korábban elmondottakból is látszik, a veszélyhelyzet során hozott átmeneti és rendkívül szabályok beváltották a hozzájuk fűzött reményeket, a jogrendszer szükséges és hasznos részei lettek ebben a rendkívüli helyzetben. Sajnálatos módon azonban az új vírusvariánsok újabb és újabb kihívások elé állítják az egész világot. Európában és hazánkban is már a koronavírus delta-variánsa terjed a járvány negyedik hullámában, korábban nem látott gyorsasággal és következményekkel, amelyek kiszámíthatatlansága miatt továbbra is elengedhetetlen a fokozott és hatékony védekezés lehetőségének biztosítása, és itt van a kapuban a dél-afrikai omikron-vírusvariáns is. A kormány mindezen tényeket mérlegelve tesz javaslatot az önök előtt fekvő törvényjavaslatban a koronavírus-járvány elleni védekezésről szóló 2021. évi I. törvény hatályának 2022. június 1-jéig történő meghosszabbítására, amely által ezúttal is rugalmasan lehetne válaszokat adni a járvány okozta nehézségekre. Ahogyan korábban, úgy ezúttal is a szabályozási rendszer megadja annak a lehetőségét, a járványhelyzet intenzitásától függően, hogy a törvény hatályvesztését megelőzően a kormány kezdeményezhesse a veszélyhelyzet megszüntetését. A veszélyhelyzet mghosszabbításával kapcsolatban szükséges egyértelműsíteni, hogy mindez az országgyűlési képviselők általános választásának megtartására, annak áprilisi vagy májusi kitűzésére, mint ahogy az az Alaptörvényből is következik, nincs hatással. Az országos népszavazás tekintetében pedig 2022. január 1-jétől az e javaslat alapján eszközölt módosítások biztosították, hogy azok a veszélyhelyzet alatt is lebonyolíthatók legyenek. Tisztelt Országgyűlés! A veszélyhelyzet megszüntetése esetén az Alaptörvény 53. cikk (4) bekezdése szerint a kormánynak az Alaptörvény 53. cikk (2) bekezdése szerinti rendelete a veszélyhelyzet megszűnésével hatályát veszti. Éppen ezért a veszélyhelyzeti jogalkotással érintett tárgykörökben a jogbiztonság és a szabályozási környezet változatlanságát törvényi szinten, megfelelő átmeneti rendelkezésekkel kell garantálni. Az előttünk fekvő törvényjavaslat ennek megfelelően a veszélyhelyzet megszüntetéséig alkalmazandó átmeneti rendelkezéseket is fenn kívánja tartani és a szabályozási folytonosságot 2021. december 31-ét követően is biztosítani. Engedjék meg, hogy kiemeljek pár olyan szabályozási területet, amelyek esetében az átmeneti rendelkezések fenntartása, illetve megállapítása a magyar emberek életét hivatott könnyebbé tenni. A törvényjavaslat számos korábbi kedvezményt kíván továbbra is biztosítani, köztük a felsőoktatási oklevél kedvezményes kiadását. [[13.00]] A pandémia miatt a nyelvtanulás lehetőségeinek beszűkülése, másrészről a nyelvvizsgázás, különösen a szaknyelvi nyelvvizsgázás lehetőségeinek korlátozottá válása miatt szükségessé vált, hogy a tavalyi döntéshez hasonlóan ebben az évben is diplomásként kapcsolódhassanak be a munka világába azok, akik önhibájukon kívül nem tudták megszerezni a középfokú nyelvvizsgát. Emellett a koronavírus-járvány megfékezése érdekében mint az már ismeretes indokolt a polgárok közötti kontaktusszám jelentős csökkentése. Ennek egyik eszköze a kormányhivatalok és az idegenrendészeti hatóság ügyfélfogadásának felfüggesztése volt. Ugyanakkor a 2020 tavasza óta tartó koronavírus-járvány miatt elrendelt hivatali nyitvatartási korlátozások következtében számos hivatalos okmány érvényessége is lejárt. A kormány a lejáró okmányok érvényességének meghosszabbítását átmeneti szabályozással már 2020-ban biztosította, és a kormányrendeleti szabály jelenleg is irányadó. Azonban jelentős számban vannak még használatban olyan lejárt okmányok, amelyek érvényességét az átmeneti szabály meghosszabbította, így azokat a polgárok jogszerűen használják. A törvényjavaslat ezért egységesen 2022. június 30-ai dátummal állapítja meg a lejárt okmányok érvényességét, így fél évre előre ismertté és ütemezhetővé válik az emberek részére az okmánycsere időpontja. Az elmúlt másfél évben a világjárvány alapjaiban változtatta meg a családok nagy részének napi életvitelét, amelynek egy kardinális pontja a munkavégzés. A veszélyhelyzet ideje alatt az eddiginél szélesebb körben alkalmazott távmunkavégzés nemcsak a munkavállalók, családok egészségének, hanem a gazdaság stabilitásának megőrzését is szolgálta. A távmunkavégzés veszélyhelyzeti szabályozása jó gyakorlati tapasztalatok alapján megfelelő jogi keretet teremtett, így a javaslat a veszélyhelyzet során a távmunkával kapcsolatos szabályok alkalmazásáról szóló kormányrendelet kivezetéséhez szükséges szabályokat állapítja meg. A módosítással a távmunkavégzés tekintetében a veszélyhelyzet idején kialakult gyakorlat normál jogrendbe történő átemelése történik meg. Végezetül szükséges kitérni arra, hogy a veszélyhelyzet ideje alatt az egészségügyi dolgozó és a koronavírus-világjárvány elleni védekezésben közreműködő orvos, egészségtudományi képzésben részt vevő hallgató közforgalmú személyszállítási utazási kedvezményben részesülne. A veszélyhelyzet megszüntetését követően a hivatkozott utazási kedvezményben részesített személyek számára is szükséges egy átmeneti időszakot biztosítani, amely alatt az érintett személyek, valamint intézmények beszerezhetik a dolgozói bérleteket. A javaslat alapján az ingyenes utazásra jogosító igazolás a veszélyhelyzet megszűnését követő 14. napig érvényes, mely az országos, regionális, elővárosi és helyi személyszállítási közszolgáltatások ingyenes, menet-, hely- és pótjegy megvásárlása nélküli igénybevételére jogosít. Tisztelt Ház! Ahogyan eddig is, a továbbiakban is azt tudjuk mondani, hogy a koronavírus-járvány elleni védekezés leghatásosabb eszköze a védőoltás. Magyarország Európa egyik legeredményesebb oltási programjával küzd a koronavírus-járvány ellen. Ezúton is szeretnék köszönetet mondani azon polgártársainknak, akik közvetve vagy közvetlenül is munkájukkal segítik ezt a védekezést. Itt, az Országház falain belül úgy tudjuk leghatékonyabban segíteni a védekezést, hogy a szükséges jogi keretet megteremtjük, illetve a már bevált szabályokat fenntartjuk. Az előttünk lévő törvényjavaslattal biztosítani tudjuk az összhangot a korábbi veszélyhelyzeti rendeleti szabályok és a törvényi rendelkezések között. Mindezek alapján kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjen. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Kara Ákos képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Országgyűlés! Kedves Képviselőtársaim! Személyes meggyőződésem, hogy ezekben a megpróbáltatásokkal teli időkben nélkülözhetetlen a lehető legszélesebb körű nemzeti összefogás és társadalmi szolidaritás biztosítása. Mára ugyanis egyértelművé vált, hogy a koronavírus terjedésének akadályozása, lassítása, illetve a fertőzés elleni, a járvány elleni küzdelem támogatása, az emberi egészség megóvása és a magyar gazdaság újraindítása valamennyiünk számára közös feladat, valamennyiünknek közös feladat. Nehéz időkben, kihívásokkal teli időkben a felelős döntéseket az Országgyűlésnek és a kormánynak kell meghoznia. A kormány elsődleges célja, csakúgy, mint eddig, hogy megvédje a magyar emberek életét és egészségét, valamint az, hogy mielőbb indítsa újra a gazdaságot, és megőrizze a magyar munkavállalók, a magyar emberek, a magyar családok munkahelyeit. Ezért is született meg a most tárgyalt törvényjavaslat. A koronavírus új variánsai nem tapasztalt gyorsasággal, eddig nem tapasztalt gyorsasággal és következményekkel terjednek Európa-szerte, de világszerte is. A negyedik hullámban annak kiszámíthatatlansága miatt elengedhetetlen a hatékony és fokozott védekezés biztosítása. Éppen ezért tartom fontosnak, rendkívül fontosnak, hogy a kormány újra a parlamenthez fordul, hiszen rendkívüli jogrendet hirdetett, és annak meghosszabbítását kéri a magyar Országgyűléstől 2022. június 1-jéig, tehát 2022. június 1-ig. Megjegyzendő azonban, hogy amennyiben a járványhelyzet azt lehetővé teszi, a kormány kezdeményezni fogja a veszélyhelyzetnek a törvény hatályvesztését megelőző megszüntetését. Kedves Képviselőtársaim! Szeretném kiemelni azt is, hogy az országgyűlési képviselők általános választásának megtartása, annak április vagy május hónapra történő kitűzése az Alaptörvényből következik, vagyis azt a különleges jogrend fennállása nem befolyásolja. Szintén lebonyolíthatóak lesznek a veszélyhelyzet alatt az országos népszavazások is, hiszen annak kereteit az országos népszavazás megrendezhetőségéről szóló kormányrendelet, illetve a mostani javaslat szerint módosított, a koronavírus-világjárvány elleni védekezésről szóló 2021. évi I. törvény biztosítja. Tisztelt Képviselőtársaim! Hangsúlyozandó és kiemelendő, hogy azért sikerült jól kezelni a járvány eddigi hullámait, mert az ország összefogott, mert Magyarország összefogott. Természetesen kellettek a kiváló, emberfeletti teljesítményt nyújtó egészségügyi és szociális dolgozók, azok a szakemberek, akik helytálltak a saját szakterületükön, szükség volt jól szervezett kormányzati védekezésre, és szükség volt a magyar emberek fegyelmezettségére is. Most az ország annyival van jobb helyzetben, 2021 ősz végén, december felé közeledve, hogy mind az infrastruktúra, mind pedig a tapasztalat szempontjából felkészültebbek vagyunk, és van már vakcina is, elegendő vakcina, és ha mindenki betartja a szabályokat, akkor együtt újra sikerülhet megfékezni a világjárvány hazai terjedését és újraindítani egyben a gazdaságot. A közös célunk, hogy a lehető leghamarabb magunk mögött hagyjuk a járványt, az egész járványt. Az esélyeink jók, ezért is nagyon fontos, hogy továbbra is fenntartsuk a fegyelmezettséget. Rendelkezésünkre áll kellő mennyiségű oltóanyag, a védőoltások mind hatásosak és biztonságosak, a járvány elleni védekezés legfontosabb eszközei a védőoltások. Az egészségügyi adatok szerint Magyarországon a beoltott emberek kevesebb mint 1 százaléka betegszik meg, így ezért is fontos, hogy aki eddig még nem tette, az is kérje az oltást. E helyütt is szeretném kiemelni azt a mondatot, miszerint az oltás működik, Magyarország működik. Köszönetet kell mondanunk az egészségügyi dolgozóknak, a kórházakban dolgozó orvosoknak, ápolóknak, az összes kórházi dolgozónak, a mentősöknek, háziorvosoknak, az ő asszisztenseiknek, akikre mindvégig hatalmas teher hárult és hárul a mostani napokban is. Köszönet illeti a szociális ellátásban és a szociális intézményben dolgozókat, pedagógusokat, rendőröket, katonákat, a közigazgatásban és a kereskedelemben dolgozókat a példás helytállásukért. Ha megengedik nekem, még a Magyar Posta munkavállalóit is, tehát a postásokat is külön kiemelném. Mindenkit köszönet illet, aki a hivatását elkötelezetten gyakorolja az emberek érdekében, a magyar családok érdekében a járvány idején is. Rendkívül sikeres volt a kormányzat által indított oltási akcióhét, meghosszabbításra is került, és tudjuk azt, hogy jelenleg Európában a harmadik oltások beadásában Magyarország az élen jár, az első. [[13.10]] Köszönjük tehát minden magyar embernek a fegyelmezettséget és a türelmet, amelyet az elmúlt időszakban tanúsítottak. Egyben további kitartást és még türelmet kérünk mindenkitől, hiszen szükség van erre. Még egy nagy közös erőfeszítésre van szükség, hogy az oltások elegendő számával véglegesen legyőzzük a koronavírust, és végleg magunk mögött hagyhassuk a járvány szomorú, sőt tragikus időszakát, embert próbáló éveit. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A jogbiztonság, a kiszámítható szabályozási környezet jogállami követelményére tekintettel a most tárgyalt törvényjavaslat célja az is, hogy a veszélyhelyzet idején létrejött jogviszonyokat úgy szabályozza, hogy a szabályozási átmenet egyértelműen és kiszámíthatóan biztosított legyen, és a szabályozási környezet változatlansága törvényben garantált legyen. A jogbiztonság érvényesülése érdekében szükséges tehát ezen szabályok lefektetése, meghatározása, ugyanis a veszélyhelyzet megszűnése és a veszélyhelyzeti kormányrendeletek hatályvesztése nem történhet meg a megfelelő átmeneti rendelkezések megalkotása nélkül. Kérem, engedjék meg nekem, hogy a teljesség igénye nélkül kiemeljem a most tárgyalt törvénytervezet néhány fontos pontját! Így például kiemelném, hogy a javaslat előírja a Btk. időbeli hatályától eltérő szabályozást, melynek indoka, hogy a védettségi igazolással való visszaélés tekintetében a veszélyhelyzet fennállása alatt a szigorúbb szabályozásnak van helye. Aztán azt is kiemelném, hogy a törvényjavaslat rögzíti azt is, hogy a veszélyhelyzet ideje alatt elkövetett szabálysértést az elkövetéskor hatályban levő jogszabályok alapján kell elbírálni, azaz ez azt jelenti, hogy az akkor hatályos veszélyhelyzeti kormányrendeleteknek megfelelően. Kiemelném azt is, hogy a javaslat meghatározza a veszélyhelyzeti rendelkezések szerint elrendelt bűnügyi felügyelet határidejét, illetve a jogsegélyek végrehajthatósága tekintetében megteremti annak jogalapját, hogy a még át nem adott személyek az átadás érdekében őrizetbe vehetők legyenek, továbbá kiemelném azt is, hogy jelentős számban vannak még használatban olyan lejárt okmányok, amelyek érvényességét az átmeneti szabály meghosszabbította, így azokat a polgárok jogszerűen használják, ezért a törvényjavaslat egységesen 2022. június 30-ai dátummal állapítja meg a lejárt okmányok érvényességét. Sorolhatnám még a javaslat által lefektetett fontos részletszabályokat, ám az imént államtitkár úr az expozéjában részletesen ismertette mindezeket. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A Fidesz képviselőcsoportja támogatja a benyújtott törvényjavaslatot. Kérem valamennyi képviselőtársamat, hogy pártállásra való tekintet nélkül szintén támogassák szavazatukkal a járvány elleni védekezést, így ezt a törvényjavaslatot is. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A DK képviselőcsoportjának vezérszónoka következik. Megadom a szót Varga Zoltán képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Figyelmesen hallgattam a Fidesz vezérszónokát. Kara Ákos hogy is kezdte a felszólalását? Szolidaritás és összefogás. Igen, ez valóban igaz, erre lenne szükség, szolidaritásra és összefogásra. Ez az, ami hiányzik. És hát, immár sokadik újragombolását élhetjük meg a Fidesz rendeleti kormányzásának, annak, hogy a svéd háziállat-állományt helikopterből élvezettel gyilkolászó Semjén nemzeti fővadász úr által jegyzett bár nem tudom, hogy mi más egyéb köze van mindehhez , általában éjféli órákban benyújtott rendeletekkel terelgetik a közpénzt Mészáros és társai zsebébe. Nincsen mese, ki kell mondani, hogy önök, hölgyeim és uraim, a kormány egyszerűen rákapott az intézményesített korrupció törvényerőre emelésének ízére, arra, hogy a járványra hivatkozva bevezetett veszélyhelyzet alatt teljesen szabad kezet kapnak bármire; még egyszer mondom, bármire, ami egy meghatározott érdekkörnek milliárdokat, sok milliárdot fial. A veszélyhelyzeti törvényt lobogtatva már nem kell parlamenti vita. Akár a felcsúti dácsa ebédlőjében is néhány pálinka mellett lehet dönteni százmilliárdok és emberek sorsáról. Az előttünk fekvő salátatörvény benyújtásának ténye már önmagában mellőz minden logikát, és még ráadásul keresztbe is ver minden eddigi kormányzati narratívát is, mindamellett, hogy megalázó az Országgyűlés intézményére, és bizony súlyosan aláássa a demokráciát, illetve annak jó, ha nyomokban fellelhető maradványát is az Orbán-kurzusban. De lássuk, hiszen erről szó volt a bevezetőben már, hogy mit is értek el eddig, ha jól számolom, a harmadik veszélyhelyzeti kormányzás ideje alatt! Önök büszkék Magyarország járványkezelésére. A számok mást mutatnak. A magyar kormány járványkezelése kritikán aluli. Az egészségügy a tönk szélén áll. Hiányzik több ezer egészségügyi szakdolgozó, több száz háziorvos, és ahogy látom a számokat és híreket, ismét horribilisre duzzadt a kórházak adósságállománya. A kórházi várólistákon lévő betegek száma exponenciálisan nő, és itt engedjék meg, hogy egyetlen mondattal hadd reagáljak Kásler miniszter úr Népjóléti bizottság előtt tett kijelentésére, aki azt mondta, hogy pár hét alatt ledolgozhatóak ezek a listák. Van olyan ismerősöm, aki most három évre kapott időpontot csípőprotézis-műtétre. Műtétek, képalkotó vizsgálatok időpontja most már sajnos lassan a végtelen távolságba vész. Szintén nem akarok saját példát mondani, de tudok olyanról, akinek fontos rákmegelőző vizsgálatot halogatnak már hónapok óta, és egyszerűen lassan már fizetős ellátást sem kap, hogy megbizonyosodjon, hogy mi is a baja. Ez mai napi friss hír: a Covid miatt elhunyt betegek száma a mai nappal bezárólag 34 326 fő. És amire önök annyira büszkék, arra mi kevésbé, tudniillik lakosságarányosan négyszer annyian halnak meg nálunk Covidban, mint amennyi az európai átlag. Nos hát, ez az önök járványkezelése. És mindezeken túl a kormány eljátszotta a lakosság maradék bizalmát is, amit jól tükröz az elmúlt hét oltási kampánya. Igen, az a kampány valóban nagyon fontos mérőszám. És nagyon örülünk, és személy szerint én is örülök és szerintem az ellenzék ebben teljesen egyöntetűen mellettünk áll , hogy ez a kampány sikerült. De mit is mutat ez? Tisztán látszik belőle, hogy a magyar emberek igenis oltáspártiak. Tisztán látszik, hogy nem a vakcinákban nem bíztak különben, hanem a kormányban nem bíztak, és nem is bíznak; abban, hogy a regisztrációval az adataikat valamiféle Kubatov-lista-szerű adatbázisban fogják tárolni; hogy vissza fognak vele élni, hogy föl fogják használni propagandacélokra, hiszen lehet látni, hogy most, hogy nem kell regisztrálni, hosszú, tömött sorokban állnak az emberek az oltásért. De hát mindehhez, a kialakult helyzethez hozzájárult a kormányzati következetlenség is, amihez lassan már hozzá is szokunk. Az, hogy nyáron is fenntartották a veszélyhelyzetet, amikor arra akkor végképp semmi szükség nem volt, ekkor és ezért kelt szárnyra a köznyelvben az a mondás, hogy nyáron szabadságon van talán még a vírus is. De nem számított a negyedik hullám sem az eucharisztikus világkongresszus, sem a vadászati világkiállítás megrendezésekor. Annyira nem, hogy a vadászati világkiállításra többek között Debrecenből is komplett iskolákat rendeltek, kisiskolás gyermekeket hajtottak oda, függetlenül a járványtól, és nem számított akkor az sem, hogy a gyermekek vannake oltva vagy nincsenek. És hát, akkor nevezzük nevén a gyereket! Az eddigi veszélyhelyzetek arra voltak mindösszesen önöknek jók, hogy még inkább legyalulják az önkormányzatokat, és még több közpénzt gyűrjenek a haverok, az oligarchák, a Tiborczok és a Mészárosok feneketlen zsebébe. És hát, valahogy nem áll össze a kép; és ezt is hallottam a Fidesz vezérszónokától, de az a baj, hogy nemcsak hallom, hanem úton-útfélen találkozunk azokkal az óriásplakátokkal, ami az önök százmilliárdos propagandájának köszönhető, és valójában ez nem más, mint melldöngető hazugság, hogy az oltás működik, és Magyarország is működik. [[13.20]] Rendben van. Mondjuk, ez sem igaz, de fogadjuk el, hogy így van. Ha mindez így van, akkor miért is kell újra és újra meghosszabbítani ezt a veszélyhelyzetet? Ha az oltás működik és Magyarország működik, akkor mi nem működik? Elárulom: a kormány nem működik. Ha működik mindez, akkor miért nem működik a normális jogrend? Hogy miért nem működik? Azért, mert ahogy ezt már olyan sokan elmondták semmi logika nincs abban, és hozzá kell tegyem, nem is lehet abban, hogy egyes nagy rendezvényeket korlátozás nélkül lehet tartani, mások esetében viszont elengedhetetlenül fontosnak gondolják és érzik az oltási igazolványt. Az időközi önkormányzati választásokat nem lehet megtartani, s ugyanez érvényes a népszavazásokra és a helyi népszavazásokra, mert azok súlyos veszélyt jelentenek a közegészségügyre. Furcsa, hogy Semjén fővadász úr szerint míg a helyi népszavazásokat nem lehet megtartani, addig az országos népszavazásoknak nyitott ajtót adnak. De folytassuk tovább a furcsaságok sorát! Benne van ebben a törvényjavaslatban: a közérdekűadat-igénylésre vonatkozó határidők meghosszabbítása; a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi törvény módosítása, mely lehetővé teszi a helyszíni kutatás gyorsított ágazati vizsgálatban való alkalmazását; a bányavállalkozó bányászati jogának törlése, és az, hogy a bányatelken fennálló bányászati jog új jogosultjának a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság általi kijelölését teszik lehetővé; az Eximbank közbeszerzési törvény hatálya alóli mentesítése; a csődtörvény stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetekre vonatkozó eltérő rendelkezéseinek alkalmazásával kapcsolatos rendelkezések; s utoljára, de nem utolsósorban, hiszen számtalan ilyet tudnék még ebből a törvényből idézni: a Nemzeti Kulturális Alap maradványa teljes összegének önkényes szétosztogatása a politikailag elkötelezett művészek megsegítése érdekében. Ez önök szerint mind-mind a járvány elleni hatékony védekezést segíti, hiszen ezek szerepelnek ebben a törvényjavaslatban. Szó volt arról is, ami igazán izgalmas kérdés lesz, hogy hogyan is gondolják majd a parlamenti választások lebonyolítását. Mi is készül valójában az önök boszorkánykonyhájában? Hiszen ez most mindenkinek megfordul a fejében, mert nyilván nem kell ahhoz jósnak lenni, hogy modellezzük a közeli jövőt; hogy a választások idején különös hangsúlyt kap vagy kaphat a most előttünk fekvő, rendeleti kormányzás meghosszabbítását célzó javaslat. Hogy hirtelen, természetesen megfontolt járványügyi intézkedések mentén mondom én ezt idézőjelben , nem lehet majd választási gyűléseket tartani, esetleg fórumokat sem. Nem tudom, hogy így lesze, azt viszont igen, hogy a félelem nagy úr és nagy ötletgazda. Az a helyzet, bár ez önöknek nem fog tetszeni, de mégiscsak azt kell mondjam, hogy önökről most már messziről szaglik az, hogy félnek. Félnek 2022-től, félnek a választásoktól, félnek a jelenlegi ellenzéktől, félnek a számonkéréstől. Félnek attól, hogy előbb-utóbb önöket is utoléri a történelem fogaskereke, és oda fognak kerülni, ahova valók. De hogy ne mondják azt, hogy csak negatív dolgokat mondok a mai napon, elmondom, hogy mi az, ami tetszik abból, ami ebben benne van. Amit meg lehetne csinálni, vagy rég meg is kellett volna csinálni, vagy megtartani, de ehhez nem kell az, amit most elénk hoztak. Tetszenek a határidő-számítási szabályokra vonatkozó rendelkezések, a hiteltörlesztési moratóriumhoz kapcsolódó módosítások, az egyes adó- és egyéb díjfizetési kötelezettségek alóli mentesítések kivéve persze az önkormányzatok forrásmegvonása , a lejáró okmányok meghosszabbítása, a csődközeli vállalkozások reorganizációjával kapcsolatos rendelkezések. S tetszik az a rendelkezés is, amely biztosítja, hogy a tajszámmal nem rendelkező, de oltásra jogosult személyek hogyan tudnak oltást kapni, illetve arra regisztrálni. Tetszenek a távmunkavégzésre vonatkozó különös szabályok, az egészségügyi dolgozók és a koronavírus-világjárvány elleni védekezésben közreműködő, orvos- és egészségtudományi képzésben részt vevő hallgatók ingyenes utazási lehetősége. És tetszik az is, hogy a diplomához jutást valamilyen módon megkönnyítették. De ez nem feledteti azt, hogy ez a törvény valójában miről is szól, hogy mit dugtak el önök mélyen benne, hogy mi az, amire továbbra is készülnek, hogy legyalulják az önkormányzatokat, legyalulják a demokráciát, és megpróbálják legyalulni a jövőnket is. De ez nem fog sikerülni. Itt vagyunk, figyelünk, és rövidesen el fogjuk számoltatni önöket. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Nacsa Lőrinc képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Hasonló vagy kicsit talán bővebb körben számtalan alkalommal vitatkozhattunk az elmúlt két évben a koronavírus-világjárványról, az arra adott kormányzati válaszokról, a járványkezelésről, a gazdasági válságkezelésről. A veszélyhelyzet meghosszabbításáról is már többedszer vitatkozunk itt. Sok alkalma volt a baloldalnak arra, hogy egy-egy ilyen vita alkalmával fölálljon és bocsánatot kérjen, de ez ma sem történt meg. Varga Zoltán pontosan ott folytatta, ahol legutoljára abbahagyta a Népjóléti bizottságban vagy számtalan alkalommal, amikor szakmai tekintélyeket, orvosokat támadott személyükben, hitükben, emberi méltóságukban és minden másban. Varga képviselő úr úgy van ezzel, mint a többi baloldali képviselő, hogy amikor nyolcadikban megkapta mentő kérdésként a porzót meg a bibét, akkor nem gondolta volna, hogy ezzel a tudással kell majd virológus- és orvosszakmai kérdésekben vitatkoznia és beleszólnia. Amikor biológiából mentő kérdésként ilyen kérdéseket kapott, akkor még nem gondolta volna, hogy ezzel a felkészültséggel neki járványszakmai kérdésekbe kellene beleavatkoznia, beleszólnia és azokat kritizálnia.
Képviselő úr, kérem, hogy a törvényjavaslatra térjen rá.
Így van, köszönöm szépen, elnök úr. A DK képviselőjének a felszólalása pontosan mutatja, hogy mit gondol a baloldal ma Magyarországról, és hogyan gondolja a járványkezelést. Nézzük meg, hogy mi történt ebben a veszélyhelyzetben, hogy miért volt és miért van szükség a veszélyhelyzetre. A rendkívüli felhatalmazás arra szolgál, hogy gyors és hatékony döntéseket tudjon hozni a kormány. Látjuk azt, hogy a járványhelyzet olyan s ez rajtunk kívül álló okok miatt van így, mert ilyen ez a vírus, ami most velünk van , hogy napról napra változik a helyzet. Nézzék meg, tisztelt képviselőtársaim, a nyugat-európai országok egy jelentős részét, nézzék meg, hogy hogyan változott a helyzet akár két hét alatt, például a beutazási szabályok az Egyesült Királyságban, a különböző karanténszabályok Ausztriától kezdve. Hogyan változik napról napra a helyzet; nem hetek meg hónapok telnek el, mire szépen lassan megváltozik a helyzet, és ahhoz kell majd alkalmazkodni, hanem napi döntéshozatalra, percre vagy órára pontos döntéshozatalra lehet szükség. Ne így legyen! Keveredjünk ki ebből, mindenki oltassa be magát, és véget ér majd a járvány, le tudjuk laposítani a negyedik hullámot, és el tudjuk kerülni az ötödik, hatodik, vagy ki tudja, hányadik hullámot. Én ezzel egyetértek, tisztelt képviselőtársam. Csak azt látjuk, hogy a realitás az, a megjelenő különböző delta- meg omikron-mutánsokkal a helyzet az, hogy lehet szükség gyors, azonnali és hatékony döntéshozatalra. Mint ahogy korábban is volt ilyen. A határok lezárásától kezdve a különböző védőfelszerelések beszerzésén keresztül, az egészségügyi vezénylésen át a hitelmoratórium kérdéséig, ami a családokat segítette, számtalan olyan döntés volt, amit a kormány gyorsan és hatékonyan meg tudott hozni azért, hogy a magyar emberek egészségét és biztonságát garantálni tudja, segíteni tudja. De önök állandóan csak akadályozták ezt a védekezést. A mai napig ott ül a frakciójukban a kamuvideós Korózs Lajos, aki kamuvideóval járatta le az egészségügyi dolgozókat. A mai napig ott van a parlament honlapján az a határozati javaslat, amit önök közül ötvenen írtak alá, hogy tiltsák be a keleti vakcinák egyikét. Önök rendszeresen fölszólaltak a keleti vakcinák ellen, uszítottak, elbizonytalanították az embereket, és ennek az az eredménye, hogy mára van egy képviselő, bár függetlenként képvisel egy pártot az Országgyűlésben, aki oltásellenes hangokat hallat mindennap. Ez az eredménye, ide vezetett ez, tisztelt képviselőtársaim. Elbizonytalanítják az embereket az oltásokban. Orvos szakértőnek képzeli magát a képviselő asszony is, és arról beszél a közösségi médiában, hogy miket okoznak meg miket nem okoznak az oltások mintha értene hozzá. Szerintem azért volt helyes a kormány járványkezelése, mert az operatív törzsre és az operatív törzsben ülő szakemberekre hallgatott. Virológusokra, járványügyi szakemberekre, orvosokra, kórházigazgatókra. [[13.30]] Az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy a magyar hatóságokat figurázzák ki ilyenkor, a magyar orvosokat figurázzák ki ilyenkor, a magyar járványügyi szakembereket figurázzák ki ilyenkor, és szerintem ez nem helyes és nem helyénvaló, különösen nem helyes és helyénvaló egy járványhelyzet kellős közepén. Képviselőtársam említette az oltási akcióhetet. 784 ezer ember kapta meg az oltást az első oltási akcióhéten, ezért is került meghosszabbításra a mostani héten is, és 96 ezer honfitársunk döntött úgy, hogy az első oltást is fölveszi, ami számomra egy külön öröm és egy nagy szám, bár itt is történt ferdítés. Varga képviselő úr úgy adta elő ezt az oltási akcióhetet, mintha most, ha bemegy a kórházba, nem vennék föl az adatait, és nem tudná az egészségügy regisztrálni, hogy ki kapott oltást és ki nem. Nyilvánvalóan ez is egy ilyen csúsztatás, ami DK-s körökben szokásos és illendő. DK-s képviselőtársam beszélt az egészségügy helyzetéről, lesújtó véleménnyel van az orvosok és az ápolók munkájáról, lesújtó véleménnyel van a kórházak állapotáról, az egészségügy helyzetéről és a benne dolgozókról. Én ezt szeretném visszautasítani, és innen is megköszönni az orvosok, az ápolók, az egészségügyi szakemberek munkáját. Szeretném megköszönni a most már hosszú hónapok óta, most már több mint másfél éve tartó megfeszített munkájukat, és nemcsak nekik, hanem ahogyan ezt képviselőtársam elmondta, a logisztikai szakembereknek, a katonáknak, a rendőröknek ha elmennek egy oltópontra, látják, hogy a katonák milyen módon gördítik előre, segítik és gyorsítják föl a folyamatot mindenkinek, a közigazgatásban dolgozóknak. Az államtitkár urat is kérem, hogy adja át nekik a parlament köszönetét, hiszen a közigazgatásban dolgozók is rendkívül sokat tettek az elmúlt időszakban azért, hogy ezen a járványon túl legyünk, a gazdasági újranyitás és az egészségügyi védekezés helyesen történjen és a helyén legyen. De a képviselő úr várólistákkal, adósságokkal és egészségügyi bérekkel és dolgozókkal jött ide a parlamentbe a mai vitába. Van az OECD nevű szervezet, amely szerint az egy főre jutó egészségügyi kiadások 2003 és 2009 között egyetlenegy tagországban csökkentek, ez Magyarország volt. 2003 és 2009 között sehol máshol nem csökkentek az egy főre jutó egészségügyi kiadások, csak Magyarországon. Önök fizetős egészségügyet akartak bevezetni. 650 milliárd forintot vontak ki az egészségügyből és hatezer egészségügyi dolgozót bocsátottak el. Nem emlékszem, bár én akkor még iskolába jártam, hogy a képviselő úr akkor milyen hangosan állt ki a Gyurcsány-kormány ellen vagy akár Tóth Bertalan. Milyen hangosan verték az asztalt, hogy ne bocsássanak el hatezer egészségügyi dolgozót, és ne szüntessenek meg 16 ezer aktív ágyat? Hol voltak akkor önök? Tudja, mikor volt hosszabb a várólista? 2010-ben. Olyan várólisták nőttek 2010-re, ami már kezelhetetlen volt, és 130 milliárd forint volt a kórházaknak az adóssága, ezenkívül még az egészségügyi dolgozóktól el is vettek egyhavi bért. Tisztelt Képviselő Úr! Hol volt akkor ön? Hogyan értékeli ezt az időszakot? Miért nem szólalt akkor föl? Vagy legalább most, utólag miért nem kéri számon a főnökét, Gyurcsány Ferencet, hogy ilyen lépéseket tettek meg az egészségügyben? 70 százalékkal emelkedett a gyógyszerek ára. Tudja, hány mentőautót szereztek be a baloldali kormányok utolsó három évében? Nullát, tisztelt képviselő úr! Nulla új mentőautót szereztek be az utolsó három évben. Az a helyzet, tisztelt képviselő úr, hogy az orvosaink, az ápolóink, az egészségügyi rendszerünk megbecsülést érdemel önöktől is, még önöktől is, és az a hangnem, ahogy ön itt az egészségügyi rendszert szidja, az szerintem egyáltalán nem helyénvaló, hiszen mindent megtettek. Kitért az önkormányzatok kérdésére is a tisztelt képviselő úr, mintha az iparűzési adót elvonná a kormány. Ezt halljuk most naponta, hogy az iparűzési adó felét elvonná a kormány. Naponta ezt halljuk a baloldali sajtóból, az önök szájából. Tehát ön azt mondja, az, hogy azoknál a cégeknél, amelyek kis cégek, tehát nem a multikról beszélünk, a kis cégeknél, amelyek helyben működnek, és meg tudták tartani a munkavállalóikat, ott marad ez a pénz ez rossz helyre kerül? Ön azt mondja, hogy ne éljenek túl ezek a kis- és középvállalkozások? Ön azt mondja, hogy ezek a vállalkozások ne működjenek tovább? Bocsássák el az embereiket? Mert ez nekik segítség, ez nem folyik be a központi költségvetésbe, tisztelt képviselő úr. Látom én az óriási igyekezetet, és az fáj önöknek a legjobban a mostani törvényjavaslatban is és a döntéseinkben is, hogy nem engedjük meg, hogy a baloldali önkormányzatok adókat emeljenek. A DK-s polgármesterek így remegnek, hogy adót emelhessenek, és a kormányt szidják azért, mert nem tudnak adót emelni, például Óbudán Kiss László DK-s polgármester, és számtalan helyen Budapesten és az országban a DK-s polgármesterek nem tudják adóval sanyargatni az ott lakó embereket, és ezért a kormányt teszik felelőssé. Igen, képviselő úr, vállaljuk! Nem fogjuk engedni, hogy fölöslegesen sanyargassák az ott élő embereket, adókat akasszanak a nyakukba, és megemeljék a különböző díjakat, illetékeket és adókat helyben. Igen, ezt vállaljuk, és szerintem ez egy helyes döntés. Látjuk azt, hogy a mostani helyzet, a világpolitikai, a világjárványhelyzet, a gazdasági helyzet indokolja azt, hogy szükség lehet a gyors és hatékony döntéshozatalra. Láttuk, hogy helyesek voltak a gazdaság újranyitására tett erőfeszítések és lépések, amiket a kormány megtett, hiszen a foglalkoztatottság rekordszinten van, hiszen a gazdaság teljesítménye elérte már, sőt meg is haladta a járvány előtti szintet, éppen ezért a gazdaság erősödése lehetővé teszi a gyermeket nevelő családok részére az adó-visszatérítést, a 13. havi nyugdíj visszavezetését vagy éppen a 25 év alattiak személyijövedelemadó-mentességét. Ez azért lehetséges, mert a gazdaság nemcsak hogy elérte, de meg is haladta azt a szintet, ahol 2019. év végén, a járvány időszaka előtt volt. Az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy ez azért valósult meg, mert időben, gyorsan és hatékonyan, nemcsak a járvány elleni vagy az egészségügyi védekezésben, hanem a gazdasági védekezésben is meghoztuk azokat a döntéseket, amelyeket meg kellett. Miközben, mialatt ezt a munkát végezte a kormány, önök azt terjesztették, hogy a magyar parlament nem működik, és minden este itt beszélgettünk, vitatkoztunk a különböző törvényjavaslatokról. Azt mondták a veszélyhelyzet ideje alatt, hogy diktatúra épül, hogy rendeleti kormányzás lesz, és nem fog ülésezni a parlament. Ehhez képest utána meg azért panaszkodtak, hogy miért tárgyalunk ennyi törvényjavaslatot, miért most időszerű ezeket a törvényjavaslatokat idehozni a parlament elé. Itt voltunk mindannyian, itt vitatkoztunk. Pontosan tudják, hogy működött, pontosan tudják, hogy az akkori vádjaik nem állták meg a helyüket, nem lett diktatúra, nem lett, nem tudom én, miket vizionáltak itt Jakab Péter királlyá koronázásokat meg egyéb dolgokat vizionált , hanem hatékony járványügyi és hatékony gazdasági védekezés lett belőle. Az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy az egészségügy és a járványkezelés folyamatos támadása helyett inkább most önök is fókuszáljanak arra, hogy még biztassák azokat a honfitársainkat, akik valamilyen okból nem oltatták be magukat, hogy igenis oltassák be magukat, hogy igenis vegyék föl, akinek az első hiányzik, az elsőt, és akinek a harmadik megerősítő oltás hiányzik, a harmadik oltást. Európában az első helyen állunk a megerősítő harmadik oltások terén, de ezt a számot is érdemes lenne növelni. Használják arra a saját közösségimédia-felületeiket, a saját rengeteg médiájukat, ami mind önöket támogatja és a kormányt szidja rendszeresen, használják inkább arra, hogy az oltást népszerűsítsék és az oltásra biztassák az embereket. Szerintem egész Magyarország és az egész közösségünk sokkal jobban járna akkor, hogyha inkább ezzel foglalkoznának ahelyett, hogy valótlanságokat terjesztenek például itt, a parlamentben is. Én azt gondolom, hogy nem az egészségügyi dolgozókat kellene támadni, hanem inkább erre fókuszálni. A KDNP-frakció támogatni fogja a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Tóth Bertalan frakcióvezető úr. Parancsoljon, frakcióvezető úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az eddigi felszólalásokban sok minden elhangzott a kormánypárt részéről is. De hadd mondjam önöknek, mind a hármuknak, akik itt ülnek a kormánypárt képviseletében, egyvalami nem, mégpedig az, hogy 34 521 elhunyt honfitársunkkal kapcsolatban azt mondták volna, hogy őszinte részvétük. 34 521 család, hozzátartozó és sok-sok tízezer, százezer hozzátartozó számára önök eddig még egyszer sem mondták ki azt, hogy őszinte részvétünk. Ez nem véletlen, tisztelt képviselőtársaim, főleg annak tükrében, hogy az önök főnöke, a fővezér azt mondta, hogy ő a felelős a járványkezelésért, ezt vállalja, rendkívüli felhatalmazást kér ahhoz, hogy ezt a felelősségteljes munkát elvégezze, majd azt mondta, a járvány elleni védekezés sikerességét a megmentett emberéletek száma jelzi. Az eredmény egyes, önök megbuktak! Európában és a világon az egyik legmagasabb a halálozás Magyarországon. Olyannyira sikeres volt az oltási kampányuk, hogy az Európai Unióban az alsó harmadba tartozunk. Maga a miniszterelnök ment be a rádióba, és közölte, hogy hát, a kormány már nem tud mit tenni. Amit önök csinálnak, az a felelősség maszatolása, elkenése, hogy itt virológusok, meg operatív törzs, meg ők hozták a döntéseket nem! Megkapták a felhatalmazást. [[13.40]] Orbán Viktor nem először, nem másodszorra, nem tudom, hányadszorra, megkapta a felhatalmazást a rendkívüli intézkedések megtételére. De azt kell hogy mondjam, az önök járványkezelése csődöt mondott. Több mint 34 ezer ember halála jelzi, hogy ez a járványkezelés megbukott. Hát, ehhez nem kellett volna rendkívüli felhatalmazást kérni, ahogy ahhoz sem, hogy ezt a rendkívüli helyzetet arra használják föl, hogy az oligarcháikat pénzhez juttassák, hogy a választás környéki szabályokat úgy módosítsák, hogy mindenképpen önöknek kedvezően alakuljon majd a jövő évi választás, hogy az alapítványokba szó szerint ellopják a közvagyont, egyetemeket, kastélyokat, ingatlanokat juttatnak barátoknak, államtitkár által vezetett alapítványoknak. Ezzel vannak elfoglalva. Ezért mi azt gondoljuk, hogy ehhez a teljesítményhez nem kell rendkívüli felhatalmazás, de nagyjából számítunk arra, hogy önök ezt a rendkívüli felhatalmazást újra meg fogják adni a fővezérnek. Nagyon-nagyon bízunk benne, hogy ez kevesebb emberéletet követel majd, de élünk a gyanúperrel, hogy azért közelednek a választások, és mégis rendkívüli felhatalmazása van a miniszterelnöknek, ezért mi benyújtottunk egy módosító javaslatot, amiben mi arra vagyunk kíváncsiak, hogy rendeleti kormányzás veszélyhelyzetre való hivatkozás keretében kívánnake a választási szabályokba belenyúlni, illetve mi ezt szeretnénk kizárni ezzel a módosító indítvánnyal, ezért kérem önöket, hogy ezt támogassák. Tegyenek arról tanúbizonyságot, hogy az az állítás, hogy önök csak a saját hatalmuk bebetonozása érdekében hirdetnek veszélyhelyzetet, ez nem igaz, szavazzák meg. A módosító indítvány arról szól, hogy a veszélyhelyzet ideje alatt a kormány felhatalmazása alapján kiadott kormányrendeletben a választásra irányuló jogszabálytól, a választási eljárásról szóló törvény, az országgyűlési képviselők választásáról szóló törvény, a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásáról szóló törvény, az Európai Parlament tagjainak választásáról szóló törvény, a pártok működéséről és gazdálkodásáról szóló törvény és az országgyűlési képviselők választása kampányköltségének átláthatóvá tételéről szóló törvény szabályaitól a kormány rendeletben nem térhet el, döntsön erről a parlament. A veszélyhelyzet ideje alatt a kormány az Alaptörvény felhatalmazása alapján kiadott kormányrendeletben nem alkothat olyan választással kapcsolatos szabályt, amelyet az Alaptörvény vagy a törvény nem szabályoz. A veszélyhelyzet ideje alatt a kormány az Alaptörvény felhatalmazása alapján kiadott kormányrendeletben nem alkothat olyan szabályt, amely a választási eljárást, így különösen a választási kampánytevékenységet, a véleménynyilvánítást, a gyülekezést, a közérdekű adatok megismerését, a sajtó szabadságát és sokszínűségét, a demokratikus közvélemény kialakulásához szükséges megfelelő tájékoztatást, a választójog alapját képező nyilvántartásokat befolyásolja, tehát ilyen döntést ne hozzon. A veszélyhelyzet ideje alatt a választásra irányuló szabály, így különösen a (6), (8) bekezdésben foglaltakhoz kapcsolódó szabály elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők négyötödének szavazata legyen szükséges. Ez az a módosító javaslat, amellyel önök tanúbizonyságot tehetnek arról, hogy nem élnek vissza ezzel a felhatalmazással, és ezt a felhatalmazást arra fogják majd használni, amit mi nem fogunk támogatni, hogy a magyar emberek életét mentsék meg, mert az önök vezetője, Orbán Viktor erre tett ígéretet. Azt mondta, hogy ez a járványkezelés mérőszáma. Hát, akkor cselekedjen is úgy! Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az LMP képviselőcsoportjának vezérszónoka Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr. Parancsoljon, frakcióvezető úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Én azzal szeretném kezdeni a felszólalásomat egy ilyen nehéz helyzetben, hogy tisztelettel megköszönöm a munkáját mindenkinek, aki a magyar emberek egészségének és biztonságának megőrzéséért dolgozik a mai nap is, ilyen nehéz helyzetben, a hosszú-hosszú járványügyi védekezés folyamatában. Láthatjuk, hogy milyen döbbenetes számokat produkál ismét a járvány. Tegnap is egy egészen tragikus adatot láthattunk, a tegnapi napon is 195-en, közel 200-an elvesztették az életüket. És akkor rögtön át is térhetünk erre a törvényjavaslatra, illetve annak az értékelésére, hogy mit tett, illetve mit nem tett meg a kormány, illetve a kormányoldal. A fideszes vezérszónok, Kara képviselő úr egy dologban mindenképpen igazat mondott, hogy a kormányt terheli a felelősség mindazokért, azokért a következményekért, amelyekről egyébként Tóth Bertalan képviselő úr beszélt, azért a sok-sok szörnyű tragédiáért, amit a magyar családok éltek meg, illetve azért a helyzetért is, amit a magyar gazdaság és a magyar társadalom kénytelen elviselni az elmúlt időszakban. Azt viszont már kétségbe vonom, hogy a jelenlegi intézkedések, az előttünk álló intézkedések, illetve az elmúlt hetek és hónapok elmaradó, főleg elmaradó intézkedéseinél, a megszületett politikai döntéseknél az motiválta volna a kormányoldalt, hogy az egészség védelme a legfontosabb. Sajnos, a valóság nem ezt mutatja. A kormány cselekvései, a kormány döntései nem ezt mutatják. Hogy most mi történik, milyen jogszabály-módosítás, illetve jogszabály van előttünk: arról szól az önök szándéka, arról szól az önök törvényjavaslata, hogy a rendkívüli jogrendet, az úgynevezett veszélyhelyzetet a jelenlegi 2022. január 1-je helyett meghosszabbítják egészen nyárig, 2022. július 1-jéig. Tehát ezt önök fontosnak tartják, hogy a rendkívüli felhatalmazást megtartsák, a rendeleti kormányzás lehetőségét megtartsák, a hatalmukat ilyen módon meghosszabbítsák egészen jövő július elejéig, a másik oldalról viszont elmaradnak azok az intézkedések, amelyek, hogy úgy mondjam, egybe kéne hogy essenek ezzel a jogi lépéssel. Ilyen módon szeretném a kérdéseimet is megfogalmazni, hogy önök miért nem cselekszenek. Láthatják a számokat, megkapják önök a megfelelő statisztikákat, és ahhoz képest, amiket a korábbi járványhullámok alatt láthattunk, a különböző korlátozó intézkedéseket, a járvány megfékezésére hozott intézkedéseket, önök miért nem hozzák meg. Tehát láthatjuk pontosan, hogy ilyen számok esetében milyen korlátozó intézkedések mellett döntöttek, amelyek kapcsán nagyon sok esetben mi is az egyetértésünket fejeztük ki. Miért maradnak el ezek az intézkedések? Hogy fordulhatott elő, tisztelt képviselőtársaim, hogy az elmúlt hónapokban, főleg a nyári időszakban is önök gyakorlatilag megszüntették a védettségi igazolvány használatát? A vadászati világkiállításra mindenféle korlátozások nélkül beengedtek mindenkit, tehát nem készültek fel a járvány következő hullámára, és ilyen módon sem próbáltak meg mindent megtenni annak érdekében, hogy az átoltottság növekedjen. Lehet drámai nyilatkozatokat tenni, de én azt gondolom, hogy inkább cselekedni kellett volna. Minden eszköz az önök kezében volt annak érdekében, hogy növeljék az átoltottságot. Mi, amilyen lehetőségeink voltak, mindig elmondtuk, hogy nagyon-nagyon fontosnak tartjuk az oltást, mindenkit arra biztattunk, hogy vegyék fel az oltást, hiszen ez a legfontosabb eszköz a védekezés tekintetében. Önöknek viszont konkrétan a kormányzati felhatalmazásuk, lehetőségük, erőforrások, a kommunikáció, minden rendelkezésre állt volna, hogy az átoltottság növekedjen. Ez elmaradt. Miért maradt el, tisztelt képviselőtársaim? Miért nem alkalmazták a védettségi igazolványt, miért nem kötöttek hozzá olyan jellegű szolgáltatásokat, cselekményeket, amelyek alapján ilyen módon is motiválhatták volna a magyar embereket az oltás felvételére? Most milyen statisztikákból indulnak ki? Azt se látjuk egész pontosan, hogy hol születnek meg azok a döntések, hogy hol maradnak el azok a döntések, amelyek ilyen brutális számok mellett indokoltak lennének. Nacsa képviselő úr, ön a felszólalásának jelentős részében az ellenzéket támadta, az ellenzéket gyalázta, majd mindjárt alátámasztom, hogy hazugságokkal is tette ezt. Ön nem tartja fontosnak, hogy a most megfelelő korlátozó intézkedések megszülessenek? Ön nem tartja szükségesnek, hogy valóban az egészségvédelem legyen a legfontosabb? Én azt is szeretném megkérdezni, főleg államtitkár úrtól, hogy milyen prognózisokkal számolnak. Nyilván önök megkapják azokat a statisztikákat, amelyeket éppen egyébként az önkormányzatok, amelyeknek a védekezés szempontjából óriási szerepük lenne, nem kapnak meg. A kérdésem arra is vonatkozik, hogy a városok, azok a döntéshozók, helyi döntéshozók, akiknek fontos feladata a járvány elleni védekezés, miért nem kapják meg ezeket a részletes statisztikákat, prognózisokat, települési lebontási adatokat, miért kell küzdeni azért, hogy a különböző kórházi statisztikákat megkapjuk. Ezek közül sokakat még nem publikáltak a különböző, jelenleg kezelés alatt álló emberek esetében a beoltottsági adatokat, a különfajta vakcinákra vonatkozó statisztikákat miért nem teszik közzé? Ezért én azt gondolom, nagyon-nagyon fontos lenne ezeket az információkat is mindenki számára rendelkezésre bocsátani, és egyébként a közvélemény számára is nagyon-nagyon fontos lenne. [[13.50]] Nacsa képviselő úr, ön azzal támadta itt imént a képviselőtársaimat, hogy az ellenzék támadta az orvosokat, az ellenzék támadta az egészségügyben dolgozókat. Ez egy szemenszedett hazugság, tisztelt képviselő úr! Egy konkrét példát hozok, ami egészen megdöbbentő. Már többször említettem itt a különböző viták alkalmával, hogy Orbán Balázs miniszterhelyettes úr 2020. október elején konkrétan riogatással vádolta Jakab Ferenc virológusprofesszort, aki az akkor is megkéső kormányzati intézkedéseket és korlátozó intézkedéseket hiányolta. Tehát egy virológusprofesszor, akit egyébként az önök kormánya kért fel, hogy a kutatócsoportot vezesse, megfogalmazta a szakmai jellegű kritikáit vagy a szakmai jellegű elvárásait a magyar kormány felé, ugye, már több mint egy évvel ezelőtt az akkori járványhullám esetén a késő kormányzati intézkedések tekintetében, és akkor egy felelős politikus, az önök egyik legbefolyásosabb politikusa miniszterhelyettesként riogatással vádolta, és azt találta nyilatkozni, hogy a számok stabilizálódtak. Azt gondolom, látva az azóta eltelt időszak tragikus számait, hogy nem kell különösebb jelzőkkel illetni annak a befolyásos kormánytagnak a megalapozatlan és felelőtlen kijelentéseit. Ez az eset is alátámasztja, hogy nem az ellenzéki képviselők támadták a szakembereket, nem az ellenzéki képviselők voltak azok, akik kormányzati pozícióból nem tették meg a szükséges intézkedéseket. Most így ezekre a kérdésekre tehát választ szeretnék kapni. Az is elfogadhatatlan és értelmezhetetlen, hogy az önök jelenlegi intézkedéseiben rengeteg olyan salátajellegű törvényjavaslatról van szó, rengeteg olyan javaslat van, aminek az égvilágon semmi köze a járvány elleni védekezéshez, semmi köze egyébként ahhoz, hogy mit kell egy felelősen dolgozó kormánynak ezekben a nehéz időkben elvégezni. Ezt képviselőtársaim felsorolták részletesen, nem kívánom megismételni. De arra adjanak magyarázatot, tisztelt képviselőtársaim, hogy önök lehetetlenné tennék, hogy helyi népszavazásokat indítsanak, helyi időközi önkormányzati választásokat tartsanak, a másik oldalról pedig, mondjuk, moziba lehet járni. Tehát önök úgy gondolják, hogy az a felelős magatartás, az a felelős jogalkotás, hogy moziba lehet járni, szórakozóhelyre lehet járni, kocsmába lehet járni, de helyi népszavazást nem lehet tartani. Ebben mi a koherens, tisztelt képviselőtársaim, tisztelt államtitkár úr? Miért nem lehet helyi népszavazást tartani, amikor egyébként ezt már említették képviselőtársaim is országos népszavazást lehet tartani? De összességében az érdekel engem, hogy szórakoztatóiparral kapcsolatos különböző tevékenységeket miért engedélyeznek, miközben, mondjuk, a helyi demokrácia működését korlátozzák ilyen szempontból. Azt gondolom, a legsúlyosabb hibákat akkor látjuk, ha áttekintjük, hogy önök eddig mire használták a rendkívüli jogrendet. Nagyon sokszor elmondtuk már, hogy önök nem éltek, hanem visszaéltek azzal a felhatalmazással, amit kaptak, és nyilván ez a helyzet, hogy mi nem támogatjuk, azért alakult ki, mert látjuk, hogy önök nem arra használták a rendkívüli jogrendet, illetve nem csak arra használták, amire ezt kikövetelték maguknak. Önöknek az első intézkedése volt, hogy brutális megszorító intézkedéseket hoztak. Nacsa képviselő úr többször említette, hogy nem engednek adót emelni az önkormányzatok tekintetében, nem engedik, hogy a lakossági terhek növekedjenek. Azért az legyen világos, tisztelt képviselőtársaim, hogy amikor önök az önkormányzatoktól, a városoktól vesznek el pénzt, akkor önök közvetlenül a magyar embereket károsítják meg, hiszen az önkormányzattól megvonják azokat a forrásokat, amelyek a legfontosabb közszolgáltatások működtetéséhez, biztosításához szükségesek, és ezzel közvetlenül a magyar embereknek okoztak kárt. (Gelencsér Attilát a jegyzői székben dr. Tiba István váltja fel.) Ilyen gyalázatos intézkedés volt, hogy pont a legnehezebb időszakban, a járvány legsúlyosabb időszakában az állam kivonult a helyi közösségi közlekedés, a helyi tömegközlekedés finanszírozásából, és ezzel gyakorlatilag lehetetlen helyzetbe hozták jellemzően a vidéki városokat, de természetesen nemcsak a vidéki városokat, hanem a fővárost is, és megint csak a magyar embereknek, az ezekben a városokban élő embereknek okoztak kárt. Szintén nem vették figyelembe, hogy milyen nehéz helyzetbe kerültek a víziközmű-szolgáltató cégek, és ezeknek a szolgáltatóknak sem adtak megfelelő támogatást. Sorra hozták az újabb és újabb olyan intézkedéseket, amelyekkel elvonták az önkormányzati forrásokat, és lehetetlenné tették, hogy az önkormányzatok a védekezést megfelelő mértékben és megfelelő módon végrehajtsák. Ez is súlyos felelőtlenség. Azt gondolom, hogy most is erre kell felhívni a figyelmet, hogy ebben a rendkívüli helyzetben az alapvető intézkedéseket önök megint csak elmulasztják, a másik oldalról viszont nem adják meg a támogatást, nem adják meg az információt az önkormányzatoknak, és hozzáteszem, nem adják meg a megfelelő felhatalmazást sem az önkormányzatoknak, hogy a cselekvést végrehajtsák. Azt is magyarázzák el, tisztelt képviselőtársaim, hogy a legsúlyosabb időszakban, egy világjárvány idején, amikor egy nagyon mély válság, gazdasági és társadalmi krízis kialakult Magyarországon, önök miért tartották fontosnak, hogy ebben az időszakban olyanokkal foglalkozzanak, hogy átcsoportosítsanak a járványvédelmi, gazdaságvédelmi alapból hatalmas forrásokat például a kínai érdekeket szolgáló Budapest-Belgrád vasútfejlesztési projektre. Miért tartották azt akkor fontosnak, hogy titkosítsák ezt a projektet és felgyorsítsák? Miért gondolták azt, hogy megtehetik önök egy ilyen válságos időszakban, egy ilyen járványügyi helyzetben, amikor az érintettek elképesztő munkát folytattak a magyar emberek életének védelme érdekében, hogy szinte a teljes magyar felsőoktatást kiszervezték? Hogyan gondolták önök azt, hogy ebben a nehéz helyzetben több mint ezermilliárdos közvagyon kiszervezéséről kell önöknek előterjesztéseket hozni az Országgyűlés elé? Önök nagyon-nagyon sokszor már bebizonyították azt, hogy ezt a helyzetet nem a felelős kormányzásra, nem a hatékony védekezésre kívánják fordítani, hanem a közvagyon lenyúlására, a közvagyon kiszervezésére és gyakorlatilag egy előrehozott választási kampányra, ideértve egyébként a választási törvénynek a nagyon-nagyon durva, körülbelül egy évvel ezelőtt behozott módosítását is. Azt gondolom, teljes egyetértés van az ellenzéki padsorokban is, és én azt gondolom, a közvélemény jelentős többségében is, hogy önök nem érdemelnek több felhatalmazást, nem érdemelnek az ellenzék részéről felhatalmazást a rendkívüli jogrendre, hiszen önök nem éltek, hanem visszaéltek ezzel a helyzettel, visszaéltek a rendkívüli felhatalmazás és a rendeleti kormányzás lehetőségével. Úgyhogy azt tudom mondani, hogy az LMP-frakció ezúttal is nemmel fog szavazni a rendkívüli jogrend meghosszabbítására. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Tisztelettel megkérdezem Lukács László György képviselő urat, hogy most kíván felszólalni vagy Dúró Dóra képviselő asszonyt követően, mert erre van lehetősége, mivel a hivatali elfoglaltsága nem tette lehetővé korábban. [[Dúró Dóra jelzésére:]] Jó, akkor köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! Akkor Lukács László György képviselő úr, a Fidesz… a Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka következik.
Elnök Úr! Nem tévedett abban sokat, hogy egyébként volt korábban képviselőtársuk, ha jól emlékszem, Kecskemét környékéről, aki Lukács László néven volt, de Lukács Lászlókról tudunk, nem csak a Tankcsapda énekeséről, ismertekről. Magyarországnak volt olyan miniszterelnöke, akit Lukács Lászlónak hívtak, az azt megelőző ragadványnevét inkább nem szívesen mondanám, mert nem egy dicsőséges pénzügyminiszteri munka előzte meg az ő munkálkodását. Mindenesetre köszönöm szépen Dúró Dóra képviselő asszonynak, hogy megtette ezt a szívességet, hogy lényegében a vezérszónoki körben, ha úgy tetszik, utolsóként felszólalhatok. Köszönöm szépen, és igyekszem a türelmével nem visszaélni. Világosan látszik az előttünk fekvő törvényjavaslatból az, amit most már az elmúlt időszakban nagyon sokszor volt lehetőségünk elmondani, hiszen egy folytatásos sorozatnak vagyunk a tanúi a kormány állandó veszélyhelyzeti felhatalmazása, illetve felkérése kapcsán, és lényegében a veszélyhelyzet rétestésztaszerű meghosszabbítását tárgyaljuk most. (Hiszékeny Dezsőt a jegyzői székben dr. Varga László váltja fel.) Szóval, volt lehetőségünk megtapasztalni és meglátni azt, hogy milyen az, amikor Orbán Viktor veszélyhelyzetből veszélyhelyzetbe kormányozza az országot. Nem történik most sem másképp: folyamatos, lényegében a mostani ciklusának a felét egy veszélyhelyzeti állapot jellemzi, amit egyébként nem arra használ fel, hogy felszámolja a veszélyt előidéző körülményt, hanem arra, hogy a saját hatalmát aszerint szabja, aszerint igazítsa, ami az ő kénye-kedve szerint megfelelő, és ami a politikai céljait alátámasztja. (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Ezt azért is tudjuk elmondani, mert most már sokadjára hosszabbítják meg a veszélyhelyzetet, és nyomasztják vele egyébként a társadalmat, nyomasztanak vele rengeteg mindenkit, hiszen folyamatosan ott lebeg annak a lehetősége, hogy önök a saját kényük-kedvük szerint használnak bizonyos szűkítő intézkedéseket, korlátozásokat. Sokszor a járványtannal össze nem egyeztethető döntéseket hoznak, és olyan ütemben hoztak meg egyébként nyilván nem járványügyi intézkedéseket, aminek nem sok köze volt ahhoz, hogy miként és milyen sikeresen lehet kezelni a járványt. Az világos, hogy mindannyiunk számára nagyon fontos, hogy Magyarország védekezési képessége és az egészségügyi védekezési képessége a lehető legmagasabb szinten legyen. Itt ragadom meg az alkalmat, hogy megköszönjem azoknak a munkáját, akik az elmúlt időszakban, egyébként az önök munkájával vagy az önök által elvégzett munkát mint nehezítő körülményt is letudva állták a sarat, és az elmúlt időszakban mentették az emberéleteket. Itt nemcsak egészségügyi dolgozókról, de akár honvédelmi dolgozókról vagy egyébként rendvédelmi dolgozókról is szó van és különösen egyébként az egészségügyben a mentődolgozókról, akik komoly, megfeszített munkát végeztek az elmúlt hónapokban, legfőképp azért, mert önök nem voltak képesek rendesen a védekezést megszervezni. [[14.00]] A védekezés nem azzal kezdődik, hogy amikor gond van, valamilyen megszorítást vagy korlátozó intézkedést vezetnek be, hanem tudatosan készítik fel az államapparátust, az állami szerveket, egészségügyi, szociális szerveket, oktatási intézményeket arra, hogy miként lehet megakadályozni, hogy nagyobb járvány robbanjon ki. Ezt nemcsak a Covid, ezt más korábbi járványügyi tapasztalatok is alátámasztják, ez nem egy új keletű dolog. Önök még erre sem vették annak idején a fáradságot. Amihez pedig a felhatalmazást ki szokták kérni, és a veszélyhelyzet meghosszabbítása is magában foglalja, az például az önök titkolózása mindenfajta döntés nyilvánosságra hozatalában. Szerintem nem járja, hogy Magyarországon lassan két éve úgy lehet közérdekű adatot kikérni, hogy valakinek először 45 napot, majd megint 45 napot kell várnia egy-egy adat kikérésére. Elmondanám önöknek a saját tapasztalatomat, amikor a magyar egészségügyben az összes egészségügyi szolgáltatást finanszírozó, a társadalombiztosítási díjakat is kezelő egészségügyi alapkezelőtől kérdeztem olyan információt, amely nyilvánvalóan rendelkezésre kell álljon, hiszen a betegségek azonosítására szolgáló kód, és az ezzel összekapcsolt finanszírozási összeg mindenki számára egyébként a saját zárójelentésén is, tehát a leletén is rajta van. Nem tudták megmondani 90 nap alatt, hogy nekik vane vagy nincs erre adatuk, és azt közölték, egyébként nyilvánvaló hazugságként 90 nap után, hogy ők arról, amit én kértem, nem rendelkeznek információval. Ez egyébként történetesen az az adat volt, hogy Magyarországon hány nemátalakító műtétet végeztek kiskorúak számára, tekintettel arra, hogy ha ilyen műtétet Magyarországon kiskorúak részére végeznek, az a társadalombiztosítás finanszírozása mellett végezhető el. Nos, erre nem tudtak választ adni. Egyébként, tisztelt képviselőtársaim, a probléma relevanciájához hozzátartozik, hogy még 2015-ben erről az akkori NEAK-jogelőd OEP rendelkezett adattal, de most hirtelen nem rendelkeztek ebbéli tudással. Én ezt csak azért hoztam ide, nem maga a téma miatt, hanem azért, mert így működik Magyarországon a közérdekű adatok kiadása. Vagy emlékszünk arra, amikor Müller Cecíliának kellett kiadni közérdekű adatot, akkor azt küldte el e-mailben a saját munkatársainak, hogy „Nincs ennél jobb magyarázatunk?” Tehát nyilvánvalóan arra törekszenek, hogy semmit ne lehessen látni a járványkezelésből, vagy a közérdekű adatokat ne lehessen megismerni. Ez egyébként azért is probléma, mert azokban az országokban, ahol sikeresen tudtak védekezni, a lakossággal, a szakmával egy folyamatos és őszinte kommunikáció volt. A szakemberek egyébként nem az orosz egészségügyi minisztertől ismerik meg az orosz oltás hatékonyságának az adatait, hanem az ő helyi, saját országukbeli miniszterüktől vagy egyébként munkacsoportuktól, akik nyilvánosságra hozzák. Magyarország ott tartott egy hónappal ezelőtt, hogy amikor az orosz oltás hatékonyságáról érdeklődtünk, az úgy derült ki, hogy mit tud az orosz oltás, hogy az orosz miniszter mondta el, miközben teljesen nyilvánvaló, hogy ha a kormány végzett erre kutatásokat, már akkor rendelkezésre állt az az információ, amit nem is olyan régen, talán egy héttel ezelőtt nemzetközi lapban sokak társszerzősége mellett publikáltak. Praktikus probléma, és ez jól mutatja az önök hozzáállását 2019 után, amikor azért bőségesen kikaptak főleg nagytelepüléseken vagy a fővárosban, de egyébként vidéki városokban is, hogy az önkormányzatokkal miként bánnak. Az önkormányzatok kiskorúsítását folyamatosan fenntartják a veszélyhelyzet állandó meghosszabbításával. Ennek az egyik eklatáns példája, hogy helyi választást a sajnálatos módon elhunyt képviselők vagy polgármesterek helyére képtelenség kiírni. Önök megakadályozzák azt, hogy a helyi közhatalmat gyakorló embereket és mondjuk úgy, hogy ez a legfontosabb terepe a közhatalom gyakorlásának és a közvetlen demokráciának nem tudják megválasztani azok a lakosok, akik tényleg azért szeretnék pótolni a kiesett képviselőiket, mert a közügyekbe való beleszólás és a helyi ügyek intézése az ő személyükön keresztül valósulhat meg. Lényegében lassan évek fognak eltelni, mire valakinek a helyére pótlás érkezik. Talán most még nincs olyan önkormányzat, akinek a működését teljes egészében fenyegeti ez a fajta képviselő-választás vagy időközi választások kiírása, de azért mégis sokat elmond, hogy egy-egy ilyen, szerintem járványügyi kockázatnak mégsem tekinthető eseménytől is elzárkóznak. Az, hogy az önkormányzatoktól forrásokat vesznek el, a mai vitában már többször elhangzott folyamatosan erre használták ki az elmúlt időszakot , jól mutatja egyébként, hogy a kormánynak mi az önkormányzatokhoz a hozzáállása. A BKV számára adott közlekedési finanszírozási összeg kapcsán, amelyet egyébként minden ősszel automatikusan utaltak, egy kisebb politikai balhésorozatot kellett csinálni, hogy a kormány mégis úgy gondolja, hogy kifizessék. Ez a csuklóztatás, ez az erőszakos, mondjuk úgy, hogy izomméregetés, amit önök csinálnak, és ami packázás az egész ellenzéki, de akár mondhatjuk, független önkormányzati vezetőkkel, képviselőkkel, azért mégiscsak nem illik ahhoz, amit járványügyi védekezés címszó alatt lehetne csinálni. Illetve azt is nagyon nehéz megindokolni, hogy miért vannak még Magyarországon olyan járművek vagy bármilyen olyan eszköz a közutakon, amire alkalmassági vizsga kell, folyamatosan meghosszabbított érvényességgel. Lényegében minden lejáró okmányt most már hónapok óta folyamatos érvényességiidő-hosszabbítás alá vetnek. Ezen is el kellene gondolkodni, hogy milyen módon lehetne akkor megszervezni, ha az elmúlt időszakban állandóan az érvényességi idejüket nem elvesztő okmányok meghosszabbításán dolgoztak, miként lehetne egy olyan rendszert kialakítani, hogy érvényesíteni lehessen okmányokat, a lejáró okmányok helyére újat lehessen adni, a műszaki vizsgákon a gépjárművek részt vehessenek, vagy hogy egy egyszerű praktikus példát mondjunk, például az egyetemekre, főiskolákra járó diákok számára lehetőség nyíljon arra, hogy nyelvvizsgaképzésen részt vegyenek. Hiszen azt is látjuk, hogy Magyarországon, mióta elindult a Covid, lényegében egy komoly veszélyt sikerült elhárítaniuk, azt, hogy ezeknek a diákoknak a diplomáját sikerül úgy megszerezniük, hogy még nyelvvizsgát sem tesznek. Egyébként nagyon izgalmas, mert egy nyelvvizsga körülbelül annyi felkészülést, illetve körülbelül annyi vizsgáztatást jelent, mint amennyire vizsgaidőszakban általában két-három vizsgából megoldják a szemeszterüket a diákok, tehát nem hiszem, hogy egy nyelvvizsga komoly kockázatot jelentene. Mégis igen kényelmes és igen jó ígéret a fiatalok számára, hogy úgy jutnak diplomához most már fiatalok tízezrei, ha nem százezrei, hogy lényegében használható nyelvtudással így nem rendelkeznek. Az önök olvasatában mindig elmondták, hogy Magyarország egyik versenyképességi előnye a jól képzett munkaerő, a jól képzett diákjaink, egyetemistáink, nos, pont a nyelvképzés megkövetelése nélkül nem biztos, hogy ez az önök által elvárt cél és egyébként mindannyiunk célja egybeesik. Hadd mondjak még egy, szerintem visszataszító kérdésben egy határozott választ, és szerintem Nacsa képviselőtársamat is érdekelni fogja. Önök rendszeresen előjöttek azzal, hogy az ellenzék oltásellenes. Önöknek szívük joga mondani az ellenzékről bármit, amit akarnak, megszoktuk. Egyébként legális, féllegális és talán már illegális módszerekkel is próbálnak különböző módokon nyomást gyakorolni az ellenzékre, megfigyelésekkel, követésekkel, újságírók képviselőkre uszításával, ezek az önök eszközei. De az, hogy az ellenzéket oltásellenességgel vádolják, az talán az eddigi legvisszataszítóbb módja ennek, hiszen maguk az országgyűlési képviselők mondták el, és álltak ki nagyon sok esetben az oltás mellett mint a védekezés egyik eszköze mellett , hiszen ezt se felejtsük el, hogy nem csak az egyedüli eszköz. Hadd hozzak önöknek ide egy olyan adatot, amelyet érdemes megfontolni a Fidesz-KDNP képviselőinek. Magyarországon többfajta felmérés készül azzal kapcsolatosan, hogy melyik járásban milyen anyagi helyzetben vannak. A legszegényebb járások listájában a kunhegyesi járás, de egyébként nagyon sok borsodi járás, és egyébként Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei járás van. Jellemzően ezek a járások mind a Fidesz által és a Fidesz képviselői által nagyon nagy arányban megnyert körzetek, tehát nyugodtan vélelmezhetjük, hogy ezekben a körzetekben az emberek, ha politikai döntéshozatalról van szó, akkor a kormánypártok szavait figyelik. Ehhez képest azt látjuk, hogy pontosan ezekben a járásokban és ez az itt ülő Szél Bernadett képviselő asszony adatbázisából, az általa nagy nehezen kikért adatokból derül ki , ahol a legalacsonyabb volt az átlagkereset, amelyek a legszegényebb járásai Magyarországnak, ott volt a legalacsonyabb az átoltottság, sőt a védettségi igazolvánnyal rendelkezők száma. Tehát azokban a körzetekben, ahol elvileg a választások alapján az önök szavára adnak a legtöbbet, az emberek ott mentek el legkevésbé részt venni a közös védekezésünkben az oltással. Ezt kellene önöknek megfontolni, hogy mi az oka annak, hogy azokban a körzetekben, ahol a Fidesz tarol, ahol megnyerik a városi választásokat, az országgyűlési választásokat, van olyan település, Tiszabő vagy Tiszabura, ahol önök 98 százalékkal nyernek, és a lakosság 24 százaléka oltatta be magát. Ehhez képest azt mondják, hogy az ellenzék oltásellenes. Hát, az önök szava számít ezeken a településeken, és ezeken a településeken egyszerűen képtelenség volt az elmúlt időszakban bármiben is az embereket rábírni arra, hogy oltakozzanak, és legalább a védekezésnek ezt a módját válasszák. Hiszen a védekezésnek rengeteg módja van, és erről is beszélnünk kell, és szerintem világosan kell fogalmazni. A Jobbikot is állandóan azzal macerálták az elmúlt időszakban, hogy oltásellenes. [[14.10]] Mi világosan szeretnénk fogalmazni, és világosan elmondtuk, miről van szó: mi úgy gondoljuk, hogy az oltás egy nagyon fontos védekezési eszköz, de emellett azt is gondoljuk, hogy a magyar emberek felnőtt emberek, akik el tudják dönteni, hogy a védekezés során milyen védekezési eszközöket választanak, és mi csak remélhetjük, sőt mi azon dolgozunk, hogy egyébként meggyőzzük őket, hogy felvegyék az oltást, de a felnőtt emberek el tudják dönteni, hogy szükségük van rá vagy nem. Önök ezzel szemben azt csinálták, hogy nem foglaltak állást sem a kötelező oltás mellett, sem a kötelező oltás ellen, hanem azt mondták, hogy majd döntse el a munkáltató, melyik munkavállalónak teszi kötelezővé. Olyan helyzet elé kényszerítettek embereket, akár az államigazgatásban dolgozókat vagy privát helyen dolgozókat, hogy december 15-ével, ha nem oltatja be magát, neki fel kell adni a megélhetését. És napi szinten találkozom olyannal, aki most azon gondolkozik egyébként pár évvel a nyugdíj előtt , hogy hova fog elmenni dolgozni, mert ő a saját elképzelése szerint most nem ilyen módon akar részt venni a védekezésben, mert eddig részt vett a védekezésben, mert a személyes higiéniát, a maszkot, a távolságtartást mind gyakorolta, eleget tett azoknak a korlátozó szabályoknak, amelyeket az önök kormánya meghozott. Szóval, tisztelt képviselőtársaim, és különösen itt a fideszes képviselőtársaimra nézek, azokban a körzetekben, azokban a járásokban, ahol totális átfedésben van a szegénységgel, az önök választási győzelmével oltottsági és védettségi igazolvánnyal rendelkezőknek a legalacsonyabb száma, önöknek van igazából tennivalójuk, hiszen a választások azt mutatják, hogy ott az önök szavaira hallgatnak. Úgyhogy kössék fel a gatyájukat, és ha védekezésről van szó, akkor ezzel töltsék az elkövetkezendő időszakot; és ne azzal töltsék a következő időszakot, hogy megint az önkormányzatokon verik el a port, megint olyan szabályokat hoznak, amivel majd a választások tisztaságába akarnak beavatkozni, és ne olyan szabályokat hozzanak, amivel megfosztanak embereket a megélhetésüktől, és létezhetetlen helyzetbe hozzák az egyszerű embereket és azokat az embereket, akik csak azt kérik, hogy hagyják őket dolgozni, pénzt keresni, és valahogy legalább a keresetükkel harcoljanak az ellen az infláció ellen, amiért önök csak karba tett kézzel várják, hogy majd történjen valami. Ezt Tállai András tegnapi felszólalása tökéletesen jól mutatja, azt mondta, hogy Magyarországon az emberek nem is érzik az inflációt. Hát, lehet, hogy Tállai András a Mezőkövesd-meccseken elrévedve egyáltalán nem lát maga körül problémát az inflációval kapcsolatban [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] de ébresztő van, tisztelt képviselőtársaim, Magyarországon gazdasági krízis van, önök pedig felhasználják az egész járványügyet arra, hogy a saját politikájukhoz szabják a döntéseket. Köszönöm szépen a türelmét, elnök úr.
Köszönöm, Lukács képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most az elsőként jelentkezett független képviselőnek, Dúró Dóra képviselő asszonynak adom meg a szót.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Nem lesz kötelező a koronavírus elleni oltás, hiszen ez egy szabad ország, nem diktatúrában élünk mondta mindezt Orbán Viktor áprilisban. Azt is mondta a miniszterelnök, hogy az oltás golyóálló mellény, lepattan róla a vírus, és ha mindannyian beoltatjuk magunkat, akkor majd nem lesz kit megfertőzzön, és vége lesz ennek a válságnak. Egyetlen vakcina esetében sem lesz szükség harmadik oltásra ezt már Gulyás Gergely mondta az egyik Kormányinfón, de szintén áprilisban. Ezek azok a hazugságok, amelyeket az önök szereplői mondtak el. De Nacsa képviselő úr hiányolta a szakembereket, ezért most mondanék pár szakembertől hozott véleményt, amely nem igazolódott be. Nem lesz negyedik hullám ilyen átoltottság mellett ezt mondta Merkely Béla májusban. Sőt, azt is mondta, hogy 2022-ben egyenesen nem lesz Covid Magyarországon, egy-egy Covid-eset előfordulhat, de nem lesz Magyarországon jelen ez a vírus. Ha hallgatnának erre a szakemberre, akkor 2022-ben nem kellene meghosszabbítani a veszélyhelyzetet. Ami viszont lesz, na, az meg a nyájimmunitás. Mind Rusvai doktor, mind Szlávik doktor, mind Merkely doktor 5-6 millió oltottra saccolta, hogy ekkor fogjuk elérni a nyájimmunitást. Most látjuk, hogy ez az oltottsági szint megvan, a nyájimmunitás meg sehol nincsen. Azt is mondták 2020 decemberében, egy évvel ezelőtt, hogy az oltásoknak legfeljebb egy-két napig tartó mellékhatása lehet, és hogy a vakcinák valószínűleg élethosszig védeni fognak. Hát, semmi nem úgy lett, ahogyan azt önök mondták egy vagy fél évvel ezelőtt a járványkezelésről vagy az oltásról, most már ezért arról beszél Orbán Viktor, minthogy nem lesz más megoldás, hogy mindenkit be kell oltani, és a kommunikációjukat teljes egészében az oltatlanok ellen irányítják, ami egészen elképesztő. Eleinte önök csak a vírussal harcoltak, most már nem a vírus a veszélyforrás, hanem az oltatlan honfitársaink, az oltatlan embertársaink, ezért mi feljelentést tettünk a kormány kommunikációja miatt. De nézzük, hogy mik azok a tények, amelyek valóban megtörténtek Magyarországon a járvány időszaka alatt, ugyanis nagyon fontos, hogy figyelembe vegyük, mi az, ami a valós helyzet. Októbert megelőző három hónapban, tehát augusztusban, szeptemberben és októberben Müller Cecíliáék adatszolgáltatása alapján azt mondhatjuk el, hogy az új fertőzöttek közül 48 százaléknyian voltak az oltottak és 52 százaléknyian voltak az oltatlanok. Tehát ez három hónap összesített adata, és egészen a közelmúltból való, tehát az, amit Orbán Viktor mondott, hogy a vírus majd lepattan az oltottakról, az nem igazolódott be, sőt az oltási akcióhéten már arról beszélt Merkely Béla a közszolgálati tévében, hogy a kétszer oltottak is fenntartották a járványt, és ezért van szükség a harmadik oltásra. De vannak ennél durvább hazugságaik is, tisztelt képviselőtársaim, amelyek mellett nem mehetünk el szó nélkül. A Szent János Kórház Covid-osztályáról van szó, amelynek az egyik műszakvezető orvosával az egyik fideszes önkormányzat, a hegyvidéki önkormányzat közölt egy interjút, és a nyomtatott lapban megjelent dr. Horváth Benedek részéről kétszer is az az állítás, hogy a kórházba beérkezett betegek, tehát akik kórházi ápolásra szorulnak, kétharmada oltott. Elmondta a műszakvezető orvos, hogy ennek a hullámnak az elején még igen, jellemző volt, hogy az oltatlanok voltak többségben, most már a hozzájuk beérkező betegeknek a kétharmada oltott. És önök mit csináltak, ez a fideszes önkormányzat mit csinált? Megoszthatnánk az online verzióját is az interjúnak, ha változatlanul közölték volna, de megváltoztatták, pont ezt a két részt megváltoztatták, és az online verzióba nem került bele az, amit a nyomtatott lapban megjelentettek a dr. Horváth Benedekkel készített interjúban. Én elhiszem, hogy rém kellemetlen önöknek, hogy ez a konkrét eset, ez a konkrét adatszolgáltatás a Szent János Kórházból nem illik bele az oltásról szóló kormányzati propagandába, de azért ilyen mértékben, ilyen átlátszó módon hazudni és hülyének nézni az embereket, az mégiscsak felháborító. De említhetném azt a budaörsi háziorvost, aki a Buda Környéki Televíziónak nyilatkozott a saját praxisában tapasztaltakról. Két hét alatt az ő praxisában 42 Covid-pozitív esetet azonosított, és amikor ott is megkérdezte a riporter, hogy ezek között mennyi volt az oltatlan, hogy a többsége oltatlane, akkor azt mondta, hogy nem. A riporter is megdöbbent, hogy nem? Elmondta az orvos, hogy nem, a 42-ből három-négy volt oltatlan, nem három-négy volt oltott, három-négy volt oltatlan, a többiek két-három oltással jelentkeztek az orvosnál. Tehát ebben a háziorvosi praxisban a mostani hullámban a jelentkező betegek 90 százaléka két-három oltással rendelkezik. Ezek után, ezek ismeretében a kormány azt írja, hogy az oltatlanok mások életét is veszélyeztetik. Kérem szépen, ha önöknek ezt elbírja a lelkiismerete, akkor úgy látszik, hogy az nagyon sok mindent elbír. Most jelentette be Kásler miniszter úr, hogy az 5 és 11 év közötti gyerekek oltását is el fogják kezdeni már decemberben. Orbán Viktor, amikor arról beszélt, hogy a felnőtteknek nem tehetik kötelezővé az oltást aztán most látjuk, hogy gyakorlatilag kötelezővé tette azzal, hogy azt mondta, aki nem oltakozik, az ne is egyék, és kirúgják az embereket az állásukból, ha nem veszik fel az oltást , már akkor azt mondta, hogy gyerekek esetében más a helyzet, gyerekek esetében el tudja képzelni, hogy kötelezővé teszik az oltást. Az, hogy kétmillió vakcinát rendelnek Magyarországon 5 és 11 év közötti gyerekek oltására, akik nagyjából 700 ezren vannak, azt vetíti előre, hogy ez a vakcinamennyiség minden 5 és 11 éves kor közötti gyermek három oltására elegendő. Ez egyértelműen azt vetíti előre, hogy kötelezővé szeretnék tenni a gyerekeknek az oltást. [[14.20]] S ha már a gyerekekről beszélünk, szeretném minden magyar felnőtt ember nevében visszautasítani azt, ahogyan a miniszterelnök a különböző megnyilatkozásaiban és a rádióinterjúiban velük beszél. Az, hogy gyerekekkel úgy beszél az ember, hogy lesz kiskarácsony meg nagykarácsony, az egy dolog, de hogy a miniszterelnök felnőtt magyar állampolgárokat ennyire dedósnak néz, hogy ő úgy gondolja, hogy úgy kell beszélni a karácsonyi összejövetelekről, a családi együttlétekről, hogy most itt kiskarácsony lesz vagy nagykarácsony, ez egy infantilis dolog. Hát, nézze már felnőttnek a magyar embereket, és ne úgy beszéljen velük, mint az óvodás gyerekekkel, mert a magyar emberek nem óvodás gyerekek szintjén vannak! S szeretnék az oltásról is néhány objektív tényt említeni önöknek. Tény az oltásokkal kapcsolatban, hogy azokat a szerződéseket, amelyeket például az Európai Unió kötött a vakcinagyártókkal, nem ismerhetjük. Az is tény, hogy sem a gyártók, sem a kormány, sem az oltóorvos a vakcinák, oltások következményeiért nem vállalnak felelősséget. Az is tény, hogy ezekkel az oltásokkal kapcsolatban hosszú távú tapasztalata senkinek nincs. Az is tény, hogy amit egy évvel ezelőtt akár a mellékhatásokról, akár a védelem időtartamáról mondtak, például Merkely Béla mondott, az nem igaz. Az is tény, hogy nem tudják megmondani, hogy ez ellen a legújabb variáns ellen, ami néhány napja bukkant fel a világban, ezek az oltások védeneke egyáltalán; maguk a vakcinagyártók sem tudják. De ha mindezen tények ellenére valaki saját jogán úgy dönt, hogy ő nem szeretne élni az oltás lehetőségével, azt ne nézzék már gyíkembernek! Ezek nagyon nyomós érvek. Ezek olyan konkrét, felelősségteljes gondolkodást követően megfontolás tárgyát képező tények, amelyek után juthat valaki arra a következtetésre, hogy ő nem oltatja be magát ezzel, hanem más módjait keresi meg a védekezésnek. És mindezen tények ellenére az összes magyar politikus, a Mi Hazánkat leszámítva, arra biztat, hogy oltassák be magukat az emberek. Orbán Viktor, Dobrev Klára, Márki-Zay Péter, Jakab Péter, Karácsony Gergely, mindenki arról beszél, hogy oltassák be magukat az emberek, sőt, a Momentumnak olyan képviselőjelöltje is van, aki egy az egyben kötelezővé tenné az oltást, ahogyan erről egyébként Márki-Zay Péter is beszélt egy korábbi interjúban, hogy ő azt is el tudná fogadni, hogyha nemcsak a munkáltató tehetné kötelezővé az oltást, hanem úgy alapból mindenkinek kötelező lenne. És nyilván fontos azokról a társadalmi következményekről is beszélni, amelyeket a járványkezelés magával hozott. Ebben a járványban Magyarországon a Coviddal összefüggésben életét vesztette a lakosság 3 ezreléke, a világ lakosságának az 1 ezreléke. Eközben a gyermekszegénység a világban 20 százalékkal növekedett. Az öngyilkosságok száma Magyarországon soha nem volt ilyen magas. Ez egyértelmű következménye a lezárásoknak, ezt még Gulyás Gergely sem tagadta, egy Kormányinfón elismerte, hogy egyértelműen a lezárások miatt emelkedett ilyen szintre. Különböző becslések vannak arra vonatkozóan, hogy a magyar lakosság a lezárások időszaka alatt mennyi kilogrammal hízott el, de van olyan becslés, amely szerint 50 millió kilogrammal hízott el a magyar lakosság, aminek szintén emberéletekben, életévekben mérhető következményei lesznek, ahogyan a sportolási lehetőségek korlátozásának is. Szintén életévekbe, sőt emberéletekbe kerül a szűrővizsgálatok elmaradása. Tudok olyan konkrét esetről, 40-es éveiben járó honfitársunkról, akinél azért nem diagnosztizálták időben a daganatos betegséget, mert a szűrővizsgálatot nem végezték el az orvosok. Ők is emberek, ők is áldozatok. És a fiatalok körében soha nem tapasztalt magasságokba emelkedett a különböző mentális betegségek előfordulása ez mind-mind ott van a járványkezelés egyik kalapjában. Minden egyes ember áldozatot hozott de voltak, akiknek nem kellett áldozatot hozni. Voltak, akik akkor is gazdagodtak, akkor is növelték a profitjukat, amikor minden honfitársunk megszorításokkal élt, sokan a munkájukat elveszítették, családok kerültek rendkívül nehéz helyzetbe, és a kormány ezt ölbe tett kézzel nézte. Tavaly áprilisban, amikor lezárták az egész országot, Gulyás Gergely elmondta, hogy napi 1500 milliárd forintba kerül a védekezés, és ezt az államadósság növelésének a terhére végezte el a kormány, miközben soha nem látott bevételekre tettek szert a különböző multinacionális kereskedelmi láncok, az óriás techcégek vagy a gyógyszeripari vállalatok. És már akkor mondtuk és javasoltuk, hogy vessenek ki járványszolidaritási adót azokra, akik a koronavírussal összefüggésben növelik a bevételeiket, de a kormány nem tette meg hadd vigyék a pénzt, önök meg az államadósságot növelték. És sok mindent gondolhatunk az oltásról, sok mindent gondolhatunk a járványkezelésről, de az is objektív tény, hogy annak, hogy az állami szféra ágazataiban kötelezővé teszik az oltást, következményei lesznek. Egy olyan ágazatban, ahol már így is rendkívüli a létszámhiány, nevezetesen a rendvédelemben, beláthatatlan következményei lesznek annak, hogy újabb tűzoltókat veszítünk el, újabb rendőröket veszítünk el, újabb bv-seket veszítünk el azért, mert csak oltottak dolgozhatnak ott. De az oktatás is egy ilyen ágazat: rengeteg iskolában már most óriási problémát jelent, hogy szakos tanárok tanítsák a különböző tantárgyakat. Azok után, hogyha több ezer pedagógus ott fogja hagyni január 1-jétől ezt az ágazatot, vagyis az állami iskolákat, sok helyen maga a feladatellátás fog veszélybe kerülni. Hát, gondolják már végig, kérem, tisztelt képviselőtársaim, ha egy iskolából csak kettő pedagógus távozik, az nagyjából heti 50 tanóra azt ki fogja megtartani? Mi lesz azokkal a gyerekekkel, akiknek január 1-jén eltűnik a tanító nénije? Mi lesz azokkal az érettségire készülő osztályokkal, amelyeknek január 1-jén, mondjuk, eltűnik az angoltanárja? Mi lesz azokkal a fogyatékos gyerekekkel, akikkel olyan gyógypedagógusok, gyógypedagógiai asszisztensek foglalkoznak, akikkel rendkívül erős érzelmi szál köti őket össze? Ezek az emberek nem végezhetik tovább a munkájukat, csak azért, mert nem szeretnék beoltatni magukat? Ez igazságtalan! És függetlenül attól, hogy mit gondolnak az oltásról vagy mit gondolnak a járványkezelésről, az oktatás több helyen veszélybe fog kerülni. Nemcsak hogy szakos pedagógus nem lesz, egyszerűen nem lesz pedagógus, aki bemenjen az órákra, és megtartsa az órákat. Ezért is szükséges, hogy visszavonják ezt az oltásra kötelezést, és végiggondolják, hogy inkább ezeknek az ágazatoknak a fejlesztése lenne a kormánynak a feladata. A Mi Hazánk az egyetlen párt, amely ellenzi az oltások kötelezővé tételét, semmilyen lezárást nem tudunk támogatni, és tiltakozunk [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] a gyerekek oltása ellen is. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a függetlenek padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Dúró Dóra képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Most a nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért nemzetiségi szószóló felszólalása következik, ezért megadom a szót Szolga József horvát nemzetiségi szószólónak, aki nemzetiségi nyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat. Öné a szó.
Köszönöm a szót, tisztelt elnök úr. Poštovani Gospodine Predsjedniče! Tisztelt Ház! Poštovani Dome! Tisztelt Államtitkár Úr! Poštovani gospodine državni tajniče! A veszélyhelyzettel összefüggő egyes szabályozási kérdésekről szóló 2021. évi T/17671. számú törvényjavaslat benyújtását követően a Magyarországi nemzetiségek bizottsága kezdeményezte a tervezet nemzetiségi napirendi pontként történő tárgyalását. Bizottságunk a 2021. november 29-én megtartott ülésén úgy döntött, hogy az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. számú országgyűlési határozat 32. § (2) bekezdése alapján a törvényjavaslat egészére vonatkozóan részletes vitát kíván lefolytatni, és a határozati házszabály 36. § (5) bekezdése alapján vitához kapcsolódó bizottságként felkért a bizottság álláspontjának ismertetésére. Tisztelt Országgyűlés! A mögöttünk lévő időszak igazolta, hogy szükség volt a veszélyhelyzeti jogrend három hónappal történő meghosszabbítására. A kiemelkedően eredményes oltási program ellenére a koronavírus negyedik hulláma Magyarországot is elérte. Az egészségügyből érkező hírek az új variánsok kiszámíthatatlansága miatt egyre aggasztóbbak, ezért fontos a hatékony védekezés kereteinek megerősítése és biztosítása. [[14.30]] Az előttünk álló törvénytervezet egyértelműen azt szolgálja, hogy a kormánynak lehetősége legyen hatékony és gyors döntéseket hozni az állampolgárok életének, egészségének megóvása, a gazdasági károk enyhítése és a munkahelyek megőrzése érdekében. A tavaly márciusban kihirdetett veszélyhelyzet óta eltelt időszak bizonyította, hogy a meghozott rendkívüli és átmeneti intézkedések jól szolgálták a világjárvány elleni védekezést. A magyar gazdaságot sikerült kivezetni a válságból, és az Európai Unió legnagyobb növekedését elérni, amely megteremtette az idei és a jövő évi támogatások forrását. A gazdasági élénkülés eredményei azon társadalmi csoportok nyugdíjasok, gyermeket nevelő családok, fiatalok számára lesznek kézzelfoghatók, akik a legnagyobb mértékben elszenvedői voltak a pandémiának. Természetesen nem szabad elfeledkeznünk azokról az egészségügyi és szociális dolgozókról, katonákról, akik már több mint másfél éve az első vonalban küzdenek a betegség terjedése ellen. Támogatjuk, hogy áldozatos munkájuk a köszöneten és a tiszteleten kívül az ütemezett bérfejlesztéseken keresztül elismerésre kerüljön. Sajnos az erőfeszítések ellenére a vírus továbbra is nagy számban szedi áldozatait. Osztozunk a hozzátartozók gyászában. Innen is kérjük embertársainkat, hogy éljenek az oltás adta védelemmel, mert csak ez állíthatja meg a pandémiát, és kerülhetők el annak legrosszabb hatásai. Jelenleg vakcinabőséggel számolhatunk, de a tömeges hozzáférhetőség biztosítása érdekében kulcsfontosságú, hogy a kistelepüléseken és a hátrányos helyzetű térségekben lakó nemzetiségi polgáraink is egyenlő eséllyel érhessék el azokat. Osztjuk a Magyarországon élő nemzetiségek jogainak védelmét ellátó biztoshelyettes véleményét, aki kifejtette: szükség lesz oltóbuszok kirendelésére, illetve mobil oltópontok felállítására. Továbbá javasoljuk a sikeresen meghirdetett oltási kampányhetek további meghirdetését és propagálását. Szükséges, hogy időpontfoglalás nélkül bárki felvehesse az első vagy a második és a megerősítő harmadik oltást. Tisztelt Államtitkár Úr! Nemzetiségi közösségeink képviselői természetesen folyamatosan figyelemmel kísérik a kormány rendeleti intézkedéseit, így különösen, amelyek a nemzetiségek érdekeit, jogait érintik. Fel kell hogy hívjuk a figyelmet az 599/2021. kormányrendeletre és az 598/2021. (X. 28.) kormányrendeletre, amelyek rendelkeznek a köznevelési intézményekben dolgozók koronavírus elleni védőoltása felvételének szabályairól, valamint a munkáltatók ezzel kapcsolatos jogosultságairól. A jogszabályi előírások kiterjesztő értelmezése a nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott köznevelési intézmények vonatkozásában több problémát is felvet. A települési önkormányzatok által fenntartott intézményeknél a jogkör címzettje a polgármester, amely a nemzetiségi önkormányzati elnökökre vonatkozóan értelmezési kérdéseket vet fel. Továbbá az oktatási ágazatban kettősséget idéz elő, hogy a tankerületekben működő, állam által fenntartott, nemzetiségi nevelési-oktatási feladatokat ellátó intézményekben immár kötelezően elrendelték az oltás felvételét annak jogkövetkezményeivel együtt. A nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott köznevelési intézményekben a nevelői, oktatói kör speciális voltára nyelvtudásra, közösséghez tartozásra tekintettel ez nem történt meg. A visszajelzésekből és felmérésekből bizottságunk arra következtetett, hogy nemzetiségi pedagógus érintettsége esetén veszélybe kerülhet a nemzetiségi szakmai feladat ellátása az államilag fenntartott intézményekben. Közösségeink ragaszkodnak a jelenléti oktatáshoz, de a nemzetiségi köznevelés különös követelményeire tekintettel nyitva kellene hagyni a hibrid oktatás lehetőségét is, amely az amúgy is szűkös emberi erőforrások miatt veszélybe kerülhet ezekben az intézményekben. Kezdeményezzük, hogy ezen a téren kezdődjenek meg az egyeztetések az érintettek köréről. Tisztelt Ház! A Magyarországon élő nemzetiségeket képviselő bizottság a teljes védekezési időszak alatt támogatásáról biztosította az e tárgyban beterjesztett eddigi törvényjavaslatokat és azok elfogadását. Most is egyetért a koronavírus-világjárvány elleni védekezésről szóló 2021. évi I. törvény hatályának 2022. június 1. napjáig történő meghosszabbításával. Szükségesnek látja, hogy a rendkívüli helyzetben szabályozott jogviszonyok törvényi védelmet kapjanak, és a veszélyhelyzeti kormányrendeletek hatályvesztésére csak a megfelelő átmeneti rendelkezések megalkotását követően kerülhessen sor. Támogatjuk azt a rendelkezést, hogy a kormány a járványhelyzet alakulására tekintettel felhatalmazást kapjon a törvény határidő előtti hatályvesztésének kimondására. Megjegyezzük, hogy az országgyűlési képviselők általános választásának megtartása Alaptörvényből következően a különleges jogrend fennállásának időszakában fog bekövetkezni, legalábbis előreláthatólag. A nemzetiségek listáról mandátumot szerzett képviselője vagy szószólója útján vesznek részt az Országgyűlés munkájában, különösen a nemzetiségek érdekeit, jogait érintő kérdésekben. A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény ez évi módosítása következtében az országos nemzetiségi önkormányzat 2021. október 1-jét követően már dönthet a nemzetiségi lista állításáról, amely jogosítvánnyal a közgyűlések közel fele a mai ülésnapig már élt. Ugyancsak megemlítendő, hogy a törvényjavaslat módosító rendelkezései lehetőséget biztosítanak az országos népszavazás veszélyhelyzet alatti lebonyolításához, amely az előző napirendi pontok alapján meg is történhet. A nemzetiségi önkormányzatok testületei ülésezhetnek, elláthatják a nemzetiségi önigazgatás feladatait. Az aggályok ellenére elmondhatjuk, hogy a különleges jogrend fennállása nincs befolyással a demokrácia ezen alapintézményeinek működésére. Tisztelt Országgyűlés! A T/17671. számú törvényi szövegtervezetről elmondható, hogy szerkezetében követi az előző időszakban e tárgyban benyújtott javaslatokat. A bevezető rendelkezések egyértelműsítik, hogy az elmúlt egy év alatt kihirdetett veszélyhelyzeteket egymással folytonosnak kell tekinteni. A szövegezésből egyértelműen kitűnik, hogy kifejezetten valamelyik konkrét időszak vonatkozásában történik a szabályozás. A további szerkezeti tagolódás alapján kettéválik a veszélyhelyzettel összefüggő átmeneti szabályokra, valamint egyes törvényeket módosító rendelkezésekre vonatkozó előírások köre. Az átmeneti szabályok közül kiemelésre érdemes, hogy az idén végzett hallgatók ugyancsak mentesülnek az előírt nyelvvizsga letétele alól, így a felsőfokú végzettséggel megjelenhetnek a munkaerőpiacon. Az előző időszak veszélyhelyzeti törvényjavaslataiban is támogattuk a központi költségvetés terhére nyújtott, költségvetési támogatásból megvalósuló programok projektidőszakainak kitolását, amely egybeesik a nemzetiségi szervezetek érdekeivel. Konkrét meghatározásra kerül az időpont a meg nem tartott időközi választások lebonyolításának lehetőségéről és a népszavazásról, amely a helyi nemzetiségi önkormányzatokat is érinti. Az egyes törvényeket módosító rendelkezések közül üdvözöljük, hogy a távmunkavégzés lehetősége ismételten szabályozásra kerül, és az ezzel kapcsolatos költségek térítése korlátozottan, de adómentességet élvez. Tisztelt Ház! Az előzőekben ismertetett vélemények alapján bizottságunk a T/17671. számú törvényjavaslat szabályozási elveivel egyetért. Egyes konkrét, szövegszerű rendelkezései biztosítják a védekezéshez szükséges kereteket annak érdekében, hogy a járványügyi szakemberek által is feltételezett további hullámokat mérsékelni tudjuk. Reméljük, hogy a társadalom szereplői megértik a szabályok betartásának fontosságát, és az átoltottság arányának javítása érdekében mozgósítják erőforrásaikat, biztosítva ezzel, hogy az előttünk álló ünnepi időszakban nem a bezártság fogja meghatározni közösségeink életét. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Hvala na pozornosti! [[Taps a szószólók soraiból.]]
Köszönöm szépen, Szolga József szószóló úr. Most a további képviselői felszólalások közül Szél Bernadett független képviselő asszonyt hallgatjuk meg.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! Az a helyzet, hogy én sokkal inkább arról szeretnék most önöknek beszélni, hogy mire használták ténylegesen önök azt a veszélyhelyzetet, amit így most már több mint egy éve rendszeresen kérnek maguknak, merthogy elvileg arra gondoltak, arra fogják ezt használni, hogy Magyarországot védjék, ami ezzel szemben valójában történt, az egy gátlástalan kiszolgálása a kormány hatalmának és a kormányközeli oligarcháknak. Tulajdonképpen most, hogy itt vagyunk a negyedik hullámban, és lett volna egy egész nyaruk, hogy fölkészítsék az országot arra, ami vár ránk, hiszen akkor is mondták már az orvosok, hogy mire kell készülnünk, önök nem arra használták ezt a nyarat, amire kellett volna. [[14.40]] Nagyon jókat vitatkoztak velem, dugdosták ide-oda az adatbázisokat, nagyon nehezen tudtuk megszerezni azokat a számokat, amelyekből kiderül, hogy milyen a különböző térségekben Magyarországon a védettségi igazolvánnyal való ellátottság és egyáltalán a védettség. Nagyon jól elszórakoztak azzal, hogy különböző szövegeket adtak válaszul nekünk adatkérésekre, igazából csak a lényeggel nem foglalkoztak. Végignéztem, hogy szomszédos országokban gyakorlatilag a katedrálisoktól elkezdve, a Dunán úszó hajókon át, mindenhol oltottak embereket, nemhogy regisztráció nem kellett, de hívták be az embereket minden létező módon. Önök meg úgy csináltak nem is tudom , mintha megállt volna az idő, elmentek nyaralni, pihentek egyet, fogalmam sincs, mit csináltak, de hogy nem azzal foglalkoztak, ami egy kormánytól egy ilyen helyzetben elvárható lett volna, az teljes mértékben biztos. Egy országnak csapta ki a biztosítékot az, hogy miután Szijjártó Péter miniszter úr és az ő fürkészei és portyászai beszereztek kétmillió tesztet, PCR-tesztet, abból gyakorlatilag most egymilliót éppen elégetnek. Ezért fizetünk 5 milliárd forintot, mármint a tesztekért, és több száz millió forintot azért, hogy elégessék, ráadásul a választókerületem határában, ott fogjuk nézni, ahogy füstbe mennek azok a PCR-tesztek, amelyeket, ha már lejár a határideje, akár ingyen is odaadhattak volna, mondjuk, iskoláknak, szociális otthonoknak, idősek otthonának, hogy végezzék el a tesztet ingyen. Egyébként rengeteg országban a tesztelés totálisan ingyenes. Múlt héten voltam én magam is Berlinben, magyar állampolgárként bementem egy utcán egy tesztközpontba, és körülbelül öt perc alatt megnézték, hogy az oltásaimon túl még aktuálisan vane velem probléma, tíz perc múlva ott volt a negatív eredmény, és semmit nem kellett érte fizetni. Sőt, mondták, hogy legközelebb már regisztrálnom sem kell, jöjjek nyugodtan, megnézik, az az érdeke mindenkinek, hogy kiderüljön, hogy valaki esetleg fertőzötte vagy nem. Így zajlik ez az önök által folyamatosan elszidott Németországban, Ausztriában, Szlovákiában. Magyarországon meg mi történik? Ha valakinek tesztelnie kell, vegyünk például egy ötfős családot, az körülbelül százezer forintot hagy ott öt PCR-tesztre. Közben meg nézi, ahogy füstbe mennek a tesztek, mert lejártak, és önök annyira kormányképesek meg annyira kormányoznak, hogy nem vették rajta észre a lejárati időt. Eközben dugdossák az adatbázisokat, és nyáron kiírták nagy óriásplakátokra, hogy tessék oltatni. De amikor arról akartam önökkel beszélgetni, hogy hol vannak az oltóbuszok, és hogyan jutnak el ahhoz a körülbelül 200-300 ezer honfitársunkhoz, aki a legnehezebb körülmények között él, akkor 90 napokat kellett várni, és erre Müller Cecília és az ő társai jobbnál jobb szövegeket próbáltak találni. Tehát térjünk rá a témára: önök mire használják ezt a veszélyhelyzetet, amelyet rendre megkérnek a magyar parlamenttől? Például arra, hogy teljesen kiiktassák a kontrollt, azt a fajta kontrollt, amit mi ellenzékből szeretnénk önökön gyakorolni, a maradék átláthatóságot is elveszik tőlünk. Mit nem adtak ki? Csináltam egy kis gyűjtést. Kikértem a nemzeti oltási tervet. Nem adták ki. Mostanáig semmilyen adat nem volt a vakcinák hatékonyságáról, pedig eredetileg május végére ígérték ezt. Nem adták ki a települési szintű oltási adatokat. De nemhogy nekem nem adják ki, de van, hogy polgármestereknek nem adják ki. 90 napot kellett várnom az oltóbuszok adataira, ez is 90 nap. Legújabban azt is titkolják, hogy a kórházban fekvők és a lélegeztetőgépen lévő honfitársaink közül milyen arányban vannak az oltottak és az oltatlanok. Tulajdonképpen semmit nem adnak ki. Ha emlékeznek rá, Alkotmánybírósághoz fordultam azért, mert úgy gondolom, hogy semmilyen szinten nem segíti a járvány elleni védekezést az, ha önök eltitkolják az adatokat. Meglepetésre az Alkotmánybíróság, amellyel önök sok mindent megtettek, amit nem lett volna szabad megtenni, igazából visszadobta az önök által alkalmazott joggyakorlatot, és közölték, hogy valamilyen normális indoklást kell odatenni, ha vissza kívánják tartani az adatokat. Azóta sem változtattak a gyakorlaton. Most is rendre azt látom, hogy folyamatosan dobják vissza 45 napra, 95 napra az adatkéréseket, és rengetegszer látom azt, hogy az adott intézmény a rendes közfeladatait sorolja fel tételesen, mint valami extra feladatot, hogy ezért nem tudja teljesíteni az adatkérést. Ezt a színjátékot tényleg fejezzék be! Ez annyira átlátszó, annyira felháborító, annyira méltatlan, annyira botrányos, hogy azt elmondani nem tudom. Szerintem egy külön bugyor lesz azoknak a politikusoknak a pokolban, akik a járványt arra használják fel, hogy a saját hatalmi, politikai érdekeiket szilárdítsák és növeljék. Egészen botrányos, amit csinálnak! Nem tudják nekem megmagyarázni, hogy milyen nemzetgazdasági, egészségvédelmi vagy bármilyen cél fűződik ahhoz, vagy mit szolgál az, ha Müller Cecília nem képes normálisan válaszolni kérdésekre. Ilyen nincs! Ez az egész történet egyről szól, arról, hogy önök titokban azt csinálhassanak, amit akarnak. És mit csinálnak? Tudják, ha érdekelte volna önöket egy picit is a magyar családok helyzete ebben az egész történetben, akkor mondjuk, törődtek volna azokkal a szülőkkel, akik otthon maradnak a karanténban lévő gyermekükkel, és éppen elveszítik a munkájukat, könyörögnek, hogy szabadságot kapjanak, akár fizetés nélküli szabadságot kapjanak, merthogy a nagyszülőkre egy ilyen járványban nem igazán lehet bízni a gyermekeket, vagy csak úgy, hogy azzal veszélyeztetik a nagyszülőket is. Mi a megfejtése a magyar kormánynak erre a helyzetre, mi van ezekkel az édesanyákkal és édesapákkal, mi van ezekkel a családokkal? Adtak önök támogatást, adnak önök most támogatást a karanténban lévő gyermekek családjainak? De ott van például a kis- és középvállalkozások sora. Egy rendes bértámogatási programot nem tudtak összehozni. Hatalmas botrány volt még az év elején, hogy a szolgáltatóiparban működő vállalkozásoknak négy hónapot kellett várniuk az amúgy is teljesen szűkmarkú ágazati bértámogatásra, mert annyira bürokratikus volt az egész, és a kormányhivatalok meg annyira nem azzal foglalkoznak, amivel kellene. Ott vannak még a kórházakból kiebrudalt embereket gondozó családtagok is. Azt is én pereltem ki önökből tényleg többet ülök már bíróságon, mint a magyar parlamentben , hogy hány embert küldtek haza, mert Kásler nem miniszter úr a járvány első hullámában úgy döntött, hogy hazaküldenek beteg embereket a kórházakból. Olyan eset is volt, ezt el fogom mondani önöknek itt a parlamentben, hogy agyműtéten átesett embert, akit kedden műtöttek, pénteken haza akartak küldeni, mert Kásler miniszter úr valahol így döntött. Úgy kellett az orvosnak harcolni érte, hogy legalább még hétvégére bennmaradhasson. Na de mi történt azokkal az emberekkel, akik fogadták utána otthon a betegeket? Kaptak valamit? Nem, nem kaptak semmit. És mi a helyzet az idősotthonokban, fogyatékosotthonokban dolgozó szociális dolgozókkal? Kaptak pótszabadságot, de se fizetésemelést, se egyszeri bérkiegészítést nem kaptak, pedig ezek az emberek iszonyatos mértékben helytálltak ezekben az otthonokban, és helytállnak a mai napig. Mi történt ezalatt Mészáros Lőrinccel és a NER-rel? Nézzük meg kicsit! Csak idén májusig a NER építőcégei 800 milliárdnyi tenderen szerepeltek sikeresen. 800 milliárd forintról beszélünk! Emlékezetes volt Mészáros Lőrincnek a szállodafelújítási támogatása. Az Opus Globalon keresztül a Hunguest Hotels 14 vidéki szállodájának felújítására csaknem 18 milliárd forintot kapott, 17,7 milliárd forintot kapott. Ekkora támogatás amúgy senkinél sem landolt, úgy, hogy közben Mészáros 800 dolgozóját elbocsátotta. Tehát annyit nem bírtak a saját oligarchájukkal megbeszélni, hogy ugyan, Lőrinc, megkapod ezt a 18 milliárd forintot, de legalább ne rúgd ki az embereket. És még egy kicsit Mészáros Lőrincről. Feljelentést tettem, mert ott van ez a búzakeményítő gyára, a Viresol, amely egészen elképesztő támogatásdömpinget kapott, miközben éppen az én feljelentésem nyomán is, másik ellenzéki képviselő feljelentése nyomán is zajlott ellene elvileg a nyomozás. Az történt, hogy 2019-ben súlyos vízszennyezést és mérgesgázszennyezést okozott Mészáros Lőrinc cége. 2020 novemberében egyszer kapott 406 millió forintot a kormánytól a cége kapacitásbővítésére. Tehát egyszer van 406 millió forint kapacitásbővítésre. Aztán 2020 decemberében 1,3 milliárd vissza nem térítendő beruházási támogatás, utána a külügy is megérkezett, gyorsan adott 220 millió forintot válságból való kilábalás címszó alatt, és persze az Eximbanktól is két részletben kapott két és fél milliárdos kedvezményes kölcsönt. Közben Mészárost kimentették a szennyező Mátrai Erőműből is. Ezúton is köszöni szépen Mészáros Lőrinc, ő jól érzi magát. Ezeket a támogatásokat, és még sorolhatnám, önök mind a veszélyhelyzet alatt utalták ki a saját oligarcháiknak, miközben a szülők, akik a gyermekükkel otthon próbálnak tanulni, a fogyatékosotthonokban, a szociális otthonokban dolgozók, akár a kórházakból kiebrudalt embereket otthon ápolók gyakorlatilag nem számíthattak a kormányra. Önöknek mégis mire kell akkor ez a veszélyhelyzet? Itt a válasz: stafírozni ki a saját oligarchájukat és közben dugdosni a számokat. Ott van még az önkormányzatok kérdése. Ez azért szívügyem, mert végignéztem, Európában sehol nem volt még egy olyan kormány, amely a járvány időszaka alatt megszorította volna az önkormányzatokat. Önök pontosan ezt csinálták: fogták magukat, elvették a hipabevételük felét, a gépjárműadó-bevételeket, a szolidaritási hozzájárulást megemelték, különleges gazdasági övezetek néven futó intézményesített rablást vezettek be, Göd városa erről sokat tudna mesélni. [[14.50]] Szóval, a helyzet az, hogy önök szépen elkezdték kirabolni a saját önkormányzataikat. Nézzük az én választókerületemet: Pest 2-ben az ellenzéki kézen levő várost, Budaörsöt sújtották leginkább a kormányzati megszorítások. Rendre kikértem egyébként mind a tizenhét település számait, tehát látom, hogy mi a helyzet a terepen. Budaörsöt azért szeretném kiemelni, mert szolidaritási hozzájárulás címen ők gyakorlatilag az országban beszedett összes, ilyen címen beszedett sarcnak több mint egytizedét fizetik, ami gyakorlatilag egy több milliárdos kiesést jelent éves szinten a városnak. [[Nacsa Lőrinc: A leggazdagabb önkormányzat.]] Legyen kedves, Nacsa úr, ne ordítozzon, ott a gomb, nyomja meg, ha mondanivalója van! 2020-ban ez 2,3 milliárd forint volt, amit elvettek Budaörstől, idén a megnövelt összeg, mert ugye, megemelték az összeget, az most már 3 milliárd forint lesz. Ott van a hipa felezése, ez közel 850 millió kiesést jelentett az önkormányzatnak, ez a bevétel jövőre is hiányozni fog. A többi településsel is megtették ezt, erről még fogunk sokat beszélgetni. A magam részéről azt tudom mondani, hogy szégyen, külön szégyen, hogy ott, a terepen küzdő önkormányzatokat önök megrövidítik, miközben Mészáros Lőrincnek a jobb meg a bal zsebét is telepakolják az adófizetők forintjával. De nemcsak pénzt vettek el, jogköröket is elvettek az önkormányzatoktól. Az építéshatósági jogköröket fogták és áttelepítették a kormányhivatalokhoz. Mit jelent ez? Ez konkrétan azt jelenti, hogy 2020. március 1-jétől gyakorlatilag a településeknek nincsen beleszólása abba, hogy mit építenek az ő területükön. Teljes nonszensz! Nem ezért választunk képviselőket meg polgármestereket? Szerintem igen. Gyakorlatilag azt csinálták, hogy már a járvány alatt egy csomó beruházást ilyen nemzetgazdaságilag kiemelt beruházásnak minősítettek. Ez egyébként egy olyan dolog, amit az egyesült ellenzéknek kormányváltáskor első körben meg kell szüntetni, mert ez semmi másról nem szól, mint a minősített rablásról és a környezet kifosztásáról. Gyakorlatilag innentől kezdve, hogy ezt a kiemelést megkapja egy projekt, az önkormányzatnak nincs beleszólása. De szintén a járvány alatt történt, és erről kevesebbet beszéltünk, én Herceghalmon találkoztam ezzel a jelenséggel, hogy ha egy adott önkormányzat a veszélyhelyzet alatt egy építési tilalmat rendel el saját területén, akkor azt a beruházók egyszerűen figyelmen kívül hagyhatják, mert önök azt gondolják, hogy ezzel segítik a gazdaság helyreállítását. Teljesen nonszensz! Innentől elkezdve gyakorlatilag a beruházók azt csinálnak, amit akarnak, egy önkormányzatnak még ez az utolsó szalmaszála sincs a kezében, merthogy járvány van. Elnézést, mi köze van ennek a vírushoz? Semmi. Ennek ahhoz van köze, hogy embereknek, beruházóknak az érdekei közösségekkel szemben tudnak érvényesülni, miközben leigázzuk a természetet, a környezetet, azt, ahol élünk és ahol a mindennapjainkat éljük. Azt gondolom, teljesen világos, hogy a Fidesz semmilyen szinten nem akarja és nem is fogja a közösségeket képviselni, senkit nem támogat abban, hogy a közösségeket, helyi embereket képviselje, a nyakló nélküli beépítések pártján állnak, amivel nem tud sem az infrastruktúra, sem a közszolgáltatás, sem a közlekedés lépést tartani. Önök lerabolják ezt az országot pénzben is, és az intézkedéseik is arról szólnak, hogy területén is lerabolják ezt az országot, nyakló nélkül teret engedve a beépítéseknek és a vállalkozásoknak. Én azt tudom önöknek mondani, hogy vírus van, járvány van, helyzet van, de az, amit önök ennek ürügyén csinálnak, az szégyen, és a veszélyhelyzet meghosszabbítása pontosan erről szól, hogy önök ezt teljesen szabadon tudják csinálni, ameddig el nem jön a választások ideje. Hölgyeim és Uraim! Szégyelljék magukat!
Köszönöm szépen, Szél Bernadett képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Most megadom a szót Domokos László úrnak, az Állami Számvevőszék elnökének, aki jelezte, hogy élni kíván a házszabály 36. § (11) bekezdésében foglalt felszólalási jogával. [[Dr. Szél Bernadett távozik az ülésteremből. Nacsa Lőrinc: Így könnyű vitázni.]] bekezdésében foglalt felszólalási jogával. (Dr. Szél Bernadett távozik az ülésteremből. Nacsa Lőrinc: Így könnyű vitázni.) Öné a szó 15 perces időkeretben, elnök úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A veszélyhelyzettel összefüggő egyes szabályozási kérdésekről szóló törvényjavaslat általános vitájában azért kértem szót, mert a törvényjavaslat érinti a távmunka intézményét, amelyhez a Számvevőszék egyrészről elemzési tapasztalatokkal, illetve elemzést bocsátott nyilvánosságra, másrészt saját működési tapasztalatokkal is bír a veszélyhelyzetnek betudhatóan. A Covid-19-járvány megjelenése következtében elsőrendű fontosságúvá vált, hogy az emberi egészség védelmének biztosítása mellett miként lehet a munkavégzés folytonosságát és hatékonyságát fenntartani. Az elmúlt időszakban volt olyan időszak a járvány hónapjaiban, amikor ez az összfoglalkoztatottak 10 százalékát is meghaladta. A folytonosság fenntartásának első számú eszköze az emberek otthonából digitális eszközökkel végzett munka alkalmazása volt. Ez új szervezetirányítási, technológiai és jogi kihívásokat vetett föl minden munkahelyen, továbbá ráirányította a figyelmet a táv- és otthoni munka szélesebb társadalmi összefüggéseire. A Számvevőszék ezért a témát alapos elemzés alá vetette, és ahogy jeleztem, idén januárban nyilvánosságra hozott elemzésünkben az elemzők azt értékelték, milyen lehetőségeket és kihívásokat, akár nehézségeket is támaszt a távmunka és az otthoni munka szélesebb alkalmazása, valamint hogy a járvány nyomán milyen tapasztalatok születtek, és azok milyen hatással vannak a munka világára. Néhány pontban akkor összefoglalnám. Először is a táv- és otthoni munka menedzselése során egyre inkább előtérbe kerül a munka eredményének nyomon követése, így a kötött munkaidő központi szerepe is veszíthet jelentőségéből. Mindez a munkaviszony tartalmában is hangsúlyeltolódást jelentett, rendelkezésre állás helyett az eredmény kerül a középpontba. Mindez magas színvonalú vezetői, irányítói munkát igényel, ezért ha szükséges, képzésekkel is kell és lehet fejleszteni a vezetői munkavégzést elsősorban a munka tervezése, koordinálása és a munkavállaló teljesítményének értékelése tekintetében. Másrészt a munka térbeli kötöttségének fellazulása javíthatja a foglalkoztatottságot azokban a csoportokban, amelyek a közlekedési, lakhatási vagy egyéb élethelyzetbeli, akár egészségügyi állapot romlásával összefüggően kevésbé tudtak részt venni a munkaerőpiacon. Ha belegondolunk, csak Budapesten nagyságrendileg átlagosan napi másfél órát nyer az a munkavállaló, akinek nem kell a munkahelyére és onnan hazautaznia egy napon. Harmadrészt minden munkavégzés elemi követelménye a munkavállaló irányítása. Ezért fontosnak tartom kiemelni a törvényjavaslat azon rendelkezését, amely szerint a munkáltató a koordináló és ellenőrzési jogát távolról, számítástechnikai eszköz alkalmazásával gyakorolja. Itt szeretnék visszautalni a vezetői munka minőségére, és fel szeretném hívni a figyelmet a digitális képességek fejlesztésének szükségességére a jövőre vonatkozóan is. Ehhez kapcsolódóan a munkáltató adatainak biztonsága szintén elsődleges szempont a szigorú adatvédelmi és adatbiztonsági előírások miatt. Kijelenthetjük, hogy a táv- és az otthoni munkavégzés fokozott adatbiztonsági kockázatot jelent. Ezen kockázatok megfelelő színvonalú kezelése a munkáltatók felelőssége. Negyedrészt a munkakörülményekre vonatkozó sztenderdek érvényesülését az otthonunkban, a lakásokban is megfelelő szabályok kell hogy támogassák. Az otthonról végzett munka mentálhigiénés kihívásokat is támaszt, ezért az új munkaforma sikere megköveteli, hogy a munkavállalók lelki egészsége is nagyobb figyelmet kapjon. A Számvevőszék elemzői azt vetették fel, hogy hosszú távon mentálhigiénés szempontból is az otthonról és az irodából végzett munka szabályozott és kiszámítható kombinációja lehet optimális foglalkoztatási forma. A törvényjavaslat is ezt a megközelítést alkalmazza, amikor úgy fogalmaz, hogy a távmunkavégzés esetén a munkavállaló a munkát a munkaidő egy részében vagy egészében a munkáltató telephelyétől elkülönült helyen végzi. Ez hasznos lehet a munkavállaló elszakadásának, elidegenedésének a megelőzése érdekében. Vannak olyan munkavállalók, akik azért nem tudtak eddig teljes munkaidőben dolgozni, mert például gyermekek gondozása vagy az idős rokonok ápolása miatt nem tudtak távol lenni a családjuktól. Mivel napjainkban az értekezletek, konferenciák, a napi munkavégzés, a képzések széles köre is online térben folytatódnak, zajlanak le, így a munkavállalóknak ezen alkalmak miatt sem kell már hosszú napokat távol tölteni a családjuktól. [[15.00]] Ezért a távmunka mint rugalmas foglalkoztatási forma családbarát jogintézmény is. Különösen igaz ez azért is, amit már említettem, azaz a munkavállalók jelentős időt tudnak megspórolni azáltal, hogy nem kell a munkahelyükre és onnan hazautazni naponta. Azt is szeretném kiemelni, hogy egyre inkább az országok között is távmunka alakul ki. A magyar gazdasági helyzettől függetlenül Nyugat-Európában a szélesebben vett nagyvállalati körben egyre kiterjedtebbé válik, hogy a cégek tényleges helye, illetve a munkavégzés helye több száz, esetleg több ezer kilométerre helyezkedik el. Ez majd alapvetően fogja befolyásolni a teljes munkaerőpiac helyzetét. Ma azt tapasztalhatjuk a vírus időszakában ahogy itt már elhangzott , hogy Magyarország akármennyi problémával küzd akár az egyes családok szintjén, akár a munkavállalók szintjén, akár az intézmények szintén, mégiscsak egyre több eddig külföldön dolgozó Magyarországon keres munkát, vagy Magyarországról végzi korábbi külföldi vagy új munkahelyére a munkatevékenységet. Azt szoktam mondani a kollégáimnak, hogy egy teljesen új, a XXI. századba való belépés kényszerét hozta létre ez a vírushelyzet. Hogy mik ennek a rövid távú, akár csak a jövő évre vagy az azon túli, a vírushelyzet utáni időszakra vonatkozó tanulságai? Az biztos, hogy a távmunka lehetősége, helyzete, begyakorlása, technológiája egy teljesen új munkavállalói és munkaadói környezetet teremt. Fontos, hogy jogszabályi feltételekkel is felkészítse a magyar törvényhozás a piaci környezetet, másrészt pedig megteremtse a versenyképes alkalmazkodáshoz való feltételeket. Tisztelt Ház! A távmunka térnyerése még számos ágazatot érint, amelyekre most nem fogok részletesen kitérni, csak megemlítek néhányat. Talán bele se gondolunk, de az otthoni munkavégzés lehetősége jelentős hatást gyakorolhat az ingatlanpiacra is. Beruházások, ingatlanfejlesztések kezdődtek és kezdődhetnek meg azzal a céllal, hogy a háztartás minden dolgozó tagja számára megfelelő, kényelmes munkakörnyezet kerüljön kialakításra magában a családi otthonban. Az ingatlanárak változásából pedig már az is látszik, hogy a járvány okozta bezártság hatására egyre több család keresi otthonát a nagyvárosokon kívül az agglomerációban, vagyis egyre távolabb a tényleges munkavégzés helyszínétől vagy korábbi helyszínétől. Láthatjuk tehát, hogy a foglalkoztatás átalakulása sokkal jelentősebb változásokat hordoz a környezetünkben annál, mint hogy ezentúl nem kell bejárni az irodába vagy az adott munkahelyre dolgozni. Gondoljunk az ingatlanpiaci helyzeten túl a külföldi munkavégzés lehetőségére, a családok lekötött munkavállalóinak osztott munkavégzési lehetőségére, vagy akár az ehhez kapcsolódó közlekedésszervezés súlypontjainak az átrendeződésére, ami jó néhány terv, fejlesztés és eddigi viselkedési forma megváltozását eredményezi. A törvényjavaslat távmunkát érintő részei tehát szükséges és időszerű rendelkezések, amelyek megvitatásához, remélem, hogy hasznos tapasztalatokkal tudtam szolgálni a számvevőszéki ellenőrzés és tapasztalatok alapján. Jelzem továbbá, hogy a Számvevőszék ahogy eddig is, úgy ezt követően is napirendjén tartja a táv- és otthoni munkavégzés témáját. Másrészről természetesen a veszélyhelyzet egy sokkal komplexebb témakörként is megjelenik az ÁSZ életében. Szeretném felhívni a figyelmet arra, hogy a makrogazdaság, a foglalkoztatás, a képzés, az e-kormányzás, az e-kereskedelem témakörében is elemzésekkel próbálunk az önök munkájának hátteret teremteni és a figyelmet felhívni. Köszönöm, hogy meghallgattak, köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Domokos László elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásokkal folytatjuk munkánkat. Apáti István független képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Dúró Dóra képviselőtársamhoz kapcsolódva, az ő gondolatait folytatva hadd hangsúlyozzam azt, hogy nemcsak a vakcinabeszerzési szerződések ismeretlenek, hanem a mellékhatások és a következmények is. Önök szerint nem furcsa az, tisztelt kormánypárti képviselők, hogy egy egyszerű láz- vagy fájdalomcsillapító gyógyszer esetében is föl vannak sorolva a következő bontásban a mellékhatások: nagyon gyakori, gyakori, ritka, nagyon ritka? Egy egyszerű láz- és fájdalomcsillapítónál ezt a betegek vagy azok, akik ezeket a gyógyszereket bármilyen okból alkalmilag vagy rendszeresen igénybe veszik, megismerhetik. Olyan vakcinákról pedig, amelyekkel a teljes magyar lakosság több mint 60 százalékát beoltották, semmit nem lehet tudni. Ha nekem vagy a Mi Hazánk Mozgalomnak nem hisznek, akkor higgyenek az egyik jól fizetett emberüknek, Szlávik úrnak, aki néhány hónappal ezelőtt elszólta magát. Mondhatnám azt is, hogy ha Szlávik úr egy kicsit nem figyel oda, akkor mindjárt igazat mond. Ugyanis teljes körű, feltáró jellegű beismerő vallomást tett a tekintetben, hogy könnyen lehet úgy értelmezni a mostani körülményeket, hogy egyfajta tömeges emberkísérlet zajlik szerte a világban. Ez Szlávik Jánostól idézet. Megkérdezték aztán tőle egy másik műsorban, hogy vajon a saját gyermekét beoltatná-e. Elbizonytalanodott, zavarba jött, hebegett-habogott, aztán azt mondta, hogy nem. Nézzék meg az ezzel kapcsolatos videókat! Arra is szeretném felhívni a szíves figyelmüket, hogy a Mi Hazánk Mozgalom az egyetlen olyan párt, amelyik következetes álláspontot fogalmazott meg a járvánnyal, az ehhez kapcsolódó válsággal és a vakcina-, illetve oltási kérdésekkel kapcsolatban is. Ezzel szemben önök, tisztelt kormánypárti képviselők, csak egy dologban következetesek, a totális következetlenségben. Nekünk nem kell azon gondolkodni, amikor megteszünk egy parlamenti felszólalást vagy egy rendezvényen szólunk a magyar választókhoz, hogy atyaúristen, vajon néhány héttel, hónappal vagy másfél évvel ezelőtt mit hazudtunk. Mi következetesen ugyanazt mondjuk 2021 novemberében is, mint amit mondtunk 2020 tavaszán. Az oltásokkal kapcsolatban mindig is azt mondtuk, hogy mindenkinek a saját egyéni, személyes döntésére bízzuk azt, hogy beoltatjae magát vagy sem. Ha nem teszi, azt is tiszteletben tartjuk. Mi vagyunk az egyetlen olyan párt, amelyik soha nem sértett meg senkit azért, mert beoltatta magát. Tiszteletben tartjuk ezt a döntést. Mint ahogy annak a tiszteletben tartását is elvárjuk, hogy ha valaki meg úgy dönt, hogy eme rengeteg bizonytalansági tényező, elképesztő következetlenség, logikátlanabbnál logikátlanabb megfogalmazások, kijelentések miatt tegyék ezeket járványügyi szakemberek, politikai vezetők, állami vezetők elbizonytalanodott és nem akarja magát beoltatni. Őket is tiszteletben kellene tartani, nem lenne szabad őket hátrányosan megkülönböztetni. Az pedig egy régi trükk, régóta jellemző mind a Fidesz-KDNP-kormányzatra, mind pedig a balliberális oldalra az elmúlt harminc évben e tekintetben töretlen a gyakorlat , hogy a feszültséget és a konfliktust általában ledelegálják vagy az önkormányzatok, vagy a munkáltatók és a munkavállalók szintjére, hadd marakodjanak, hadd alakuljanak ki ott törésvonalak. Hadd hozzák meg a kellemetlen, nehéz, népszerűtlen döntéseket a polgármesterek, az egyéb településvezetők vagy éppen a munkáltatók a munkavállalóikkal szemben. Nincs elég törésvonal már ebben az országban választópolgár és választópolgár között, „nesze, sánta, itt egy púp” alapon hadd alakuljon ki egy újabb törésvonal oltottak és oltatlanok között. Csak nem tudom, hogy ez miért jó. Egyébként ebben is teljesen hasonlít egymásra a kormányzat és a balliberális oldal, mint ahogy abban is, hogy egyoldalúan tolják az oltáspárti kampányt, s még csak kérdéseket sem hajlandók megfogalmazni. Sőt, megpróbálják lesöpörni az asztalról a kérdéseket, az ellenérveket, azokat az indokokat, amelyek alapján bizony el kellene gondolkodni azon, hogy ismeretlen hatású, ismeretlen összetételű anyagokkal oltják be magyar emberek millióit. Mint ahogy figyelemre méltó a kockázat és felmérhetetlenek a károk az elmaradt diagnosztizálásokkal és a kapcsolódóan elmaradt kezelésekkel összefüggésben is. [[15.10]] Nem tudjuk, talán csak tippeljük, hogy hány honfitársunk életébe került és fog kerülni még a következő hónapokban is, ugyanis nem lehet látni, hogy mikor lesz vége ennek a covidos időszaknak. Hiszen tegnap Rogán miniszter úr már az ötödik hullám esetleges lehetőségét is meglebegtette, legalábbis az ötödik hullámra való hivatkozással kapcsolatban tett kijelentéseket. Ez egyre mélyebb és egyre komolyabb aggodalmakra adhat okot. Mint ahogy érdekes kérdés, hogy itt önök gyakorlatilag azt a politikai testtartást vették fel, mint az az egyetemi oktató, aki nem akarja ugyan formálisan megbuktatni a hallgatót, csak majd szándékosan olyan kérdést fog feltenni, hogy úgysem fog rá tudni a hallgató válaszolni. Tehát nem kötelezik formálisan oltásra az embereket, de olyan helyzetet alakítanak ki, vagy olyan egzisztenciális válságba, munkahelyi válságba sodorják magyar családok tíz- meg százezreit, hogy sajnos sokaknak nem marad más lehetősége adott esetben, mint jobb meggyőződésük, kételyeik, aggodalmaik ellenére fölvenni az ismeretlen összetételű, ismeretlen mellékhatásokkal, ismeretlen következményekkel járó oltásokat. A kártérítési kötelezettség kérdésével foglalkoztake már önök, tisztelt kormánypárti képviselők? Tehát hogyha igazoltan fennáll, mondjuk, adott esetben az ok-okozati összefüggés valamelyik beoltott személy súlyos egészségromlása, maradandó károsodása, ne adj’ isten, elhalálozása és az oltás között, akkor ezzel kapcsolatban az önkormányzat, a munkáltató vagy a magyar állam milyen mértékben vállal kötelezettséget? A megromlott egészséget, az elvesztett emberéletet visszaadni nem lehet, pénzben kifejezni lehetetlen. De azért mégis, valamilyen jól körülírható, szabályokon alapuló, szabad szemmel is jól látható kártérítési kötelezettséget vállalnake azért, amibe belehajszolják emberek tömegeit? A legkönnyebb valamire kifejezetten vagy hallgatólagosan, egyenesen vagy sunyi módon kötelezni. De vállalnak érte bármilyen felelősséget? Politikait, szakmait, emberit, egészségügyit vagy éppen kártérítésit? Úgy tűnik, hogy nem. A Mi Hazánk Mozgalom ezt rendkívül felháborítónak tartja. Mint ahogy azt a munkaerőhiányt is, amit önök nem próbálnak kezelni vagy enyhíteni, hanem a lovak közé bedobva a gyeplőt, nem baj, ha alig marad egészségügyi szakszemélyzet, nem baj, ha alig marad pedagógus az iskolákban, meg orvos meg ápoló a kórházakban, önök akkor is keresztültolják. Ugyanis és ezt főleg a kormánypárti képviselők figyelmébe ajánlanám megint ha valamiért érdemes lenne szabadságharcot indítani a Mi Hazánk Mozgalom álláspontja szerint, az pontosan az új világrenddel szembeni szabadságharc, szembehelyezkedni azzal a kiépülő új világrenddel, amelynek egyes jeles képviselői már beharangozták figyeljenek! , hogy a járványok korszaka következik. Nem egy járványról beszélnek, nem pusztán a koronavírus-járvány ki tudja, hány hullámban megnyilvánuló elnyúlásáról, hanem járványokról, többes számot használnak, Bill Gates mindjárt megnevezte a terroristákat ezek fő felelőseiként. Ki tudja, akkor ezek szerint ismeretlen eredetű kórokozók tömegeit fogják az emberiségre szabadítani a következő egy-két évtizedben? És akkor önök majd mindig újabb és újabb oltásokra, logikátlanabbnál logikátlanabb intézkedésekre kötelezik magyar emberek millióit? Tehát érdemes lenne előre gondolkodva a járványok korszakára ha többes számot használunk alaposabban felkészülni, ha egyszer már ebbe a helyzetbe ez az ország is belekerült. Itt van egy érdekes kérdés, amely napnál világosabban mutatja, hogy ebben a nagyon fontos, nemcsak a magyar emberek generációinak életét, jövőjét meghatározó, hanem akár az emberiség jövőjét meghatározó kérdésben önök még csak annyira sem mernek szembemenni az új világrenddel, mint amennyire megtehetnék egyébként társadalmi felhatalmazásuk alapján, ez pedig a járványszolidaritási adó gondolatának a nagy ívben való elkerülése. A Mi Hazánk Mozgalom az egyedüli, az egyetlen olyan párt, amelyik hónapok óta követeli ennek az új adónemnek a bevezetését. Felbecsülhetetlen károkat okozott a koronavírus-válság Magyarországon, ami forintosítható, az talán ezermilliárdokban mérhető. Ráadásul most van egy választási költségvetés, amely ismét persze komoly előnyt jelent a magyar emberek egy részére nézve, de komolyan megterheli a költségvetést. Ezeket a forrásokat elő kellene teremteni. Onnan kellene előteremteni, ahol bőven van erre pénz. Hol van erre bőven pénz? A vakcinagyártóknál, a gyógyszeripari cégeknél, a multinacionális kiskereskedelmi láncoknál és a techóriásoknál, amelyek elképesztő haszonra tettek szert az elmúlt másfél esztendőben. Ezektől bőven lenne mit elvenni több ezer milliárd forintos nagyságrendben. Természetesen ahhoz komoly bátorságra van szükség, főleg a választások előtt néhány hónappal, hogy ezekkel a komoly érdekérvényesítő képességgel rendelkező cégekkel, óriásvállalatokkal szembemenve járványszolidaritási adót szabjanak ki. Érdekes módon erre nem terjed ki a figyelmük a folyamatosan meghosszabbított veszélyhelyzet ellenére sem, holott a rendkívüli jogrendben erre is találhatnának egyébként megoldást, de ezt valahogy, mint vámpír a fokhagymát, nagy ívben elkerülik. Ez olyan kellemetlen, nyilván nem akarnak újabb frontokat nyitni. Pedig hogyha permanens szabadságharcok időszakának fogjuk fel az elmúlt egy évtizedet, akkor bizony nagyon fontos lenne az új világrenddel szembehelyezkedni, és járványszolidaritási adót kiszabni a koronavírus-járvány vámszedőire, haszonélvezőire, akik az emberi szenvedésen, fájdalmon, nyomorúságon gazdagodtak meg. Eddig sem szűkölködtek forrásokban, de az elmúlt másfél évben elképesztő mértékben nőtt a hasznuk, ezáltal pedig a befolyásuk és az érdekérvényesítő képességük is extrém mértékben megnövekedett. Nos hát, tisztelt képviselőtársaim, jó lenne odafigyelni azokra az intő jelekre, kockázatokra, mellékhatásokra, hátrányos következményekre, amelyek magyar emberek millióiban merülnek fel. Szeretném azt is nagy tisztelettel jelezni, hogy a balliberális ellenzékhez képest összehasonlíthatatlanul csekélyebb forrásokból gazdálkodó Mi Hazánk Mozgalom nemrég az Alkotmánybíróság előtt olyan gyűlést, olyan rendezvényt szervezett, amelyen sokkal többen, nagyságrendekkel többen vettek részt, mint amennyien részt vettek az október 23-ai, összbaloldali megmozduláson. Hiszen magyar emberek egyre nagyobb tömegeiben merülnek fel azok a kérdések, amelyekkel én a felszólalásomat kezdtem, és amit a felszólalásom vége felé kénytelen vagyok megismételni, hátha legalább néhányan hajlandóak ezt figyelembe venni, hajlandóak ezen elgondolkodni. Egy egyszerű Algopyrin betegtájékoztatójából részletesen kiderülnek a mellékhatások; olyan vakcináknak a mellékhatásairól, amelyekkel emberek millióit oltják be, sok esetben már harmadik alkalommal, semmit nem lehet tudni, melyek a gyakori és melyek a ritka mellékhatások. Hogyha annyira rendben van minden, akkor ezt a gyógyszergyártók, a vakcinagyártók miért nem merik nyilvánosságra hozni? Vagy hogyha önök valóban a magyar emberek érdekeit képviselik, és nem félnének szembemenni ezekkel a nagy cégekkel, akkor miért nem követelik ki akár a törvényhozás, akár a jogalkalmazás eszközeivel? Miért nem hozzák nyilvánosságra ezeket a mellékhatásokat? Néhány perccel ezelőtti hír, lehet látni az interneten, hogy az új variánssal kapcsolatban az egyik gyógyszergyártó nyilvánosságra hozta, hogy nagy valószínűséggel jelentősen csökken az oltás hatása az omikron-variáns kapcsán. Tehát még ide sem ért ez a variáns, de már jó előre megmagyarázzák a szegénységi bizonyítványt, jó előre elhárítják magukról a felelősséget. Ennyiben egyébként hasonlítanak a kormányzathoz, mert önök is úgy érzik, hogy önök csak a sikerekért felelősek, ellenben semmi másért nem hajlandók felelősséget vállalni. Éppen ezért felszólítjuk önöket arra, hogy változtassanak ezen az álláspontjukon, és segítsék elő a normális tájékoztatást, hadd ismerjék meg a magyar emberek milliói a vakcinák valódi összetételét, mellékhatásait és a kockázati tényezőket. Köszönöm szépen. [[Dúró Dóra tapsol.]]
Köszönöm szépen, Apáti képviselő úr. Most megadom a szót Varga László képviselő úrnak, jegyző úrnak, az MSZP képviselőjének.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Nem először tárgyalunk a koronavírus-járvány elleni védekezés kapcsán hasonló jellegű előterjesztést. Sajnos több mint másfél éve velünk van ez a járvány, immár a negyedik hullámot éljük, és nyilván mindannyian azt szeretnénk, hogy minél hamarabb véget érjen ez a járvány. Tulajdonképpen a kormánynak mindenféle felhatalmazása megvolt arra az elmúlt időszakban, hogy a lehető leghatékonyabban szervezze a védekezést. Többször elmondtuk már, hogy a védekezésben részt vevő egészségügyi, szociális dolgozók, de akik az élet minden területén részt vesznek a védekezésben, nyilván heroikus munkát folytatnak, őket nagy megbecsülés kell hogy övezze és övezi is a részünkről, az ellenzéki pártok részéről is, de a kormány egyes konkrét döntéseit vitatjuk. [[15.20]] Arról beszéltek nagyon sokat ellenzéki képviselőtársaim itt az elmúlt időszakban, nyilván a megsemmisített PCR-tesztektől kezdve egészen részletesen sorolták azokat az intézkedéseket, amelyek vitathatók voltak az önök részéről az elmúlt időszakban. Én magam a legtöbbet talán az önkormányzatok kapcsán meghozott döntéseket említettem. Most röviden újra ezeket részben elmondanám, tulajdonképpen az elmúlt hetek alapján már sajnos nem nagyon reménykedve abban, hogy bármit is korrigálnának ebben a ciklusban. Ahogy elhangzott itt, az önkormányzatok iparűzésiadó-bevételeinek egy jó részét elvették. Teljesen elvették az önkormányzatoktól ebben az időszakban a gépjárműadót, vidéki önkormányzatok tekintetében megszüntették a tömegközlekedés állami támogatását, és nyilván más egyéb területen is az látszott, hogy nem feltétlen partnernek tekintik az önkormányzatokat a védekezésben, ahogy adott esetben az Európai Unió többi tagállama gyakorlatilag kivétel nélkül, hanem egy olyan területnek tekintik az önkormányzatok világát, ahol megszorítanak, és a koronavírus-járványra hivatkozva bevételektől, szabad mozgástértől, forrásoktól fosztották meg ezeket az önkormányzatokat. Az önkormányzatiság persze egy elvont fogalom, sokkal jobb azt talán úgy megfogalmazni, hogy mi történt, amikor egyszerű városüzemeltetési kérdésekre mutatunk rá. Tehát a gépjárműadó, mondjuk, az útfelújításokból fog hiányozni, a kieső iparűzésiadó-bevételek adott esetben egyszerű városüzemeltetési feladatokból hiányoznak, amit joggal várnak el az emberek, hogy rendezett közterületek legyenek, le legyen nyírva a fű, működjön egy-egy település, egy-egy város. És a tömegközlekedés állami támogatásának elvétele pont akkor, amikor egyébként éppen hogy nagyobb hangsúlyt kéne nemcsak környezetvédelmi okokból, hanem nyilván a járvány elleni védekezésből kifolyólag is a tömegközlekedésre fordítani, hát, akkor egy ilyen döntés minimum megkérdőjelezhető. Több indítványom volt az elmúlt másfél évben ezeknek a kérdéseknek a megváltoztatására, tulajdonképpen konszenzusteremtési szándékkal; szemmel látható volt tehát, hogy önök erre nem nyitottak. Egyetlen ellenzéki indítványra sem nyitottak a kérdésben, és ezért most már másfél év után joggal lehet azt az összefoglaló megjegyzést tenni, hogy a koronavírus-járvány elleni védekezést lepelként használták az önkormányzatokkal szembeni hadjárat lefolytatására. Az a baj, hogy ez a hadjárat tulajdonképpen az emberek ellen való hadjárat is, hiszen az önkormányzatok területén, működési környezetükben emberek, magyar emberek élnek, akik egyszerűen csak boldogulni szeretnének. Úgyhogy én ezt egy nagyon nagy hibának tartom, és azt látom, hogy ebben már nem fognak változtatni, tulajdonképpen a javaslatuk nyilván terjedelmi okokból én most nem térek ki minden részére arra tér ki, hogy 2022. június 1-jéig ez az állapot fenn fog állni. Egyébiránt az látszik, hogy ebből következően az országgyűlési választás idején, magában a kampányban is ez az állapot fennáll. Azt tudom mondani, hogy az önkormányzatok forrásait, mozgásterét az emberek érdekében helyreállítani a következő, reméljük, hogy a mai ellenzéki pártok által támogatott kormány feladata lesz, és ezt vállaljuk is. Nagyon sokrétű a törvény, ahogy szokott lenni, nagyon sok jogszabályhelyet nyit meg. Én végezetül röviden egy olyan javaslatról beszélnék itt, tulajdonképpen a 19. §-ban fogalmazódik ez meg, aminek végképp semmi köze ehhez a dologhoz, de nem az első ilyen terület, hogy olyan törvényt módosítanának, illetve olyan élethelyzetet szabályoznak, amelynek nincs így köze a koronavírus-járványhoz. Ez a 19. § tulajdonképpen a szakszervezeti reprezentativitás megállapítása kapcsán módosít, méghozzá olyan módon, hogy a 2021. évi teljes eddigi feladatellátásának törlését megteszi úgy, hogy ez a reprezentativitásmegállapítási eljárás 2022 első negyedévében kezdődően megismétlésre kerüljön. Tehát erről tulajdonképpen egy néhány soros módosításban önök így döntenek, kidobva ezzel egy teljes, 2021. évi feladatellátást, ’21 márciusától ’21 novemberéig tulajdonképpen az egyes közszolgáltató intézményekben ez a munka háromoldalú módon zajlott. Nagyon sok intézményvezető, de egyébként szakszervezeti alapszervezeti titkárok munkája ez, és nyilván ez alapján lehet tulajdonképpen megítélni a szakszervezetek befolyását egy-egy területen, és nagyon sok egyéb szakszervezeti jogosultság kötődik ehhez a folyamathoz, amely egy 15 éve meghatározó folyamat. Az elmúlt kilenc hónapban egyébként ezzel önkormányzati jegyzők foglalkoztak, nagyon sok munka zajlott tehát. Most erre egy egyszerű indokot mondanak önök, hogy miért pont itt meg miért pont így intézik el ezt a kérdést, azt mondják, hogy a jogállásváltozások miatt szükséges ez a módosítás. Nos, az a probléma, hogy a szakszervezeti oldal erre 2020 novemberében felhívta a figyelmet, hogy ezzel gond lesz, folyamatosan javaslatokat tettek az érintett szakszervezetek, már a ’21. évi reprezentativitásmegállapítási folyamat megkezdése előtt tettek ilyen javaslatokat, és azóta is folyamatosan napirenden voltak ezek. Tulajdonképpen ezzel a módosítással a reprezentativitásmegállapítási folyamat csak 2022 decemberében tud lezárulni. Hangsúlyoznám tehát, hogy arra is jó példa ez a méltatlan eljárás, hogy egy-egy ilyen salátajogszabályban milyen dolgokat akarnak önök megoldani egy tollvonással a maguk szemszögéből úgy, hogy egyébként ezrek munkáját veszik semmibe, teszik tönkre; tulajdonképpen teljesen értelmetlenül vagy mindenképpen úgy, hogy ez megelőzhető lett volna, ha csak azokra odafigyelnek, akik érintettek egy ilyen ügyben, mondjuk, egy évvel ezelőtt. Tehát ezt nem tették, és ezért tulajdonképpen még egy ilyen, egyébként nem támogatható szakasza is van ennek az előterjesztésnek. Én azt gondolom, hogy ezzel együtt az ellenzék problémáit összefoglalóan képviselőtársaim közül sokan elmondták. Én ezeknek a nagyon nagy részét osztom, és azt végtelenül sajnálom, hogy ebben nem lehetett olyan helyzetet teremteni, amiben a kormány önmérsékletet gyakorol, különleges felhatalmazását tényleg a járványhelyzet kezelésére szorítkozva használja ebben az időszakban. Mert ha ez így lett volna, akkor, én azt hiszem, hogy konszenzus lehetett volna nagyon sok döntésben itt a Ház előtt. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Megadom a szót Kara Ákos képviselő úrnak, Fidesz.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ígérem, rövid leszek. Fideszes képviselőként türelmesen végighallgattam az egész vitát, figyeltem, figyelmesen végighallgattam mindenkinek a mondatait, érveit. Ugye, azt azért szögezzük le, hogy azok jó része, akik véleményt mondtak és elmondták a véleményüket a törvénnyel kapcsolatban, ők nem beszélni akartak erről a törvényjavaslatról, nem megvitatni akartak valamit, hanem kinyilatkoztatást tettek, és ahogy elmondták a hozzászólásukat tisztelet a kivételnek , el is mentek az ülésteremből. Azt szeretném mindannyiuknak mondani, aki figyelte, figyeli ennek a beszélgetésnek, vitának a menetét, hogy ez a törvényjavaslat arról szól, hogy meg kívánja hosszabbítani a veszélyhelyzetet egészen 2022. június 1-jéig, és számos olyan fontos részletszabályt szabályoz a törvényjavaslat, ami az emberek mindennapjait, a mindennapi életét segíti. És éppen azért nyújtotta be a kormány ezt a törvényjavaslatot, mert a koronavírusnak az új variánsai, ahogy azt elmondtam, eddig nem tapasztalt gyorsasággal és következményekkel terjednek szét Európa- és világszerte. Tehát van egy helyzet a negyedik hullámban, ahol még kiszámíthatatlanabb a helyzet, és erre még inkább olyan választ kell adni, ami hatékony, és a fokozott megfelelő védekezési képességét biztosítja az országnak. Ez ennek a törvényjavaslatnak a célja. És ehhez képest itt nagyon sok mindenről szó esett, csak itt a legutóbbi részre hadd reagáljak. Ez nagyon fontos dolog, az önkormányzatokkal kapcsolatban több baloldali ellenzéki képviselő elmondta. Semmifajta hadjáratot nem folytat a kormány az önkormányzatok ellen. Hát, szó nincs itt ilyenről! [[15.30]] Ha megnézik az elmúlt hónapoknak, az elmúlt éveknek a történéseit, akkor azt látják, hogy országszerte, az ország minden pontján töretlenül fejlődnek a falvak, városok. Talán egy kivétel van, Budapest. Úgyhogy inkább azt javaslom, hogy söpörgessenek a baloldali pártok, a baloldali ellenzéki pártok Budapest háza táján, és arra adjanak magyarázatot, hogy mondjuk, a budapesti Városháza tervezett eladása vajon milyen mértékben szolgálja az emberek vagy milyen mértékben szolgálja nyilván iróniával fogalmazom a járvány elleni védekezés dolgát. Szóval, azt gondolom, hogy a baloldali pártok ahelyett, hogy inkább azért kérnének az emberektől meg a helyi közösségektől elnézést, hogy 2002-2010 között hihetetlen mértékben megnyomorították és eladósították a családokat és az önkormányzatokat a helyi önkormányzatokat, tekintet nélkül arra, hogy azok akkor kormánypártiak vagy ellenzékiek voltak, és most válaszokat adnának megmagyarázhatatlannak tűnő fővárosi, budapesti problémákra , ahelyett arról beszélnek, olyanokat mondanak, aminek semmi köze a valósághoz. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, Kara Ákos képviselő úr. Megadom a szót Keresztes László Lóránt LMP-s képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Igazából a véleményünket már ismertettem a vita során, nem is akartam hozzászólni, csak Kara Ákos fideszes képviselő úr hozzászólására szeretnék reagálni. Annak nagyon örülök, amikor nagyritkán megjelenik itt egy fideszes képviselő azzal a szándékkal, hogy megvitassunk valamit, tehát hogy ne kinyilatkoztassunk dolgokat, hanem megvitassunk bizonyos kérdéseket. Élek a lehetőséggel, képviselő úr, akkor vitassuk meg azt, hogy amióta önök bevezették ezt a rendkívül jogrendet, bevezették a veszélyhelyzet intézményét, azzal a felhanggal, ahogy most is mondta, hogy védekezni lehessen a járvány ellen, akkor a meghozott intézkedéseik pontosan mennyivel járultak hozzá a járvány elleni védekezéshez. Például, ahogy titkosították a Budapest-Belgrád vasútvonali projektnek, a kínai érdekeket szolgáló projektnek a dokumentumait, elzárták az információt az emberek elől, hogy ilyen helyzetben, válsághelyzetben megszavazták ezt a projektet, ez mennyiben segítette a járvány elleni védekezést? Önök megint csak titkosított dokumentumokra alapozva hoztak valamiféle döntést, elindítottak egy folyamatot a Fudan Egyetem budapesti campusának kialakítására; tehát önök a magyar adófizetők százmilliárdjaiból egy campust akarnak építeni a Kínai Kommunista Párt egyetemének Budapesten annak milyen kapcsolata volt a járvány elleni védekezéssel? Szintén kérdezném tisztelt képviselő urat, hogy a magyar egyetemek kiszervezése úgy, hogy önök ahogy én számoltam 28 jelenlegi vagy volt fideszes politikusnak a vezetése alatt álló alapítványokba pakolták a magyar egyetemeket, annak mi köze volt a járvány elleni védekezéshez? Tisztelt Képviselő Úr! Vidéken nem maradt állami fenntartású egyetem. Ennek mi köze volt a koronavírus-járvány elleni sikeresebb védekezéshez? Tisztelt Képviselő Úr! A vadászati világkiállításnak a költségvetését ismerjük. Önök többet költöttek a vadászati világkiállításra, mint egy év alatt a mentők költségvetésére. Ennek mi köze volt, milyen összefüggésben volt ez a járvány elleni védekezéssel? Ön komolyan személy szerint, képviselő úr, úgy gondolja, hogy erre volt szükség, hogy ennyi pénzt elkölteni a vadászati világkiállításra, és egy ilyen súlyos járvány esetén azt mondani, hogy mindenféle korlátozások meg védettségi igazolványok nélkül lehet menni a vadászati világkiállításra? Képviselő úr szerint ez volt a felelősségteljes járvány elleni védekezés? Vagy az, hogy még ebben a helyzetben is, amikor nagyon-nagyon sok család került végérvényesen nehéz helyzetbe, rengeteg ember veszítette el a munkáját, kétségbeesett helyzetbe kerültek magyar családok, akkor még kormányzati fölhatalmazással, tehát a rendkívüli jogrendet felhasználva, azzal visszaélve hoztak olyan döntéseket, hogy az oligarcháiknak a további gazdagodását megteremtik. A múlt éven láthattuk, hogy Mészáros Lőrinc szállodaláncának önök úgy szavaztak meg egy kormányzati döntéssel közel 18 milliárdos támogatást, hogy párhuzamosan Mészáros Lőrinc az építőipari cégeiből kipakolt majdnem 12 milliárdos osztalékot. Szüksége volt Mészáros Lőrincnek erre a támogatásra? Amikor mi azt mondtuk, hogy csökkenteni kéne az alapvető élelmiszerek áfáját vagy meg kéne növelni az álláskeresési járadékot, akkor simán azzal érveltek a Gazdasági bizottság ülésén, hogy nincs rá forrás. Mészáros Lőrinc további gazdagítására volt forrás, tisztelt képviselő úr? Azért szólaltam fel, képviselő úr, hogy végre itt egy bátor fideszes, aki nemcsak idejön kinyilatkoztatni, hanem megvitatni kérdéseket, akkor várom tisztelt képviselő úr válaszát. Ezeket az intézkedéseket indokolja meg, és hogyha ezt megtette, azt gondolom, akkor érdemes lenne belemennünk azokba a kérdésekbe is, amiket ön vitat, miszerint hogy megszorításokkal támadták volna meg főleg egyébként az ellenzéki vezetésű önkormányzatokat, mert ezzel kapcsolatban is érdekelne képviselő úr véleménye, de már azzal is megtisztel, ha ezekre a kérdésekre reagálna, hogy mindezeknek mi köze volt a járvány elleni védekezéshez. Köszönöm szépen.
Kettő percre megadom a szót Kara Ákos képviselő úrnak, Fidesz.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A járvány elleni védekezéssel kapcsolatban két számot szeretnék mondani, ami a járvány elleni védekezés kormányzati döntéseinek hatékonyságát mutatja. Az első oltások beadásával kapcsolatban Magyarország azok között az országok között, az első három olyan európai ország között volt, ahol a leggyorsabban sikerült a legtöbb embert beoltatni, a legtöbb ember így tudta többek között Magyarországon felvenni az oltást; és azt pedig ön is tudja, önök is tudják, hogy a harmadik oltással kapcsolatban pedig most, ezekben a napokban az európai országok összevetésében Magyarország elöl van. Én azt gondolom, hogy tisztelettel és köszönettel tartozunk minden egészségügyi dolgozónak, mindenkinek, aki az oltópontokon az erejét, a szakmai munkáját, a szakmai hivatástudatát a lehető legnagyobb mértékben, az erejét legnagyobb mértékben megfeszítve azért dolgozik és azért küzd, hogy az emberek fel tudják venni az oltást, és sikeres legyen a védekezés. Hálásak vagyunk, és köszönjük meg, azt gondolom, mindannyian, ellenzéki és kormánypárti képviselők is azt a hihetetlen emberi erőfeszítést és szakmai tudást, ahogy napról napra az oltópontokon a magyar egészségügy vagy a magyar egészségügyet segítő különböző hivatásterületekhez tartozó dolgozók teszik a dolgukat mindennap. Köszönöm szépen a szót, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Kettő percre megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, LMP.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Azt gondolom, hogy a képviselő úr, ha rendszeresen itt volt a plenáris ülésen a vitákon, akkor tapasztalhatta, hogy én a járvány alatt minden héten a napirend előtti felszólalásaimat azzal kezdtem, hogy tisztelettel megköszöntem a munkáját mindenkinek, aki a magyar emberek egészségének és biztonságának megőrzéséért dolgozik. Egyébként ebben a vitában is ezzel a mondattal kezdtem a felszólalásomat. Valóban, a kormány hozott olyan intézkedéseket, amelyek által viszonylag gyorsan megkezdődött az oltás, ugyanakkor sajnos azt látjuk, hogy Magyarország most már lemaradt az átoltottság tekintetében. És nem akarom megismételni, elmondtam a kritikáimat, hogy hol érzem a hiányosságokat a kormány munkájában, mit kellett volna és mit lehetett volna megtennie egy felelős kormánynak annak érdekében, hogy növekedjen az átoltottság. Önök ezt elmulasztották, ilyen módon Magyarország sajnos relatíve már nem áll jól az átoltottsággal. Én minden lehetséges fórumon felhívom mindenkinek a figyelmét itt is azt teszem , azt javaslom mindenkinek, és azt kérem mindenkitől, hogy oltassa be magát, aki még nem tette; és egyébként én magam is fölvettem a harmadik oltást, és azt gondolom, hogy ez a felelős magatartás. De ha már számokról beszélt a képviselő úr, nem kívánom megismételni, Tóth Bertalan ismertette, hogy sajnos hányan estek áldozatául ennek a borzalmas járványnak Magyarországon. Azt gondolom, hogy abban viszont nem nyithatunk vitát, ahogy ezt egyébként miniszterelnök úr is elmondta, ez az önök felelőssége, önöknek minden fölhatalmazása megvolt, és sajnos óriási áldozatokat követelt Magyarországon a koronavírus-járvány. De még egy számot ismertetnék önnel, tisztelt képviselő úr. Csak a járvány, csak a válság két évében önök egyetlenegy projektre, a Budapest-Belgrád vasútvonali projektre, amit önök titkosítottak, annyi pénzt költöttek el a gazdaságvédelmi intézkedéseik égisze alatt, amennyiből 175 ezer új magyar munkahelyet lehetett volna teremteni. Azt gondolom, hogy ez is egy olyan szám, ami pontosan megmutatja, hogy ez a kormány milyen szinten volt felelőtlen, és hogy nem élt, hanem visszaélt a rendkívüli felhatalmazással. Köszönöm.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! További felszólalásra senki nem jelentkezett. Az általános vitát lezárom. Megadom a szót az előterjesztőnek, György István államtitkár úrnak, aki láthatóan válaszolni kíván a vitában elhangzottakra láthatóan.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Viszonylag hosszabb vitán vagyunk túl, bár az önök parlamenti gyakorlatában ez lehet, hogy nem volt egy hosszú vita. Én igyekeztem figyelni a felszólalókra és az általuk elmondottakra. Meg kell vallanom, hogy az a benyomásom, hogy nagyon is érezhető, hogy a választások most már egyre közelebb vannak hozzánk, mert mindenki fölmondja a maga leckéjét, elmondják azokat a sokat hallott mondatokat, amivel, úgy gondolják, hogy a politikai támogatóik szívesen meghallgatják és megtapsolják őket érte. Természetesen mindenkinek meglehet a maga igazsága, de azt gondolom, hogy egy ilyen törvénnyel kapcsolatban, amely a veszélyhelyzettel összefüggő egyes átmeneti szabályokkal összefüggő jogrendet teremti meg, nem biztos, hogy a hozzászólások többsége kifejezetten ehhez kapcsolódik. [[15.40]] Természetesen ilyenkor mindig előjönnek az indulatok, és előjönnek a kapcsolódási pontok, meg mindenkinek a maga álláspontja. Hadd térjek ki néhány dologra, ami itt elhangzott, és próbálok a magam eszközeivel, tudásával és tapasztalatával néhány dologhoz hozzászólni mint az Országos Oltási Munkacsoport vezetője is egyébként, aki kezdetektől fogva, amióta vakcina van Magyarországon, az oltási folyamatot napi szinten, óráról órára végigkísérte. Úgy gondolom, hogy több olyan, talán mondhatom, értelmetlen vita is zajlik, mert egymás mellett beszélünk el, soha nem fogjuk meggyőzni egymást bizonyos dolgokról. Az a helyzet, hogy ebben a kormányzati ciklusban a Fidesz és a KDNP kapott felhatalmazást a választóktól arra, hogy az ország sorsát irányítsa, és majd jön egy másik választás, és meglátjuk, hogy ott… [[Potocskáné Kőrösi Anita: Egy másik kormány, igen!]] Hát, ez egyáltalán nem biztos, hogy így lesz, képviselő asszony, legyünk szerényebbek ennél. Még az is lehet, hogy így lesz, de egyáltalában nem biztos, hogy így lesz. Történtek azért ebben az országban nem csak olyan dolgok, amelyeket önök is felemlítettek, és majd meglátjuk, hogy a bölcs választópolgárok hogyan fognak dönteni. Varga László képviselő úr az önkormányzatokról beszélt, erre Kara Ákos reagált. Én nem akarok ebbe a vitába most itt belemenni, feleslegesnek tartom. De azt azért szeretném elmondani, hogy amikor arról beszélünk, hogy honnan milyen források kerültek kivonásra, akkor tessenek szívesek lenni arra gondolni, hogy itt most nem egy normál körülményrendszer van, nem a normál életét éli az ország, nem a normál életét éli Európa és a világ, hanem egy pandémiás világjárvány van, a világjárvány alatt pedig keletkeznek költségek, Gazdaságvédelmi Alapot kellett létrehoznia a kormánynak, és nyilvánvaló, hogy a költségvetés alrendszereinek és mindenkinek hozzá kell járulni. Az önkormányzatok természetesen okkal sérelmezhetik, hogy bizonyos olyan források, amelyek korábban rendelkezésükre álltak, most nem állnak rendelkezésükre, de most egy pandémiás világjárvány van, és őszintén reméljük, hogy ha ezen túl leszünk, akkor ez is rendeződni fog, az önkormányzati finanszírozás is rendeződni fog, és az ország sorsa, helyzete is visszatér a régi mederbe. A következő, amire szeretnék reagálni, az az Apáti képviselő úr által elmondottak és a Dúró Dóra képviselő asszony által elmondottak. Itt valami egészen elképesztő volt számomra végighallgatni az ő mondataikat, nem azért, mert megpróbálják meggyőzni azt a két és fél millió embert, aki még nem oltakozott, hogy hátha a Mi Hazánk Mozgalom lesz az, amelyet ők választanak majd a választásokon, ez természetes, hogy így van, de amiket elmondanak, azok az élettől olyan messze vannak, hogy az egészen elképesztő. Hogyan lehet számonkérni valakin a pandémiás világjárvány nyolcadik hónapjában elmondott mondatait és az egy évvel később elmondottakat? Minden változik körülöttünk, képviselő úr, önök maguk is mondják, hogy nem tudunk sok mindent erről a vírusról. Miért várják el, hogy 2020 áprilisában ugyanazt mondja valaki, mint 2021 áprilisában? [[Dr. Apáti István: Mert szakember!]] Ez egy tudománytalan hozzáállás, ne haragudjon, mert közben rengeteget változik a világ. Az, hogy oltóanyagokat kifejlesztettek gyógyszergyárak nagyon gyorsan ahhoz képest, ahogy az oltóanyagok kifejlesztése meg szokott történni a világban, valóban bizonyos álláspont szerint egy oltóanyag kialakítása 3-4-5 éves kutatás eredménye kell hogy legyen. Tudja, képviselő úr, mi történt volna, ha 3-4-5 évig nem oltunk? Nem az, amit ön gondol, meg Dúró Dóra képviselő asszony, ebben egészen biztos vagyok. A mellékhatások nincsenek felsorolva. Tessék felmenni az internetre! Tessék megnézni, hogy milyen mellékhatások vannak tételesen felsorolva, az oltóanyagok mellékhatásai! Az is ott van, számos alkalommal nyilatkozott az amerikai gyógyszerészeti hatóság is, a WHO is, az EMA is, amikor az AstraZenecával és más oltóanyagokkal kapcsolatban felmerült, hogy ezek vérzékenységet okoznak, s a többi, nagyon-nagyon sok vizsgálati anyagból, a vizsgálatokból megállapították azt, hogy valóban előfordul ilyen, de ennek olyan elenyészően kevés az ilyen típusú következménye, hogy az az egészségügyi haszon, amelyet létre tud hozni ez az oltóanyag azzal, hogy életeket megment, az sokszorosa annak, mint az a veszély, amit tud okozni. Erre persze lehet valakinek az a válasza, hogy köszöni szépen, akkor nem kér ebből semmit. Tudunk nagyon szomorú példákat mondani, de nyilván ön is tud a másik oldalról mondani, hogy akik nem oltatták be magukat, azok hogy jártak. Azt számonkérni szintén akár virológuson, infektológuson, a Tudományos Akadémia tagján, aki szaktekintélye a maga szakmájának, hogy mondott valami olyasmit, hogy nem lesz negyedik hullám, ezt nagy bátorság persze kijelenteni bárki részéről, és nem így lett. Hát, ettől még persze ez nem volt egy szerencsés nyilatkozat, de az, amit emellett tett, a több tízezer oltással, amit megszerveztek a SOTE-n, én azt gondolom, hogy összességében kell mindenkinek értékelni a munkáját. Ezt a kifejezést használja, hogy hazudtak, mert olyanokat mondtak, amelyek nem igazak ma már. Persze, hogy nem igazak, mert teljesen máshol tartunk most. Amikor az omikronról elmondják azt, hogy az oltások által nyújtott védelem nagy valószínűséggel csökken vagy nem lesz megfelelő, ez nem azért van az én véleményem szerint, az ön véleményét én tiszteletben tartom, mert a gyógyszergyárak majd megint egy jó nagy haszonra fognak szert tenni, még az is lehet, hogy így lesz, hanem azért, mert az omikron, mint tudjuk, már több mint harmincféle olyan vírusvariánst mutatott az elmúlt hetekben, amely a tüskefehérjét mutálja. Ez ezért van, tisztelt képviselő úr, és a tüskefehérje ellen kifejlesztett oltóanyagokat nyilvánvalóan próbára teszi, sőt elképzelhető, hogy ki fogja kerülni. Én ma kaptam egy olyan e-mailt egy hölgytől, aki három Pfizer-oltással van átoltva, és azt mondta, hogy ő nagyon kéri, hogy minél hamarabb egy Sinopharm-oltást adjunk be neki, mert azt tudja, hogy a Sinopharm, a kínai oltóanyag egy 70-80 éves technológiával elkészített, elölt vírusos oltóanyag, amelyben a teljes vírusgenom benn van, és nem a tüskefehérje ellen dolgozik, hanem a teljes vírus ellen. No, hát így van ez, amikor a parlamenti képviselők több tucatja aláír egy nyilatkozatot, és követeli, hogy a kínai oltóanyagot nehogy használjuk Magyarországon, majd változik a világ, képviselő úr, nyilván az, aki akkor aláírta, és tudja azt, hogy mondjuk, két hónap múlva ténylegesen kiderül, hogy a tüskefehérje ellen kifejlesztett vakcinák használhatatlanok ez ellen a vírusvariáns ellen, ellenben a kínai vakcina használható, akkor nyilván változik a véleményük, én gondolom, hogy ez nem bűn, megváltoztatni a tapasztalatok alapján a véleményt. Ebben következetlenséget látni lehet, de szerintem nem célszerű. Elhangzott az is itt egy mondatban, talán Szél Bernadett képviselő asszony mondta, hogy micsoda skandalum az is, hogy elvették az építéshatósági jogköröket a polgármesterektől. Rossz hírem van, mert az építéshatósági jogkörök soha nem voltak a polgármestereknél, soha. Az építéshatósági jogkörök a jegyzőknél voltak, és a jegyzők államigazgatási jogkört gyakoroltak, mert így épült fel az önkormányzati rendszer 1990-ben, hogy az önkormányzati igazgatás mellett a tanácsi rendszerből átörökölt akkori állami feladatokat és azok egy részét a jegyzők kapták meg. Ezekhez a feladatokhoz a polgármestereknek soha semmi közük nem volt, az más kérdés, hogy a gyakorlatban persze volt, de feladat- és hatáskörük nem volt benne. Tudja, képviselő úr, hány olyan üggyel találkozom én most a Balaton környékén, amikor vizsgálódunk ott az egyes településeken, amiben a képviselő-testületnek, a főépítésznek, a polgármesternek a településképi véleménye meg a jegyzőnek a szerepe végigkísérte azt, hogy ott mi történt azon a településen és elszörnyülködne, hogyha látná? Itt nem másról van szó, mint az államigazgatási feladatoknak az átrendezéséről. Most persze bocsásson meg, hogy ezt önnek mondom, mert nem tudom mondani a képviselő asszonynak, tehát szó nincs arról, hogy itt a polgármesterektől bárki elvett volna bármit is. Szél Bernadett képviselő asszony szintén elmondta, hogy Berlinben volt, és ingyenesen tesztelték, és ez micsoda nagyszerű dolog. [[15.50]] Én emlékszem a nyári hírre, hogy Németországban és Franciaországban fizetőssé teszik a teszteket azok számára, akik nincsenek oltva. Az más kérdés, hogy ebből a németek valóban visszajöttek egyébként, de a világ változik, és próbálnak különböző módon pressziót gyakorolni nyilván az állami vezetők, akik felelősséget éreznek azért, hogy az országukban minél hamarabb le tudják küzdeni ezt a vírushelyzetet, pandémiás világjárványt. Ennek érdekében természetesen születnek döntések, következetes döntések. Itt van Ausztria. Többen elmondták önök, hogy mennyire nem értenek egyet a kötelező oltással, és a többi. Magyarországon egyébként nincs általános kötelező oltás, Ausztriában már be van jelentve február 1-jétől az általános kötelező oltás. De mi nem Ausztriában élünk, ezt megértem, beszéljünk Magyarországról! Szolga József horvát nemzetiségi szószóló úrnak a mondatait köszönöm, amit elmondott, azt figyelmesen végighallgattam. Itt a szabályozással kapcsolatban is jelzett egy anomáliát, ezt meg fogjuk vizsgálni, ezt tudom önnek ígérni. Az, hogy mi oltatlan embertársainkkal harcolnánk, egyáltalán nem igaz. Miniszterelnök úr a Kossuth Rádióban szokott beszélni, nyilván önöknek nem az a szórakozásuk vagy foglalkozásuk pénteken, hogy ezt meghallgassák, én a legutóbbit speciel pont hallottam. Olyan alázattal beszélt azokról, akik nincsenek oltva, ezt meg tudja érteni, és a többi, de ettől még a helyzet az, hogy az országban a járványhelyzet akkor fog tudni javulni, ez az egyértelmű álláspont és az egyértelmű véleménye az orvostudománynak, ha az átoltottság növekszik, és egy megfelelő szintet el tudunk érni. Megkapjuk a kritikát önöktől én most ezt mint az oltási munkacsoport vezetője is mondom , hogy mit jövünk mi azzal, hogy hol tartottunk tavasszal, mert az tényleg úgy volt, de most már hol vagyunk. Kérem szépen, a magyar egészségügy és a magyar közigazgatás amíg volt oltakozó, addig Európában az élen járt, Málta mögött a második helyen voltunk, és lennénk ma is. Április végéig 4 millió embert oltottunk be. Ez azt jelenti, hogy ha 4 hónap alatt 4 milliót, akkor 8 hónap alatt képes lett volna az infrastruktúra 8 millió embert beoltani. Miért nem oltottunk be? Azért, mert nem jöttek az emberek oltakozni. Portugália 89 százalékban át van oltva, ami azt jelenti, hogy az az ország 100 százalékos átoltottságú, mert körülbelül akkora a populációja, mint Magyarországnak, és ott is van körülbelül 1,1 millió gyerek. Ha őket is beleszámoljuk, akkor ők 100 százalékban át vannak oltva. Én nem akarom a portugál adatszolgáltatás validitását kétségbe vonni, valószínűleg így van, de a déli népek képesek arra, hogy ilyen hozzáállást tanúsítsanak. Minden országnak megvan a maga társadalmi-kulturális beállítódása, egy bizonyos kérdéssel szembeni véleményformálása. Nálunk 5,5 millió átoltottnál volt az az üvegplafon, amit utána most szép lassan tolunk föl a fejünk fölé. Örvendetes, hogy sikerült ezt az oltási hetet megszervezni. Annak a képviselő hölgynek vagy úrnak, bocsánat, most nem tudok odalapozni, aki azt mondta, hogy lám, lám, már mióta mondták, hogy nem kell regisztrálni, talán reagált is valaki. Szó nincs róla, helyben kell, de nem kell előzetesen interneten regisztrálni, ott lehet papíralapon. Most már a mai nappal 850 ezer fölé ment, talán megközelítjük a 900 ezret az oltásokkal azzal, hogy meghosszabbítottuk az oltási akcióhetet. Nagyon fontos, hogy a harmadik oltásokat be tudjuk adni, hiszen láttuk Izraelben is, akik egyébként 62 százalékban vannak átoltva, minden ellenkező híreszteléssel szemben összesen 68 százalék kapta meg az első és a második oltást, de 62 százalék az, aki csak első oltást kapott, viszont 4,3 millióan megkapták a harmadik oltást , hogy teljesen letörték a negyedik hullámot, az origóvonalig visszavitték. Most sajnos megint emelkedik Izraelben is valamennyire, de ez nem azért van, mert itt mindenki hazudik, meg mindenki félre akar vezetni mindenkit, meg oltunk be az emberekbe csipeket meg egyebeket, hanem azért, mert a vírus mutálódik, az oltóanyag nem képes csak négy-hat hónapig védettséget biztosítani, és lehet, hogy lesz olyan mutáns, amivel szemben meg semmilyent. A halálozás is állandóan felmerül. Borzasztó fájó nekünk az, hogy ennyi honfitársunk meghalt a koronavírusban. Nem volt olyan sajtótájékoztató, ahol ne azzal kezdtük volna, hogy mi is részvétünket fejeztük ki, ha csak tehetjük, állandóan ezt elmondjuk. Tehát az az állítás, amit itt képviselő úr mondott, hogy elfelejtettünk mi részvétet nyilvánítani, messze nem igaz, sokkal előbb megtettük, mint bárki más, mert ezt hivatalból is meg tudtuk tenni. Egyébként az átlaghalálozással Európa közepén vagyunk. Nem akarunk mi ebben versenyezni senkivel, de ha azt nézzük meg, hogy az elmúlt öt évnek az átlaghalálozása hogyan alakult, akkor valahol pont az Európai Unió tagállamainak a közepén vagyunk; ennek sem örülünk, nyilván vizsgáljuk az okokat. A magyar társadalom egészségi állapota, az egyes betegségek elterjedtsége, a cukorbetegség, és a többi, mind-mind okok lehetnek, de én ebbe nem akarok belemenni. Nyilván, ezt vizsgálni kell, és mindent meg kell tennünk annak érdekében, hogy még hatékonyabban tudjunk védekezni. Varga Zoltán képviselő úr szerint az egészségügy a tönk szélén áll. Mindent lehet mondani persze, aztán Gyurcsány Ferenc képviselő úr is elmondta a Facebook-posztjában, amikor az oltásra elment, hogy úgy ment minden, mint a karikacsapás, az egészségügy dolgozói kiválóak, a kormány viszont képtelen arra, hogy irányítsa az oltási folyamatot. Azt mondják ellenzékből, amit úgy önöknek ezek szerint mondaniuk kell. Mi egy csapatként dolgoztunk végig ebben az időszakban. Ha a területi közigazgatás a megyei oltási munkacsoportokkal a teljes oltási logisztikának országos szinten nem állt volna az élére, és nem szervezte volna meg, a kórházak, a járóbeteg-szakellátók és a háziorvosok nem végezték volna el a munkájukat, a katonák, a rendőrök nem segítették volna a munkát, és még sokan mások, akiket most nem említettem, akkor ez az eredmény nem jött volna ki ebből az oltási folyamatból. És újra mondom: minden képessége megvolt Magyarországnak arra, hogy augusztus végére 8 millió embert be tudjon oltani, sőt 12 millió embert is akár ebben az évben, de annyian nem is vagyunk az országban, ha az oltakozási hajlandóság ugyanaz lett volna, mint ami volt az első négy hónapban. És ami az első négy hónapban előnyt jelentett, az elkezdett hátránnyá fordulni, mert azok esetében, akik a két oltást felvették, de eltelt már a hat hónap az oltás óta és akkor még az alfa-variáns volt bent Magyarországon, most meg a delta van bent , nyilvánvalóan a tudományos tapasztalatok mondatják ma már azt, ellentétben a korábban mondottakkal, hogy négy-hat hónap után az immunválasz sajnos már nem olyan, mint az oltást követően, és mindenképpen meg kell erősíteni egy újabb oltással. A tudomány is sétál sok esetben, a pandémiás világjárvány esetén kullog az események után, időnként tud egyet-egyet előzni. Kicsit olyan ez, mint az orosztanár a háború után, aki egy leckével vagy kettővel volt a tanítványa előtt. Vannak persze egészen elképesztő eredmények is. Hogy másfél év alatt oltóanyag kerüljön kifejlesztésre azt eleinte senki nem gondolta volna, hogy egy év alatt oltóanyag kerül kifejlesztésre. Ezt lehet szidni, viszont az egyetlen olyan eszköz, amelyik életben tudja tartani az embereket a mai ismereteink szerint, az uralkodó orvostudományi ismeretek szerint, az oltás, így van ez Amerikától Izraelig, és így van ez Japántól Ausztráliáig. Nagyon sok minden elhangzott, amire én nem szeretnék itt reagálni, mert a zsebtöméstől a Mészáros Lőrinc-ezésig, ami szerintem minden napirendi pont keretében elhangzik, nem fogjuk önöket tudni úgysem sok mindenről meggyőzni, mint ahogy más témákban egészen biztos, hogy bennünket sem tudnak meggyőzni, sőt azokban sem nagyon, amelyekről szót váltottunk. Azt kell mondjam, hogy ennek a törvénynek egyértelműen az a célja most, hogy biztosítsa a veszélyhelyzeti kormányrendeletek hatályon kívül helyezését követően azt, hogy a jogrendben jogbiztonság legyen, az az átmenet biztosítva legyen, amelyet a veszélyhelyzeti kormányrendeletekből következően mindenképpen a jogrend biztonsága érdekében biztosítani kell. [[16.00]] Tudomásul veszem természetesen azt, hogy az ellenzék szokásos magatartásával nem kívánja a veszélyhelyzet meghosszabbítását megszavazni. Őszintén remélem, hogy a parlamenti képviselők ezt meg fogják tenni, hiszen a pandémiás világjárványnak egy felfutó szakaszában vagyunk. Nagyon reméljük, hogy most már lassan közelítünk, vagy inkább gyorsan közelítünk ahhoz, hogy a járvány, a negyedik hullám elérje azt a pontot, amitől kezdve már visszafelé tudjuk szorítani erőteljesen, ahhoz azonban az kell, hogy az oltásokat minél többen fölvegyék, főleg a harmadik oltást most. De ugyanilyen fontos természetesen az első oltás is, amelyből, ahogy itt el is hangzott már a parlamenti padsorokból, az elmúlt nyolc napban több mint százezret sikerült beadni. Ez is nagyon örvendetes, és összesen a több mint 840 ezer oltás pedig egy külön bravúros teljesítmény azok részéről, akik felfogták, hogy az oltás a járvány ezen felfutó szakában és egyébként is mindenképpen az életüket mentheti meg adott esetben. Olyan is van, akin úgy megy át a fertőzés, hogy szinte észre sem veszi, olyan is van, aki oltatlan, és úgy megy át rajta, de olyan is van, aki belehal ebbe, és ezt sajnos csak utólag lehet megmondani. Én nem kockáztatnék senkinek a helyében. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, György István államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. A következő napirendi pont előtt négyperces technikai szünetet rendelek el, és átadom az ülés vezetését dr. Brenner Koloman alelnöktársamnak. (Szünet: 16.02-16.07 Elnök: dr. Brenner Koloman Jegyzők: dr. Tiba István és dr. Varga László)
Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk az ülést, és egyben tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat. Soron következik az egyes kulturális tárgyú és egyéb törvények módosításáról szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/17669. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót György István úrnak, a Miniszterelnökség államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Államtitkár úr, ismét öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat előkészítése során az a szándék vezette a kormányt, hogy az egyes, főként kulturális tárgyú, valamint egészségügyi, felsőoktatási és humánpolitikai jogszabályok gyakorlati, illetve technikai szempontú módosítását elvégezze. Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy az önök előtt fekvő törvényjavaslatban szereplő módosítási javaslatok közül néhány rendelkezést részletesebben is ismertessek. A kormány a magyar állampolgárok minél magasabb szintű egészségügyi ellátására és az ellátás minél kiegyensúlyozottabb működésére törekszik. Tekintettel az új koronavírus okozta megbetegedések számos vonatkozásban mindmáig feltáratlan járványügyi diagnosztikai tüneti jellemzőire, a fellépő szövődmények és maradványtünetek nagy számára és szerteágazó voltára, nemkülönben a számításba vehető terápiás lehetőségek jelen pillanatban még mindig fennálló bizonytalanságaira, rendkívül fontos, hogy az új koronavírus okozta megbetegedésekkel és terápiákkal összefüggő lehető legtöbb egészségügyi adat együttesen rendelkezésre álljon, valamint a szakemberek számára elérhető és elemezhető legyen. A járványügyi készültség során működő operatív törzs létrehozott egy klinikopatológiai munkacsoportot, amelynek az a feladata, hogy olyan kutatásokat folytasson le, ami a koronavírusban megbetegedettek, valamint az elhunytak klinikai, illetve patológiai vizsgálati eredményeinek értékelésével a lehető legpontosabb módon feltárja a kórtani és haláloki összefüggéseket. Ezekhez a vizsgálatokhoz elengedhetetlenül szükséges a pandémiaértékelő regiszter adatállományának használata, és ehhez kapcsolódóan az egészségügyi és a hozzá kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről szóló törvény módosítása is. Az egészségügyi tárgyú javaslatok mentén haladva kiemelkedőek az egészségügyről szóló törvényt érintő módosítások is. [[16.10]] Ezek célja a lovasterápia, illetve a fogyatékos és a sérült személyeknek nyújtott lovasszolgáltatás kere-tében végzett képzés feltételeinek megteremtése annak érdekében, hogy hazánkban a lovasterapeuta-, a lovasparasport-edző szakemberek száma fenntartható és növelhető legyen. Azért is fontos a területen dolgozó szakemberek magas szintű képzése, mert erre egyre nagyobb az igény a sérült, fogyatékos gyermekeket nevelő családok és intézmények részéről is. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat keretében javaslatot teszünk az úgynevezett előadó-művészeti törvény módosítására is. A kiemelt, illetve a nemzeti minősítés megszerzése egy előadó-művészeti szervezet tekintetében a legmagasabb szakmai minőségű besorolást jelenti, amit éveken át tartó szigorú szakmai kritériumoknak történő megfelelés után kaphat meg. Ugyanakkor az e körbe történő bekerülés mindösszesen egy évig jelent bizonyos pozíciót, mert a hatályos jogszabályok szerint a szakmai mutatókat minden évben újra kell vizsgálni a teljesítmény tekintetében. A szempontok során a fenntartó személy kérdésköre egy objektív, de kevésbé szakmai minősítési aspektus, ezért törekedni kell arra, hogy a korábbi években minősítést szerzett előadó-művészeti szervezetek kimagasló közfeladat-ellátása ne sérülhessen a minősítésük elvesztésével pusztán azért, mert a fenntartó személyében változás történt. Az előttünk fekvő törvényjavaslat kulturális örökségvédelmi tárgyú rendelkezéseiről szükséges szót ejtenem a továbbiakban. Ezen előremutató javaslatok az emlékhelyeink védelmét, fenntartható használatát szolgálják a nemzeti és történelmi emlékhelyeinkhez kapcsolódva. Az Országgyűlés eddig húsz magyarországi helyszínt nyilvánított nemzeti emlékhellyé, valamint egy helyszínt, az Országházat és környékét kiemelt nemzeti emlékhellyé. A kormány döntésének megfelelően pedig hazánkban jelenleg 55 történelmi emlékhely található. A történelmi emlékhelyek azonban jelenleg nem tartoznak a nemzeti emlékhelyeknél működő, folyamatos fenntartást, állagmegóvást biztosító támogatási rendszer hatálya alá. Emlékhelyeink méltó fenntartása érdekében szükséges a kulturális örökség védelméről szóló törvény nemzeti emlékhelyekre vonatkozó szabályozását kiterjeszteni a történelmi emlékhelyekre, így részükre is biztosítható a központi költségvetési forrás. A költségvetési támogatási összeget a nemzeti és történelmi emlékhelyek többek között állagmegóvásra, felújításra, fejlesztésre, a nemzeti emlékhely bemutatását, megismertetését, népszerűsítését szolgáló rendezvényekre fordíthatják. Emellett két nemzeti emlékhely esetében az emlékhely területét is pontosítja a jelen törvényjavaslat. Egyrészt a Rákoskeresztúri Új Köztemető Nemzeti Gyászpark nemzeti emlékhely bővülne a váci, a márianosztrai és a sopronkőhidai rabtemetővel, amely azonban nem jelentené a nemzeti emlékhelyek számának a növekedését. Emellett a győri nemzeti emlékhely területe módosul két ingatlannal, a Hotel Konferencia és a Szent László Látogatóközponttal, amelyek jelenleg a nemzeti emlékhely részét képezik, ugyanakkor ez nem indokolt, hiszen nincs ilyen jellegű funkciójuk. Kisebb jelentőségű módosításként a törvényjavaslat az emlékpontok szabályozásának egységesítését és az emlékhelyek rendszerbe történő illesztését is célozza, továbbá az emlékhelyek mellett az emlékpontok kijelölését is a Nemzeti Emlékhely és Kegyeleti Bizottság hatáskörébe utalja, hiszen az emlékpontokhoz kapcsolódó minden további feladatot is a bizottság és a Nemzeti Örökség Intézete végez. Tisztelt Ház! Fel szeretném hívni a figyelmet a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló törvény módosítására is. A kormány döntése értelmében 2019-ben 20 százalékos, majd azt követően három éven keresztül évenként további 5-5 százalékos béremelést lát szükségesnek a rendvédelmi igazgatási szolgálati jogviszonyban állók, vagyis a rendvédelmi alkalmazottak részére, ezzel biztosítva a megkezdett illetményemelés folytatását. A törvényjavaslat a kormány döntését leképezve a tervezett 2022. január 1-jei hatályú illetményemelés törvényi alapjának megteremtését szolgálja. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat rendelkezik a nemzeti felsőoktatásról szóló törvény módosításáról is, ami az egyetemi modellváltáshoz kapcsolódó, gyakorlatban felmerülő szabályozási igényt elégít ki. A felsőoktatási átalakítások során a modellváltó intézményekre vonatkozó egyes számviteli szabályok pontosítása szükséges az egyértelmű jogi helyzet megteremtése érdekében. A javaslat továbbá a felsőoktatási szakmai gyakorlatnak, tapasztalatnak elismerhető, közérdekű vagyonkezelő alapítvány által fenntartott diákotthonban szerzett oktatási munkatapasztalatokra vonatkozó szabályt is módosítja a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványokra tekintettel. A módosítás megalapozottságát mutatja, hogy a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványok által ellátott közfeladatok közül számottevő jelentőséggel bír az oktatási és a tehetséggondozási tevékenység. Folytatva ezt a gondolatmenetet, engedjék meg, hogy kitérjek a Magyar Kultúráért Alapítvány létrehozásáról, valamint a Magyar Kultúráért Alapítvány és a Petőfi Irodalmi Ügynökség Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság részére történő vagyonjuttatásról szóló törvény módosításának indoklására is. A Magyar Kultúráért Alapítvány azzal a céllal jött létre közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványként, hogy a kultúrstratégiai jelentőségű tevékenységek finanszírozása, támogatása hatékonyabb legyen. E közfeladatnak minősülő feladatok ellátása érdekében az alapítvány tulajdonába kerül a Petőfi Irodalmi Ügynökség Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság, amely azonban időközben átalakult, a jogutódja pedig a Petőfi Kulturális Ügynökség Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság röviden PKÜ lett. A már meglévő feladatok ellátása mellett a Magyar Kultúráért Alapítvány PKÜ útján ellátott közfeladatai jelen törvényjavaslat alapján tovább bővülhetnek, valamint a PKÜ tulajdonába kerülnek a nyíregyházi és szolnoki ingatlanok is, amelyek a jövőben könnyűzenei kreatív házak megvalósításának helyszínéül fognak szolgálni. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Összegezve elmondható, hogy a benyújtott törvényjavaslat célja figyelembe véve a változó körülményekhez való alkalmazkodás igényét is az elmúlt időszakban felmerült szükségszerű lépések megtétele nemcsak egészségügyi, de kulturális, felsőoktatási és humánpolitikai területen is fontos. Ezen okból kifolyólag arra szeretném önöket kérni, támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a szószólók soraiból.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most szót adok Domokos Lászlónak, az Állami Számvevőszék elnökének, aki jelezte, hogy élni kíván a házszabály 36. § (11) bekezdésében foglalt felszólalási jogával. 15 perces időkerete van, elnök úr, parancsoljon!
Köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Két területhez szeretnék hozzászólni a napirend keretében, egyrészt a köztestületekhez kapcsolódó részhez, másrészt pedig a modellváltó egyetemek számviteli változásait érintően. Az Országgyűlés ez év április 29-ei plenáris ülésén tájékoztatást adtam önöknek a Számvevőszék köztestületeket érintő ellenőrzési tapasztalatairól. Akkor az alábbiakat mondtam, két mondatot szeretnék idézni: „A köztestületek szerepe kiemelt jelentőségű a működésük szerinti szakmai területeken, közfeladatot látnak el, sok esetben szakmai, etikai felügyeletet gyakorolnak tagjaik felett.” Egy másik mondatrész: „…annyit elmondhatok, hogy egyes köztestületek annak ellenére, hogy az állam által átengedett és rájuk bízott közfeladatot látnak el, amihez a tagok általi kötelező tagdíjfizetés is kapcsolódik, mely végső soron adók módjára hajtható be az Országgyűlés ellenőrző funkciójának nem kívánják alávetni magukat.” Nos, nézzük, mi a helyzet. Mivel a törvényjavaslat egyes köztestületek jogállását is érinti, ezért szükségesnek tartom, hogy értékelésünk eredményeiről beszámoljak az Országgyűlésnek. Azért tudok eredményekről beszámolni az előzetes jelzések esetleges negatívabb megítélése ellenére, mert az érintett köztestületek együttműködők voltak az ellenőrzések során, bár többségük nem ismerte el a Számvevőszéket az őket ellenőrző szervezetnek. A megírt leveleik alapján tudom ezt idézni. Tisztelt Ház! Magyarországon a köztestületeket az Országgyűlés létesíti törvényi rendelkezésekkel, ugyanakkor az Országgyűlés joga azok megszüntetése is. A köztestületek felügyelete és ellenőrzése vegyes képet mutat hazánkban. Egyes köztestületek törvényességi felügyeletét a miniszterek mint a végrehajtó hatalom kijelöltje, illetve a kijelölt hatóságok látják el. [[16.20]] A törvényességi felügyelet ugyanakkor elsősorban szakmai jellegű, a fő feladatok ellátására és a tevékenység végzésére, a kiadott belső szabályozási eszközök megfelelőségére fókuszál, miközben a köztestületek gazdálkodását, a közfeladat ellátásához biztosított pénzügyi források felhasználásának átláthatóságát és elszámoltathatóságát nem érinti. Ezen okból kifolyólag egyes köztestületek gazdálkodásának ellenőrzése szinte érintetlen terület volt az elmúlt évtizedekben. Az Országgyűlés ellenőrző funkciójának gyakorlására az Alaptörvény indoklása a következőket rögzíti, idézem: az Országgyűlés ellenőrzési jogkört közvetlenül csak korlátozottan tud gyakorolni, az Alaptörvény ezért önálló intézményként statuálja az e feladat ellátására hivatott Állami Számvevőszéket. Tehát a Számvevőszék a fenti ellenőrzési rést betöltő, az átláthatóbb és jobb közfeladat-ellátás megteremtését hangsúlyozó tevékenységét az Országgyűlés a 17/2021. évi június 16-ai országgyűlési határozatában is megerősítette. A határozatban az Országgyűlés kinyilvánította, hogy a jól irányított állam működésének elősegítése érdekében támogatja az Állami Számvevőszék ellenőrzési és elemzési feladatai mellett tanácsadó szerepének erősítését a közpénzügyi helyzet, a közfeladat-ellátás javulása, valamint a közbizalom erősítése érdekében, amihez az Állami Számvevőszék elsősorban a köztestületek tanácsadó jellegű, monitoringtípusú értékelésével tud és kíván hozzájárulni. A monitoring-ellenőrzés célja, hogy az ellenőrzött területről jelen idejű helyzetképet adjon, és a hiányosságok feltárásával lehetőséget biztosítson azok kezelésére már az ellenőrzés folyamatában. A monitoring-ellenőrzések az azonos jogszabályi környezetben működő szervezetek teljes körére vagy nagy számosságú csoportjának egy-egy jellegzetes területére irányulnak, ezért a monitoring-ellenőrzésekkel jelentősen növelhető az ellenőrzési lefedettség. A monitoring-ellenőrzés során az Állami Számvevőszék nem kötelezi intézkedési terv készítésére az ellenőrzötteket, nem tesz megállapításokat, hanem az elköteleződésükre alapozva, tanácsadás keretében, már az ellenőrzés második szakaszában azonnali intézkedéstételre felkérve mozdítja elő a pozitív irányú közpénzügyi változások megvalósítását már az ellenőrzés ezen szakaszában. Mire jutottunk? A Számvevőszék egyúttal 30, az Országos Bírósági Hivatal nyilvántartásában nem szereplő kamara, a Magyar Ügyvédi Kamara és területi szervezetei, a Magyar Országos Közjegyzői Kamara és területi szervezetei, továbbá a Magyar Igazságügyi Szakértői Kamara, a Magyar Szabadalmi Ügyvivői Kamara, valamint a Magyar Bírósági Végrehajtói Kar feladatellátását biztosító források szabályszerű, átlátható és elszámoltatható felhasználásának alapvető feltételeit biztosító működés és gazdálkodás szabályozottságát értékelte. Feladataik ellátásához a forrásokat a tagjaiktól beszedett tagdíjakból vagy hozzájárulási díjakból fedezik, fedezték. A Számvevőszék értékelése a köztestületek jelen állapotban hatályos lényeges dokumentumaira fókuszálva a források szabályszerű, átlátható és elszámoltatható felhasználása alapvető feltételeire terjedt ki. Az értékelést elvégeztük. Az értékelés eredményeképpen megállapításra került, hogy 30 köztestület közül a működés alapvető szabályozási kereteinek kialakításáról 15 köztestület gondoskodott, 15 azonban nem; 21 köztestület alakította ki a gazdálkodás alapvető szabályozási kereteit, 9 azonban nem. A működés és a gazdálkodás alapvető szabályozási kereteinek kialakítása alapvető feltétele a köztestületek átlátható és elszámoltatható, a tagok felé transzparens működésének, gazdálkodásának, és egyúttal a közbizalom biztosításának. A 30 köztestület közül csupán 21 rendelkezett beszámolóval az értékelt időszakban, biztosítva ezzel a működésének, vagyoni-pénzügyi-jövedelmi helyzetének átláthatóságát és elszámoltathatóságát a tagsága és a közvélemény felé, tehát 9 nem. A köztestületek feladatellátása javításának és a közbizalom erősítésének folyamatosan fennálló kritériumnak kell lennie, így erősíthető az állampolgárok bizalma az állam működése felé. Ennek érvényesülését szem előtt tartva a Számvevőszék már az értékelés során felhívással élt, megszólította a köztestületek vezetőit, és lehetőséget adott a hiányosságok jövőre vonatkozó megszüntetésére. A figyelemfelhívást követően, mondhatnánk, jó hír, hogy a 20 köztestület, habár továbbra is jelezte és vitatta a számvevőszéki ellenőrzés jogszerűségét, de lépéseket tett. Esetükben a korábbi hiányosságok felszámolása által javulhat a közfeladat-ellátás színvonala, azonban 2 köztestület nem tett lépéseket a felhívás ellenére sem a pozitív változások elindítására, de 18 igen. Tisztelt Országgyűlés! A köztestületek ellenőrzése során az előbb elmondottak alapján érzékeltük, hogy elegánsan fogalmazva nem volt néhányuknak nyilvánvaló, hogy a közfeladat-ellátáshoz a törvényhozói hatalmi ágba tartozó számvevőszéki ellenőrzés is kapcsolódik. Ennek fényében jelzem, hogy az értékelést elvégeztük, a dilemmák mellett is, emellett a mai napon megjelent a „Közjegyzői és végrehajtói tevékenység elemzése” című anyagunk is, amely az ÁSZ honlapján megismerhető. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat érinti a modellváltó egyetemek számviteli könyvvezetésre vonatkozó szabályait is. A modellváltás végrehajtásához és az egyetemek fenntartásának biztosításához az Országgyűlés jelentős nemzeti vagyont is az alapítványok, illetve a felsőoktatási intézmények rendelkezésére bocsátott. A vagyonnal való átlátható és elszámoltatható gazdálkodást támogatja a törvényjavaslat azon rendelkezése, amely előírja, hogy a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítvány beszámolójának mérlegében kimutatandó részesedés mindenkori értékét az egyetem azonos mérlegfordulónapra vonatkozó beszámolójának mérlegében kimutatott saját tőke értékéhez köti. Ez a szabályozás valóban hiánypótló, ezért különösen fontosnak tartjuk, hogy a vagyonnal való elszámoltatás körülményeit javítja e törvénytervezet, legalábbis ez a szándék; amennyiben megszavazásra kerül, akkor ez tényleges lehetőséget teremt a javításra. Talán kevésbé ismert, hogy a Számvevőszék ezen egyetemek ellenőrzését az átadás-átvétel pillanatában külön is ellenőrzi. Ennek tapasztalatairól szeretnék még egy gondolatot elmondani, hogy azért azt mutatják az ellenőrzési tapasztalatok ezt fontos hangsúlyozni , hogy a modellváltást megelőzően az érintett felsőoktatási intézmények jellemzően nem biztosították igazoltan a közfeladat-ellátást szolgáló nemzeti vagyon megőrzését és védelmét ez egyébként hosszú évtizedek óta fennálló vagyonelszámolási problémát is tükröz , így indokolt volt valamit tenni a tulajdonosijogkör-gyakorlás kereteinek a megerősítése érdekében. A Számvevőszék elnökeként a vagyon pontos számbavételére az érintett kuratóriumi elnökök figyelmét minden esetben felhívjuk, illetve felhívtam, ahol már megtörtént az értékelés, és szeretnénk a jövőben is felhívni, hiszen egy olyan, korábban nem gyakorolt feladatot kell az alapítványi keretek között megerősítve teljesíteni évről évre, amely, azt gondolom, nagyon komoly odafigyelést, felelős vezetést és gazdálkodást kíván meg e testületek minden tagjától. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönjük, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Simon Róbert Balázsnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Képviselő úr, öné a szó.
[[Feltűzi a mikrofonját.]] Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Elnézést a technikai akadályért, csak egy kicsit összebogozódott a vezeték és a mikrofon. Tehát köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Az előttünk fekvő törvényjavaslat tulajdonképpen egy salátajavaslat, tekintettel arra, hogy 20 törvény módosítását tartalmazza. Én ezek közül először és talán legrészletesebben mint a magyar Országgyűlés Kulturális bizottságának egyik alelnöke a kulturális területet érintő módosításokról beszélnék. [[16.30]] Tisztelt Képviselőtársaim! Mint tudjuk, a kulturális örökség védelméről szóló törvény tartalmazza a nemzeti és a történelmi emlékhelyek fogalmát. Az Országgyűlés eddig 20 magyarországi helyszínt nemzeti emlékhellyé, valamint egy helyszínt, az Országház és környékét kiemelt nemzeti emlékhellyé nyilvánított. A kormány döntésének megfelelően hazánkban jelenleg 55 történelmi emlékhely található. Azonban a történelmi emlékhelyek nem tartoznak a nemzeti emlékhelyeknél működő, folyamatos fenntartást, állagmegóvást biztosító támogatási rendszer hatálya alá. Ezért, hogy emlékhelyeinket méltón megóvjuk, szükséges a kulturális örökség védelméről szóló törvény nemzeti emlékhelyekre vonatkozó szabályozásának a kiterjesztése a történelmi emlékhelyekre, így részükre is biztosíthatóvá válik a központi költségvetési forrás. A javaslat a Nemzeti Emlékhely és Kegyeleti Bizottság egyhangú döntése alapján tartalmazza a rákoskeresztúri Új Köztemető Nemzeti Gyászpark nemzeti emlékhely kibővítését a váci, a márianosztrai és a sopronkőhidai rabtemetővel. Ezzel a nemzeti emlékhelyek száma nem emelkedik, csupán a 2012 óta nemzeti emlékhely, nemzeti gyászpark és Kisfogház bővül három további helyszínnel. A tervezetben az egyéni választókerületemben működő Győri Egyházmegye kérése alapján pontosításra kerülnek a területhez tartozó helyszínek elnevezései és adatai, a két oda nem illő ingatlan, a Hotel Konferencia és a Szent László Látogatóközpont törlésre kerül. Előbbi ingatlan, tehát a Hotel Konferencia modern épülete nemzeti emlékhely részévé nyilvánítása nem indokolt, utóbbi esetében pedig ott őrzik ideiglenesen Szent László hermáját, amelyet azonban még ebben az évben visszahelyeznek az eredeti helyére, a győri bazilikába, így a Szent László Látogatóközpont épületét sem indokolt a nemzeti emlékhely részeként említeni, hiszen más nem indokolja a nemzeti emlékhely részekénti nyilvántartását. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előterjesztés módosítja a Magyar Művészeti Akadémiáról szóló törvényt is. A tervezet egyértelműsíti azt a korábban megalkotott szabályt, amely szerint a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagjainak sorába egyszerűsített eljárás lefolytatásával felvehetők új rendes tagok a Nemzet Művésze címet viselő személyek köréből. A Nemzet Művésze cím viselőinek jelenlegi korlátlan személyi javaslattételi joga indokolatlanul felduzzasztja a díjra javasolt személyek számát, egyben csorbítja a javaslattétel értékét. Ezért a törvénymódosítás annak bevezetésére irányul, hogy a Nemzet Művésze díj birtokosa legfeljebb egy személyt javasolhasson a díjra egy évben. A javaslat emellett tartalmaz egy, az MMA által alapított, gazdasági társaságok működésének köztestületi finanszírozását segítő módosítást is. Tisztelt Országgyűlés! Az utóbbi időben egyes előadó-művészeti szervezetek fenntartója tekintetében változás következett be, miután korábban állami vagy önkormányzati fenntartásban álló előadó-művészeti szervezetek közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványok fenntartásába kerültek át. Az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló törvény szerinti minősítéssel, a korábban állami vagy önkormányzati fenntartásban álló minősítéssel rendelkező előadó-művészeti szervezetek nem minősíthetők a fenntartó személyében bekövetkezett változás miatt. Ezért lényeges az előadó-művészeti törvény módosítása annak érdekében, hogy a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványok fenntartásába került előadó-művészeti szervezetek törvény szerinti minősítése fennmaradjon, azt ne veszítsék el a fenntartó személyében bekövetkezett változás miatt. A javaslat továbbá pontosítja a Magyar Kultúráért Alapítvány által ellátott közfeladatok körét a minél szélesebb spektrumú feladat ellátásának biztosítása érdekében, és tartalmazza a Petőfi Irodalmi Ügynökség Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság átalakítása miatt szükséges módosításokat is. Az előttünk fekvő előterjesztés alapján a felsőoktatási területet érintő módosítások között szerepel a Nemzeti Közszolgálati Egyetem által jelenleg is ellátott tevékenység alapfeladatként történő megjelenítése törvényi szinten, valamint megteremti annak lehetőségét, hogy az egyetemen foglalkoztatott minden személy jogállástól függetlenül részesüljön a béremelésben, beleértve a Nemzeti Közszolgálati Egyetemről szóló törvényben nevesített, vezényelt és kirendelt foglalkoztatottakat is. A törvényjavaslat a felsőoktatási intézmények fenntartóváltásával kialakult, az egyidejűleg végbemenő működési modellváltáshoz és számviteli kérdésekhez kapcsolódó speciális helyzetet is kezeli. Tisztelt Képviselőtársaim! Néhány szóban beszélnék az egészségügyi területet érintő módosításokról is. A Covid-19 okozta megbetegedés népegészségügyi szempontból kiemelt jelentőségű, társadalmi és egyéni szinten jelentős teherrel járó betegségcsoport, amellyel szemben a hatékony védekezés kiemelt jelentőséggel bír napjainkban. A javaslat rendelkezik a betegségregiszterek tekintetében új adatkezelési célként az egyéni betegútkövetés megjelöléséről, valamint a pandémiaregiszter tekintetében előírásra kerül a kapcsolatkóddal történő adatkezelés az azonosításra alkalmas személyes adatok körében, valamint az egészségügyi adatokkal való ismételt összekapcsolás feltételei az adatvédelmi követelményeknek való megfelelés érdekében. Emellett nagyon fontos, hogy rendezésre kerülnek a lovasterápia, illetve a fogyatékos és a sérült személyeknek nyújtott lovas szolgáltatások keretében végzett tevékenység végzésére irányuló képzés jogi feltételei is, és az erre irányuló törvényi felhatalmazó rendelkezések is megteremtésre kerülnek. A módosítási javaslat a lovasterápia-tevékenységre vonatkozó szabályozást rendezi azzal, hogy meghatározásra kerül, hogy a lovasterápia-tevékenységet végző személyek képzésére vonatkozó szabályokat az egészségügyért felelős miniszter rendeletben szabályozza. Végezetül pedig fontos megemlítenem, hogy a törvényjavaslat tartalmazza a rendvédelmi igazgatási alkalmazottak részére a 2022. évre megállapítható 5 százalék mértékű illetményemelés törvényi alapjainak megteremtését is. A Fidesz-frakció vezérszónokaként jelzem, hogy frakciónk támogatja az előttünk fekvő törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönjük. Tisztelt Képviselőtársaim! A következő vezérszónokunk Potocskáné Kőrösi Anita, aki a Jobbik képviselőcsoportjának véleményét ismerteti. Képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy olyan salátatörvényről beszélünk, amely az elmúlt időszakban talán a legjobban jellemzi azt, amit salátatörvénynek nevezünk, hogy mi alapján függnek össze azok a jogszabályi változások, amelyeket önök most egy csomagban terjesztenek a tisztelt Ház elé. 20 törvény módosításáról van szó, érint egészségügyi tárgyú, rendvédelmi tárgyú, kulturális tárgyú és egyébként önkormányzatokat érintő változásokat is. Én próbáltam keresni azt a kapcsot, ami alapján ez valóban így egyben tárgyalandó, és hogy mi lehet itt a háttérben. Hát, nem találtam meg, tisztelt képviselőtársaim, és erre gyakorlatilag államtitkár úr is célzott, hogy bizony elmaradtak olyan módosítások, amelyeket úgy gondoltak, hogy most akkor egyben terjesztenek a Ház elé. Természetesen az ilyen salátatörvényeknek mindig az a buktatója, hogy van benne olyan, amit az ellenzék természetesen tud támogatni, és ezek közül most egypárat ki is emelnék. Az egyik ilyen a nemzeti emlékhelyek minősítése. Nagyon örülünk neki, hogy önök is úgy gondolják, hogy az országban vannak még olyan emlékhelyek, történelmi emlékhelyek, amelyeknek a megóvására, fejlesztésére még több központi forrást kell biztosítani, és így beemelnek olyan emlékhelyeket is, nyilván a számukat nem emelve, de azokat kiterjesztve, ez mindenképpen a nemzettudatnak és a magyarságtudatnak egy nagyon fontos lépése. Én azt gondolom, hogy ezzel itt a Házban mindenki egyet tud érteni. Nagy örömmel olvastuk, hogy betartják, amit ígértek, hogy 5 százalékkal emelkedik a rendvédelmi igazgatási alkalmazottak illetménye. Hát, igen, ez az 5 százalék egy kicsit megmosolyogtató, hiszen most tudjuk, és ezt már Varga Mihály pénzügyminiszter úr is elmondta, 6,5 százalékos infláció várható az elkövetkező időszakban. Tehát azt lehet mondani, hogy persze nagyon jó, hogy ígértek 5 százalékot, és akkor ezt most betartják, csak ahogy szoktuk mondani, ahogy Z. Kárpát Dániel képviselőtársam többször elmondja felzabálja az infláció ezt az illetményemelést. [[16.40]] Azt vártuk volna, hogy a rendőri igazgatási alkalmazottaknál egy kicsit nagyobb mértékű emelés történik, mert mégiscsak látható az, ami a rendőrségnél történik, a folyamatos leépítések és a leszerelési hullám. Nyilván most mindenki várja azt a beígért fegyverpénzt, amiről önök a kormánypropagandában harsogtak, de hát ez az 5 százalékos illetményemelés igencsak kevéskének bizonyul. Ráadásul egy kulturálistörvény-módosításban rejtették el úgy, hogy az elmúlt időszakban több belügyi tárgyú törvénymódosítás is volt. Miért nem lehetett akkor ezt abban a csomagban tárgyalni? Ez ilyenkor mindig kodifikációs kérdéseket vet fel bennünk, mert mégiscsak az látszik, hogy önök összemosták a kulturális törvények módosításával. Még egy dologra szeretném felhívni a figyelmet. Ha már az önkormányzatokról szóló törvény is bekerült ebbe a salátába, azt mindenképpen kiemelendőnek tartom, hogy két nagyon pici módosítás van. Az egyiknél én azt látom, hogy egy pozitív előrelépés van, amikor a megyék körzethatárait és a települések közigazgatási területeinek a módosítását ezentúl nemcsak a vélemény kikérése után módosíthatja az Országgyűlés, hanem a vélemények alapján. Én ezt egy nagyobb szabadságnak gondolom az önkormányzatok esetében, és azt látom, hogy ez egy pozitív elmozdulás, hogy a vélemények alapján fogja az Országgyűlés tárgyalni, amennyiben ilyenre sor kerül. Tehát az egész kulturális törvénybe csomagolt salátatörvénynél vannak olyan részek, amelyek igencsak elgondolkodtatók, és ezek leginkább az állami vagyon kimentését célzó és szolgáló módosító indítványok. Mi már itt a Házban ellenzéki oldalon többször elmondtuk, hogy nem tudunk egyetérteni az alapítványi kiszervezésekkel, nem tudunk egyetérteni az állami tulajdon közalapítványokba történő átjátszásával. Önök ismételten erre tesznek javaslatot. Ilyenkor jön az ellenzéki képviselőkben az óriás kérdőjel, hogy miként tudunk jó szívvel igent, nemet vagy tartózkodást nyomni egy ilyen salátatörvényre. Tudjuk a szándékot, hogy majd aztán később elmondhassák, hogy önök nem támogatták a nemzeti emlékhelyekről szóló törvényjavaslatot, nem támogatták a rendőrök illetményemelését. Államtitkár úr, mikor lesz már ebben végre változás, hogy ha még salátatörvényben is akarnak egymással szorosan összefüggő törvényeket módosítani, mikor teszik végre azt, hogy az ellenzék jó szívvel tudjon igent nyomni ezekre a javaslatokra? Államtitkár úr, én ezt szerettem volna elmondani. Kérem önöket, hogy tegyenek már ebben érdemi lépéseket és változásokat, mert valóban vannak ebben a javaslatban támogatandó javaslatok. De majd meglátjuk, hogy milyen módosító indítványok fognak érkezni, és az álláspontunkat majd azután fogjuk kialakítani. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönjük. Most megadom a szót Harrach Péternek, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Hogy mi a célja egy ilyen úgynevezett salátatörvénynek, az világos, hiszen a törvényi rendelkezések végrehajtása alkalmával felmerülnek olyan változtatási igények, amik jogosak, és ez a legkülönbözőbb törvényeknél megvan. Nem nagyon nagy jelentőségű törvénymódosításokról van szó, hanem inkább technikai, illetve az alkalmazást megkönnyítő módosításokról. Gyakorlatilag minden elhangzott, ezért ha megengedik, én csak címszavakban térnék rá egy-egy területre, de egy picit elidőznék annál, ami minden felszólalónál szóba került, és ami személy szerint bizonyos munkám kapcsán mégiscsak közel áll hozzám, a kulturális örökség védelméről szóló törvénynek a nemzeti emlékhelyekről, a történelmi emlékhelyekről és emlékpontokról szóló módosításnál. De ha megengedik, előtte néhány szót szólnék a többi intézményről, aminek a feladatait módosítja a törvény. A közérdekű vagyonkezelő alapítványok fenntartásába kerültek előadó-művészeti szervezetek. Ezeknek a foglalkoztatási szabályait védi a törvény, hogy ugyanazok maradjanak ebben a fenntartóváltásban is. A Magyar Művészeti Akadémia rendes tagjainak sorába egyszerűsített eljárással kerülhetnek új tagok a Nemzet Művésze címét viselő személyek köréből. A Magyar Kultúráért Alapítványról is szó volt. Az ellátott közfeladatok körét pontosítja a módosítás. Az egyetemi területről kettőt emelnék ki. A felsőoktatási intézmények fenntartóváltásával kialakult egy helyzet, és ez a modellváltás számviteli kérdésekhez kapcsolódó feladatokról is szól. Elnök úr az előbb már erről tett részletes említést. S most elértünk ahhoz a területhez, amit én fontosnak tartok, és meggyőződésem, hogy minden itt ülő képviselő, és azok is, akik most éppen nincsenek itt, fontosnak tartja a nemzeti múlt ismeretét és tiszteletét. Hát, ezt szolgálják a nemzeti és történelmi emlékhelyek, illetve a most módosításra kerülő emlékpontok is. Ez egy három lépcsőből álló rendszer, ami biztosítja azt, hogy az emlékhelyek számának gyors emelkedését meg tudjuk akadályozni, hiszen ez a cím inflálódásához járulhat. Ugyanakkor megadja a lehetőséget a helyi kezdeményezéseknek, hogy valamilyen szinten az ország lakosságának az egésze s itt különösen a fiatalokra, a diákokra gondolok találkozzon azokkal a látogatóközpontokkal, amelyek tájékoztatást adnak arról a helyszínről, személyekről, eseményekről, amikről kell, hogy tudjanak azok a fiatalok, akiknek fontos és kinek ne lenne fontos? a nemzeti múlt. A Nemzeti Emlékhely és Kegyeleti Bizottság hatáskörébe utalja az emlékpontok kijelölését a törvény. Az eggyel magasabb szintű emlékhelynek, a történelmi emlékhelynek a kormányrendeletben van a helye, és a parlament törvényben dönt a nemzeti emlékhelyek cím adományozásáról. Konkrét esetekről is szól a törvénymódosítás, ez is már több felszólalásban megjelent. A Nemzeti Gyászpark amit mindnyájan ismerünk, hiszen éppen a kommunizmus áldozatainak ott nyugszanak a sírjai kibővül a váci, márianosztrai és sopronkőhidai rabtemetővel. Ezzel a számát nem növeljük, csak a Nemzeti Gyászpark és Kisfogház bővül három helyszínnel. Nyilvánvaló az is, ezt itt azért meg kell említenem, hogy ezeknek a börtönöknek az ott elhunyt politikai foglyai nyugszanak ezekben a temetőkben és róluk van szó. A nemzeti emlékhelyek támogatása eddig is biztosított volt, hiszen olyan állagmegóvás, a történelmi ismeretterjesztés programjai kötődnek egy-egy ilyen támogatáshoz, amik nélkülözhetetlenek. Itt hadd hívjam fel még egyszer nyomatékosan a figyelmüket az emlékezetpedagógia fontosságára. De most a törvény biztosítja, hogy a történelmi emlékhelyek is központi költségvetési forrásból részesüljenek, természetesen pályázati lehetőséggel. Bízom benne, hogy az a szerény összeg, ami most rendelkezésre áll, majd bővülni fog, hiszen az állagmegőrzés, a fejlesztés, a különböző projektek finanszírozása természetesen forrásigénnyel bír. [[16.50]] Hadd tegyek egy mondatban megjegyzést arról, hogy a helyi pedagógusok, önkormányzati képviselők, civil szervezetek képviselői milyen sokat tesznek ezeknek az emlékhelyeknek a bekapcsolásáért a pedagógiai és ismeretterjesztő munkába. Tehát arról van szó és én ezzel fejezném be a felszólalásomat , hogy az a háromlépcsős, emlékhelyekről szóló, részben a törvénymódosítással, részben az eddig hatályos törvényben megjelenő rendszer jelentős mértékben szolgálja a nemzeti emlékezetet, az emlékezetpolitikát, ami a nemzeti identitástudatnak feltétlen tartozéka. Én úgy gondolom, hogy a kulturális örökség védelméről szóló törvénynek ez a módosítása és a többi kulturálistörvény-módosítás kapcsolódva természetesen az egészségügyi törvényhez is szolgálja azt a célt, amit egy ilyen, gyakorlatban megmutatkozó és a gyakorlat igényeit kielégítő módosítás szolgálhat, és természetes, hogy ezt támogatni fogjuk. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönjük. Tisztelt Képviselőtársaim! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most a nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért nemzetiségi szószóló felszólalása következik. Megadom tehát a szót Varga Szimeon bolgár nemzetiségi szószólónak, aki bolgár nemzetiségi nyelven ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat. Szószóló úr, öné a szó!
Köszönöm a szót, elnök úr. Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Уважаеми господин Председател, Уважаеми Народно Събрание! Позволете ми да ви поздравя от името на Малцинствената комисия в Унгария и от моето име. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága és a magam nevében tisztelettel köszöntsem önöket. Mint felkért szószóló és úgy is, mint a Magyarországi nemzetiségek bizottsága Köznevelési, kulturális és egyházügyi albizottságának tagja, engedjék meg, hogy az egyes kulturális tárgyú és egyéb törvények módosításáról szóló T/17669. számú törvényjavaslat tekintetében kifejtsem álláspontunkat. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága 2021. november 29-ei ülésén döntött a részletes vita lefolytatásáról a határozati házszabály 32. § (2) bekezdése alapján, és kialakította véleményét a határozati házszabály 36. § (5) bekezdése alapján. A bizottság 12 egyhangú szavazattal támogatta a törvénycsomagot, amely egyebek közt több lényeges kulturális tárgyú jogszabályt módosít. Ezek közül a magyarországi nemzetiségeket leginkább érintő törvénymódosítás a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény módosítása. A módosítás a nemzeti és történelmi emlékhelyek, valamint a nemzeti emlékpontok tekintetében tartalmaz változtatásokat. Az egyik leglényegesebb változás, hogy egyes, az egyetemes vagy a nemzeti közemlékezetben kiemelkedő helyet elfoglaló személlyel összefüggésben meghatározó jelentőséggel bíró helyszínek nemzeti emlékponttá nyilvánítása a Nemzeti Emlékhely és Kegyeleti Bizottság hatáskörébe kerül, mellyel a nemzeti emlékpontok létesítése gyorsabbá és rugalmasabbá válhat. Jelentős változás továbbá, hogy eddig a törvény csak a nemzeti emlékhelyek támogatását tette lehetővé, ám a módosítással a történelmi emlékhelyek fenntartható használatára is elérhető lenne központi költségvetési forrás. Emellett a módosítás egységesíti és az emlékhelyek rendszerébe illeszti a 2020-tól létesíthető nemzeti emlékpontok szabályozását. A jogszabály-módosítás kapcsán engedjék meg, hogy felhívjam a figyelmüket egy lehetséges jövőbeni emlékhelyi vagy emlékponti helyszínre, amely a bolgár nemzetiség és több más magyarországi nemzetiség számára is szimbolikus jelentőséggel bír. II. Adorján pápa 1151 évvel ezelőtt, 870-ben nevezte ki Metódot pannóniai érseknek, és Morvaországhoz hasonlóan itt is engedélyezte a szláv liturgiát. A két apostol, Szent Cirill és Szent Metód akiket a szláv nemzetek saját egyházuk, saját írásuk megteremtőiként tartanak számon itteni működésének dokumentumai közismertek, sőt ez az egyetlen hely itt, a Kárpátok karéjában, ahol alkotómunkájuk egyértelműen helyhez köthető. Ez a konkrét hely Magyarországon Zalavár község, ahol a történelmi emlékparkban a bolgár állam és az ELTE 36 éve elsőként közösen állított szobrot Szent Cirill és Szent Metód tiszteletére az itt végzett missziós munka elismeréséül. II. János Pál pápa Szent Benedek mellett Európa védőszentjeivé nyilvánította a két szentet. Az emlékművön a szentek bronz szobrai Janzer Frigyes szobrászművész alkotásai. A későbbiekben az emlékparkban felállításra kerültek további emlékművek: az új egyház alapításának jogát hirdető salzburgi emlékmű, majd a szlovének emlékműve 2005-ben, míg a szlovákok emlékművének építése 2007-ben kezdődött meg. 2009-ben, a megye Szent István-i alapításának 1000. évfordulóján döntött úgy a Zala Megyei Közgyűlés, hogy a legméltóbb helyen, a megye első történelmi központjában állít a millenniumnak is méltó emléket. A 2021. május 25-ei parlamenti felszólalásomban már javasoltam az Országgyűlésnek és a Magyarországi nemzetiségek bizottságának, hogy vizsgálja meg a Zalavári Történelmi Emlékpark történelmi emlékhellyé nyilvánításának lehetőségét, amely ezáltal méltó helyre kerülhetne Magyarország történelmi térképén. Azóta javaslatommal kapcsolatban az országos nemzetiségi önkormányzatok elnökei és a Magyarországi nemzetiségek bizottságának tagjai már írásban is kinyilvánították támogatásukat, továbbá a Kereszténydemokrata Néppárt parlamenti képviselőcsoportjának vezetője is adott ki támogató nyilatkozatot a zalavári emlékpark történelmi emlékhellyé nyilvánítása tárgyában nemzetiségi szempontból. A törvénymódosítás kapcsán ismételten kérem a tisztelt Országgyűlést és a pártokat, hogy a Zalavári Történelmi Emlékpark történelmi emlékhellyé való nyilvánítása ügyében támogatni szíveskedjenek a nemzetiségek kezdeményezését. Nem szabad elfelejteni, hogy számos olyan település van Magyarországon, ahol éltek nemzetiségi származásúak, mára azonban elköltöztek, asszimilálódtak, de templomaik, temetőik, sírjaik, emlékeik továbbra is megmaradtak. Magyarország településein olyan emlékhelyeket, intézményeket, épületeket, sírokat találhatunk, melyek valamilyen történeti, nyelvi, helyrajzi szempontból fontosak lehetnek az ott élő nemzetiségek számára. Magyarországon a 2007-es kormányrendelet rendelkezik a nemzetiségi nyelvű hivatalos földrajzi nevek megállapításáról és nyilvántartásáról. A kormányrendelet megjelenése óta azonban ezeknek a neveknek a megállapítása és nyilvántartása államigazgatási szinten még nem történt meg. Az elmúlt évszázadokban természetes gyakorlat volt Magyarországon az idegen nyelvű helységnevek feltüntetése a térképeken, helységnévtárakban. Fontosnak tartjuk, hogy ezen a területen is egy gondos, tudományos munkafolyamat révén készüljön egy központi nyilvántartás, mert a jelenlegi gyakorlat szerinti nyilvántartás a kihelyezett táblák alapján készül, és nem egy központilag összeállított helységnévlista alapján kerülnek ki a táblák, mint más közép-európai országokban. Ebben a munkában, úgy vélem, a magyarországi nemzetiségek, önkormányzatok és a Magyarországi nemzetiségek bizottsága is szívesen közreműködne. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény módosítása a magyar nemzet részét képező nemzetiségek számára is jelentős, pozitív irányú módosításokat tartalmaz, így azokat a Magyarországi nemzetiségek bizottsága üdvözli és elfogadásra javasolja. Köszönöm a figyelmüket. Благодаря за вашето внимание!
Köszönjük, szószóló úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztő államtitkár urat, kíváne reagálni a vitában elhangzottakra. [[Dr. György István jelzésére:]] Az államtitkár úr nem kíván reagálni. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Képviselőtársaim! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk, most a napirend utáni felszólalások következnek. Elsőként Keresztes László Lóránt úrnak adok szót, az LMP frakcióvezetőjének, aki „A mi városunk, Pécs 80.” címmel mondja el napirend utáni felszólalását. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Valóban, napirend után szűkebb hazám, Pécs és Baranya megye helyzetéről, problémáiról szoktam beszélni, és így teszek ma is. A mai felszólalásomban azt kívánom bemutatni, hogy a korrupció, az árulás és a tipikus fideszes politikai gondolkodás és cselekvés milyen károkat tud okozni egy városnak, milyen károkat tud okozni egy térségnek. Tudjuk azt, hogy Pécs rendszerváltás utáni történetének egyik legsúlyosabb korrupciós botránya az a bizonyos Volvo-busz-beszerzés, ami 2014-2015-ben zajlott le. Ennek a lényege az volt, hogy a város akkori, többségében fideszes közgyűlésének döntése értelmében a város megvásárolt egy hollandiai buszflottát 3,5 milliárd forintért. [[17.00]] Majd később kiderült, hogy ezt a flottát lényegesen olcsóbban, több száz millió forinttal, egész pontosan 700 millió forinttal olcsóbban kínálhatták eladásra, és ennek ellenére döntött így a városi közgyűlés. Én, akkor még önkormányzati képviselőként rengeteg energiát fordítottam arra, hogy utánajárjak ennek az ügynek, minden információt megpróbáltam összegyűjteni, illetve az indítványomra több belső vizsgálat is indult, majd egy nagyon részletes leirattal feljelentést tettem az ügyben. Sok-sok évnek kellett eltelnie ahhoz, hogy végre megtörténjen a vádemelés. Ez meg is történt, különösen jelentős vagyoni hátrányt okozó gazdasági csalás bűntette miatt emeltek vádat. Nagyon sokáig kaptam a leveleket mint feljelentő, hogy egyik-másik rendőrkapitányság vagy rendőrség az elfogultság miatt nem tud az üggyel mit kezdeni, és ilyen szempontból is hálás vagyok a Fejér megyei kapitányságnak, hogy végre megkezdték a nyomozást és ugyan eltelt nagyon-nagyon sok év, de eljutottunk odáig, hogy most már bíróság előtt van az ügy. P. István, a pécsi közlekedési cég akkori vezetője többször is elmondta az eljárás során, hogy nem ő döntött a túlárazott beszerzésről, hanem a várost irányító fideszes politikusok, akik személyesen is kiutaztak Hollandiába az üggyel összefüggésben. Tudjuk, jóval később a bíróság kérésére egy utaslistából kiderült, hogy valóban ebben a kritikus időszakban, amikor ez az európai uniós közbeszerzési eljárás zajlott, Csizi Péter egykori és Bánki Erik jelenlegi fideszes országgyűlési képviselők is Hollandiába utaztak. Azt persze nem tudjuk, hogy pontosan mi ügyben, de az teljesen világossá vált, hogy nem elkerülhető, nem megkerülhető a várost egykor vezető fideszes politikusok tanúként történő kihallgatása. Ezt indítványozta is a bíróság és tegnap kellett volna sort keríteni arra, hogy Pécs korábbi fideszes polgármestere, Páva Zsolt, illetve helyettese, Csizi Péter egykori alpolgármester és akkori országgyűlési képviselő is tanúként megjelenjen a bíróság előtt, és erről a gyalázatos, korrupciótól rohadó ügyről elmondja azt, amit el tud mondani. Megdöbbentő volt, azt gondolom, a teljes pécsi közvélemény számára, hogy ez a két egykori politikus nem jelent meg a bíróságon, különböző indoklásokkal kimentették magukat. Azt gondolom, ezzel együtt is idő kérdése, hogy pontosan lássuk, ennek a gyalázatos korrupciós beszerzésnek a döntéshozói valójában kik voltak és az egykori vagy jelenlegi politikai szerepet betöltő személyek, fideszes politikusok közül kinek milyen szerepe volt. Nyilván az a célunk, hogy mindenki megkapja a megfelelő büntetését ezért a gyalázatos ügyért. De szomorú kimondani azt és szomorú beszélni arról, hogy ezzel együtt is a fideszes városvezetés idején történt ez az ügy, óriási károk érték a várost. A város eladósodott, az akkori buszbeszerzés is többmilliárdos adósságot jelentett, és akkor, 2014-ben egy már 8,5 éves használt buszflottát vásárolt meg Pécs. Úgyhogy mindenki számára világossá vált és válik most is, hogy a városnak szüksége van egy új buszflottára, az eladósodott város azonban nyilván nem tudja önerőből megvalósítani a járműpark cseréjét. Ezért én több alkalommal nyújtottam be javaslatokat annak érde-kében, hogy a központi költségvetésből kaphasson Pécs városa annyi forrást, hogy le tudja cserélni a buszflottát, és egészen elképesztő, felháborító, hogy ezt annak ellenére sem támogatták a város jelenlegi fideszes képviselői, hogy úgymond a Fidesz-oldalnak vagy a várost akkor vezető oldalnak szerepe volt ebben a helyzetben, amely kialakult. Két alkalommal nyújtottam be olyan módosító javaslatot a központi költségvetéshez, amely által több milliárd forinthoz juthatott volna Pécs városa, hogy új buszflottát vásároljon, de ezt gyalázatos és álnok lépéssel a pécsi és baranyai fideszes képviselők sem támogatták úgy, ahogy a többi fideszes képviselő is leszavazta. Azt tudom mondani, hogy a kormányváltás után egy olyan partneri kormánynak át kell tekinteni ezeket a kérdéseket, amely az önkormányzatokban nem ellenséget, nem ellenfelet lát, hanem partnerként tekint rájuk, és biztos vagyok benne, hogy ilyen módon a kormányváltás után a központi költségvetésből Pécs város is kaphat forrásokat a járműpark cseréjéhez. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönjük. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bősz Anett képviselő asszony, a DK képviselője: „A kormánynak kötelessége lenne az agglomerációs kihívásokat kezelni!” címmel. Képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Budapest és vonzáskörzetének lakossága nagyjából a magyar társadalom negyedét teszi ki, így minden negyedik honfitársunk érintett a fővárosból kiköltözők, de oda dolgozni visszajárók gondjaiban. Ideje átfogóan kezelni tehát az agglomerációval kapcsolatosan régóta fennálló közös kihívásokat, hiszen a rendszerváltás óta több százezren költöztek ki Budapestről valamely Pest megyei településre, és ma is évente tízezrek hagyják el Budapestet úgy, hogy egyébként megtartják a fővárosi munkahelyeiket. A zöldre, a tiszta levegőre, a kertre, valamint az udvarra vágyó százezrek pedig ingáznak nap mint nap, vállalva az oda-vissza hasznos vagy sokkal inkább haszontalannak tekinthető másfél-két órás időkiesést. A fővárosban közlekedő autók 30-40 százaléka az agglomerációból érkezik. Ez nem pusztán az agglomerációs településekre, hanem a fővárosra nézve is egy drámai szám, hiszen légszennyezettséget hoz, és a munka-szabadidő egyensúlyát megbontja, a hatékonyságot rombolja, valamint az életminőséget is ezen keresztül. A fővárosi régión belül az emberek olyan helyekre költöznek ezenfelül, ahol mind az infrastruktúra, mind az intézményi ellátottság jóval gyengébb, mint Budapesten, vagyis súlyos árat fizetnek például azok a fiatal házasok, akik a megnövekedett lakásárakat már nem bírják kifizetni a fővárosban. Irány tehát a kertvárosi régió, azonban a kertvárosi álomból már alig maradt valami, mert az ingázásból eredő környezetterhelés nemcsak egyéni, hanem társadalmi szinten is nagyon súlyos következményekkel jár, és a munkahelyteremtés szándéka sajnos helyben számos településen eddig elmaradt; épp ugyanúgy, mint a forrásteremtés szándéka arra, hogy az infrastruktúrát és az intézményi kereteket bővítsék, gondolok itt óvodai, bölcsődei férőhelyek teremtésére. Ez elmaradt az elmúlt években, holott például Érdre a legutóbbi nemzeti választások óta több mint 8 ezer ember érkezett. Az ipari parkjukat ügyesen fejlesztő egyes településeken megoldottak ezek a problémák, ugyanakkor globálisan még nagyon messze vagyunk a kívánatostól. Tisztában kell lenni ugyanakkor azzal, hogy az egyes települések saját identitással rendelkeznek. Például Érdet egy 1243-as oklevél említi először, ugyanakkor jól leírja talán a XX. és a XXI. századi problémákat, hogy 1979-ig a maga, akkor 40 ezer fős lakosságával a Guinness Rekordok Könyvébe Európa legnagyobb falujaként került be. Nem azt mondom tehát, hogy egybefüggő masszaként kellene kezelni az agglomerációs településeket, tisztelt képviselőtársaim, hanem az a javaslatom, hogy válasszuk külön a kulturális, valamint az infrastrukturális és intézményi fejlesztés kötelességét, mert ezeket nemcsak ildomos, de rendkívül szükséges is külön kezelni. Mire gondolok? Arra, hogy a települések a társadalmi és kulturális fejlődéshez igazából nem kérnek mást, csak a szubszidiaritás elvének érvényesülését, valamint némi forrásteremtést vagy leginkább azt, hogy kaphassák vissza azokat az elvont forrásokat, amelyek most sújtották őket az elmúlt években. Ugyanakkor az infrastrukturális, elsősorban a közlekedési fejlesztésre átfogó stratégiára van szükség, és a tágabb vonzáskörzetről is szót kell ejteni, hiszen társadalmi és közlekedési szakemberek arról beszélnek, hogy 2050-re már nem a lakosság negyede, hanem a magyar társadalom fele érintett lesz ebben a kérdésben, a Velencei-tóig bezárólag ugyanis minden második honfitársunk fog lakni. Azt szorgalmazom tehát, tisztelt képviselőtársaim, hogy a következő 30 évben ne kövessük el azokat a hibákat, amelyeket az elmúlt 30 évben elkövettünk. A jelenlegi vasúti szárnyvonalak sugaras szerkezete ugyanis például és ameddig ehhez nem kíván hozzányúlni a kormányzat, adott esetben az érintett települések vezetőivel közösen keresve a megoldást csak a jelenlegi problémák újratermelésére elegendő. A modern agglomerációs stratégia alkotásához nemcsak arra van szükség, hogy továbbfejlesszük az M0-st, de arra is szükség van, hogy a helyi tömegközlekedés-fejlesztés során a helyben megteremtett járatok mellett adott esetben egy Budapestet körülvevő S-Bahn-szerű körvasút is épüljön, és arra is, hogy villámgyorsan meg kell tudni teremteni, hogy akár helyben, akár a szomszédos településen tudjanak dolgozni az agglomeráció lakói. Ezért sürgetem tehát, tisztelt képviselőtársaim, a kormány és a helyi vezetők mihamarabbi stratégiai egyeztetésének elkezdését. Köszönöm, elnök úr.
Köszönjük. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Steinmetz Ádám képviselő úr, a Jobbik képviselője: „Miért hagyja ezt a nép?” címmel. Jegyző úr, öné a szó. [[17.10]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Harmincegy évvel a rendszerváltozás után Magyarországon általános jólét és szabadság helyett általános szegénység és függés van. Általános szegénység van, mert hárommillió honfitársunk él a szegénységi küszöb alatt, szűkebb hazámban, Somogyországban különösen sok a hátrányos helyzetben lévő szegény ember. És valljuk be őszintén, százvalahány-ezer forintos fizetésből, 54 ezer forintos közmunkabérből, 50-70 ezer forintos nyugdíjból csak rendkívüli nélkülözéssel lehet megélni és gyermekeket nevelni, és nem segít ezen a helyzeten a választások előtt rendszerint kiosztott alamizsna sem. Miközben az ország egyes vezetői luxusrepülőgéppel, -helikopterrel, luxusjachttal járnak szórakozni, sok somogyi ember a munkába járáshoz szükséges autóját sem tudja megtankolni. Általános jólét helyett tehát általános szegénység jellemzi Magyarországot. De miért hagyja ezt a nép?! És lássuk akkor, mi a helyzet a szabadsággal. Van szabadság? Hát, persze hogy van: lehet baromi sokat dolgozni baromi kevés pénzért. Lehet előbbre jutni? Hát, hogyne lehetne, csak éppen nem a tudás, a tehetség, a szorgalom, a kitartó és a kemény munka által, hanem a Fideszhez való hűséggel. Nem szabadság, hanem függés van, kérem szépen. Függés a Fidesztől és függés a Fidesz helyi tizedeseitől, ha úgy tetszik, a kisgömböcöktől és a hűbéruraktól. De miért hagyja ezt a nép?! Nem jól van ez így, és vannak, akik ezt szóvá is teszik, kritizálják a rendszert. Meg is kapják érte a büntetést: utánuk nyúlnak, megfenyegetik őket, és ha ez nem vezet eredményre, megpróbálják őket ellehetetleníteni és nevetségessé tenni. Igen, harmincegy évvel a rendszerváltozás után Magyarországon ezt büntetlenül meg lehet tenni, és meg is teszik. Aki nem fideszes, az már szinte hazaáruló az ő szemükben, a rendszer ellenségeit pedig méltán minden eszközzel tiporják és sunyi módon megfigyelik, lehallgatják, mint azt tudjuk. De miért hagyja ezt a nép?! Tisztelt Hölgyeim és Uraim! De van egy jó hírem, akit zavar a pofátlan lopás, a hazudozás, a pökhendi válaszok, az ostoba óriásplakátok, az uszító és gyűlöletkeltő üzenetek és az uralkodóosztály rongyrázása, az jövő tavasszal nemet mondhat minderre és egyúttal igent egy szebb jövőre. Én ezt fogom tenni, és mindent megteszek annak érdekében, hogy végre egy normális országban élhessünk, és a gyermekeink, unokáink egy normális országban nőhessenek fel. Szegénység és függőség helyett tehát jólétet és szabadságot minden magyarnak! Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönjük, jegyző úr. Végül szintén napirend utáni felszólalásra megadom a szót Nunkovics Tibor képviselő úrnak, a Jobbik képviselőjének: „A Duna-Pilis-Gerecse térség problémái” címmel mondja el felszólalását. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Egy rendkívül égető problémára szeretném felhívni a kormánypárti, főleg a kormánypárti képviselőtársaim figyelmét. Ez a probléma és a hozadéka sajnos az én térségemet is erősen érinti, de van még más, nagyon sok ilyen térség ebben az országban, például Steinmetz Ádám képviselőtársam térségében, Marcaliban is tapasztalható hasonló jelenség. Az elmúlt másfél évtizedben ötszázezer és egymillió fő közé tehető azon honfitársaink száma, akik itt hagyták ezt az országot egy jobb élet reményében, és Nyugat-Európába vándoroltak. Sajnos a gyakorlat inkább azt mutatja, hogy ez a szám közelebb van az egymillióhoz, mint a félmillióhoz. Nyilván ők gazdasági kivándorlók, a magasabb kereset, a jobb élet reményében hagyták itt ezt az országot, és ahogy ők mondani szokták, külföldön sincs kolbászból a kerítés, de mégis a tisztességes munkájukért tisztességes bért kapnak, és hovatovább még meg is becsülik őket a munkájukban. Sokszor gondolkozom azon, hogy a kormánypárti képviselők vajon tényleg elhiszike azt, hogy Magyarországon meg lehet élni egy átlagos fizetésből. Itt most nem az átlagot mondom, nem véletlenül, hiszen az átlagfizetés egy matematikai, egy statisztikai szám, amit a KSH mindig kihoz, no, de azért a lakosság többsége nem átlagfizetést keres, nem 400 ezer forint fölött van a bruttó fizetése, hanem egy mediánt keres, egy átlagfizetést, aminek a nettója olyan 250 ezer forint körül mozog. Nem véletlenül a nettót mondom, hiszen az embereknek ez a lényeges, nem a bruttó, ők a nettóból tudnak megélni, abból tudnak vásárolni, családot fenntartani. Mindannyian emlékszünk Zsiga Marcellre, korábbi fideszes képviselőre, aki kijelentette, vagyis azt adta válaszul egy újságíró kérdésére, hogy Magyarországon meg lehet élni 47 ezer forintból. Igaz, hogy ez már tíz éve történt, de ahogy akkor sem lehetett 47 ezer forintból megélni, úgy egyébként most sem lehet Magyarországon egy átlagfizetésből, egy átlagos fizetésből megélni, a fiatalok nem tudnak jövőt építeni, és csak nagyon nehezen lehet a családot fenntartani, és ezzel nagyon sokan küszködnek ma Magyarországon, kiváltképp most, amikor az élelmiszerárak szinte naponta nőnek, és az infláció tulajdonképpen az egekben van. Nem véletlenül mondja a Jobbik már hosszú évek óta, hogy csökkenteni kell a munkáltatók járulékait, és egyidejűleg ezzel elérni azt, hogy ebből a csökkentésből a munkáltatók a munkavállalók számára egy jelentős béremelést tudjanak adni. Hiszen ez lenne az a lépés, amivel Nyugat-Európából vissza tudnánk hívni, haza tudnánk csábítani azt a sok-sok százezer vagy közel egymillió fiatalt és egyébként középkorút is, szakembereket, akik elhagyták sajnos ezt az országot az elmúlt tíz-tizenöt évben. De ahelyett, hogy ebbe az irányba mennénk, mivel találkozik az ember? Én például egy olyan hirdetésbe futottam bele a közösségi médiában, ahol Nyergesújfalura, ami a választókerületemben található, de egyébként találkoztam már esztergomi hirdetéssel is, hogy ukránul beszélő magyarokat keresnek. Ez azt mutatja, hogy a térségünk is és egyébként sok más térség Magyarországon teli van már kelet-európai munkaerővel, de egyébként az ázsiai, indiai vagy akár mongol munkaerő is már megtalálható Magyarországon azért, mert olyan mértékű a kivándorlás, hogy egyszerűen elfogyott a magyar munkaerő, elfogytak a magyar szakemberek, hiszen ők külföldre vándoroltak. És ugye, jól látjuk azt, hogy nem kárpátaljai magyarok jönnek ide, hiszen ukránul beszélő magyarokat keresnek, ez is alátámasztja azt, hogy már nagyon sokan vannak itt kis hazánkban. Félreértés ne essék, nyilván mi mindannyian, minden magyar ember, azt gondolom, hogy együttérez azokkal, akik egy jobb élet reményében jönnek Magyarországra, Európába. Hiszen a mieink is azért hagyták itt az országot, mert egy jobb élet reményében mentek Nyugatra, de ez a folyamat azt fogja előidézni, azt fogja tovább generálni, hogy egész egyszerűen a magyar béreket stagnálni fogják vagy akár le is fogják törni a béremeléseket. Hiszen, ha a munkáltató azt mondja, hogy van olcsóbb munkaerő, aki ugyanezt a munkát olcsóbban megcsinálja, akkor nyilván őt fogja foglalkoztatni. Ezt a folyamatot kell nekünk megállítani, mert ez az a folyamat, amivel soha nem fogjuk tudni hazahozni azt a közel egymillió magyar honfitársunkat, aki elhagyta ezt az országot, és biztosítanunk kell számukra azt, hogy itthon is meg tudnak élni, a tisztességes munkájukért tisztességes bért fognak kapni. Én ezért dolgozom és ezért fogok dolgozni a jövőben is. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönjük. Tisztelt Képviselőtársaim! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés holnap reggel 9 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom, jó pihenést kívánok mindenkinek.