Dame i gospodo zastupnici sve vas srdačno pozdravljam. Otvaram 5. sjednicu Hrvatskoga sabora. Sve vas pozdravljam ponovo, a posebno pozdravljam predsjednika Vlade Republike Hrvatske, dr. Ivu Sanadera, potpredsjednice i potpredsjednike i nazočne članove Vlade Republike Hrvatske. Zapisnik 4. sjednice Hrvatskoga sabora primili ste na sjednici. Ima li primjedbi na zapisnik? Ako nema, utvrđujem da smo usvojili zapisnik 4. sjednice Sabora u predloženom tekstu. Gospođe i gospodo zastupnici prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu, primili ste i prijedlog dnevnog reda, a na sjednici vam je podijeljen konačni prijedlog dnevnog reda. U konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam 12 novih točaka koje su masnim slovima otisnute u konačnom prijedlogu dnevnog reda koji vam je podijeljen na klupe, a to su: Prijedlog zakona o novčanoj naknadi žrtvama kaznenih djela, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 107, u konačnom dnevnom redu je pod točkom 22. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 108, u konačnom dnevnom redu točka 23. Konačni prijedlog Zakona o područjima i sjedištima sudova, drugo čitanje, P.Z.E. br. 30, točka je 24. Prijedlog zakona o vježbenicima u pravosudnim tijelima i pravosudnom ispitu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br 113, a točka je 25. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvozu robe s dvojnom namjenom, drugo čitanje, P.Z.E. br. 47, točka je 26. konačnog prijedloga. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o slobodnim zonama, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 111, a točka je 27. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obnovi i razvoju grada Vukovara, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 105, točka je 28. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o brdsko-planinskim područjima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 106, a točka je 29. prijedloga dnevnog reda. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 109, a točka je 30. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj potpori u poljoprivredi, ribarstvu i šumarstvu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 110, točka 31. Izvješće o radu za 2007. godinu Nacionalnog vijeća za znanost Republike Hrvatske, podnositelj: Nacionalno vijeće za znanost Republike Hrvatske, točka je 38. prijedloga dnevnog reda. Interpelacija o radu Vlade Republike Hrvatske u svezi s ulogom Vlade Republike Hrvatske u procesu sanacije i restrukturiranja hrvatske brodograđevne industrije, podnositelji: članovi Kluba zastupnika SDP-a, točka je 41. Člankom 205. Poslovnika određuje se da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. U konačnom prijedlogu dnevnog reda pod točkom 4., 5. te od 18. do 21. te točkama 31. i 44. navedeni su zakoni koje se predlaže donošenje po hitnom postupku, to su: Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o porezu na dohodak, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 98. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 97. Prijedlog zakona o potvrđivanju Svjetske poštanske konvencije sa završnim protokolom, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 104. Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o poštanskim uslugama plaćanja, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 103. Prijedlog zakona o potvrđivanju općih pravila Svjetske poštanske unije, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 102. Prijedlog zakona o potvrđivanju Petoga dodatnog protokola uz Ustav Svjetske poštanske unije, Šestog dodatnog protokola uz Ustav Svjetske poštanske unije i Sedmog dodatnog protokola uz Ustav Svjetske poštanske unije, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 101. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj potpori u poljoprivredi, ribarstvu i šumarstvu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 110. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 69, predlagatelj: Klub zastupnika SDP-a. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovih zakona? Da. Gospodin zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, mi se protivimo pod točkom 44. da se provede hitni postupak u čitanju zakona o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona, s Konačnim prijedlogom zakona. Protivimo se hitnom postupku jer se sa hitnim postupkom ne rješava niti jedan problem postojeći. Postojećim zakonom su riješene sve odrednice kao i u ovom prijedlogu.
Hvala. Također gospodin Damir kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažena gospodo zastupnici. Pa ispravak kluba IDS-a, mogu reći da se protivimo hitnosti postupka ovog zakona pod rednim brojem 27. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o slobodnim zonama, s konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. br. 111. Ja mislim da slobodne zone nisu puno donijele hrvatskom gospodarstvu, ali treba pažljivo pristupiti toj materiji da i ovo malo investitora nam ne pobjegne. I mislim da isto tako nije dobar hitni postupak u zakonu pod rednim brojem 29. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o brdsko-planinskom području, s konačnim prijedlogom zakona iz razloga što je taj zakon financijski oporavio čitav niz krajeva u unutrašnjosti i bilo bi katastrofalno umanjivati financijsku autonomnost jedinica lokalnih samouprava koji u ovom trenutku koriste blagodati i pogodnosti Zakona o brdsko-planinskim područjima. Ja ne želim vjerovati da predlagač ide u tom pravcu umanjenja financijskog kapaciteta postojećih jedinica lokalne samouprave, ali pošto nismo imali prilike vidjeti kako izgleda taj zakonski tekst mislim da bi bilo oportuno da ide u redovnu proceduru.
Hvala. Gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Klub SDP-a se protivi da se zakon pod oznakom P.Z.E. br. 96 koji je druga točka našeg dnevnog reda, to je Prijedlog zakona o elektroničkim komunikacijama, donosi po hitnom postupku. Radi se o jednoj važnoj materiji, o jednom vrlo složenom zakonskom prijedlogu kojim se regulira tržište elektroničkih komunikacija, ali i određene neka prava jedinica lokalne i regionalne samouprave. Mislimo da ne bi bilo dobro da se ovako važna materija obrađuje po hitnom postupku, da zato nema nekih naročito opravdanih razloga. Nije ovo zakončić kojim se nešto usklađuje sa dva-tri članka pa da to može proći radi brzine. Ovu materiju treba ozbiljno razmotriti. S njom moraju biti zadovoljni i operatori i jedinice lokalne samouprave, a već sada ima dosta primjedbi koje su došle u Sabor, u klubove od nekih operatora. S obzirom da je ovo stručna materija, nemoguće je da zastupnici naprosto nisu dovoljno educirani, da prima vista vode kvalitetnu raspravu o ovom zakonu, a pogotovo što je on druga točka dnevnog reda trebali bismo ga raspravljati danas poslijepodne. Bilo je primjera i do sada smo neke zakone sa P.Z. oznakom da smo im skidali hitni postupak. To je zakon o osnovnom i srednjem školstvu kad su bili za to opravdani razlozi. Tvrdimo da za ovaj zakon postoje opravdani razlozi da on ide zbog ozbiljnosti postupka da on ide u dva čitanja, pa vas molimo da ove naše primjedbe uvažite. Hvala.
Hvala. Ima li još primjedbi? Da. Izvolite, gospodin zastupnik Ivan Hanžek. Izvolite.
Ja bih želio u svoje osobno ime, ali vjerujem u ime svih onih koji su ovdje načelnici, gradonačelnici u ovom Saboru, a sukladno stavu Udruge gradova Republike Hrvatske predložiti da se skine hitnost postupka u Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim cestama, s konačnim prijedlogom zakona. Postoje dva zaista opravdana razloga. Prvo, jer u konačnici materija predloženog zakona nije odgovorila na pitanje koje su već nekoliko decenija prisutna u pitanjima odnosa lokalne samouprave, vlasništva na cestama, osiguravanja sredstava i obaveze. Drugo, što nije usklađen sa novim zakonima o lokalnoj samoupravi, između ostaloga sa ukidanjem poglavarstava pa se navode da suglasnost će davati poglavarstva. I treće, jer nije poštivano i osnovno što smo donijeli, a to je Europska povelja o lokalnoj samoupravi da udruge gradova, udruge općina budu sudionici u dogovaranju prije predlaganja i županije, ispričavam se, prije donošenja zakona. Stoga smatram s obzirom da je i kašnjenje bilo gotovo tri godine prije donošenja ovog zakona, da mislim da bitno ne bismo ugrozili funkcioniranje tog sustava, da ga raspravimo u dva čitanja. Hvala lijepo.
Hvala. Idemo na glasovanje.
Mogu ja odgovoriti predsjedniče?
A nema smisla.
Jer prihvatili bismo jedan prijedlog.
Jedan. Izvolite, predsjednik Vlade gospodin Ivo Sanader.
Hvala gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. U načelu mi smo nastavili praksu i prethodne Vlade, a to je da europski zakoni idu u hitno čitanje. To je praksa koju smo imali u prošlom mandatu i ovom mandatu i ja vas molim da tamo gdje nije nužno da zaista prihvatimo jedno čitanje po hitnom postupku, jer sve ono što vi sad već iznosite kao primjedbe i prigovore, to možete iznijeti u raspravi pa ćemo prihvatiti ako su dobri. Ja bih prihvatio možda ovo, ovaj prijedlog zastupnika Hanžeka jer se zaista radi o iznimno važnoj materiji. Ne kažem da se i u drugim zakonima ne radi o važnoj materiji, ali pod uvjetom ako možemo raspraviti u dva čitanja ali na istoj sjednici. Pod tim uvjetom bismo mi u ime Vlade prihvatili ovaj prijedlog, a ostale mislim da treba biti hitan postupak odnosno ovdje što predlaže Klub zastupnika HDZ-a u onom zakonu da ne bude hitan postupak.
Hvala lijepa. Idemo na glasovanje. Što se tiče točke 2. Prijedlog zakona o elektroničkim komunikacijama, sa konačnim prijedlogom zakona, primjedba je na hitni postupak. Primjedba nije utemeljena po članku 161. Poslovnika koji kaže da iznimno, a odnosi se na usklađivanje propisa sa Europskom unijom, a iznimno ako matično radno tijelo, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav ili Odbor za zakonodavstvo predloži da se zakon iz stavka 1. ovog članka raspravi u prvom čitanju kako to ni Ustav, Odbor za Ustav niti Odbor za zakonodavstvo nije predložio, neutemeljena je primjedba u odnosu na ovaj zakon po članku 161. Poslovnika. Stavljam ovaj prijedlog kojem se protivi SDP da bude po hitnom postupku. Tko je za hitni postupak? Glasovat ćemo dizanjem ruku radi bržeg postupka. Tko je za prijedlog da se ovaj zakon … A ne treba. Budući da je to P.Z.E. onda nema glasovanja, ono se uvrštava po hitnom postupku bez glasovanja unatoč ovom prijedlogu što sam obrazložio da nije utemeljen na temelju članka 161. Poslovnika. U pogledu prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim cestama, s konačnim prijedlogom zakona Vlada je povukla hitnost, pa prema tome ovaj zakon ide u redovitu proceduru s time da ćemo nastojati u ovom zasjedanju i u drugom čitanju raspraviti ovaj zakon, pa se u tom pogledu i prihvaća u de facto prijedlog gospodina Hanžeka. Zatim imamo prijedlog IDS-a na točku 27., odnosno P.Z.E. br. 111. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o slobodnim zonama, s Konačnim prijedlogom zakona na temelju članka 161., jer je utemeljen i ovaj prijedlog, pa o njemu nećemo ni glasovati, kao i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o brdsko-planinskim područjima, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. br. 106, također na temelju članka 161. ne može se prihvatiti ovaj prijedlog. Ostalih primjedbi na, jedino još ostaje pitanje i prijedlog gospodina Andrije Hebranga da se ne prihvati hitnost postupka točke 44., P.Z. br. 69., predlagatelj Kluba zastupnika SDP-a o izmjeni i dopuni Ovršnog zakona, s Konačnim prijedlogom zakona. Dakle, idemo redom, pa ćemo o tome glasovati kada bude po redu. Molim, utvrdimo kvorum ipak. 116, imamo dakle kvorum. Možemo preći na glasovanje. Prvo, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o porezu na dohodak. Tko je za ovaj prijedlog hitnosti? Hvala. Ima li protiv? Jednoglasno sa 116 glasova je prihvaćen da ide po hitnom postupku. Drugo, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne područne i regionalne samouprave? Tko je za ovaj prijedlog hitnosti? Hvala. Ima li protiv? Jednoglasno sa 117 glasova je prihvaćen ovaj prijedlog. Treće, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Svjetske poštanske konvencije sa završnim protokolom? Tko je za? Hvala. Ima li protiv? Nema. Prihvaćen je prijedlog jednoglasno sa 117 glasova. Četvrto, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o poštanskim uslugama plaćanja? Tko je za? Hvala. Protiv? Jednoglasno sa 117 glasova je prihvaćen ovaj prijedlog. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju općih pravila Svjetske poštanske unije? Tko je za, molim? Hvala. Protiv? Jednoglasno je prihvaćen prijedlog sa 117 glasova. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Petog dodatnog protokola uz Ustav Svjetske poštanske unije, Šestog dodatnog protokola uz Ustav Svjetske poštanske unije i Sedmog dodatnog protokola uz Ustav Svjetske poštanske unije? Tko je za, molim? Hvala. Protiv? Hvala. Jednoglasno 117 za ovaj prijedlog. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj potpori u poljoprivredi, ribarstvu i šumarstvu? Tko je za? Protiv? Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno sa 117 glasova prihvaćen ovaj prijedlog. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona, koji je predložio Klub zastupnika SDP-a, a gdje se protivi hitnom postupku predložio gospodin Andrija Hebrang? Tko je za donošenje ovog zakona po hitnom postupku, molim? Hvala. Protiv? Ovaj prijedlog nije prihvaćen, jer je za njega glasalo 49 zastupnika, 68 protiv. Ovaj znači će se zakon raspraviti u redovitoj proceduri u prvom čitanju. U dnevni red uvrštena su 22 zakona, kojima se vrši usklađenje sa propisima Europske unije od kojih je 19 po hitnom postupku. Akti koji nose oznaku P.Z.E. i za koji se traži hitni postupak uvrštene su u konačni prijedlog dnevnog reda pod točkom 2., 3. je povučen, 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 14., 15., 16., 22., 23., 25., 27., 28., 29. i 30. Sukladno članku 161. Poslovnika o zakonima koji se usklađuju sa propisima Europske unije primjenjuje se hitni postupak ako to predlagatelj zatraži, te se o njima ne glasuju. Pisanih prigovora dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu nije bilo, te se taj dnevni red sukladno članku 203. stavak 4. Poslovnika smatra usvojenim. Sukladno članku 203. stavak 5. Poslovnika prigovor se sada može podnijeti samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen u poziv za sjednicu. To su akti navedeni pod točkama 24., 26, 38 i 41. konačnog dnevnog reda. Konačni prijedlog Zakona o područjima i sjedištima sudova, drugo čitanje, P.Z. br. 30. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvozu robe sa dvojnom namjenom, drugo čitanje, P.Z. br. 47. Izvješće o radu za 2007. godinu Nacionalnog vijeća za znanost Republike Hrvatske. I interpelacija o radu Vlade Republike Hrvatske u vezi sa ulogom Vlade Republike Hrvatske u procesu sanacije i restrukturiranja hrvatske brodograđevne industrije. Ima li primjedbi na ovo uvrštenje ove četiri točke u dnevni red? Ako nema, onda se smatra ove četiri točke također prihvaćene. Gospođe i gospodo zastupnici dnevni red je utvrđen. Sukladno članku 205. stavak 2. Poslovnika, ja bih sada trebao objaviti utvrđeni dnevni red. Predlažem ako se slažete da ne čitam cijeli dnevni red, nego mi dopustite da objavim da je utvrđeni dnevni red onako kako sam ga predložio u Konačnom prijedlogu dnevnog reda uz onu jednu izmjenu u pogledu hitnosti. I također nije prihvaćena hitnost za prijedlog broj 44., točke 44.
I prije nego otvorimo raspravu o novom prijedlogu zakona kolegice i kolege dozvolite mi da vas podsjetim i da se svi skupa podsjetimo na jedan tužni događaj koji se zbio točno prije 80 godina u ovo vrijeme u Beogradskoj skupštini kada je izvršen atentat na narodne zastupnike, kada su oni braneći interese i ciljeve zbog čega su dobili podršku građana dali i doprinijeli i na način na koji je to najsvetije svojim životima i svojim stradanjem. Zbog toga ja vas pozivam da se sabrani u miru minutom šutnje prisjetimo na taj tragični događaj naše povijesti. - Minuta šutnje – - Neka im je vječna slava. – - Slava im. –
Sada bi bio, kako sam najavio proširenje dnevnog reda i glasovanje. U ime kluba SDP-a gospođa zastupnica Milanka Opačić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, ja bih vas molila 10 minuta stanku za sjednicu kluba zbog konzultacija oko glasanja.
Hvala lijepa. Stanka je 10 minuta. Dakle, nastavljamo u 12 i 15. Molim vas da se vratimo na sjednicu kako bi mogli ovo obaviti što je na dnevnom redu. Eto, stanka od 10 minuta. Izvolite. Dame i gospodo zastupnici. Prvo dvije obavijesti. 12. sjednica Odbora za gospodarstvo održat će se sutra dakle 3. u osam sati ujutro u sobi 244 na drugom katu, Ured predsjednika odbora. To obavještava predsjednik odbora gospodin Dragan Kovačević. I obavijest Odbora za rad i socijalno partnerstvo predsjednika Borisa Kunsta, planirana sjednica Odbora za rad i socijalno partnerstvo zakazana je za danas u 13 sati, započet će s radom nakon glasovanja. Znači 13 sati, ali nakon glasovanja pa koliko bude sati, je li tako. Hvala. Evo klub SDP-a je tražio stanku od 10 minuta. Imate li vi što? Ne. Dobro. Prelazimo onda, dame i gospodo, vidi da li imamo kvorum najprije. Da, 104 zastupnice i zastupnika. Imamo kvorum. Prelazimo na dopunu dnevnog reda najprije. Sukladno članku 204. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda ove 5. sjednice sa točkama: 1. Prijedlog zakona o kaznenom postupku, prvo čitanje, P.Z.E. br. 116, 2. Prijedlog zakona o osiguranju i potraživanju radnika u slučaju stečaja poslodavca, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 119., 3. Prijedlog zakona o područjima posebne državne skrbi, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 117, 4. Prijedlog zakona o proračunu, sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 115, 5. Prijedlog zakona o građevnim proizvodima, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 118, 6. Konačni prijedlog zakona o sigurnosnim provjerama, drugo čitanje, P.Z.E. br. 66, 7. Prijedlog zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Sjedinjenih američkih država o pravnom položaju snage Sjedinjenih američkih država u Republici Hrvatskoj, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 120, 8. Prijedlog zakona o javno-privatnom partnerstvu, prvo čitanje, P.Z.E. br. 126, 9. Prijedlog zakona o koncesijama, prvo čitanje, P.Z.E. br. 129, 10. Prijedlog rudarskog zakona, prvo čitanje, P.Z.E. br. 127, 11. Prijedlog zakona o izborima članova u Europski parlament, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 123, 12. Konačni prijedlog Zakona o službenicima i namještenicima u lokalnom području, regionalnoj samoupravi, drugo čitanje, P.Z.E. br. 80, 13. Prijedlog zakona o potvrđivanju Dodatnog protokola uz Konvenciju o transferu osuđenih osoba, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 128, 14. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnoj nabavi, prvo čitanje, P.Z.E. br. 125, 15. Prijedlog zakona o poljoprivrednom zemljištu, prvo čitanje, P.Z.E br. 124, 16. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju državnog proračuna Republike Hrvatske za 2008. godinu, drugo čitanje, P.Z.E. br. 130, 17. Prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna Republike Hrvatske za 2008. godinu, 18. Prijedlog Nacionalne strategije kemijske sigurnosti, predlagatelj Vlada Republike Hrvatske, 19. Godišnje izvješće Nacionalne zaklade za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj Republike Hrvatske, predlagatelj Nacionalna zaklada za znanost, visoki razvoj i tehnološki razvoj Republike Hrvatske, 20. Godišnje izvješće o radu Upravnog vijeća HINA-e od 1. svibnja 2007. do 30. travnja 2008. godine, Upravno vijeće HINA-e, 21. Godišnje izvješće za 2007. Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga, Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga predlagatelj, 22. Godišnje izvješće o radu državnih odvjetništava u 2007. godini, 23. Prijedlog odluke o razrješenju člana Upravnog vijeća Hrvatske izvještajne novinske agencije, 24. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o područjima županija, gradova i općina u Republici Hrvatskoj, prvo čitanje, P.Z.E. br. 112, predlagatelj zastupnica Dragica Zgrebec, 25. Prijedlog zaključka o Pravilniku o visini godišnje naknade za uporabu javnih cesta što se plaća pri registraciji motornih i priključnih vozila, predlagatelj Klub zastupnika HNS-a. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donose po hitnom postupku. Naglašavam da su zakoni: - Prijedlog zakona o osiguranju potraživanja radnika u slučaju stečaja poslodavca, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, drugo čitanje, P.Z.E. br. 119, - Prijedlog zakona o područjima posebne državne skrbi, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, drugo čitanje, P.Z.E. br. 117, - Prijedlog zakona o proračunu, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 115, - Prijedlog zakona o građevnim proizvodima, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 118 i - Prijedlog zakona o izborima članova Europskog parlamenta, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 123 i - Prijedlog zakona o potvrđivanju Dodatnog protokola uz Konvenciju o transferu osuđenih osoba, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 128, usklađuju se s propisima Europske unije pa u primjeni hitnog postupka kod donošenja ovih zakona ne glasujemo na temelju članka 161. Poslovnika. Ima li tko od zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Sjedinjenih američkih država o pravnom položaju snaga Sjedinjenih američkih država u Republici Hrvatskoj, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 120? Ima li primjedbi? Idemo na glasovanje. Tko je za primjenu hitnog postupka za donošenje ovog zakona, molim da digne ruku? Mislim da ćemo, predlažem da o amandmanima kasnije i o izglasavanju ovih prijedloga hitnosti itd. Imamo li svi ključiće ako, možda bi bilo najbolje ključićima ove zakone, a amandmane dizanjem ruku. Ako imamo ključiće, molim uključimo se i glasujmo o ovom prijedlogu. Molim uključimo se i glasujmo. Da vidimo najprije kvorum. Da li smo se uključili, molim vas uključimo se. Da vidimo kvorum. 101. dakle, možemo glasovati. E sada ovaj Zakon o potvrđivanju sporazuma Vlade Republike Hrvatske i Sjedinjenih Američkih Država, hitnosti, glasujemo, dakle uključimo se i glasujmo. Budimo malo strpljivi dok se ne upali ova. Kontrolirajmo sami sebe da li se upalila, evo. Da. Rezultat. Ovaj prijedlog prihvaćen je većinom glasova 87 za, 9 suzdržanih, 2 protiv. Tko je za primjenu hitnog postupka kod Zakona o potvrđivanju … … [[Upadica se ne razumije.]] Ovo je ovo, a to smo … [[Govornik se ne razumije.]] Imali to od zastupnika primjedbu na uvrštavanje ostalih predloženih točaka u dnevni red 5. sjednice? Da. Zastupnik, gospodin Slavko Linić. Izvolite.
Iako je P.Z.E., a to je Zakon o proračunu, klub SDP-a predlaže da se taj zakon obavi u dva čitanja.
Hvala. Imamo prijedlog SDP-a da se zakon o koji je to broj da vidimo, to je P.Z.E. br. 115. da se donese u dva čitanja. O tome odlučujemo bez rasprave. P.Z.E. to samo može Odbor. Evo prema tome, ne može, nema poslovničke mogućnosti, to je usvojeno. Dakle, idemo. Ima li netko primjedbi na ostale točke dnevnog reda, jer ove točke smo apsolvirali, prve. Ako nema, dame i gospodo zastupnici, dopunu dnevnog reda je utvrđena i sada vas molim da ovo ne čitam. Znamo koje smo točke dnevnog reda prihvatili u dnevni red. Dame i gospodo zastupnici, dobro jutro svima, nastavljamo sa sjednicom i prelazimo, oprostite, gospođa zastupnica Milanka Opačić, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, htjela bih vas nešto zamoliti u ime Kluba zastupnika SDP-a, naime, danas po dnevnom redu, negdje kao 7. ili 8. točka dnevnog reda bi trebao doći sporazum, dakle, između Republike Hrvatske i Vlade Sjedinjenih Američkih Država o pravnom položaju snaga Sjedinjenih Američkih Država u Republici Hrvatskoj. Budući da je riječ o jednom sporazumu kojim se sasvim sigurno prenosi dio suvereniteta Republike Hrvatske. Budući da je riječ o sporazumu za kojeg smatramo da bi ga trebalo u ovom Domu donijeti dvotrećinskom većinom i zbog toga što mislimo da bi hrvatska javnost trebala znati što ovaj sporazum donosi Hrvatskoj, hrvatskim građanima, tražimo da oko te točke dnevnog reda uvodno slovo podnese predsjednik Vlade dr. Ivo Sanader. Dakle, u ime Kluba SDP-a, tražimo da se oko točke pod rednim brojem 18. kao dakle, uvodno slovo podnese predsjednik Vlade koji bi i nama ovdje u Hrvatskom saboru, ali prvenstveno hrvatskim građanima objasnio zbog čega je potpisan ovakav sporazum i što ovakav sporazum donosi i Republici Hrvatskoj i hrvatskim građanima. Hvala lijepa.
Hvala. Ovaj vaš prijedlog ću prenijeti predsjedniku Vlade, pa, ne znam ni kada će doći na dnevni red, vidjeti ćemo, je li. Prelazimo na dopunu dnevnog reda 5. sjednice sljedećim točkama. 1. Konačni prijedlog Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, to je drugo čitanje, P.Z.E. br. 84, 2. Prijedlog zakona o tržištu kapitala, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 131, 3. Prijedlog zakona o ravnopravnosti spolova, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 136, 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti na radu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 135, 4. Prijedlog zakona o izvozu i uvozu robe vojne namjene i nevojnih ubojnih sredstava, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 133, 6. Prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije Vijeća Europe o pranju, traganju, privremenom oduzimanju i oduzimanju prihoda stečenog kaznenim djelom i financiranju terorizma, s Konačnim prijedlogom zakona, također hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 132, 7. Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Hrvatske i eurojusta, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 134, 8. Prijedlog odluke o proglašenju Nacionalnog dana oboljelih od epilepsije, 9. Prijedlog Strategije o upravljanju vodama, 10. Izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima u 2007. godini, 11. Prijedlog odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u Mirovnoj operaciji Europske unije u Čadu i Srednjeafričkoj Republici, 12. Poslovnik pravobranitelja za osobe sa invaliditetom, 13. Prijedlog odluke o dopuni Poslovnika Hrvatskoga sabora, 14. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o odlikovanjima i priznanjima Republike Hrvatske, P.Z. br. 114, predlagatelj zastupnik Ante Kotromanović, 15. Prijedlog zakona o liječenju neplodnosti i postupcima oplodnje s biomedicinskom pomoći, prvo čitanje, P.Z.E. br. 122, predlagatelj Klub zastupnika SDP-a, 16. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju, prvo čitanje, P.Z. br. 121, predlagatelj zastupnik Dragutin Lesar, 17. Prijedlog zakona o skladišnici za žitarice, industrijsko bilje, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 137, predlagatelj Klub zastupnika HSS-a i Klub zastupnika HDZ-a, materijal je u pretincima, 18. Godišnje izvješće o radu za 2007. godinu Agencije za zaštitu osobnih podataka i također materijal je u pretincima, 19. Izvješće o radu i poslovanju Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje za 2007. godinu, također je materijal u pretincima, 20. Prijedlog odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u Mirovnoj misiji u Afganistanu, također materijal je u pretincima, 21. Prijedlog odluke o sudjelovanju Oružanih snaga Republike Hrvatske u Mirovnoj operaciji NATO na Kosovu, isto u pretincima. Naglašavam da su zakoni: Prijedlog zakona o tržištu kapitala, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. br. 131, Prijedlog zakona o ravnopravnosti spolova, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. br. 136, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti na radu, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. br. 135, Prijedlog zakona o izvozu i uvozu vojne namjene nevojnih ubojnih sredstava, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. br. 133, Prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije Vijeća Europe o pranju, traganju i privremenom oduzimanju prihoda stečenog kaznenim djelom i financiranju terorizma, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. br. 132, usklađuju se sa propisima Europske unije, pa u primjeni hitnog postupka kod donošenja ovog zakona se ne glasuje. Ima li tko od zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Hrvatske i eurojusta? Ima li primjedbi? Možemo glasovati ako nema primjedbi dizanjem ruku? Tko je da se uvrsti po hitnom postupku ovaj zakon u dnevni red? Hvala. Ima li protiv? Nema. Suzdržanih? Nema. Utvrđujem da je jednoglasno prihvaćen prijedlog. Ima li tko od zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o skladišnici za žitarice i industrijsko bilje? Nema. Ako nema, stavljam ovaj prijedlog da se uvrsti po hitnom postupku. Tko je za? Hvala. Protiv? 1. Suzdržan? Utvrdite molim vas koliko ima zastupnika u … 117 za i 1 protiv. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja … Ima li tko od zastupnika primjedbe na uvrštavanje ostalih predloženih točaka u dnevni red sjednice? Ako nema, utvrđujem da je dopuna dnevnog reda utvrđena.
Sukladno članku 204. stavku 2. Poslovnika, predložiti ću dopunu dnevnog reda 5. sjednice točkama: Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 139, 2. Prijedlog zakona o sanitarnoj inspekciji, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 142, 3. Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Francuske Republike o policijskoj suradnji, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 141, 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o proglašenju zapadnog dijela Medvednice parkom prirode, prvo čitanje, P.Z.E. br. 140, 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o strancima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 138, 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima, drugo čitanje, P.Z.E. br. 90, 7. Konačni prijedlog Zakona o trgovini, drugo čitanje, P.Z.E. br. 21, 8. Godišnje izvješće o radu Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja za 2007. godinu. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. Naglašavam Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 139, te Prijedlog zakona o sanitarnoj inspekciji, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 142 usklađuje se s propisima Unije pa o primjeni hitnog postupka kod donošenja ovog zakona ne glasujemo. Ima li tko od zastupnika primjedbu na hitnost postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Francuske Republike o policijskoj suradnji? Nema. Idemo na glasovanje. Uvaženi zastupnik Andrija Hebrang.
Gospodine potpredsjedniče, dio zastupnika me izvijestio da nema ključiće pa predlažem glasovanje rukom.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Kajin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, spomenuli ste da ćemo uvrstiti u dnevni red i ovaj Zakon o trgovini. Ja osobno smatram da je taj zakonski prijedlog štetan, nepotreban, antieuropski, da rješenja koja on sadrži ne poznaje niti jedna europska zemlja poglavito ne mediteranska u vrijeme sezone i predlažem da ako ga se ne može skinuti s dnevnoga reda, znači odbaciti, onda barem da ide u neku redovnu proceduru.
Zahvaljujem. Pa to je drugo čitanje.
Šta to je drugo čitanje? Nisam znao, jer nemam ga ispred sebe.
Drugo čitanje uvaženi zastupniče.
Onda da ga se skine s dnevnog reda.
Prijedlog je da se glasa ručno, stoga pitam. Tko je za hitni postupak Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Francuske Republike o policijskoj suradnji, P.Z.E. br. 141, neka digne ruku? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Konstatiram da je sa 90 glasova za i jedan protiv, usvojen hitni postupak Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Francuske Republike o policijskoj suradnji, P.Z.E. 141. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o strancima? Tko je za? Ima li primjedbi? Nema. Prelazimo na glasovanje. Tko je za da se Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o strancima primijeni hitni postupak, neka digne ruku? Hvala. Tko je protiv? Nitko. Zaključujem da je prijedlog usvojen jednoglasno. Ima li netko od zastupnika primjedbi na uvrštavanje ostalih predloženih točaka u dnevni red 5. sjednice? Imao je uvaženi zastupnik Kajin, međutim to je P.Z.E. i to je drugo čitanje, prema tome. Tko je za prijedlog Kajina da se taj prijedlog … Nema. Nema glasovanja. Zahvaljujem. Da ne čitam još jednom cijeli sada predloženi, točke sve za predloženi dnevni red, možemo konstatirati da je dnevni red danas dopunjen sa točkama od 1. do 8. kao što sam to i pročitao. Zahvaljujem.
Gospođe i gospodo zastupnici, počinjemo sa postavljanjem pitanja Vladi, odnosno pojedinom članu Vlade u skladu sa odredbama Poslovnika članak 180. do 184. Aktualno prijepodne održava se na početku svake sjednice, prije prelaska na prvu točku dnevnog red. Sukladno članku 98. Poslovnika obavještavam, … … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro. Oprostite. Idemo sada po redu. Gospodin Šemso Tanković. Izvolite. Nema ga. Drugo gospodin, drugi gospodin Igor Dragovan. Izvolite gospodine Dragovan.
Gospodine predsjedniče, pitanje postavljam ministru unutarnjih poslova. Sigurnost u nekoj zemlji ne mjeri se samo golom statistikom već i subjektivnim osjećajem sigurnosti kod građana, a Republika Hrvatska je iz dana u dan sve nesigurnija zemlja. Građani, birači, ljudi koji su nam dali povjerenje da im omogućimo bolji i sigurniji život gube vjeru u institucije, tzv. pravne države, policije prije svega. Gotovo niti jedan pouzdanik USKOK-a, a riječ je o ljudima koji su bili spremni pomoći policiji i tužiteljima o dokazivanju korupcije i kriminala nije ostao zaštićen. Godinu dana je prošlo od pompoznog predstavljanja akcije Maestro, a Maestra niotkud. Štoviše ban debatinaša na ulici sa šakama, bejzbol palicama i željeznim šipkama neometano obračunavaju sa onima koji dignu glas protiv nepravde i nezakonitosti. Banke, pošte, mjenjačnice, kladionice i trgovine pljačkaju se skoro svakodnevno. Niti jedno mafijaško ubojstvo u proteklih pet godina nije razriješeno. Usprkos restriktivnom zakonu broj mrtvih na hrvatskim cestama se povećava. A jedini odgovor koji je ova Vlada ponudila jest još veća represija. Pravi ljubitelji sporta u širokom luku zaobilaze stadione jer je huligansko nasilje često, uobičajeno i normalno. A policija, policija šuti i nudi neku samo njima razumljivu statistiku kroz medije pušta ekskluzivne priče o osnivanjima nekih hrvatskih FBI, a zapravo ono što policija radi nije uvođenje reda i obračunavanje sa kriminalcima i nasilnicima nego prekomjerno koristi silu protiv onih koji se u krivo vrijeme nađu na krivom mjestu. Gospodine ministre, jeste li svjesni da ste vi odgovorni za mir i sigurnost? Jeste li svjesni da svojim ne činjenjem svjesno poručujete građanima da se poštenje ne isplati te da trebaju pognuti glavu i šutjeti? Hoćete li napokon priznati svoju nesposobnost da se borite protiv kriminalaca ili ćete zbog nesposobnosti podnijeti ostavku?
Hvala. Gospodin ministar Berislav Rončević. Izvolite.
Uvaženi gospodine saborski zastupniče u ovom vašem širokom elaboratu složio bih se samo sa jednom činjenicom da je to vaše subjektivno mišljenje i vaš subjektivni stav. Vi na njega imate pravo kao građanin, ja vam na tome ne mogu zamjeriti jer je činjenica kada se dogodi nekakvo kazneno djelo koje dobije jednu širu dimenziju, medijsku dimenziju da je tada osjećaj sigurnosti kod građana u dan na događaj, dan neposredno nakon događaja, osjećaj nesigurnosti je veći. Međutim, kada govorimo o sigurnosti upuštamo se o ocjenu stanja sigurnosti, onda se ipak moramo služiti onim što vama nije sklono a to je službena statistika kretanja kriminaliteta u Republici Hrvatskoj. A ona govori za prvih pet mjeseci pad kriminalnih događanja gotovo po svim elementima, pa čak i u prometu koji ste apostrofirali, vezujući ga uz drakonske kazne, uz represivni zakon što ja apsolutno odbacujem. I tu imamo manji broj prometnih nesreća ali nažalost imamo veće posljedice, imamo, činjenica je imamo veći broj smrtno stradalih, ali imamo manji broj prometnih nezgoda uz stalno povećanje prometa, uz stalno povećanje broja vozila i uz stalno povećanje broja vozača. Policija ne spava, policija ne saginje glavu, policija se ne okreće od problema, nego policija profesionalno, sukladno zakonu obavlja svoj posao nepompozno možda, kako bi neki željeli, ne vaninstitucionalno šireći nekakve dezinformacije o policiji i policijskom organiziranju. Prema tome, neradi se ni o kakvom FBI, nego se radi o provođenju Vladine strategije o suzbijanju korupcije i organiziranog kriminaliteta, o stvaranju jedne nove ustrojbene cjeline u okviru ravnateljstva hrvatske policije, dakle, potpuno sukladno zakonu, potpuno sukladno Ustavu. I mi ćemo na tomu i borbi protiv kriminala ustrajati, a nadam se i uz vašu podršku. Hvala vam lijepo.
Hvala. Gospodin Igor Dragovan. Izvolite.
Poštovani gospodine ministre, sigurnost i osjećaj sigurnosti nije gola statistika i to sam na početku rekao nego osjećaj koji imaju građani. O vašim brojkama vi recite pravobraniteljici za ravnopravnost spolova kakav osjećaj ima direktor Zagrebačkih ceste, novinar Miljušu. Vi biste trebali osigurati funkcioniranje sustava koji će se efikasno obračunavati sa kriminalom, ali nažalost, u zadnje vrijeme vi se obračunavate sa onim ljudima, unutar sustava, koji savjesno, odgovorno rade svoj posao. To je nešto što je neprihvatljivo u ovoj državi.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Ivan Bagarić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade i kolegice i kolege. Svaka vijest o smrti je po sebi tužna, osobito ako se radi o preranoj smrti hrvatskog branitelja. Međutim, javnost je osobito uznemirena nedavnom viješću pokojnog Zvonka Matijevića, branitelja iz Splita, jer je kao uzrok za njegovu smrt navedena glad i žeđ. Ova vijest je objavljena kolegice i kolege senzacionalistički prije sudsko-medicinskog vještačenja o uzroku smrti, a koji se temelji na znanstvenim sudsko-medicinskim dokazima i kao takva je nestručna i neozbiljna. Usuđujem se reći apsolutno netočno. Međutim s obzirom da ovako interpretiran događaj ima dodatno štetan utjecaj na dio braniteljske populacije koja ima narušeno psihičko zdravlje i navodi branitelje na, i javnost na zaključak kako institucije države ne skrbe dovoljno za branitelje. Svoje pitanje upućujem ovdje nazočnoj potpredsjednici hrvatske Vlade i ministrici za branitelje. Što mislite gospođo ministrice o ovome odnosno što možete reći o tome što hrvatska Vlada čini kako bi zapravo u najvećoj mjeri pomogla i na najbolji način pomogla hrvatskim braniteljima koji su u potrebi. Hvala lijepa.
Hvala. Potpredsjednica Vlade Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine zastupniče najprije u odgovoru na vaše pitanje želim još jedanput makar sam to učinila i osobno i obitelji i prijateljima još jedanput iskazati, izraziti iskreno žaljenje zbog smrti gospodina Matijevića, mladog čovjeka koji je rođen 1975. godine. Međutim želim reći da prva činjenica koju želim istaknuti jest da obdukcijski nalaz o uzroku smrti gospodina Matijevića do evo jučerašnjeg dana otkako sam se raspitivala nije bio gotov. Prema tome nije napravljen. I naravno da iz te činjenice crpim ja pitanje kako je onda moguće da su osvanuli naslovi o tome da je gospodin Matijević umro od žeđi i gladi? Drugo pitanje naravno je koje postavljam sama sebi jer u svakom trenutku kad hrvatski branitelj ili počini suicid ili se dogodi tragedija kao što je bila ova sa gospodinom Matijević naravno da kao resorna ministrica, kao ministrica hrvatskih branitelja ispitujem, propitujem što se dogodilo, je li sustav negdje zakazao i što se moglo učiniti? Dakle podaci koje želim ovdje iznijeti su sljedeći. Gospodin Matijević je ostvario status invalida Domovinskog rata. Prema tome on je ostvario i sva prava koja mu iz zakona proizlaze. Prije svoga pravo na stambeno zbrinjavanje. Dakle dobio je stan. Isto tako moram reći makar možda nije prilično govoriti o novcima, ali moram istaknuti tu činjenicu jer je to činjenica da je nakon donošenja Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji 2005. ukupno ostvarivao i primanja dakle invalidnina odnosno mirovina oko 7 tisuća kuna. Činjenica treća koju želim naglasiti gospodin Matijević nije bolovao od posttraumatskog stresnog poremećaja kako su mediji navodili. On je imao jednu drugu iznimno tešku dijagnozu koju zbog pijeteta neću isticati odnosno neću o njoj govoriti. Prema tome to su činjenice. Mi u Splitu kao i drugim središtima županija imamo tzv. PSP centre. Dakle centre za psihosocijalnu pomoć. Djelatnici centra naravno pratili su stanje gospodina Matijevića. Pokušavali u niz navrata pomoći. Nudili pomoć koju je on odbijao. Dakle pomoć za hospitalizaciju. Vi i sami znate da je vrlo teško nekoga prisilno hospitalizirati i molila bih da i u ovom slučaju i javnost i saborski zastupnici imaju ista mjerila kao što imaju u nekim drugim slučajevima. Dakle prisilna hospitalizacija je bila nemoguća. Dapače nudilo se majci gospodina Matijevića da ona pokrene onaj proces za oduzimanje poslovne sposobnosti međutim ona je to također odbijala. Pomoć je nudio i Centar za socijalnu skrb u Splitu i svi drugi. Dakle svi su to, gospodin Matijević je sve to odbijao. Naravno da ostaje pitanje koje mogu postaviti svima nama. Što svatko od nas čini za branitelja ili za bilo koga koga poznaje za koga ustanovi da je u nevolji, dakle pitanje susjeda, prijatelja i tako dalje? Međutim sustav u ovom slučaju nije mogao učiniti više. Evo to želim još jedanput istaknuti uz ponavljam iskreno žaljenje što smo izgubili jedan mladi život. Hvala lijepa.
Gospodin Ivan Bagarić. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice i ja bih, dopustite mi samo još konstatirao odnosno s ovog najvišeg mjesta ponovio. Ovo pitanje nisam postavio s ciljem da ministrica bilo koga, bilo gdje i bilo kada štiti. Nego da zapravo sa najviše institucije i sa najviše pozicije ukažemo još jedanput i senzibiliziramo javnost na ovo vrlo, vrlo važno pitanje. Dakle svi smo odgovorni počev od obitelji, od zajednice od nas zastupnika jednih prema drugima osobito prema ljudima u nevolji u prvom redu hrvatskim braniteljima sa psihičkim tegobama. Hvala lijepa.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče pitanje želim postaviti ili predsjedniku Vlade ili potpredsjedniku gospodinu Polančecu. Pitanje bih, znači kada će Vlada predložiti zakon o tzv. turističkom zemljištu. Taj zakon nije donesen ni za vrijeme trećesiječanjske koalicije, ne donosi se ni danas. Zašto? Jer je tzv. turistički kapital ja tvrdim u dosluhu sa svim vladajućima. Istina više se ove hotelske kuće ne knjiže na to zemljište. Istina, državni odvjetnik je pokrenuo neke postupke spram sudaca umiješanih u aferu «Vrtovi sunce» ali to su radili svi sudovi u Republici Hrvatskoj od riječkog Trgovačkog do istarskih općinskih sudova. Međutim što je bit? Hotelske kuće a riječ je sada o njihovim vlasnicima pojedincima koji su danas teški na stotine milijuna EUR-a a 1990. godine nisu imali ni za polovnog golfa, koriste stotine hektara tzv. turističkog zemljišta ponajviše u kampovima i nikome ne plaćaju ni kunu naknade. Zamislite da netko recimo iz Vlade ili ne znam koga nekome da 100 hektara jednoga kampa i da taj netko tko je dobio taj kamp nikome ne plati niti kunu zakupnine. Onaj tko bi to učinio jasno, logično je završio bi u zatvoru. Vidite, međutim ta praksa je na djelu u Republici Hrvatskoj punih 18 godina. I upravo zbog toga ja mislim da bi se pogodovalo tom krupnom kapitalu svjesno se ne donosi zakon o turističkom zemljištu jer je možda bolje da tajkuni sponzoriraju vladajuće nego Hrvatsku državu koja je ionako na svu sreću za prvih 6 mjeseci ostvarila više prihode no što je planirala u iznosu od nekih 4 milijarde kuna. Međutim s druge strane bit je u još nečemu. Bez tog zakona nema novih investicija u turizmu. Bez tog zakona nema razvoja gradova i kampovi kao što rekoh koriste se bez naknade. Znači kada ćete predložiti gospodo u Vladi zakon o turističkom zemljištu i kako će se jasno usput dijeliti prihodi između općina, županija, gradova i države?
Predsjednik Vlade dr. Ivo Sanader. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine zastupniče, sve ovo što ste iznijeli je točno i mi smo toga svjesni i jedini razlog zbog kojega još nismo uputili Zakon o turističkom zemljištu u proceduru u Hrvatski sabor je to što se stručnjaci ne mogu dogovoriti i to vodeći pravni stručnjaci u Hrvatskoj. Mi ćemo međutim dati jedan rok. Nek' to bude u idućih pola godine, do kraja godine da se usuglase mišljenja, jer postoji pravna nesigurnost oko određenih. Sve ovo što ste vi naveli je točno i postoji pravna nesigurnost. Neki stručnjaci su za jednu opciju, neki stručnjaci su za drugu opciju. Mi ćemo se naći u trenutku, ja pozivam i vas s obzirom da predstavljate i izbornu jedinicu koja nam je iznimno važna u turizmu, u turističkoj grani gospodarstva da se uključite ukoliko želite. Ali dakle ponavljam, jedini razlog zbog kojega još zakon nismo uputili u saborsku proceduru je to što se stručnjaci vodeći u Hrvatskoj ne mogu dogovoriti oko ovih kategorija koje ste vi tu naveli. Dat ćemo im rok još 6 mjeseci. Morat ćemo prestići.
Zastupnik Damir Kajin.
U šest mjeseci proći će još jedna turistička sezona i opet nitko recimo za korištenje tog turističkog zemljišta nikome neće doznačiti niti jedne kune. Međutim, ja se bojim da upravo ti stručnjaci su na linku sa krupnim kapitalom, da ne kažem da ih oni naprosto plaćaju i to nije dobro i to treba izbjeći. Ja neću sada javno govoriti o nekim primjerima tehnoloških cjelina, ali znamo da im je poklonjen hotelski kompleks, a sada bi bez naknade željeli ti isti pojedinci dobiti jasno i turističko zemljište koje nota bene kada je riječ o kampovima koriste već 18 godina bez kune naknade. Recimo da su kune sezone od 2000. na ovamo. Znači, samo u tom periodu Republika Hrvatska je izgubila između 3 i 4 milijarde kuna. Ja mislim da jedna takva praksa je nedopustiva, da taj zakon mora doći pred saborske zastupnike prije početka turističke sezone, jer mi ćemo njima ponovo pokloniti u ime nekih viših interesa netko kaže vladajućeg altruizma najmanje možda 200, 300, 500 milijuna kuna samo u 2008. godini. Mislim da ova zemlja nije toliko bogata da se na taj način treba ponašati prema onima koji su svoj kapital stekli svi znamo na kakav način.
Gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Hvala lijepa. Svoje pitanje upućujem državnoj tajnici u ministarstvu vanjskih poslova. Hrvatski državljanin Kristijan Laptalo, kapetan broda već je skoro godinu dana čeka suđenje u Grčkoj. Optužen je navodno zbog navodnog šverca droge. Optužnica je podignuta tek nakon 9 mjeseci od uhićenja, a suđenje je dva puta odgađano. Prvi put zato što su taj dan trebali biti tek sedmi po redu, a drugi put zbog navodno potresa. Ako Sindikat pomoraca ima točne informacije treći put suđenje ili početak suđenja zakazano za 14. srpnja. Pitam, što je hrvatska diplomacija do sada učinila i što čini kako bi se našem državljaninu pomoglo da što prije iznese svoju obranu u nadi i vjeri da će mu se odobriti zahtjev za obranu sa slobode. Hvala lijepa.
Državna tajnica Bianca Matković. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi gospodine saborski zastupniče. Ministarstvo vanjskih poslova i europskih integracija uvijek je postupalo žurno i niti jedna molba gospodina Laptala, niti njegove obitelji nije bila zanemarena. U skladu sa međunarodnim pravom i Bečkom konvencijom radimo na zaštiti interesa hrvatskih građana, pa tako i u ovom slučaju. Međutim, moram napomenuti da niti djelatnici Ministarstva vanjskih poslova niti europskih integracija, niti djelatnik … [[Govornik se ne razumije.]] po tome ili bilo koje diplomatske misije, odnosno Veleposlanstva Republike Hrvatske u Ateni ne mogu se miješati u rad pravosudnih organa zemlje primateljice. Početkom siječnja ove godine ministar vanjskih poslova ministar Jandroković je održao međuresorni sastanak ovdje u Zagrebu, gdje se tražilo od svih institucija maksimalna pomoć za hrvatskog državljana koji dole se nalazi zbog nekih objektivnih činjenica i objektivnih okolnosti nije bilo znači suđenje, ročište nije počelo ranije. Zadnje, moram vas ispraviti za 16. srpnja je zakazano, jer je zgrada bila koja je trebalo ročište biti 12. lipnja otkazano zbog oštećenja na zgradi uslijed potresa. U svakom slučaju želim vam još jedanput ponoviti da i djelatnici Veleposlanstva našeg u Ateni i sam veleposlanik Madej pružio maksimalnu pomoć u okviru svojih ovlasti, maksimalnu konzularnu zaštitu i gospodinu Laptalu koji se trenutno nalazi u pritvoru i njegovoj obitelji. Hvala.
Zastupnik Dragutin Lesar.
Ja sam vašim odgovorom zadovoljan, ali bih se uz vaše dopuštenje gospodine potpredsjedniče obratio vama i predsjedniku Sabora. Mislim da bi i nakon intervencija Predsjednika države bilo primjereno i dobro, a ne suprotno međunarodnim odnosima kako bi se predsjednik Sabora obratio svom kolegi i predsjedniku grčkog Parlamenta s pismom samo pokazivanju velikog interesa od sviju, u naše ime o tom predmetu i vjerujem da time ne bi se miješali u unutarnje stvari grčkog pravosuđa. Hvala.
Slažem se. Gospođa zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Svoje pitanje upućujem premijeru, gospodinu Sanaderu. Gospodine Sanader, vi ste negdje u siječnju 2006. odgovarajući na jedno pitanje ovdje u Parlamentu koji je postavio tadašnji zastupnik gospodin Željko Pecek rekli HDZ neće sudjelovati u političkim trgovinama. Međutim, ne pridržavate se svojih vlastitih riječi i preporuka. Sada je HDZ ušao u političku trgovinu rušeći legalno izabranu vlast u Varaždinskoj županiji zajedno sa svojim partnerima HSLS-om, HSS-om, HSP-om i dva prebjega iz HNS-a. To je vlast koju su građani u Varaždinskoj županiji izabrali. To je vlast kojom su građani u Varaždinskoj županiji zadovoljni. To je vlast koja je Varaždinsku županiju učinila najuspješnijom županijom u Hrvatskoj i to je vlast koja ide na redovnu provjeru na redovnim lokalnim izborima. Okrećući rezultate izbora, okrećući političku volju građana Varaždinske županije ovom političkom trgovinom štetite građanima Varaždinske županije, štetite povjerenju koje ljudi koji izlaze na izbore imaju u instituciju izbora i imaju u institucije ove države, štetite ugledu Hrvatske u zemljama članicama Europske unije, društvu u koje mi navodno želimo ući i gdje želimo postati članovima kojima je potpuno jasno i detaljno jasno o čemu se ovdje radi.
Molim, postavite pitanje.
Gospodine Sanader, moje pitanje vama je zašto to radite?
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader.
Gospođo zastupnice Pusić, zaista je hvale vrijedan vaš napor da pokušate iz jedne obične političke utakmice napraviti jedan strašan veliki problem i u Hrvatskoj i u Europskoj uniji. Pa s obzirom da ću ja sutra biti sa premijerom Braunom u Londonu, a u četvrtak sa jedno desetak premijera Europske pučke stranke, očekujem zaista da to bude velika tema tamo. Ali sada ozbiljno. O svemu što se događa u Varaždinskoj županiji, vjerovali vi to meni ili ne, nemam pojma niti se miješam jer 2000. u travnju kada sam se kandidirao za predsjednika Hrvatske demokratske zajednice onda sam rekao ovo je moj program, a u tom programu je bilo načelo supsidijarnosti. To načelo podrazumijeva da stranačka organizacija u Varaždinskoj županiji apsolutno radi posve neovisno o onome što misli središnjica i predsjednik stranke. Vjerovali vi to meni ili ne, ja pojma nemam što se trenutno događa u Varaždinskoj županiji. Znam samo da ima određenih problema, znam da neke stranke koje ste spomenuli, pa između ostaloga i HDZ nisu zadovoljni radom varaždinskog župana da postavljaju pitanje i nad legalnošću nekih operacija. O tome toliko znam, detalje na znam. Što se događa? Tko vodi? Tko koga tamo ruši? Ne znam. Zanima me to jer bih želio da stanovništvo Varaždinske županije napreduje, da županija napreduje, ali ne prihvaćam i moram odbaciti rezolutno ovakve insinuacije koje ste vi rekli ovdje i postavili meni pitanje što radim. To ste možda mogli postaviti pitanje sebi dok ste bili predsjednik ili vašem predsjedniku novome, gospodinu Čačiću, ali u HDZ-u vlada apsolutno načelo supsidijarnosti. Prema tome, što radi Županijski odbor HDZ-a tamo, je li smatra da je Čačić dobar župan, sigurno je da to ne smatra, toliko se i ja slažem s njima. Je li smatraju da Čačić treba ostati župan, sigurno ne smatraju. Treba li netko drugi biti župan? Ako bude dovoljno ruku da bude netko drugi župan, biti će, ali ja ne vidim zašto bi to bio problem za našu raspravu ovdje u Saboru.
Gospođa zastupnica Vesna Pusić.
Gospodine Sanader, usprkos navijačkim strastima iz klupa vaše stranke, u toj županiji se ne radi o političkoj utakmici, radi se o političkoj korupciji jer ljudi nisu na izborima, nego kupuju vijećnike unutar županijske skupštine. Drugo, načelo supsidijarnosti vam ne važi za stranke. Načelo supsidijarnosti vam važi za institucije državne uprave. Prema tome, načelo supsidijarnosti je kad se radi o lokalnoj i regionalnoj samoupravi, ali ne kad se radi o odnosima u stranci. Odnosi u stranci pretpostavljaju načelo odgovornosti. Dakle, za politiku stranke vi morate biti odgovorni i ako ne znate, loše je da ne znate, ali naravno, nitko nije ozbiljno shvatio da vi o tome ne znate jer u tom pogledu nema prebacivanja odgovornosti, odgovorni ste vi, I treće, što se tiče nezadovoljstva stranaka vlašću, pa ne polaže vlast računa stranci. Strankama ili nekakvoj stranci. Polaže vlast računa građanima. Prema tome, potpuno je nevažno da li su stranke nezadovoljne vlašću. Treba pitati građane da li su zadovoljni ili nezadovoljni vlašću, ali to ćemo ih i pitati za 11 mjeseci, vaš pismeni odgovor ne tražim jer mislim da ga ne možete dati. Hvala.
Gospodin zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Moje pitanje je za potpredsjednika Vlade, gospodina Polančeca. Ovih dana osim sjajnim uspjesima "vatrenih" cjelokupna je hrvatska javnost mogla svjedočiti i nogometnom znanju naših ministara te sportsko-komentatorskim vještinama premijera doktora Sanadera koji je nogometnim rječnikom govorio o maestralnim potezima hrvatskih nogometaša. Za cjelokupnu hrvatsku javnost bilo bi puno korisnije da se Vlada na čelu sa doktorom Sanaderom umjesto nogometom bavi maestralnim potezima i raščišćavanjem stanja u Fondu za privatizaciju čije je ukidanje točno prije godinu dana najavio upravo doktor Sanader tvrdeći da je maestralno provedena akcija "Maestro", vrhunac borbe protiv korupcije. Unatoč činjenici da su ulovljene male ribe i da im još uvijek ništa nije dokazano i jučer je premijer istaknuo da nam je "Maestro" bio svijetli primjer borbe protiv korupcije. Moje pitanje, gospodine potpredsjedniče Vlade upućujem vama jer vidim da je premijer doktor Sanader umjesto brizi za bolji život ovih dana više okupiran nogometom. Možete li mi gospodine Polančec odgovoriti kada će Vlada pokazati ozbiljne namjere u rješavanju korupcijskih afera, posebno u Hrvatskom fondu za privatizaciju? … [[Upadica se ne čuje.]]
Potpredsjednik Vlade, Damir Polančec.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče, hvala lijepa gospodine saborski zastupniče na ovome pitanju. Dakle, što se tiče Fonda za privatizaciju, doista pripremamo njegov preustroj i njegov preustroj će ići u sljedećem smjeru. Dakle, ideja je da kompletnu imovinu nekretnina iz Fonda za privatizaciju prebacimo na upravljanje u Središnji državni ured za upravljanje državnom imovinom jer je puno efikasnije s jednog mjesta upravljati imovinom. Što se pak tiče same privatizacije, odnosno upravljanja imovinom koja se zove dionice i udjeli, mislimo i smatramo da je najprimjereniji u ovome trenutku model nastavka privatizacije kroz sustav zatvorenih investicijskih fondova i moram vam reći da je nacrt prvog zakona, lex specialis zakona o zatvorenom investicijskom fondu u mojem uredu na mojem stolu i on će biti vjerojatno u proceduri u Vladi i, naravno u Parlamentu vrlo skoro tijekom održavanja ove sjednice Hrvatskog sabora. Vjerujemo da zahvaljujući tome možemo ubrzati proces privatizacije, učiniti ga još transparentnijim i, naravno dovesti se u situaciju da možemo kroz takav model privatizacije i jačati, između ostalog tržište kapitala u Republici Hrvatskoj. Međutim kada ste me pitali već za akciju "Maestro", mislim da postavljate pitanje i krivim osobama i na krivom mjestu. To je pitanje prije svega za Državno odvjetništvo, to je pitanje za hrvatsko pravosuđe i mi, i ja osobno naravno podupirem snaženo sva nastojanja svih institucija prije svega Ministarstva unutarnjih poslova, USKOK-a, Državnog odvjetništva u suzbijanju i prevenciji naravno korupcije i sl. neadekvatnih postupanja u hrvatskom društvu. Gdje smo u tom procesu? Tu smo da traje sudski proces koliko je meni poznato, dakle njih morate o detaljima pitati, ja nisam ovdje niti da optužujem, a kamoli da sudim, a vremena kada izvršna vlasat sudila su davno prošla i iza nas su. Hvala lijepo.
Gospodin zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine Polančec. Pa ja jedino mogu na ovo što ste rekli reći, ljudi moji ma je li to moguće. Prošlo je godinu dana, ništa se nije riješilo, čujemo nova obećanja, no ja vam poručujem da treba sa riječi napokon prijeći na djela.
Gospodin zastupnik Ivan Vučić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem potpredsjedniku Vlade i ministru gospodarstva, rada i poduzetništva gospodinu Polančecu. Gospodine ministre, Vlada je donijela program poticaja malog i srednjeg poduzetništva za razdoblje 2008.-2012. godina. Molim vas da mi odgovorite što donosi malim i srednjim poduzetništvima, koji su programi i o kojima iznosima za 2008. godinu planirani i koje još aktivnosti provodite u poticaju ili mislite provoditi ove godine u poticaju malog i srednjeg poduzetništva.
Potpredsjednik Vlade, Damir Polančec.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Hvala na pitanju gospodine saborski zastupniče. Dozvolite mi da napomenem prvo da je Vlada usvojila operativni zapravo program razvoja i poticanja malog i srednjeg poduzetništva za srednjoročno razdoblje, dakle za mandat ove Vlade, a nakon toga i iz tog programa je proistekao tzv. operativni program. Operativni programi se donose za svaku godinu. operativni program poticanja malih i srednjih poduzetnika za 2008. godinu usvojen je na Vladi Republike Hrvatske i u njemu su zacrtani kao i program o poticanju za srednjoročno razdoblje neki najvažniji ciljevi koje želimo postići. Ti najvažniji ciljevi su prije svega želimo povećati konkurentsku sposobnost svakog malog i srednjeg poduzeća i obrtnika u Republici Hrvatskoj. Želimo i daljnje jačanje dakle institucija koje se brinu i koje provode programe poticanja, to su prije svega tehnološki parkovi, poduzetničke, razvojne agencije, regionalne razvojne agencije, poduzetnički centri. S druge strane i kroz ovaj sustav poticanja želimo zapravo utjecati na ostvarenje jednog od najvažnijih temeljenih ciljeva ove Vlade, a to je ravnomjerniji razvitak Republike Hrvatske pa ćemo u ovome mandatu i kroz ovaj operativni program snažnije poticati upravo dakle poduzetnike koji dolaze iz regija i iz županija sa višom stopom nezaposlenosti. Tako ćemo i sredstva namijenjena za razvoj poduzetničkih zona većim dijelom usmjeriti prema dakle poduzetničkim zonama u županijama sa višom stopom nezaposlenosti i sa relativno manjim udjelom, odnosno manjom stopom rasta BDP-a. Nakon usvajanja operativnog programa raspisani su natječaji. Novina u natječajima je i u tome da od ove godine provedbenu funkciju od ministarstva jednim dijelom preuzima HAMA, Hrvatska agencija za malo gospodarstvo koja zajedno s nama raspisuje natječaje, valorizirati će svaki pojedini projekat i zajedno s nama donositi odluku o tome koji poduzetnik u kojoj mjeri ima pravo na poticajna sredstva. Ukupno je osigurano u budžetu preko 350 milijuna kuna. U budžetu Ministarstva gospodarstva konkretno 279 milijuna kuna. Najveći dio od tog iznosa 89 milijuna i 200 tisuća kuna upravo za sufinanciranje izgradnje infrastrukture u poduzetničkim zonama, a moram napomenuti da nam taj projekat vrlo uspješno se implementira. U ovom trenutku više ne moramo govoriti o 290, možemo slobodno govoriti o preko 300 poduzetničkih zona koje imamo u Republici Hrvatskoj koje su u većoj ili manjoj funkciji, u kojima je zaposleno više od 20 tisuća novozaposlenih u posljednjih 4 godine. Želim napomenuti da smo održali i 12. nacionalno savjetovanje za poticanje malih i srednjih poduzeća i obrta u Šibeniku tradicionalno, koje je bilo opet ću reći tradicionalno, rekordno posjećeno. Imali smo rekordan broj dakle prijavljenih sudionika, registriranih sudionika što me posebno veseli. I novina u odnosu na sve dosadašnje godine je u tome da smo formirali jedan tim ljudi koji obilazi svaku županiju i u svakoj županiji još dodatno promovira programe poticanja i potiče zapravo male i srednje poduzetnike da se kandidiraju na naše natječaje. S obzirom na interes koji je enorman, izvrstan, evo neka mi bude dozvoljeno da iskoristim ovu privilegiju pa ću reći da ćemo baš zbog tog interesa produžiti rok za podnošenje prijava, podnošenje programa do 10. srpnja, dakle treba uskoro, sljedeći tjedan završiti taj natječaj, produžujemo ga za dodatnih 15-tak dana, dakle do 10. srpnja kako bi svi koji imaju svoje poduzetničke programe mogli aplicirati i doista dobiti sredstva iz našeg budžeta. Mislimo da smo na dobrom putu, brojke to najbolje dokazuju. Preko 44% BDP-a hrvatskog stvaraju mala i srednja poduzeća, više od 40% izvoza stvaraju mala i srednja poduzeća i obrtnici, preko 65% svi zaposleni dolaze iz ove kategorije i zato ćemo i dalje snažno podupirati malo i srednje poduzetništvo. Hvala lijepo.
Zastupnik Ivan Vučić.
Svakako da sam zadovoljan sa odgovorom cijenjenog ministra. Ja sam i znao te informacije, a ako mi dozvolite, naš ministar zaista puno radi kao i njegov prethodnik pa nema toliko ni vremena za marketing. Ja sam si dao za zadatak da postavim ovo pitanje, da čuju svi građani države Hrvatske, svi poduzetnici s kojima smo mi zastupnici u kontaktu svakodnevno, od gospodarskih ureda za gospodarstvo, obrtničkih komora, gospodarskih komora i ministre zaista vam hvala u ime svih poduzetnika i vjerujte da trebamo svi zajedno više poraditi na vašim uspjesima, na našim uspjesima, a poglavito da to i uspjesi dođu do svakog poduzetnika pa će oni biti još zadovoljniji i svakako pozdravljam produženje ovog natječaja za 15 dana, pozdraviti će to i naši poduzetnici. Hvala vam lijepo.
Gospodin zastupnik Mirando Mrsić. Izvolite.
Štovani gospodine potpredsjedniče. Moje pitanje upućeno je ministru zdravstva, dr. Darku Milinoviću. Gospodine ministre u medijskim istupima u posljednjih dana se hvalite sa time da je ušteđeno u protekla dva i pol mjeseca 250 milijuna kuna, to je ono što svi znamo da mjesečno sustav generira 100 milijuna kuna, na godišnjoj razini je milijardu i 200 milijuna kuna. Ostaje pitanje što ćete napraviti nakon 1.8. kada ste rekli da oni ravnatelji koji ne budu ispunili mjere štednje da će oni biti smijenjeni i zbog toga smo, očito ravnatelji vole svoje fotelje, čuvaju svoje fotelje pa su neki ravnatelji, recimo u Splitu, rekli da prije nego se smijeni ravnatelja da će on smijeniti sve do razine čistačica što se prenosi dalje na razinu da smo svjedoci restrikcija u bolnicama, produženja lista čekanja, odgađanja hladnih operacija, ali odgađanja iz razloga ne što ljudi neće da rade nego nemaju s čime da rade. Pa gospodine ministre imate li podataka koliko građana Hrvatske zbog te štednje nije dobilo odnosno im je neopravdan odgođena Ustavom zagarantirana zdravstvena usluga.
Ministar zdravstva.
Evo zahvaljujem se na tom pitanju. Moram reći da sam ga i očekivao pa kao da je i dogovoren. Vi ste rekli do trećeg mjeseca da je bolnički sustav generirao 100 milijuna kuna novog duga i to je na godišnjoj razini dakle oko milijardu i 200 milijuna i ja sam rekao kao ministar zdravstva da ćemo se uhvatiti u koštac sa brojnim problemima koji su prisutni u zdravstvenom sustavu. I Vlada Republike Hrvatske odlučila je da je to u prvom momentu bolnički sustav i u četvrtom i petom mjesecu, dobro ste to primijetili. Bolnički sustav ne generira nove dugove, već iz tekućeg poslovanja smanjuje svoje obveze iz tekućeg naglašavam poslovanja i svoje obveze za na mjesečnoj razini na do 35 do 40 milijuna kuna. Novi odnosi u funkcioniranju bolničkog sustava ne idu i ja nikada nisam rekao jednom ravnatelju bolničke ustanove bilo koje da moraju štediti, već da moraju racionalno poslovati i da pacijenti moraju biti zadovoljni. Nelogičnost vašeg pitanja o produžavanju liste čekanja, reći ću vam zašto je nelogično. Prvi, drugi i treći mjesec pod uvjetima kada ravnatelji su stvarali 100 milijuna kuna duga na bolničkom sustavu tad nije bilo postavljanje pitanje lista čekanja, odgode hladnog programa ili produžavanja liste čekanja. Sad vas ja pitam koja je logičnost, evo u vašem Kliničkom bolničkom centru Rebro Zagreb koji dobiva na mjesečnoj razini 15 milijuna kuna više nego što je dobivao u trećem mjesecu. Koja je tu logičnost da se odgađaju hladni programi, a vis a vis toga ja sam prošli tjedan uputio dopis svim ravnateljima bolničkog sustava, njih 65 da mi odgovore na to pitanje jer dozvolite da ja ne mogu kontrolirati sam 65 bolnica, da li su neki hladni programi odgađani. Ali i odgoda hladnih programa je jedan od uvjeta na osnovu kojeg ću ja 31.7. reći, ovaj ravnatelj je dobar, a ovaj drugi ravnatelj nije dobar. Dakle novi limit, ne smiju ići za odgađanjem novog programa, a sustav odgovornosti da, jer po novim mjerilima i novim uvjetima poslovanja ravnatelji moraju biti odgovorni. 65 ravnatelja je to prihvatilo, ali ne bilo kakve štednje na uštrb pacijentima. I to je ono što želim vrlo jasno reći, isto kao ne dolazi u obzir i ovom prilikom želim javno reći i poručiti svim ravnateljima da ne dolazi u obzir nikakvo odgađanje hladnog programa na koje ste se vi referirali.
Zastupnik Mirando Mrsić. Izvolite.
Gospodine ministre, … [[Govornik se ne razumije.]] niste mi odgovorili na pitanje. Ja sam vas pitao koliko građana Republike Hrvatske nije dobilo Ustavom zagarantiranu uslugu, a ono što se vidi da štedi se na siromašnima jer očito bogati se mogu liječiti i u drugim klinikama izvan zemlje, a primjerice o odgađanju hladnog pogona, koronarografija u Dubravi ne radi izvjesno vrijeme pa je cijeli "staff" poslan na prisilni godišnji odmor odnosno nije im se, nisu imali s čime raditi. A mislim gospodine ministre da je vrijeme da kažemo da je car gol.
Gospodin zastupnik Ratko Gajica. Nema ga. Nastavljamo dalje. Gospodin zastupnik Ante Kulušić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče Hrvatske Vlade, članovi Vlade, kolegice i kolege. S obzirom da je bilo puno ovdje spominjanja nogometa, ja bih iskoristio ovu priliku da čestitam hrvatskoj reprezentaciji na velikom uspjehu i svim onim ljudima koji nam daju zadovoljstvo u ovome trenutku, svim onim stotinama tisuća ljudi u Austriji. Imam pitanje za gospodina ministra unutrašnjih poslova, gospodina Rončevića. Turistička sezona je Schengenski standard. Svjedoci smo činjenice povećanja broja turista kojih svake godine sve više i više dolaze u Republiku Hrvatsku, a isto tako i povećanog broja nautičara koji upravo Jadransko more koriste za svoj godišnji odmor. Molimo vas da nam ukratko odgovorite kao se MUP RH i Hrvatska policija priprema za turističku sezonu 2008. godine, a poglavito kako se priprema za kontrolu na moru a sve u duhu povećanja sigurnosti turista i domaćeg stanovništva, a isto tako i u duhu uspostave buduće europske granice i Schengenskih standarda kako na Jadranu tako i na našim istočnim riječnim granicama na rijekama.
Ministar obrane Berislav Rončević.
Poštovani gospodine zastupniče. MUP, Ministarstvo unutarnjih poslova Republike Hrvatske aktivno sudjeluje u sklopu Vladinog programa pripreme turističke sezone kojem su nositelji kolege iz Ministarstva turizma. Održali smo niz konstruktivnih sastanaka, dogovorili razinu postupanja i dinamiku postupanja policijskih službenika. I ono što je najkvalitetnija novina u ovoj godini, očekujemo da ćemo početkom mjeseca srpnja, nakon uspješne završene teoretske nastave u policijske postaje i policijske uprave diljem Hrvatske, a veliki dio će biti na području hrvatskog Jadrana, jer će tamo biti očekivana i uobičajena veća koncentracija ljudi, uputiti 1200 policijskih službenika koji su uspješno završili program. Moram reći nakon onoga kadrovskog pustošenja Ministarstva unutarnjih poslova odnosno Hrvatske policije u mandatu 2000.-2003., neselektivnog otpuštanja policijskih službenika, ne znam po kojem kriteriju i sa kojim razlozima, činjenica je da se stvorila određena praznina koju sada sustavno popunjavamo pa u tom kontekstu izričem i podsjećam hrvatsku javnost da je u tijeku natječaj za popunu novih 1400 mjesta pa koristim priliku sve mlade ljude u Hrvatskoj još jednom pozvati da se jave na ovaj natječaj. Osim toga, na jadranskoj obali tijekom ovog ljeta imat ćemo i 25 policijskih službenika, nama prijateljskih iz zemalja Mađarske, Austrije, Češke i Slovačke, zemalja iz kojih dolazi najveći broj turista kako bi oni kao kontakt policajci isto tako kao što u ovo vrijeme EURO-a 56 policajaca boravi u Austriji sa isključivom svrhom da budu na usluzi i korist hrvatskim navijačima, koje evo kao ministar unutarnjih poslova mogu pohvaliti njihovim dosadašnjim navijanjem i zaista su shvatili da su i oni dio hrvatske priče i da oni predstavljaju Hrvatsku i treba im čestitati na dosadašnjem navijanju. Što se tiče shengenske granice iz proračunskih sredstava, ali i iz pretpristupnih fondova, mi smo do sada iz predpristupnih fondova iskoristili 50 milijuna eura za opremanje Hrvatske policije, za osposobljavanje Hrvatske policije. Veliki broj brodova tijekom ove godine ulazi u operativnu uporabu Hrvatske policije, 5 je neki dan predano za nadzor granice i rijeka u 5 naših policijskih uprava. Tijekom lipnja, do kraja lipnja ćemo imati isporučeno 2 broda dužine 13 metara, to je iz pretpristupnih fondova. Iz proračuna još 2 broda, jedan u lipnju, jedan u rujnu, to su brodovi dužine 24 metra. Prema tome, Hrvatska policija nikad nije bila opremljenija nego danas, a nama je svima učiniti da to bude još bolje i materijalno, a naravno i kadrovski. Hvala vam lijepo.
Gospodin zastupnik Ante Kulušić.
Hvala gospodine ministre, zadovoljan sam vašim odgovorom.
Gospodin zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi članovi Vlade. Moje pitanje namijenjeno je ministru obrane gospodinu Branku Vukeliću, a tiče se modernizacije eskadrile borbenih zrakoplova. Gospodine ministre, sukladno dugoročnom planu razvoja Oružanih snaga, pred Hrvatskom je modernizacija eskadrile borbenih zrakoplova. Koliko je neophodna svjedoči i kvar koji se zbio na jednom od zrakoplova tijekom generalne probe za proslavu dana Oružanih snaga. Mediji periodično objavljuju tekstove o tipovima zrakoplova koji se nude Hrvatskoj, pritom se najčešće spominju američki F16, švedski Gripen, ali suvremene inačice ruskog MiG-a 29., te još neki zrakoplovi. Spominje se kako će se u odabiru tipa zrakoplova voditi računa o njegovim kvalitetama, tehnologiji, našim potrebama, ali da možda presudnu ulogu u odluci donijeti politika. Molim vas kažite nam u kojoj je fazi donošenje odluke o izboru odgovarajućega nam borbenog zrakoplova, te kada možemo očekivati konkretne korake u modernizaciji borbene eskadrile?
Ministar obrane Branko Vukelić.
Gospodine potpredsjedniče. Poštovani saborski zastupniče točno je da je u našoj javnosti u medijima puno pozornosti bilo posvećeno upravo nabavci borbenih zrakoplova, iako kao što ste spomenuli dugoročnim planom i programom razvoja Oružanih snaga koji je usvojio Hrvatski sabor, to je samo jedan u nizu projekata koji trebaju naše Oružane snage i našu Hrvatsku vojsku kvalitetnije opremiti. Spomenut ću samo da je u fazi realizacije borbenog oklopnog vozila, da za ovu godinu predviđamo i raspisivanje natječaja i ugovaranje nabavke obalnih ophodnih brodova, a borbeni zrakoplovi su u prvoj fazi u stvari prikupljanja informativnih ponuda od proizvođača. I tu treba reći, istina je da je interes glavnih svjetskih proizvođača veliki i da su se u stvari svi javili na naš upit za informativnom ponudom. Osim švedskog Gripena, osim ruskih MiG-ova, osim američkih F16, sigurno da je tu su se pojavili i njemački Eurofigter i francuski Mirage, dakle svi najbolji proizvođači sa borbenim zrakoplovima su se javili na naš zahtjev da daju informativnu ponudu. Ta informativna ponuda sadrži puno toga, ne samo podatke o zrakoplovu. Dakle, ne samo njegove borbene, tehničko-taktičke karakteristike, naoružanje, nego naš upit je išao daleko šire i uvjeti koje moraju imati, dakle piste, hangari sve one zračne luke koje su u funkciji zrakoplovstva, a isto tako i obuka, edukacija pilota, održavanje, remont i sve ono što ide uz takvu tehniku. I ta dokumentacija koja je pristigla iz Ministarstva obrane izuzetno je velika. Ono što je u ministarstvu napravljeno, formirano je stručno povjerenstvo koje će napraviti analizu svih tih pristiglih informativnih ponuda i nakon te analize i usklađujući tu analizu ili uspoređujući tu analizu sa taktičko-tehničkom studijom koja je napravljena, napravit će se studija izvodljivosti koja je podloga da se može pripremiti i natječajna dokumentacija. Proces koji će trajati dugo, proces samo ovih obrade analize informativnih ponuda i izrade studije izvodljivosti trajat će sigurno do konca, najmanje do konca ove godine. Nakon toga jasno i konačna odluka koja će se bazirati na svim onim elementima koje će ta studija izvodljivosti dati. Plan po dugoročnom programu razvoj Oružanih snaga je da do dakle, konca negdje 2009. godine se pokrene natječaj i da tada krenemo u nabavku borbenih zrakoplova. Reći ću i još ovo, kvar koji se desio na našem MiG-u možda i govori o tome da je potreba zamjene borbenih zrakoplova, ali ona je, ta potreba zamjene je od ranije poznata. Kvar koji se desio nije uobičajen, nije dakle, nešto što se obično dešava i povjerenstvo koje je formirano će dati uzroke kvara na tome MiG-u, ali je činjenicu dakle, da do 2011. godine treba završiti ovaj proces nabavke novih borbenih zrakoplova kako bi i naše ratno zrakoplovstvo bilo potpuno u funkciji i moglo ostvarivati svoju zadaću, a to je zaštita hrvatskog neba. Hvala lijepa.
Gospodin zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine ministre, zadovoljan sam vašim odgovorom, a i rokovima koje ste sami iznijeli za modernizaciju eskadrile borbenih zrakoplova kako bi i naše nebo bilo što sigurnije. Hvala lijepa.
Gospodin zastupnik Stjepan Milinković.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Moje pitanje upućujem ministru zdravstva i socijalne skrbi, iako je djelom konzumirano već i u pitanju ranije, ali budući da se radi o prevažnom području, području zdravstva mislim da ga nije na odmet još jedanput i čuti i malo više. Naime, u programu Vlade u ovom mandatu stoji kao jedan od temeljnih ciljeva konsolidacija zdravstvenog sustava i stvaranje uvjeta održivoga razvoja. Sigurno da je bolnički sustav u tom segmentu neizmjerno važan i njegovo normalno funkcioniranje. Stog razloga je posebno pozdravljena povećanje bolničkih proračuna u zadnje vrijeme, dio od javnosti, a naročito i od struke. Pa sigurno da u tom dijelu želim pitati gospodine ministre kakva su saznanja na razini Ministarstva zdravstava i socijalne skrbi o rezultatima poslovanja bolnica u novim uvjetima. Hvala lijepa.
Darko Milinović.
Zahvaljujem se. Uistinu je to možda povezano i sa pitanjem uvaženog zastupnika Mršića, ali ja još jednom napominjem, moja odlučnost i upornost da zdravstveni sustav izdignemo iznad uskostranačkih interesa nije posustala. Iznad razine politike ne, jer je to nemoguće, ali iznad uskostranačkih interesa da. Naravno da imamo preliminarne rezultate za 4. i 5. mjesec u novim odnosima poslovanja. Oni će biti konačni 31. 7. jer ipak mora biti jedan period od četiri mjeseca da bismo vidjeli kako je novi uvjeti poslovanja, kako se to rezultiralo na bolnički sustav. Ali prvi rezultati napominju da vidimo svjetlo na kraju tunela. Istina je da smo iz tekućeg poslovanja smanjili, dakle iz tekućih poslovanja smanjili dug zdravstvenih ustanova, bolničkog sustava za na mjesečnoj razini 35, 40 milijuna kuna. Istina je da smo ušli u sanaciju sa dodatnih 150 milijuna kuna. I istina je da ćemo do 1. 7. imati upliv tako da kažem novih sredstava od visine od 350 milijuna kuna. I istina je da smo prvi put nakon što je koalicijska Vlada donijela Zakon gdje Vlada Republike Hrvatske ne može sudjelovati u saniranju županijskih bolnica. Dakle, istina je da smo na ovaj način sanirali i županijske bolnice koje je od 2002. godine novim, tada novim zakonom nije moguće bilo da Vlada pomogne u saniranju tih bolnica. Znači uhvatili smo se u koštac i sa otvorenim pitanjima ili dugovima županijskih bolnica. E sada, netko koristi uistinu ono što smo dobro napravili. Ja i ove prilike pozivam oporbu da zajedno učestvujemo u projektu sanacije zdravstvenog sustava, da zajedno i proslavimo dobro što smo napravili u bolničkom sustavu, to je 4. i 5. mjesec u bolničkom sustavu. Ja sam, i ne libim se to reći koristio i neka razmišljanja zastupnika iz oporbe i ljudi koji nisu moja politička opcija da nešto zajednički napravimo, učinimo za taj bolnički sustav. Ali odbacujem svako politikanstvo. Evo sada da novi limiti, dakle, 100 milijuna kuna bolnice dobivaju mjesečno više. Da one sa 100 milijuna više produžavaju liste čekanja. Pa je i spomenuto, meni je žao što zastupnik Mršić nije tu, pa je spomenuta i bolnica Dubrava da produžava liste čekanja i da odgađa hladni program. Pokvario se jedan aparat, za aparat na … [[Govornik se ne razumije.]] i od subote on radi i to je bio jedan od razloga zašto se hladni program u bolnici Dubrava odgađa, ali od subote, on je ponovno, evo ja sam bio i prošli tjedan tamo u posjeti, ponovno u funkciji. I dakle, nema odgađanja novog hladnog programa, bolnički sustav je stabilan. I mislim da će takvi rezultati biti i nakon 31. 7. i rekao sam i obećao premijeru da ću doći sa 65 ravnatelja, bez obzira na političku opciju i reći, premijeru ovo su ljudi koji znaju voditi bolnički sustav.
Gospodin zastupnik Stjepan Milinković.
Hvala lijepa gospodine ministre. Zadovoljan sam odgovorom. Vjerujem da će i ove mjere i mnoge druge koje namjeravate u narednom razdoblju napraviti unaprijediti ovaj neizmjerno važan sustav. Naravno napraviti dio u dostupnosti, kvaliteti zdravstvene usluge, a sigurno i ovo što ste rekli, da u tom dijelu moramo svi doprinijeti. Hvala lijepo.
Gospodin zastupnik Ante Kotromanović.
Gospodine potpredsjedniče Sabora. Svoje pitanje želim uputiti ministru zdravstva, gospodinu Milinoviću. Ovih dana bili smo svjedoci užasnih smrti hrvatskih branitelja, pa smo tako imali u 21. stoljeću u srcu Europe, tragičnu smrt uslijed posljedica glasi u Splitu samoubojstvo visokog časnika u Gorici. Gospodine ministre, već duže vremena zagovaram novi sustav zdravstvene skrbi za branitelje. Ovo danas što imamo smatram da nije dovoljno, a niti efikasno da bi se mogli uspješno boriti sa svim traumama iz rata. Sustav je … [[Govornik se ne razumije.]] i naprosto ne može prepoznati probleme na terenu. Zalagao sam se da se odvoji više sredstava za zdravstvo kada govorimo samo o braniteljima, za regionalne centre po Republici Hrvatskoj, u kojem bi branitelji dobili bržu efikasnu zdravstvenu i psiho-socijalnu skrb za preventivne preglede, za branitelje, za domove za nezbrinute i nemoćne branitelje. I još puno toga što bi užasno puno značilo braniteljima. Sam premijer je na prvoj sjednici Vlade obećao da će dobre prijedloge razmotriti i uvažiti i da će se o njima raspravljati. Ja znam da je po prvi put ovako upućeno pitanje ministru zdravstva jer ja smatram da ministrica i potpredsjednica Vlade nema niti može imati dovoljno snage, niti ona ima zdravstvenih sustava ispod sebe, da ona može nešto napraviti. Ja mislim da se moramo uključiti svi u zdravstvenu skrb prema braniteljima i napraviti nešto što je iznad prosjeka kada gledam uzore, ne znam, Izrael ili Ameriku, možemo fino komparirati kako su oni to napravili. Po meni nositelj projekta mora biti Ministarstvo zdravstva. I ja znam da je teško pitanje i uputiti ću ga ministru zdravstva kada i kako i da li mislite poboljšati i ubrzati zdravstvenu skrb za branitelje da bi se spriječilo ove tragedije. Hvala lijepa.
Polako, polako ministre! Ministre, polako. Kolega Kotromanović, Klub zastupnika SDP-a je dostavio da pitanje koje vi upućujete, tražite odgovor od potpredsjednice Vlade i ministrice branitelja, obitelji i međugeneracijske solidarnosti gospođi Jadranki Kosor. Dakle, to je Klub zastupnika SDP-a naveo da ćete vi postaviti pitanje ali gospođi Kosor. Tako da i ona mora, onda će ona i odgovoriti na to pitanje.
Dobro. Mislim možda ja smatram da je ministar možda kompetentniji po tom pitanju odgovoriti iz razloga što smatram da ministrica naprosto nema, ona nije ministrica zdravstva, ona ne može govoriti po zdravstvenom sustavu.
Ali po Poslovniku, tako je po Poslovniku, kome je pitanje postavljeno, taj odgovara. Izvolite potpredsjednice.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine zastupniče. Pa evo ja mislim da mogu odgovoriti na vaše pitanje svakako, makar ste ga uputili ministru zdravstva, ali mi surađujemo tijesno u koordinaciji oko sustavne brige za zdravlje hrvatskih branitelja. Hvala što ste to pitanje postavili, jer mi dajete mogućnost najaviti od 1. srpnja realizaciju jednog potpuno novog projekta Vlade Republike Hrvatske, dakako koji će provoditi Ministarstvo hrvatskih branitelja, naravno uz potporu Ministarstva zdravstva. Radi se o velikom projektu, prvi puta u Hrvatskoj, sistematskih pregleda za hrvatske branitelje. Dakle, krećemo sa tim velikim projektom, za koji smo naravno osigurali novac u državnom proračunu. Prvi puta ponavljam projektom sistematskih pregleda kroz zdravstvene ustanove. Moram vas izvijestiti sa zadovoljstvom da smo proveli i taj javni poziv zdravstvenim ustanovama koje mogu ponuditi najpovoljniju cijenu. I krećemo u ovoj godini sa posebnom, ja ću reći ciljanom skupinom hrvatskih branitelja. To je inače program koji je prihvatila Vlada Republike Hrvatske. Dakle, hrvatskih branitelja prije svega koji su oboljeli od posttraumatskog stresnog poremećaja, vjerujem da ćete to posebno pozdraviti jer se radi o kategoriji hrvatskih branitelja koji se bore sa izuzetno teškom bolešću, zatim sa teškim invalidima, od najtežih invalida pa onda nadalje Domovinskog rata ali isto tako i obitelji poginulih, zatočenih i nestalih hrvatskih branitelja jer sigurna sam da znate da upravo kod udovica dakle mladih žena koje su ostajale bez muževa s malom djecom je u progresiji su maligne bolesti i sve ostale. Ali isto tako i u odnosu na njihovu djecu. Prema tome to je prva skupina koja ide na sistematske preglede u ovoj godini. Oni su isto tako posebno reći ću ciljani za određene skupine s obzirom na zdravstvene probleme koji se predviđaju ili koji se iskazuje kod određenih skupina. Mi smo kažem osigurali novac. Krećemo s tim projektom. Na temelju tih sistematskih pregleda naravno mi ćemo napraviti do kraja godine jednu posebnu analizu o sustavnoj skrbi za hrvatske branitelje što se tiče zdravlja i rješavanja zdravstvenih problema koji će biti temelj za donošenje jednog novog programa u sljedećoj godini. Mi predviđamo da će tim sistematskim pregledima u toj prvoj skupini biti obuhvaćeno oko 5 tisuća hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji a sve ostalo, odnosno za sve ostalo vi znate prema Zakonu o pravima hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji. Dakle sustavna skrb, ali ovo je nešto potpuno novo. Hvala vam lijepa.
Gospodin zastupnik Ante Kotromanović.
Naravno da mi je drago svaki put kada se nešto napravi dobro za branitelje i razumin ovo, to je kategorija ljudi koji su zakonom odnosno stradalnicima obuhvaćeni. Ali ono što ja želim da čuje ministar zdravstva mi moramo osigurati zdravstvenu skrb, mi imamo u evidenciji registar maltene oko 500 tisuća branitelja. Nama se ubijaju ljudi i oni koji nisu invalidi, oni koji nisu, koji nemaju PTSP i moramo osigurati zdravstvenu skrb za sve ljude. Zato pozivam i ministra da sluša, da napravi nešto. Apeliram na njega da se napravi, da se skupe sve zainteresirane strane, da se počne ozbiljnije govoriti o problemu branitelja, o zdravstvenim problemima braniteljima i da ministar zdravstva bude nosioc aktivnosti koje će poboljšati i … [[Govornik se ne razumije.]] zdravstvenu skrb za branitelje. Hvala lijepa.
Gospodin zastupnik Krešimir Čosić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, pitanje upućujem potpredsjedniku hrvatske Vlade gospodinu Polančecu. Štovani gospodine potpredsjedniče, dugoročna elektroenergetska samostalnost i neovisnost strateški je cilj Republike Hrvatske. No međutim već danas Hrvatska uvozi oko 25% električne energije. U 2007. godini troškovi uvoza električne energije iznosili su gotovo dvije i pol milijarde kuna tj. 350 milijuna EUR-a. S obzirom na prosječnu starost Hrvatskih hidroelektrana i termoelektrana koja iznosi gotovo 30 godina njihovim izlaskom iz pogona zbog dotrajalosti Hrvatskoj bi moglo nedostajati gotovo 50% ukupnih elektroenergetskih potreba. Kako osigurati minimalno 1000 do 1500 megavata uz idućih desetak godina? Kako osigurati kao što često naglašavate izuzetno angažiranje privatnog kapitala procjenjuje se u iznosu od nekoliko milijardi EUR-a za ovakve investicije. Odgovor na ova pitanja kao i donošene odluke definitivno rekao bih spadaju u red najvažnijih strateških odluka hrvatske državne politike na početku 21. stoljeća svakako ne samo zbog elektroenergetskih, gospodarskih i financijskih razloga nego i sigurnosnih razloga te i političkih razloga. Možete li nešto više reći o prioritetima hrvatske elektroenergetske strategije koja se nalazi u završnoj fazi izrade posebno s obzirom da kao što je rekao predsjednik hrvatske Vlade nije više tabu tema u kontekstu činjenice da se ovaj čas u svijetu grade 34 nove nuklearke a 60-tak ih je u pripremnoj fazi prema podacima Međunarodne agencije za atomsku energiju? Hvala.
Potpredsjednik Vlade Damir Polančec.
Poštovani, hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine saborski zastupniče. Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva već u prethodnom mandatu pokrenulo je izradu dva vrlo važna dokumenta. Jedan je analiza provedbe energetske strategije za period od 2002. do 2007. godine. A druga je nova energetska strategija za period od 2008. do 2013. godine. Prema našim očekivanjima dakle institucije koje zajedno sa Ministarstvom gospodarstva rade na izradi ova 2 izuzetno važna dokumenta trebale bi završiti sa izradom tzv. «green book-a» dakle zelene knjige negdje do sredine srpnja ove godine. Nakon toga ćemo taj nacrt energetske strategije zajedno sa analizom onoga što smo ostvarili u prethodnom periodu podastrijeti sudu javnosti i potaknut ćemo jedan, jednu … [[Govornik se ne razumije.]] raspravu o toj novoj energetskoj strategiji. Sve sa ciljem da uključimo u tu raspravu što je moguće više institucija, što je moguće više tvrtki iz područja energetike, što je moguće više zainteresiranih kompetentnih hrvatskih građana kako bismo u devetom mjesecu bili u stanju podastrijeti dakle prvo Vladi a onda nakon toga i raspraviti novu energetsku strategiju na Saboru Republike Hrvatske jer tu tako važan dokumenat donosi Hrvatski sabor. Kao što ste i sami rekli bit će određenih iskoraka. Kada govorimo o tržištu plina bit će iskoraka o tome da ćemo jasno navesti nove dobavne pravce, prije svega spajanje plinovodnog sustava Republike Hrvatske i republike, i Mađarske. S druge strane gradnja novog plinovodnog pravca na tzv. jadransko-jonskoj trasi. Vrlo striktno definiranje rokova za izgradnju toliko nužnih podzemnih skladišta i tako dalje i tako dalje. No kada me … [[Govornik se ne razumije.]] već pitate vezano uz proizvodnju električne energije. Dakle ukupna potrošnja električne energije u Hrvatskoj je u ovome trenutku negdje na razini od 18 milijardi … [[Govornik se ne razumije.]] 18,7 teravat sati. I moram reći da negdje oko 15 do 23% svojih potreba namirujemo iz uvoza. Činjenica je da je cijena električne energije na burzama u Europi porasla u posljednjih godinu dana odnosno udvostručila se. To je istina i to naravno utječe na razinu cijene električne energije u Hrvatskoj. Naši elektropotencijali, hidropotencijali zadovoljavaju u ovom trenutku potrebe na razini nešto ispod 6 teravat sati. Dakle oko 30%, oko jedne trećine. Korekcijom cijena u HEP-u između ostalog osigurat će se da možemo završiti razvojni investicijski ciklus koji je u tijeku i da možemo krenuti u novi investicijski ciklus kako bi 2015. godine došli u situaciju da proizvodimo dovoljno električne energije za vlastite potrebe. To neće biti lako, neće biti jednostavno i neće se moći samo iz budžeta i dakle iz kapitalom Hrvatske elektroprivrede. Upravo stoga energetska strategija će otvoriti mogućnost da o tim investicijama sudjeluje i privatni kapital kako bi što je moguće prije došli u situaciju samodostatnosti u proizvodnji električne energije. No nakon 2015. s obzirom da potrošnja u Hrvatskoj raste po prosječnoj stopi između 3 i 4% do 2020. ponovo bismo došli u zaostatak i ponovo bismo trebali uvoziti električnu energiju. Ako danas ne počnemo promišljati pravi veliki najveći projekat u elektro, u proizvodnji električne energije u Hrvatskoj. Ja neću sad spomenuti kakav bi on trebao biti i koji bi to eventualno mogao biti, ali je definitivno da i kroz dakle raspravu o energetskoj strategiji moramo biti svjesni da moramo danas promišljati o periodu od 2015. do 2020. i kasnije i moramo dakle razmisliti na koji način si osigurati proizvodnju u Republici Hrvatskoj toliko potrebne električne energije. Energetska strategija dakle bit će predmet rasprave u Hrvatskom saboru u 9 ili početkom 10 mjeseca ove godine i o svim ovim stvarima imat ćete prilike i dobiti u međuvremenu detaljnije odgovore i pozivam vas da se uključite u javnu raspravu koju pokrećemo o toj zelenoj knjizi, o Nacrtu energetske strategije. Hvala vam lijepa.
Zastupnik Krešimir Ćosić.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče na vašem odgovoru. Slažem se apsolutno sa konstatacijom da je kvaliteta javne rasprave izuzetno važna kako osigurati što je moguće kvalitetniju, kompetentniju i korisniju javnu raspravu u interesu dugoročne elektro-energetske stabilnosti Republike Hrvatske zajednički interes. No međutim, to nije jednostavno ni lako. Kako osigurati da se u medijskom prostoru pojavljuju možda izvješća niza uglednih sveučilišta koja su napravila usporednu analizu, koji su to izbori i izvori električne energije koji se ovaj čas smatraju najprihvatljivijima. Prema tome, nadamo se da će ta rasprava biti zaista u interesu svih hrvatskih građana, da će biti stručna, kompetentna i korisna i da će omogućiti donošenje zaista najkvalitetnijih odluka. Hvala lijepo.
Gospodin zastupnik Mario Habek. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, pitanje postavljam potpredsjedniku hrvatske Vlade gospodinu Damiru Polančecu. Gospodine Polančec, u zadnjih godinu dana pred hrvatskom javnošću izjavili ste, odnosno dali ste nekoliko obećanja. Super '98. neće ići preko 8 kuna. ZERP će biti proglašen i biti će na snazi. Projekt “Družba Adria“ nije dobar za Hrvatsku. Ukinut ćemo nula promila itd. itd. Pošto niti jedno od ovih obećanja niste ispunili ja vas pitam da li svjesno i namjerno obmanjujete hrvatsko građanstvo ili ste toliko loši u vođenju ove zemlje, da ste i sami povjerovali u ova obećanja koja tako olako izgovarate.
Potpredsjednik Vlade Damir Polančec. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine saborski zastupniče, kada mi pokažete izjave ili date citate tih mojih izjava, dakle onda ću vam ja i odgovoriti, a moram vam reći da sve što govorim i kad god nastupam u bilo kakvom dakle ili u medijima ili pred ovako uvaženim i važnim skupom za takav nastup se uvijek nastojim kvalitetno i dobro pripremiti. Dakle, znati o čemu govorim. Sve što sam i danas govorio u Hrvatskom saboru rezultat je promišljanja, rada ljudi, kompetentnih ljudi u Ministarstvu gospodarstva i iza svih danas izrečenih stvari stojim kao i inače što stojim iza riječi koje izgovaram. Hvala lijepo.
Zastupnik Mario Habek. Izvolite.
Znam sigurno da ste vi gospodine ministre i sami povjerovali u iluzije kojima nas obasipa premijer Sanader. Evo, ja ću vas prisjetiti famoznog HitroRez-a o kojem ste puno pričali, a danas nema ništa. Prisjetit ću vas o smiješnoj jamstvenoj kartici u kojoj ste građanima obećavali brda i doline, a od toga danas ništa. Prisjetimo se obećanja o iskorjenjivanju korupcije u akciji “Maestro“ i šire, a korupcija je danas sve veća i jača. Ništa niste učinili za pravosuđe. Inflacija je sve veća, a rast BDP-a sve manji. Cijene su sve veće, a plaće su manje. Ništa niste učinili, nemate ni znanja ni sposobnosti voditi ovu zemlju. Ali to sebi ne možete priznati i stvarno zaslužujete naziv “Pinokio Vlade“. Hvala lijepa.
Gospođa zastupnica Željana Kalaš. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora, predsjedniče i članovi Vlade, uvažene kolege zastupnici. Želim postaviti pitanje ministru znanosti, obrazovanja i športa prof. dr. Draganu Primorcu. Naime, jedan od projekata Vlade kako ove prethodne tako i ove sadašnje jest da Hrvatska postane lider u regiji i po pitanju obrazovanja. Naravno, Hrvatska postaje jedna od onih svjetskih država koje u svojem programu imaju i besplatan sustav odgoja i obrazovanja od predškolskih ustanova pa sve do visoko školskih, fakultetskih, doktorskih studija čak. Zanima me zapravo kakvi su efekti što se tiče stvaranja Hrvatske kao društva znanja i možda jedno konkretnije pitanje, a točnije s obzirom na efekte Bolonjskog procesa kakav je očekivani udio visoko obrazovanih u ukupnom stanovništvu Hrvatske. Hvala.
Ministar Dragan Primorac.
Ja ću iskoristiti priliku, pa možda dati neke podatke koji su prvi put danas, jer smo uistinu u zadnjih mjesec dana obradili podatke. Ukratko, cijela vertikala obrazovanja i vi ste u pravu od vrtića pa praktički do diplomskih studija u Hrvatskoj je besplatna i to za one studente koji su unutar kvota. Međutim, govoreći o osnovnom obrazovanju želim istaknuti podatak, a to je vezano i za srednje obrazovanje, da smo zahvaljujući Hrvatskom saboru nakon 60 godina donijeli državni pedagoški standard koji će bitno imati utjecaja na dizanje kvalitete obrazovanja. Sad par riječi o podacima. Zahvaljujući mjerama koje je hrvatska Vlada dovela, a to su mjere koje praktički vode u obvezno srednjoškolsko obrazovanje do prve kvalifikacije. Samo prošle godine 1100 učenika srednjih škola je više nego što ih je bilo prethodne godine, a predviđanja su da će za ovu godinu biti dvostruko, jer ove godine pored besplatnih udžbenika za osnovne škole, prijevoza ili smještaja to činimo i za prvi i drugi razred srednje škole. Što se tiče zapošljavanja 3 i pol tisuće zaposlenih je više u sustavu srednjeg i osnovnog obrazovanja, u znanosti 551 osoba, a pitanje visokog koje vas najviše zanima 3000 novih stručnjaka je zaposleno na hrvatska visoka učilišta. I sad par podataka koji su uistinu ekskluzivni. Mi imamo 7 javnih i 13 privatnih visokih učilišta više nego 2004. godine i prva dva privatna sveučilišta Republika Hrvatska. Glede broja studenata tu su podaci uistinu dramatični. Ako govorimo o 2003. i 2004. kada je u Hrvatskoj bilo 137 tisuća studenata, a 2006. i 2007. 166, sa tom dinamikom, budući da za ovu godinu nemamo do kraja podatke, očekivati je da Hrvatska ima 36 tisuća studenata više danas nego što je imala prije 4 godine. To je najveći broj porasta studenata u zadnjih 50 godina na svim ovim prostorima. 36 tisuća studenata više. Ako gledamo projekciju prema broju ljudi, budući da znamo da cijelo vrijeme ističemo 7% visoko obrazovanih i oko 4% s onom višom školom, ako se ovom dinamikom nastavi za 10 godina će Hrvatska se dignuti iznad prosjeka Europske unije imati 25% visoko obrazovanih ako računamo na prolaz bologne, oko 65%, a oni u zapadnoeuropskim državama i 70%. I jedan podatak koji je uistinu signifikantan, a govori o izgrađenosti hrvatskih sveučilišta. U zadnje 4 godine, ova Vlada je uspjela izgraditi 123 tisuće metara kvadratnih prostora na hrvatskim sveučilištima, a u zadnjoj fazi izgradnje je 180 tisuća, dakle ukupno 320 tisuća metara kvadratnog prostora. Ovi podaci su praktički rezultirali da sa ovom dinamikom, a Hrvatska je otvorila svoja vrata i ostalim državama u inozemstvu. Uz porast proračuna, na primjer za visoko obrazovanje koje je čisto milijardu kuna bez rebalansa ove godine, ili povećanje 65%, da Hrvatska prema svim pokazateljima postaje lider u regiji koja pokriva 150 milijuna ljudi. Ovo su brojevi koji će vrlo brzo izaći i u "EMBO-u" jednom od najznačajnijih znanstvenih časopisa koji ima ipak faktor više od 14, ja bih rekao negdje za otprilike mjesec dana. Hvala vam lijepo.
Gospođa zastupnica Željana Kalaš.
Zahvaljujem gospodine ministre na vašem odgovoru, čestitam vam na svim dosadašnjim postignućima i želim i uspjeh i u daljnjem radu s obzirom na sve faktore koje ste iznijeli. Hvala lijepo.
Hvala. Gospođe i gospodo zastupnici, sada ćemo prekinuti sjednicu, nastaviti u 12 sati. Na redu je gospođa zastupnica Dragica Zgrebec u 12 sati. Gospođe i gospodo zastupnici nastavljamo sa sjednicom, sa "Aktualnim prijepodnevom". Gospođa zastupnica Dragica Zgrebec, postavlja zastupničko pitanje.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pitanje upućujem ministru Pankretiću. Meni je dovoljno da ste vi tu ministre. Najnovija poskupljenja od plavog dizela, zapravo predstavljaju novi udar na troškove u poljoprivredi i ribarstvu. U roku od godine dana, dakle od prošlogodišnje sjetve, plavi dizel je poskupio sa 4,05 na 5,60 kuna ili 38%. Gorivo u cijeni ribe kod kočara kako su oni izračunali u svojim kalkulacijama već sudjeluje sa 50%, a ribarstvo je jedno od rijetkih djelatnosti u kojem hrvatsko u vanjskotrgovinskom poslovanju ostvaruje suficit. U poljoprivredi su uz cijene goriva visok postotak rasta zabilježili i drugi reprodukcijski materijali, navesti ću samo mineralna gnojiva koja su u kratkom roku, dakle unutar jedne sezone poljoprivredne poskupili za preko 40%. Možemo stoga očekivati visoki rast cijena svih proizvoda iz ovogodišnje proizvodnje, dakle od cijene pšenice koja je i na svjetskom tržištu je imala značajan trend rasta, uljarica, kukuruza i drugoga. To su uglavnom proizvodi na čije će cijene, visinu cijena utjecati i cijene u stočarstvu, odnosno na ukupan rast cijena hrane. Pitam vas zašto unatoč apelima i prosvjedima mljekara, ribara i drugih udruga poljoprivrednih proizvođača do sada niste poduzimali adekvatne mjere da bi se riješili ovi problemi?
Ministar Božidar Pankretić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Uvažena gospođo zastupnice, prvo se zahvaljujem na pitanju, mislim da je pitanje izuzetno aktelno, ali moram na početku reći da dakako da Vlada ne stoji skrštenih ruku nego da evo rekao bih radimo i na kratkoročnim, ali i na dugoročnim mjerama. Krenuti ću od onoga što ste prvo spomenuli, a to je plavi dizel. Mislim da smo svi svjesni situacije sa naftom, gotovo svakodnevnih poskupljenja i ono što se događa, no međutim mi u tom dijelu pogotovo kada govorimo o plavom dizelu osim onih mjera koje su već do sada povučene rekao bih, pripremamo i nove mjere. Mislimo da je potrebno vidjeti koja su ograničenja prvenstveno u onom dijelu što se tiče potrošnje koju procjenjujemo mi u Vladi, evo i mi u Ministarstvu poljoprivrede u suradnji sa Ministarstvom financija, da ipak jedan dio plavog goriva nije završio na žalost kod naših ribara i kod naših poljoprivrednih proizvođača i u tom dijelu priprema se jedan potpuno novi model tzv. pametne kartice gdje ćemo definitivno usmjeriti sve ono što je potrebno poljoprivrednim proizvođačima i našim ribarima, da imaju dostatne količine plavog goriva. U svakom slučaju razgovaramo i o tome da ta cijena bude što je moguće prihvatljiva. Kada govorimo o tome, dakako da govorimo o onome da suzbijemo šverc koji objektivno je moguć u tom dijelu, ali da onda taj dio prihoda usmjerimo u dio smanjenja same cijene ili zadržavanja na određenoj razini. Što se tiče mineralnih gnojiva, mislim da ste bili svjedokom naših intervencija u tom pogledu i da smo učinili sve što je moguće vezano uz samu cijenu mineralnih gnojiva što se tiče unutarnjih rezervi u samoj "Petrokemiji", ali ipak i svjesni same situacije na svjetskom tržištu koja se odnosi na sirovine od kojih se mineralno gnojivo radi. Moram reći da što se tiče pšenice, spomenuli ste ju kao proizvod kojemu će se povećati cijena i na koje imaju utjecaj ovi ulazni troškovi. Mogu reći na pšenicu ne toliko, ali dakako u pravu ste za ove ostale proizvode, naročito kada govorimo o stočarstvu. No, međutim, mislim da se tu kratkoročnim mjerama koje su u velikom dijelu poduzete, teško će se moći odgovoriti na jedan globalan izazov vezan uz hranu. Mislim da je hrana nešto što nije samo u Hrvatskoj rekao bih problem u pogledu cijena nego je problem i u našem okruženju, a možemo to slobodno reći u cijelom svijetu. Ono što mi činimo a to je da idemo prema jednoj drugoj mjeri, a to su investicije i to je onaj dio kojim želimo pripremiti naše poljoprivredne proizvođače da bi bili što konkurentniji i da svojom proizvodnjom mogu odgovoriti na ove izazove. Mislim da imamo dovoljno resursa, mislim da Hrvatska treba odgovoriti na ove stvari, a mislim da smo mi to i predvidjeli mnogim našim mjerama koje imaju ne kratkoročni nego dugoročni karakter. Hvala lijepo.
Gospođa Dragica Zgrebec.
Pa moram reći manje je bitno što sam ja nezadovoljna odgovorom, bitnije je što će poljoprivrednici biti nezadovoljni ovakvim odgovorom. Naime, kada sam iznosila ove podatke statističke o rastu cijena pojedinih reprodukcijskih materijala u poljoprivredi željela sam posebno istaknuti da je to višestruko veći porast nego što je prosječna službena inflacija koja je u ovom mjesecu negdje oko 6%. Dakle to će znatno utjecati na inflaciju u drugom polugodištu i na rast zato što će bitnije rasti cijene hrane. I zapravo iz vašeg odgovora se vidi zapravo nemoć vas u ministarstvu, jer očito nemate podršku drugih resora u Vladi i da se trebamo pomiriti s izjavom predsjednika Vlade koji je rekao da prošla su vremena jeftine energije i jeftine hrane. Mislim da to mi u Hrvatskoj i građani u Hrvatskoj se s time ne smijemo pomiriti i da očekujemo da će Vlada izaći sa konkretnijim mjerama, a mi u SDP-u smo na vrijeme ukazivali i čak predlagali određene mjere kako riješiti dio problema rasta cijena u Hrvatskoj.
Gospođe i gospodo zastupnici malo prije nam se na galeriji pridružilo Izaslanstvo skupštine Crne Gore predvođeno Nj.E. predsjednikom skupštine Crne Gore gospodinom Rankom Krivokapićem pa vas molim da jednim pljeskom pozdravimo naše goste. [[Pljesak.]] Gospođa zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine predsjedniče Vlade, sa ministrima, zastupnice i zastupnici. Svoje pitanje postavljam ministru Čobankoviću. Ono bi se pod kratkim nazivnikom moglo svesti "kuda idu divlje svinje". A o čemu je riječ? Ministre upoznala sam vas sa peticijom poljoprivrednika iz Sisačko-moslavačke i Zagrebačke županije čiji su usjevi i poljoprivredne kulture stradale zbog najezde divljih svinja koje su se u međuvremenu križale sa domaćim svinjama, posebno tamo gdje je područje zahvaćeno ratom. I danas poljoprivrednici nažalost kroz ono što se vidi i u peticiji pomišljaju da se prestanu baviti poljoprivredom jer se jednostavno više od divljih svinja ne mogu obraniti, one im čak ulaze u dvorišta i u okućnice. Mene zanima, pretpostavljam da ste proučili detaljno njihove primjedbe, a oni se žale i na loše gospodarenje sa lovištima što vaše ministarstvo može poduzeti da se ta šteta sanira, da se nadoknadi nastali gubitak poljoprivrednim proizvođačima, ali i da se poduzmu adekvatne preventivne mjere kako se to stanje ne bi ponavljalo. Obzirom da u vašem resoru je i vodno gospodarstvo, evo dozvolite mi obzirom na aktualnu situaciju u gradu Petrinji gdje je problem sa opskrbom sa pitkom vodom, gdje se u vodi nalazi umjesto 20 bakterija preko 1000 bakterija i gdje su Petrinjci ustvari osuđeni na to da im danas vatrogasci dovoze pitku vodu i da ne znaju kad će ustvari u svojih cijevima, u svojim kućama moći koristiti pitku vodu što mislim da je sasvim normalno u 21. stoljeću. Pitanje vam upućeno odnosi se u principu ne samo na vaš resor, nego na cijelu Vladu, hoće li Vlada Republike Hrvatske pomoći građanima grada Petrinje da što prije dobiju pitku vodu. Hvala lijepo.
Ministar Petar Čobanković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovana gospođo zastupnice. Ja sam upoznat sa situacijom vezanom za štete koje su nastale od divljači ili konkretnije od divljih svinja. Mi smo zaprimili vašu peticiju, mi ćemo sukladno onim zahtjevima koji su u peticiji naznačeni ići i ispitati određene navode i poduzeti određene mjere. Ali ja ovdje želim naglasiti da je obveza lovozakupnika da snose i da saniraju štete koje nastaju od divljači na područjima gdje oni gospodare sa određenim lovištima. Situacija je eskalirala upravo u Sisačkoj i, najviše u Sisačkoj, ali i u dijelu Zagrebačke županije i činjenica je da mi imamo dio državnih lovišta i dio zajedničkih lovišta. Na državnim lovištima praktično gospodari ili bolje rečeno raspisuje natječaj i donosi odluke o ovlaštenicima ministarstvo, a na zajedničkim lovištima županije. Sukladno rečenom, stojimo na stajalištu da se štete moraju podmiriti, da lovačka društva moraju nadoknaditi štete koje su nastale, a u dijelu smanjenja populacije divljih svinja mi smo spremni prihvatiti izmjene lovno-gospodarskih osnova i dozvoliti smanjenje populacije divljih svinja na tome prostoru. Još bih želio naglasiti da mi imao i instrumente kako da lovoovlaštenike prisilimo da moraju sanirati štete. To je da ukoliko ne saniraju, možemo ići u raskidanje ugovora sa lovoovlaštenicima. Također vas želim izvijestiti da kod sklapanja ugovora obavezno, jedan od obaveznih dokumenata je i garancija banke za izvršenje obveza, preuzetih obveza i ukoliko štete ne budu sanirane od strane lovoovlaštenika raskinut će se ugovor i iz garancije će se namiriti šteta onima poljoprivrednicima koji su pretrpili štetu. Ja mislim da ovom problemu moramo pristupiti na jedan puno ozbiljniji način, da se mora preispitati i gospodarenje lovištima od strane lovoovlaštenika s jedne strane, da li je to sukladno lovno-gospodarskim osnovama a s druge strane ukoliko je stvarno došlo do tolike povećane populacije, dozvoliti smanjenje populacije divljih svinja. Znači evo bit ćemo u kontaktima i rješavat ćemo problem koji je nastao i koji je eskalirao. Što se tiče drugog dijela pitanja, on je izuzetno aktualan i poglavito kada se dese ovakve situacije da vode iz javne vodoopskrbe ne zadovoljava uvjetima i dapače kada je štetna za piće. Ja bih rekao da skupa sa sanitarnom inspekcijom da su poduzete određene mjere, da je zabranjena uporaba vode, da je u tijeku hiperkloracija kompletnog sustava, ispiranje kompletnog sustava i da je prespojeno, promijenjeno je izvorište odakle se vrši snabdijevanje vode. To je ono što je trenutno učinjeno, a trajno rješenje je da se ovaj sustav poveže na regionalni sustav Sisačke županije i mi smo spremni ići u rješavanje takvog načina da bi se osigurala zdravstveno i kvalitetno ispravna voda. Znači, mi smo krenuli u aktivnosti da kompletan ovaj sustav prebacimo na snabdijevanje vodom iz regionalnog vodocrpilišta Sisak-Petrinja-Lekenik.
Gospođa zastupnica Marijana Petir.
Poštovani gospodine ministre zadovoljna sam sa vašim odgovorom u prvom i u drugom dijelu. U prvom dijelu zato što ste najavili pojačani nadzor i uvođenje reda u gospodarenje lovištima što će bitno olakšati i poljoprivrednicima na području Sisačko-moslavačke i Zagrebačke županije, a u drugom dijelu zbog toga što evo i Hrvatske vode u svom financijskom planu koji smo i mi imali prilike vidjeti planiraju regionalni vodovod Petrinja-Sisak-Lekenik. To je investicija teška 75 milijuna kuna i tu će naravno dobro doći i pomoć vašeg ministarstva da se uključi u realizaciju tog projekta i da jednostavno zatvorimo cijelu tu priču kako bi taj dio Sisačko-moslavačke županije dakle i Turopolje i Banovina i Posavina imali adekvatnu opskrbu sa pitkom vodom cjelokupnog stanovništva. Hvala lijepo.
Gospodin zastupnik Zdravko Ronko. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pitanje bih svoje uputio ministru Šukeru. Naime, svekolikoj javnosti poznato je da je 2006. godine došlo do … [[Govornik se ne razumije.]] Požeško-slavonske županije, jer je tijekom 2004. i 2005. godine aktualna županijska vlast napravila štetu od 316 milijuna kuna u kojih nije uračunato zdravstvo. Podsjećam da je u tom košmaru potonuo i povjerenik Vlade Republike Hrvatske, jer na njegove SOS poruke za onih 64 milijuna kuna da im hitno doznačite sredstava kako županija ne bi pala. Vlada je na neki način, dakako ministarstvo ostalo gluho. Pa evo, izvlačenje tih kola iz gliba počelo je sa racijskim programom i počelo je zahtjevom prema Vladi Republike Hrvatske da se aktivno uključi ne samo u sanaciju štete, nego da se uključi i u namirenje vjerovnika od trenutno koliko oni traže 160 milijuna kuna. Činjenica je da su prošle dvije godine. Činjenica je da se vjerovnici naplatili sa računa naših građana, građana Požeško-slavonske županije koji nisu bili ni krivi ni dužni, koji nisu ni luk jeli, ni luk mirisali, do sada su se naplatili 35 milijuna kuna, to znači da su građani Požeško-slavonske županije za toliko osiromašeni. Vlada je na neki način i dalje ostala za sada gluha. Nisu pomogle znate ni one interpelacije, nije pomogao ni dopis Vladi, nisu pomogli ni amandmani na proračun i ove godine evo mi smo suočeni opet sa činjenicom da iz proračuna moramo namiriti 17,8 milijuna kuna, govorim bez onog reprograma, a toliko je i proračun naše županije. Dakle, slijedio bi opet jedan kolaps i ja očekujem i tražim, a na neki način i podsjećam Vladu i Ministarstvo financija kako je na identičan način u općini Velika, istina Bog tamo je na vlasti HDZ, da je Ministarstvo financija interveniralo u toj općini sa doznakom nekoliko milijuna sredstava. I moje je pitanje, kao takovo upućujem dakle, ministru Šukeru ono je vrlo jednostavno, kada će i konačno i s koliko novca Vlada odnosno ministarstvo intervenirati iz državnog proračuna prema Požeško-slavonskoj županiji? Hvala lijepo.
Ministar Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče, pa u ovom Visokom domu je prije 2 godine i još nešto bila interpelacija oko stanja u Požeško-slavonskoj županiji. Nakon iznošenja argumenata i s jedne i s druge strane u jednom trenutku je pokojni predsjednik SDP-a gospodin Ivica Račan, izašao za govornicu i rekao da se obustavlja rasprava za razloga što su argumenti od strane Vlade imali i određenu snagu i trebalo je oko nekih stvari raspraviti. Također u javnoj raspravi vas i mene i ljudi iz Vlade, bio vam je predočeno model rješavanja situacije u Požeško-slavonskoj županiji. Ima nešto što je ekonomski vrlo teško protumačiti. Proračun Požeško-slavonske županije bez decentraliziranih sredstava je 20 milijuna kuna, a vi pričate o gubitku od 315 milijuna kuna. Što se trebalo dogoditi, koliki poslovi su se trebali dogoditi u županiji koja godišnje može investirati nekoliko milijuna kuna da se napravi dug od 315 milijuna kuna? No pustimo i to na stranu. Vama je predložen model kako da se riješi problem Požeško-slavonske županije, vaš odgovor je bio na to, da ste išli zadužiti županiju bez suglasnosti Ministarstva financija, bez suglasnosti hrvatske Vlade, a vama je rečeno da idete sa reprogramom dugova za, na institucijama koje su podigle kredit, a ne Požeško-slavonska županija. To imam napismeno, to vam i odgovaram. Vlada Republike Hrvatske da ne bi došlo do kolapsa osnovnog školstva, srednjeg školstva, socijale direktno iz proračuna financira i osnovno školstvo i srednje školstvo i socijalu i tu nema nikakvih problema županija najnormalnije funkcionira. Također, određeni infrastrukturni projekti, kapitalni na području županije se rade i na takav način Vlada pomaže i pomagat će i dalje kao i sve jedinice lokalne samouprave. No ono što na što ne možemo pristati, ne možemo nikako prihvatiti, a to je da vi pojedine troškove računate dva, tri puta i zbrajate ih i dolazite do 315 milijuna. Dakle, predložen vam je model na kojem Vlada može pomoći i na takav da ste prihvatili taj model, danas u Požeško-slavonskoj županiji ne bi bilo više nikakvih problema. Ona i sad, osnovne one institucije funkcioniraju bez problema. Međutim, vi samo pogledajte glavu odluke županijske o zaduženju. Tamo spominjete se na nešto što nije utemeljeno na zakonu i ničemu. Dakle, donijeli ste odluke koje su u suprotnosti sa zakonom, dok ste bili župan. Vlada na to naprosto ne može održati odluke koje su u suprotnosti sa zakonom, ali ponavljam kao i svakoj drugoj jedinici lokalne i regionalne samouprave Vlada će normalno pomoći u projektima koji imaju svoju opravdanost i koji trebaju financijsku pomoć sa državne razine. No, postavljam i sebi i vama pitanje, kako županija koja je tada imala izvorni proračun manji od 20 milijuna kuna može utrošiti 315 milijuna kuna za dvije ili tri godine, a gdje su ti novci? Gdje su ti novci? Međutim, model izdavanja mjenica određenim izvođačima na području Požeško-slavonske županije je model koji je bio započet u gradu Požegi. I kako je to tamo funkcioniralo, državna revizija ima svoje mišljenje, državna revizija je konstatirala u svom navodu koliki je dug. Vi ste ga povećali pet, šest puta. Pa i vas sam osobno zvao i kada smo razgovarali da sjednemo i raščistimo i temeljem naloga državne revizije, da riješimo probleme. Ali ne na način kako ste vi htjeli iz državnog proračuna dobiti 315 milijuna keša i na takav način rješavati problem. To naprosto ne ide, jer te obaveze ne stoje. Ne možete jednu obavezu tri puta zbrajati, jedanput u Hrvatskim cestama, zapravo u ovim Županijskim cestama, drugi puta kroz izdavanje mjenica županijskog proračuna i treći puta kroz obvezu županije za vraćanje tog kredita. Dakle, prihvatite onaj model koji vam je nuđen, Vlada će vam pomoći isto kao i svim ostalima.
Gospodin zastupnik Zdravko Ronko. Izvolite.
Gospodine ministre, Zdravko Ronko nije dužan, to je jedno. A drugo, gdje su novci i mi se pitamo. Ali morate znati da smo kroz te dvije godine iz opozicije poslali petnaestak zahtjeva, molbi da stanete na kraj tom ludilu u Požeško-slavonskoj županiji. Međutim, kontrolni mehanizmi svi ove države su bili zakočeni. Nitko nije reagirao, sve dok nije došlo do sloma. Što se tiče navodno nekakvog objašnjenja vašega da smo se mi zaduživali, nemojte da obmanjujemo javnost, jer nema potrebe gospodine ministre. Znate i sami da se jedinica lokalne samouprave može maksimalno zadužiti 20%. Isto tako znate, a to je utvrdila i Državna revizija kada se već na nju pozivate, da je zaduženost bila 467%. Ma tko bi nama još dao nekakav krediti da se mi zadužimo u županiji? I neistina je da smo od onog trenutka kada smo preuzeli županiju, i neistina je da od onda od kada sam ja župan da smo dobili i kune kredita, u samo smo išli u određene reprograme, jer Vlada nije uskakala ili ministarstvo nije htjelo uskočiti da servisiramo one kreditne linije koje su nam na neki način nametnute. Što se tiče štete kolika je, ja ponavljam, šteta je 316 milijuna kuna. Govorimo o šteti, ne o gubitku, nego o šteti govorimo. I još nešto, pozvao sam vas da se pridružite rješavanju ovih 169 milijuna kuna, koje ovog trenutka od nas traže vjerovnici. Vjerovnici koji imaju sudske presude općih sudova, trgovačkih sudova i banke koje nam sjede za vratom. A nikakvih mi drugih nemamo niti obveza. Ako bude se morala namirivati ona razlika do 316, pozivam vas također iz Vlade da jednostavno na tom polju date jedan doprinos i to veliki doprinos, jer je upravo onaj koji je mogao te kontrolne mehanizme upotrijebiti i zaustaviti, rekoh ono ludilo, taj to nije napravio i Vlada mislim da bi trebala biti obveza da sjedne zajedno s nama i da mi zajednički ovo riješimo [[Upadica: Hvala lijepa, hvala lijepa.]] Građani Požeške županije nisu građani Požeško-slavonske županije, nisu za ovo krivi [[Upadica: Hvala lijepa.]] I ne smiju se kažnjavati samo zato što se nekome ne sviđa njihova volja i njihovo pravo da biraju drugi.
Gospodin zastupnik Bruno Kurelić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Svoje pitanje uputiti ću potpredsjedniku Vlade, gospodinu Damiru Polančecu. Ovih dana uz svakodnevno poskupljenje naftnih derivata još jedna blagodat za iscrpljenog hrvatskog građanina, poskupljenje struje. HEP je tražio poskupljenje od 54%. Premijer Sanader je dopustio poskupljenje od 20%. Pogledajte cijenjeni građani što vam taj HEP kojemu je gazda, vjerojatno Vlada, htio učiniti. I kako je premijer iznašao još jedno spasonosno rješenje. I stoga, uvjerava nas premijer Sanader nema razloga za paniku, već naprotiv za olakšanje, jer u ovim kriznim vremenima moramo biti zadovoljni ako smo siti. Još nas iz Vlade uvjeravaju da ako trošimo malo struje to poskupljenje nećemo niti osjetiti. Dakle, nemojte trošiti struju pa vam ona neće biti skupa. Pametnom dosta. A s druge strane HEP pute do potrošača izgubi oko 2 milijarde kilovat sati odnosno cijelu struju proizvedenu u Nuklearnoj elektrani Krško za Hrvatsku a u isto vrijeme ima novaca da npr. sponzorira nogometne klubove iz džepova tih istih građana kojima diže struje. Gospodine potpredsjedniče Vlade, gospodine Polančec, zbog čega, prije nego što ste odobrili poskupljenje struje niste učinili nešto za, da HEP posluje racionalnije i da na taj način spriječite ovaj strujni udar na džepove građana.
Potpredsjednik Vlade, Damir Polančec. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani saborski zastupniče, više bih volio da ste mi postavili pitanje a ne ga pročitali, no ja ću se potruditi dati vam direktan odgovor. Dakle, prije svega vraćam vas i sve nas na onu energetsku strategiju o kojoj sam pričao. Dozvolite mi da napomenem da je zadnja korekcija električne energije u Hrvatskoj izvršena ozbiljnija korekcija 2005. godine. Od 2005. pa do danas, puno se toga promijenilo u našem okruženju, a najvažnije i što najvećim dijelom ima utjecaj na cijenu električne energije je sljedeći. Dakle, prije svega na burzama cijena električne energije u Europi je porasla, odnosno udvostručila se u posljednjih godinu dana. A kao što znate i to sam već danas govorio, oko 20-ak% svojih potreba namirujemo iz uvoza. Druga činjenica koja ima itekako utjecaj na to da je bila nužna korekcija cijene, leži u tome da su energenti koje HEP koristi u svojim termoelektranama za proizvodnju električne energije itekako poskupjeli u posljednjih tri godine. Govorimo o plinu, govorimo o lož ulju, govorimo o mazutu, u prosjeku 76%. Upravo iz te dvije činjenice proizlazi argumentacija za nužnost korekcije cijene električne energije. No, da ne bi bilo da HEP u te tri godine ništa nije učinio na vlastitim rezervama i na poboljšanju svojega poslovanja, rezultata poslovanja, upoznati ću vas sa nekoliko činjenica. Prvo, HEP je 2005. godine imao 560 ljudi više zaposlenih u odnosu na brojku zaposlenih danas u HEP-u. Dakle, HEP je u tri protekle godine smanjio broj zaposlenih za 560. S druge strane gubici o kojima vi govorite možemo ih podijeliti u dvije osnovne grupe: gubitke u distribuciji i gubitke u prijenosu. I jedni i drugi su u postotku od ukupne, dakle, električne energije koja se potroši u Hrvatskoj itekako pale. Itekako pale. S treće strane, samo u prošloj godini kako bi HEP mogao pozitivno poslovati i kako ne bi bilo nužnosti za povećanje cijene HEP je smanjio svoje troškove održavanja sustava za preko 300 milijuna kuna i to su vrlo konkretni doprinosi HEP-a. Činjenica da je HEP u ovom trenutku u investicijskom ciklusu u tri dakle, velika postrojenja za proizvodnju električne energije. I ukoliko želimo da HEP investira i dođemo u situaciju da 2015. godine imamo samodostatnost u proizvodnji električne energije, trebalo bi HEP-u odobriti poskupljenje koje je i tražio, dakle od 54%. Međutim, u energetskoj strategiji, jasno smo se opredijelili, a nadam se da će to ovaj uvaženi visoki Dom i prihvatiti kada ćemo voditi raspravu o energetskoj strategiji da umjesto HEP-a jednim dijelom investitor bude privatni kapital. Upravo zahvaljujući toj činjenici dolazimo u situaciju da nije nužno odobriti povećanje cijene električne energije od 54% nego je dovoljno 20%. I da ne bi bilo da i država u tom smislu, odnosno Vlada ništa nije učinila, da umanji zahtjev HEP-a za korekcijom električne energije. Želim jasno reći da dug HEP-a po … [[Govornik se ne razumije.]] dugu, odlukom Vlade biti će pretvoren dakle, u kapital HEP-a, kako bismo smanjili i za taj iznos, a radi se o preko 100 milijuna dolara, potrebu za povećanje cijene električne energije. I to je naš konkretan doprinos tome da korekcija cijena nije veća nego je na razini od 20%. Dodatno vam želim reći da ćemo u vlasništvu HEP-a prenijeti određenu drugu imovinu zemljišta i vjerojatno neke dionice i udjele kako bi utjecali na to da zahtjev za korekciju cijene bude što je moguće manje. Dakle, vrlo konkretno HEP je u tri godine smanjio broj zaposlenih za 560. HEP je dakle, smanjio gubitke u prijenosu i distribuciji, HEP je smanjio troškove održavanja za preko 300 milijuna kuna, Vlada sudjelovala prijenosom potraživanja u kapital za više od 100 milijuna dolara i otvara mu u energetskoj strategiji mogućnost da privatni kapital investira. I zbog toga je korekcija koja je nužna i minimalna od 20% je odobrena od mojeg ministarstva, kao resornog ministarstva. Hvala lijepa.
Gospodin zastupnik Bruno Kurelić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Prije nego što dam kratku opservaciju na vaš odgovor, dopustite da vam kažem, koliko moje skromno sjećanje je da je jedino za vrijeme nezavisne države Hrvatske bilo zabranjeno čitanje u ovom cijenjenom Domu, kako diskusije, tako i ovih pitanja. Moralo se govoriti. Što se tiče ovog vašeg, cijenim vaše odgovore, oni su bili zaista široki, ali dopustite da svakodnevnica koja nas okružuje ima nešto i drugačiju sliku. A ona mene osobno podsjeća da vi vodite politiku Robin Hooda pa je vrijeme da sa tom glumom prestanemo. Ja ću biti vrlo kratak. U očekivanju rezultata vaših mjera koje ću vjerojatno konačno, do kojih će vjerojatno konačno doći sjetih se jedne priče iz svog djetinjstva u osnovnoj školi, a ta priča ide otprilike ovako. Kad roditelja nije bilo kod kuće mali je Jožica, naravno Tito, da sad krenem na drugu ideološku stranu uzeo pečenu svinjsku glavu iz šporeta i nahranio svoju … [[Govornik se ne razumije, govornici govore uglas.]] [[Upadica: Nemojmo, nemojmo priče iz davnine od Ivane Brlić Mažuranić. Pustimo sada.]] Evo samo to. Ali da kažem rezultat te priče. Sljedećeg dana dobili … /Govornik je isključen./ …
Dobro. Evo, gospodin zastupnik Tomislav Čuljak. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Moje pitanje vezano je za ulazak Republike Hrvatske u NATO. Naime hrvatskoj javnosti je dobro poznato da je Republika Hrvatska sa NATO summit-a u Bukureštu dobila pozivnicu za pristupanje NATO-u. Uz naravno sve prednosti sa sigurnosnog gledišta ulazak u NATO trebao bi donijeti i poticaj hrvatskom gospodarstvu. Za građane u Republici Hrvatskoj vrlo je važno pitanje zapošljavanja i otvaranje novih radnih mjesta. Zato ja svoje pitanje upućujem državnoj tajnici u Ministarstvu vanjskih poslova i europskih integracija gospođi Matković, Bianci Matković hoće li ulaskom u NATO, hoće li se ulaskom u NATO otvoriti mogućnosti novih zapošljavanja i u toj asocijaciji?
Državna tajnica Bianca Matković.
Hvala lijepa. Pa evo rekli ste sami na summit-u u Bukureštu Hrvatska je dobila pozivnicu za punopravno članstvo. Mi smo nakon toga imali dva kruga pristupnih razgovora koje smo uspješno završili. 9. srpnja biti će potpisivanje pristupnog protokola nakon čega slijedi ratifikacija u zemljama članicama. Očekujemo da do summit-a sljedeće godine, do jubilarnog summit-a 60. u proljeće sljedeće godine Hrvatska će postati punopravno članica NATO i da odgovorim na vaše pitanje. Da. Ulaskom Republike Hrvatske u, kao punopravne članice u Sjevernoatlanski savez otvara se mogućnost zapošljavanja za naše građane. Mi smo se i tijekom ovih pristupnih razgovora obvezali povećati broj naših djelatnika u diplomatskoj misiji, u misiji pri NATO-u na otprilike 45, ali isto tako tih 45 djelatnika znači to je kvota koju moramo ispuniti u prvoj godini članstva. Osoblje se dijeli na civilno i vojno osoblje. Što se civilnog osoblja tiče to je međunarodno osoblje. Traži se putem javnog natječaja. Zemlja članica može dati preporuke međutim kandidati se ocjenjuju prvenstveno temeljem svojih osobnih sposobnosti i temeljem vrlo strogih razredbenih postupaka koji se provode. Što se tiče vojnih, vojnog osoblja oružane snage već sada su izrazile spremnost za davanje određenog broja ljudi koji bi radili u Bruxellesu u NATO organizaciji. Ali isto tako informacija za vas i za hrvatsku javnost da za sve hrvatske studente koji završavaju studij ili su upravo završili studij od druge polovice 2009. godine otvara se mogućnost stažiranja, plaćenog stažiranja u NATO-ovom sjedištu … [[Govornica se ne razumije.]] Hvala.
Gospodin zastupnik Tomislav Čuljak.
Evo ja zahvaljujem na ovom odgovoru i vjerujem da će ulaskom Republike Hrvatske u NATO sigurno se i uz ovaj sigurnosni aspekt otvoriti i mogućnost i zapošljavanja a vidjeli smo da hrvatska vojska već sada je zapravo u svim misijama u kojima sudjeluje pokazala da joj je mjesto u NATO-u i uvjeren sam da će u daljnjem djelovanju kada Hrvatska dobije punopravno članstvo u NATO-u i nadalje dokazivati da je, da Hrvatska vojska ravnopravna svim ostalim vojskama koje su članice NATO-a. Hvala.
Gospođa zastupnica Milanka Opačić. Izvolite.
Svoje pitanje upućujem potpredsjednici Vlade gospođi Kosor. Ako je vjerovati posljednjim brojkama Državnog zavoda za statistiku čije je čelne ljude Sanaderova Vlada micala kada im nisu odgovarali njihovi izvještaji građani Hrvatske iz dana u dan ulaze u sve deblji minus. Prošloga je mjeseca zabilježena rekordna inflacija od 6,4%. To je čini mi se najviša stopa inflacija, najviša stopa inflacije od uvođenja kune. Nikoga od nas ne treba podsjećati što znači kada se inflacija otme nadzoru i kada cijene a posebno krediti sa deviznom klauzulom krenu uzlaznom putanjom. Svi pokazatelji govore da se moramo ozbiljno zabrinuti nad velikim rastom potrošačkih cijena. Zasjedanje Povjerenstva za kontrolu cijena nije dalo nikakve rezultate jer je cijena struje za većinu kućanstava posebno onih sa više ukućana odnosno sa većim brojem djece porasla 20%. Cijene naftnih prerađevina će čini se vrlo skoro preskočiti magičnu brojku od 10 kuna za litru goriva i pitam se samo gdje li je nestalo ono Sanaderovo predizborno obećanje da će braniti litru Euro-Supera na 8 kuna. Sve to generira rast cijena hrane i svega drugog što je potrebno za život dostojan čovjeka. Roditeljima je sve teže školovati djecu. Cijene prijevoza, vrtića, toplog obroka, školarine i knjige za studente, sve to ide gore. Rast cijena činjenica je najviše pogađa umirovljenike od kojih njih 900 tisuća dakle više od 80% ima dnevno samo 44 kune za preživljavanje. To je možda pola štruce kruha, litra mlijeka, pola kilograma nekog povrća ili voća a meso samo u izlogu mesnice. Da ne spominjem da je u pitanju kako će nabavljati lijekove, kupiti neku knjigu ili poći u kazalište. Zbog toga moje pitanje glasi do kada će ova Vlada bez ikakve strategije i ideja bez nuđenja ikakvih konkretnih a ne samo kozmetičkih rješenja mirno i bešćutno promatrati pogoršanje životnog standarda i sve dublje potonuće građana Hrvatske u siromaštvu ili se možda gospođo potpredsjednice kao i uvijek slažete sa svim što gospodin premijer izjavi pa onda i sa njegovom rečenicom da je dovoljno da su ljudi siti?
Potpredsjednica Vlade ministrica Jadranka Kosor. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospođo zastupnice krenut ću od kraja. Naravno da se kao i uvijek slažem sa onime čim, što govori i što čini predsjednik Vlade Republike Hrvatske doktor Ivo Sanader. Predsjednik Vlade Republike Hrvatske u drugom mandatu. Dakle nakon što je dobio povjerenje krajem prošle godine po drugi puta i stranka kojoj je na čelu Hrvatska demokratska zajednica u vođenju države. To bez sumnje ne bi bilo tako da nije dobro vodio Vladu i da Vlada u proteklom mandatu nije dobro radila. To pokazuju rezultati izbora. U svemu što smo činili u Vladi, naravno da smo itekako pokazivali razumijevanje za trenutak sadašnji. To je tako i danas i moram vam reći, možda vi to ne želite vidjeti, ali niti Vlada promatra bešćutno, kako ste rekli što se događa na tržištu nafte i na ostalim tržištima, što se događa sa hranom, nego Vlada učinkovito pokušava i s uspjehom to ostvaruje, činiti određene korake za bolji standard građana Republike Hrvatske. U svakom slučaju poduzima znatne mjere u tom smislu. Ja ću vas podsjetiti da smo mi već početkom godine, dakle odmah nakon što je formirana Vlada sa našim partnerima, odmah na početku godine utemeljili nekoliko povjerenstava koja rade na problemima o kojima ste govorili, među ostalim i povjerenstvo koje se bavilo cijenama, ja vas želim podsjetiti da smo mi dogovorili, naravno zajedno sa našim partnerima, sindikatima i poslodavcima oko cijene kruha, oko cijene ulja, vjerujem da se toga sjećate. Isto tako, mi smo dogovorili da cijena struje, odnosno plina ne raste do početka ljeta. Što se tiče vašeg spominjanja cijena litre benzina i ostaloga, ja vas želim podsjetiti da Hrvatska ne živi kao otok, Hrvatska nije izolirana i sve ono što se događa u cijelome svijetu, naravno da se reflektira i na Hrvatsku. U trenutku kad smo mi branili, kako ste rekli cijenu litre benzina, cijena barela nafte na svjetskom tržištu je bila oko 30, 36, 32, a danas je, koliko ja znam oko 138. Prema tome, ponavljam, Hrvatska ne živi izolirana i mi naravno moramo i osjećamo posljedice kretanja, u ovom slučaju cijene nafte na svjetskom tržištu. Vlada čini ono što je u okviru mogućnosti Vlade, vi ste vjerujem čitali, a ako niste želim ponoviti ovdje da je Vlada upravo donijela neke odluke vezane za poskupljenje struje, da jedan veliki broj građana Republike Hrvatske neće doživjeti, odnosno neće osjetiti to poskupljenje. Za jednu kategoriju smo osigurali poskupljenje od 5%, a oni koji troše iznad, domaćinstva koja troše iznad 3 tisuće kilovat sati će plaćati povećanu cijenu. Prema tome, niti Vlada promatra mirno, niti pušta da se stvari događaju bez njezinoga utjecaja. Na ono što možemo, utječemo. Budući da ste spomenuli i obitelji, ja ću spomenuti činjenicu da je upravo ova Vlada osigurala besplatne udžbenike, spomenuli ste školovanje djece, besplatne udžbenike za svu onu djecu koja su obuhvaćena obveznim školovanjem, besplatni prijevoz, besplatni smještaj u domovima, da će se taj krug u ovoj godini proširiti. Prema tome, mislim da su to argumenti koje naprosto, gospođo zastupnice ne smijete i ne možete preskočiti. I završno, da ponavljam, itekako podržavam sve ono što čini predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader, to podržavaju naši partneri s kojima smo, kao što znate formirali koaliciju, budući da smo stranka koja je osvojila najviše mandata, želim vas podsjetiti 66 nakon prošlih izbora. Vjerujem da će na sljedećima biti još više. Hvala.
Gospođa zastupnica Milanka Opačić.
Vi ste stranka koja je na žalost prevarila svoje građane, vi ste rekli da ćete braniti eurosuper. Pa oprostite, vi ste rekli da ćete braniti eurosuper na 8 kuna, niste rekli građanima da postoji mogućnost svjetske krize naftnih derivata, prema tome, vi niste izvršili svoje obećanje. Danas je, dakle eurosuper zamalo pa 10 kuna. A sve ono što ste vi rekli, gospođo Kosor, na žalost demantira vas stvarnost i to kako ljudi stvarno u Hrvatskoj žive. Meni je jasno da vi to teško možete sa svoje pozicije razumjeti, ali oni ljudi koji žive od tisuću 200 kuna doista jedva preživljavaju i na rubu su gladi. Činjenica je da mirovine sve više zaostaju i da ovakav udar cijena sasvim sigurno ugrožava veliki broj i umirovljenika i nezaposlenih, a i onih koji ste prije samo 15 dana ovdje diskriminirali, a koji rade, na primjer u tekstilnoj industriji i koji neće imati minimalac niti onaj koji ste osigurali drugima. Prema tome, ta kategorija ljudi doslovno je na rubu siromaštva i žao mi je što to ne vidite.
Gospodin zastupnik Franjo Lucić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi dužnosnici hrvatske Vlade. Imam pitanje za gospodine potpredsjednika hrvatske Vlade i ministra u Ministarstvu gospodarstva, rada i poduzetništva. Naime, pitanje je u vezi javne nabave. Gospodine potpredsjedniče, obzirom da je u ovom mandatu ministarstvo preuzelo sustav javne nabave, kako ocjenjujete novi ustroj i možete li navesti aktivnosti koje su u tijeku na ovom području? Hvala lijepa.
Potpredsjednik Vlade, Damir Polančec.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, hvala lijepa gospodine saborski zastupniče. Pa kao što ste i sami spomenuli u ovome mandatu došlo je do određenih promjena, organizacijskih promjena prije svega pa je tako sustav javne nabave od ovog mandata je u nadležnosti Ministarstva gospodarstva. Govorimo o sustavu javne nabave, ne govorimo više samo o klasičnoj javnoj nabavi, kako smo mi do sada poznavali. Što čini sustav javne nabave? Sustav javne nabave čini, naravno Zakon o javnoj nabavi, čini Zakon o koncesijama i čini novi zakon kojega pripremamo, Zakon o javno-privatnom partnerstvu. Ujedno, želim reći kada govorimo već o organizacijskim promjenama da je i nadležnost za poglavlje … [[Govornik se ne razumije.]] dakle u pregovaračkom procesu. Javna je nabava je također prešla u ingerenciju i nadležnost, dakle Ministarstva gospodarstva. Naš zadatak je bio, s jedne strane osigurati institucionalni okvir za implementaciju novog sustava javne nabave, a s druge strane, naravno zakonske predispozicije da bismo sustav javne nabave u Hrvatskoj na adekvatni način mogli razvijati. Što je, dakle do sada učinjeno? Prvo, mi smo kao resorno ministarstvo uputili na Vladu, Vlada je usvojila Strategiju razvoja sustava javne nabave i još jedan vrlo važan dokument, a to je Akcijski plan za implementaciju te strategije. Jedna od važnih mjera, odnosno važnih elemenata tog akcijskog plana je i osnivanje jednog posebnog koordinativnog tijela koje bi na mjesečnom nivou, dakle jednom mjesečno izvješćivalo Vladu o tome kako se provodi implementacija strategije, odnosno gdje smo, u kojoj smo fazi sa uspostavom sustava javne nabave u Republici Hrvatskoj. Takvo koordinativno tijelo je i uspostavljeno i ministar gospodarstva po svojoj funkciji ujedno i predsjednik tog koordinativnog tijela, a u njemu su osim dakle predstavnika Ministarstva gospodarstva kojem je bivši Ured za javnu nabavu pripojen u ovome ustrojstvu i ovome mandatu i još predstavnici svih ostalih tijela javne vlasti prije svega predstavnici drugih ministarstava koji imaju veze sa sustavom javne nabave. Mi ćemo dakle na mjesečnom nivou izvješćivati Vladu o provedbi sustava javne nabave u Republici Hrvatskoj. Što se pak tiče samog zakonodavnog okvira moram reći da smo do sada pripremili izmjene i dopune Zakona o javnoj nabavi i da smo pripremili u ministarstvu i uputili dakle u Vladinu proceduru novi Zakon o javno-privatnom partnerstvu koji bi trebao zajedno sa izmjenama i dopunama Zakona o javnoj nabavi biti vrlo skoro i na vašim klupama, dakle na dnevnom redu Hrvatskoga sabora. Ono što radimo u suradnji sa Ministarstvom financija, odnosno gdje je Ministarstvo financija nositelj glavne aktivnosti to je aktivnost izrade novog Zakona o koncesijama koji je također u ministarstvu pripremljen i očekujemo ga dakle prvo na Vladi, a onda na Saboru vrlo skoro. Time ćemo dakle definirati i zakonodavni okvir kroz ta tri ključna osnovna zakona, Zakon o javnoj nabavi, Zakon o javno-privatnom partnerstvu i Zakon o koncesijama čime će sustav javne nabave u potpunosti biti dakle implementiran u Republici Hrvatskoj. S obzirom na određene novine u ovome trenutku mogu reći da smo pristupili i edukaciji svih onih koji će po sustavu javne nabave prije svega po Zakonu o javnoj nabavi i funkcionirati. Tako provodimo i zajedno sa našim partnerima Hrvatskom gospodarskom komorom i Hrvatskom udrugom poslodavaca diljem Hrvatske po svim županijama i edukacije za sve predstavnike dakle javne vlasti, mislim tu i na predstavnike ministarstava, ali mislim na predstavnike gradova, općina i županija koji će provoditi natječaje po Zakonu o javnoj nabavi i za njih se u ovom trenutku intenzivno provodi edukacija. Jedan takav edukativni program je upravo u ovom trenutku u tijeku u Koprivnici, sjedištu Koprivničko-križevačke županije. Uz to, ustrojili smo i "cool centar" u Ministarstvu gospodarstva na koji svi zainteresirani mogu nazvati, informirati se i dobiti upute na koji način provoditi dakle postupak javne nabave bilo da se radi o dakle klasičnoj javnoj nabavi ili o odobrenju koncesije. Hvala vam lijepo.
Gospodin zastupnik Franjo Lucić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Siguran sam da će pripajanjem javne nabave Ministarstvo gospodarstva i svim ovim poglavljima koje ste ovdje spomenuli, sigurno pridonijeti tome da će još djelotvorniji sustav javne nabave biti u budućnosti. Hvala vam lijepo.
Gospodin zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, pitanje postavljam ministru Šukeru. Građani Hrvatske svaka dva tjedna sa strepnjom iščekuju koliko će poskupiti naftni derivati na INA-nim crpkama. Razlog poskupljenja naftnih derivata pravda se porastom cijene nafte na svjetskom i mediteranskom tržištu. Međutim 20% potreba za naftom dolazi iz naftnih i plinskih kondenzata za naftnih nalazišta iz domaćih izvora. Tako je prošle godine proizvedeno milijun i 139 tisuća tona ili 7 milijuna 152 tisuće 920 barela nafte u Hrvatskoj. Troškovi proizvodnje više od 7 milijuna barela nafte su negdje oko 30 dolara po barelu. Benzin proizveden iz takve nafte građani na benzinskim crpkama INA-e plaćaju kao da je nafta proizvedena i plaćena po 130 i više dolara. Građani Hrvatske očito nemaju nikakve koristi od tako proizvedene nafte, jer benzin proizveden od hrvatske nafte plaćaju kao da je nafta proizvedena negdje u Perzijskom zaljevu i da je vlasnik te nafte neki šeik. Lokalna zajednica isto tako nema nikakve koristi ili male koristi zato jer je renta za vađenje nafte gotovo simbolična. Ministre Šuker, građani Hrvatske pitaju vas: Tko zarađuje na njihovoj nafti?
Ministar financija, Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine zastupniče ne znam u kojoj je funkciji postavio pitanje gospodin Mršić, no radi hrvatske javnosti htio bih nešto reći. Mislim da nije korektno govoriti da na INA-nim pumpama poskupi gorivo. INA izvan turističke sezone sudjeluje u ukupnom tržištu negdje oko 55%, a 45% sudjeluju konkurentske tvrtke, a u vremenu turističke sezone s obzirom da te konkurentske tvrtke imaju daleko više pumpi na autocestama, koncesije su date na nekakav čudan način između 2000. i 2004. tada INA pada ispod 50% i onda kada govorimo o poskupljenju goriva onda treba reći da je gorivo poskupilo u Hrvatskoj. Dakle digla je cijenu i INA i sve ostale tvrtke koje se bave sa prodajom goriva u Republici Hrvatskoj. Druga stvar, INA kotira na burzi. Mi smo potpisali određeni prospekt i potpisali smo određene obaveze. Nema administrativnog određivanja cijena, tržište diktira sve. Prema tome nemojmo pričati o nekakvim populističkim mjerama. S druge strane postavlja se jedno pitanje, koja cijena goriva bi bila na benzinskim pumpama kod konkurentskih tvrtki. Jer ako je problem u INA-i, ako INA ima skupo gorivo, zašto onda ostalih pet ili šest tvrtki ili recimo tri-četiri najveće u Hrvatskoj koje imaju pola tržišta, zašto one nemaju, dižu cijenu goriva ako cijena goriva može biti niža i ako to nije stvar globalnog kretanja. Dakle INA se ponaša sukladno onome što vlada na tržištu kao i sve druge kompanije i prema tome, možda da one benzinske pumpe nisu tako dane nekim drugim tvrtkama u koncesiju, možda da ih ima INA, možda bi INA bila u poziciji da se danas možda malo drugačije ponaša i možda da nisu takvi vlasnički odnosi tj. da sa 25% se nekome dalo praktički 50% upravljačkih prava i mogao bih ja postaviti ovdje niz drugih pitanja, ali nema se smisla vraćati na nešto što je bilo prije 6-7 godina, tada je cijena barela bila 30 dolara, danas je 135 i sasvim drugačiji uvjeti. Tada je INA pokrivala 90% hrvatskog tržišta, danas pokriva samo 50% i mogli bi tako nabrajati do besvijesti.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Ministre Šuker niste mi uopće odgovorio na pitanje. Ja vas nisam pitao kolika je cijena benzina na bilo kojoj crpki i kakav je udjel koje crpke ili kojeg naftnog lanca ovdje u Hrvatskoj. Ja sam vas pitao sljedeće: U prva četiri mjeseca proizvedeno je 347 tisuća tone hrvatske nafte. To je 2 milijuna 191 tisuću barela. Razlika u cijeni između troškova proizvodnje i onoga što hrvatski građani plaćaju na tim crpkama je 100 dolara ili 942 milijuna kuna. Ja sam vas pitao gdje je tih 942 milijuna kuna koje je INA zaradila i ostvarila razliku u prihodu samo u cijevi hrvatske nafte. To je nafta hrvatskih građana i ti novci bi trebali biti novci hrvatskih građana. Ja vas molim pisani odgovor na moje pitanje.
Gospodin zastupnik Branko Kutija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Svoje pitanje ću uputiti ministru poljoprivrede, gospodinu Pankretiću. Evo, s obzirom da dolazim iz Zadarske županije, prostora koji se bavi tradicionalno sa poljoprivrednom proizvodnjom odnosno sa marikulturom i ribarstvom, interesira me gospodine ministre koje novine donosi Pravilnik o provedbi modela kapitalnih ulaganja u poljoprivredi odnosno ribarstvo. Hvala.
Ministar Božidar Pankretić. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa evo, nekoliko rečenica o novom modelu kojega imamo vezan je uz kapitalna ulaganja. Možda na početku da kažem da investicijska potpora podrazumijeva dodjelu nepovratnih sredstava iz državnog proračuna, a odnosi se ne samo na poljoprivredu nego i na ribarstvo. U ovom dijelu rekao bih shvaćajući da određene stvari kojima možemo najdirektnije utjecati na konkurentnost naših poljoprivrednika, ali i ribara jest da im pripomognemo kod njihovih investicija. U tom dijelu smo i u proračunu osigurali gotovo tri puta veća sredstva koja se odnose na kapitalna ulaganja nego je to bilo u prošloj godini. Dakako da smo tome i prilagodili izmjene postojećega pravilnika. Nekoliko najosnovnijih rečenica o tome, kreće u tom dijelu da se za početni povratak u ovom iznosu sredstava smanjili smo na 40 tisuća kuna gdje svatko od poljoprivrednih proizvođača i ribara može zatražiti od ministarstva nepovratni povrat sredstava. Što se tiče investicija, podijelili smo ih u dvije skupine. Prva skupina su jednostavne investicije gdje ulazi sve ono što naši poljoprivrednici i ribari investiraju u tom dijelu od nabave mehanizacije, opreme, svega onoga što im je potrebno u njihovoj proizvodnji i u tom dijelu također je povećan iznos sredstava sa 250 tisuća bespovratno na 500 tisuća kuna bespovratno. Također ovdje je jedna novina koja se odnosi a koja nije bila do sada, a to je da oni poljoprivredni proizvođači i ribari koji su do sada mogli koristiti ova sredstva, ali samo ako su bili u određenoj kreditnoj liniji, sada će moći koristiti ova sredstva i ako uplate vlastitim sredstvima. U onom dijelu koji se odnosi na, mi smo ih nazvali složene investicije ili drugu skupinu, to su operativni programi. Od operativnog programa govedarstva, svinjogojstva, peradarstva, podizanja višegodišnjih nasada i svih onih koje donosi hrvatska Vlada, u tom dijelu je povećanje sredstava na bespovratan iznos do 3 i pol milijuna kuna, što smatramo da će biti dostatan iznos također usmjeren u ovaj dio koji se odnosi na povećanje konkurentnosti naših proizvođača. Moram napomenuti da sve ove programe, posebice ove operativne radimo zajedno sa Hrvatskom bankom za obnovu i razvoj gdje smo također dogovorili sa Hrvatskom bankom za obnovu i razvoj da povećamo rok otplate ili produžimo ove kredite. Oni su do sada bili deset godina, od toga dvije godine "grace" perioda. Sada se to produžuje na 15 godina i također dvije godine "grace" perioda, što omogućuje da ako naši poljoprivrednim proizvođačima da mogu, ja bih rekao što lakše, podnijeti tu ukupnu investiciju. Mislimo da ovim poboljšanjima koje smo učinili u ovom dijelu ćemo na neki način aktivirati naše poljoprivredne proizvođače, pa evo i ovo je način da ih sve pozovem s obzirom da su promjene stupile na snagu, da se jave kod svojih savjetodavaca u Hrvatski stočarski centar gdje će moći dobiti podrobnije informacije, evo o novom Pravilniku i o budućim mogućnostima investiranja u poljoprivrednoj proizvodnji. Hvala lijepo.
Gospodin zastupnik Branko Kutija.
Zahvaljujem se gospodine ministre, zadovoljan sam sa odgovorom.
Gospodin zastupnik Vladimir Ivković. Izvolite.
Zahvaljujem se potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Moje pitanje odnosi se na pregovaračke procese i upućeno je Ministarstvu pravosuđa odnosno prisutnom državnom tajniku Draženu Bošnjakoviću. S obzirom da je pred neko vrijeme ta tema dosta uzbuđivala javnosti iznošene su različite tvrdnje vezane za to koliko mi zaostajemo na tom području, na području pravosuđa u odnosu na uvjete koje moramo ispuniti za Europsku uniju. Pitanje bi bilo gdje smo danas, kraj je 6. mjeseca, 23. poglavlje je presudno poglavlje u tim pregovorima, pa bi me zanimali detalji oko toga gdje smo, što nas još čeka i što možemo očekivati od samih pregovora. Hvala.
Državni tajnik u ministarstvu pravosuđa Dražen Bošnjaković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine saborski zastupniče. Doista ovo je jedno iznimno važno vrijeme, jedan iznimno važan trenutak za naše pravosuđe. Naime, vezano za pravosuđe, iz Ministarstva pravosuđa i Vlade Republike Hrvatske upućen je cijeli niz strateško-planskih dokumenata, akcijsko-provedbenih, ali i zakonskih prijedloga koji će se naći već na ovoj sjednici Sabora. Samo da podsjetim, već nakon pauze imat ćemo kao prvu točku dnevnog reda bit će Strategija suzbijanja korupcije. Pripremili smo nakon toga već i akcijski plan za provođenje te strategije koju bi trebala usvojiti Vlada Republike Hrvatske. Ali, da podsjetim, prije ne tako dugo donijeli smo upravo u ovom domu Zakon o besplatnoj pravnoj pomoći kojom ćemo omogućiti naših građanima slabijeg imovnog stanja da ostvare zaštitu pred sudom u sudskom postupku. Također u ovom domu prošli smo prvo čitanje Zakona o novoj mreži općinskih sudova u Republici Hrvatskoj, što je jedan vrlo veliki proces, što je jedan vrlo bitan zakon. Nakon toga pripremili smo i Zakon o izmjenama Zakona o parničnom postupku kojim ćemo subjektima u pravosuđu omogućiti i dati nove alate da u postupcima pred pravosuđem budemo što efikasniji i budemo što uspješniji. Na ovoj sjednici također imamo izmjene iz Zakona o sudovima. Pripremljen je i Zakon o vježbeništvu i polaganju pravosudnog ispita. Dakle cijeli jedan set i niz zakonskih i operativnih dokumenata i pred Vladom i pred Hrvatskim saborom. Stoga vjerujem da ćemo do konca 6. mjeseca zaista ostvariti veliki napredak u ovim pregovorima, ali ono što je još bitnije mislim da ćemo ostvariti jedan bolji i normativni i institucionalni okvir za funkcioniranje našeg pravosuđa. Hvala lijepo.
Zastupnik Vladimir Ivković.
Hvala državnom tajniku i vjerujem da će se i ovo ostvariti.
Gospođa zastupnica Mirjana Ferić-Vac, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, moje pitanje postavljam gospođi potpredsjednici Vlade Republike Hrvatske, a odnosi se na mlade i odnos vaše Vlade, Vlade Republike Hrvatske prema mladima. Onima u razdoblju recimo od 20 do 40 godine. Od sredine 2007. godine, sve su hrvatske banke značajno podigle kamatne stope što je poznato i to na stambene bankarske kredite, a to je rezultiralo rastom kreditnih rata od 5 do 10% različiti. Dakle, istovremeno u tom razdoblju plaće u posljednjih godinu dana bilježe realan pad. Današnjim mladima, upravo u ovom razdoblju kada stvaraju obitelj, kada su se zaposlili i kada stvaraju preduvjete jednog plodonosnog rada i doprinosa, boljitku Republike Hrvatske sam nedostižan, on je potreba, on je uvjet svega drugoga i postaje uteg oko vrata. Mene zanima konkretno, što Vlada planira učiniti kako bi mladima omogućila kupovinu stana?
Potpredsjednica Vlade, ministrica Jadranka Kosor.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče, gospođo zastupnice. Ja sam dobila prema onom što je tajništvo Sabora dostavilo naznaku da ćete pitati nešto u svezi branitelja, ali nema problema, mogu naravno i o mladima, evo, tako je iz vašeg kluba došlo, ali nema, nema problema. Dakle, hvala vam lijepa na tom pitanju, budući da mogu reći da je Vlada Republike Hrvatske i u prošlom mandatu napravila niz važnih iskoraka upravo vezanih za mlade ljude u Hrvatskoj. Spomenuti ću neke, primjerice, naravno od činjenice da želimo i da gradimo društvo znanja, da smo širom otvorili vrata mladim ljudima da se mogu školovati. Vi znate za inicijativu dakle, da svi učenici mogu završiti srednju školu, a onda isto tako da se što više mladih može upisati na fakulteta. Ono što smo napravili, ponoviti ću, malo prije sam spomenula, također vijest o osiguranju uvjeta da se to može dogoditi, dakle, ulaganje u znanost, ulaganje u osnovne i srednje škole, izgradnja škola, to je sve vezano za mlade. Ali isto tako i besplatni udžbenici koje sam već spominjala, naravno prijevoz i boravak u domovima. Isto tako, želim spomenuti projekte zapošljavanja, dakle, da bi netko došao do stana, odgovaram na vaše pitanje, da bi imao uvjete za to, onda svakako mora se što je moguće prije zaposliti. Mi smo napravili niz projekata za zapošljavanje mladih ljudi, to su i ciljane skupine, evo kroz ministarstvo, odnosno programe Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva. Osobito želimo potaknuti mlade da ulaze u svijet poduzetništva, u tom smislu postoje i posebni poticaji. A želim spomenuti i jedan od projekata koji je sasvim sigurno u temeljima programa Vlade Republike Hrvatske, koje smo spominjali i tijekom izbora a evo sada djelatno i ostvarujemo, a to je oslobađanje, odnosno određene povlastice za poslodavce, oslobađanje plaćanja doprinosa za zdravstveno osiguranje, za one mlade ljude koji se prvi puta zapošljavaju, znači u godinu dana, to je evo jedan projekt koji će doći, upravo na raspravu u Hrvatski sabora, koji smo raspravili u Vladi. Prema tome, to su, to je niz poticaja, ponavljam mladim ljudima, za zapošljavanje, a onda naravno i da uz određene olakšice riješe svoje temeljno pitanje, to je naravno pitanje krova nad glavom. Ja se slažem s vama da je to jedno od prevažnih pitanja, prije svega da se mladi ljudi školuju, da se zaposle i onda da što prije mogu riješiti stambeni problem, jer to je i nešto što se naslanja na našu nacionalnu populacijsku politiku. U tom smislu mi ćemo imati i određene mjere koje su zapisane u tom dokumentu koje je ovaj Visoki dom donio, dakle, da što je moguće lakše, mladi ljudi koji osnivaju obitelji, koji žele imati djecu mogu riješiti svoje stambeno pitanje. Hvala vam lijepa.
Gospođa Mirjana Ferić-Vac.
Hvala lijepa, ja nisam pitala o … [[Govornik se ne razumije.]] ja nisam pitala o školama, nego ovom konkretnom, ne samo što piše, nego što se zaista i provodi i što je dio plana. Jer ova situacija koje smo svjesni, zadnjih nekoliko tjedana o nasilju među mladim ljudima, a to se sada tiče one populacije koja je u školama o kojima vi govorite je eskaliralo, učenici se obračunavaju međusobno, učenici sa profesorima, daleko ide taj val mržnje. Pa reći ću da je i govor mržnje mladog čovjeka ispod 30 godina dovodi do obračuna sa pravobraniteljicom koja se na to referira. Ja mislim, gospođo Kosor, da Vlada mora biti odgovorna i dobiti pohvale za sve što čini, ali odgovorna je i za ono što ne čini, ne čini u rokovima i nema pravih pokazatelja da se to provodi. Prema tome, osiguravanje materijalnih preduvjeta po pitanju stanovanja i zaposlenja dužna je osigurati mladim naraštajima i kvalitetno obrazovanje, ali i odgoj za demokraciju kada već govorite o školama. I na tragu ovih nasilja kojima svjedočimo, isto tako odgoj za ljudska prava i za ne nasilje, za nekonfliktno rješavanje nasilja, a to je ono što nas stvara u jednu kvalitetnu, u kvalitetan preduvjet za bolji razvoj u budućnosti. A za ovo pitanje konkretno ću vas moliti pismeni odgovor.
Gospodin zastupnik Šima Đurđević. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, članovi Vlade, kolegice i kolege. Imam pitanje za potpredsjednicu Vlade i ministricu branitelja i ministricu obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti a odnosi se na stambeno zbrinjavanje 100%-tnih invalida Domovinskog rata. Pitam, da li je Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti stambeno zbrinulo 100%-tne hrvatske vojne invalide prve skupine, koji su podnijeli zahtjeve za izgradnju kuća sa posebnom prilagodbom u programu Vlade Republike Hrvatske. Ako je taj posao završen, unaprijed čestitam, a ako nije, moliti ću rok do kada bi on, otprilike taj posao mogao biti i završen. Zahvaljujem.
Potpredsjednica Vlade, ministrica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče, gospodine zastupniče, ja vam sa zadovoljstvom mogu reći i zapravo odgovoriti na vaše pitanje u jednoj rečenici. Da, taj posao stambenog zbrinjavanja 100%-tnih invalida prve skupine, dakle, ljudi koji su najteže stradali u obrani suvereniteta Republike Hrvatske je završen. Završen je izgradnjom i posljednje kuće iz programa Vlade zbrinjavanja 100%-tnih invalida. Gospodinu Tičeku u Varaždinu, mi smo tom prigodom upriličili jednu malu proslavu jer je to bio uistinu trenutak da rezimiramo što je sve napravljeno. I mogu reći da je evo stambeno zbrinuta, da su stambeno zbrinuta 491 hrvatski ratni vojni invalid, najteži ponavljam prve skupine, da su oni zbrinjavani na različite načine u skladu sa njihovim željama, dakle moglo je kreditom, moglo je izgradnjom posebno prilagođenih kuća, kakva je bila ova za gospodina Pičeka i mislim da mogu sa zadovoljstvom reći u ime svih nas, jer je taj program iz naravno realiziran iz državnoga proračuna, oko pola milijarde kuna je utrošeno ukupno u zbrinjavanje 100%-tnih invalida prve skupine. Naravno da će se svake godine pojavljivati još neke dodatne potrebe, jedan dio kuća je već relativno sada star, pa će ih trebati uređivati, obnavljati, ali sve ćemo to u suradnji sa Ministarstvom graditeljstva rješavati, dakle sve te eventualne dodatne potrebe. Ali moram reći kada ste mi već dali priliku da smo riješili i druge, sve druge probleme 100%-tnih invalida, to ističem uistinu s ponosom, jer je trebalo riješiti evo 2004. to je jedna od mojih prvih zadaća bila, riješiti status njegovatelja, odnosno njegovateljica za sto postotne invalide, jer su to ljudi bez tuđe brige i tuđe pomoći teško da mogu sami živjeti. Većina od osoba koje su stekle status njegovatelja su supruge 100%-tnih invalida. Što to znači? To znači da smo riješili njihovo zdravstveno osiguranje i mirovinsko, ali što je još važnije, njegovatelji, odnosno njegovateljice 100%-tnih invalida imaju pravo i na bolovanje, dakle i njima se dogodi da imaju zdravstvene poteškoće i tada imaju pravo na bolovanje. Riješili smo i pitanje dodatne pomoći u liječenju 100%-tnih invalida. Evo svi ovdje nazočni vi i liječnici zastupnici znate da uslijed tako teškog invaliditeta dolazi i do pogoršanja općeg stanja, znači nekih drugih bolesti i mi smo omogućili upravo zahvaljujući prijedlogu Udruge 100%-tnih invalida, liječenje, dodatno liječenje 100%-tnih invalida u Baro komori u Splitu, jer liječenje u Baro komori pomaže zacjeljivanju rana i liječenju dekubitusa itd. Prema tome, mislim da mogu reći sa zadovoljstvom, ponavljam u ime svih nas, da smo što se tiče brige o najtežim invalidima učinili sve ono što je bilo u programu i ove Vladi i prijašnjih Vlada i završili taj proces što se tiče stanova, definitivno. Hvala.
Zastupnik Šimo Đurđević. Izvolite.
Hvala lijepa. Bog dao da ih nemamo ili da što manje imamo takove populacije. U njihovo ime i osobno zahvaljujem.
Gospodin zastupnik Stipo Gabrić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Moje pitanje je upućeno ministru poljoprivrede, gospodinu Božidaru Pankretiću. S obzirom da je jedan veliki dio malih poljoprivrednih proizvođača nije u proteklo vrijeme mogao ostvariti nikakve poticaje, a s obzirom da je svi vidimo da je energija broj jedan u svijetu, ali ja mislim da je hrana broj jedan u svijetu i po prognozama svih stručnjaka sljedećih 15 godina u svijetu će biti najveći problem kako prehraniti cijelo čovječanstvo. Kakve se očekuju promjene u Ministarstvu poljoprivrede i da li će mali poljoprivredni proizvođači moći ostvariti poticaje koje do sada nisu imali?
Ministar Božidar Pankretić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Evo gospodine zastupniče, dakako da je Zakon o državnim potporama u poljoprivredi i ribarstvu rekao bih osnovni zakon kojim se regulira ukupna agrarna reforma. Naglašavam da u tom dijelu novog zakona on je u izradi, on dakako obuhvaća niz novih izmjena, a one se u najvećem dijelu odnose na jednu postupnu prilagodbu našeg zakonodavstva prema zakonodavstvu Europske unije. No međutim, ove izmjene i dopune Zakona o državnim potporama u poljoprivredi i ribarstvu koje će biti evo ispred vas uvaženih saborskih zastupnika, odnosi se na ono što smo utvrdili u koalicijskom sporazumu i programu rada Vlade. Rekao bih to je bilo osnovno onaj dio koji smo utvrdili, a odnosi se na smanjenje minimalnih poticajnih iznosa koji su bili u poljoprivredi i ribarstvu. U prvom redu ovdje želim istaknuti da ja ono što smo obećali i našim biračima, a rekao bih ukupno i u programu Vlade naveli, a odnosi se na naše poljoprivredne proizvođače to je ugrađeno u ovaj zakon, a to je da se od nakon usvajanja ovoga zakona ako će on biti usvojen i od vas, će moći potporu dobivati svi oni koji imaju 1 hektar poljoprivrednih površina, a također se smanjuju i one poticajne količine koje se odnose u stočarstvu. Rekao bih ovdje posebnu izmjenu koju donosi prijedlog ovoga zakona, a odnosi se na dohodovnu potporu dva, koja je do sada iznosila maksimalno 5 tisuća kuna i nju sada povećavamo na 10 tisuća kuna, iz jednostavnog razloga što smo uvidjeli na terenu da se ta nekomercijalna obiteljska gospodarstva zbog toga što se moglo ostvariti samo 5 tisuća kuna dijele u tom dijelu i sada taj iznos povećavamo na 10 tisuća kuna, tako da mogu oba člana dobiti, a ono što je ovdje posebno za naglasiti je dio da smo uveli da u ovom dijelu to mogu dobiti sve one osobe koje su starije od 65 godine, a nemaju nikakvih prihoda. Rekao bih da po prvi puta uvodimo jednu kategoriju, a ona se odnosi prvenstveno na naš ruralni, na naš seoski prostor, da omogućavamo onim ljudima koji do sada u našoj državi nisu dobili nikakve prihode, nemaju penzije, nemaju nikakve pripomoći u tom dijelu, da na ovaj način im dajemo taj dio. Mislim da ćemo i sa povećanjem za krave dojilje sa tisuću na tisuću i 500 kuna pripomoći onim poljoprivrednim proizvođačima koji su najugroženiji i da u tom dijelu ipak napravimo određeni iskorak i smanjimo one procese koji se događaju na selu, a svi smo svjesni da nam selo svakim danom ostaje sve pustije, a vjerujem da će i ove mjere doprinijeti da na selu ostane čim više ljudi. Hvala lijepo.
Gospodin zastupnik Stipo Gabrić.
Zahvaljujem gospodine ministre, zadovoljan sam.
Hvala. Nekoliko obavijesti. U 11,30 je Tematska sjednica Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu. 13,30 tako je predsjednik sazvao, sa dnevnim redom "Stanje i priprema za provedbu državne mature". A u 14,00 sati je predsjednik Odbora za lokalnu i područnu samoupravu gospodin Zvonimir Mršić sazvao sjednicu svoga odbora u 14,00 sati u dvorani "Janka Draškovića" [[Upadica: Danas.]] Danas. Gospođa zastupnica Suzana Bilić-Vardić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, članovi Vlade, kolegice i kolege. Pitanje upućujem gospođi potpredsjednici hrvatske Vlade i ministrici obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti gospođi Jadranki Kosor. Kako dolazim iz Brodsko-Posavske županije koja je u Domovinskom ratu dala velik doprinos u obrani suvereniteta Republike Hrvatske što je rezultiralo velikim brojem poginulih hrvatskih branitelja, hrvatskih ratnih vojnih invalida i civilnih žrtava Domovinskog rata pitanje je upućeno iz ove populacije. Naime nedavno mi se javio član udruge iz Domovinskoga rata jer udruga želi podići spomenik svojim poginulim suborcima na prvoj liniji obrane gdje su se u mjestu u kojem su držali prvu liniju obrane i podnijeli su zahtjev vašem Ministarstvu dakle Ministarstvu obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, zahtjev za pomoć. Pitam postoji li mogućnost da udruga dobije pomoć od Ministarstva i u kojem obliku?
Potpredsjednica Vlade ministrica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovana gospođo zastupnice postoji mogućnost. Nadam se da se udruga odnosno hrvatski branitelji o kojima govorite da su se javili na natječaj. Naime mi smo raspisali natječaj i natječaj je proveden i vjerujem da su to hrvatski branitelji o kojima govorite znali i da su se javili. Naime prvi puta ove godine u proračunu Ministarstva hrvatskih branitelja ove godine mi smo predvidjeli i jednu posebnu proračunsku stavku za izgradnju odnosno potporu udrugama odnosno gradovima, općinama, županijama za izgradnju spomenika hrvatskim braniteljima. I do sad smo mi kroz različite oblike dakle potpore udrugama davali naravno tu potporu za izgradnju spomenika međutim prvi puta ove godine mi smo posebno planirali sredstva u iznosu od 4 milijuna kuna u ovoj godini jer raste potreba i zanimanje za izgradnjom spomenika prije svega poginulim hrvatskim braniteljima. Mislim da je to jako dobro i važno. Dakle to je onaj dio izgradnje onoga mozaika kojeg ja zovem borba protiv zaborava. Svaki taj spomenik odnosno svako takvo obilježje jest dio kamenčića u tom mozaiku. Dakle da se ne zaboravi ono što se dogodilo u agresiji na Hrvatsku i da se ne zaboravi doprinos hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji. Naravno da budući da se radi o proračunskim sredstvima mi smo morali raspisati natječaj. Tako će biti i ubuduće. Očekujem i evo ovu prigodu koristim već kad ste mi postavili pitanje pozvati čelništva gradova, županija i općina tamo gdje postoji interes za izgradnjom spomenika da nam u tome pomognu. Što znači u rješavanju imovinsko-pravnih odnosa da se dojeli zemljište na kojem bi se takvo spomen-obilježje, spomenik mogli i izgraditi. To je često puta velika prepreka. Međutim želim evo na kraju spomenuti i na jednu obvezu koja postoji prema posebnom Zakonu o obilježavanju mjesta masovnih grobnica da mi prema tom posebnom zakonu također naravno financiramo izgradnju posebnih spomen obilježja. Oni su svagdje, svugdje ista na mjestima gdje smo nažalost pronašli masovne grobnice. Do sada ih je pronađeno 143. Prema tome paralelno s ovim nastavljamo i s tim projektom i naravno i za to su i u ovoj godini osigurana sredstva. Dakle zaključno svi branitelji odnosno sve udruge koje žele sudjelovati u izgradnji spomenika neka nam se jave. Sredstva raspoređujemo putem natječaja i tako će biti i sljedećih godina. Hvala vam lijepa.
Gospođa zastupnica Suzana Bilić-Vardić.
Zahvaljujem na pozitivnom i iscrpnom odgovoru gospođo potpredsjednice u ime branitelja i u svoje osobno ime. Jednako tako ne zahvaljujem samo na odgovoru na ovo pitanje nego i na svemu što ste u skrbi za stradalnike Domovinskoga rata u Vladi koju vodi doktor Ivo Sanader do sada učinili. Vjerujem da će tako i ostati jer ste jamstvo da hrvatski branitelji neće biti zaboravljeni. Hvala.
Gospodin zastupnik Tomislav Vrdoljak.
Svoje pitanje upućujem ministru obrane Republike Hrvatske gospodinu Branku Vukeliću. Gospodine ministre kad se govorilo o potrebi i reformi unutar Oružanih snaga te njihova preoblikovanja u modernu i učinkovitu vojsku jedan od bitnih elemenata u tom procesu je i projekt Kadet. Možete li nam reći kakav je bio ovogodišnji odaziv na taj natječaj? Da li je ispunio očekivanja te kakvi su rezultati u usporedbi s prethodnim godinama?
Ministar obrane Branko Vukelić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani zastupniče točno je da u reformi, u modernizaciji naših Oružanih snaga dakle Hrvatske vojske projekat Kadet je jedan od važnijih projekata. Dakle nije važno samo dobro opremiti našu vojsku. Nije važno samo, pričali smo danas, ovdje je bilo pitanje vezano za zrakoplove za borbena oklopna vozila, za brodove. Dakle nije važno samo imati modernu tehniku. Važnije od toga je imati dobro obučenoga stručnoga mladog vojnika i časnika. Zato je ponekad Kadet a da sve nas zajedno podsjetimo što je taj projekat Kadet? To je ustvari civilno vojno školovanje mladih ljudi po završetku srednje škole koji upisuju fakultete, imaju osiguran besplatan i smještaj i hranu i knjige i prosječnu mjesečnu školarinu od 1000 kuna i obvezu i siguran posao po završetku školovanja i jasno i obvezu da potpišu ugovor sa Ministarstvom obrane. Mi smo ovoj, ove godine posebno posvetili pažnju tom projektu s obzirom da jedan od problema Hrvatske vojske danas jeste i dobna granica. Dakle starost naših vojnika i časnika i želja i potreba da upravo za ovu tehniku i modernu opremu koju kanimo nabavljati i koju smo krenuli nabavljati da za nju su potrebni mladi stručni kadrovi zbog toga smo i taj projekat i promidžbeno i na sve druge načine ojačali ove godine i rezultat je više nego dobar. Mi smo s njime zadovoljni jer je 130% više kandidata se javilo na primjer ove godine nego prošle godine. Prošle godine imali smo 366 kandidata. Ove godine 840 kandidata. Možda je zanimljivo da od ovih 840 kandidata čak 16,5% dakle njih 139 se javilo za vojne pilote. Vjerojatno je to i razlog i ovih čestih natpisa i o novim borbenim zrakoplovima što je izazov za mlade ljude. Ali u svakom slučaju zadovoljni smo sa ovogodišnjim projektom ali nastavit ćemo i dalje i iduće godine jačati taj projekat jer mladih, stručnih, sposobnih ljudi u Hrvatskoj vojsci treba i mi činimo sve da taj poziv profesionalnog vojnika bude atraktivan, privlačan za mlade ljude da pruža mu mogućnost ne samo kvalitetnog školovanja za onaj fakultet koji završava, nego da može u svojoj struci napredovati dalje i zato imamo cijeli niz i sustav mogućnosti školovanja i u drugim zemljama, najrazvijenijim zemljama svijeta. Prema tome, taj poziv zaista jeste danas atraktivan i biti će atraktivniji svake godine vjerujem po rezultatima ovogodišnjim daje mi za pravo da budem optimista. Hvala.
Gospodin zastupnik Tomislav Vrdoljak.
Poštovani ministre, zahvaljujem se na vašem odgovoru i naravno zadovoljan sam njime. No, ja koristim priliku ovim putem pozvati mlade i obrazovane ljude, a pogotovo mlade Kninjanke i Kninjane, budući da dolazim iz Knina, da se aktivno uključe u oružanu snagu Republike Hrvatske jer na taj način će im biti osigurana egzistencija, a u konačnici će biti dio moderne, učinkovite, prepoznatljive i pobjedničke Hrvatske vojske.
Gospođa zastupnica Mirela Holy. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Pitanje postavljam potpredsjedniku Vlade, gospodinu Polančecu, ujedno i ministru gospodarstva. Radnici i radnice “Mungosa“, “Dalmatinke nove“ i tvornice, drvne industrije u Slatini mjesecima nisu primili plaću. Na žalost oni nisu jedini u Hrvatskoj. Procjene govore da oko 70000 radnika i radnica u Hrvatskoj ne prima plaću iako rade. Prethodno spomenuti radnici kažu sami za sebe da su robovi 21. stoljeća. Ja na žalost moram konstatirati da to nije točno, jer je njihov položaj gori nego ropski. Naime, oni robovi su primali barem nekakvu hranu, imali su nekakvu odjeću, a ovi radnici o kojima mi danas govorimo ne primaju apsolutno nikakve novce, a moraju platiti svaki mjesec račune koji im dolaze i od strane države. No, na žalost kada ti radnici zatraže da im se isplati plaća, znači ono što su pošteno zaradili država govori da ona nije odgovorna za to, da je to stvar između poslodavca i radnika i drugim riječima u stvari pere ruke poput Poncija Pilata. Međutim, svi mi znamo da ipak to i nije baš tako. Stoga vas poštovani ministre i potpredsjedniče Vlade molim da mi odgovorite na slijedeće pitanje, odnosno kada ćete neisplatu plaće početi tretirati kao kazneno djelo, odnosno kada ćete poslodavce koji radnicima uporno ne isplaćuju plaće početi slati u zatvore tamo gdje im je u stvari i mjesto. Hvala vam.
Potpredsjednik Vlade ministar Damir Polančec.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući, poštovana gospođo saborska zastupnice. Žao mi je da u nabrajanju tvrtki u problemima niste naveli još jednu, recimo “Viktor Lenac“. Bilo bi mi jako drago da ste spomenuli i tu tvrtku koja je također završila u problemima i u stečajnom postupku i čiji su radnici gotovo 5 godina proživljavali jednu veliku agoniju. Dakle, agoniju koju je upravo ova Vlada završila na najbolji mogući način sačuvavši svako radno mjesto i osiguravši budućnost tim ljudima. U stečajnom postupku oni su svaka tri mjeseca dobivali nove ugovore na određeno vrijeme s tim zahvaljujući takvoj njihovoj poziciji. Bili su u situacijama da ne mogu niti dizati kredite u bankama kao što vi jako dobro znate i upravo zahvaljujući angažmanu članova Vlade, premijera mi smo našli, dakle model kako završiti stečajni postupak u tom poduzeću, a mislim da vas ne trebam podsjećati tko je radnike “Viktora Lenca“ u takvu situaciju doveo. E sad kad me već pitate za ove druge tvrtke, evo krenut ću redom. Spomenuli ste “Dalmatinku“ pa ću vam reći da su sadašnji vlasnici “Dalmatinku“ kupili, dakle u stečajnom postupku, kao društvo u stečaju, pa vas samo podsjećam da je to bilo 2002. godine, 2001. i nadam se da vas ne trebam podsjetiti tko je otjerao tu tvrtku u stečaj. Moram vam reći da su radnici, dakle radili u potpuno privatnoj tvrtki u kojoj država nema vlasničku strukturu i vlasnički udjel. No, usprkos toj činjenici upravo zahvaljujući angažmanu članova Vlade pronašlo se rješenje kako da se nastavi proizvodnja, obnovi proizvodnja i kako da se tim radnicima osiguraju sve zaostale plaće. Sporazum koji su potpisali u petak rezultat je pregovora koje sam osobno koordinirao i rezultat tih pregovora je da će radnici dobiti 9 zaostalih plaća i to 6 zaostalih iz 2007. godine plus plaću za siječanj. Evo, istina je gospođa se popiknula. Vele u narodu kad se čovjek popikne da je to istina. Dakle, te zaostale plaće iz 2007. godine kao i plaću za siječanj dobit će dakle do 15. srpnja, a za ostale plaće u prvoj polovici ove godine do konca 9 mjeseca upravo zahvaljujući angažmanu Vlade Republike Hrvatske. Naša politika nije masovno pokretanje stečaja. Naša politika nije završetak stečajeva rasprodajom imovine, nego i tamo gdje poduzetnik dođe u poteškoću i pokušati naći model kako spasiti svako radno mjesto. Ako se stečaj već i otvori ne ga završavati rasprodajom imovine, nego ga pokušati završiti na način da se može osigurati opstojnost tog pravnog subjekta, te tvrtke, opstojnost i nastavak proizvodnje i naravno zadržati što je moguće više radnih mjesta. Tu se mi drastično razlikujemo od nekih drugih ministara, od neke druge Vlade koja je mahom tjerala poduzeća u poteškoćama u stečajeve i zahvaljujući tome radnike na ulice i stvorila jednu novu kastu koju ja zovem kasta stečajnih upravitelja u Hrvatskoj. Niste odabrali pravi primjer, jer i “Viktor Lenac“ i “Dalmatinka“ su primjeri kako je država uspjela naći pozitivna rješenja i spasiti tre radnike. Tvrtke koje još spominjete za svaku od njih vam mogu reći u kakvim je poteškoćama, što se s njom dešava i na koji način pokušavamo naći rješenja da ona zapravo može funkcionirati, može poslovati i podmiriti svoje obveze. Naravno, pri tome osuđujem svakog onog poduzetnika koji zanemaruje svoje zaposlenike, kojima njegovi zaposlenici nisu ujedno i njegovi partneri. Jer socijalni dijalog nema alternativu i tvrtka može imati perspektivu samo u suglasju i u dogovoru i zajedničkom radu na razvoju te tvrtke između vlasnika kao poslodavca i njegovih zaposlenika. Hvala vam lijepa.
Gospođa zastupnica Mirela Holy. Izvolite.
Pa ministre Polančec, ja moram utvrditi da je ova vaša, sadašnji govor u stvari jedan klasični primjer kako ministri u ovoj Vladi izvrgavaju stvari, odgovor na zastupničko pitanje. Ja sam vas pitala konkretno pitanje, odnosno kada ćete početi kažnjavati one poslodavce koji ne isplaćuju svoje plaće? Vi meni niste na taj odgovor odgovorili. Na žalost, moram konstatirati da je ovaj primjer, znači primjer svih ovih firmi koje sam ja spomenula i također primjer vašeg neodgovaranja na moje pitanje ustvari znakoviti primjer kako ustvari vi štitite interese krupnog kapitala i pokazujete jednu stravičnu socijalnu neosjetljivost za stanovnike i građane Republike Hrvatske. Ja bih vas molila da budete mirni kada kolege, odnosno kolegice zastupnice govore. Zato bih vas molila da odgovorite na ovo pravo moje pitanje pismenim putem.
Gospođa zastupnica Nevenka Marinović.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, predsjedniče Vlade Republike Hrvatske i članovi Vlade, kolegice i kolege. Pitanje upućujem ministru zdravstva i socijalne skrbi, gospodinu Darku Milinoviću. Da bi Republika Hrvatska zadržala poziciju jedne od vodećih turističkih destinacija Mediterana i ostvarila zacrtane ciljeve na nacionalnoj razini, a to je povećanje fizičkog obujma turističkog prometa i povećanje vrijednosnih učinaka u turizmu, Vlada Republike Hrvatske je mnogim mjerama u proteklom razdoblju omogućila brojne investicije, kako u javnom, tako i privatnom sektoru koje u kvalitativnom pogledu predstavljaju značajno unaprjeđenje hrvatskog turističkog proizvoda. Znamo da Vlada Republike Hrvatske zajedno sa jedinicama lokalne i regionalne samouprave mnogim aktivnostima i dodatnim sredstvima sudjeluje u pripremi turističke sezone. S obzirom na očekivani broj turista, a njih se ove godine očekuje preko 11 i pol milijuna, ali i očekivanja, opravdana naravno turista za između ostalog i pravovremenu i kvalitetnu zdravstvenu uslugu, zanima me gospodine ministre koliko će se dodatnih timova hitne medicinske pomoći financirati tijekom ove turističke sezone. Hvala.
Ministar zdravstva i socijalne skrbi, Darko Milinović.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa kako ste i sama rekli da je Hrvatska zemlja izrazite turističke orijentacije i Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi se na najdirektniji način uključilo u pripremu turističke sezone, kako očekujemo preko 11 i pol milijuna turista koji će Hrvatsku izabrati kao turističku destinaciju, Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi se uključilo u pripremu te sezone na način da i naši građani, naravno, a i oni koji dolaze u Republiku Hrvatsku se osjećaju sigurnim za dostupnost zdravstvene usluge u turističkoj sezoni, poglavito u 7. i 8. mjesecu. Svake godine, pa tako i ove godine Vlada Republike Hrvatske sa dodatnim sredstvima ove godine i to oko 5 i pol milijuna kuna financira dodatne timove hitne medicinske pomoći. Njih je ove godine 14, a ovom prilikom koristim zahvaliti se i Ministarstvu turizma koje je potpisalo sa Ministarstvom zdravstva i socijalne skrbi ugovor o sufinanciranju dodatnih turističkih ambulanti radi što bolje dostupnosti medicinske usluge u vrijeme, dakle turističke sezone, poglavito 7. i 8. mjesec. Biti će 14 novih punktova hitne medicinske pomoći u Karlovcu, Ogulinu, Perušiću, Svetom Roku, Benkovcu, Šibeniku, Dugopolju, Krapini, Bregani, Kutini, Okućanima, Županji, Delnicama i Vodicama i to sve govori o organiziranosti hitne medicinske pomoći koja se nebrojeno puta do sada pokazala dobrom u, naravno spašavanju ljudskih života, ali i umanjivanju posljedica teških prometnih nezgoda. Ovu priliku koristim zahvaliti timovima hitne medicinske pomoći kad su mnogi od nas na godišnjim odmorima, 7. i 8. mjesec, oni dodatno rade i dodatno osiguravaju, evo Hrvatsku kao turističku destinaciju, dakle dostupnost medicinske usluge u toj turističkoj sezoni. Napominjem i to da ćemo tijekom turističke sezone i pratiti kretanja i ukoliko se ukaže potreba da ćemo reagirati sukladno eventualnim, a ne daj Bože potrebama.
Gospođa zastupnica Nevenka Marinović. Izvolite.
Hvala gospodine ministre. Sigurna sam da će povećanjem razine i ove vrste usluga putem ovih dodatnih 14 timova hitne medicinske pomoći da će doprinijeti zacrtanom cilju i pokazati da nismo samo vodeća zemlja Mediterana u ovom resoru, zanimljiva, nego i odgovorna turistička destinacija.
Gospodin zastupnik Vladimir Šišljagić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici, uvaženi članovi Vlade. Danas ćemo raspravljati o Strategiji suzbijanja korupcije u Hrvatskoj i složiti ćemo se svi da je korupcija zaista jedan problem, evo i nastojimo ga iskorijeniti koliko je to moguće. Ali se prisjetimo proteklih godina i vremena. Jedne karlovačke industrije mlijeka koju kupuje poduzeće koje ima dobit od 5 tisuća eura sa 2 zaposlenika, 16 milijuna i 500 tisuća eura. Pa onda primjerice izgradnja, pokušaj javno-privatnog partnerstva u izgradnji osječke rukometne dvorane koja je trebala koštati 843 milijuna kuna, a zaključen ugovor za 134 milijuna kuna. Pa se prisjetimo pokušaja, odnosno, ajde kazati ću pokušaja kupovine vijećnika u jednom gradskom vijeću četrdesetak kilometara od Zagreba gdje postoji čak i ugovor. Da ne govorimo o "Brodosplitu", "Maestru", evo godina dana je prošla da mi ni danas ne znamo zapravo čime se trgovalo, u čemu je bit korupcije, naravno osim onoga što je primano mito. Prodaja "Sunčanog Hvara" nekakvim tajnim ugovorima gdje je grad Hvar izmislio za obećanih 25% plus jednu dionicu. Kupovina vojnih kamiona. Zamislite, o tome se raspravlja već 4. godina. 28. prosinac 2004. godine je zaključena izravna pogodba ugovora, a nakon poništenog natječaja. E sada, moje pitanje upućeno je premijeru, gospodinu Sanaderu. Dakle, kada ćemo saznati, kada će hrvatska javnost saznati jasno transparentno sa svim podacima, ne samo o ovim aferama, nego i o ostalim? Kada ćemo znati odgovorne osobe? Kada ćemo saznati šteta koja je načinjena hrvatskom društvu jer činjenica je da su u svim ovim aferama malobrojnim koje sam naveo sudjelovali i najviši državni dužnosnici. I posebno bih molio odgovor vezano za kupovinu vojnih kamiona jer o tome Predsjednik Hrvatske države malo, malo ističe, pa ukoliko to predsjednik ističe i on nema podatke, a ništa nije vezano za to poduzeto ili ja ne znam da je poduzeto kao zastupnik. Ja vas molim za odgovor, kada ćemo saznati mi zastupnici, a onda i hrvatska javnost i o ovoj kupovini vojnih kamiona.
Predsjednik Vlade, dr. Ivo Sanader. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine zastupniče, pozdravljam vašu brigu i vašu spremnost da nam se pridružite u ovoj borbi protiv korupcije, jednog zla koje odriva svako društvo i nema demokracije danas u svijetu koja se ne bori protiv korupcije, protiv toga zla. I zato bi mi bilo drago da u vašim i danas po podne i inače u istupima da date konstruktivne prijedloge. U ovom vašem pitanju vidim stanovit interes, ali nije on potaknut samo interesom zastupnika da dozna, nego je malo i politikantski obojen, jer vi dobro znate, spomenuli ste nekoliko slučajeva, da te slučajeve ne vodi Vlada već je danas o tome govorio Polančec, potpredsjednik Vlade, te slučajeve vodi u demokratskom društvu pravosuđe. Na Vladi je da osigura uvjete da pravosuđe može neovisno o bilo kojoj drugoj vlasti, o bilo kojim drugim elementima u hrvatskom društvu funkcionirati. To je ono što često zovemo pravna država neka funkcionira i zato se moramo boriti i zato ćemo se boriti. I zato smo danas po podne nakon dvije godine uputili novu Strategiju za borbu protiv korupcije u Hrvatskoj, odnosno nismo uputili danas po podne već ćete danas raspravljati ono što smo mi uputili prije nekoliko dana, jer želimo uključiti sve segmente hrvatskog društva u to i želimo na najbolji način pokazati da se protiv korupcije može boriti i da ona može biti učinkovita. Međutim, kad se dogodi nešto kao što je "Maestro" onda nije na Vladi, vi pitate da doznamo tko je tu šta radio. To je do pravosudnih organa, do onih koji vode taj slučaj da taj slučaj razriješe i riješe. I mi čekamo odgovor šta je tu bilo, jednako kao i vi. A kao što ste vi uputili apel kada će saborski zastupnici doznati tko je tu šta radio i ja upućujem apel, kada će Vlada doznati tko je šta tu radio.
Gospodin zastupnik Vladimir Šišljagić. Izvolite.
Hvala vam lijepo. Ja ne da sam razočaran, ja sam zgrožen ovim odgovorom da je Vlada nemoćna u borbi protiv korupcije i da zapravo i Vlada čeka odgovore na ova pitanja. Pitao sam posebno za vojne kamione. Primjerice tu bivši ministar obrane sjedi isto tako, koji je sadašnji ministar unutarnjih poslova, ali ja se nadam gospodine premijeru, ja znam za vaš autoritet i ja znam da vi to možete. Možete inicirati da se sve ove afere raščiste. Dakle nemojmo prepuštati pravosudnom sustavu kao pretvorbu i privatizaciju. Isto smo ovako olako prepuštali, pa je onda sve one malverzacije u pretvorbi i privatizaciji otišlo u zastaru. E pa ja se nadam da ovo neće otići u zastaru i ja se nadam da od običnog građanina se ne očekuje da se bori kako gospodin Cvitan kaže, podnosi prijave i ugrožava sam sebe. I još jednu sugestiju dopustite mi. Ja bih molio pisani, ali i pismeni odgovor i s obzirom da putujete u Veliku Britaniju, evo gospodin Braun jako dobro za što znači javno-privatno partnerstvo. On je spriječio jednu tešku financijsku malverzaciju javnog privatnog partnerstva vezano za gradnju bolnice u Edinburgu. 800 milijuna eura je trebala koštati, na njegovu intervenciju spriječena je ta malverzacija i ona je koštala 150 milijuna eura pa možete o tome porazgovarati sa gospodinom Braunom.
Gospodi zastupnik Zvonimir Puljić. Izvolite. Gospodin zastupnik Zlatko Koračević. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Članovi Vlade, kolegice i kolege. Prije dva i pol mjeseca u Sabor je upućeno Izvješće o radu pučkog pravobranitelja za 2007. godinu. Da bismo u Saboru mogli raspravljati o toj temi, da bismo mogli imati i raspraviti o stanju i poštivanja ustavnih i zakonskih prava građana, Poslovnikom Sabora je određeno da Vlada mora se očitovati i putem, temeljem mišljenja dati svoj stav na to izvješće. Ja postavljam pitanje premijeru. Smatra li Vlada da izvješće o poštivanju ustavnih i zakonskih prava građana i nacionalnih manjina nije prihvatljivo ili postoji neki drugi razlog zašto nije poslala svoje mišljenje do sada još u saborsku proceduru?
Predsjednik Vlade, dr. Ivo Sanader.
Hvala lijepo gospodine zastupniče na ovom pitanju. Evo odgovor leži u vašem pitanju, rekli ste prije dva i pol mjeseca je upućeno … [[Govornik nije uključen, pa ponovo uključen.]] onda ćete razumjeti da treba i Vladi dva mjeseca da prikupi mišljenja različitih institucija da se mogu očitovati o tome što piše unutra i dobiti ćete uskoro u Sabor.
Zastupnik gospodin Zlatko Koračević.
U to vrijeme kada smo dobili to izvješće, dobili smo sva ostala izvješća i vjerujem i svi ostali kada su slagali svoja izvješća da im je trebalo određeno vrijeme, međutim Vlada je relativno brzo reagirala i odradila svoj dio posla. Očito da je izvješće takvo da treba Vladi malo više vremena, nadam se da ćemo to dobiti. Međutim ja želim podsjetiti, a i svi smo toga svjesni, da poslije referenduma provedenog u Irskoj, da će Europsko vijeće biti prisiljeno da pronađe dodatne mogućnosti, a da bismo lovili rokove koji su predviđeni, da će kod njihove odluke sasvim sigurno, gotovo sigurno biti prisutno i stanje ljudskih prava u Republici Hrvatskoj i stanje prava manjina. Imamo instituciju koja dobro radi svoj posao, imamo instituciju koja funkcionira, zašto ne koristimo, zašto ne raspravimo o stanju ljudskih prava u Republici Hrvatskoj, a ne da sami sebi otežavamo posao.
Gospođa zastupnica Marija Lugarić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine premijeru, poštovani relativno malobrojni ministri i državni tajnici. Imam pitanje za ministra Primorca, ali on ima važnijeg posla na Jarunu nego odgovarati na pitanju zastupnika koji se dešavaju ipak jednom u dva mjeseca, pa ću postaviti pitanje državnom tajniku. Ja bih voljela da se ministar Primorac koji puta ovdje ukaže. Dakle pred neko vrijeme ministar je svojom neočekivanom, ishitrenom, prenagljenom, pa i populističkom odlukom o odgodi polaganja državne mature na brzinu i bez konzultacije i s vama gospodine državni tajniče, ali i s ostalim najbližim suradnicima, obznanio javnosti da pod jedan nije bio informiran što se dešava u resoru obrazovanja. I pod 2, da nije uspio na vrijeme izvršiti potrebne pripreme za ostvarivanje zakonskih odredbi o provedbi državne mature. Ministar Primorac je za to neposredno okrivio sve svoje suradnike i nadležne agencije čime je sa sebe kukavički skinuo svaku odgovornost. Ministar je time također obznanio da ima nekompetentne suradnike i da je na rukovodeće položaje u agencijama postavio ljude koji nisu sposobni odraditi svoj posao. Ako tomu nije tako dakle ako nije točno ovo što sam rekla, onda je moguće da ste svi vi koji ste njemu podređeni i najbliži suradnici dobro odradili svoj posao, ali da je ministar očito procijenio da je politički zgodno odgoditi državnu maturu. E sad, ako je tomu tako onda je ministar Primorac i vas i sve ostale svoje suradnike neprimjereno ponizio i omalovažio njihov rad odnosno vaš. Moje pitanje je kako to da nitko od odgovornih i onih drugih odgovornih, mislim tko god bio odgovoran, ja bih voljela čuti odgovor na to pitanje, nije odgovarao za svoj nerad. Meni je osobno začudno da je ministar Primorac i nadalje ministar, da svi ostali ljudi koji su bili u ministarstvu i dalje rade na istom projektu, a očito se dogodilo nešto problematično. Stoga pitam, o čemu se tu zapravo radi i koje konsekvence snose odgovorni i koje su zapravo to ti odgovorni? Hvala lijepo.
Državni tajnik Želimir Janjić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovana zastupnice. Dopustite da vam odmah na početku kažem da ministar Primorac nije tamo gdje ste spomenuli, on je tamo bio ali je sada na tematskoj sjednici saborskoga Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu kako je to potpredsjednik Hrvatskoga sabora i najavio i to u maloj vijećnici u Hrvatskom saboru, dakle u 13,30 je to započelo. Nadam se da ćete se i vi priključiti tamo. Dakle toliko o tomu. Kada je riječ o državnoj maturi dopustite da vas podsjetim da smo od 2005. godine u ovom Visokom domu donijeli izmjene i dopune Zakona o srednjem školstvu gdje smo se dogovorili da uvodimo vanjsko vrednovanje obrazovanja, dakle nacionalne ispite kao jedan dio vanjskog vrednovanja obrazovanja i državnu maturu. U toj raspravi u kojoj ste i vi sudjelovali bilo je predloženo dakle da državnu maturu provodimo prvi puta 2009. godine u gimnazijskim programima, a godinu dana kasnije dakle 2010. godine u programima četverogodišnjim strukovnim. Tada je bilo nekoliko zastupnika koji su oprezno problematizirali taj dio i govorili da bi možda bilo dobro da to bude iste godine, međutim u većini smo se suglasili oko toga da ne bi bilo loše da prve godine bude manja populacija od 13 tisuća učenika, a onda iduće godine dakle da to bude frontalno uvedeno za sve. Tijekom priprema, a vi ste dobro upoznati sa opsežnošću ovih priprema koje su započele jednim projektom, Vlada Republike Hrvatske i Instituta za društvena istraživanja i Instituta otvoreno društvo i kada je taj projekt bio zaključen onda smo otvorili novi projekt koji je trajao godinu dana i gdje su se radile sve potrebne pripreme. Ovom odgodom zapravo se ujednačava vrijeme pristupanja prvom polaganju državne mature i time će dakle 2010. godine kako predlažemo sada u ovom zakonu koji je prošao prvo čitanje u Hrvatskome saboru, a uskoro će biti i kao konačni prijedlog zakona dostavljen Hrvatskome saboru na raspravu i predlažemo dakle da to sve bude 2010. godine i za jedan i za drugi sustav. Zašto smatramo da je to bitno? Bitno je prije svega zbog nastavka obrazovanja naših srednjoškolaca, dakle da jedni ne idu na jedan način a drugi na drugi način, da jedni polažu završni ispit a drugi polažu samo državnu maturu, nego da bude ujednačeno dakle za oba sustava kako bi bile iste pozicije i prilikom pristupa visokim učilištima. Sve ove pripreme koje smo provodili, provodilo ih je nekoliko ustanova kao što ste i napomenuli, dakle i Agencija za strukovno obrazovanje i Agencija za odgoj i obrazovanje i Nacionalni centar za vanjsko vrednovanje obrazovanja i Vijeće Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa za uvođenje državne mature u hrvatski školski sustav i brojne stručne radne skupine. Svaka od njih je naravno imala svoj dio zadaće. Ako hoćete, svatko od nas, ja prije svega kao državni tajnik, imamo dio svoje odgovornosti za čitav taj posao. Mi smo dakle doista pripremali sve ono što pripremiti treba. I vama je sigurno dobro poznato i kako su provođeni nacionalni ispiti i kako je čitav posao rađen. Neki od vas su naime 2006. godine kada su provedeni prvi nacionalni ispiti i čestitali svima koji su na tom poslu radili. Međutim, sada za prosvjeda učenika dogodilo se to da je došla informacija da sve pripreme dakle sve informacije koje su trebale biti spuštene do učenika, nisu u cijelosti do njih stigle i da određeni dio informacija manjka. Ja neću sada govoriti o postotku, da li je to 5 ili 10%, ali obzirom da se u ovaj projekt ide prvi puta i da je jako bitno kako će taj projekt prvi puta biti proveden jer će svaka daljnja provedba biti itekako vezana za tu prvu provedbu i željeli bismo da to prođe bez ikakvih nejasnoća i bez ikakvih otvorenih pitanja. I to je razlog zašto je odgođeno dakle za godinu dana, da 2010. godine bude prva državna matura za sve, ja se nadam, uspješna.
Gospođa zastupnica Marija Lugarić.
Gospodine državni tajniče ja nisam zadovoljna vašim odgovorom, jer ste izinterpretirali nešto što se kroz medije vuče već nekoliko mjeseci. Moje pitanje je bilo jasno, a to je bilo pitanje, glasilo je: Tko će odgovarati za ono što nije učinjeno u zadnjih pet godina? Tko će odgovarati za to što su djeca izašla na ulice i to je jedini način zašto je odgođena državna matura. I molim vas detaljni pisani odgovor na nekoliko pitanja. Prvo, što bi se dogodilo da djeca nisu izašla na ulice? Ponašali bi se da je sve u redu i polagali bi državnu maturu. A vi sad priznajte da nije u redu. Što ćete učiniti točno akcijski sljedećih godinu dana da niste učinili u posljednje četiri? I meni je evo gospodine potpredsjedniče posebno žao ako je ministar ovdje u zgradu, a ne nalazi za shodno da je njegov posao odgovarati na zastupnička pitanja. Stoga vas molim da negdje upoznate i ministra s time, a vas gospodine državni tajniče da date detaljni pisani odgovor jer je pitanje bilo odgovornosti koje očito i politička i stručna odgovornost nepoznat pojam za ovu Vladu.
Gospodin zastupnik Mario Zubović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ja imam pitanje za državnu tajnicu gospođu Biancu Matković. S obzirom na veliki trud hrvatske Vlade, Hrvatskoga sabora i pregovaračkog tima u procesu pristupnih pregovora o tome da bi se pregovori dovršili do sljedeće jeseni, ja bih vas molio da mi kažete kako sada stvari stoje, koliko još posla trebamo obaviti i koliko zakona u Hrvatskom saboru trebamo još napraviti. I da nam kažete da li su danas otvorena dva poglavlja. Hvala lijepo.
Državna tajnica Bianca Matković. Izvolite.
Hvala lijepa. Kao što ste sami i spomenuli, tijekom proteklih nekoliko mjeseci intenvizirali smo proces pregovora za punopravno članstvo u Europskoj uniji, napravila se koordinacija između svih tijela državne uprave i što se tiče samog ispunjavanja SSP-a a i nacionalnog programa koji je u veljači donesen ovdje u Hrvatskom saboru, sve ide jako dobro. Sama pohvala o tome da dobro radimo došla je i od veleposlanika odnosno … [[Govornik se ne razumije.]] odnosno šefa delegacije Europske komisije u Zagrebu, od gospodina Michaela … [[Govornik se ne razumije.]] koji je ovdje bio u Zagrebu prije 10-ak dana, a dolaze i našem pregovaračkom timu iz Bruxellesa od zemalja članica. Točno je da je danas međuvladina konferencija u Luxemburgu gdje je otvorena su dva nova poglavlja, to je poglavlje 19. socijalna politika i zapošljavanje i poglavlje 2. slobodna kretanja radnika. Od ukupno 35 poglavlja, znači 20 je poglavlja otvoreno, od čega su dva i provizorno zatvorena. Očekujemo da ćemo, možemo i hoćemo ispuniti sve Barozove, tzv. Barozove uvjete, a to je da do kraja lipnja ove godine donesemo sva mjerila, ispunimo sva mjerila za otvaranje poglavlja. Jednako tako i da završimo pregovore do kraja mandata ove komisije, odnosno do jeseni, do kraja jeseni, do jeseni 2009. godine. Što se tiče provedbe MPPU-u ukupno u ovoj godini trebamo donijeti 120 zakona i 365 podzakonskih akata. Sa, do sada je u Saboru iz Vlade poslano 65 zakona, od tih 65 zakona sve obaveze iz prvog kvartala su ispunjene, a iz drugog kvartala ispunjeno je oko 73% obaveza. Ostalo nam je 13 zakona donijeti u drugom kvartalu, od čega već ovaj tjedan ide 7 zakona i sljedeći tjedan 6, znači ispuniti ćemo sve zakonske obaveze što su nam i zadane po nacionalnom programu za provedbu usklađivanja zakonodavstva. Želim vam reći da, Hrvatska će nastaviti na ispunjavanju svih svojih uvjeta, ispuniti ćemo sve što se pred nas stavilo, radimo na brzini, ali ne zanemarujemo niti kvalitetu. 17 zakona nam se trenutno nalazi u Europskoj komisiji na mišljenju, jer procedura da se znači zakoni prije nego što idu na usvajanju u Vladi, da prođu cheking i da prođu mišljenja Europske komisije. Usklađivanje zakonodavstva ide dobro, sva mjerila, znači za provedbu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju također ide dobro. I za sada, velim, zadovoljna sam, odgovaram na vaše pitanje, zadovoljna sam tijekom pregovora i sve pohvale prema i našem pregovaračkom timu i prema našoj misiji u Bruxellesu. Hvala.
Gospodin zastupnik Marin Zubović.
Hvala lijepo. Drago mi je čuti da pregovori tako dobro napreduju i ja se nadam da ćemo mi do kraja ove godine otvoriti sva poglavlja, a nadam se i mnoga zatvoriti. Hvala lijepo.
I posljednji mohikanac. Gospodin zastupnik Gvozden SreĆko Flego.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja bih se obratio i svoje pitanje uputio gospođi potpredsjednici Vlade i predsjednici Koordinacije za društvene djelatnosti u nadi da nećemo biti mohikanci, nego nešto drugo. Ali moje je pitanje sljedeće, gospođo potpredsjednice što naime kanite poduzeti da bi se ukinula konfuzija u Ministarstvu znanost, obrazovanja i sporta, te da bi se uveo barem minimalni red i određene učinkovitosti. Ako naime, djelatnost Ministarstva znanosti i obrazovanja svedemo na tri strategijska pitanja, ili tri strategijska područja. Jedno je reforma osnovnog i srednjeg obrazovanja, te ulogu vanjskog vrednovanja i državne mature u tom, na bolonjski proces u različitim njezinim aspektima. Te treće na znanstveno tehnologijska istraživanja Sva tri od tih strategijskih odrednica se ozbiljno tresu. O državnoj maturi, smo već razgovarali. Bolonjski proces je potpuno nedefiniran, jer završava prva generacija bolonjskog procesa a da tržište rada za nju uopće nije pripremljeno, a pogotovo nisu vođene nikakve kampanje. Za koji tjedan izlaze iz klupa. Upisuje se prva generacija u drugi ciklus bolonjskog procesa, a da o osnovnim njezinim odrednicama, ishodištima učenja nije bilo dovoljno razgovara sa poslodavcima, oni nisu dogovoreni. A što se tiče trećeg pitanja, molio bih vas da opomenete i svoga šefa, premijera Sanadera koji je 2006. godine postao predsjednik nečega što se zove "sve znate", a to je skraćenica za Strategijsko vijeće za znanost i tehnologiju, a o djelatnosti toga vijeća nismo ništa doznali. Umjesto da angažira najsposobnije ljude za obrazovanje u Hrvatskoj, ministar Primorac, eto zapošljava dva nova glasnogovornika, pa će ih sada imati 6 u ministarstvu, a ukupno 22 ili 23 čovjeka u svom kabinetu. Stoga moje pitanje, što ćete poduzeti da ukinete konfuziju, uvedete red i učinkovitost u tom ministarstvu? Hvala vam lijepa.
Potpredsjednica Vlade, ministrica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine zastupniče, pa evo puno ste pitanja postavili u jednom, ja ću odgovoriti najprije na ono koje se odnosi na predsjednika Vlade, dr. Ivu Sanadera, jer ste me pitali, kada ću ja opomenuti svoga šefa. Dakle, neću ga opominjati, jer mislim da predsjednik Vlade odlično radi svoj posao, ali ću spomenuti dio vašega pitanja i vjerujem da ćete onda dobiti i pisani odgovor, odnosno ja ću se potruditi da dobijete oko toga i pisani odgovor, jer niti jednu svoju obvezu predsjednik Vlade ne preskače i ne zanemaruje. Ali vidjeti ćemo što je sa ovim. Što se tiče pitanja koje zapravo se odnosi na cjelokupni rad Ministarstva obrazovanja, odnosno znanosti, obrazovanja i športa, mislim da mogu reći da što se tiče ocjene Vlade da je rad u tome Ministarstvu dobar, da su to pokazale, vjerujem da ste pratili i prošle godine baš kada smo se pripremali i za izbore, da su rađene i neke ankete prema kojim je i javnost ocjenjivala i rad pojedinih ministarstava i ministara i da je to ministarstvo bilo na samome vrhu prema ocjeni javnosti o uspješnosti. Da smo znatna sredstva u odnosu, evo na recimo kraj 2003. koliko se dobro sjećam više u znanost i obrazovanje oko 3 milijarde kuna više, mislim da su to isto podaci koje morate uzeti u obzir kao saborski zastupnici, da je učinjeno puno i na izgradnji novih kapaciteta za školovanje, odnosno za sveučilište, da su napravljeni neki novi iskoraci u smislu, neću ponavljati sada ono što sam nekoliko puta danas rekla, Hrvatske kao zemlje znanja, kao društva znanja, dakle, da školovanje može uistinu biti dostupno svima. Što se tiče bolonjskog procesa, tu su ocjene različite, ali ja vam mogu evo se obvezati da ću vam oko tog segmenta pripremiti i pisani odgovor i tražiti svoje relevantne podatke koje ovog trenutka nemam sve, iz nadležnoga ministarstva. Oko glasnogovornika, ne znam, nemam tu informaciju, pa vam to ne mogu odgovoriti. Ali ono što mogu, jest da se ministar znanosti, obrazovanja i špota uistinu trudi da obrazovanje, znanost, pa onda i treći dio njegovoga ministarstva, znači briga o športu budu u prioritetima Vlade Republike Hrvatske u programu Vlade za sljedeće razdoblje. Neću spominjati sada sve one, jer mislim da sada i nije vrijeme, sve one školske objekte nove škole koje smo napravili koje su izgrađene i sve one sportske dvorane, svakako vjerujem da vas i to zanima, ali mislim da mogu reći da se ne slažem sa ocjenom da vlada nered i da vlada nekakav kaos, mislim da su stvari apsolutno pod kontrolom. To što je odgođena državna matura, smatram da je bio dobar potez ministra znanosti, obrazovanja i športa i vjerujem da će ministar i dalje prije svega u suradnji i u dijalogu sa učenicima i studentima riješiti i eventualno neka druga otvorena pitanja. A za ovaj dio, kako sam rekla, poslat ću vam pisani odgovor. Hvala.
Gospodin zastupnik Gvozden Srećko Flego.
Ja ne bih posezao i ne bih se orijentirao prema određenim marketinškim rezultatima, nego zapravo puno više prema međunarodnim ekspertizama i ocjenama koje ni u kom slučaju nisu onoliko povoljne koliko o tome možemo čuti u javnosti. O recimo zakonskim prijedlozima koji su polufabrikati, a koji se forsiraju i koji dolaze sasvim obrnutim redoslijedom od onoga koje bi bilo za očekivati da dolaze i u kojima dolaze u uređenim zemljama, o koncepcijama, dakle o konceptualnim razlikama koje onemogućavaju realizaciju onoga što ste zacrtali. Recimo kurikuralnu reformu i onda u krajnjoj konsekvenciju uvođenje društva znanja o obećanjima koja su sasvim nerealna, jer nama za 10 godina da bismo od 7 dostigli 20% visokoobrazovanih, treba puno više nego povećanje od 3% studenata godišnje, treba nam 700, 750 tisuća visokoobrazovanih da bismo dostigli današnju razinu visokoobrazovanih u razvijenim zemljama itd. Tako da mislim da ima jako puno posla i jako puno pitanja koja čini mi se traže odgovor, pa ću vam biti zahvalan na pisanom odgovoru.
Hvala lijepa. Gospođe i gospodo zastupnici. "Aktualno prije podne" je završeno. Prekidam sjednicu. Nastavak u 15,15 sa raspravom o točki dnevnog reda Prijedlog strategije suzbijanja korupcije. Gospođe i gospodo zastupnici nastavljamo sa sjednicom. Na dnevnom redu je: 1. Prijedlog strategije suzbijanja korupcije Predlagatelj akta je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 129. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prijedlog akta primili ste poštom. Raspravu su proveli Odbori za pravosuđe, Ustav, Poslovnik i politički sustav, unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost i zdravstvo i socijalnu skrb. Izvješća ste primili na sjednici. Državna tajnica u Ministarstvu pravosuđa Marina Dujmović-Vuković će dodatno obrazložiti Prijedlog. Izvolite državna tajnice.
Poštovani gospodine predsjedavajući, gospođe i gospodo. Nesporno je da je korupcija kao štetna društvena pojava narušava temelje društvene vrijednosti, a među najznačajnijim posljedicama korupcije je gubitak javnog povjerenja u tijela državne vlasti. Nacionalnim programom suzbijanja korupcije koji je Hrvatski sabor usvojio u ožujku 2006. godine stvoren je pravni okvir za donošenje i provedbu akcijskog plana kojeg su izradila tijela državne vlasti zadužena za implementaciju samog programa. Dosljedna provedba Nacionalnog programa suzbijanja korupcije 26/2008. pokazala je da uistinu jedino sustavno provođenje mjera za suzbijanje korupcije te angažiranje svih instanci može donijeti poboljšanja. Provodeći obveze iz Nacionalnog programa donesen je zakon o financiranju političkih stranaka, izmijenjeno je zakonodavstvo lokalnim izborima, uveden je neposredni izbor gradonačelnika, načelnika, župana. Profesionalizirana su najviša rukovodeća mjesta u središnjim tijelima državne uprave a Zakon o javnoj nabavi usklađen je sa standardima Europske unije. Pooštrene su kazne za korupcijska kaznena djela a izmjenama ZKP-a omogućena je primjena posebnih izvidnih mjera za sva korupcijska kaznena djela iz nadležnosti USKOK-a. O napretku koji je ostvaren izmjenom zakonodavnog okvira i jačanjem institucija najbolje govore brojke. Tako je u 2007. godini za 34% povećan broj osuđujućih presuda u korupcijskim slučajevima a zamrznuto je više od 15 milijuna EUR-a. Također valja naglasiti da je Hrvatska s ocjenom 4,1 na indeksu percepcije korupcije za 2007. godinu zabilježila najveću ocjenu od 1999. kada je po prvi put bila obuhvaćena ovim istraživanjem. Na temelju istraživanja o prisutnosti korupcije procijenjeno je protiv kojih pojavnih oblika i u kojim segmentima društva treba usmjeriti djelovanje u borbi protiv korupcije, gdje se treba usredotočiti te naglasiti potrebne prioritete djelovanja. Predloženi nacrt strategije suzbijanja korupcije izrađen je na temelju revizije provedbe nacionalnog programa te u suradnji sa širokim krugom sudionika. Osim državnih tijela u rad su bili uključeni članovi akademske zajednice kao i nevladin sektor. Pored toga o radnom nacrtu dokumenta raspravljalo se na Okruglom stolu u Hrvatskom saboru te na sjednici Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe mjera suzbijanja korupcije. Nacrt strategije definira korupciju kao nedopuštenu razmjenu između javnog dužnosnika i druge osobe u cilju ostvarivanja vlastitih probitaka. Načela koja promovira strategija temelji su modernog pravnog sustava te obvezuju na stalno promišljanje, nadzor i provedbu vladavine prava dobre prakse odgovornosti, suradnje, prevencije. Težište strategije stavljeno je na jačanje institucionalnog okvira za borbu protiv korupcije, potpunu afirmaciju pristupa nulte tolerancije na korupciju, snaženju integriteta, odgovornosti i transparentnosti u radu tijela državne vlasti i drugih oblika preventivnog djelovanja te međuresornu suradnju i suradnju s organizacijama civilnog društva. U borbi protiv korupcije važno je zajedničko djelovanje i provođenje antikorupcijskih mjera. Upravo zato koordinacija između ministarstava ojačana je odlukom Vlade o osnivanju Povjerenstva za provedbu mjera suzbijanja korupcije u koje su uključeni predstavnici državnih tijela na razini zamjenika čelnika tijela. Ujedno su sva tijela zadužena odrediti unutarnje ustrojstvene jedinice za provedbu mjera suzbijanja korupcije iz svog resora. Vođenje Povjerenstva u nadležnosti je ministrice pravosuđa. Također jasno se određuje položaj Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe strategije suzbijanja korupcija koje je radno tijelo Sabora kako bi se osigurala mogućnost proaktivnog djelovanja, učinkovitog praćenja i usmjeravanja provedbe strategije. Strategijom se utvrđuju posebna područja sprečavanja korupcije i ciljevi. U području sprečavanja sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti potrebna je nadogradnja provedbe Zakona o sprečavanju sukoba interesa a u cilju jačanja integriteta državnih dužnosnika treba izraditi jasne smjernice o postavljenim zabranama. U području financiranja političkih stranaka potrebna je izrada sveobuhvatne analize provedbe učinaka zakona u praksi te sustavno korištenje i jačanje mehanizama financijske kontrole. Glede ostvarivanja prava na pristup informacijama potrebno je nastaviti s razvojem sadržaja portala javne uprave te posebno jasno odrediti koje su iznimke od općeg prava na pristup informacijama. Javni službenici poštujući pravila doprinose ojačavanju povjerenja građana u javnu vlast. U konačnici etički kodeksi svakog pojedinca čine temelj nacionalnog integriteta. To je odgovornost svakog građanina neovisno o statusu. Integritet uključuje čestitost, poštenje, povjerenje, vjerodostojnost, pravednost, pravilnost i postojanost. Vrijednosti koje omogućuju jednakost svim pojedincima i organizacijama. Potrebna je nadogradnja integriteta državnih službi. Jačanjem etičkog integriteta državnih službenika kroz daljnji razvoj antikorupcijskog usavršavanja u državnoj službi te uvođenje samoprocjene i upravljanja rizikom na individualnoj i organizacijskoj razini. U području gospodarstva potrebna je nadogradnja nastavkom pojednostavljenja poslovne regulative, sustavnom primjenom svih postojećih kontrolnih mehanizama u cilju sprečavanja fenomena neprijavljenog gospodarstva tzv. sive ekonomije. Donošenjem prostornih planova u svim jedinicama lokalne samouprave. U javnim financijama potrebna je nadogradnja provedbom Zakona o osobnom identifikacijskom broju kao važnom instrumentu za borbu protiv korupcije. Jačanje postojeće unutarnje i vanjske strukture financijske kontrole u cilju poboljšanja i unapređenja poslovanja svih korisnika proračuna te uspostavljanja transparentnog i lako pristupačnog sustava širenjem kruga potencijalnih prijavljivača nepravilnosti. U javnim nabavama potrebna je nadogradnja sustava javnih nabava koji pored sklapanja ugovora u javnoj nabavi robe radova i usluga obuhvaća i ugovore o dodjeli koncesija i ugovore o javno-privatnom partnerstvu. U području zaštite zviždača potrebna je nadogradnja izmjenama zakonodavnog okvira u cilju zaštite osoba koje u dobroj vjeru prijavljuju korupciju te podizanjem svijesti o sustavu odgovornosti i potrebe zaštite tih osoba. U pravosuđu potrebno je nastaviti s aktivnostima u cilju potpune provedbe reforme pravosuđa, a posebice onih mjera koje su usmjerene na podizanje učinkovitosti, nepristranosti i profesionalnosti u pravosuđu. U zdravstvu nadogradnja donošenjem propisa kojim bi se obvezalo sustavno poštivanje kriterija objektivnosti i razvidnosti, preispitivanje sustave nabave za bolnice u cilju utvrđivanja mogućih korupcijskih rizika kao i daljnje jačanje kapaciteta zdravstvenog sustava. U znanosti, obrazovanju i športu potrebno je osigurati transparentno korištenje sredstava predviđenih za te djelatnosti, financirati projekte udruga koje svojim programima razvijaju antikorupcijsku svijest kod djece i mladih te propisati kriterije za odabir znanstvenih novaka i kriterije za nabavku znanstvene opreme. U kaznenom progonu i primjeni kaznenog prava potrebno je nastaviti ustrajati na otkrivanju i progonu korupcije visoke razine, kroz kazneni postupak utvrditi i oduzeti imovinsku korist stečenu korupcijskim kaznenim djelima te je potrebno ostvariti bolju međuresornu suradnju s poreznom, carinskom, upravnom, deviznim inspektoratom kao i s drugim državnim tijelima. Međunarodnu suradnju treba nastaviti aktivnim djelovanjem u radu Vijeća Europe kao i u ostalim regionalnim inicijativama te unaprjeđivanjem operativne suradnje na suzbijanju korupcije s ostalim državama kroz Interpol, Europol i Eurojust. Zbog potreba širenja javne svijesti o štetnosti korupcije, potrebno je sustavno organizirati, provoditi edukaciju učenika i studenata, organiziranje okruglih stolova o praćenju provedbe strategije, poticanje rada nevladinih organizacija u borbi protiv korupcije. Predloženom strategijom, posebno je istaknuta potreba jačanja integriteta u javnim službama kao temelja vjerodostojnom, profesionalnom i ujednačenom postupanju. Osim toga, posebna pozornost usmjerena je jačanju međuagencijske i međunarodne suradnje te suradnje s civilnim društvom. Strategija se izvršava kroz akcijski plan za borbu protiv korupcije koji će se revidirati svake godine. Na taj se način omogućuje stalno procjenjivanje razine postignuća zadanih ciljeva. Ovaj nadzor strategije izrađen je na temelju iskustva stečenog u provedbi prethodnog nacionalnog programa, ali predstavlja i novi dobro promišljeni pravni okvir za nastavak sustavnog rada na suzbijanju korupcije u našem društvu. Hvala.
Hvala. Odbor za pravosuđe, predsjednik odbora gospodin zastupnik Ivo Grbić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana gospođo i gospodine državni tajniče, štovane kolegice i kolege. Odbor za pravosuđe Hrvatskog sabora razmotrio je na 7. sjednici održanoj 16. lipnja 2008. godine Prijedlog strategije suzbijanja korupcije koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 5. lipnja 2008. godine. Odbor je Prijedlog strategije suzbijanja korupcije razmotrio u svojstvu matičnog radnog tijela u dijelu koji se odnosi na djelokrug rada Odbora za pravosuđe. U uvodnom izlaganju predstavnica predlagatelja istaknula je da se prijedlogom strategije revidira Nacionalni program suzbijanja korupcije 2006./2008. prioritetni ciljevi strategije su unaprjeđenje pravnog i institucionalnog okvira, jačanje integriteta i odgovornosti u radu tijela javne vlasti, unaprjeđenje međunarodne suradnje u borbu protiv korupcije, podizanje razine učinkovitosti, otkrivanja i progona koruptivnih kaznenih djela. U provedbi strategije posebna pozornost posvetiti će se koordinaciji i suradnji relevantnih institucija u provođenju antikoruptivne politike, sprječavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti, financiranju političkih stranaka, pravu na pristup informacijama, integritetu državnih službi. U području reforme pravosuđa nastaviti će se jačanje nezavisnosti, nepristranosti, profesionalnosti i stručnog usavršavanja u kojima je postignut zavidan napredak. U raspravi su članovi odbora jednoglasno podržali Prijedlog strategije suzbijanja korupcije kojom se unaprjeđuju oblici borbe protiv korupcije na temelju iskustva u provedbi nacionalnog programa suzbijanja korupcije za period 2006./2008. godine. Podržana je intencija Vlade Republike Hrvatske da se borbi protiv korupcije dade posebno mjesto, da se akcijski plan u strategiju suzbijanja korupcije revidira svake godine kako bi se postigla koordinacija svih institucija koje sudjeluju u provođenju antikoruptivne politike. Nakon provedene rasprave Odbor za pravosuđe jednoglasno je sa 9 glasova za odlučio predložiti Hrvatskom saboru donošenje sljedećeg zaključka. Prihvaća se strategija suzbijanja korupcije. Hvala lijepo.
Hvala. Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost, Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb, predsjednik Odbora gospodin zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo. Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb na svojoj 6. sjednici raspravljao je o ovoj temi kao zainteresirano radno tijelo. Odbor je ovu strategiju razmatrao prije svega u dijelu koji se odnosi na zdravstveni sustav tim prije što se zdravstveni sustav nalazi uvijek na jednom od prva tri mjesta po percepciji korupcije. Pozivajući se na Prijedlog strategije o suzbijanju korupcije kao i na uvodno obrazloženje predstavnice predlagatelja, sudionici su u vrlo opširnoj raspravi usuglasili da se sa uvodnom tvrdnjom da je strategija nastavak prethodnih antikorupcijskih programa 2006. do 2008. da je dobar nastavak te da je vidljivo značajno poboljšanje u borbi protiv korupcije. Strategija kao i akcijski plan za kojeg bi bilo dobro da je istovremeno u raspravi ima za cilj unaprijediti sve oblike borbe protiv korupcije mišljenje ja članova odbora. Percepcija javnosti o korupciji u zdravstvu s naglaskom na potkupljivost liječnika daleko je veća od stvarnog stanja, suglasili su se svi članovi odbora. Mišljenje o velikoj rasprostranjenosti korupcije u zdravstvu posebno ima štetan utjecaj na odnos liječnika i pacijenta, a što onda može odraziti se negativno i na uspješnost liječenja. Dostupnost zdravstvene zaštite je na visokom stupnju, međutim liste čekanja iz niza su razloga, a posebno zbog sve značajnijeg manjka liječnika i sveukupnih poteškoća u financiranju zdravstvenog sustava i dalje dugačke. Liste čekanja svakako potiču korupciju, a jedna od mjera za njeno otklanjanje je poboljšanje materijalnog položaja sveukupnog zdravstva, a samim time liječnika. Bilo bi korisno upozorili su članovi odbora, ponovo provesti anonimnu anketu među pacijentima nakon provedenog liječenja, a koja bi svakako dobila i dala objektivniju sliku o korupciji u sustavu zdravstva. Zadnja takva anketa provedena je prije sedam godina i pokazala je niski stupanj korupcije u zdravstvu. Rezultat je pokazao ispod 1,5% korupcije po iskazu bolesnika koji su napustili bolnicu. Javna nabava potrošnog materijala, lijekova i medicinske opreme možda je najveće područje korupcije u zdravstvu. Postojeći sustav nabave lijekova, potrošnog materijala, prehrane, opreme, nužno je preispitati budući da se radi o godišnjoj nabavi u vrijednosti od preko 7 milijardi kuna. Utvrđivanjem standardizacije dijagnostičkih i terapijskih postupaka kao i opreme, otklonit će subjektivni pristup i odlučivanje prilikom nabave, a time i mogući korupcijski rizik. Utjecaj farmaceutske industrije na korupciju u zdravstvenom sustavu je značajan. Zloupotrebom terapijskih i dijagnostičkih postupaka stimulira se nelegalnim načinom veća i neopravdana potrošnja. Zato je u procesu pružanja zdravstvene zaštite i postizanja većeg stupnja objektivnosti neophodno utvrditi kliničke smjernice za bolesti koje imaju izrazito skupo liječenje utemeljene na objektivnim kliničkim ispitivanjima o primjeni skupih lijekova. Pri tome treba potpuno isključiti utjecaj proizvođača lijekova na izradu ovakvih smjernica. Tijekom rasprave, vezano uz izvještavanje medija o pojedinim slučajevima korupcije u zdravstvu, izraženo je mišljenje da bi bilo korisno da svaka veća zdravstvena ustanova ima glasnogovornika čime bi se izbjegli mnogi nesporazumi između novinara i liječnika, a novinari bi dobili točnu i objektivnu informaciju. Uz predloženo provođenje profesionalne ankete objektivnu standardizaciju ukupne potrošnje, utvrđivanje algoritama za ključne bolesti, članovi odbora su se složili da je potrebno i pojačati međusobnu koordinaciju svih sudionika u sustavu zdravstva na provedbi strategije i učinkovitijeg suzbijanja korupcije. Nakon opširne rasprave, članovi odbora su uz ove prijedloge jednoglasno odlučili predložiti Hrvatskom saboru na usvajanje Strategije suzbijanje korupcije. Hvala.
Hvala. Otvaram raspravu. Klub zastupnika SDP-a, gospodin zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, predstavnici ministarstva, kolegice i kolege. Korupcija je problem koji je gotovo u svakom izvješću Europske komisije istican kao primjer neučinkovitog rada nadležnih tijela, prije svega neefikasnog i sporog pravosuđa, ali i neodlučnosti izvršne i zakonodavne vlasti Republike Hrvatske. Pitanje je da li smo svi mi od običnih građana do saborskih zastupnika svjesni koliku štetu korupcija donosi političkom, društvenom i gospodarskom razvoju Hrvatske. U svijetu se temeljem različitih istraživanja Svjetske banke procjenjuje da razmjeri korupcije iznose između tisuću i tisuću i 500 milijardi dolara što predstavlja 3 do 5% ukupne ekonomske aktivnosti. Svega 1% tih koruptivnih aktivnosti se otkrije. Ako takvu metodu primijenimo na Hrvatsku, dolazimo do procjene otprilike od oko 6 milijardi kuna štete izazvane korupcijom. Obzirom na iznose vezane uz USKOK-ova otkrića koji se kreću oko 2 milijarde kuna, usudio bih se očekivati da je ova procjena od 6 milijardi možda čak i preniska. Zašto je to bitno? Za tih 6 milijardi smanjen je rast bruto domaćeg proizvoda, time su manje plaće, manje su mirovine, a onda izdvajanja za zdravstvo i socijalnu skrb, za obrazovanje, znanost, za kulturu i to je poruka koja mora biti uporno ponavljana kako bi svi u Hrvatskoj shvatili zašto je korupcija najmoćnija bolest koja korozijom guši demokraciju. Borba protiv korupcije nije samo borba za sigurnost građana, ona je borba za slobodu i opći prosperitet Hrvatske. Izračunato je da bi kad bi uspjeli svesti borbu protiv korupcije na nivo kakav je u Europskoj uniji, naš bruto domaći proizvod porastao za 15%. Slovensko veleposlanstvo je ispitivalo iskustva svojih tvrtki u Hrvatskoj i došlo do saznanja da 40% njih ima problema sa korupcijom. Austrijski gospodarski ured je proveo jednu anketu sa svojim tvrtkama u Hrvatskoj, gdje su ocjenjivali problem suzbijanja korupcije, dakle koliko su oni smatrali da je to važno za njih. Na skali od 1 do 5 istaknuli su ocjenu 4,57 važnosti suzbijanja korupcije za njihovo poslovanje. Istovremeno zadovoljstvo rješavanja tog problema bilo je samo 1,90. Nije to problem Hrvatske, samo Hrvatske. 2008. u 33 zemlje svijeta pokazalo se na uzorku od 1186 direktora da 24% tvrtki je suočeno sa izborom plaćanja mita ili gubitka posla. 18% onih koji su odbili platiti mito izgubili su posao. Dakle Hrvatska nije specifikum. Ali po čemu se Hrvatska razlikuje od svijeta? Da vas podsjetim na slučaj finske "Patrije" ili "Simensa" u Njemačkoj gdje su vlasti oštro ustale protiv svojih tvrtki koje su pristale da plate mito u zemljama s kojima su poslovale. Dakle razlika je u našoj sposobnosti da se uhvatimo u koštac sa korupcijom. Strategija koja je pred nama danas, daje djelomičan odgovor na to pitanje. Ja moram odmah izraziti nezadovoljstvo kluba SDP-a što se predlagač nije odlučio da nam strategiju prezentira istovremeno sa akcijskim planom, jer bez akcijskog plana ova strategija zapravo ne znači ništa. Smatramo da bi uz akcijski plan strategija sveobuhvatnije prikazala zastupnicima budućnost suzbijanja korupcije u Hrvatskoj. Mi smo na ovaj način dobili jedan prazan okvir, istina donekle čvrst, međutim slika unutar tog okvira je blijeda i mi ne vidimo detalje na koji način se mislimo boriti sa rak-ranom suvremenog hrvatskog društva. Strategija je samo put kojim želimo doći do našeg cilja, a cilj je sigurno da Hrvatska bude pravna država. Sabor, Vlada, pravosuđe, Državno odvjetništvo, policija, moraju građanima osigurati sigurnost, solidarnost i prosperitet. Organizirani kriminal i korupcija crpe svoju snagu upravo iz neefikasnosti državnog aparata i to proporcionalno. Niti organizirani kriminal, niti korupcija nemaju ni stranačko, ni nacionalno obilježje. Pa u SDP-u smatramo da ako u Hrvatskoj postoje teme oko kojih možemo postići nacionalni konsenzus, onda je borba protiv organiziranog kriminala i korupcije sigurno jedna od tih tema. Ne rješavanje napada na ljude koji nude dokaze o korupciji, na novinare koji svojim tekstovima razotkrivaju veze organiziranog kriminala i pokvarenih političara upućuje građanima samo jednu poruku, pravna država ne funkcionira, postoji moćna paradržavna organizacija koja je upregla sve segmente društva u svoje kolo, a to znači da je demokracija mrtva. Ako je demokracija mrtva onda dolazimo do najgoreg stava koji polazi od pretpostavke da su svi korumpirani i da nema smisla boriti se protiv korupcije. Mi si moramo postaviti tri pitanja: Postoji li korupcija, kako se na nju gleda, koja je raširenost korupcije, u kojim područjima je najprisutnija i najštetnija i ako to znamo možemo doći do poante, a to je što sada učiniti u borbi sa korupcijom. Odgovore na ta pitanja možemo iščitati i u prijedlogu strategije koja je pred nama. To nije prva strategija. Sabor je 2002. godine donio prvu, 2006. drugu poznatu kao Nacionalni program suzbijanja korupcije 2006.-2008. i u njima možemo pratiti odnos hrvatskog društva prema korupciji. Treća strategija čiji je prijedlog danas pred nama temelji se na prethodne dvije. I možda je u uvodu ove strategije trebalo se kritički osvrnuti na najveće promašaje prethodne dvije, jer bi nam ta analiza mogla pomoći da dođemo do rješenja kako bi u narednom periodu borba protiv korupcije bila uspješnija. Odnos društva prema korupciji u Hrvatskoj pokazuje se kroz te tri strategije, da promjene idu od shvaćanja da je korupcija neminovna, da shvaćamo da je štetna, od shvaćanja da se samo moralno osuđuje prema današnjoj političkoj nužnosti reforme i suzbijanja korupcije. Na taj način u Hrvatskoj smo imali tri faze borbe protiv korupcije. Prvu fazu koja je trajala od osamostaljenja do kraja '90.-tih kada se smatralo da je korupcija moralno važna, ali ne i politički problem. Protiv korupcije tih deset godina osim proklinjanja i osude nije se puno poduzimalo. Najveće korupcijske afere čije posljedice osjećamo i danas nastale su upravo tih deset godina. Prisjetimo se da je trećina hrvatskih tvrtki tada otišla u stečaj, a 400 tisuća radnika ostalo bez posla. To je bilo doba nedemokratske korupcijske devijacije. Jedini lijek bilo je više demokracija koje počinje 2000. godine. Ali formalno početak druge faze borbe protiv korupcije u Hrvatskoj možemo uzeti godinu osnivanja USKOK-a, 2001. godine. U toj fazi jasno se priznaje da postoje problemi korupcije, počinju se stvarati programi i planovi, ali se njihova provedba ne ostvaruje kako je zamišljeno. Usvojeni su zakoni, prihvaćeni su programi nacionalne strategije, preuzete su međunarodne obveze. Međutim, prevladavaju riječi a ne djela. Prisjetimo se Bechtela, sunčanog Hvara, Brodosplita, Verone, premijerovih satova, "Maestra", "Dijagnoze", tajnih i javnih nabava MORH-a, autocesta, akademske korupcije, političke korupcije, netransparentnih listi čekanja u bolnicama, korupcije u medijima i da više ne nabrajam, jer će vjerojatno mnogi od vas govoriti o tome u pojedinačnim raspravama. Pritisak Europske unije prisiljava nas da uđemo u treću fazu u kojoj smo sada. Nije dovoljno imati zakone već ih treba provoditi. Nije dovoljno nagađati, treba mjeriti i odvagnuti prioritete, aktivirati sredstva, ljude i zadatke. Usudio bih se reći da formalni početak ove treće faze možemo opet vezati uz USKOK i formiranje Policijskog nacionalnog ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminala predviđenog ovom strategijom i akcijskim planom. USKOK je osnovan 2001. godine, međutim do danas on još nije 100% kadrovski ekipiran. Čine ga tužitelji, a ne istražitelji i bez učinkovite policije USKOK je nemoćan. Zabušava li netko u policiji ili je pod kontrolom korumpiranog političara, predmeti mogu skupljati prašinu u ladicama i izlaziti iz ladice kad to nekom bude odgovaralo. Novim ustrojem smatram da će se ubrzati rješavanje predmeta iz sfera korupcije i organiziranog kriminala, jer znate mi do danas nemamo nijednu osudu iz sfere tzv. visoke korupcije. Pravdu ne treba samo ostvariti, ona treba biti viđena, poznata je izreka. Jer ljudi se ne ponašaju onako kako stvari jesu nego kako vide da stvari jesu. Znači konačna pravomoćna sudska presuda za kazneno djelo korupcije jedini je sigurni put za jačanje integriteta, odgovornosti i vjerodostojnosti tijela državne vlasti. Naime, građani kažu 72% državnih službenika je korumpirano. Indeks percepcije korupcije koju svake godine objavljuje "Transparency International" za Hrvatsku više nije najbolji pokazatelj. On se najviše koristi jer daje privid najvećeg pomaka. On zaista ove godine je najbolji, unazad nekoliko godina 4,1. Ali kolegice i kolege to nije prolazna ocjena. Na skali od 1 do 10 prva prolazna ocjena je 5, dakle mi vidimo da naša borba protiv korupcije u Hrvatskoj u ovom trenutku nema prolaznu ocjenu. Nacionalni program za suzbijanje korupcije koji je usvojen 2006. godine ukazao je da su u Hrvatskoj najveći problemi korupcije u sudstvu, zdravstvu, lokalnoj samoupravi, javnoj upravi i politici. Tako se i u novoj strategiji određuju prioriteti upravo u tim područjima. Javnost često izjednačava politiku sa djelovanjem političkih stranaka iako je politika svako obavljanje javne vlasti. To znači da političku volju i odlučnost za suzbijanje korupcije vlast najbolje pokazuje namjerom da korupciju odlučno suzbija upravo u politici i vlasti. Naime, iako u borbi protiv korupcije moramo ostvariti nacionalni konsenzus na način da sve političke stranke moraju unutar sebe pronaći dovoljno snage da ih svojih redova izbace sve one koji svoj politički položaj doživljavaju kao priliku za ostvarivanje osobne koristi, a ne kao služenje javnom dobru. Ipak najveću odgovornost imaju oni koji obnašaju vlast. Korupcija je uvijek, naglašavam uvijek, vezana ne samo za opću moralnost nego prije svega za vlast odnosno za moralnost u provođenju ovlasti, dužnosti ili javnih službi. Zato je svima nama, uvjeren sam, u interesu da ovdje u Hrvatskom saboru, središnjem hramu demokracije jasno zatražimo od svih nadležnih tijela i pojedinaca koje navodi ova strategije i akcijski plan da rade svoj posao, da nas redovito izvješćuju o poduzetim mjerama i rezultatima. Da bi mi mogli ocijeniti uspješnost tih mjera neophodni su indikatori temeljem kojih se evaluacija ostvaruje. Nažalost, tih indikatora nema i to je jedan od nedostataka ove strategije. Ako nema rezultata netko mora odgovarati za to. Mi možemo donijeti najbolju nacionalnu strategiju, najsadržajniji akcijski plan, ali ako nemamo časne, sposobne, motivirane i odgovorne ljude koji će tu strategiju i planove sprovoditi u stvarnost 24 sata 365 dana u godini, onda će ova strategija i plan biti samo još jedna šminka kojom kupujemo otvaranje 23. poglavlja i ulazak u Europsku uniju. Ja se nadam da nama u ovoj sabornici to nije cilj, da je nama cilj da Hrvatska bude dio Europske unije u kojoj će svi građani živjeti sigurno i imati povjerenje u javnu politiku i vjerodostojnost institucija društava. Tijelo koje bi trebalo pratiti provođenje ove strategije i akcijskog plana je Nacionalno vijeće za praćenje programa suzbijanja korupcije. To je tijelo koje je osnovao protekli saziv Sabora koji je u proteklom periodu bio jedan ukras, kako su neki rekli smokvin list i koji je zapravo pasivno primao izvješća na znanje, ali ništa nije činio da bude proaktivan i da aktivno djeluje. U strategiji koja je pred nama i akcijskom planu navodi se da će ovo tijelo u budućnosti imati veći značaj. U proteklih mjesec dana Nacionalno vijeće održalo je četiri sastanka na koja je smatram dalo svoj doprinos i pokazalo da je tijelo koje će zaista moći voditi računa da se ova strategija ostvaruje. Međutim, to treba biti zapisano u ovoj strategiji, to treba biti zapisano u ovom akcijskom planu i smatram da bi Nacionalno vijeće, da bi moglo ispunjavati svoj zadatak, moralo biti definirano kao sva ostala radna tijela Sabora. Pa kolegice i kolege, zar nije apsurd da mi danas usvajamo Strategiju o borbi protiv korupcije u Hrvatskoj, a da Nacionalno vijeće nije imalo mogućnost da iznese svoje stavove kao radno tijelo Sabora, jer po Poslovniku to nije bilo moguće. Smatram da to ova strategija, akcijski plan te nakon toga ovaj Sabor svojom odlukom mora promijeniti. I na samom kraju, ova Strategija suzbijanja korupcije sigurno nije bez mane. Međutim uz pripadajući akcijski plan, a naglašavan još jednom šteta je što ga saborski zastupnici nisu vidjeli, te prijedloge za poboljšanje strategije za koje sam siguran da će biti danas ovdje u ovoj raspravi, za koje se nadam da će ih predlagač usvojiti a ne ignorirati. Ova strategija može predstavljati prvi korak prema učinkovitom sprječavanju suzbijanju korupcije, ali naglašavam to je zaista najlakši korak. Slijedi njegovo ostvarivanje u praksi koje će biti puno teže. Nadam se da će ovaj Sabor dati svoj doprinos da ova strategija zaživi u praksi.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Andrija Hebrang.
Hvala lijepo. Kolega je netočno naveo da u godinama od 90.-te, rekao je sljedećih 10 godina, znači do 2000. nije bilo borbe protiv korupcije. Kolega bilo je borbe i svi mi koji smo tada davali ostavke, može vam svjedočiti o detalju poslije u kafiću. Ali nemojte iznositi neistine. Isto tako kaže 4.1 koliko je Amnesty international ocijenio prošle godine Hrvatsku nije prolazna ocjena. Jest prolazna ocjena jer je direktor iste Amnesty, organizacije Amnesty international rekao da je gradacija od tri na gore pozitivna. Zemlje koje imaju od tri na dolje su.
Ne Amnesty, ne Amnesty, lapsus je bio.
Šta sam rekao? Transparency international. Ispravljam, Transparent international, dakle, 4,1 jest pozitivna ocjena, negativna je od 3.0 na dolje, i nije točno dakle, da je negativna, pozitivna je iz toga što je to najviša ocjena svih zemalja bivše Jugoslavije i što je jedna od najviših ocjena kada uzmemo u obzir i nove zemlje članice Europske unije. Pa treba reći istinu. Isto tako nije točno da nema akcijskog plana. Akcijski plan ima svako ministarstvo i možete ga naći na Internetu.
Klub zastupnika HNS-a, gospođa zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, hvala lijepa, dame i gospodo iz ministarstva, kolegice i kolege. Nacionalni program suzbijanja korupcije je jedno od 9 mjerila ili preduvjeta koje Hrvatska još mora ispuniti kako bi mogla otvoriti pregovore u svih 33 poglavlja. Kao što je poznato preuzeli smo obvezu da ta mjerila ili te preduvjete ispunimo do konca ovog kvartala, što praktično znači do 15. 7. ove godine, do konca zasjedanja ovoga Sabora. Konkretno to je mjerilo, dakle, Nacionalni program suzbijanja korupcije, koji pretpostavljam će uključivati ovu strategiju i nužan je akcijski plan. Dakle, nije dovoljno da ministarstva imaju, kakve god akcijske planove, nužan je akcijski plan kao sastavni dio nacionalnoga programa suzbijanja korupcije. To je mjerilo ili preduvjet za otvaranje Poglavlja 23. pravosuđe i temeljna prava. Mi znamo, svaki građanin ove zemlje zna a i visoki predstavnici zemlje koja preuzima predsjedanje Europskom unijom 1. 7. ove godine Francuske, direktno su rekli, izjavili da će upravo ovo Poglavlje, dakle, tema pravosuđe i temeljna prava, što se predsjedatelja koji će voditi Europsku uniju u semestru ili u šest mjeseci koji bi trebali biti oni gdje ćemo otvoriti sve pregovore u svim poglavljima rekli su da će upravo ovo biti apsolutno ključna tema. Sve teme su važne, ali u našem slučaju, pravosuđe i temeljna prava su najznačajnije. U tom smislu da će u ovom području se procjenjivati u prvo redu, ili kao najznačajnijem naša spremnost za članstvo. Ta činjenica kao i sam meritum stvari, naravno kao i sama činjenica da je korupcija nešto što bitno smeta funkcioniranju države i funkcioniranju institucija, uništava povjerenje ljudi u institucije, su razlozi da se Prijedlog strategije suzbijanja korupcije koja je pred nama što prije stavi na dnevni red. I važno je dobro, da je došao na dnevni red. Ali istovremeno ti isti razlozi su i argumenti da to bude kvalitetna strategije. U ovom slučaju možda važnije nego u svim drugim mjerilima koje smo imali. Prepoznatljivo kvalitetna strategija koja ima vidljive objektivne šanse pomoći suzbijanju korupcije. Nažalost Prijedlog strategije koja je pred nama nema puno šanse doprinijeti suzbijanju korupcije. I čini se, iz njega proizlazi jedno nerazumijevanje toga što zapravo bi tre bala biti uloga države u suzbijanju korupcije, otkuda bi država trebala početi. Država nije bilo koji faktor u tom sustavu. Prema tome, na kojoj točci i kojim instrumentima bi država trebala i mogla funkcionirati, djelovati u borbi protiv korupcije. U ovoj strategiji su uredno i marljivo pobrojani svi zakoni koje je ovaj Sabor donio 1999. a bave se temom, ili se dotiču teme suzbijanja korupcije na ovamo. Zatim, lista od 13. međunarodnih konvencija, protokola, ugovora koje Republika Hrvatska na tu temu uredno potpisala. Niz, listu od niza institucija, agencija, nacionalnih vijeća, povjerenstava i odjela koji su tijekom godina osnivani za suzbijanje korupcije. Ali nigdje ne stoji kojim će to mjerama i efikasnim politikama sve ovo stvarno utjecati na smanjivanje korupcije. Institucionalni aparat, zakonski aparat, međunarodne konvencije opsežan. Kako će se to upotrijebiti da se smanji korupcija zapravo se nigdje ne govoriti niti se u ovoj strategiji može iščitati. Možda to nije u potpunosti točno, zapravo se iz strategije mogu vidjeti tri točke na koje se ona naslanja, ako se to može nazvati nekim, ajmo reći instrumentima za suzbijanje korupcije. Jedan, jačanje institucionalnog okvira za borbu protiv korupcije. Taj po svemu sudeći iz ovih nabrajanja na početku je dosta jak. Dva, bolja suradnja relevantnih institucija koje već postoje u borbi protiv korupcije, u svakom slučaju sigurno je da surađuju, bolje, da surađuju bolje nego lošije. I tri, nulta tolerancija korupcije. Mislim da nema nikoga tko se sa time neće složiti da treba svakako zagovarati nultu toleranciju korupcije, ali kako će to dovesti na bilo koji način efikasno do smanjivanja korupcije koja postoji i sada kada se svi zaklinju u nultu toleranciju korupcije, kada postoji institucionalni okvir i svi su za to da svi segmenti tog institucionalnog okvira dobro međusobno surađuju. Ostatak teksta osim ove 3 općenite naznake, je neka vrsta teksta koji bi se mogao nazvati deklarativnom etikom. U samoj strategiji prvo postoje načela i ciljevi. U načelima i ciljevima kaže se da je nužno da postoji vladavina prava, sigurno. Nužno da postoji dobra praksa, isto sigurno, nužno da postoji odgovornost, također. Nužno da se sprječava korupcija, isto istina. Nužna učinkovitost, također. Nužna transparentnost. Ja mislim također nema nikoga, niti je do sada bilo ikoga tko bi osporio bilo koju od ovih točaka. Ali kako će se to postići? Naše pitanje nije da li se mi slažemo da je bolje da zakoni se primjenjuju, nego da se ne primjenjuju, da je bolje da nema korupcije, nego da ima korupcije. Zadaća strategije je da pokaže kako će se taj cilj postići. U samoj strategiji što se deklarativne etike tiče, ovo je samo nekoliko kratkih citata. U samoj strategiji spominje se jačanje etičke svijesti u javnoj službi, izgradnja etičke kompetentnosti, poučavanje o kodeksu sudačke etike, usavršavanje državnih odvjetnika u deontologiji profesije, s dužnim poštovanjem ispričavam se svima ako sam pogriješila. Ja bih rekla da jedino kolega Flego i eventualno kolega Šeks znaju što to znači. Jačanje etičkog integriteta državnih službenika, jačanje etičkog okvira u ključnim rizičnim područjima, etička edukacija za sudionike postupaka javne nabave, već vidim kako sudionici postupaka javne nabave hrle na satove etike. Jačanje svijesti o važnosti sprečavanja korupcije u javnoj nabavi, stvaranje profesionalaca usvojenim etičkim načelima, doneseni etički kodeksi profesija itd. Etika je zanimljiva stvar, važna i naravno da postoje različiti oblici i edukacije i samoobrazovanje i cijeloživotnog obrazovanja u kojoj se ljudi time mogu baviti, ali to nije posao države. Nije posao države da poučava pojedine segmente društva u etici, ako išta je obrnuto, ali da sada u to ne ulazimo. To bi bilo zabavno da nije opasno i štetno pisati ovakve radove u trenutku kada nam je to mjerilo za najvažnije poglavlje, a nemamo više vremena. I o tome mora postojati potpuna svijest da nemamo više vremena se šaliti na ovaj način. Što je uloga države u borbi protiv korupcije? Ja ne mislim da je ovo zlonamjerno pisano, mislim naprosto da se nije pošlo od pokušaja da se odgovori na pitanje što država, korupcija je kompleksna, postoji kultura, ljudska priroda, što god hoćete, ali to nije nešto na što država ili može ili treba utjecati. Što je uloga države u borbi korupcije? To nije mijenjanje ljudske prirode, nije propovijedanje kako je bolje ne krasti, nego krasti i bolje biti pošten, nego nepošten. Država se mora baviti onim što ona može i onim što ona mora raditi, a to je smanjivanje i ukidanje strukturalnog prostora za korupciju. Dakle, zakonima, institucijama, praksom strukturalno smanjiti onaj prostor u kojem se korupcija događa. Navest ću neke primjere za to. Recimo u istraživanju o otvorenosti, odnosno pristupačnosti zemalja za investicije, koje se radilo u 174 zemlje. Zemlje su rangirane po različitim indikatorima, između ostalog po broju dozvola koje su potrebne da bi se izgrdio jedan prosječno veliki proizvodni pogon od 2 tisuće kvadratnih metara, od 174 zemalja po tom kriteriju broja dozvola Hrvatska je na 170 mjestu, jer treba 28 dozvola. To je prostor za korupciju, 28 puta se različite dozvole vade, koje naravno otvaraju, da je umjesto 28, pet dozvola, time se automatski strukturalno, to je ono što država može, strukturalno smanjuje prostor za korupciju ili uredno plaćanje dugova od strane države, a ne odgoda plaćanja od preko 300 dana. Dakle, ako država kao najveći dužnik plaća svoje dugove unutar 60 dana, smanjuje se prostor za korupciju, naprosto nitko ne ulazi u pokušaj da se na korumpiranjem činovnika popne više na listi kada će mu biti plaćeno, međutim kada ti rokovi prelaze 150, 200, pa 300 dana, tu se otvara prostor nužno za korupciju. Tu je prostor gdje država može intervenirati. Govori se o Zakonu o financiranju političkih stranaka, ne treba se žaliti na Zakon o financiranju političkih stranaka, treba donijeti Zakon o financiranju izbornih kampanja. Mi naprosto to nemamo. Zakon o financiranju političkih stranka ne uključuje reguliranje financiranja izbornih kampanja. To je problem. I na taj način se strukturalno smanjuje prostor za korupciju. Dekriminalizacija davanja mita, u situaciji u kojoj kriminaliziran i onaj koji daje mito i onaj koji prima mito u zemljama postranzicijskim, ono što se događa je da se ljudi boje prijaviti, jer su automatski time prijavili i sami sebe. To su strukturalne mjere koje mogu imati nekog efekta, nabrajam ih samo zbog ilustracije što bi to značilo. Korupcija nije problem neobrazovanosti, već problem prostora u unutar funkcionirajućih institucija, otvaranje prilika i šansa za korupciju. Građane ne treba obrazovati o štetnosti korupcije. Oni to znaju. Oni znaju da je korupcija i štetna i skupa. Treba ih osloboditi korupcije i to je uloga države i to bi nam trebao biti taj zajednički plan. Prema tome ovo smatram da nam je zaista zajednički interes. Ako treba pomoći vrlo rado. Možda se planira da nekakve takve prave stvarne mjere koje mogu imati efekta budu dio akcijskog plana. Dapače molim da mi se, da nam se onda to ovdje kaže, ali dajte da probamo sastaviti nešto suvislo i korisno što ima barem teoretske šanse faktički smanjiti korupciju. Hvala vam lijepo.
Hvala. Klub IDS-a gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, uvažena gospodo zastupnici kako početi? Ja se prije svega slažem sa svakom riječju koja je napisana u ovoj strategiji. Sve je to za 5. Međutim život je nešto drugo. I treba biti jasno kada govorimo za ovom govornicom ozbiljni i govoriti kao ozbiljni ljudi bez parola, bez političke demagogije iskreno sa imenima, prezimenima ali šta ćemo? Za to nemamo hrabrosti. Pa se onda sve te naše diskusije pretvaraju u jedan politički larpurlatizam, pričam ti priču od koje na kraju nema puno koristi. Ja osobno držim da o korupciji najviše mogu govoriti stranke koje se izmjenjuju na vlasti. Znači one koje su u prilici kontrolirati državni proračun, izvanproračunske fondove, velika javna poduzeća od jedne INA-e, Croatia osiguranja, od jednoga ACVLADIMIR ŠEKS:-ja, od hrvatskih brodogradilišta, Hrvatskih pošta, Hrvatske željeznice, ne znam Lutrije, Auto-ceste Rijeka-Zagreb ili nekih drugih i tako dalje. Inače i to treba reći. Onaj tko je na vlasti izravno ili neizravno kontrolira čak 68% svega onoga što se stvori ili proizvede u ovoj zemlji. A onda je jasno da se sa onima koji proizvedu onih preostalih 32% vrlo lako mogu dogovoriti kako će dalje. Znači stvarna moć u Republici Hrvatskoj je prije svega u izvršnoj vlasti koju pokriva uvijek vladajuća većina u ovome Domu. Zatim u krupnom kapitalu i razumljivo u medijima. Dovoljno je reći recimo samo da je proračun Hrvatske radiotelevizije za prošlu godinu bio veći od milijardu i 500 milijuna kuna. Znači za televiziju koju bi gospodin Čačić privatizirao. A IDS je bio i protiv privatizacije trećeg kanala. U zadnje vrijeme kao najveći borac protiv korupcije isplivao je ili pojavio se Goran Štrok. Ja da se razumijemo nemam ništa protiv Gorana Štroka, ja sam tog čovjeka vidio samo jednom na aerodromu u Londonu 1992. ili tamo negdje na 10 ili 15 sekundi. Znam da je uredio 5 hotela u Hrvatskoj i potpisujem njegovu izjavu da protiv korupcije treba preuzeti NATO krilaticu kada je jedan napadnut svi smo napadnuti. Međutim on je između ostalog rekao da je kojim slučajem zatražena dozvola za hotel Belevue dao 200 tisuća EUR-a ne bi u 6 mjeseci izgubio zbog nerada tog hotela 5 milijuna EUR-a. Međutim taj isti Goran Štrok nije na primjer primijetio ili rekao da je 2001. dobio hotel Excelsior koji je daleko atraktivniji od Belevue-a za 500 hiljada maraka ili 250 hiljada EUR-a. Paralelno preuzimajući onih 30 milijuna maraka koji je država utrošila u njegovu obnovu, a sad vidimo da je to promet koji se u Dubrovniku doduše 2008. može ostvariti u jednom hotelu u nepunih recimo godinu dana. Što želim reći? Krupni kapital dobrano je zarobio ovu državu. Ako ima državu e onda neće valjda netko od nekih službenika na lokalnoj razini njih ucjenjivati. To mora biti znači prva pouka nezaježljivim tim lokalnim birokratima da ne ucjenjuju one kojima je otvoren put do vrha vlasti. Znači da budem ciničan sirotinju jasno oni mogu ucjenjivati, mogu tražiti od njih mito, ali ove koji su visoko pozicionirani kad je riječ o kapitalu razumljivo je da ne smiju. Gdje leži najveća korupcija u ovoj zemlji? Znači ležala je u pretvorbi i privatizaciji. To smo na svu sreću da budem bezobrazan privatizirali. U naoružavanju Hrvatske vojske i u velikim javnim poduzećima. E sad kako krenuti ako se slažemo da je najveća korupcija u ovoj zemlji u privatizaciji, u naoružavanju i u velikim javnim poduzećima. Pa ja ću krenuti upravo od ovoga zadnjega, od tih velikih javnih poduzeća. Ja sam se zgrozio kada sam recimo u prošlom Globusu od 12.6. pročitao rang listu državnih tvrtki po prihodu i stranačkom vodstvu. Ajmo sada vidjeti kako je to izgledalo od 2000. do ove 2008. znači do 2011. godine. INA grupa 24,8 milijuna kuna. Tomislav Dragičević HNS, danas Tomislav Dragičević, HNS. Hrvatska elektroprivreda 10,2 milijarde kuna 2006. Ivo Čović, SDP. Danas Ivo Mravak, HDZ. Idemo dalje. Croatia osiguranje 3,9 milijardi kuna. Marijan Čurković, SDP. Danas Hrvoje Vojković, HSLS. Zatim imamo Hrvatske željeznice, 3,8 milijardi kuna. Marijan Drempetić, SDP. Danas Davorin Hoba, HDZ. I da ne nabrajam naprosto sva ta imena ovdje je 25 tih direktora koji upravljaju imovinom ni manje ni više nego vrijednom 71,8 milijardi kuna. Ja tvrdim da nije stvar tko vodi pojedini ili tko je na čelu pojedinog nadzornog odbora? Za mene u tim nadzornim odborima moraju biti ljudi iz politike. Znači oni koji su dobili izborni legitimitet, koji se moraju građanima eto obratiti sa tim svojim imenom ali je problem onih koji su na čelu tih uprava a oni jasno je da ih se ne bi kontrolirali žele tobože, pod navodnicima, nezavisne koje se daleko lakše u ovoj zemlji može kupiti od ljudi koji su politički angažirani. Drugo, nabavka oružja devedesetih godina. Hrvatska je u svijetu imala nekih stotinjak tajnih računa. Ja tvrdim nije Zagorec ili Zagorac taj koji je provizijama stekao imunitet. Već je po smrti Tuđmana, Šuška, ne znam ministra Martinovića saznao čovjek za šifre pojedinih računa i na taj način počeo je čovjek vraćati, pod navodnicima vraćati, ali jasno na svoje ime novac u zemlju ulažući jasno u Pulu, u Dubrovnik, u Rovinj. Grad Zagreb mu je prodao jedno odmaralište u Savudriji itd. Jasno da sve to treba raščistiti, ali samo licemjerna vlast, reći ću može stati ili zaustaviti se na Zagorcu, pogotovo nakon intervjua kojega je pred 2 ili 3 tjedna, ajde opet ću spomenuti dao Globusu, spominjući i mnoge tajkune koji su na taj način došli do imovine u Hrvatskoj, jednoga sam spomenuo pa između ostalog spominjao je i bivše premijere. Za takvu, evo vidite katarzu, znači raščišćavanja sa tim tragovima povijesti, Hrvatska na žalost nema snage. Zašto danas, 13 godina od okončanja rata ne izađe se sa podatkom tko je naoružavao Hrvatsku vojsku, tko je sve opskrbljivao Hrvatsku vojsku? Rekoh već, znači riječ je o bivšim premijerima, o najuglednijim tajkunima, u hotelijerima itd. I možda je čovjeku najbolje šutjeti da ne bi mu netko, neću reći došao glavom, nego da ne bi bio izudaran nekom baseball palicom, iako je to možda i privilegija u odnosu na one kojima pojedinci pod automobile postavljaju bombe i slične stvari. Što mi radimo u toj borbi, znači protiv korupcije. Mi danas, recimo idemo još korak dalje, mi sve privatiziramo valjda po onoj logici zašto bi se u pojedinoj tvrtci kralo na malo, kada sve to, kao na primjer u brodogradnji kada sve to možemo prepustiti samo jednoj osobi ili jednoj tvrtci. Mi danas u "Uljaniku", jedinom likvirnom brodogradilištu u Hrvatskoj privodimo istražnom sucu dvoje njihovih direktora ili djelatnika, nije bitno, a u onim bankrotiranim tvrtkama od jednoga "Trećega maja", "Brodosplita", "Kraljevice", "Lenca", pazite nikome ništa. Čovjek upropasti "Lenac", šteta za državu preko milijardu kuna i nikome ništa. E, znači jasno da sam ciničan, ali čovjeka naprosto vrijeđa kada u Puli diže se dvoje ljudi iz "Uljanika", a u drugim brodogradilištima nikome ništa. Na strani 3. mi u ovome izvješću imamo nabrojano 7 zakona, 13 konvencije koje smo donijeli, odnosno ratificirali, ali sve to, jasno može držati vodu dok majstori kod nas ne dođu. Ali nemojte misliti da je korupcija vezana samo uz ljude na vlasti ili samo za ljude koji su pri vlasti. Nje ima u velikoj mjeri, usuđujem se reći i u raznim nevladinim udrugama koje netko mora financirati, tko one u pravilu to ne govore, nje ima, korupcije i u medijima, među javnim službenicima u javnim poduzećima itd. Međutim, ja mislim da se svi možemo složiti da je najgora korupcija u ovoj zemlji, ako se pojavi korupcija u sudstvu. Pred tridesetak dana, evo otvorio se slučaj tzv. vrtova sunca u Dubrovniku. U čemu je zapravo ovdje riječ, o tzv. turističkom zemljištu koje nije ušlo u temeljni kapital, što će reći da je ona imovina Hrvatskog fonda za privatizaciju, znači Hrvatske države, o tom fondu malo kasnije, ali su suci to knjižili na jedno turističko društvo. Da se razumijemo, od toga ja mislim da na kraju neće biti ništa. Zašto neće biti ništa? Jer po tom osnovu, ma usuđujem se reći svakog trećeg ili petog, ajde da budem blag suca, od sudaca trgovačkih sudova ili suda u Rijeci, preko raznih sudaca općinskog suda u Istri, trebalo bi naprosto zatvoriti, a oni su pojedinim tvrtkama znali dodijeliti na stotine, pa i stotine hektara tzv. turističkog zemljišta. Prema tome, po mom sudu, selektivna pravda na kraju postaje najveća nepravda. Jasno je, bolje spriječiti ikada nego nikada, ali ponavljam, najviše bi trebala zaboljeti korupcija u pravosuđu kod onih ljudi koji bi vam trebali dijeliti pravdu. Ono što želim također primijetiti, da je gospodin Goran Štrok, još jedanput ću reći nemam ništa protiv njega, u više navrata je spominjao da će se u dogledno vrijeme sastati sa potpredsjednikom Damirom Polančecom, a sve s ciljem preuzimanja hotelskog kompleksa Liburnija. Ja se slažem da je Liburnije jedno devastirano hotelsko društvo, ono vapi za svježim kapitalom, bilo bi idealno da tamo dođe nekoliko brendova, ne samo jedan monopol. Međutim, kada je riječ o Liburniji, vodi se nekoliko sudskih postupaka pri različitim sudovima, upravnim, trgovačkom sudu i da li sada Vlada ima prava presuđivati umjesto recimo nadležnih sudova. Da li to znači da je Vlada svjesna u ovom času da gubi spor sa jednom Liburnijom ili sa Darkom ili sa Damirom Ostoje. Ako da, onda ode naših 130 milijuna eura. Inače, što nudi gospodin Goran Štrok. On bi za 70 milijuna eura preuzeo potraživanje Darka Ostoje, a prema kojemu tobože to potraživanje ima država. Meni ovo sve sliči na jedan veliki dogovor, točnije na operacionaliziranje dogovora između Vlade i SN Holding … [[Govornik se ne razumije.]] i Darka Ostoje … [[Govornik se ne razumije.]] na način što je Vlada vjerojatno pronašla tajkuna koji može pomiriti i vladajuće i javnost i dio opozicije što i ne čudi jer je od mnogih koji su bili na vlasti Goran Štrok dobivao najatraktivnije nekretnine na području Dubrovnika i Primorsko-goranske županije. Ono što ja želim pozdraviti, to je sigurno akcija "Maestro", pozdravljam i ostale akcije USKOK-a nakon podnošenja međutim tih tužbi pola istih pada u vodu, sve se na kraju svede na nekog službenika koji izdaje građevinske dozvole ili na nekog liječnika, što je smiješno ili na nekoga kao što imam prilike slušati tko je dobio od nekoga na poklon neku peku koja je vrijedna 300 ili 500 kuna. I ja isto tako pozivam USKOK da se na taj način ne igra s ljudima. Možda su i u pravu kada podnose te kaznene prijave, ali ako nemaju dokaza prema nekima, onda neka ih ne drže godinu ili više dana u pritvoru i slično. Ono što je mene međutim najviše iznenadilo, kroz jedan drugi zakon ćemo o tome govoriti da kroz sustav javne nabave čak 44,4 milijarde kuna ide za tu javnu nabavu, što je 16,15% bruto društvenog proizvoda u Republici Hrvatskoj. Sve u svemu vidim da mi svijetli, ja mislim da neke ljestvice Ujedinjenih naroda su i političke tablice, a korupciju bez hrabrosti nikada mi u ovoj zemlji nećemo suzbiti pa nam lekcije danas o poštenju mogu dijeliti i hrvatski tajkuni. Evo jadno je na što smo spali, ali bez obzira na sve ovakve rasprave i ovakve materijale i prijedloge treba podržati, pa vidjeti ćemo što će vrijeme donijeti.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Luka Denona.
Gospodine potpredsjedniče, kolega Kajin je čitajući "Globus" naravno ustvrdio da je nabrajajući imena osoba koje su bili kao predsjednici uprava u jednom trenutku rekao: "Croatia osiguranje Čurković SDP". Netočno je da je gospodin Čurković ikada bio član SDP-a niti ima veze sa SDP-om, nije čak bio ni član Saveza komunista. Isto tako je u daljnjem obrazlaganju ili čitajući naravno "Globus" rekao da su predsjednici uprava, valjda tih i takovih pa između ostaloga i gospodin Čurković potkupljivi. Budući da osobno poznajem gospodina Čurkovića, mislim da je bespredmetno jedno takvo ime u ovom Saboru okvalificirati kao potkupljivim, jer čovjek je izuzetno skroman, stručan osiguravatelj i nije potkupljiv. Također rekli ste kolega Kajin da je "Liburnija" devastirano poduzeće. Apsolutno nije točno. Vi ste čitali završne račune, nije devastirano poduzeće. Pa vas molim da onda ili pročitate završne račune ili, da je na sudu i da se vode sudski postupci to je točno, ali molim vas da onda budete precizniji jer ovako čitajući samo "Globus" očito da onda obmanjujete javnost.
Za klub HSS-a, gospođa zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, državni tajnici, zastupnice i zastupnici. Klub zastupnika Hrvatske seljačke stranke podržati će donošenje Strategije suzbijanja korupcije iako možemo se složiti s onim primjedbama koje su izrečene da bi bilo korisno objedinjeno raspravljati i o akcijskom planu. Naravno da korupcija postoji otkako postoji i državno organiziranje ljudske zajednice, a njena prisutnost kroz povijest sve do današnjih dana potvrđuje da je korupcija svojstvena svim državnim uređenjima bez obzira na politički ustroj, regionalnu ili vjersku pripadnost. Korupciju je nemoguće u potpunosti iskorijeniti, ali je se može suzbiti političkom voljom, pravnim normama i promicanjem antikorupcijskog svjetonazora. Korupcija je prikrivena pojava, te se stoga prisutnost korupcije ne može precizno izmjeriti niti postoji jedinstveno poimanje što su to korupcijska djela. Dodatni problem predstavlja nejednaki tretman pojave korupcije, ilegalnosti njezinih pojedinih oblika u kaznenom pravu u svijetu. Korupcija u najširem smislu je svaka zlouporaba prava ili ovlasti nad sredstvima ili pravima drugih u cilju vlastitog dobitka ili stjecanja privatnih koristi, a može biti prisutna u javnom i u privatnom sektoru. Danas najviše korištena definicija korupcije zlouporaba javnih ovlasti u privatnu korist prema kojoj korupcija uvijek uključuje javni sektor bilo da se radi o korupciji unutar pojedinih dijelova javnog sektora, bilo da se korupcijske transakcije odvijaju između javnog i privatnog sektora. Osnovno je obilježje korupcije da ona proizlazi iz javne ovlasti i diskrecijske moći u donošenju odluka te se najčešće govori o političkoj ili administrativnoj korupciji. Politička korupcija prisutna među visokim državnim dužnosnicima i političarima, ali isto tako vidjeti ćemo i iz primjera koje ću kasnije istaknuti, i na lokalnoj i regionalnoj razini, dakle na svim onim razinama gdje se ustvari donose političke odluke, odnosno onim razinama gdje su povjerene visoke ovlasti iz kojih proizlazi velika odgovornost da će pri obnašanju dužnosti zastupati javne interese. To je korupcija na visokoj razini za razliku od administrativne ili birokratske korupcije koja se odnosi na djelatnike javne uprave zadužene za provedbe odluka, propisa i mjera politike o čemu je već bilo riječi. No i u jednom i u drugom slučaju posljedice su gubitak povjerenja u tijela državne vlasti što negativno utječe i na gospodarski razvoj društva. Čak i sam dojam korumpiranosti u pitanje dovodi vjerodostojnost svake vlasti od lokalne do državne razine. Zbog toga je upravo važno pokazati ozbiljnu namjeru razračunavanja sa svim oblicima korupcije, a doprinos tome je i ova strategija koja je izrađena na temelju iskustava stečenih u provedbi prethodnih antikorupcijskih programa. Njihova provedba rezultirala je stalnim porastom broja kaznenih postupaka za djela srednje i više razine korupcije kao i podizanjem javne svijesti o njezinoj štetnosti i potrebi suzbijanja. Da stanje ide na bolje svjedoči i izvješće Transparencya koje je dao ocjenu 4,1 na indeksu percepcije korupcije za 2007. godinu što je najviša ocjena od kako se provodi ocjenjivanje percepcije korupcije. Prioritetna područja u ovoj strategiji su sprječavanje sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti, provedba propisa u financiranju političkih stranaka, ostvarivanje prava na pristup informacijama, jačanje integriteta javne uprave, reguliranje javnih nabava te zaštita oštećenika i osoba koje u dobroj vjeri prijavljuju korupciju. Ja ću se osvrnuti na nekoliko navedenih područja. Ono što smatramo posebno važnim jest to da je u svibnju 2008. godine donesena izmjena i dopuna Zakona o sprječavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti. Za provedbu je osnovano povjerenstvo. Hrvatskom saboru povjerenstvo podnosi godišnje izvješće. Prema onom izvješću iz 2007. godine povjerenstvo je vodilo 16 postupaka o odlučivanju sukoba interesa, a u 12 slučajeva je donijelo odluku kojom se dužnosnicima utvrđuje sukob interesa. No osim što su se oni morali javno pokajati, odnosno posipati pepelom, nestašni dužnosnici nisu bili novčano kažnjeni. Jedan od ciljeva ove strategije svakako treba biti preispitivanje i pojačavanje etičke svijesti o javnoj službi uvođenjem obavezne specijalizirane obuke kako bi se izgradila etička kompetentnost. To bi se moglo nazvati prevencijom od početka, no etika ima veze sa karakterom, a kada je netko rekli bi u narodu "mućak" onda ga možeš poboljšati jedino učinkovitim nadzorom i strahom od kazne. Količinu straha čelnika političkih stranaka teško je izmjeriti, no Zakon o financiranju političkih stranaka po prvi puta ograničava iznos donacija i zabranjuje anonimne donacije pa političari sve manje mogu loviti donatore kao ribe u mutnom i isto tako nadam se da više neće biti slučajeva da si neki ne daj Bože za te donacije kupe automobile ili stanove. Cilj ove strategije je povećati transparentnost i odgovornost vođenja financijskih sredstava, ojačati mehanizme unutarnje financijske kontrole političkih stranka, te osigurati da je provode neovisni revizori što je ove godine po prvi puta i napravljeno. Izuzetno važan zakon u ovom paketu o antikorupcijskih zakona je Zakon o pravu na pristup na informacijama, on je donesen 2003. godine, no nažalost često ga se krši, što je vidljivo i u izvješću Transpencyja, koji kao najproblematičnije, kada je riječ o ovom zakonu i najnetransparentnije u obavljanju djelatnosti svog djelokruga, vidi jedinice lokalne i područne samouprave, pa evo nekoliko primjera. Grad Split, zatražena je informacija o izvođaču radova na obnovi rive, te ukupnim troškovima. Nema odgovora. Grad Zagreb, zatražena je informacije o PR agenciji koju je grad angažirao za obavljanje poslova odnosa s javnošću, kriteriji za odabir, podaci o sklopljenom ugovoru, te isplaćenim naknadama. Nema odgovora. Grad Osijek, zatražena je informacija o troškovima akcije suzbijanja komaraca, natječaj, odluka, troškovi i osnovni podaci o izvođaču. Nema odgovora. Neučinkovitost institucija u korumpiranom društvu koči uvoz i primjenu novih tehnologija, ulaz kapitala, uspješnu privatizaciju, mobilnost i povećanje proizvodnosti radne snage i druge čimbenike ekonomske uspješnosti. Česti uzrok korupcije je prevelika reguliranost određene gospodarske aktivnosti, naime ekonomisti smatraju korupciju racionalnim izborom koji smanjuje troškove poslovanja u prereguliranom okruženju. Stoga je HITRORez dobro rješenje. Prihvaćanje i provođenje njegovih preporuka, ključ je za uspjeh u uklanjanju mogućnosti korupcije u gospodarstvu, te unapređivanju poticajnog ozračja za razvoj poduzetništva, ali nikako nije jedna i dovoljna mjera. Mi u HSS-u shvaćamo ozbiljnim izjave direktora austrijskog Ureda za vanjsku trgovinu u Zagrebu, dr. Petra Haslahera, koji je naveo rezultate anketa, a koja je pokazala da su loša javna administracija, sporo pravosuđe, korupcija, te zemljišne knjige i dalje veliki problem za ulaganja austrijskih tvrtki u Hrvatskoj. Bilo bi loše kada bi dobre odnose između Hrvatske i Austrije, narušavali ovakvi podaci o preprekama koji su istiniti, a s kojim su suočene austrijske tvrtke u Hrvatskoj. Naime, vanjskotrgovinska razmjena između Hrvatske i Austrije u 2007. godini iznosila je 2,2, 12 milijardi dolara, što je povećanje od 18% u odnosu na 2006. godinu. Također, prema visini stranih ulaganja u Republiku Hrvatsku, Republika Austrija je na prvom mjestu. U koliko želimo da tako i ostane, a mislim da je to izuzetno značajno upravo za Republiku Hrvatsku, moramo primjedbe austrijskih poduzetnika shvatiti ozbiljno. Također, sa punom ozbiljnošću trebamo osigurati zaštitu osoba koje u dobroj vjeri prijavljuju korupciju. Prve spoznaje o korupciji redovito imaju zaposleni u državnim tijelima, trgovačkim društvima i drugim pravnim osobama, te u većini slučajeva zbog straha od gubitka posla ili drugih sankcija ne prijavljuju takve nezakonitosti. Progon korupcije posebno na srednjoj i visokoj razini nije dovoljan samo kroz kažnjavanje počinitelja, nužno je kroz kazneni postupak utvrditi i oduzeti imovinsku korist stečenu tim kaznenim djelom. Zbog toga je potrebno u Kazneni zakon unijeti odredbu o proširenom oduzimanju imovinske koristi stečene korupcijom. Ova strategija kao i akcijski plan, iziskuju ljude koji će je ozbiljno shvatiti i provoditi, kako ne bi ostalo mrtvo slovo na papiru. Bez obzira što to danas sigurno nije lagan zadatak, možemo se osvrnuti na "Priče iz Vukovara" Siniše Glavaševića i možda u tome oni koji se danas nalaze na raznim odgovornim dužnostima mogu naći pouku kako se ponašati, citiram: "Odustajem od svih traženja pravde, istine, odustajem od pokušaja da ideale podredim vlastitom životu. Odustajem od svega što sam jučer smatrao nužnim za nekakav dobar početak ili dobar kraj. Vjerojatno bih odustao od sebe samog, ali ne mogu, jer tko će ostati ako se svi okrenemo sebi i pobjegnemo u svoj strah. Kome ostaviti grad? Tko će mi ga čuvati dok mene ne bude, dok se budem tražio po smetlištima ljudskih duša, dok budem onako sam bez sebe glavinjao ranjiv i umoran u vrućici, dok moje oči budu rasle pred osobnim porazom? Tko će čuvati moj grad, moje prijatelje? Tko će Vukovar iznijeti iz mraka? Nema leđa jačih od mojih i vaših i zato ako vam nije teško, ako je u vama ostalo još mladenačkog šaputanja, pridružite se.", kraj citata. Pitanje koje postavljam, kada govorimo o korupciji koja je iz svih izlaganja se moglo čuti, najveći problem danas u Hrvatskoj. Tko će čuvati Hrvatsku i nositi je naprijed koji znaju kada je istinski govor o korupciji ne popularan, nije dopušteno tražiti laku popularnost, lažnim govorenjem o njoj. Tko će čuvati Hrvatsku i nositi je naprijed? Oni koji znaju i hoće plivati protiv struje, unatoč strahu i riziku i unatoč silnim povicima rizičnih skupina ideološkog pristupa stvarnosti, koji znaju da sve ima svoju cijenu, zlo razornu, dobro blagoslovnu. Treba zapamtiti, posebno se to odnosi na nas političare, mrtve ribe plivaju nizvodno, žive ribe plivaju uzvodno protiv struje. Nadam se da ćemo biti žive ribe.
Hvala. Klub zastupnika HDZ-a, gospodin zastupnik Damir Sesvečan. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, državni tajnici, kolegice i kolege. Prije svega u ovoj raspravi reći ću da će klub Hrvatske demokratske zajednice u potpunosti podržati Strategiju suzbijanja korupcije koja je pred nama, a koju je Vlada Republike Hrvatske podnijela na usvajanje Hrvatskom saboru. Korupcija je globalni fenomen, ona nije specifičnost nekog društva ili zemlje, pa tako ni Hrvatske, a manifestira se kroz razne pojavne oblike i na svim razinama društva. Korupcija je štetna i nepoželjna društvena pojava koja narušava temeljne vrijednosti društva sputava razvoj poduzetničke klime i političke kulture, rastat će moral, kulturu i tradiciju, slabit povjerenje građana u javne institucije. Ona ugrožava pravnu državu, vladavinu prava, poštenja i pravednost, ravnopravnost, jednakost i sigurnost građana. Ne postoji jedinstvena definicija korupcije, ona se mijenja ovisno o vremenskom, društvenom i političkom kontekstu. Najčešće korištena definicija je ona Svjetske banke, prema kojoj je korupcija zlouporaba javnih ovlasti u privatnu korist. Građansko pravna konvencija o korupciji ju definira kao traženje, nuđenje ili davanje ili primanje, izravno ili neizravno mito ili bilo koje druge nedopuštene koristi ili mogućnost stjecanja takve koristi koja remeti pravilno izvršavanje bilo koje dužnosti ili ponašanje koje se traži od primatelja mita, nedopuštene koristi ili mogućnosti stjecanja takve koristi. U novije vrijeme posebno se naglašava učinak korupcije na ekonomski društveni razvitak. Ona djeluje kao dodatni porez koji povećava troškove poslovanja, negativno utječe na konkurentnost i povećava poslovni rizik, usporava gospodarski rast, pa je zato velika prepreka ekonomskom i opće društvenom razvitku. Između ostalog korupcija je generički pojam za niz korupcijskih kaznenih djela. Jedan od ključnih antikorupcijskih zakona je Kazneni zakon kojim je propisana kažnjivost primanja i davanja mita, zlouporabe obavljanja dužnosti državne vlasti, protuzakonitog posredovanja, primanje i davanje mita u gospodarskom poslovanju, zlouporaba u postupku stečaja te nelojalna konkurencija u vanjsko-trgovinskom poslovanju. Pravni okvir kao preduvjet za uspješnost suzbijanja korupcije nalazi se u nizu zakona, u strategiji ih je navedeno 17, spomenut ću tek neke od njih. To su Kazneni zakon, Zakon o kaznenom postupku, Zakon o USKOK-u, Zakon o sprečavanju sukoba interesa, obnašanje javnih dužnosti, Zakon o financiranju političkih stranaka, Zakon o zaštiti svjedoka, o pravu na pristup informacijama, Zakon o javnoj nabavi, o radu, o sudovima, itd. Zakonodavni okvir Republike Hrvatske usklađen je u najvećoj mjeri s međunarodnim pravnim standardima koji su domaće zakonodavstvo implementirati kroz odredbe međunarodnih akata, dakle konvencija i protokola o suzbijanju korupcije. S obzirom da su korupcijska kaznena djela tajna u sferi ilegalnih radnji korupciju je nemoguće precizno izmjeriti, pa stoga treba razlikovati stvarne razmjere korupcije i percepciju prisutnosti korupcije. Strategija suzbijanja korupcije o kojoj danas razgovaramo i koja je pred nama čiji je prijedlog, dakle koju predlaže Vlada Republike Hrvatske naglašava i potrebu jačanja pravnog i institucionalnog okvira, prevenciju, progon i sankcioniranje korupcije, međuagencijsku i međunarodnu suradnju te širenje javne svijesti o štetnosti korupcije i nužnosti njezina sprečavanja. Strategija je izrađena na temelju stečajnog iskustva u provedbi i reviziji nacionalnog programa suzbijanja korupcije 2006. do 2008., vrlo precizno se njome utvrđuje stanje u pojedinom području, definiraju se ciljevi i predviđaju konkretne mjere za realizaciju postavljenih ciljeva. Isto tako važno je reći da se strategija temelji i na programu Vlade Republike Hrvatske za razdoblje 2008.-2011. u kojem je opetovano izražena svijest o razmjerima korupcije u hrvatskom društvu kao jasna politička volja za njeno suzbijanje kroz nulti stupanj tolerancije spram korupcije. On podrazumijeva reagiranje na svaki oblik korupcije bez obzira na visinu stečajne koristi i položaj državnog službenika koji je korumpiran. Provedba prethodnog nacionalnog programa pokazuje ogroman napredak kod svih tijela neposredno uključenih u borbu protiv korupcije. On je vidljiv kroz jačanje institucionalnog okvira kao i donošenja niza zakona kojima su uvedeni brojni antikoruptivni mehanizmi koji nadležnim tijelima omogućavaju učinkovit progon i kažnjavanje počinitelja korupcijskih kaznenih djela. Svi ti napori rezultirali su posljednjih godina, kao što je već i rečeno stalnim porastom broja kaznenih postupaka za kaznena djela srednje i više razine korupcije, za razliku od ranijih godina kada je većina postupaka bila pokrenuta zbog manje značajnih kaznenih djela, tzv. ulične korupcije. Takvi postupci kao što su bili Maestro, 5 zvjezdica, dijagnoze, svakako pridonose povjerenju građana u državna tijela i utječu na stvaranje pozitivnije percepcije o korupciji. U 2007. godini broj osuđujućih presuda u korupcijskim slučajevima povećan je za 34%, a USKOK je zamrznuo ukupno 15,43 milijuna kuna imovinske koristi stečene korupcijskim kaznenim djelima. Posljedica tih postupaka svakako je i veća ocjena Transparents Internationala prema kojoj je u 2007. godini indeks percepcije i korupcije bio 4,1 što je najbolja ocjena od '99. godine. Strategija suzbijanja korupcije i akcijski plan koji će se provoditi, a kojeg će donijeti Vlada Republike Hrvatske temeljem ove strategije naglasak stavljaju na jačanje pravnog i institucionalnog okvira, afirmaciju pristupa multi tolerancije na korupciju, jačanje integriteta i odgovornosti u radu državnih tijela, veće otkrivanje i kazneni progon korupcijskih kaznenih djela, unapređivanje međunarodne suradnje i suradnje s organizacijama civilnog društva u borbi protiv korupcije. Također za borbu protiv korupcije od iznimne je važnosti novo osnovano Povjerenstvo za praćenje provedbe mjera za suzbijanje korupcije kojeg je 10. travnja ove godine imenovala Vlada Republike Hrvatske na čelu kojeg je kao nacionalni koordinator ministrica pravosuđa. U narednom razdoblju biti će nužna uska suradnja tog Vladinog povjerenstva sa Nacionalnim vijećem za praćenje provedbe nacionalnog programa suzbijanja korupcije kroz njegovu proaktivnu ulogu u nadzoru provedbe strategije. Također će trebati uskladiti odredbe odluke o osnivanju vijeća od samog njegovog naziva do uloge koju će trebati imati u praćenju provedbe ove strategije u odnosu na dosadašnji nacionalni program. Što se tiče samog sprečavanja korupcije u strategiji su utvrđena prioritetna područja u borbi protiv korupcije, pa su to sprečavanje sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti, provedba propisa o financiranju političkih stranaka, ostvarivanje prava na pristup informacijama, jačanje integriteta javne uprave, reguliranje javnih nabava, te zaštita oštećenika i osoba koje u dobroj vjeri prijavljuju korupciju. Naglašena je potreba ulaganja dodatnih napora u sprečavanju korupcije u području gospodarstva, javne uprave, zdravstva, pravosuđa, obrazovanja. Kao što je rečeno u svim navedenim područjima proteklih godina učinjeni su veliki pomaci i napredak. Tako je izmjenama i dopunama Zakona o sprečavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti iz svibnja ove godine utvrđeno niz novih mjera za sprečavanje sukoba interesa kao i dodatni iskorak u postizanju veće samostalnosti i smanjenja mogućnosti utjecaja politike na rad Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa. Zakonom o financiranju političkih stranaka, nezavisnih lista i kandidata iz siječnja 2007. osigurava se potpuna transparentnost izvora financiranja i troškova političkih stranaka, regulira visina, način davanja i primanja donacija, zabrana anonimnih donacija, osigurava se nadzor Državnog ureda za reviziju i Ministarstva financija, jasne, precizne i ažurne informacije o načinu ostvarivanja prava i obveza doprinose jačanju povjerenja građana u javnu upravu, a time i dostupnost uprave građanima. Zakonom o pravu na pristup informacijama građanima je osigurano pravo na pristup informacijama državnih tijela s ciljem jačanja integriteta i odgovornosti u radu tijela državne vlasti. Važna metoda za prevenciju korupcije je jačanje integriteta službenika javne uprave. Integritet kao što je državna tajnica navela obuhvaća poštenje, povjerenje i čestitost, pravednost i vjerodostojnost, a upravo je to predmet kodeksa ponašanja koji su ujedno smjernice državnim službenicima za izbjegavanje koruptivnog ponašanja i sukoba interesa. Vlada Republike Hrvatske 2006. godine donijela je etički kodeks državnih službenika. U Središnjem državnom uredu za upravu osnovan je Odjel za etiku koji uz poslove koji se odnose na primjenu etičkih načela u javnoj upravu te edukacije službenika zaprima i prijave i pritužbe građana o mogućem koruptivnom i neetičkom ponašanju državnih službenika. Isto tako donijet je kodeks policije. Donijet je kodeks sudačke etike i etički kodeks državnih odvjetnika i zamjenika državnih odvjetnika koji također doprinose nepristranosti pravosuđa. Niske plaće službenika u državnoj upravi svakako povećavaju rizik korupcije. Zato je reguliranje tog područja donošenjem Zakona o plaćama državnih službenika jedna od mjera strategije. U odnosu na korupcijske rizike javna nabava je jedna od najkritičnijih gospodarskih aktivnosti. Visok stupanj rizika proizlazi i iz same visine ukupne javne nabave u Republici Hrvatskoj tijekom godine. Ona je primjerice u 2006. godini iznosila gotovo 29 i pol milijardi kuna što je gotovo 12% BDP-a. Zakon o javnoj nabavi stupio je na snagu 1. siječnja 2008. godine i u potpunosti je usklađen sa standardima Europske unije. Iako borba protiv korupcije nije primarni cilj propisa o javnoj nabavi kroz jasna pravila za postupke javne nabave, brzu i učinkovitu pravnu zaštitu uz edukaciju i usavršavanje službenika u sustavu javne nabave svakako se smanjuje prostor za moguće zlouporabe i korupciju. Za javne financije uz postojeći sustav unutarnjih financijskih kontrola i usvajanje antikorupcijskog programa u carinskom sektoru odnosno donošenje Zakona o carinskoj službi vrlo važno je istaknuti antikorupcijske efekte koji će proizaći iz Zakona o osobnom identifikacijskom broju. Tim zakonom će se povezati sve službene evidencije o osobama i imovini temeljem kojih će se moći lakše pratiti promjene imovnog stanja građana i pravnih osoba. S obzirom da je reforma pravosuđa već sama po sebi jedan od temeljnih antikorupcijskih mehanizama a učinkovitost pravosuđa u velikoj mjeri utječe na smanjivanje korupcije želim naglasiti neke od postignuća ostvarenih u posljednjih nekoliko godina. O nekima je govorila državna tajnica, ali nije ih naodmet zbog javnosti ponoviti. Kaznenim zakonom pooštrene su kazne za korupcijska kaznena djela. Izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku iz 2006. godine proširena je mogućnost primjene posebnih izvidnih mjera na sva korupcijska kaznena djela iz nadležnosti USKOK-a. Od prosinca 2004. do prosinca 2007. godine smanjen je broj neriješenih predmeta sa milijun 640 tisuća na 969 tisuća. Dakle za više od 650 tisuća odnosno za više od 41%. U razdoblju od kolovoza 2004. do prosinca 2007. u zemljišno-knjižnim predmetima zaostaci su smanjeni za 65% tako da ih je danas 122 tisuće 500. Isto tako do 31. prosinca 2007. godine 98% zemljišno-knjižnih uložaka prepisano je u digitalnu bazu podataka i do sada ih je verificirano više od 45%. Broj neriješenih ovršnih predmeta u razdoblju od 1. listopada 2005. do 31. prosinca 2007. smanjen je za 82% i preostalo ih je 107 tisuća 765. Također je s ciljem smanjivanja mogućnosti korupcije u pravosuđu Izmjenama i dopunama Zakona o sudovima iz veljače 2007. godine propisana za sve suce, a Izmjenama zakona o Državnom odvjetništvu za sve državno odvjetničke dužnosnike obveza podnošenja izvješća o imovini. Uz reformu pravosuđa u borbi protiv korupcije ne manji značaj ima i reforma uprave. Donošenje novog Zakona o upravnom postupku kao i Zakona o upravnim sporovima svakako će doprinijeti smanjenju rizika od mogućeg koruptivnog ponašanja u javnoj upravi. I na kraju dozvolite mi reći ću da s obzirom da političke i ekonomske reforme između ostalog jačaju zakonodavni i institucionalni okvir u sprečavanju i suzbijanju korupcije želim istaknuti jedan sjajan rezultat i priznanje Vladi Republike Hrvatske i reformama koje provodi. Naime Hrvatskoj je 4. lipnja na newyorškoj burzi uručena nagrada za najuspješnijeg europskog reformatora u 2007. godini koju dodjeljuje Svjetska banka. Uz to što je najuspješniji reformator u Europi Hrvatska je drugi najuspješniji reformator u svijetu. Iz tih navedenih razloga Klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će donošenje strategije suzbijanja korupcije. Hvala.
Hvala. U 16,34 isteklo je vrijeme za prijavu u raspravu u trajanju od 10 minuta po ovoj točci dnevnog reda. Klub zastupnika HDSSSB-a gospodin zastupnik Vladimir Šišljagić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolege zastupnice i zastupnici, državni tajnici. Pa zapravo sam razmišljao što kazati vezano za ovu strategiju suzbijanja korupcije. Korupcija je sasvim sigurno i mislim da ćemo se tu svi složiti u ovoj sabornici gorući problem u ovoj državi. I reforma pravosuđa. Znate što me čudi? Mi imamo treću nacionalnu strategiju. Jel' tako? Treću čini mi se nacionalnu strategiju suzbijanja korupcije. Ne možemo se baš pohvaliti da smo zadovoljni antikorupcijskim mjerama institucionalno provedenim do sada, ali izuzetno me iznenađuje što ja ovdje ne vidim ministricu pravosuđa. Pa zar ona nije zainteresirana za rješavanje gorućeg problema Hrvatske države. Kako se kaže strategija suzbijanja korupcije, a rečeno je to ovdje za ovom govornicom, kaže jedan je od temeljnih preduvjeta za okončanje pregovora odnosno za poglavlje 23. pravosuđe i temeljna prava. Prema tome pa zar nije nama vrlo važno kakve ćemo, kakvu ćemo mi strategiju donijeti? Bilo bi jako dobro da je recimo uz ovu strategiju i akcijski plan. On bi vjerojatno bio godišnji akcijski plan s obzirom da se i ovom strategijom predviđa da se svake godine taj akcijski plan revidira. Ja pretpostavljam da se akcijskom, akcijskim planom da će se detektirati gorući korupcijski i preventivni i oni možda koji su u tijeku sumnjivi, dvojbeni pa da će onda na kraju godine se to analizirati daj da vidimo što smo napravili, da li smo utvrdili koje su odgovorne osobe, da li smo utvrdili koja je šteta počinjena ili koju štetu smo spriječili da se počini? E dakle akcijski plan recimo meni osobno nedostaje. Dakle do 31.12.2008. Dakle, nije samo u pitanju ministrica pravosuđa, a problemi u pravosuđu narasli, pa o tome svi govore. Ja se pitam zašto nje danas nema? Zašto nema glavnog državnog odvjetnika? On je isto ta institucionalna poluga. Isto treba zastupnike u ovom Parlamentu, zaključke nekakve, primjedbe, prijedloge saslušati ako već nismo zadovoljno suzbijanjem korupcije. Gdje je ravnatelj USKOK-a? Pa onda postoji i ministar policije isto tako koji u svojoj nadležnosti, a u okviru svoje nadležnosti u jednom ozbiljnom i velikom dijelu zapravo treba sudjelovati u ovim antikorupcijskim mjerama. Ili čini mi se Ured za pranje novca. Prema tome, uvažavajući zaista vas koji sjedite tu državne tajnike, međutim ja sam očekivao da će zaista prvi čelni ljudi ministarstava, čelni ljudi institucija koji su upravo zaduženi za antikorupcijske mjere i ovom strategijom čak i apostrofirani kao takvi sjediti ovdje, saslušati naše primjedbe, prijedloge, pa čak i kazati nešto, komentirati ako hoćete i na naš račun, međutim njih ovdje danas nema i mislim da to nije dobro. Inače, što se tiče ove strategije, odnosno Prijedloga strategije suzbijanja korupcije kaže da je jedan određeni broj slučajeva korupcije završio na sudu, ali da ono što je završilo na sudu da je u očitom nesrazmjeru sa percepcijom javnosti. Ja to ne bih nazvao percepcijom javnosti. Ja bih to nazvao sa činjeničnim stanjem. Percepcija javnosti je nešto što može biti tako, a i ne mora biti tako. Ja percipiram. Ali, percepcija javnosti niti ne može biti drugačije uz one silne afere koje smo po medijima imali. Ja sad neću tvrditi da je netko odgovoran za njih, ako koje do današnjeg dana nisu raščišćeni. Koje mi zastupnici, ja sam malo prije kada je bilo aktualni sat premijera pitao, ne politikanski kako mi je on odgovorio, apsolutno ne. Zar se ne čuje glas javnosti koji kaže pa dajte, što je sa tim aferama? Da li tu ima netko odgovoran? Kolika je tu šteta pričinjena? I Liburnija je jedna od njih. O "Maestru" smo govorili prije godinu dana. Pa zar nije činjenica da je upravo u Fondu za privatizaciju kad su sjedili dužnosnici na izuzetno visokim pozicijama i odgovornim pozicijama državne vlasti. Pa zar nije potrebno da se sa tih ljudi koji su bili u fondu, a koji se prozivaju danas, sutra od mene, od ostalih da se utvrdi odgovornost. Ne da ih se prozove da su činili i da su bili korumpirani nego da se sa tih ljudi otkloni dvojba. Ili ako su sudjelovali u nečasnim radnjama, pa onda da se podnese kaznena prijava i da institucije pravnog sustava odreagiraju. A ne, mi imamo slučaj, kaže ova strategija je i nastala kao rezultat revizije prethodne strategije suzbijanja korupcije. Očito da provedba Nacionalne strategije suzbijanja korupcije od 2006. do 2008. pa i prije 2006. nije bila zadovoljavajuća jer kako inače objasniti, opet ću ponoviti više tih afera. Karlovačka industrija mlijeka na natječaju dobiva firma koja ima 2 zaposlena i koja ima dobit od 5 tisuća eura. Za 16 i pol milijuna eura koja se obvezuje dokapitalizirati Karlovačku mljekaru sa 44 milijuna eura. I kada je zapravo posao praktično pred okončanjem, tek onda mediji reagiraju. Zar se to nije znalo? U Karlovačkoj industriji mlijeka sudjelovao je u tom poslu i bio involviran i Fond za privatizaciju. Za to se trebalo i moralo se znati. Međutim, do današnjeg dana vezano, evo za ovaj skandal, za ovu financijsku aferu. Ona je, ja se nadam spriječena, ali postoje ljudi koji su nastojali da ovaj ovakav posao privedu kraju i da ga na ovakav način završe. Pa ti ljudi više ne mogu najodgovornije dužnosti obavljati niti u državi niti u nekakvoj jedinici lokalne ili područne samouprave. A mi ne znamo koji su to ljudi koji su u tome sudjelovali. "Brodosplit", o "Brodosplitu" ni danas nemamo odgovore što je u ovoj financijskoj aferi, do kuda je došla istraga. Možda ne treba javnost znati u cilju istrage, ali dopustite da zastupnici ovog Hrvatskog sabora sasvim sigurno trebaju znati za to, pogotovo zbog toga što je pitanje "Brodosplita" i onih, čini mi se 6 milijuna eura više puta ovdje otvarano u Hrvatskom saboru. Ili mi možda kao saborski zastupnici ne trebamo znati što se događa, a događa se već više od 2 godine. Vraćam se na "Maestro" i Fond za privatizaciju. Prije godinu dana najavljeno je promptno ukidanje Fonda za privatizaciju. Je li ono ukinuto? On i danas zapravo posluje, radi, čini mi se da je ono što mi znamo ovako javno, pa i ovdje u Hrvatskom saboru to da u Fondu za privatizaciju je nastala afera zbog mita. Nekih čini mi se 50 tisuća eura ili tako je bila nekakva cifra. Ali ono što je bitno, pa mi ne znamo zašto je taj novac dan. Da li je tu bilo korupcije? Da li je tu taj novac nekome dan kao mito zbog toga što se trebalo nekome pogodovati? Kolika je šteta nastala ili možda koja šteta je spriječena ovim? Dakle ne znamo, još uvijek je istraga u tijeku. A vratimo se na pretvorbu i privatizaciju za koju je nastupio rok zastare gdje je državna revizija utvrdila 95% čini mi se nepravilnih, pa i nezakonitih postupaka u 95% privatizacije i nakon silnih godina nastupio je rok zastare. Hoćemo tako i sa ovim korupcijskim ili bolje rečeno, pravilnije rečeno, ajde medijskim skandalima. Medijskim skandalima a ja mislim i stvarnim skandalima financijskim, hoćemo i tako čekati iz godine u godinu da nastupi zastara ili ovaj Hrvatski sabor i zastupnici imaju pravo znati što se oko svih ovih skandala događa. Spomenuo sam i kupovinu vijećnika za koju je čak potpisan i ugovor. Da li ste to raščistili? Ja ne znam, neka me netko demantira. Da li je netko odgovorio na medijske natpise barem, netko iz Vlade, jer se to na Vladu odnosi, na ljude koji sjede u Vladi. Ja da sjedim u Vladi i da mi se tako nešto u medijima napiše, budite sigurni da bi odgovorio i podigao vjerojatno privatnu tužbu, ne znam da li je to učinjeno. Isto tako "Sunčani Hvar", zar to nije jedna neću je nazvati korupcijska afera, ali afera u svakom slučaju ona to jeste. Zašto? Pa mi ovdje u Hrvatskom saboru ni dan danas ne znamo ili većina zastupnika ne zna, na koji način je kupljen "Sunčani Hvar". Obećano je gradu Hvaru 25% plus jedna dionica, kasnije je ispalo da je "Sunčani Hvar" zapravo prodan. Ne možemo saznati informaciju zbog toga što se radi o tajnim ugovorima. Ali ja kao zastupnik u Hrvatskom saboru, ja to ne mogu prihvatiti da zastupniku Hrvatskoga sabora bude servirano da se radi o nekakvim tajnim ugovorima i da ja kao zastupnik u Hrvatskom saboru poštujući ukoliko je potrebno čuvanje tajne, da ja ne mogu dobiti, saznati istinitu, točnu i jasnu informaciju. Ista vam je stvar i sa eno onim spomenutim vojnim, a namjerno ih spominjem. Namjerno spominjem kupovinu od 39 vojnih kamiona. Spominjem ih zato što tvrdi da se radi isto tako, a ja bih to nazvao vjerojatno pogodovanju, ali u svakom slučaju poslu koji je nezakonit. To tvrdi Predsjednik države. Pa zar u Vladi nitko nije našao za potrebnim da kaže Predsjedniku države, gospodine predsjedniče vi niste u pravu, vi obmanjujete javnost ili ukoliko to nije tako, onda mislim da se Vlada o tome treba očitovati, da to tako nije. A prošlo je već četiri godine i vjerojatno ćemo još čekati godinu, dvije ili tri da nekakve institucije pravnog sustava utvrde činjenično stanje, mislim da je to nedopustivo. I hoću kazati i o onoj dvorani, ponoviti još. Dakle osječka rukometna dvorana uz blagoslov nadležnih u Vladi Republike Hrvatske, Vlada je bila spremna odvojiti zajedno sa gradom Osijekom za osječku rukometnu dvoranu 843 milijuna kuna. Dva dana prije parlamentarnih izbora Ministarstvo znanosti je potpisalo ugovor o gradnji ove dvorane za 134 milijuna kuna i gradnja i opremanje. E pa sada vi vidite kolika je razlika. Da li netko treba prijaviti možda u USKOK-u, državnom odvjetniku ili oni možda ne čitaju novine? Ili možda nije njihova obaveza da sami reagiraju i da vide, pa čekaj malo što se to događa, pa tu je u pitanju pola milijarde kuna. Da li je tu možda bila namjera oštetiti državni, gradski proračun? Ili ćemo čekati građanina da on sam odreagira pa da prijavi državnom odvjetniku pa tek onda će Državno odvjetništvo, USKOK, policija i sve one nadležne institucije odreagirati. No, dakle, vrijeme je završiti. Ovo je jako lijepo napisana strategija. Ona nije konkretna, ona je ja mislim deklarativne naravi. Ukoliko u institucijama sustava, ukoliko se zakoni ne budu provodili, ukoliko konačno se ne bude držalo ove strategije, dakle mi trebamo ljude koji su u stanju provoditi ovo što je napisano. HDSSB će naravno prihvatiti i dati glas za ovu strategiju, ali isto tako od Vlade Republike Hrvatske očekujemo da i u svojim redovima raščisti situaciju sa svim onim dužnosnicima koji su na bilo koji način vezani za sve ove dosadašnje afere, dakle da pozivam Vladu Republike Hrvatske, ovo povjerenstvo koje su imenovali za praćenje suzbijanja korupcije, da se vezano za dužnosnike, a i ne samo Vlade Republike Hrvatske izjasne, speru ljagu sa sebe, jer se ovo dugo provlači i utvrdi činjenično stanje, odgovornost po svim ovim skandalima, malverzacijama i financijskim skrivenim radnjama koje su se u proteklu godinu događale. Hvala.
Hvala. Sada idemo na pojedinačnu raspravu. Gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Hvala lijepa. Raspravljajući o prijedlogu ove strategije, ali i … borbe protiv korupcije neki dan i hrvatski stručnjaci, ali i oni koji su došli iz Europske komisije, potvrdili su nam da su u borbi protiv korupcije bitne četiri točke. Prvo je snaženje, sužavanje, uništavanje, smanjenje prilike za korupciju. Druga je antikorupcijska svijest u društvu u cjelini. Treća je stroge sankcije za one kojima edukacija nije dovoljna i četvrto je nadziranje, ali ne samo nadziranje dokumenata koji govore o borbi protiv korupcije nego nadziranje provedbe svih propisa koji na bilo koji način reguliraju i utvrđuju određena prava građana, skupine građana, poduzetnika, privrednih subjekata koji su zapravo najčešće predmet korupcije bili s jedne ili druge strane. I ove prve tri točke uporišne borbe protiv korupcije ova strategija u sebi sadrži po mom sudu čak i dosta jasno i opširno, ali po mom sudu isto tako u potpunosti nedostaje upravo ova četvrta točka, a to je nadziranje. Ja ću to dokazati sa dva ili tri primjera. Mi ovdje u Saboru svake godine raspravljamo npr. o izvješću o radu pučkog pravobranitelja, pravobraniteljice za ravnopravnost spolova, pravobraniteljice za pravo djece i raspravu završavamo na način da ta izvješća prihvaćamo. Ali u tim izvješćima između ostalog piše da neka tijela državne vlasti, lokalne vlasti ili institucije s javnim ovlastima ne daju odgovore na zahtjeve tih pravobranitelja da ne žele s njima surađivati i nikom ništa. U popratnom očitovanju Vlada veli da prima k znanju ili da se ne protivi izvješću koje je podnijela. Mi smo dosad svake godine, a i na ovoj sjednici ćemo raspravljati i razmatrati izvješće Državne komisije o kontroli javne nabave. Za prošlu godina komisija je konstatirala da su najčešći prekršitelji zakona u javnoj nabavi, tako se i tretiraju Državna geodetska uprava Zagreb koju je 100% poništenje postupaka javne nabave. Javna ustanova Nacionalni park Krka 83% poništenja, Ministarstvo pravosuđa 60%, Hrvatske ceste Zagreb 60%, HEP 45%, Hrvatska radiotelevizija 44, Hrvatske šume 43, autocesta Rijeka-Zagreb 43, Ministarstvo obrane 42 i zračna luka Zagreb 40. Nabrojao sam samo one koji su iznad 40. Koji je stav Vlade povodom ovog izvješća je Državne komisije za kontrolu javne nabave, citiram: "Vlada Republike Hrvatske nema primjedbe na izvješće o radu Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave za 2007. godinu." Ja ne tvrdim da su razlozi poništenja u svim ovim slučajevima korupcija, ali ne vjerujem da baš ni u jedno od razloga poništenja javne nabave od strane državne komisije nije bila korupcija ili bar sumnja na korupciju. I što sad? Usvojit ćemo izvješće komisije, konstatirati da je malo stanje bolje nego je bilo ranijih godina i nikom ništa. Kakav je to nadzor postupaka javne nabave ako državna komisija nama da izvješće iz kojeg je vidljivo da u postupku javne nabave imamo užasno velikih problema, onih institucija ili tijela vlasti koji su u prvim redovima borbe protiv korupcije. I tako dugo dok raspravu i glasanje o ovakvim izvješćima ne završimo sa imenovanjem imenom i prezimenom odgovornih, a Vlada sankcioniranjem nismo iskreni u tvrdnji da se borimo protiv korupcije. Drugo na što su upozorili naši stručnjaci koji se bave progonom počinitelja korupcije, neću ih imenovati da ih ne dovodim u … [[Govornik se ne razumije.]] , ali bili su neki dan na sjednici vijeća, nacionalnog vijeća, rekli su da oni ljudi, oni građani u Hrvatskoj koji se najviše bave korupcijom su najveći dobrotvori i humanitarni donatori i time stiču veliki ugled, posebice u lokalnoj zajednici i dobivaju time političku zaštitu i to im otežava njihov progon, ispitne radnje, prikupljanje dokaznih postupaka jer veliki dio sredstava ili značajni dio sredstava koja ostvare korupcijom daju velikodušno u humanitarne svrhe. Dakle u jednu ruku su kriminalci, ali istovremeno se pojavljuju kao i humanitarci. Zbog toga tvrdim, a takva je i percepcija u javnosti jer je tu uvijek s druge strane korupcije netko iz državne vlasti ili lokalne da građani često i kažu da to … [[Govornik se ne razumije.]] sa porukom nemojte se baviti korupcijom jer država ne voli konkurenciju. I ova strategija bez provedbenog akcijskog plana po meni je pokušaj da se protiv te smrtonosne bolesti borimo lijekovima alternativne medicine, a po meni osim hapsane i oduzimanja imovine na što su ponovno upozorili ljudi koji se bave progonom da u hrvatskim zakonima nema dovoljno ovlasti i mogućnosti, oduzimanje protupravno stečene imovine u širem smislu, ne primjenjujemo antibiotik širokog spektra djelovanja. Četvrta moja zamjerka odnosi se na to što ova strategija nema indikatore mjerenja provedbe. Kada sam predstavnicu Vlade na sjednici Nacionalnog vijeća pitao da li će biti i zašto ih nema, dobio sam odgovor da su najbolji indikatori mjerenje provedbe strategije ministri, jedan ministar jedan poen provedbe. Onda ne treba ni Parlament, ne treba ni Nacionalno vijeće, ni USKOK, jer će ministri sami svojim mjerama mjeriti da li su proveli strategiju koju je usvojio Sabor. I zbog toga nakon godinu dana će ovdje opet biti politička rasprava o tome da li smo mjere strategije proveli i li ne, jer naprosto nema praktičnih indikatora za mjerenje. Strategija ima još jedan problem, dovodi u sumnju da li će Nacionalno vijeće opstati ili ne. Nacionalno vijeće za borbu protiv korupcije osnovano je temeljem Nacionalnog programa koji prestaje vrijediti kada Sabor usvoji ovu strategiju. To mi je potvrđeno od strane predstavnice Vlade. Ako akt o osnivanju Nacionalnog vijeća prestane vrijediti u petak, ako ćemo o tome recimo u petak glasati, nema više pravne osnove za postojanje Nacionalnog vijeća, inzistirao sam da Vlada u točki 4. strategije u poglavlju 4 strategije jasnije predloži, opiše ne samo opstojnost Nacionalnog vijeća nego izvrši ono što je rekla gospođo državna tajnice da Nacionalno vijeće dobiva još i šire ovlasti no što je imala dosad. Toga u strategiji nema. Jedna rečenica u kojoj se konstatira da Nacionalno vijeće postoji, nije dovoljni elemenat za odluku Sabora o proširenju ovlasti. I završno, gospodarstvenici koji ukazuju na korupciju i oni pojedinci koji su se odvažili i usudili ući u borbu moraju biti po meni i ti koji će iz mrtve točke, iz zimskog sna spavanja pokrenuti i gospodarske asocijacije, posebice Hrvatsko-gospodarsku komoru i Hrvatsku obrtničku komoru jer je tamo također previše lažne solidarnosti među njima, a tako dugo dok oni koji su najčešće izloženi reketu i korupciji, a to je zaista jer su gospodarstvenici sami ne odluče prijavljivati pokušaje ucjene ili koruptivnih radnji doista ćemo teško iskorijeniti onaj dio korupcije gdje iz jedne strane gospodarstvo i budućnost Hrvatske, a s druge strane država i njena tijela i pojedinci. Hvala lijepa.
Hvala uvaženom zastupniku. Imamo jednu prijavu replike, uvaženi zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora. Pa kolega Lesar vi ste jedan od aktivnijih članova Nacionalnog vijeća za praćenje realizacije programa suzbijanja korupcije i vaša nekakva, strah za budućnost ovog vijeća je opravdan jedino ukoliko u ovom Saboru postoje ljudi koji smatraju da Nacionalno vijeće ne bi smjelo kontrolirati provođenje buduće strategije i akcijskog plana. Međutim bilo bi to tragično jer bili ste prisutni kada je Europska komisija došla ovdje u nadzor realizacije programa borbe protiv korupcije a na taj sjednici Nacionalnog vijeća nije bilo nijednog predstavnika vladajuće koalicije. Mislim da je to bila jedna poruka koja sigurno nije dobro odjeknula ali zapravo govori koliko je ovo Nacionalno vijeće važno i zaista sumnjam da bi se netko usudio dovesti u pitanje njegovo postojanje.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku kolega Lesar.
Kolega Jovanoviću ja sam veći pesimist od vas odnosno možda i vidim doista i crne vrane čak i tamo gdje slavuji pjevaju. Ali uvjeren sam da ako tekst strategije ostane kakav je da o eventualnoj promjeni odluke Sabora o osnivanju nacionalnog vijeća ili donošenje nove strukture Nacionalnog vijeća kakva je sada, neće ostati ista, da vi nećete biti predsjednik tog Nacionalnog vijeća. Budite onda sigurni. A da ovlasti neće biti proširene i da nijedna sjednica više neće biti javna. Zato apeliram na to da ne možemo usvojiti ovu strategiju tako dugo dok Vlada jasno ne, u samu tekst strategije jer mi kao Nacionalno vijeće tj. dobro znate čak ni ne možemo podnositi amandmane na, nismo ni matično radno tijelo. Mi smo samo zaduženi za provedbu strategije koja će se provoditi temelju operativnog programa, plana kojega će donijeti Vlada koliko smo čuli. Ako se slažete sa mnom? Dakle u jednoj smo dosta nezavidnoj situaciji i zbog toga upozoravam na to. Ja bih volio da ste vi u pravu, ne ja.
Hvala lijepo. Dalje slijedi rasprava uvažene kolegice zastupnice Milanke Opačić. Izvolite.
Pa ja ću na samom početku početi sa tim da, mislim da je u pravu bio kolega Šišljagić kada je rekao da su danas ovdje kod ove rasprave o strategiji borbe protiv korupcije trebali ipak sjediti još neki ljudi. Dakle šef USKOK-a, državni odvjetnik. Sasvim sigurno ako smo htjeli otvoriti jednu ozbiljnu raspravu o borbi protiv korupcije mislim da su svi ti ljudi trebali danas biti ovdje i zajedno s nama raspraviti neke stvari. Ukrstiti argumente. Čak možda iznijeti neka svoja iskustva pa da vidimo kako za to sve skupa naći možda dobra rješenja. Dakle njihov izostanak ovdje danas ustvari možda svjedoči o tome da nismo spremni se uhvatiti baš ozbiljno u bitku sa korupcijom. Mislim da nažalost cijeli sustav šalje jednu poruku ljudima koja nije dobra i zbog toga se slažem sa svima onima koji su rekli da ova strategija kao i svi zakoni koji će proizaći iz ove strategije ustvari će kao i mnogi do sada ostati samo mrtvo slovo na papiru. Jedna ovako dobra, plemenita namjera. Ali u principu se ništa od svega toga u našim životima neće dogoditi niti promijeniti prvenstveno zbog toga što sustav nema volju i nije postavljen tako da se doista obračunava sa korupcijom. Sustav šalje pogrešnu poruku ljudima, a na kraju krajeva takvo nešto je izrekao i sam šef USKOK-a na ovoj sjednici Nacionalnog odbora kada je ustvrdio da ljudi koji prijavljuju korupciju ustvari su ljudi koji loše prolaze. Ljudi koji su na gubitku. Ljudi koji se u određenom trenutku sami postanu dakle problem u sredini zbog toga što su nekoga prokazali za korupciju. Dakle sustav umjesto da zaštiti te ljude on te ljude ostavi na brisanom prostoru. Naime dok god se to tako bude dešavalo u našoj praksi ne možemo očekivati od nikoga da će prijaviti korucpiju. Ne možemo očekivati od ljudi da će prijaviti korupciju ako nakon toga što oni uđu u prostorije USKOKA podnesu prijavu, kažu neka saznanja, se nađe svaki puta netko tko će ih da tako kažem narodski drukati, cinkati. Oni protiv kojih je podnesena prijava, protiv kojih je osoba nešto rekla u roku od 5 minuta saznaju tko je bio, što je rekao, što im je stavljeno na teret. Nakon toga ti ljudi mogu samo očekivati da će ih pred vratima sačekati batinaši. Mogu moliti Boga da imaju sreću da prođu samo s ozljedama da ne završe na nekom od naših groblja. Ti ljudi ostaju bez posla, a ako ne ostanu bez posla onda su na tom radnom mjestu maltretirani, šikanirani. Život im se pretvori doslovno u pakao. Zašto? Samo zato što sustav neće uzeti u zaštitu. Sustav ih ostavi na brisanom prostoru. Koja je to poruka ljudima? Šutite, trpite. Gledajte oko sebe što se događa. Nemojte prijavljivati jer imate samo šanse da vlastitu glavu stavite na panj. Za koga? Za sustav koji se ne želi pomaknuti. Ne ide. Prije nekoliko dana ste imali priču o policajcu koji je suspendiran zbog toga što je navodno kasnio na posao pa je imao prometne prekršaje, tako neke stvari. Ali mene zanima kada će biti suspendiran i kada će ostati bez posla netko u sustavu tko odaje informacije iz tog sustava? Kada će takvi ljudi biti razotkriveni i maknuti iz sustava? Dok se to ne riješi nemamo pravo odavde pozivati građane da prokazuju korupciju. Nemamo pravo. Jer nemamo pravo ničiji život u ovoj zemlji staviti na kocku. Nažalost stavimo. Kako god se okrenete, pogledajte svatko tko je bio pouzdanik USKOK-a ili na bilo koji način s njima surađivao ni jednom čovjeku nije identitet ostao zaštićen. Svakoga su provalili prije ili kasnije. Dok se to ne riješi ta praksa ništa od naše borbe protiv korupcije. U korupciji su nažalost do sada pale sitne ribe. Pali su neki ljudi na dnu one čitave piramide. Oni negdje rubni krakovi hobotnice. Čim se istraga počela malo primicati samom vrhu, onoj glavi imamo smo ovdje prilike slušati od najviših ljudi u ovoj državi, softver, hardver i ostale stvari, ništa se nije dogodilo. Čim se krene istraga približavati malo vrhu glave koja je sve to osmislila i koja sve to skupa koordinira e onda ili se istraga opstruira, istraga prestaje i ništa se ne događa. Dakle i to je poruka našim ljudima. Ovdje su kolege govorili o brojnim aferama koje su javnosti otvorene. Nikada nisu zatvorene. Na ovaj ili onaj način. Dakle ono što se očekuje od Državnog odvjetništva, USKOK-a svih dakle koji o tome odlučuju da u nekom trenutku naprave istragu i da kažu da ovdje ili ima kaznenog djela pa ćemo podići kaznene prijave ili ga nema, afere ostaju otvorene. I ništa se ne događa. Osim što stradaju oni koji su uprli prstom u nekoga. Dakle, to što je šef USKOK-a ovdje poručio je naprosto bilo nešto što jest naša svakodnevica i mi to znamo, to je činjenica, ali kada vam to kaže šef USKOK-a da oni koji prijave korupciju su ustvari oni koji poslije nadrapaju je vrlo loša poruka građanima. Činjenica je isto tako da sustav pokazuje da se ne želi boriti protiv korupcije samim time, evo ovdje među nama, mi imamo Povjerenstvo sukob interesa godinu dana, nemamo Povjerenstvo sukob interesa, ono ne funkcionira. Zašto? Zato što se vladajuća struktura trudila uporno promijeniti zakon i maknuti oporbenog čelnika, dakle predstavnika oporbe sa čelnog mjesta Povjerenstva sukob interesa. Pod tom izlikom da oporba politizira to tijelo, a onda se ta ista politizacija ovdje u ovoj istoj strategiji pojavljuje kao nešto što je činjenica, dakle to povjerenstvo je odradilo određeni posao u skladu sa zakonom, dakle godina dana bez tog tijela pustili smo uredno da se radi što se želi u ovoj državi i to je isto pokazatelj da nemamo volje boriti se protiv korupcije i ja mislim da je možda kolega Lesar ipak bliže istini i da postoji vrlo velika opasnost da se ovaj nacionalni odbor na neki način eliminira jer, ako vidimo što se dogodilo sa Povjerenstvom sukob interesa, mislim da možemo isto očekivati da će se uskoro dogoditi sa nacionalnim odborom, ali vidjeti ćemo hoće li se vladajuća struktura i u to upustiti. Jedan od velikih problema u Hrvatskoj je politička korupcija. Godinama već gledamo kako ljudi glasaju za određene stranke, za njihove vijećnike, predstavnike u lokalnoj samoupravi, a onda se sve to nekakvim čudnim političkim dogovorima, trgovinama, kupovinama izmiješa i ustvari više nikakve vlasti na lokalnoj razini nemaju niti približno ne održavaju, dakle volju birača na lokalnim izborima. E sad, kako će se boriti protiv političke korupcije oni koji tu političku korupciju svesrdno podupiru? Kako će se boriti protiv korupcije ljudi koji dođu, koji napišu jedan sporazum, kaže o realizaciji gospodarsko-političkih interesa za jedan grad, potpiše to sve skupa glavni tajnik najjače stranke i vodeće stranke vladajuće u ovoj zemlji, gospodin Jarnjak koji ovdje uredno ponudi određene projekte koje će financirati Vlada Republike Hrvatske ukoliko vlast bude u rukama HDZ-a. To je ono što je kolega Ronko danas ovdje govorio. Tamo gdje je na lokalnoj razini HDZ na vlasti, tamo se pomoć može osigurati. I onda se trguje sa ljudima. Naravno, trguje se s vijećnicima jer im se pokušava reći, da biti ćemo puno bolji ako budete uz HDZ jer mi možemo osigurati novac za određene projekte na lokalnoj samoupravi, samim time ćete vi biti uspješni lokalni čelnici. To je politička korupcija. A ja pitam, kako se mogu protiv nje boriti oni koji u njoj sudjeluju? Nikako. Tako srušena vlast ili su se izmiješale karte protivno volji birača u mnogim gradovima u Hrvatskoj, dakle ja sam ovdje imala dokumente i argumente za jedan grad, ali to je dogodilo i u Karlovcu, neki dan u Varaždinskoj županiji i u mnogim drugim sredinama. I na kraju, Hrvatska nažalost funkcionira, hrvatska vlast funkcionira svaki puta pokrene se kada nas iz Europe malo lupe po prstima, pa su nas tako npr. i naši susjedi Austrijanci isto tako prije nekog vremena lupili po prstima i rekli da njihovi ovdje gospodarstvenici vrlo loše prolaze, dakle reketari ih se, moraju davati novac i rade, i bolje rečeno dobivaju poslove i ostvaruju gospodarski interes u Hrvatskoj u vrlo teškim uvjetima. Dakle, gospodo nemojmo da nam stalno iz Europe dijele lekcije, mislim da je Hrvatska naša domovina u kojoj mi moramo, prvenstveno nama je interes da budemo zemlja koja je dobro uređena, u kojoj se poštuju propisi, zakoni u kojoj su ljudi zaštićeni i u kojoj nema korupcije. Ne smije nam se dogoditi da, npr. jednog liječnika pritvorimo zbog korupcije, a onda operaciju odradi liječnik koji je dva puta korumpiraniji od ovoga prvoga.
Hvala lijepo. Imamo najprije prijavu ispravka netočnog navoda, kolega Borislav Matković.
Gospodine potpredsjedniče, uvažena kolegica Opačić je izrekla netočno po meni da kad je kazala da je policijski djelatnik jedan suspendiran zbog prijave. Ima i druga strana koja kaže da to nije zbog toga, nego zbog povreda djelatnih obveza koje nije izvršavao da ne nabrajam sada sve detalje tamo koji su vama poznati zbog čega, dakle je se poveo protiv njega postupak. Dakle, samo je pitanje kako želimo to gledati i kako tumačimo istinu, je li, ovako ili onako. S druge strane isto kazali ste da se ništa ne poduzima protiv onih koji prijavljuju korupciju, da se tu ništa zapravo ne izvršava. Ja bih kazao da to isto nije točno. Dakle, izvršava se i korupcija se prijavljuje. A ako već govorite o tome da bismo svi trebali prijavljivati korupciju, pitam vas, zašto vi niste osobno prijaviti vrijeme privatizacije dubrovačkih hotela?
Hvala lijepo. Imamo prijavu replike, uvažena zastupnica Ivanka Roksandić. Izvolite.
Pa evo, hvala gospodine potpredsjedniče. Gospođo Opačić, zanimljivo je kako ste vi u svom izlaganju isticali kada je riječ o političkoj korupciji neke županije u kojoj je po vama HDZ na vlasti i zagrizao je u političku korupciju. Ja ću vam navesti jedan primjer tamo gdje je SDP na vlasti, a to je Sisačko-moslavačka županija, vijećnica DC-a u skupštini Sisačko-moslavačke županije 24. prosinca prošle godine svojim dolaskom omogućila je kvorum, a time i donošenje proračuna. Zamislite, samo 2 mjeseca kasnije ta ista vijećnica zaposlena je u razvojnoj agenciji "Simora", razvojnoj agenciji Sisačko-moslavačke županije bez natječaja, bez ikakvih procedura pod izlikom da direktor ima pravo zaposliti, kako je županica Lovrić rekla, onoga koga on odabere. Evo, to je znači zaista bilo slučajno. Kad govorite o političkoj korupciji, dajte onda u svojim redovima napravite reda, a nemojte upućivati druge na to. To je jedan primjer. Drugi primjer političke korupcije, Županijska uprava za ceste gdje je čovjek završio čak na sudu koji nije primljen hrvatski branitelj, ali je zato primljena supruga jednog vijećnika koji je isto dao tako podršku. Pa kad govorimo o korupciji, dajmo onda prvo krenimo od sebe, očistimo u svojim redovima, nemojmo imati samo mjeru za druge. Očistite takve pojave u svojim redovima, a tek onda kasnije govorite o korupciji.
Odgovor na repliku, kolegica Opačić. Izvolite.
E sad, kolegice Roksandić jedino što ja vama mogu odgovoriti jest to da ja kada sam govorila o ovoj političkoj korupciji ja sam u rukama imala papir, dakle dokaz koji je potpisao vaš član i tajnik stranke kolega Jarnjak koji je ovdje dakle uredno ponudio četiri ili pet projekata zbog toga da bi se formirala gradska vlast u gradu Sinju na čelu sa HDZ-om. A što se tiče ovog zapošljavanja stranačkih ljudi, pa vi ste majstori u tome. Pa ja mislim da u državnoj upravi u zadnjih četiri ili pet godina nema nikoga tko se zaposlio a da nije imao stranačku iskaznicu HDZ-a. Prema tome, molim vas samo nemojte vi o zapošljavanju stranačkih aktivista.
Idemo dalje. Dalje slijedi rasprava uvaženog kolege Željka Jovanovića.
Evo kolegice i kolege, dozvolite meni još nekoliko riječi pojedinačno, u pojedinačnoj raspravi. Ono što želim naglasiti da borba protiv korupcije nije samo borba za sigurnost građana nego je borba za opći prosperitet. Ako se uspješno borimo protiv korupcije onda se borimo za rad i za zalaganje, a protiv mešetarenja i pljačke tuđeg rada. SDP prema korupciji zaista vodi politiku nulte tolerancije i kada govorimo o korupciji, svaki pa i najmanji prekršaj mora snositi rigorozne zakonske posljedice, a kada je o politici riječ to znači nečastan odlazak s političke scene za sva vremena. Na žalost u našemu je društvu nekako uobičajena i prihvaćena pojava preskakanje stepenica da bi se lakše ostvario cilj. Ako u svakodnevnom životu netko ne posegne za vezom da bi prije došao do liječnika, da bi ostvario neku pogodnost na poslu, on se smatra poštenom budalom. Takva poštena budala korisna je društvu, međutim ona sama neće nikada uspjeti u životu. I stoga istup gospodina Gorana Štroka kojega je ovdje danas netko spominjao u negativnom kontekstu je upravo sve suprotno od toga. Istup gospodina Štroka na sjednici Nacionalnog vijeća za borbu protiv korupcije je pokazao da volja i odlučnost može suprotstaviti se lokalnim moćnicima i korumpiranim državnim službenicima koji koriste rupe u zakonu, koji koriste sporost u donošenju odluka da bi ostvarili imovinsku korist. Samo hrabri i odlučni ljudi mogu mijenjati svijet oko sebe i pomagati tom svijetu. A što je rečeno na toj sjednici Nacionalnog vijeća? Jednostavna istina. Toj istini ne treba niti strategija, ne treba joj ni akcijski plan. Rečeno je, lokacijske i građevinske dozvole trebaju se izdavati u zakonskom roku, državni službenici trebaju se kvalitetno nadzirati i motivirati za učinkovitiji rad. Na taj način bi se i zakoni i pravilnici ostavili manje prostora za različita pojedinačna tumačenja pa bi i korupcije bilo manje. Smatram da je tu najbitnija uloga upravo Ministarstva pravosuđa i ostalih ministarstava zbog toga što kod nas kada se radi o poduzetnicima oni ne mogu trpiti toliko kašnjenje u ispunjavanju obveza koje traže od njih da bi mogli ispunjavati poslove o kojima ovisi hranjenje čitavog niza familija. Imam ovdje zanimljiv jedan tekst koji je izašao u časopisu "Sloboda", Sušak, 14. veljače 1883. Ante Starčević komentira odluku austrijskog državnog vijeća o izgradnji željeznice u Galiciji. Vlada je povjerila izgradnju pruge samo jednom poduzetniku pa Starčević zaključuje: Slučaj po svojoj naravi pada pod pojam mićenja, on nije drugo nego po javnih službenicih prodavanje općenitih probitaka u korist pojedinca. Za Starčevića je isto da li tko kupi nepravednu osudu ili kakav posao uz nerazmjeran dobitak, ovdje i ondje trpi pravica, bolje rekoć trpe ljudi, zloća, mito davat i primat mito leži u zloći sebičnosti. Zato one i ove kod pojedinaca bijaše od kada i ljudi i bude dok je ljudi. Ali kod javnih oblasti one su u onom razmjeru u kojem se državna vlast na pravo ili na opsjenu oslanja. Dakle ponavljam što sam rekao, nema korupcije bez vlasti. Najodgovornija za borbu protiv korupcije uvijek će biti vlast. Mi oporbeni zastupnici u ovom saboru dati ćemo sve od sebe da nacionalnim konsenzusom riješimo organizirani kriminal i korupciju u Republici Hrvatskoj, ali na početku i na kraju odgovornost leži na vladajućoj koaliciji. I evo imamo još jedan primjer. Uzmimo autoceste. Danas su rokovi i gradnja autocesta dva puta duži nego u Europi. Izgrađena kilometraža je dva puta manja, a cijena po kilometru je dva puta viša. Cijena gradnje po kilometru porasla je sa 4 na 8 milijuna eura, iako su cijene materijala i rada porasla 15%. Na svim natječajima javljaju se tri velika igrača. Natječaji su vrlo zanimljivo sročeni, ali izostaje politička volja da se upitamo gdje je ta razlika između 4 i 8 milijuna eura. Eto, to je pitanje koje bi recimo moglo pokrenuti Nacionalno vijeće za borbu protiv korupcije ukoliko bude imalo veće ovlasti, a nadam se da će iz Ministarstva pravosuđa ispuniti svoje obećanje koje su dali na sjednici Nacionalnog vijeća za borbu protiv korupcije, gdje su naglasili da će on u narednom periodu zaista dobiti mogućnosti kako administrativno, tako i stručno da ispuni obveze u praćenju realizacije Nacionalne strategije i Akcijskog plana borbe protiv korupcije.
Hvala lijepo. Imamo tri prijave ispravka navoda. Najprije uvaženi kolega Josip Đakić.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Ispravio bih netočan navod kolege Jovanovića gdje je ustvrdio da kod njih u stranci stanuje nulta tolerancija prema korupciji. Samo da vas podsjetim. Prema vašim stranačkim kolegama koji su kao gradonačelnik Virovitice završili sa pravomoćnim presudama za podmićivanje za polaganje vozačkog ispita ili možda u slučajevima gospodina Marinovića i njegove gospođe koja je bila ministrica.
Hvala lijepo. Dalje za ispravak netočnog navoda javio se uvaženi kolega Anton Mance.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, ja bih ispravio krive navode gospodina Jovanovića gdje kaže o nultoj stopi tolerancije vezano za korupciju. Gospodine Jovanoviću bilo je mogućnosti i brige da to učinite i da pokrenete najprije u svojim redovima. Kako vi nastupate i djelujete pokazati ću vam, vidite ova slika ovdje u "Novom listu" od 30.4. kada su među ovim radnicima, vidite oni idu pred poglavarstvo kod mene, ja sam gradonačelnik u Vrbovskom, među njima su i članovi vaše stranke kao i članovi stranke HNS-a. U Rijeci je otišlo, odnosno propalo puno firmi, ali nitko nije došao pred poglavarstvo. Znate tako je što se tiče i tih cesta isto tako. Prema tome zašto vam to govorim? To vam je bilo 2001. kada je bila vlast vaša, kada ste prodali Drvnu industriju Vrbovsko ne pitajući ništa lokalnu zajednicu o tome tko to kupuje, a znate što sada ispada na kraju, da sam ja krivac za to, da je tih 500 ljudi došlo pred moja vrata gore jel', iako se zna koja je moja obveza po zakonu i šta ja mogu. I danas sam ja jedini koji trebam brigu voditi o tih 250 ljudi koji su ostali bez posla i gdje se usmjerava stranački, vidite među tim radnicima bili su vaši članovi, a nisu sprečavali niti u prometu, niti u drvnoj industriji kada se to prodavalo i kada su se te radnje događale. Ipak krenite od sebe, a o zapošljavanju ću reći jednom drugom prilikom, tu ću vam navesti točna imena i prezimena.
Za povredu Poslovnika, javio se uvaženi kolega Jovanović.
Gospodine potpredsjedniče povreda Poslovnika članak 209. stavak 2. Kolega je imao raspravu, ničim nije ispravio ni jedan navod koji sam ja rekao, a da je bio korektan mogao je podignuti repliku i ja bih mu odgovorio na sve ovo o čemu je sada pričao potpuno bespotrebno.
Hvala lijepo. Ja isto prosim, ako se ispravlja da se onda kaže, ispravljam to i to, a za raspravu i replike imamo također mogućnosti kao što se to i javio uvaženi kolega Matković. Izvolite.
Ja ću repliku, da ne bi ispalo da nemate na što odgovoriti. Dakako da se slažem sa svime što je gospodin Štrok izrekao, mislim isto apsolutno u potpunosti se slažem, jer korupciju indirektno potiču oni koji pristaju na nju i koji idu linijom manjeg otpora. I to je točno. Međutim, i lijepo je čuti danas gospodina Štroka kako poziva svoje kolege da prijavljuju korumptivne radnje, ali ja bih ga podsjetio i njega i njegove kolege na jedan događaj iz veljače 2001. godine kada se naime počelo govoriti o prodaji "Excelsiora" u Dubrovniku i kada je ugledna grupacija "Sheraton" za njega nudila 31 milijun tada njemačkih maraka, no tadašnja Račanova vlada i njen potpredsjednik i meštar privatizacije Slavko Linić, odlučili su ga prodati poduzetniku Štroku za samo jedan milijun tadašnjih njemačkih maraka. Na tadašnje upite medija sramežljivo se odgovorilo i iznosilo neke svoje računice i objašnjavalo o nekakvoj zaradi i koristi države za taj jedan milijun. Međutim, ja ni do danas ne mogu shvatiti niti mi je jasno gdje je tu bila korist za državu. Hvala lijepa. Evo možete odgovoriti, jer replika je.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, kolega Jovanović. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Sa zadovoljstvom ću odgovoriti. O tom slučaju kolega dragi osnovano je istražno povjerenstvo, sva dokumentacija upućena je državnom odvjetništvu i nijedna nepravilnost nije nađena. Ja poštujem pravnu državu i poštujem tu odluku.
Hvala. Idem dalje s raspravom. Uvažena kolegica Marija Pejčinović Burić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovani gospođe i gospodo državni tajnici, kolegice i kolege. Pa evo i ova rasprava do sada je pokazala da nije slučajno da smo ovu sjednicu Hrvatskog sabora započeli raspravom o jednoj važnoj temi. Sve što smo čuli govori o tome da Hrvatska, da svi mi ovdje dijelimo jedan isti stav, a to je da bi željeli da Hrvartska postane društvo nulte tolerancije, ali po svemu sudeći tu još uvijek nismo i tome i služi ova strategija između ostaloga kako bi prema tom cilju lakše došli. Međutim, bilo je dosta navoda o tome, upitnika vezano na rad Vlade na cijelom tom antikorupcijskom programu i pitanja su išla u smjeru, odnosno dvojbe su išle u smjeru je li se zapravo do sada pokazao ikakav rezultat. Pa ja mislim da neki podaci koji su eto i napisani ovdje u ovom dokumentu koji su neki već spomenuli, ja ću to i ponoviti, jer mi se čini značajnim, su pokazali da je ako krenemo od ove ocjene percepcije korupcije koju je dao indeks "Transparency international" za 2007. godinu, taj indeks je 4,1, a kao što smo čuli iznad 3 se računa da je to već u pozitivnom trendu, pokazuje da se je napravilo, a između ostalog svakako pokazuje i trend, dakle ono što možemo vidjeti u zadnjih godinu i pol, da za razliku od onoga što su kolege nazvali, dakle ranije uhvaćenih počinitelja kriminalnih djela korupcije koji se uglavnom mogu nazvati sitna korupcija, dakle da se u zadnjih godinu, godinu i pol vidi da je taj trend, da se ima sve veći broj dakle, prijava za kriminalna djela korupcije na srednjoj i visokoj razini. Mislim da ta dva indikatora pokazuju da zaista ima pomaka, da je taj pomak već vidljiv. Međutim, zašto ga nema više. Ja vjerujem da bi mi svi, isto kao što je normalno za mnoge druge stvari htjeli sve sada i odmah. Međutim, u ovakvom jednom poslu kakav je pred nama, dakle borba protiv korupcije, ne može sve biti sada i ne može sve biti odmah nažalost. Ja bih bila prva koja bi se založila da zapravo ustvrdimo da je već sutra ili sljedeće godine kada budemo o tome razgovarali da kažemo da je Hrvatska zemlja nulte tolerancije. Zašto je tome tako? Pa tome tako je zato što je korupcija u nas, kao i u drugim nekim zemljama specifičan i povijesni, i gospodarski, i politički, i ako hoćete i pravni fenomen, da nije nastala od jučer i isto tako shodno tome ne može se ni iskorijeniti preko noći. Mislim da nije ovdje mjesto da o tome raspravljamo kako je to nastalo, kako smo došli do toga, kako je zapravo u narodu dosta dugo zapravo zaživjelo to da je mala korupcija prihvatljiva, a borit ćemo se samo protiv velike, pa isto tako ponekada podliježemo tome da kažemo, 'ajmo vidjeti koje ste to jako velike ribe uhvatili, pa će to biti pokazatelj i pokazatelja da se zaista borite protiv korupcije. Ja mislim da takvu podjelu ne bi trebali imati, da je korupcija korupcija i da je ono što je sigurno važno i vrlo istaknuto i u ovom dokumentu, da se treba boriti protiv korupcije kao takve i da zapravo upravo tu percepciju ljudi, što je korupcija, što je tzv. mala i možda prihvatljiva korupcija, a što nije, treba mijenjati. Dakle, osobno mislim da je iznimno važno raditi upravo i na ovom elementu, dakle da se i ta percepcija u javnosti mijenja i da zapravo zaista postanemo i u, ne samo u mentalitetu, nego i u ponašanju zemlja koja tolerira nultu korupciju. Mislim da smo dobili jedan kvalitetan dokument koji govori o načelima i ciljevima, neki su i tome dali primjedbe ovdje to smo čuli, međutim ja mislim da moramo znati zašto i kako i kojem duhu radimo jedan dokument koji se zove strategija. On mora biti općenit, dakle on je na početku dao one temeljne postavke kojih se u svakoj provedbenoj mjeri treba držati, kasnije je analizirao ona područja koja su percipirana, a koja su i zaista prepoznata kao posebno osjetljiva područja u kojima se trebaju posebne mjere pojedinačno voditi protiv korupcije, dakle sprečavanja sukoba interesa, financiranje političkih stranka, javne nabave itd. da ne nabrajam. Dakle, svakako bitno da je ovdje izdvojeno tih zdravstvo, školstvo, znanost itd. da su izdvojena ta područja koja obični građanin zaista percipira kao područje u kojima se događa korupcija. Mislim da je tu napravljen jedan kvalitetan zaista rad da se vidi da je napravljena jedna analiza gdje smo sada, što je polučio dosadašnji rad na antikorupcijskoj borbi i što treba napraviti ubuduće, tako da se zaista čudim nekima koji su govorili o tome da se iz ovoga ne vidi što će se raditi. Čitajući ovaj dokument meni je bilo prilično jasno što će se naći u akcijskom planu ili provedbenom planu koji će imati Vlada jer je već naznačeno i ako se tiče onih zakonodavnih promjena koje se očekuju ako se tiče jačanja institucija, a mislim da je ovdje osobito bio, osobito u ovom dokumentu da je naznačeno da su dva područja. Dakle, u zakonodavstvu smo gotovo tu arhitekturu završili, zatvorili, niz je tu zakona, konvencija koje imamo i koji su dobro postavljeni, tu i tamo se kao u nekim zakonima treba još nešto doraditi, međutim ono što je ključno treba dalje uspostavljati institucionalne mehanizme za provedbu, tu je isto dobro napravljena analiza gdje se dakle vidjelo da se takve institucije nove trebaju utemeljiti, da se dakle posebno mi se čini značajnim ova strategijska jedinica u Ministarstvu pravosuđa koje koordinira sva druga tijela državne uprave, ali i podupiremo ono što se vidi iz ove analize, dakle da kad je u pitanju policija da se kod njih još na nižim razinama svakako treba poraditi na tome da se i niže razine, dakle da imaju ustrojbene jedinice koje će se baviti borbom protiv korupcije i čiji će to biti zapravo dnevni posao, a da bi mogli zaista procesuirati ono što se pronađe, odnosno tamo gdje ima sumnje na korupciju. Ja bih rekla da ovaj dokument govori o dvjema vrstama mjera. S jedne strane govori o mjerama preventivne prirode, dakle o mjerama kako smanjiti mogućnost korupcije. Mislim da mnogi zakoni koje smo mi u drugom kontekstu ovdje donosili govore o tome, spomenut ću samo možda Zakon o javnoj nabavi, ali i niz drugih zakona, dakle cijeli set zakona vezanih uz reformu pravosuđa, upravo ide k tome da se smanji mogućnost da se korupcija uopće događa. Međutim jedan drugi dio koji mi se čini da nitko do sada nije spomenuo, a osobno bih rekla da mi se čini jako značajan upravo u onom kontekstu od kud je korupcija kod nas došla. Dakle, trebamo raditi na edukaciji, bilo ako se govori o tome da je javno mnijenje u pitanju, ali ja bih i rekla treba početi od malih nogu, treba početi ovdje je tu rečeno da će se i u predškoli i u školi raditi na tome da se kod svih nas, dakle počev od najmlađih stvara taj dojam da je korupcija jedno djelo koje je društveno apsolutno neprihvatljivo. Samo tako ćemo jednog dana doći zaista do društva koje će imati dakle nultu toleranciju na korupciju. Drugi dio mjera svakako je ono što više percipiramo, ako čitate novine, evo neki su danas i o tome govorili i citirali. Dakle u javnosti se najčešće kao dokaz rada na korupciji ili postojanju korupcije govori o tome koliko je dakle osoba privedeno ili pod optužbom da su se bavili koruptivnim radnjama. To je sigurno važno, to je isto jedna vrsta preventive. Dakle istražiti, procesuirati i kazniti i na kraju ono što ova strategija donosi svakako oduzeti korupcijom stečenu imovinu, mislim da je to iznimno važno i da je to isto jako preventivno za one koji možda imaju moralne dvojbe je li to dobro ili nije ako znaju kako će na kraju završiti dakle i ove mjere koje su sigurno druge prirode mogu djelovati preventivno. Evo, ja bih išla prema kraju obzirom da je već tu svijetlo upaljeno. Radi se o jednom dokumentu koji sigurno par exellance spada u ona područja koja će sigurno voditi Hrvatsku prema društvu u kome će se građani osjećati bolje, koji će lakše moći doći u zdravstvu do usluga koje trebaju u javnoj upravi itd., međutim ono na čemu treba svakako i ovdje razmišljati je da se ovdje radi o onoj horizontalnoj zadaći u procesu pristupanja Europskoj uniji, to je isto spominjano i u tom kontekstu mislim da kroz tu prizmu isto tako gledano kao i za ovu korist za sve naše građane ovu strategiju treba svakako podržati i dakle Vladu potaknuti da izradom akcijskih planova na godišnjoj razini svakako čim prije uđe u provedbu strategije o kojoj ovdje govorimo. Evo i na kraju ono što i na kraju ovog dokumenta što mi se isto tako činilo značajnim, a nismo tako često o tome govorili, mislim da u provedbu ovoga trebamo uključiti puno više institucija i puno zapravo svi mi, svi se trebamo u to uključiti da bi ona zaista bila učinkovita do kraja. Tu su institucije pobrojane, one su brojne, dakle sve veći broj institucija je umrežen, ali mislim tek onog trenutka kad uključimo sva tijela državne uprave i u krajnjoj liniji sve građane u taj proces možemo očekivati da će i rezultat dakle Hrvatska zemlja nulte tolerancije korupcije biti stvarnost u nekim godinama pred nama. Evo iz svih tih razloga podržavam ovu strategiju i evo nadam se da ćemo kod sljedeće prigode kad budemo raspravljali imati još više rezultata nego što ih je vidljivo sada. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Imamo jednu prijavu za repliku, uvažena kolegica Mirela Holy. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Pa ja bih se s većinom onoga što je uvažena kolegica rekla složila, međutim htjela bih podsjetiti da nije baš u svim područjima postignut napredak, niti sa svim područjima možemo biti baš jednako zadovoljni. U tom smislu bih podsjetila na nedavno održanu raspravu o izvješću o provedbi Zakona o pravu na pristup informacijama koji je u ovoj sabornici danas nekoliko puta spomenut kao jedan od važnih segmenata upravo u ovom području. Naime, rasprava, a i samo izvješće je ukazalo na to da stalno pada broj u principu zahtjeva za pravo na pristup informacijama što ukazuje na to da se iz godine u godine ustvari smanjuje na neki način transparentnost rada tijela javne vlasti na način da građani sve teže ustvari dobivaju informacije. S obzirom na to da je to vrlo važan segment u borbi protiv korupcije i da bez u principu transparentnosti rada javne vlasti nije moguće imati učinkovitu borbu protiv korupcije, mislim da bismo se svi mi ovdje u Saboru i van Sabora u izvršnoj vlasti trebali što više boriti za dostojno poštivanje ovoga zakona.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, uvažena kolegica Pejčinović Burić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo ja nisam ustvrdila da smo u svim područjima postigli velike rezultate, ali sam rekla da su rezultati vidljivi, da u nekim segmentima će oni tek postati vidljivi zbog prirode mjera koje su poduzete, a što se tiče informiranja javnosti i uključivanja ja nisam ovdje imala vremena spomenuti sve ono što je ono što je u strategiji spomenuto. Ja mislim da je javnost informirana, dakle da se i kroz web stranice i kroz razne druge aktivnosti je javnost uključena u ove poslove, a svakako mislim da je iznimno važno i to je ovdje u ovoj strategiji navedeno, ja nisam imala prilike to reći da se sve više uključuje zapravo i civilno društvo u provedbu ove strategije. Mislim da to ide onom cilju da zapravo što cilj i krug građana uključimo i institucija uključimo u provedbu ove strategije. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Za raspravu se dalje prijavio uvaženi kolega zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo. Štovani gospodine potpredsjedniče, tema korupcija evo i ovaj put izaziva ali sva sreća sve manje i manje međustranačkih a sve više objektivnih rasprava. I ja mislim da u temi korupcija ne bi smjelo biti strančarenja jer oni koji pecaju najdeblje ribe ionako mijenjaju košulju nakon svakih izbora. Dakle mi bi ovdje trebali postignuti jedan koncenzus i vidim da je on u visokom stupnju postignut i da ove male iskrice su više odraz temperamenta nego same suštine stvari jer oni koji se od korupcije bogate nemaju vremena čekati 4 godine mandata da bi opet došli na vlast. Oni se odmah prestroje. Naravno većina. Čast iznimkama. Njih treba svaka stranka iz svojih redova sama iščistiti. No pred nama je Nacionalni program suzbijanja korupcije koji vjerujem da će biti podržan zato od svih stranaka jer je sigurno novi iskorak u, na teškom putu čišćenja tog najvećeg zla kojeg su teško čistile i zemlje koje nisu imale rata, zemlje koje nisu imale nedavno prije 18 godina komunistički sustav, zemlje koje su se razvijale puno normalnije od Hrvatske pa danas imamo afere u zemljama Europske unije vrijedne milijardu i više EUR-a u samo jednoj jedinoj firmi koja je s toliko novaca potplaćivala svoje klijente da kupe njezine proizvode. Znači nismo jedini sa tim problemom. Da li idemo dobro? Ja mislim da idemo jer doista do 2000. godine dakle do završetka rata 1998. vodili smo bitku protiv korupcije na jedan drugačiji način. Bilo je tu kao što se sjećate i ostavki i svega da bi iskorijenili to zlo, ali u ratu nitko nije uspio iskorijeniti korupciju. I ja se slažem da je prava borba protiv korupcije počela i nakon završetka rata i da je ona dala dobre rezultate. Da smo donijeli desetke i desetke zakona, osnovali institucije i zahvaljujući tome sa ocjene 2,7 po Transparency Internationalu u 10 godina smo došli do ocjene 4,1. To je jedan lijepi zavidan skok. Što se tiče mjesta koje zauzimamo ono sad baš ne izgleda sjajno. To je 70. mjesto ali treba znati da je u tih 10 godina uključen puno veći broj zemalja. Dakle prije 10 godina se ocjenjivalo samo stotinu zemalja a danas se ocjenjuje 160 zemalja pa to 70. mjesto znači negdje malo iznad ili malo bolje od nekakve zlatne sredine i vjerujem da ćemo bržim tempom napredovati prema vrhu. Što je korupcija? Kad gledamo prema podacima Transparency International-a onda možemo vidjeti zapravo da je percepcija korupcije vrlo nejasna. Na prvom mjestu po korupciji dakle onih koji su u poziciji da ju provode je ono što je mene iznenadilo omogućavanje zapošljavanja. Dakle ne javna nabava, dakle ne podmićivanje nego mogućnost zapošljavanja prijatelja, rodbine, vjerojatno i stranačkih kolega. Čak 85% ispitanika to meće na prvo mjesto. Na drugom mjestu su dodatno plaćene funkcije različitih dužnosnika. Dakle još uvijek smo daleko od onoga što inače pod korupcijom podrazumijevamo. Na trećem, davanje usluge za uslugu. Ja tebi, ti meni. I tek na četvrtom mjestu ili 72% ispitanika pod korupcijom smatra namještanje poslova. Dakle tu smo na javnim nabavama, tu smo na svim drugim oblicima pogodbi i tako dalje. I zatim slijedi primanje malih poklona pa primanje novca za uslugu i tako dalje. Dakle korupcija je nešto dosta nedefinirano i sve to zajedno predstavlja ogromno zlo. Ja čak vjerujem u percepciji da su niže rangirana teža djela zapravo podcijenjena u javnom mišljenju. No o korupciji će govoriti mnogi. Ja bih se ipak usredotočio na zdravstvo zbog toga jer dijelimo neslavno drugo i treće mjesto sa pravosuđem i lokalnom upravom ali se tu negdje krećemo u, na drugoj ili trećoj poziciji po percepciji korupcije u zdravstvu. Odmah treba reći u zdravstvu postoje tri oblika korupcije. Jedan o kojem se najviše govori je korupcija u odnosu liječnik pacijent ili tzv. plave kuverte. Smatram a imamo i dokaza da je ta percepcija precijenjena i da ona zapravo skreće na neki način pažnju javnosti a s time i učinkovite mjere sa onih pravih korupcijskih poslova i područja o kojima ću govoriti malo kasnije. Dakle po čemu to smatram? Mi smo u našem mandatu a i SDP u svojem mandatu proveli objektivne ankete. Govorim o onim anketama koje su napravljene po pravilima statističkog umijeća na, sa pacijentima koji su prošli neku uslugu u bolnici. 99% pacijenata anonimno je odgovorilo da nije bilo prisiljeno dati ništa za uslugu koju su dobili. Oko 1 do 1,2% je odgovorilo da je dalo neki oblik dara odnosno da je bilo prisiljeno ga dati. Znači to treba i dalje tretirati kao ozbiljan problem i raditi na tome, ali bojim se da se ispod tog postotka neće daleko doći. Zašto? Liste čekanja koje smo učinili vidljivima na Internetu su vrlo varijabilne. Jer ja kao liječnik mogu odmah uzeti onog 161. i napisati da mu se pogoršalo, da je hitno stanje i uzmem ga odmah za 5 minuta na red. Nitko meni ne može tvrditi da stanje nije bilo hitno. Broj kreveta. Broj kreveta imamo na razini 4 akutna kreveta na 1000 stanovnika. To je negdje u sredini europskog prosjeka. Dakle povećanjem kapaciteta ne bi došli do značajnijeg poboljšanja. Možda ono što kažu da bi trebalo napraviti popis liječnika koji su podložni korupciji. To da. Mi znamo koji su to i mi ih možemo odmah odgovarajućim službama prijaviti a onda nek se ide sa akcijom da ih se razotkrije. Njih nema puno, ali oni predstavljaju kukolj u profesiji liječnika. No drugi oblik korupcije u zdravstvu puno značajniji i puno važniji, a to je korupcija pri nabavi. Moramo znati da u Hrvatskoj godišnje nabavljamo lijekova, potrošnog medicinskog materijala i opreme u vrijednosti od 7 i pol milijardi kuna. Ja ne znam područje, sektor ili dio državne djelatnosti u kojoj se nabavlja za veću svotu. 7 do 7 i pol milijardi kuna nabavke godišnje koja je raspršena na terenu od najvećih do najmanjih institucija pa sve do državne uprave otvara ogromne mogućnosti za korupciju i zato nam se događa da često u bolnici plaćamo kilu teletine 50% više nego što je u maloprodaji. Taj oblik korupcije treba suzbijati. Tu treba žestoke kontrole a i u ovogodišnjem izvješću Državnog povjerenstva za javnu nabavu vidimo da od svih subjekata na čije natječaje se je stavila žalba zdravstvene ustanove sudjeluju čak sa 10% što je jako puno. Treći oblik korupcije, dakle koji lijek bi se tu mogao napraviti? Stroga pravila. Isključenje bilo kakve subjektivne ocjene, svakako stroge kontrole odnosno centralizirane nabave. Kad kažem centralizirane nabave, mislim na centralizaciju kontrole. Ne može se dogoditi da jedan te isti uređaj u jednoj županijskoj bolnici košta 100 tisuća eura više nego u drugoj. To treba biti evidencija centralizirana i kada se vide ovakva odstupanja, odmah treba ući u trag onima koji su takve cijene dignuli, a najveća razlika u cijenu za jedan uređaj prošle godine, jedan jedini uređaj bila je čak 180 tisuća eura u roku od 3 mjeseca. Uređaj istoga tipa, samo prodan drugoj ustanovi. Da li je to korupcija? Vrlo vjerojatno i to velika. Treći oblik korupcije u zdravstvu je farmaceutska korupcija. Farmaceuti podmićuju nas liječnike da bi prepisali neki lijek koji i nije za bolesnika baš tako koristan kao što se čini. Farmaceutska industrija ide za profitom i koristi različite metode. Mi liječnici smo brana koja to mora zaustaviti, ljudi smo od krvi i mesa, volimo otići na kongres u Južnu Ameriku, a to košta prepisivanja određenih lijekova. Zato je najčešća dijagnoza u Americi od svih bolesti prekomjerno liječenje i prekomjerna terapija. Što znači da se i u dijagnostici i u liječenju potkrala korupcija koja fino najeda i grize sustav u kojem su liječnici nažalost između interesa raznih kompanija i interesa bolesnika. Tu se, naravno uklapaju mediji koji onda jedan slučaj prikažu na prvim stranicama kao tragičan slučaj o kojem ne brine država. Neki dan smo imali slučaj jedne, nažalost teško bolesne pacijentice za koju je trebao lijek koji je koštao 100 tisuća dolara, kad pogledate na internetu klinička ispitivanja, vidjeti ćete da je produženje života kod te teške bolesti s tim lijekom zanemarivo, statistički beznačajno da su nuspojave kojom pritom uzrokuje ogromne, onda se pitate da li zaista tih 100 tisuća dolara treba dati za taj lijek ili ne. Da bi se izbjegle takve fine suptilne korupcije potrebno je, naravno napraviti algoritme ponašanja, smjernice, dijagnostičke i terapijske. Ali ono što je još potrebnije, potrebnije je zdravstvene ustanove otvoriti javnosti. Mi smo još uvijek hermetički zatvoreni, ovakav jedan slučaj kakav sam opisao prolazi samo s jednim natpisom u novinama i sa puno suza, a ne raščistimo ono što je bit toga, a to je korupcija od strane proizvođača. Mislim zbog toga, i stalno predlažem, a vjerujem da će se u novom zakonu to i realizirati da svaka zdravstvena ustanova, barem ona veća ima glasnogovornika koji bi bio stalna spona između liječnika i javnosti preko medija i na taj način mogli bi raskrinkati ovakve nove suptilne oblike korupcije. U tome bi zdravstvo vjerujem bilo ne na trećem, nego i na prvom mjestu. Možda je sreća da se o tome toliko i ne zna, ali je nesreća što se zbog tog neznanja protiv tog zla ne borimo. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo tri prijave replike. Najprije uvažena zastupnica Biljana Borzan. Izvolite.
Poštovani profesore Hebrang, mogu se složiti s vama da je povezanost korupcije i farmaceutske industrije velika, no među građanima to nije tako prepoznato. Naime, oni ne znaju za takve stvari, ne znaju što se tu događa i upravo ta loša percepcija javnosti o korupciji u zdravstvu je prvenstveno vezana za te plave koverte i naprosto sam sada razočarana time što ste izjavili da se neće moći puno napraviti vezano za to i da začuđena sam kada kažete, ako sam vas dobro shvatila da vi znate koji su liječnici korumpirani i da ste za to da se njihova imena objave i da će se to objaviti. Dakle, ja sam sigurna da ste i vi isto kao i ja kada ste završili medicinu bili ponosni što ste liječnik i zbog takvih ljudi se mi moramo svi skupa sramotiti, ako ih je tako malo, a istraživanja koja smo radili, kao što ste rekli i mi kad smo bili na vlasti i vi, govore da njih ima jako malo. Zašto se onda taj popis ne objavljuje i zašto se konačno ne razriješi ta stvar da ja mogu ponosno ustvrditi da sam liječnica.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, doktor Hebrang.
Hvala lijepo. Pa naravno da smo svi išli, ili barem ogromna većina u naš poziv zbog etike, morala, želje za pomoći. Nažalost, neki skrenu zbog toga što novac ima, kažu ugodan miris. Kod nas je to oko 1 do 1 i pol posto kolega po tim anketama koje su dvije vlade napravile uzastopno i tih 1, 1,5% ja zovem kukoljem u žitu. Zašto ne objavimo? Prvo, mi svi znamo tko je to i svatko od nas u svojoj bolnici točno zna, samo malo, pitajte kolege koje rade u bolnicama da li ne znaju. Ja znam u mojoj bolnici točno za svakoga, znam i u vašoj i vi znate u mojoj, ali ne možemo objaviti ime bez dokaza. Mi smo učinili jednu akciju dok je još gospodin Jarnjak bio ministar unutarnjih poslova pa smo slali bez uniforme pripadnike unutrašnjih poslova kao pacijente da se javljaju kod takvih liječnika. Metode dokazivanja su strahovito teške. Jedan primjer. Znate što je napravio taj liječnik? On je takvom pacijentu otvorio knjigu i pokazao ovako. Metnite unutra. Ovaj mu je metnuo određenu količinu, on je knjigu zatvorio i metnuo sa strane. Uđite vi sad unutra i uzmite to kao dokazni materijal. On će reći pojma nemam, to mi je podmetnuo. Što hoću reći s tim primjerom, a to je istiniti primjer? Dokazivanje je strahovito teško jer su krivično odgovorni onaj koji daje i koji prima i zato nemamo svjedoka i to je problem objave. Ali, da ih znamo, znamo ih i to je javna tajna.
Hvala lijepo. Dalje se za repliku javio uvaženi kolega Željko Jovanović.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo, ja sam u gotovo velikom dijelu rasprave profesora Hebranga slažem sa njim. Međutim, upravo jedan dio kada govori o listama čekanja potaknuo me na ovu repliku jer je to jedna od rijetkih mjera koja je donesena u Nacionalnom programu za suzbijanje korupcije 2006. koja je konkretna i koja ima indikator i upravo sada vidimo zašto je indikator bitan. Dakle, 2006. propisano je da su sve bolnice dužne transparentno izvijestiti o listama čekanja na svojim odjelima. I što se dogodilo? U veljači 2007. profesor Ljubičić je zatražio od svih bolnica da na web stranicama objave liste čekanja i nova strategija dovodi no također ističe da ćemo u narednom periodu još više morati povećati transparentnost. Međutim, ako odete na web stranice bolnica, onda ćete vidjeti da samo 2 bolnice od 65 bolnica u Hrvatskoj imaju objavljenje liste čekanja za sve odjele. To su bolnica Dubrovnik i bolnica Pakrac. Sve ostalo je zapravo tuga i žalost. Recimo, cijeli Klinički bolnički centar Split ima samo jednog pacijenta na svim svojim listama čekanja. Po tim statistikama jedan kardiolog iz Šibenika pregleda mjesečno 2 i pol pacijenta. Prema tome, vidimo jednu mjeru koja je dobra, konkretna, koja nam omogućuje da pratimo da li liste čekanja pogoduju korupciji, ali tu mjeru nitko ne provodi i mene zanima tko je sad odgovoran za to?
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, uvaženi kolega Hebrang.
Hvala lijepo. Liste čekanja su u Hrvatskoj manje nego u Engleskoj i u Engleskoj ih nitko ne naziva korupcijom nego nedostatkom novca u organizaciji zdravstva, mi smo ih proglasili korupcijom. Ja smatram da se sa tom objavom lista neće korupcija smanjiti, jer kada meni dođe pacijent u hitnoj službi kojeg hoću odmah staviti na CT ja ću napisati da je hitna indikacija i on će preskočit sve one. Dakle radi se o mojoj savjesti, radi se o transparentnosti poslovanja jedne bolnice i radi se o edukaciji liječnika u etičkim medicinskim načelima. Zato mislim da ove objave lista neka idu, ja sam apsolutno za njih, ali one neće riješiti problem. Što znači lista čekanja kada vi imate individualno pravo odlučiti da netko preskoči 300 mjesta i da odmah dođe na red i to pravo liječniku nitko ne može oduzeti. Zato ja mislim da je sustav puno osjetljiviji na drugu jednu stvar, a to je da mi ne idemo prema javnosti sa tom problematikom. Više od listi čekanja bi koristio jedan glasnogovornik koji bi povremeno objasnio zbog čega je lista čekanja na ultrazvuk srca tako velika. Svi bi ljudi znali što to znači. Svi oni koji su odgovorni bi znali što to znači i donijeli bi protumjere. Mi u ovom trenutnu nemamo dovoljno kardiologa koji znaju CT, jer mu je njegova plaća 7 tisuća kuna i ne pada mu na pamet ići u tu specijalnost za koju treba 20 godina učenja. Tu moramo naći problema. Tu moramo rješavati probleme. Tu moramo napraviti reforme koje će omogućiti i to kardiološko mjesto atraktivnim i onda kada dobije svoje radno mjesto onda će on raditi. Drugo gdje moramo napraviti veliki iskorak to je kompjuterizacija naših bolnica. Dok nemamo evidenciju po svakom liječniku što je fakturirano na njegovo ime HZZO-u dotle će se događati ovo što ste vi rekli. Mi smo u našoj bolnici na jednom odjelu napravili analizu izvršenja liječnika, omjer broja usluga u jednom mjesecu je bio 1:40. Dakle jedan liječnik je napravio 40% više pregleda i usluga od drugoga. Sada kada uvedemo individualno praćenje i javno izvješćivanje jednomjesečno, mislim da će taj problem smanjiti i liste čekanja. Hvala.
Hvala lijepo. I treća replika, uvaženi kolega Mirando Mrsić. Izvolite.
Poštovani kolega Hebrang, kada govorimo o korupciji onda ne možemo o korupciji govoriti o tome da pacijenti koji imaju maligne bolesti i kojima je bolest ta, ja i vi možemo otići van sada i pasti mrtvi i neće nam se ništa desiti, nećemo o tome razmišljati, a oni koji su se susreli sa malignom bolešću, oni znaju da su smrtni i da im je smrt pred vratima. Prema tome ljudi kada traže lijekove onda traže te lijekove za sebe i 20-30% učinkovitosti za jednu majku koja ima malo dijete koje je kad je rodila joj se uspostavio taj, dijagnoza tog tumora, onda tih 20-30% za tu ženu i za tu obitelj znači kao kuća i tih 100 tisuća dolara ili bilo čega drugoga za jednu državu koja ima 18,5 milijardi kuna proračuna za zdravstvo, nije tako veliki period a toj ženi i toj obitelji može pružiti nadu da joj se produži život. Dva mjeseca tko ima malignu bolest, koji se susreće sa smrću je veliko kao kuća i ja tu ne bih miješao korupciju u te vode i mislim da ne bi trebalo o tome razmišljati kao o korupciji nego pomoći tim ljudima. Hrvatska je socijalna država, u Ustavu piše da mi moramo pružiti zdravstvenu zaštitu našim bolesnicima pa ne bih se složio s vama da u tim slučajevima se radi o korupciji, jer to je vapaj za pomoć, a vapaj za pomoć kaže pomozite mi, ako nemam sam onda bi mi svi trebali pomoći tim ljudima. Hrvala lijepo.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, zastupnik Hebrang. Izvolite.
Kolega Mrsić potpuno ste iskrivili smisao mojih rečenica i riječi. Dva mjeseca života je beskrajno puno za onoga o kom se radi. Nisam o tome govorio. Govorio sam o lijekovima koji beznačajno produžuju ili ne produžuju, a daju takve nus reakcije da život čine još težim, a plaćaju se stotinama tisuća dolara. Preda mnom je, evo i ovdje pred vama, jedan lijek koji je propisan, košta 400 tisuća dolara za 4 mjeseca uzimanja. U literaturi nigdje nema evidence bejzd, dakle podatka na temelju dokazanog postupka da uopće produžava život i za jedan dan. O tome ja govorim. I tu su druge zemlje uspjele naći lijeka, mi još nismo, ali morati ćemo ga naći. Tamo gdje ima uspjeha, tu se za cijenu ne pita. Ovakav jedan lijek onemogućava liječenje desetorici drugih, jer potrošiti 400 tisuća dolara a ne koristi ni njemu, a niti ostaje za one druge. Prema tome kada govorim o tome, govorim o lijekovima koji nemaju dokazano djelovanje, a najčešće se o njima radi, jer ti proizvođači preko medija lansiraju dramatične priče. Za one lijekove koji imaju učinak, ministarstvo i HZZO imaju povjerenstva i ti skupi lijekovi su uključeni na posebnu listu i svakom pacijentu kojem treba su dostupni. Moram reći još jednu stvar. To je problem koji je daleko prije poznat recimo u Americi nego kod nas. Neki dan sam spremajući jedno predavanje koje imam ovih dana u Zboru liječnika, naišao prvi puta na referencu gdje ispod naslova piše: "Ovo istraživanje nije sponzorirano od farmaceutske industrije". I jedan drugi gdje kaže: "Ovo istraživanje nije sponzorirano od proizvođača opreme". Dakle problem je prodor u javnost, prodor u svijet, čak se mora napominjati da rezultati nisu sponzorirani. A recite mi koliko naših kliničkih ispitivanja nije sponzorirano od farmaceutske industrije? Zanemariv postotak.
Hvala lijepo. Na redu je uvaženi zastupnik, kolega Nenad Stazić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Mislim da nema zemlje na svijetu koja je potpuno imuna od korupcije, koja je korupciju iskorijenila. Obično se tu radi o korupciji u zdravstvu, u policiji, možda u dijelu činovničkoga aparata. Ima međutim jedna vrsta korupcije koja je daleko opasnija od ove male korupcije. To je korupcija u politici naročito u visokoj politici ili drugačije rečeno, korupcija kao sustav vladanja. Ovdje su se u raspravi mogle čuti teze da je svaka korupcija zlo i da ne treba praviti razliku između male i velike korupcije. Mislim da je teza pogrešna, a da se namjerno plasira u javnost, u raspravi o korupciji u Hrvatskoj uopće. Svakako da je neprihvatljivo to da netko liječniku daje plavu kovertu da bi prije došao do obrade medicinske ili do bolesničkog kreveta. Svakako da je neprihvatljivo to da netko na cesti policajcu daje 50€ zbog toga da mu ne bi napisao kaznu zbog prometnog prekršaja. Sada s ovim novim zakonom i s malim plaćama policajaca, možemo očekivati samo povećanje te korupcije na cesti, ali sve se to ne da usporediti sa korupcijom u politici. E sada vidimo je li to hrvatski slučaj. da bi se korupcija uopće išla iskorjenjivati potrebna je snažna, nedvojbena politička volja da se krene u borbu protiv korupcije. U tom smislu nije dovoljno pisati strategije, strategije neće pomoći. Ni 50 strategija ne pomaže onoliko koliko pomaže stvarna politička volja, a ima li je? Mi smo jutros svi na aktualnom prijepodnevu mogli se osvjedočiti u to kakva je ta politička volja. Kolegica Vesna Pusić upozorila je u pitanju premijeru Sanaderu na jedan problem očite političke korupcije. Što je to politička korupcija? Kad vi za novac ili za neki položaj koji politika omogućuje, koji možete pružiti nekome stječete vlast, mimo volje građana. I kolegica Pusić jutros je upozorila da se upravo tako nešto događa u Varaždinskoj županiji, kupovinom vijećničkih mandata mijenja se volja biračkoga tijela, mijenja se smisao demokracije. Zašto? Zato da bi jedna politička stranka koja to nije uspjela na izborima ipak mimo izbora koruptivnom metodom došla na vlast. Najgori mogući oblik korupcije. Daleko gori od plave kuverte liječniku ili 50 eura policajcu. Čuli smo kako je premijer Sanader reagirao na ovo upozorenje. On se slatko nasmijao i on je rekao a slušajte, ako je Čačić loš župan, pa onda će ga nova većina županijske skupštine smijeniti. A kako se dolazi do nove većine u županijskoj skupštini? Na izborima? Ne. Kupovinom vijećničkih mandata. Političkom korupcijom. I dok premijer Sanader se ovdje pred svima, u Saboru, i izravnom televizijskom prijenosu tako odnosi prema političkoj korupciji, onda smo svi mi ovdje naivni ako vjerujemo da će se ova zemlja riješiti korupcije prije nego što se riješi takvog premijera. Što piše u ovoj strategiji? Najprije, ona ovdje kaže da ova strategija ide uz akcijski plan. Veli, ova strategija kao i akcijski plan s jasno određenim mjerama, rokovima, odgovornim institucijama, sredstvima ima cilj unaprijediti sve oblike borbe protiv korupcije. Gdje je akcijski plan? Ovo je jedan preopćeni dokument na temelju kojeg se može voditi i jedna općenita rasprava o korupciji kao što se i vodi. Nedostatak da Vlada uz ovu strategiju pošalje i akcijski plan ja doživljavam kao nedovoljnu volju, političku volju te Vlade da se upusti u borbu s korupcijom. Da ima te političke volje, pa onda bi napravila akcijski plan i poslala ga zajedno s ovim dokumentom ovdje. Pa zašto to nije napravila? Niste imali vremena da to napravite? Pa gledajte već ste jedan mandat četiri, sad ste pola godine u drugom mandatu, vremena je bilo. Ne možete reći da nije bilo vremena. Pitanje je samo da li imate vi stvarne političke volje. Iz toga što niste napravili taj akcijski plan, ja računam da vi nemate tu političku volju. Vi ćete reći pa je, pa poslali smo u Sabor strategiju, to ćete poslati u Vijeće Europe, Europskoj uniji, pa vidite da mi ipak nešto radimo, pa pišemo strategije, pa nemojte nas previše špotati, jer nas špotaju … [[Govornik udaljen od mikrofona, ne razumije se.]] korupcije. Pa radi Vlada. Evo piše strategije. Ali to nije dovoljno. Pišete tu u toj strategiji da je provedba ovog programa, da je rezultirala stalnim porastom broja kaznenih postupaka za kaznena djela srednje i više razine korupcije. Ali gospodo iz Vlade, a najviše? A najviše razine korupcije? Danas je godinu dana od akcije "Maestro". Mali jubilej. Gledajte tamo su neki ljudi pohapšeni, ne znam pritvoreni neki. A šta je sa političarima koji su bili u upravnom vijeću tog Hrvatskog fonda za privatizaciju, gdje su ti njihovi pomoćnici korumpirani bili? O toj razini ja govorim. Dok se ne dotakne ta razina, nemojmo se zavaravati i govoriti ovdje o plavim kuvertama liječnika i o policajcima na cesti. Dok su ministri oslobođeni toga, nema političke volje i nikoga nećete uvjeriti da ta politička volja postoji. Kažete da je iskustvo stečeno u provedbi prethodnog … [[Govornik se ne razumije.]] pokazalo da je potrebno ojačati ulogu Nacionalnog vijeća za borbu protiv korupcije. A kako ste ga ojačali? Tako da ste u to nacionalno vijeće mimo prijedloga Hrvatskog novinarskog društva izabrali drugu osobu koja je bliska HDZ-u. Tako ste ojačali ulogu nacionalnog vijeća. Pa pokazuje da vi nemate političke volje, da to nacionalno vijeće stvarno Nacionalno vijeće za borbu protiv korupcije, da ne birate unutra stranačke podobnike vama bliske, da poslušate unisono mišljenje struke novinara. Kažete dalje da je prevencija sukoba interesa državnih dužnosnika u nadležnosti Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa državnih dužnosnika, pa onda još pogrešno da je u svibnju … [[Govornik se ne razumije.]] godine, ove godine donesene su izmjene i dopune Zakona o sprečavanju sukoba interesa o obnašanju javnih dužnosti za provedbu zakona osnovano je povjerenstvo za odlučivanje. Pa nije osnovano ovim izmjenama. Osnovano je 2003. godine. Ali šta ste mu vi izmjenama napravili? Promijenili ste mu sastav i predsjednika. U to povjerenstvo sad će parlamentarna većina birati 8 od 11, 3 direktno i 5 posredno. Pa tko će vjerovati tom povjerenstvu? Pa kako će to povjerenstvo pitati premijera za satove ili za kuću ili za bilo što drugo, kad kadrovsku politiku HDZ-a znamo svi Bože moj, vodi premijer Sanader. Vaša stvar, nek' ju vodi, nemam ja ništa protiv, ali on će odobriti svih tih 5 imena tzv. nezavisnih u ovo povjerenstvo. Pa kako će oni njega ispitivati kad ih je on tamo imenovao? Sve vam to gospodo pokazuje da nikakve političke volje nema za borbu protiv korupcije i da je ovaj akcijski plan jedan prazan, jedan okvir bez sadržaja.
Hvala lijepo. Imamo dva, dvije prijave ispravka netočnog navoda. Najprije uvaženi kolega Hebrang.
Hvala. Štovani gospodine potpredsjedniče netočno je što je naveo gospodin zastupnik da nema volje za suzbijanje korupcije. Da ste čitali ovu strategiju i uvodni dio vidjeli bi da je u protekloj godini broj osuđujućih presuda za korupciju povećan za 34%. Da nema kolektivne volje za tim sigurno ne bi ovakav ogroman postotak onih koji su na vrhu korupcije to platili presudom. Također kaže nema akcijskog plana jer postoji nedovoljna politička volja. Dragi kolega Staziću strategiju donosi Sabor i točka dnevnog reda je strategija protiv korupcije. Akcijski plan donosi Vlada i Vlada ga je donijela pa ako ga hoćete vidjeti odite na Internet stranice. Ali točka dnevnog reda je strategija a nije točka dnevnog reda akcijski plan. I na kraju u Nacionalno vijeće umjesto prijedloga Hrvatskog novinskog društva birali ste drugu osobu. Nije točno. Birana je osoba koja je član Hrvatskog novinarskog društva i ona nije nikakav naš bliski suradnik nego je član tog društva i vjerujem da će dobro raditi svoj posao.
Hvala lijepo. Dalje se za ispravak netočnog navoda javio uvaženi kolega Markovinović.
Hvala gospodine dopredsjedniče. Pa evo kolega Stazić netočno tvrdi, veli dva vijećnika su političkom korupcijom kupljena valjda, izašla tamo u Varaždinu. Mislim da je to nagađanje. To je apsolutno netočno jer možda su, evo ja mogu isto tako tvrditi, možda su ljudi samo prekasno shvatili da je upravo Čačić bio centar korupcije za vrijeme vaše Vlade … [[Govornik je udaljen od mikrofona, ne razumije se.]] [[Upadica se ne razumije.]]
Imamo i dvije prijave za repliku. Najprije uvaženi kolega zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo. Kolega Staziću složit ću se s vama da nema zbilja političke volje da se ovakva jedna strategija i doslovno u životu provede. A kao dokaz tome dobro ste primijetili mi smo imali u proteklom mandatu jedno povjerenstvo koje je napravilo korak dalje u, na neki način smanjenju efekta korupcije u Hrvatskoj. Povjerenstvo za sprečavanje sukoba interesa koje je radilo dobro. Čak se i ovdje spominje da je neke presude donijelo odnosno neke zaključke i prokazalo na neki način dužnosnike koji su bili u korupciji. A sada 6, 7 mjeseci se to povjerenstvo ne imenuje zbog toga valjda što HDZ nije do sada stigao odabrati ovih 5,6 nestranačkih koji bi u tom povjerenstvu mogli sudjelovati.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku kolega Stazić.
Kolega Maras hvala vam lijepa što ste mi istakli repliku i time omogućili da vam odgovorim za razliku od kolega Hebranga i Markovinovića koji pod ispravkom krivog navoda zapravo repliciraju ali onda čovjek nema mogućnost da im kaže da su ova dva vijećnika priznala da su dobili novce. Prema tome da nisu došli do naknadne pameti. Ali to bih ja kolegi Markovinoviću da se on uopće usudio repliku dići rekao. Ovako, šta ćete kad netko nema hrabrosti zastupničke da se koristi pločicom koja mu to omogućuje onda malo tako zlorabi ovaj naš Poslovnik pa ispravlja krive navode koji su zapravo točni. A sad kolega Maras što se tiče ovog povjerenstva. Da. Od izbora mi povjerenstva nemamo. Ovu Vladu ne kontrolira nitko u sukobu interesa. Nitko ju ne kontrolira ni uopće dužnosnike državne. I sad ja vas pitam i cijelu ovu našu javnost. Ako uistinu postoji politička volja kao što se tvrdi, evo kolega Hebrang tvrdi da postoji pa što im je trebalo 6 mjeseci da se imenuje povjerenstvo i još ga, još ga nemamo. Osim ako se ta politička volja ne ogleda u tome da ih nitko ne kontrolira. A ja mislim da je to upravo ta politička volja. Može nam se pa ćemo to odugovlačiti. Zašto? Pa da nas ne bi nitko kontrolirao. Da za to vrijeme dok povjerenstva nema radimo što hoćemo. To je politička volja ove Vlade.
Imamo još jednu prijavu za repliku. Uvaženi kolega Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Stazić je spomenuo današnje pitanje zastupnice gospođe Vesne Pusić premijeru Sanaderu u vezi promjene, promjena u Varaždinskoj županiji. Meni je ostalo ako sam, ako se dobro sjećam odgovora dvije fraze. Jedna je načelo subsidijarnosti, a druga je politička utakmica. Što se tiče političke utakmice one koje se vode na takav način obično se dogodi da se takav gol postigne iz of-sidea i da se vrlo dobije i natrag kontra i ja sam siguran da će u Varaždinskoj županiji ta kontra doći na sljedećim lokalnim izborima tako da će ovo biti jedan ovako neuspjeli izlet. Što se tiče načela subsidijarnosti to je jedan ovako postao maltene čarobni štapić u skidanju odgovornosti sa vrha najjače stranke vladajuće koalicije kad se tiče očitih primjera političke korupcije na lokalnoj razini. Sjetimo se primjera Velike Gorice i onih 300 tisuća, mislim da je bilo EUR-a, ako je bilo kuna ispravite me članu poglavarstva iz HSP-a koji je on to javno priznao pa je onda bilo još nekih drugih slučajeva koji su rezultirali prijevremenim izborima. Nečelo subsidijarnosti ima za cilj da što veći broj članova sudjeluje prema svojim sposobnostima u ostvarenju općeg cilja. A ima tri dodatne zadaće. Prva je poštivati ovlasti svakoga. Ja sam sasvim siguran da su u primjeni načela subsidijarnosti poštivala ovlast svakoga do one druge zadaće a to je pomagati će u slučaju nužde. To, taj dio načela subsidijarnosti u svakom slučaju premijer nije rekao a sasvim sam siguran da je pomogao jer je očito ovdje bila nužda da se takva nekakva stvar napravi. I treće je zamjenjivati u iznimnim slučajevima. No načelo subsidijarnosti onako kako se ono provodi i shvaća od redova vladajuće stranke ustvari nije načelo koje je načelo borbe protiv korupcije nego je načelo za korupciju se vidi iz toga što u, na strani 2 su spomenuta mnoga načela ali nije spomenuto načelo subsidijarnosti pa ga evo možete spomenuti u ovim dijelovima koji pomažu korupciju. Očito smo svjedoci takve prakse zadnjih nekoliko godina u Hrvatskoj. Hvala.
Hvala kolega Bauk. Odgovor na repliku kolega Stazić.
Vidite kolega Bauk. Kad se radi o Varaždinskoj županiji ili bilo kojoj drugoj jedinici lokalne samouprave gdje do promjene vlasti dolazi mimo izbora kupovinom vijećničkog mandata, onda je posve jasno da je to politička korupcija, a ne naknadna pamet jednog ili dvojice liječnika koji su, eto sad uvidjeli da ona strana koja je zapravo, na koju su izabrani od građana ne valja. Pa se valja prikloniti drugoj strani koja je bolja. Kao da ta druga strana ne postoji već 15 godina i kao da se ne zna kakva je. Pa ako im je tako dobra, pa što njoj nisu pristupili prije 10 godina. Zašto sad? Nije vrag da su baš toliko bolji postali u zadnje vrijeme. Prema tome, da se ovdje radi o političkoj korupciji, pa to vide mala djeca. I ja zato i govorim kad premijer ovdje jutros u Saboru kaže načelo supsidijarnosti, on pilatorski pere ruke od svoje odgovornosti za najgori oblik korupcije u ovoj zemlji za korupciju u politici, za političku korupciju. S takvim premijerom, kolega Bauk, kolegice i kolege, s takvim odnosom prema korupciji, prema političkoj korupciji mi se izvući nećemo.
Dalje, slijedi rasprava uvažene rasprava uvažene kolegice Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajnici, kolegice i kolege. Sama ova rasprava o ovakvoj važnoj i najvažnijoj temi, ovo je top tema Hrvatske, ove Vlade, prošle Vlade i sigurno je i buduće Vlade bez obzira i na napredak koji ostvarimo, nadam se ipak zajedničkim snagama. Ali najava da će svi prijavljeni, a ima ih dosta večeras do kasno u noć raspravljati da ne bi što javnost čula o čemu mi ovdje raspravljamo. Pa javnost mora biti upoznata, javnost mora dati i podršku. Svaka čast kolegama državnim tajnicima, ali je zbog ove teme važno i prevažno, ne samo da je tu ministrica nego i pola Vlade da bi se dalo upravo, ne zato što je to mimo Poslovnika i tako, sve je to u redu, ali upravo da bi se dala važnost ovoj temi. I ne možemo se pravdati, eto to tako dolazi jer nismo jutros imali aktualno prijepodne, pa eto vozimo ovim dnevnim redom jer ovo je neobično važna tema i svi se oko toga slažemo i ne trebamo se zbog toga i oko toga uvjeravati. Dakle, od početka čini mi se da nismo krenuli dobro. Naime, zadnje izvješće Europske komisije o napretku Hrvatske izrijekom na 51. stranici stoji općeprihvaćeno, dakle općenito korupcija u politici, ekonomiji i na institucionalnoj razini uključujući pravosuđe kao i opću toleranciju i prema maloj korupciji ostaje široko rasprostranjeno. Korupcija u Hrvatskoj je potpomognuta, kaže se u ovom izvješću nedostatkom dobre vladavine, transparentnošću i izračunjivošću javne administracije i nedostatkom etičkog kodeksa i kodeksa za vođenje javnih poslova. Na stranici 10. ponavlja se iako je Hrvatska učinila neke određene napretke, to je nesumnjivo, ali smo i ponovo podcrtano, korupcija i dalje ostaje široko rasprostranjena. Nema, odnosno potrebno je daljnji snažni napor i preveniranju, detektiranju i procesuiranju korupcije. Kaže se izrijekom, nema optužnice ni presude na najvećoj razini, u slučajevima najveće razine. Na stranici 50. tog izvješća stoji da je ukupni broj koruptivnih kaznenih djela koji je procesuiran i dalje vrlo ograničen sa nekim izuzecima u odnosu … [[Govornica se ne razumije.]] dakle male korupcije. I onda u konkluziju, u završnici, u zaključku stoji kako Hrvatska jeste napravila neke progrese, napretke u određenim poglavljima, ali da reforma pravosuđe i dalje, dakle ostaje najveći i značajni izazov, a na vlastito reforma pravosuđa. I dalje govori koje su to mjere koje nedostaju u transparentnosti kako vladavine prava, dobre vladavine, a na vlastito u samom pravosuđu. Dakle, meni se čini, s obzirom na ovu kako je pisana strategija da nije pisana s nekim lošim namjerama, ali da se jednostavno ne shvaća kako je odgovornost vlasti da sužava prostor korupcije sama i da bi sve ovo što je ovdje napisano bilo vjerodostojno mora svjedočiti sama vlast. Mi ovdje govorimo o političkoj volji. Nije to volja nešto što se nagađa je li ima volje ili ne, nego ona se jednostavno javno pokazuje je li je ima ili nema, koji se kadrovi biraju? Dakle, u svoj teoriji korupcije smatra se upravo kako se dobivaju javni poslovi, odnosno zapošljavanje u javnoj upravi, pojedinim ministarstvima, dakle zapošljavanje javne nabave, oni su najveća mogućnost jeste korupcija upravo na ta dva područja. I onda ako imate primjere, dakle ne na drugim nekim područjima u kojima Vlada ne može intervenirati zbog neovisnosti druge grane vlasti, nego isključivo ona u svom segmentu. Ako odbija primiti najbolje i ako za to postoje argumenti, ako udaljava s posla bez objašnjenja neke koji su se pokazali najbolji. Pa sjetimo se ono 2004. godine gospođa Pozaić, pa nije imala ni jednu zamjerku revizije, više se nije našla u družbi pogodnih. Dobro, puno je vremena prošlo do tog vremena, hajmo se vratiti na sad ove recentne prilike ili neprilike. Dakle, bezbroj je ovakvih primjera u zadnje vrijeme koji govore da tomu i nije baš … [[Govornica se ne razumije.]] Dakle, ono što se navodi na stranici 3. kao opći cilj, afirmacija pristupa nulte tolerancije na korupciju nije prihvatljiv bez glavnog cilja koji bi trebao biti iznad toga političko suzbijanje političke korupcije. To je ono što se ne da stipulirati toliko, ali nije istina da je u tome baš i tako. Evo dobar i svijetao primjer koji treba istaknuti i potaknuti Vladu d to učini na nekim drugim područjima. Imamo prijedlog izmjene Zakona o pravosudnim vježbenicima. To do sada ni jedan pravilnik nije imao, tako precizno, dakle i bodovanje, to je upravo što je od nas i tražila Europska komisija. Ali ne samo za vježbenike, to bi moglo biti odličan koncept jednako tako i za državne službenike i namještenike i za prijema u državnu službu. Zašto toga tamo nema? Evo nije da se ne može i da se ne može sve izmijeniti i da je nešto samo stvar dojma ili neke ovakve ili onakve procjene zavisno iz kojeg se ugla gleda. Dakle evo, sačinjen je ovaj prijedlog i on je dobar prijedlog i za ostale stvari, a najviše je primjedbi upravo kako se dolazi u državnu službu. Ali da se to može mjeriti, da se to može označiti u zakonu, evo primjer je koji je Vlada učinila kod ovih primanje kod Zakona o pravosudnim vježbenicima iako smo vidjeli zadnjih ono godina kada su dvojkaši primljeni na uštrb odličnih i vrlo dobrih. Dakle vidite kako se to može suzbiti i ne samo na ovim manjim stvarima nego i kod prijema općenito u državnu službu. Dakle, ali nije samo to pitanje političke korupcije nego isto pitanje javnih nabava. Dakle javne nabave, svi mi moramo biti vrlo zabrinuti kako to prolazi i u zakonu se nikako ne može doskočiti tome da poslove dobiva najpovoljniji ponuditelj jer je njegova cijena bila najniža, a kasnije kao kooperanti javljaju se oni koji su ponudili veću, daleko daleko veću cijenu, a kasnije kao kooperanti rade. I to je nešto što je jasno da izaziva ozbiljnu sumnju. I nešto što je vrlo dramatično u Hrvatskoj što se događa, odnosno u kojoj se mi nalazimo situaciji. Da mi za osnovno kazneno djelo, kolokvijalno nazvano pranje novca, nemamo zakonom određenu kaznu. Egzistira ocjena ustavnosti zaključka, jer je zaključkom kada se uvidjelo da nema sankcije, onda je tajnik potpisao da ispravak nečega što nije postojalo kako bi se inkorporirala sankcija. Pitanje je što će biti ako Ustavni sud uvaži i ocijeni upravo da se radi o nezakonitosti. Šta će biti sa svim ovim mukotrpno izvedenim sudskim procesima do kraja. I dakle, evo kolega Stazić je već govorio o afirmaciji načela pristupa nulte tolerancije. Također je opće poznato ne samo kod nas nego svugdje u Europi pa i šire, da društva i države koje su visoko korumpirane u tijelima vlasti sa posebnom energijom, sa posebnom strašću progone tzv. … [[Ne razumije se.]] ovu malu korupciju kako bi pokazali da nisu korumpirane. Prema tome izvorište ove ulične korupcije, ove korupcije plave koverte jeste upravo politička korupcija, a kada bi se ona suzbila na ovakvim primjerima transparentnosti ulaza u državnu službu, zapošljavanja, javnih nabava i ovakve kontrole jer ono što je samo na papiru i što samo prima … na prvi pogled izgleda da je sve zakonito, a u biti kada se ovakve stvari događaju onda vidite da ništa nije u redu, onda bi to bila snažna poruka i ovim drugim korupcionašima da ne posežu niti za plavim kovertama niti da ih daju niti da ih primaju. To bi bila najsnažnija poruka. Prema tome na ovakav način kako je Prijedlog strategije suzbijanja korupcije koncipiran bez akcenta posebnog na političku korupciju, čini mi se da ćemo ovoj korupcionaškoj hobotnici koji krak otkinuti, ali da će joj glava ostati posve čitava.
Hvala lijepo. Dalje slijedi rasprava uvažene zastupnice Brankice Crljenko. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodo državni tajnici, kolegice i kolege. Svjesni smo da korupcija narušava temeljne vrijednosti društvenih odnosa svakog demokratskog i građanskog društva. Zato se korupciju mora ozbiljno etički vrednovati, stalno politički prosuđivati, ali i protiv nje društveno odgovorno djelovati. Svatko tko obnaša javnu funkciju ima osim zakonske odgovornosti i odgovornost vlastite savjesti i etičnosti u obavljanju javnih poslova. Stvaranje i poticanje političke volje i odlučnosti vlasti presudni su za suzbijanje korupcije. Istraživanje javnog mnijenja i domaća i strana, reakcije javnosti pokazuju da građani smatraju da korupcija postoji, da je raširena, da je osuđuju te da su za njezino suzbijanje potrebne odlučne mjere. Ispitivanje javnog mnijenja pokazalo je da je potrebno uložiti dodatne napore u sprječavanju korupcije u području javne uprave, zdravstva, pravosuđa, obrazovanja i privatnog sektora. Odgovorna vlast mora planirati i provoditi mjere preventivnog suzbijanja korupcije, ali ne kampanjski već sustavno kao stalnu djelatnost u korist društvene zajednice. Samo stalnim djelovanjem moguće je postupno i sustavno suzbiti korupciju i istovremeno reafirmirati politiku kao djelatnost za javno dobro. Prioritetna područja u borbi protiv korupcije su sprječavanje sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti, provedba propisa o financiranju političkih stranaka, ostvarivanje prava na pristup informacijama, jačanje integriteta javne uprave, reguliranje javnih nabava te zaštita oštećenika i osoba koje u dobroj vjeri prijavljuju korupciju. Financiranje političkih stranaka treba biti transparentno, jer nejasno i neprecizno utvrđene obveze u kontroli financiranja političkih stranaka mogu dovesti do pojave korupcije u politici. Javna nabava je jedna od najkritičnijih gospodarskih aktivnosti s obzirom na korupcijske rizike. O visokom stupnju spomenutog rizika govori činjenica, ukupne vrijednosti evidentiranih javnih nabava u 2007. godini koja je iznosila 16,15% bruto društvenog proizvoda u odnosu na 2006. godinu kada je udio javnih nabava u bruto društvenom proizvodu iznosio 11,77% vrijednost javnih nabava povećala se za 5,38%. Navedeno povećavanje podrazumijeva gospodarski rast i rast ulaganja zajedno s povećanjem konkurentnosti. Ciljevi jedinstvenog sustava javne nabave su koordinirano provođenje postupaka i transparentna dodjela ugovora o javnoj nabavi i koncesiji. Jednaki tretman svih sudionika sustava javne nabave, poticanje tržišnog natjecanja i održivog gospodarskog rasta. Promicanje primjene modela javnog privatnog partnerstva te istovremeno pružanje jedinstvene pravne zaštite. Republika Hrvatska dužna je osigurati mehanizme za naknadu štete osobama koje su oštećene korupcijom. Dužna je osigurati zaštitu osoba koje u dobroj vjeri prijavljuju korupciju. Prva saznanja o postojanju korupcije, a posebno zlouporabe službenog položaja ili prekoračenja ovlasti od strane službenih ili odgovornih osoba u pravilu imaju zaposleni u državnim tijelima, trgovačkim društvima ili drugim pravnim osobama. Te osobe bez obzira na svoja saznanja iz straha od gubitka posla ili drugih sankcija, u većini slučajeva ne prijavljuju takve nezakonitosti, iako su zakonom propisani zaštitni mehanizmi. Radi smanjivanja mogućnosti korupcije u pravosuđu, izmjenama Zakona o sudovima iz veljače 2007. godine, propisana je obveza za sve suce da podnesu izvješće o svojoj imovini kako bi se u slučaju sumnje na korupciju u sudstvu moglo raspolagati relevantnim podacima. Također je izmjenama Zakona o državnom odvjetništvu uvedena obveza podnošenja izvješća o imovini, te provjera sigurnosni rizika prilikom zapošljavanja za sve državno odvjetničke dužnosnike. Potiče se mirenje kao alternativan način rješavanje sporova, te su poduzete zakonodavne i druge mjere radi skraćivanja trajanja sudskih postupaka. Nastavljeno je s provođenjem pravosudnih inspekcija radi nadzora sudske uprave i povećanja učinkovitosti, a pokrenuta je i racionalizacija mreže sudova. Praćenjem aktivnosti u zdravstvenom sustavu, tijekom provedbi aktivnosti na suzbijanju korupcije, uočene su potrebe izmjena dijela predloženih ciljeva u suzbijanju korupcije u zdravstvu prema već učinjenom, kao i prema aktivnostima koje je tek potrebno poduzeti. Mogućnosti korupcije u zdravstvu temelje se na organizaciji zdravstvenog sustava, ali i na zdravstvenoj djelatnosti općenito. U drugim dijelovima zdravstvenog sustava, mogućnosti korupcije temelje se na subjektivnom odlučivanju, prilikom nabave potrošnog materijala, lijekova i medicinske opreme, kao i prilikom zapošljavanja. Progon korupcije posebno na srednjoj i visokoj razini, nije i ne može biti u cijelosti uspješan samo kroz kažnjavanje počinitelja. Nužno je kroz kaznenu postupak utvrditi i oduzeti imovinsku korist stečenu ovim kaznenim djelima. Kod toga je od posebne važnosti suradnja s drugim državnim tijelima, posebno onima zaduženim za financijski i porezni nadzor, ali i postojanje odgovarajućih zakonskih rješenja, da bi se od korumpirane osobe oduzela sva imovinska korist stečena tim kaznenim djelima. Nažalost, ta zakonska rješenja ne postoje i od počinitelja je u većini situacija moguće oduzeti samo onu korist koju je pribavio tim kaznenim djelom za koje je proglašen krivim. Iako postoje saznanja o posjedovanju daleko veće imovine porijeklo koje je upitno. Za antikorupcijsko obrazovanje građana od posebne je važnosti širenje javne svijesti o opasnosti i štetnosti korupcije. Suzbijanje svih oblika korupcijskog ponašanja, treba biti društvena akcija najširih razmjera u koju će se uključiti sva tijela države, kao i zainteresirane organizacije, gospodarski subjekti, nevladine udruge, građani i drugi.
Hvala lijepo. Dalje na redu je prijava za raspravu. I za raspravu se javio uvaženi kolega Marin Jurjević. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospođo i gospodine državni tajnici, kolege. Evo ja bih svoju raspravu započeo jednim citatom. "Zakoni se donose za to da bi se zli ljudi odvratili od svojih zlodjela i zabluda, a dobri i pošteni ljudi mogli živjeti mirno i spokojno.", citat završen. To je citat iz "Splitskog statuta" iz 1312. godine [[Upadica: Zastarjelo.]] Dobacuju zastarjelo. Nije zastarilo, radi se o jednom općem principu i najgore bi bilo da se desi i to da ovi zli ljudi, nedobronamjerni ljudi, mogu živjeti mirno i spokojno, a oni recimo to uvjetno, dobri ljudi, normalni ljudi, ljudi koji se žele držati zakona i živjeti u normalnoj zajednici, tada ne bi mogli živjeti spokojno. To govorim zato, jer se mi nalazimo, recimo to tako uvjetno, u tvornici zakona, u Parlamentu, u najvišem zakonodavnom tijelu, u našoj državi mi donosimo zakone i najveća tragedija se dešava onda kada dođe do takve diskrepancije, takve dihotomije, takvog razdora, ponora između onoga što piše u zakonima i prakse koja se ismijava tim zakonima i pored krasnih, recimo zakonima koji su uopće takovi, imamo strašnu praksu. Praksu koja se ruga zakonima. Normalna stvar da onda svaki čovjek živi kao dvostruka osoba, kao homoduplex, kao onaj kojim je u zakonima fino i odlično, a u praksi mu je sve obratno. A gdje živi čovjek? U zakonima nikako ne, u knjigama me, u paragrafima ne, on živi u praksi sa svojom konkretnom sudbinom. I mi se zapitajmo, ne što kaže čak ni "Trnsparency International" u svo ovo uvažavanje njihovo, inače meni se niti malo ne dopada to kako smo mi presretni indeksom kojim smo tamo ili dobili. Nalazimo se između Bugarske i Turske, Bugar za pinku lošije od nas, a Turska malo bolja od nas. Ako smo mi zadovoljni u toj poziciji između Bugarske i Turske, ajme nama. I ajme našoj pameti. Ali ne bih govorio o, u svo uvažavanje o "Transparency International", nego bi govorio o percepciji običnog građanina, onog građanina koji živi sa svojom sudbinom, sa svojim imenom i prezimenom, sa svojim problemima i svojim sudarom sa stvarnošću, koja nije ona stvarnost iz zakona, iz ovih papira, nego stvarnost iz realnog života. Ti građani smatraju, prema istraživanjima koje se provode u Hrvatskoj, oni percipiraju Hrvatsku kao korumpirano društvo od njih 80% percipira Hrvatsku. To je tragična činjenica. To je činjenica da ti građani razmišljaju o našem društvu kao pokvarenom društvu, kao društvu koje nije dobro, koje se treba promijeniti i nisu bez veze, nisu za ništa moje kolege danas nekoliko puta spomenuli jutrošnju izjavu premijera Hrvatske vlade, gospodina Sanadera koji je na "Aktualnom prijepodnevu" pozivajući se na princip supsidijarnosti govorio o tome da nema pojma što se dešava na terenu, uvjetno kazano terenu, jer tamo vlada, da tako kažem zakon onih koji su tamo, oni ne ovise na nikakvi način o niti o Vladi, niti o centrali vladajuće stranke, a vidite primjer moga grada, govorim nekako drugačije. Ja sam nekoliko puta ovdje spominjao poznate atletičare sa liste splitskog đira, to je lista koju je vodio SDP Split, to su dva vremešna momka iz stranke koja se zove Hrvatska stranka umirovljenika koji su nakon izbora kad su dobili glasove onih koji su politički suparnici HDZ-u i nekim drugim strankama pretrčali hitro da bi se zadivili na svakom atletskom mitingu, na drugu stranu i ukrali vriće glasova koji su bili protiv tih političkih opcija gdje su oni odnili te vriće glasova. E sada i to se dešava kod nas, pa će se možda promijeniti, ali gle čuda hrvatska Vlada na svojim sjednicama, odnosno hrvatska Vlada odlučuje da baš te atletičare, te momke, vremešne momke, ali hitre i brzog uma smjesti u nadzorne odbore o kojima odlučuje Vlada. Ne Split, ne Splitsko-dalmatinska županija, nego Vlada. Dakle, po meni, a tu se pozivam na jedan intervju na Hrvatskom radiju gospodina Šeksa u mandatu kad je bio predsjednik Sabora gdje potpisujem svaku njegovu riječ o korupciji koju je izgovorio, kad je rekao da već po sadašnjim zakonima, po Kaznenom zakonu, to je ovaj što je sad pao na kolegicu Dragicu težak je, udrio ju je u kolina, a mislim da će … [[Govornik se ne razumije.]] sutra koliko je on težak i vidite u tome zakonu piše također da nije dozvoljeno se baviti koruptivnim akcijama, djelatnostima, niti disciplinama, a da ne budete kažnjeni. I gospodin Šeks je tada rekao ukoliko neki vijećnik izabran i s jedne liste prijeđe u drugi politički tabor, a dokaže mu se da je prešao iz interesa, iz koristoljublja, to je korupcija. Ja se pozivam na riječi evo bivšeg predsjednika, današnjeg potpredsjednika Sabora, evo vrhunskog pravnika i našeg kolege u čiju pamet i pravničko znanje ne sumnjam, pozivam se upravo na njega kada govorim o tome da je ovdje Vlada pokrivala nešto što je po meni koruptivna djelatnost. Dosta je ljudi ovdje spominjalo splitski škver. Nije nikakva tajna da sam ja godinu dana ovdje tupio po nekima o splitskom škveru. A šta sam sve doživio, vi ste svjedoci. To su bili ideološki sukobi, familijarni, prafamilijarni, ali nikako se nije dolazilo do biti stvari. A šta se to desilo i da li se radi o korupciji, da li se radi o kriminalu ili ne. I onda vidite imate ministra za predsjednika nadzornog odbora, odluka se donosi, da ne ponavljam priču koju vi dobro znate, koja se donosi, policijska uprava naše županije radi istragu koja nikad ne završava … [[Govornik se ne razumije.]] da državno odvjetništvo samo diže, dakle pokreće postupak prije nego policijska uprava došla do kraja istrage i još uvijek ona nije došla do kraja istrage, ali je hitro dala konferenciju za novinare gdje su izjavili da je tamo sve u redu prije nego je istraga i završila. Normalna stvar da ja počinjem sumnjati, ali na moju sreću ne samo ja, nego evo puno ljudi da se tamo nešto dešavalo i državno odvjetništvo je poduzelo što je poduzelo, ja to neću više ulaziti u to, to neka se rješava tamo gdje se rješava u okviru pravne države, ali je činjenica da se trebalo kolege moje iskilaviti i podnijeti uvrede ovdje u ovoj dvorani da bi se progovorilo o takvoj stvari kao što je eventualna korupcija u splitskom škveru. Nakon toga sam išao i na informativne, kako se to zovu obavijesne razgovore, nakon toga su dignute i privatne tužbe protiv mene zbog uznemiravanja javnosti. Da znate kako sam ih ja uznemirio. Strašno. Nikako oni koji su eventualno ono ćopili lovu, nego ja šta sam u Saboru kao zastupnik postavljao to pitanje, pitanje u najvišem zakonodavnom tijelu ove države. I šta će onaj mali građanin, onaj ne iz priče, ne iz knjiga, nego iz života pomisliti. Govori, pa kad ovoga ovako gnjave, pa šta će meni tek napraviti. A žena mu kaže pa nisi lud, nemoj da ti padne na pamet … [[Govornik se ne razumije.]] eventualno nešto šta zna, a šta mu je sumnjivo. Zbog svega toga kolege moje treba se mijenjati naš odnos prema svemu ovome, prije svega moramo otvorit prostor za građansku hrabrost da podržimo tu hrabrost da se govori o tome da iskorijenimo, ja ne sumnjam u nikoga ovdje, ali da se iskorijeni to iz ovoga društva, ne prolazimo mi bajno i ne možemo biti zadovoljni na mjestu između Bugarske utisno i Turske, ne možemo biti zadovoljni dok 80% građana individualno ima percepciju da živi u korumpiranom društvu, ne možemo biti zadovoljni kad Hrvatska u studenom prošle godine od kanadske firme naruči dva protupožarna zrakoplova, kanadera za 62 milijona dolara, Španjolska u siječnju ove godine iste avione za 60 milijona dolara, razlika matematika jednostavno 2 milijona dolara ne spava negdje u međuvremenu u Hrvatskoj. Prvi kanader stiže 2009. godine, u Španjolsku godine, a Talijani koji su naručili iza nas već im je stigao kanader. A ja se pitam a šta je to? I je li bogohulno postaviti ta pitanja ovdje, makar se radilo o ministrima koji stoje iza ovakvih nadležnosti?
Hvala lijepo. Imamo jednu prijavu za ispravak netočnog navoda, uvažena zastupnica Suzana Bilić Vardić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ispravljam netočan navod kolege Jurjevića da smo zadovoljni, ne znam je li mislio, na koga je mislio, očito i na hrvatsku Vladu i na nas ovdje koji repliciramo i ispravljamo netočne navode da smo zadovoljni indeksom percepcije korupcije Transparents Internationala za 2007. godinu po kojoj je Hrvatska ocijenjena ocjenom 4,1, ali je činjenično stanje da je to najviša ocjena koju je Hrvatska do sada dobila od kad se mjeri percepcija korupcije. Gospodine kolega Jurjeviću, da smo zadovoljni onda ne bismo išli u reviziju. … [[Upadica se ne razumije.]] Gospodine potpredsjedniče, mogu samo završiti iako mi je sad kolega oduzeo vrijeme pa mi gori crveno, na čemu se ispričao.
Završite, ali ispravite navod Jurjevića ako možete.
Kolega je Jurjević je rekao da smo mi zadovoljni. Ja odgovaram da nismo zadovoljni, jer da smo zadovoljni ne bismo išli u reviziju Nacionalnoga programa suzbijanja korupcije iz razdoblja 2006. do 2008. godine i ne bismo donijeli niz ovih mjera koja ova strategija suzbijanja korupcije sadržava. Ovaj dokument o kojem danas raspravljamo sadržava. Hvala lijepa.
Hvala lijepo kolegice. Dalje slijedi rasprava uvažene kolegice, saborske zastupnice Gordane Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, gospodo državni tajnici. Osobno mi je žao ustvari prilikom rasprave o strategiji, o Prijedlogu strategije suzbijanja korupcije ovdje ipak nije prisutna ministrica. Poštujem naravno da su tu dva, dvoje državnih tajnika ali mislim da je tema takva da zaslužuje prisustvo upravo njeno prisustvo kao ministrice. No tu smo gdje smo, idemo. Sva istraživanja javnog mnijenja i domaća i strana, reakcije javnosti pokazuju da građani smatraju da korupcija postoji, da je raširena. Da je osuđuju te da su za njezino suzbijanje potrebne odlučne mjere. Međunarodne usporedbe i ekonomske procjene rizika ulaganja nedvojbeno ukazuju da je korupcija ozbiljna prijetnja hrvatskom gospodarskom razvoju ali i nastavku demokratizacije društva. Obzirom da je ima u različitim područjima života korupcija pogađa veliki broj različitih društvenih skupina. Ona se ne pojavljuje na razini incidenta nego je sustavnog značaja. Ovo sada što sam izgovorila to je ustvari citat iz Nacionalnog programa za suzbijanje korupcije koji je ovaj Parlament donio za period 2006. i 2008. godina a pročitala sam ga upravo iz razloga što bi se mogao mirne duše prepisati i kao jedan uvod kao što je to tada učinjeno, staviti i u Prijedlog strategije suzbijanja korupcije. Ja osobno moram kazati da sam imala jedan problem kad smo, kad sam išla iščitavati ovu strategiju a to je sa čime ustvari usporediti ovu strategiju? Sa analizom nekakvog sadašnjeg stanja kad tako nešto u ovoj strategiji ne postoji. Osim toga mi smo u prethodna dva mandata odnosno dva navrata govorili o nacionalnim programima u kojima su jasno bili istaknuti nositelji sa rokovima provedbe međutim sada na osnovu ovakve strategije a bez da znamo što piše u akcijskom programu koji se istina u strategiji spominje, ali mi ga nemamo naravno ne možemo ustvari uopće govoriti koliko bi, koliko će ustvari ova strategija biti uspješna i provediva. Jer ustvari mi možemo s jedne strane kazati da u jednom dobrom dijelu sve to skupa i lijepo zapisano. Postoji opasnost da ostane samo na razini lijepih želja a s druge strane u jednom dijelu, u provedbenom dijelu ustvari je vrlo upitan. Neću sad ponavljati ali kolegica Pusić je kad je govorila u ime Kluba HNS-a ustvari pokazala pogotovo tamo gdje se govori o integritetu državnih službi. Dakle oni ciljevi koji su unutra navedeni, ja teško, ja mislim da će ih teško shvatiti oni koji bi trebali raditi na postizanju tih ciljeva. Rekla sam već dakle ovo je treći po redu što program što strategija i u onom prošlom programu je za onaj program iz 2002. godine zapisano da je Vlada, Vlada je rekla da je u njemu bio prvenstveno naglasak na konačno proglašenju političke volje i na priznavanju činjenice da je korupcija ozbiljan društveni problem. A da je ovaj iz, a onaj iz 2006. je bio izraz odlučnosti vlasti za osposobljavanjem institucija u suzbijanju korupcije a da je provedba zakona od prvorazredne važnosti. Ja moram kazati da kad pogledam onda ovu sadašnju strategiju postavim pitanje ustvari nije mi jasno čemu se ponovno osniva još jedno povjerenstvo? Zove se povjerenstvo za praćenje mjera suzbijanja korupcije. Pa onda sve govori tko je koordinator, tko će sve unutra biti. Možda bismo mi trebali ipak razmisliti svi zajedno da naše ovo dakle nacionalno, ajde nazovimo ga antikorupcijsko vijeće koje imamo možda bi bilo svrsishodnije to vijeće podići na razinu radnog tijela ovoga Sabora pa da onda to vijeće ne samo da razmatra pojedine izvještaje ili dakle samo članovi vijeća već da se onda pojavljuje i kao radno tijelo koje će moći raspravljati i o pojedinim zakonima koji se tiču borbe protiv korupcije. Kao što je, ne znam, podzakonska, zakonska regulativa vezana oko javne nabave, promjene Zakona o kaznenom postupku i tako dalje i tako dalje. Niz, niz zakona. Što ustvari mi danas u Hrvatskoj imamo? Htjeli mi to priznati ili ne, slagali se s tim više ili manje ali imamo sveprisutnost korupcije. Imamo iza svega repove raznoraznih nerazjašnjenih afera u koje su bili involvirani i najviši dužnosnici ove države. Ti repovi nažalost vuku se i dan danas. Govorimo o višemilijunskim javnim nabavama koje su išle izravnim pogodbama. Reći ću samo spomenuti ove famozne kamione u MORH-u koji su preko noći nabavljeni direktnom pogodbom. Kolege su spominjali repovi iz afere Brodosplita, Fond za privatizaciju, cijene gradnje pojedinih dionica naših cesta, vozači naših ministara i tako dalje i tako dalje. Kod građana je ustvari ostao i ostaje na snazi jedan gorak okus ustvari da novcem poreznih obveznika gospodare oni koji to ne znaju i oni koji nemaju odgovornosti za njihov novac koji u biti kažu da ne znaju niti što se dešavalo u njihovim resorima. A ja pitam kako ćemo se mi svi skupa boriti protiv korupcije ako najviši državni dužnosnici ne uspijevaju prepoznati korupciju u vlastitim redovima. Mislim na njihove resore. I ako se ne varam čini mi se da je to jedna od glavnih primjedbi koje Hrvatska dobiva kada je u pitanju borba protiv korupcije. Da nije na svim razinama niti na tijelima najviše državne vlasti na jednak način izražena volja za borbu protiv korupcije. I mi smo ovdje u Hrvatskom saboru pri donošenju različitih zakona često raspravljali i o problemima različitih vrsta korupcije. Ja samo ću podsjetiti u svojoj raspravi na jedan zakon koji je Vlada u zadnjih negdje godinu i pol ili dvije godine mijenjala, ja više ustvari ni ne znam koliko puta. Radi se o Zakonu o državnim dužnosnicima gdje smo ustvari, odnosno o državnim službenicima i namještenicima gdje smo podsjećam vas mi politički imenovane pomoćnike ministara kroz zakone preveli, ja mislim da se sad zovu ravnatelji ako se ne varam pojedinih uprava u pojedinim ministarstvima. Kao ići će javni natječaj pa oni koji su sposobni će biti, će se, ako zadovolje uvjete oni će ostati i tako dalje. Voljela bih imati stvarno, ja ću vjerojatno i zatražiti zastupničkim pitanjem podatak koliko je negdašnjih pomoćnika ministara danas na mjestima ravnatelja? Ako to nije politička korupcija onda ja ne znam što je. Ili da podsjetim kad smo nedavno mijenjali i koeficijente odnosno te državne sada rukovodioce u državnoj službi smo koeficijentima ugurali u državne dužnosnike. I konačno, ja mislim ipak da je najbolji način, ili bi jedan od najboljih načina u borbi protiv korupcije i u Hrvatskoj kao i svugdje drugdje bio da dosljedno poštujemo zakone koje donosimo i da se borimo za jednakost svih pred zakonom. O dosljednom poštivanju zakona koje mi ovdje donosimo, mislim da ne treba gubiti previše riječi, puno nas je s ovih govornica naših iz klupa upozoravalo na to da mi donosimo zakone koji se onda ne poštuju i ne primjenjuju. A o tome da li smo jednaki pred zakonom ili ne i o tome bi se dalo pričati. Od nekakvih, hajmo reći onih banalnih situacija da nije svejedno gdje radite, ako ste vozač ministra onda možete ići u smjeru u kojem je zabranjeno ili skretati u ulicu s koje se ne može skretati, a isto tako možete postati sudac Ustavnog suda, a da niste platili porez i da je vaš slučaj otišao u zastaru. Mislim da običan građanin tako nešto ne bi mogao ostvariti.
Hvala lijepo. Dalje slijedi za raspravu uvaženi zastupnik Mirando Mrsić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Ja bih tu spomenuo jednu izrijeku koja se cijelo vrijeme ponavlja, a to je izrijeka da nismo spremni na nultu, da imamo nultu dozu tolerancije, to je nepostojeći pojam, nepostojeći u medicini, ali nepostojeći vjerojatno ni u prirodi jer ili ste tolerantni ili niste tolerantni, ne možete biti jedan posto tolerantni ili nula posto. Ako ste nula posto, onda niste tolerantni i smatram da bi u slijedećim diskusijama i u svemu tome barem mi u Saboru trebali se čuvati tog izraza koji onda ne znači ništa, a kad ne znači ništa onda niti ne znači sama izrijeka nulta zona ili nulta tolerancija, to ne znači ništa, pa bih evo pledirao i na ostale diskutante da ne govorimo o nultoj toleranciji, nego govorimo o toleranciji ili netoleranciji na korupciju, a trebali bi biti netolerantni na korupciju. Kad govorimo o zdravstvu mi smo visoko, mi koji radimo u zdravstvu smo svjesni percepcije naroda o tome kakva je korupcija u zdravstvu i smatra se da smo visoko na listi korumpiranih zanimanja ili smo na drugom ili na trećem mjestu, ovisno o istraživanju. Međutim, ono što su pokazale anonimne ankete provedene u periodu od 2000. do 2002. godine pokazalo je da je broj korumpiranih liječnika izuzetno malo i u svemu tome onda je sam problem korupcije drugačiji nego što se percipira u javnosti, ali percepcija je percepcija, pa kad kaže se da jedan kardiokirurg uzima plave kuverte da bi došli na listu za operaciju, pa se pokaže da je to u Rijeci istina, ali se isto tako znalo da je toga i na Rebru bilo i da je toga bilo i u Dubravi, ali to nismo uspjeli dokazati i onda kažu svi su liječnici korumpirani. Percepcija korumpiranosti u zdravstvu zbog tih plavih kuverti je nešto što bi ova strategija, na žalost fali sam plan kod suzbijanja korupcije i u tom planu bi vjerojatno što se tiče i zdravstva trebalo podijeliti na dvije ili tri strane. U prvom redu plave kuverte u onom trenutku kada liječnici budu valorizirani kao osobe od ugleda u društvu, u tom trenutku će i plave kuverte vjerojatno biti prošlost jer u kraju od kud ja dolazim u Dalmaciji uvijek je u selu su bile 3 osobe koje su bile značajne a to su bili svećenik, učitelj i liječnik. U ovom trenutku moramo reći da niti učitelj, a niti liječnik više nisu ugledne osobe u društvu, ostali su nam samo svećenici kao nekakva moralna vertikala. Zašto nisu? Zato što smo cijenu rada liječnika spustili ispod cijene rada automehaničara. Naravski da ja ne mislim da rad automehaničara nije vrijedan, ali smatram da ja rad liječnika izuzetno cijenjen i da bi na taj način morali podići ugled liječnika u društvu i jedan od načina je, rekli smo da su suci korumpirani pa smo im digli plaće, kažemo da su liječnici korumpirani pa ajde dignimo im plaće da plaća liječnika specijalista u županijskoj bolnici sa 10 godina radnog iskustva bude jednaka cijeni rada, odnosno plaći suca županijskog suda. Na taj način ćemo podići i ugled u društvu, a i tim liječnicima koji rade sada za 7 tisuća kuna ili 7 tisuća kuna ćemo omogućiti da rade kvalitetno uz svoj život i da kvalitetno rade svoju struku, a vjerojatno ćemo i na taj način privući puno više mladih ljudi da se posvećuje ovoj struci jer poznato je da nam je upis na medicinske fakultete sve manji i manji i da ćemo za par godina morati uvoziti liječnike, daj Bože iz Srbije, Makedonije koje mi razumijemo, ali ćemo vjerojatno dobiti i liječnike iz Kazahstana, Bugarske pa ostaje problem kako ćemo se sporazumjeti s njima, ali to će nam biti sudbina ako nešto ne napravimo što prije, tako da ovo zvanje vratimo na onu razinu u kojoj je bilo prije pedesetak i više godina. Osim ovih plavih kuverti i mogućnosti podmićivanja u zdravstvu, druga mjera je mjera omogućavanja dostupnosti zdravstvene zaštite i da kažemo našim građanima da zdravstvenu zaštitu mogu dobiti u tom i tom vremenskom periodu i da Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje postaje prava osiguravajuća kuća, a ne jedan birokratski mastodont za kojeg bi bilo najbolje da nema pacijenata, onda bi sve bilo u redu jer bi onda se trošilo manje sredstava. Znači, omogućavanje zdravstvene zaštite u onom opsegu u kojem je moguće sa sadašnjim financijskim sredstvima, jednostavno bi smanjili liste čekanja. Kakvo je tu u pravom životu izgleda primjer je prije 4 ili 5 godina doveden je jedan novi mladi kardiokirurg na Rebro gdje je bila velika lista čekanja i stalno se provlačila ta ideja korupcije sa omogućavanjem da se operira ujutro i popodne, da se omogući što veći protok pacijenata, liste čekanja su praktički nestale i u tom trenutku kada su nestale liste čekanja, nestala je opća percepcija da se na Rebru dijele kuverte da se operira na kardijalnoj kirurgiji. Znači, za tu percepciju javnosti su ključne dvije stvari. Jedno je ključno podići plaće liječnicima, ali i ostalom medicinskom osoblju, ne samo liječnicima jer su oni samo dio zdravstva i dio koji pomaže bolesnicima i drugo je omogućavanje što većeg broja zahvata, tako da praktički liste čekanja nestanu. Druga korupcija koju narod ne prepoznaje i nije nešto što je ocjenjeno kao korupcija u zdravstvu je tiha korupcija koja se očituje u nabavi određenih aparata u nabavi lijekova i tu je država na potezu. U tom trenutku kada država kaže da će se u županijskim bolnicama moći napraviti ta i ta razina medicinske opreme u tom trenutku će nestati i ta tiha korupcija, jer će se znati u kojoj bolnici se može kakav uređaj nabaviti tako da neće biti potrebno onda podmazivanje da se nabavi recimo CT od jedne firme za razliku od druge pa se kaže da treba više slojeva, manje slojeva. Tu je prof.Hebrang s kojim smo, puno puta je i on to isticao da bi trebalo u bolnicama standardizirati opremu i nadam se da ćemo imati prilike da ovdje u Saboru usvojimo Zakon o medicinskoj opremi koji bi trebao riješiti taj problem i maknuti tu tihu korupciju. I treći vid korupcije koji isto naši građani ne prepoznaju je korupcija od strane farmaceutskih firmi, nazovimo korupcija, ali u onom trenutku kada se postave jasna pravila igre i kada država bude plaćala u određenim terapijskim indikacijama jedan lijek po jednoj cijeni referentnoj, onda u tom smislu neće biti potrebe za korupcijom u tom tihom, znači odvođenje liječnika na određena putovanja sa idejom da se tamo održe predavanja a ustvari to je jedan poklon za to što su vjerojatno bili skloniji propisivanju određenog lijeka. Znači i tu je na potezu država. Ona je ta koja mora izregulirati dva područja, znači područje lijekova i područje medicinske opreme i medicinskih proizvoda, jer za ovaj oblik korupcije narodu je sasvim sve jedno da li je netko potplaćen da dobije taj lijek ili da li je potplaćen zato da se nabavi taj instrument. Narodu je važno da dobije zdravstvenu uslugu da bude operiran, da dobije adekvatan lijek i to se ne prepoznaje kao oblik korupcije. Ono što se prepoznaje su plave koverte i kada podignemo plaće liječnicima, kada ukinemo ili smanjimo liste čekanja tada će nestati ta percepcija. Evo primjerice u Njemačkoj je čak i jedna bombonjera koju pokušate donijeti liječniku je nešto što je neprihvatljivo ne samo za tog liječnika nego je i neprihvatljivo i u društvu. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Dalje slijedi rasprava uvažene zastupnice Biljane Borzan. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo što reći o ovom materijalu koji smo dobili? Rekla bih da je tekst pun nekakvih ajde recimo strašnih izraza koji ostavljaju dojam odlučnosti poput akcijski plan, antikorupcijska jedinica, strategija i sl. Ti pojmovi bi vjerojatno trebali ostaviti dojam da se krenulo u … istrebljenja, da se ide u konačni obračun s korupcijom, da je korupciji odzvonilo, da će riječ korupcija možda ostati tek samo u rječnicima kako bismo znali što ona znači kada budemo čitali nekakav tekst iz neke druge zemlje. I sve to još nekako dok se ne dođe do 7 stranice i rečenice o financiranju političkih stranaka, da ono mora biti transparentno, jer nejasno i neprecizno utvrđene obveze u kontroli financiranja i troškova političkih stranaka mogu dovesti do pojave korupcije u politici. Kao do sada to nije baš bio slučaj, ali evo mi ćemo to u ovoj strategiji napomenuti da nekom ne daj Bože ne bi palo na pamet da se tako ponaša. A onda se sjetimo svih onih silnih poziva javnosti, udruga medija prema HDZ-u da objavi podatke o kampanjama za predsjedničke izbore, pa za parlamentarne itd. i upravo na toj temi je vladajuća struktura imala prilike svojim promptnim odgovorom dati svijetli primjer kako se onemogućava korupcija, a kako to nije učinjeno. Ovaj materijal sam po sebi gubi na svojoj vjerodostojnosti. Znajući kako je HDZ dugo krio troškove kampanje kao zmija noge i na kraju jedva objavio tko može povjerovati da ova Vlada ima zaista iskrene namjere uhvatiti se u koštac sa ovom štetnom društvenom pojavom koja narušava temeljne društvene vrijednosti kako to već jako lijepo piše u prvoj rečenici materijala. Obeshrabruje činjenica da se zakonski okvir kao preduvjet za uspješno suzbijanje korupcije nalazi čak u 16 zakona i jednoj odluci koji su nastali u periodu unatrag 11 godina, a u čitavom tom periodu korupcija je itekako cvala. Korupcija ne treba posebno naglašavati, zaista jest veliki problem i u njega se treba uključiti što širi krug ljudi. Razotkrivanje korupcije u mnogome ovisi o onome što se kaže pod navodnicima "običnim ljudima", onim zviždačima, a ne samo o institucijama, o pravosuđu, policiji itd. Ovdje se u materijalu spominje potreba za jačanjem svijesti o važnosti sprječavanja korupcije i s tim se mogu apsolutno složiti, ali što se u stvarnosti događa sa onim ljudima koji su se ohrabrili i ukazali pošteno na korupciju. Kako ti ljudi prolaze, najkraće i najbolje izrečeno po mom mišljenju u naslovu članka o zviždačima u jednim dnevnim novinama nedavno je objavljen članak, naslov je bio "Odabrali su pravdu, a dobili pakao". Dakle danas u Hrvatskoj ako netko ima dokaze za korupciju i kriminal može birati između dvije solucije, jedna je da šuti i živi mirno vjerojatno pod stresom zbog onoga što zna, a ne usudi se prijaviti ili da prijavi kriminal i korupciju i pretvori si život u pakao zbog prijetnji, šikaniranja, gubitka posla i sl. a država u tom smislu ne poduzima apsolutno ništa da takvoj osobi pomogne i da je zaštiti. I što sada možemo reći da takvoj osobi uopće vrijedi što u ovoj važnoj strategiji piše kada to ustvari nema veze sa stvarnim životom. U tekstu strategije se na bezbroj mjesta spominju riječi: treba, potrebno je, nužno je. Dakle sve se zna što bi trebalo, ali pitam se koliko toga što ovdje piše uopće ima šansu zaživjeti u praksi kako bismo bili svijetli primjer uređene države. Bojim se malo toga, jer nekakvih ozbiljnijih pomaka u svim onim aferama kojima se Vlada hvali, "Maestro", dijagnoze 1 i 2. Evo danas sam imala priliku čuti da vjerojatno ni od toga neće biti ništa, jer je nemoguće utvrditi tko je od liječnika bio, odnosno moguće je utvrditi ali nemoguće je dokazati, dakle opet smo nigdje. Dakle svi ti rezultati su ono što se kaže tresla se brda, rodio se miš. Evo ja ne bih više dužila, ono što je jasno da ja podržavam ovaj tekst, dakle on je relativno takav kakav je korektno napisan, no iako ne bih željela biti zloguki prorok, gotovo sam sigurna da od provedbe će biti jako malo toga ili ništa.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Goran Beus Richembergh je idući.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, zahvaljujem, gospodo državni tajnici. Jasno je da je korupcija jedna hidra, jedna hobotnica koja ima svoje pipke praktički u svim sferama društva. Međutim, činjenica je također da praksa pokazuje, da korupcija ima svoju glavu u politici. Nije potrebno gatati da bi se shvatilo da je poticaj za korupciju uvijek u političkoj sferi ili pod političkim patronatom. Teško je vjerovati da Vlada koja nikada nije ugovorila i platila javni posao od autocesta pa nadalje po istoj cijeni, može biti autentični tumač jedne strategije antikorupcijskog djelovanja. I najnoviji skandal kojemu smo svjedoci, a to je nevjerojatni porast cijene kilometra autoceste Zagreb-Sisak, s 4 milijuna eura koliko je bila prosječna cijena 2003. godine kilometra, a morate znati da u toj prosječnoj cijeni tada su bile vrlo nepovoljne dionice autocesta koje su prolazile kroz kamenjar i druge krajeve, a sada nam se kaže da će ova ravničarska cesta, dugačka 47 kilometara prosječno po kilometru koštati ni manje, ni više 12 milijuna eura. Pa kako je moguće da je čak toliko 300% porasla cijena radova u građevinarstvu, kako je moguće da nam se pod nos stavlja, priča o rastu cijena goriva, kada znademo da je rast cijena goriva u međuvremenu proteklih 3 godine utjecao na cijenu izgradnje i otprilike 7%. Nadalje, jedan od najpogubnijih oblika korupcije svakako je politička korupcija. Na žalost u ovome dokumentu ni riječi o tome. Ali nismo mi ljudi kratke pameti, nismo mi ljudi kratka sjećanja. Prisjetimo se što se događa od 2005. godine do danas. Jeste li zaboravili cirkusa koji se događao u Hrvatskoj 2005. godine kada je vrbovanjem, plaćanjem, kupovanjem vijećnika, pale su vlasti u dvije županije, nekoliko gradova i općina. Pa sjećate li se da su 2006. godine bili inzvaredni izbori u tim sredinama? Pa nisam ni ja rekao da mi je nuđeno 350 tisuća eura, nego živ i zdrav čovjek pred 15 novinara koji su to zabilježili koji su to snimili, na Internetu puštali, ali sam svakako jedan od svjedoka, jedan od 15 ljudi kojima je to osobno rekao. Što se dogodilo? Ništa. USKOK je istraživao taj slučaj tako da je ispitao dvoje ili troje ljudi, do dan danas ne znamo, da li je istina to što čovjek kaže da mu je nuđeno 350 tisuća eura. Ja bih volio znati da li je istina ovo što kaže jedan od vijećnika HNS-a, da mu je u Varaždinu nuđeno 50 tisuća eura? Nekako mi je logika da vam se u prvoj godini mandata, ako previrete nudi 350, a baš u zadnjoj baš i ne možete dobiti tolike novce, pada cijena. Ali ću podsjetiti, čovjek je pred 15 svjedoka pričao da ga svakodnevno naziva ministar financija gospodin Šuker, traži od njega da promjeni stranu. Podsjetit ću da je pred svim svjedocima tvrdio, da je osoba pod imenom Ante Šimunović mu napisala tekst ostavke da se vrati u vijeće i promijeni stranu. Radi se o tajniku HDZ-a u Velikoj Gorici, radi se o osobi vodila projekt težak 38 milijuna kuna, da bi površna analiza već utvrdila da robe, odnosno opreme u vrijednosti od milijun i 200 tisuća kuna koje je taj dotični gospodin potpisao i platio gradskim novcem, nikad nije bila isporučena. Sve prijavljeno Državnom odvjetništvu. Nikad ništa se nije dogodilo. Znate što se dogodilo? Prije 2 mjeseca Vlada Republke Hrvatske imenovala ga je za člana uprave Financijske agencije. Čovjek sjedi u FINA-i sa dobrom direktorskom plaćom, a nema ni jednog jedinog dana staža rada u financijskom sektoru. A što to znači? To znači da je čovjek nagrađen za svoj aktivizam. To je ta politička korupcija. Treba li se podsjetiti što se događalo u Sisku, gdje kolega Vidović na silu izbačen na ulicu. A da li da vas podsjećam koliko je ljudi na silu htjelo ući na sjednicu Gradskoga vijeća grada Velike Gorice? Sve je to taj kontekst političke korupcije. Pa hoćemo li zaboraviti što se događalo u Sinju, što se sada događa u Varaždinu? Pa moramo li stalno učiti lekciju iz početka. Pa zar nije bilo rečeno baš u ovome Saboru da ćemo se tome suprotstaviti, jer niti je fer, niti je pošteno, niti je moralno da ono što su građani odlučili na izborima, netko mijenja torbama novac ili stanovima, svejedno. O tome se radi. Ja znam da ću imati problema zbog ovoga što sam danas rekao. Nije prvi put, ja vas moram ovdje obavijestiti već ministar Ivan Šuker već 3 puta prijetio da će uništiti i mene i obitelj. I opet će vjerojatno, zato ga se ne bojim. Ali treba govoriti istinu, treba govoriti istinu. To je naša stvarnost, naša stvarnost je ambijent u kojem živimo, gdje se ne može očito funkcionirati izvan opterećenja i opasnosti koje nosi politička korupcija. Politička korupcija je i kada ljude iz vlastite stranke namirite bez ikakva natječaja, primite ih na radna mjesta. Pa zar to nije politička korupcija? Možemo li onda biti autentični tumači politike borbe protiv korupcije ili je ovo borba protiv antikorupcije? Što se zapravo radi, o čemu se radi? Kako možemo znati u kom smjeru ide ta strategija ako je ona općenita i nema akcijski plan? A sada evo u najboljoj mjeri puštam predsjedniku kluba HDZ-a da me razuvjeri da ovo sve što sam ja rekao, naprosto nije istina, kao i dežurna moja ispravljačica gospođa Ivanka. Hvala.
Hvala lijepa zastupniče. Najprije imamo dvije prijave za ispravku netočnog navoda. Uvažena zastupnica Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa uvaženi kolega rekao je nekoliko netočnosti. Jedna između ostalih je citiram: "Kolega Vidović je na silu izbačen iz vlasti". Ne kolega, nije na silu izbačen iz Vlasti. Njemu su nepovjerenje izglasala dva vijećnika SDP-a, a znate zbog čega? Zbog toga što su nekoliko puta na gradskom vijeću upozoravala svog gradonačelnika na neke nepravilnosti. Između ostalog i na ljude kojima se okružio, pa iz vaše stranke, vašeg bivšeg člana koji je ubrzo nakon što je u gradu Sisku SDP, HNS izgubili vlast, prešao zamislite u DC. Ja zaista ne znam u ovom trenutku je li on više uopće uopće u DC-u jer nije ostvario sve svoje želje i namjere. Zato je vidite kolega Vidović što su ga njegovi članovi upozoravali na neke ljude kojima se okružio, a nije izbačen iz vlasti zbog nečeg drugog.
Hvala lijepo. Ispravak navoda, uvaženi kolega Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo. Samo dvije netočnosti od niza. Prvo, nije točno da ću vas ja razuvjeriti da ste govorili neistinu, jer vi to sami znate pa vam ne treba. Znate netočno ste rekli, jer sami znate da je neistina. Drugo, nije točno što je kolega rekao da je cirkus. Tako je on rekao, citiram ga, počeo 2005. Ne kolega, cirkus je počeo 2000. godine. Prvi čin u toj predstavi cirkusnoj zvao se Exscelsior, drugi čin 3. maj, treći čin "Viktor Lenac", četvrti nestanak dionica "Plive", peti privatizacija HT-a, šesti privatizacija 25% dionica INA-e. I cirkus bi se nastavio da se biračima predstava sviđala, sva sreća da se nije.
Hvala lijepo. Imamo i prijavu jedne replike, uvaženi zastupnik Mato Bilonjić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Ma ja nisam htjeo ispravljati netočni navod, htjeo sam baš repliku, pa da mogu polemizirati sa kolegom. Politička korupcija. Kad se o nečemu priča, evo to je kazao i kolega s desnu stranu ovdje, 300 puta onda, možda 301 puta i bude ta istina. Ja sam političar koji ne vjeruje da ima previše političke korupcije, jer sam bio godinama u izvršnoj vlasti. Nikad mi nitko nije prijavio ni mene, ni člana poglavarstva, niti moje povjerenstvo, iako mi je na području od posebne državne skrbi svake godine dolazila i financijska inspekcija iz ministarstva, a dolazili su znači i državne revizije u ovom dijelu. Svi ljudi koji pričaju da su nuđeno im 50 do 350 tisuća kuna, a ja mislim da oni jesu korupcija i oni su ti ljudi koji jednostavno potiču korupciju, a skrivaju se evo mene je netko nudio, ja sam sad jedanputa pošten u tim stvarima. Ako je nekome nuđeno novci, zašto nije uzeo novce pa ih odnio u stanicu policijsku postaju, zašto nije prijavio, pa imali danas corpus delict da je Pero Perić dao Marku Markoviću. Bio sam godinama načelnik općine, bio sam u županiji, nikada u životu mi nitko nije došao i kazao meni, mojim kolegama nuđeno je 5, 10, 15, 20, 50 ili više tisuća, poglavito 350, 50 do 350 tisuća eura. Ja mislim da ti ljudi koji te iznose, da su to laži, a ovi koji imaju toliko, koji toliko pričaju o političkoj korupciji nisam siguran da im prsti nisu slatki. Hvala.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku uvaženog zastupnika. Izvolite.
Poštovani gospodine zastupniče, molim vas okrenite se i vidjet ćete moje manipulite. Dakle, čiste ruke, gledajte u moje prste. Što se tiče vaše skepse, ja priznajem vaše pravo jer niste možda sudjelovali u tome, ali znate kad cijelo selo o tome govori onda sigurno ima negdje netko neke vatre od tog dima, a znate i gospodin Hebrang eto nabraja čitav niz slučajeva kojim kao želi dokazati da je političke korupcije bilo i prije 2005. godine, pa kad je to tako gospodine zastupniče i vi ćete se sjetiti sigurno da je još i ranije jedan izvjesni slučaj bio kad su Antun Šporer i gospodin Vuković promijenili dres u zagrebačkoj gradskoj skupštini, srušili HSS-ovu poziciju i doveli HDZ na vlast. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Dalje za raspravu se prijavio uvaženi zastupnik gospodin Zdenko Franić. Izvolite. Nema ga. Gubi pravo na raspravu. Uvaženi zastupnik Ivo Grbić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, poštovani predstavnici predlagatelja, poštovane kolegice i kolege. Republika Hrvatska, kao i druge europske zemlje prepoznala je štetnost korupcije, pojave koja narušava društvene vrijednosti, dovodi do ozbiljnih gospodarskih posljedica, potiče sivu ekonomiju, smanjuje prihode države, ugrožava ravnopravnost i sigurnost građana, smanjuje otpor organiziranom kriminalu i ovdje bi se još mnogo, mnogo toga moglo nabrajati. Vrijednost strategije suzbijanja korupcije o kojem danas raspravljamo nastavlja se, to smo već konstatirali, na nacionalni antikorupcijski program 2006.-2008. godine. Dosadašnja iskustva u provođenju programa borbe protiv korupcije dala su određene rezultate, značajno poboljšala borbu protiv korupcije, stoga smatram da je važno istaknuti kako je ocjena percepcije korupcije u Republici Hrvatskoj 4,1 na indeksu Transparents International za 2007. godinu što je najviša ocjena od kada se provodi mjerenje korupcije. Podsjetit ću, u 2006. godini bila je mislim 3,4. Prijedlog strategije suzbijanja korupcije zajedno sa akcijskim planom mora jasno odrediti mjere, rokove, odgovorne institucije, potrebna sredstva, a sve u cilju unapređenja pravnog i institucionalnog okvira za borbu protiv korupcije, jačanja povjerenja građana u državne institucije, učinkovitog otkrivanja i progona kaznenih djela, unapređenja suradnje državnih tijela, međunarodne tijela, suradnje s organizacijama civilnog društva. Jačanje institucionalnog okvira od presudne je važnosti za uspješno provođenje borbe protiv korupcije, stoga treba unaprijediti suradnju svih institucija i tijela koje sudjeluju u provođenju antikorupcijske politike. Nacionalno vijeće za praćenje provedbe nacionalnog programa suzbijanja korupcije svojom proaktivnom ulogom nazire provedbu strategije, suradnja nadležnih državnih tijela bit će koordinirana, a koordinaciju će provoditi Povjerenstvo za praćenje mjera suzbijanja korupcije koje je sastavljeno od predstavnika tijela zaduženih za izvršenje pojedinih mjera akcijskog plana. Posebno važna područja borbe protiv korupcije su sprečavanje sukoba interesa obnašanja javnih dužnosti, provedba propisa o financiranju političkih stranaka, ostvarivanje prava na pristup informacijama, jačanje integriteta javne uprave, reguliranje javne nabave, zaštita oštećenika. Izmjenom Zakona o sprečavanju sukoba interesa jača se nadzorna uloga Povjerenstva. Sankcioniraju se prekršitelji. Definira se imovina dužnosnika. Zakonom o financiranju političkih stranaka osigurava se transparentnost izvora financira i troškova političkih stranaka. Određuju se limiti donacija, zabranjuju anonimne donacije. Tijela javne vlasti obvezna su omogućiti pravo na pristup informacijama te dostavljati podatke o provedbi zakona. Dostupnost sudske prakse doprinosi jačanju povjerenja građana u pravosudni sustav. Kako bi se ojačala profesionalnost državne uprave donijet je etički kodeks državnih službenika koji sadrži mehanizme antikorupcijskog djelovanja u radu državnih službenika. Posebna se pozornost poklanja prijamu u državnu službu, napredovanju, usavršavanju, nagrađivanju državnih službenika. U svezi zaštite oštećenika Republika Hrvatska dužna je osigurati mehanizme naknade štete osobama koje su oštećene korupcijom. Zaštita oštećenika osigurava se kroz opće odredbe o naknadi štete te posebne odredbe primjerice Zakona o državnim službenicima, Zakona o sudovima, Zakona o Državnom odvjetništvu, Zakona o policiji, Zakona o radu. Reforma pravosuđa projekt je Ministarstva pravosuđa s ciljem poboljšanja i ubrzanja rada svih pravosudnih tijela. Uspostavljanje vladavine prava kroz učinkovito i ažurno pravosuđe. Izgradnja povjerenja građana u nepristrano i učinkovito pravosuđe ujedno je i osnovna pretpostavka u suzbijanju korupcije. Provođenje reforme pravosuđa dalo je značajne rezultate u ostvarenju jačanja nezavisnosti sudova, nepristranog, profesionalnog i stručnog rada pravosuđa. Veliki napori učinjeni su na smanjenju broja neriješenih predmeta a pozitivni trend se i dalje nastavlja. Permanentno se ulaže u infrastrukturu informatičke tehnologije kojima se vrši elektroničko upravljanje i podjela predmeta, omogućava praćenje rada sudaca, unapređuje sustav upravljanja sudovima, povećava transparentnost rada sudova. Uspješno se provodi reforma zemljišnih knjiga i katastra čime se ostvaruje javni uvid u stanje u zemljišnim knjigama, vrši upis vlasničkih prava koji smanjuju mogućnost korupcije. Provodi se inspekcijski nadzor sudske uprave, okrenut je postupak racionalizacije mreže sudova. Uvedena je obveza podnošenja izvješća o imovini sucima i državnim odvjetnicima. Jačanje pravnog okvira za suzbijanje korupcije treba usmjeriti na daljnje izmjene materijalnih i procesnih zakona kako bi se osiguralo rasterećenje sudova od vođenja rasprava u predmetima u kojima je stanje takvo da se mogu okončati bez rasprave. Isto tako potrebno je podići kakvoću i dinamiku postupka u složenim predmetima. Dostavu treba učiniti učinkovitom jer je ona ključna za redovno odvijanje postupka. Analiza kasnijeg progona pokazuje da je u 2007. godini došlo do značajnih promjena u progonu korupcije. Da se u strukturi kaznenih djela radi o kaznenim dijelovima srednje i visoke razine. Djelovanje USKOK-a kao posebnog Državnog odvjetništva za suzbijanje korupcije pokazuje važnost specijaliziranih tijela na otkrivanju i progonu kaznenih djela. Suradnja USKOK-a i policije, korištenje posebnih izvidnih tehnika, suradnja s tijelima financijskog i poreznog nadzora pospješuje kažnjavanje počinitelja te olakšavaju rad na oduzimanju imovinske koristi stečene kaznenim djelom. Kontinuirana aktivnost u provođenju strategije zasigurno treba biti širenje javne svijesti o štetnosti korupcije putem medija, okruglih stolova, seminara, drugim načinima ukazivanja na štetnost korupcije potrebno je provoditi kontinuiranu edukaciju, specijalističke edukacije i drugo. Iz svega iznijetog proizlazi da treba podržati donošenje strategije suzbijanja korupcije jer se radi o iznimno važnom dokumentu za uspješno djelovanje društva, institucija i svakog pojedinca. Jer samo zajedničko nastupanje može doprinijeti i uspješnoj borbi s korupcijom koje nije lišena ni jedna država. Stoga nije čudo što je još jedan od kriterija koji postavlja Europska unija jačanje društva u borbi protiv korupcije. Mišljenja sam da strategiju treba podržati i iz razloga što ona dopunjuje, revidira, prilagođava dosadašnje aktivnosti borbe protiv korupcije sukladno postignućima i nedostacima te na taj način jamči da će se kroz jačanje institucionalnog i pravnog okvira korupcija svesti na razinu koja neće biti prepreka društvenog, gospodarskog i političkog razvoja Republike Hrvatske. Stoga podržavam donošenje strategije suzbijanja korupcije.
Hvala lijepo. Slijede rasprave uvažene zastupnice kolegice Ivanke Roksandić. Izvolite kolegice.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege evo danas cijelo poslijepodne zaista bavimo se jednim od najznačajnijih segmenata i pojava u našem društvu. Neki kolege su u svojim raspravama istakli da misle da ova strategija nikada neće saživjeti. Ja nasuprot tome mogu reći da vjerujem da ćemo korak po korak zaista sve ciljeve koje je ova strategija i načela koja je ona zacrtala mi ostvariti jer imamo i Nacionalni program suzbijanja korupcije koji predstavlja i temeljni dokument u borbi protiv korupcije iz kojeg proizlazi ova strategija. Sigurno da je problem korupcije prisutan gotovo u svim područjima života naročito i u posebnim kategorijama društva, a to su javne osobe koje su i najčešće izložene kontroli javnosti i građana. Da javno mnijenje kroz različita ispitivanja, to i predlagatelj govori, a i možemo svakodnevno pročitati da se najviše korupcije, da javnost najvišu percepciju korupcije ima upravo kod nas političara pa zato i državnih službi jer kad govorimo o tome kako funkcionira država mislimo onda na funkcioniranje prije svega državnih službenika pa kako onda to pokušati promijeniti i spriječiti? Pa mi smo evo u posljednje vrijeme donijeli i promjenu ovoga Zakona o sprečavanju sukoba interesa koji je puno toga definirao. Koji je postavio dodatne ciljeve u sprečavanju sukoba interesa. Drugo značajno područje je financiranje političkih stranaka. Ako se prisjetimo donijeli smo i zakon, promjenu Zakona o financiranju političkih stranaka, no međutim nismo još uvijek razriješili onaj problem koji smo tu danas gotovo svi spominjali. To je ta tzv. politička korupcija. Ja sam odgovarajući na repliku kolegici Opačić iznijela onaj primjer u kojem je Gordana Krznarić, ja ću sad i imenovati jel' javnosti možete pročitati na internetu, nije ništa tajna, vijećnica DC-a dala svojom nazočnošću na županijskoj skupštini jednostavno kvorum u donošenju proračuna. Mjesec dana nakon toga ona je postala glavna savjetnica za ekonomsku politiku i regionalni razvoj. Tako se zove radno mjesto u županijskoj ustanovi za razvoj. Ali zamislite, bez javnog natječaja. Direktor ove javne ustanove kaže da javni natječaj nije ni potreban jer tako stoji u temeljnim dokumentima ove ustanove. Zamislite, hoće li javnost promisliti da li se ovdje radi o političkoj korupciji? Sigurno da se radi. Isti takav slučaj bio je u Županijskoj upravi za ceste. Isti takav slučaj nebrojeni dokaz ugovora o djelu za povremene i privremene poslove kojima se nagrađuje rodbina vijećnika županijske skupštine za prije svega ono što je potrebno, a to je ruka kod brojanja glasova za donošenje nekih značajnih odluka. Dakle, upravo to. To je ta politička korupcija koja nije plaćena novcem kao što je kolega Beus govorio. Nije plaćena novcem nego je plaćena radnim mjestom, ali koje je isto tako jednako novac. Mislim da tu trebamo najviše svi zajedno poraditi na tome i skinuti jednostavno tu mrlju sa nas političara. I moram još reći da ova strategija, pokušati ću skratiti ono što sam si pripremila i sam predlagatelj ove strategije ističe da javno mnijenje pokazuje kako u nekim područjima društva treba uložiti posebne napore, a to je svakako svakodnevni dio našega života. Zdravstvo, pravosuđe, uprava i obrazovanje. Najosjetljiviji smo na zdravstvo i obrazovanje. Ja neću govoriti o zdravstvu jer tu moji kolege uvaženi liječnici su govorili do sada, ali znate kada je pitanje našega života, onda smo zaista najosjetljiviji na djecu, to znači na školstvo i obrazovanje i najosjetljiviji na vlastiti život i naše vlastito zdravlje. Budući da se najviše bavim obrazovanjem, pokušati ću samo istaknuti što je to učinjeno u Ministarstvu znanosti i obrazovanja koje ulaže zaista velike napore da se sustav obrazovanja unaprijedi. Već godinama znamo kakva je materijalna situacija i materijalni položaj prosvjetara. No međutim na svu sreću, ja ću ovdje reći. Uz prosvjetare se ne vežu te tzv. plave koverte kao što se vežu uz liječnike, ali se veže pojam instrukcija koje jedni drugima profesori namještaju pa kada to pretvorite u plave koverte, dođe vam isto. No međutim, mislim da i u području zdravstva i u području školstva činimo izuzetne napore da bismo bar skinuli tu oznaku korumpiranosti i profesora i liječnika. Ja se ne slažem s tim da su liječnici korumpirani, a isto tako se ne slažem s tim da su s mnijenjem javnosti, da su i prosvjetni djelatnici korumpirani. Ne slažem se zato što svi mi moramo skidajući takve oznake, mi moramo, naša je dužnost govoriti o tome da ono što se događa nije istina. Pojedinačni slučajevi ne mogu biti praksa i ne smiju biti praksa. Kad mi počnemo kao odgovorni ljudi prema našim biračima to isticati kao nešto što nije točno, što je moguće, ali nije točno i nije učestalo, tada ćemo mi početi mijenjati i javno mnijenje. Ali moramo poći od sebe. Što je to ministarstvo učinilo? Pa učinilo je puno. Evo, danas smo imali tematsku raspravu o uvođenju državne mature. To vam je jedan veliki korak. Jedan veliki korak ovo uvođenje državne mature u to da je nemoguće nekoga korumpirati na neki način za polaganje i razredbenih ispita na fakultetu, ali i za nekakve prednosti eventualno pri upisu u više škole ili u visoko obrazovne institucije. Uveo se nacionalni ispit kao oblik vanjskog vrednovanja, nezavisnog vrednovanja obrazovanja. Uvođenjem sustava obrazovanja odraslih i cijelo životnog sustava kontrola je pojačana nad tim sustavom jačanjem inspekcijskih službi. No, ja ipak mislim, to je moje osobno mišljenje da svi zajedno i ministarstvo moramo uložiti dodatni napor u kontrolu raznih, ja ću reći tih škola koje nastaju, pučkih otvorenih učilišta ili škola, neću nikoga podvlačiti koje provode obrazovanje odraslih zato što je nemoguće da u 2 godine obrazovanja završite 4 godine fakulteta, a postoje takve institucije nažalost u kojima je to moguće. Zato treba inspekcijske službe još više pooštriti. Osnovali smo agencije koje prate ove provedbene propise i Nacionalni centar za vanjsko vrednovanje. Donošenjem pedagoških standarda uvesti će se i mreža škola i osnovnih i srednjih i zaista se dovesti sustav u transparentnost financiranja i stručnog rada u njemu. Zakon o udžbenicima je riješio sukob interesa na način na autori udžbenika ne mogu biti djelatnosti ministarstva, agencija, oni koji odlučuju koji se udžbenik upotrebljava. Jednostavno je ovim zakonom to zabranjeno. Isto tako novi zakon koji je u proceduri, imali smo prvo čitanje, svakako da će vratiti i dignitet, dostojanstvo, vrijednost odgojiteljima, učiteljima, nastavnicima za provođenje mjere profesionalne etike. Oni to i zaslužuju. Dotaknuti ću samo jedan mali segment visokog obrazovanja. Oni koji se bave znanošću i obrazovanjem dobro znaju da je i novi kriterij odabira znanstvenih projekata učinio reda na tom području, a i recenzenti koji su strani koji se uključuju u odabir projekata isto čine svoje. Evo, škola kroz sustav obrazovanja može odigrati još jednu značajnu ulogu u rješavanju i borbi protiv korupcije kao velikog zla društva u izgrađivanju javnog mnijenja jer sama edukacija i start građana u ovoj problematici i pojavnosti mijenja se od dječjeg vrtića preko osnovne škole i srednje škole u kojoj čak postoje i predmeti koji bi se mogli i moraju se baviti ovom problematikom kao predmet etika i gospodarstvo kao jedan od segmenata. Dakle mislim da se svi moramo uključiti u ukazivanje na ovaj problem ne samo institucije i krenuti od sebe samih i da ćemo tako ne za mjesec, dva ili godinu, ali za dvije godine ovu strategiju koja je pred nama itekako moći provesti. Evo, hvala.
Hvala lijepo. Imamo jednu prijavu replike, uvažena zastupnica Biljana Borzan. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Cijenjena kolegice, evo sami ste u dva navrata spomenuli, trebamo poći sami od sebe, ja se s tim slažem. Ali onda uporno već ne znam koji put ste danas opisivali nekakve primjere gdje je SDP na vlasti, dakle mogao bi se steći možda dojam da je SDP visoko korumpirana, odnosno stranka visoko korumpiranih ljudi što apsolutno nije točno i kada se god koje istraživanje radilo SDP, percepcija javnosti prema SDP-u je kud i kamo bolja što se tiče poštenja nego prema HDZ-u. Stoga ako sada krenemo u prepucavanje o korupciji sa konkretnim primjerima, mogli bi do kasno u noć i vjerujte da će naša biti zadnja.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, uvažena zastupnice. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, pa gledajte o istraživanjima bi se dalo pričati kako tko i kada naručuje kakva istraživanja. No, međutim, ja sam osoba koja zaista mislim da moramo poći sami od sebe. Ja nisam ukazivala na SDP. U mojoj županiji je na vlasti SDP, ja krećem od onoga tko je na vlasti na lokalnoj razini. Nisam započela ovo. Ako se sjećate vi ste nekoliko puta, zato sam uvaženoj kolegici Opačić replicirala, što je upravo ona istakla da je najviše korupcije vezano uz HDZ. Ja sam samo donijela vama jedan protuargument koji je rekao ne nije, ajmo poći od svih političkih stranaka, ajmo svi oprati svoj veš. Nemojmo govoriti ovdje kod mene toga nema, kada u vašoj sredini ima toga.
Hvala lijepo. Dalje temeljem prijava slijedi rasprava uvaženog zastupnika Josipa Leke. Izvolite zastupniče.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani predstavnici Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Ja ću se odmah očitovati. Moja je teza da je za visok stupanj korupcije u našoj zemlji, u našem društvu odgovorna vlast. Dakle nema korupcije bez korumpirane vlasti niti se ona može suzbiti bez ustrajne političke volje vlasti. Da je moja teza točna pokušati ću je dokazati. Evo samo iz ponašanja današnjeg aktualne vlasti, baš kad se radi o raspravi o strategiji suzbijanje korupcije, možemo zaključiti da je vlast, Vlada i saborska većina odlično smislila da se odradi u zaleđu javnosti. Bilo bi logično da ono što je najteži teret i najveća kočnica razvoju Republike Hrvatske i ulasku u Europsku uniju da se raspravlja kada je najsvježiji zastupnik i kada je najveće praćenje rada Sabora. To je izjutra i pred televizijskim kamerama. Mi smo to namjerno uspjeli eskivirati. No, što je uzrok korupcije u hrvatskom društvu i u Hrvatskoj državi? Jesu li to Hrvati i hrvatski građani lošiji od drugih? Da bismo se našli u ljestvici percepcije korupcije između Bugarske i Turske. Jesmo li mi zato kao narod odgovorni ili je sustav i vlast? Ja mislim da je prebacivanje odgovornosti na političke strane alibi igra. Ja sam duboko uvjeren da je korupcija uzela zamah u hrvatskom društvu kroz pretvorbu i privatizaciju na hrvatski način od 93. godine do danas. Ako se tome doda da je što namjerno, što nenamjerno i danas su nesređene sve državne evidencije. Možemo se mi pozivati da su sređene zemljišne knjige, ali mi znamo da Hrvatska ne garantira ispravnost podataka u zemljišnim knjigama. Nije proglasila to načelo valjanim načelom. Zatim u hrvatskom društvu je i u hrvatskoj vlasti je normalno tvrditi da je politički utjecaj na izvršnu vlasat legitiman i da politička vlast mora, da izvršna vlast mora raditi ono što politika odluči. To smo čuli u Saboru bezbroj puta. Gdje je onda tu pravna država? Gdje je tu onda pravna država? Ali dok u Hrvatskoj je moguće kupiti cijelu firmu, a da se ne plati ni kuna poreza niti poreza na promet niti za tu firmu uz blagoslov politike, ne može se govoriti o političkoj volji za suzbijanje korupcije. Evo primjera, imate ih bezbroj ali ja ću reći ovako. "Sunčani Hvar" izuzetno važna i značajna turistička tvrtka, atraktivna, prodana je pod firmom javno privatnog partnerstva tako da je privatni partner stekao firmu samo zato što je ulagao da se ona podigne. Ali gledajte još čuda, da hrvatska vlast i hrvatska Vlada to proglasi tajnom, tajnim poslovnim ugovorom, a šta će građani misliti nego da je u pitanju vrlo uski interes ili korumpiranost vrha vlasti. Dičiti se da smo riješili Zakon o političkim strankama bio sam na nekoliko okruglih stolova gdje su bili predstavnici neki iz Europske unije, svi su pitali jeste li uveli nezavisno tijelo koje će moći kontrolirati financiranje stranaka u kampanjama izbornim. Morali smo reći da nismo, jer zaista nismo. Dakle, u realnom političkom vremenu Hrvatska nije htjela ugraditi u pravni sustav nezavisno političko tijelo koje će kontrolirati financiranje političkih kampanja. Zatim, ovdje se u strategiji spominje javna nabava. Ako mi možemo biti zadovoljni sa tom razinom transparentnosti, onda možemo govoriti da smo neosjetljivi na korupciju. Pa i Europska unija i europski gospodarski stručnjaci i partneri u Republici Hrvatskoj javno kažu da su reketareni u Republici Hrvatskoj kroz sistem javne nabave. Ako u ovom Saboru još nikad nismo dobili točan podatak koliko je kroz formu neposredne pogodbe potrošeno novca u jednoj godini, kroz sistem javne nabave neposrednom pogodbom i koliko je poslova zato izvršeno, kako ćemo mi moći reći svojim građanima da mi znamo kako se u Hrvatskoj ostvaruje sistem javne nabave? Pa ne možemo to učiniti. Pogledajmo što je sa Povjerenstvo za sprečavanje sukoba interesa. Možemo mi govoriti o dobrim namjerama, ali je jasno da to tijelo neće raditi godinu dana. To nije odgovornost oporbe. Ne možemo govoriti da je to depolitizacija tog povjerenstva kad se povećava broj politički ovisnih članova u tom povjerenstvu. Dakle, činjenice govore drugačije nego što to strategija ovdje želi prikazati. Možemo, a i mora se to spomenuti, najsvježiji je slučaj zaista akcija "Maestro". Godinu dana se vodi navodni postupak i to samo na drugom i trećem redu, navodno odgovornih bez ijednog odgovornog političara, a sad se da zaključiti građani nisu ludi, bit će puno vike nizašto ili kako kažu u Dalmaciji pojeo vuk magare. To su primjeri koji ne mogu zavarati ni Europu, ni hrvatske građane, da je ozbiljna borba protiv korupcije od strane hrvatske vlasti. Sjećam se jednog primjera koji drastično derogira pravnu državu. Premijer naše Vlade putem radio intervjua nalaže svojem ministru da povuče rješenje o porezu. Pa to ne rade ni kraljevi suvereno, i tamo postoji uređen sustav drugog stupnja. Ne možemo onda govoriti da je borba protiv korupcije pitanje strategija, akcijskih planova, a da ni jedna afera vezana za korupciju bilo da je točna ili nije točna nije dobila epilog od nadležnih državnih institucija. Onda je to gubljenje povjerenja u institucije, pa će percepcija svakim danom bez obzira što mi radili u Hrvatskom saboru biti lošija, a i strani gospodarski partneri sve teže će dolaziti u Hrvatsku i sve više će nam prigovarati da su reketareni kroz sistem korupcije koji kod nas ima zaštitu iz vlasti. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Dalje. Imamo ispravak. Doktor Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa evo kolega Leko kao i obično voli se služiti neistinama, pa je rekao da mi radimo ovu raspravu iza leđa javnosti. Ja ne vidim gdje je tu javnost da smo mi iza njezinih leđa. To je netočno. Ako javnost hoće znati, onda će svi ovi novinari dolje koji nas sad slušaju napisati svoja izvješća, pustiti svoje snimke i pustit će ih, i javnost će doznati što smo govorili. Nadam se da su novinari na radnom mjestu kao i mi. Ako nisu, onda to nije naša krivica. Drugo što je netočno, da samo stranci kažu da su u Hrvatskoj reketareni. I naši poduzetnici kažu da su reketareni u inozemstvu i tu smo 1:1. I ono što je najnetočnije, da je sramota biti po indeksu koji smo dobili blizu Turske. Ne vidim zašto je sramota. Prvo, Turska nije imala 50 godina komunizma pa je u prednosti pred nama, nije imala 10 godina srpske agresije pa je u prednosti pred nama i dobro je da smo jednaki sa Turskom, a da smo bolji od njih pokazat ćemo u Beću u petak.
Hvala lijepo. Zastupnik Leko, povreda Poslovnika. Izvolite.
… [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]] na kvalifikacije koje je kolega Hebrang iznio. … [[Upadica se ne čuje.]] Dali ste vi kvalifikaciju, pa nek vam bude na čast. Znate vi šta ste rekli. A ja ću samo reći da ste pogrešno ispravili netočan navod, nisam govorio iza leđa, to nisam govorio iza leđa javnosti, niste me citirali. Govorio sam. … [[Upadica se ne čuje.]] E znam, u zaleđu i iza leđa nije isto. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro, dobro. Onda ono što ste za mene kvalificirali odnosi se na vas sada.
Idemo dalje. Hvala. Tatjana Šimac Bonačić, uvažena zastupnica slijedeća se javila za raspravu. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Evo ispred nas je još jedna strategija koja govori o svemu što je nužno, čega smo u biti svjesni, a to je jačanje institucionalnih okvira za borbu protiv korupcije, zatim bolja suradnja postojećih institucija te naravno netolerantnost na korupciju, međutim bez spomenutog akcijskog plana, što smo večeras čuli zapravo tijekom svih rasprava. Inače, korupcija naravno kao velika društvena izopačenost poznata je od davnina, pa je i Dante korumpirane stavljao u najniži krug u paklu. Naravno zagađuje moralni okoliš. Inače najveći stupanj korupcije je nastao zapravo u procesu privatizacije i traje do dan danas. Kao jedan od smrtnih grijeha je i pohlepa koja je zapravo rodila tu korupciju. Citirat ću isto tako danas i zapravo "U Hrvatskoj je na djelu grijeh struktura što su ga omogućili propisi i zakoni kojima prvotni cilj nije bio opće dobro čovjeka i zajednice". Ja se nadam da ste prepoznali riječi iz Božićne poruke gospodina Bozanića iz '97. godine. Međutim, taj grijeh struktura je nastavio, modificiran, oblikovan, zapakiran. Sjetimo se danas smo zapravo spominjali brojne korupcijske afere. Znamo da je zapravo korupcije ima u svim zemljama skoro, ali u Hrvatskoj često se percipira kao način vladanja. Čest se pitamo zapravo u čijem je džepu završilo 6 milijuna dolara itd. od "Brodosplita" i sve one afere koje su danas spomenute ili nisu spomenute, ali znane su. Međutim, često naša Vlada kaže da ima i provodi Strategiju suzbijanja korupcije, međutim i građani, a i Europska unija upozorava da je to prašina u oči. Često čujemo da se krenulo zapravo i u na liječnike, međutim korupcija ima dublje korijene, odnosno, jer zapravo kada govorimo o korupciji u medicini, odnosno o korupciji među liječnicima, što je danas bilo govora, pa neću ponavljati, to jest vrlo ozbiljan problem, međutim nije tako raširen, ali bi sigurno pozdravila akcije i "Dijagnoza 1" i "Dijagnoza 2", gdje zapravo dovode do velikih zapravo šteta, oni koji su prouzročili dovode do velikih šteta i naravno i na državni proračun. Pitala zapravo, spomenula bih večeras i pitala bi se, da li je moguća korupcija zloupotreba položaja čelnika naših lokalnih sredina? Što reći o tajnom ugovoru koji je potpisala gradska Vlast bez odobrenja gradskog Vijeća? To je zapravo prisvajanje ovlasti koje su imali monarsi u davna vremena, radi se o zloupotrebi ovlasti. Zamislite projekt vrijedan gotovo 18 milijuna eura, staviti na to oznaku tajnosti, na taj način je prekršen Zakon o pravu na pristup informacija. Prema tome, ovakav model javno privatnog partnerstva može se nazvati i tajno privatno partnerstvo. Međutim, pritiskom javnosti i naši gradskih vijećnika, skinuta je oznaka tajnosti, ali tada ponovno jedno skandalozno saznanje, da je grad založni dužnik tvrtki koja je osnovana s temeljnim kapitalom od 20 tisuća kuna. Zamislite za kredit od 12 milijuna 547 tisuća 145 eura i to pod hipoteku je stavljeno zemljište na kojem se gradi garaža i to do 2022. godine. I zamislite ako tvrtka ne vraća kredit, naravno banka postaje vlasnik zemljišta i eventualne garaže. Pitam se što radi Državno odvjetništvo, što radi USKOK, kada su afere već obeznanjene. Gdje su nadležne državne institucije, da li obavljaju svoj posao, a dužni su pokrenuti istragu o gradskim aferama čim dobiju prvu informaciju o mogućim djelima, a dobili su je putem medija. Svima je jasno da se radi o mutnim poslovima. Igraju li se čelnici grada imovinom građana u kojim je faktor rizika ogroman, a građani su im dali povjerenje. Dalje, da ne govorim o aferama 5 zvjezdica koja je isto danas spomenuta u par navrata, naime događaj oko hotela "Bevia" to je bio zapravo inicijator korupcijske afera 5 zvjezdica. Navodno USKOK raspolaže i tonskim zapisima kada se naručuje sudska odluka o korupciji, o korupcijskoj zapravo hobotnici čija je rekonstrukcija upravo počela prijavom gospodina Štroka koji je nadležnim institucijama prijavio ucjenu i reket. Spominjan je i večeras gospodin Štrok i u vezi "Excelsiora" , ne bih htjela biti njegov odvjetnik, ali moram napomenuti da je tada bila najbolja ponuda i da je bilo presudno tko će ponuditi veći iznos za dionice i preuzeti državno jamstvo, tada je to bi gospodin Goran Štrok. Sada je prijavio iz moralnih obaveza, naravno i prema zaposlenicima i prema svojoj kompaniji. Očekuje se pravosudne institucije da odrade svoj posao. Međutim, korupcijska afera s 5 zvjezdica nije proizvela niti reakcije pravosuđa kakve su se očekivale, niti političke posljedice koje su se naravno objektivno bile očekivane. Kada su se akteri koji su bili uhićeni, doveli su se pred Istražni sud, poručeno je tada da je to tek prvi korak u odmotavanju velikog klupka korupcije. Međutim, pušeni su iz pritvora. Dalje bih spomenula i sumnjivu privatizaciju, odnosno ulogu suda u procesu legalizacije otimanja vrijednih poduzeća, prisvajanja državnog vlasništva. Naravno, ovo se događa sve u mome gradu. Spomenuta je večeras i politička korupcija, reći ću i tu primjer, imamo i tu primjer u Dubrovačko-neretvanskoj županiji, kada se županijskom vijećniku iz HSP-a nudilo 200 tisuća eura. Naravno, radi se o napadu na demokratski sustav Hrvatske. Na kraju ću reći da bi bila jako sretna i ja i moji građani, moje županije, moje izborne jedince, sigurno cijele Hrvatske, da imamo razloga vjerovati u pravnu državu. I mišljenja sam da je vrednije riješiti barem jednu korupcijsku aferu, možda više nego donositi bilo kave deklaracije koje su zapravo ispred nas. Evo, hvala lijepo.
Hvala lijepo. Dalje slijedi rasprava. Uvažena zastupnica Marija Lugarić. Nema je. Gubi pravo na raspravu. Idući se javila uvažena zastupnica Nadica Jelaš. Ona je tu. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Ja ću svoju raspravu započeti jednim retoričkim pitanjem. Naime, što reći na reakciju mladih ljudi kada ih upitate da li bi prijavili slučaj korupcije kada bi imali potvrdu za njega, dakle kada bi imali dokaze? Oni vam svi redom odgovore da ne bi. Mislite da odgovaraju tako zato što misle da je korupcija «cool». Sigurno ne misle tako. Oni naime jednako kao i njihovi roditelji zapravo osjećaju strah. Oni se boje. Naučili su da je u Hrvatskoj racionalnije šutjeti i prilagođavati se situaciji a ti mladi ljudi kako volimo reći su budućnost Hrvatske. Kakvu to budućnost možemo očekivati? Naravno da ne želim pri tom reći da mislim da su mladi ljudi krivi. Oni su samo dio hrvatskog društva a to im društvo godinama šalje poruku da su moral i poštenje ili redovni postupak preko javnih institucija deplasirane kategorije. Prve su lekcije naučili kod upisa na fakultet ili kod zapošljavanja. Ili su primjerice bili bolesni. Zato se slažem sa zastupnicom gospođom Marijom Burić-Pejčinović kad kaže da od najranijeg djetinjstva treba stvarati atmosferu neprihvaćanja korupcije s tim da je u priči o odgoju dakako najbitnije dati pozitivan primjer. No ja sa žaljenjem moram reći da ova vlast definitivno ne daje takav primjer. Svaka vlada u većoj ili manjoj mjeri gradi škole i bolnice, ceste i mostove ili uvodi brzi Internet čak i u kuće gdje nema struje. Može se postaviti i specifične odnosno strateške ciljeve. Za aktualnu vlast takav strateški cilj je ulazak u Europsku uniju. Ali svaka vlada bi nas uvela u Europsku uniju. Znamo da građane daleko više od Europske unije ili NATO-a zanima svakodnevni život koji za većinu njih nažalost predstavlja golo preživljavanje. Doslovno borbu za opstanak. A ova nas Vlada nije oslobodila straha od korupcije koja blokira rad institucija, koja onemogućava da se građani osjećaju sigurno i zaštićeno u svojoj zemlji. Kako će vlast reagirati primjerice protiv tajkuna koji ne isplaćuju plaće ili visinom svojih plaća dakle onih koje isplaćuju zapravo vrijeđaju i ponižavaju radnike o čemu je danas bilo dosta govora u «Aktualnom prijepodnevu». Dakle kad ti tajkuni financiraju izborne kampanje korupcija je u tolikoj mjeri involvirana u hrvatsku svakodnevnicu da je postala mogli bismo gotovo reći način života. Još malo pa će se stopiti s legitimnim institucijama države u tolikoj mjeri da se neće primjećivati da uopće postoji. Da je zlo, dakle jedno ogromno zlo koje nagriza temelje države. Ako ju ne želimo vidjeti mi iznutra vidi ju Europa. I zamjera nam i upozorava nas da takvi nećemo moći ući u njihovo društvo. Pravda je u Hrvatskoj nedostižna a ona je temelj sigurnosti. Istina je raste broj procesuiranih slučajeva sitne korupcije ali kada je riječ o slučajevima visoke korupcije oni u pravilu zaostanu u nekim fazama istrage. Vlada na slučajeve korupcije reagira tek verbalno, deklarativno da čuje Europa. Da se svidi Europi. I ova strategija koju danas raspravljamo je jedan takav općenit i formalan dokument bez stvarne volje da riješi problem. Zapravo najbolji dio te strategije je sljedeća konstatacija, citiram: «Među najznačajnijim posljedicama korupcije je gubitak javnog povjerenja u tijela državne vlasti što se posljedično negativno odražava na gospodarski razvoj društva. Stoga ne samo korupcija već i sama sumnja u korumpiranost te dojam korumpiranosti dovode u pitanje vjerodostojnost svake vlasti.» A dojam korumpiranosti u Hrvatskoj je izuzetno visok. Sukladno tome jasno je kakva je vjerodostojnost aktualne vlasti. Hvala.
Hvala lijepo uvaženi zastupnici. Dalje se za riječ javio i dajem riječ uvaženom zastupniku Gordanu Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, predstavnici Vlade evo prvo da dam vama jedan prijedlog kad sljedeći put budete na predsjedništvu Sabora zamolite kolege u predsjedništvu da možda umjesto da imamo 2 tjedna pauze između sjednica jedan tjedan bude manja pauza, a da možemo raspravljati u nekim primjerenijim terminima kada neće biti svega nekolicina zastupnika u sabornici. Korupcija, kad govorimo o strategiji protiv korupcije ja ću i kao zastupnik u Hrvatskom saboru podržati i smatram da je svaki akt, svaki dokument koji se bori protiv ajmo to, toga reći toga zla modernog doba, dobar i treba mu dati podršku. Korupcija nije specifičnost samo naše zemlje niti je problem samo Hrvatske. Nije tema niti koju kao što je rekao kolega Hebrang treba gledati iz ove ili one pozicije stranke nego jednostavno svim strankama treba biti u interesu da se ta pojava suzbije. Ona ruši povjerenje građana u institucije države. Ruši povjerenje u vlast, ruši povjerenje u cjelokupnu demokraciju i cjelokupni sustav. Ali na, s druge strane da nema vlasti, da nema javnih ovlasti vjerojatno u tolikoj mjeri ne bi bilo ni korupcije jer negdje mora biti i povoda za njom. Ali kako se protiv nje borimo tako tu razinu demokracije određeno društvo pokazuje. Pred nama je strategija koju možemo ovako ili onako iščitavati, mjeriti ili analizirati ali bitna je volja. Da li postoji volja koja će nakon donošenja ove strategije, politička volja koja će nakon donošenja ove strategije biti pokazana da se ona do kraja i u cijelosti ispuni. Korupciju je teško mjeriti kao šta je i sam predlagatelj rekao. Pa evo Transparency International ju je izmjerio. On je dao neku ocjenu 4,1 po tom indeksu koji se mjeri u cijelom svijetu i predlagatelj je rekao da je to do sada najveći odnosno najbolja ocjena, najveći indeks koji je izmjeren u Hrvatskoj. Ja smatram da ne smijemo biti zadovoljni sa tim indeksom jer on nas svrstava negdje u sredinu te tablice po svjetskim mjerilima i na neki način više smo, bliže smo potpunoj korupciji nego onim zemljama koje su bez korupcije. Možda akcije kao što su Maestro, Gruntovec, Tri tenora, Dijagnoza 1, Dijagnoza 2 su doprinijela da se taj indeks malo poveća. Ali činjenica je da su HDZ-ove akcije Karlovac, kupoprodajni ugovor između HDZ-a i HSU i vijećnika iz HSU-a «on line» trgovina u Sinju kada je znači HDZ ponudio elektroničkim putem, putem faksa znači projekte gradu za uzvrat da bi se srušila legitimno izabrana vlast ili «Cash and carry» akcija kojoj smo bili danas ujutro svjedoci primjerom u Varaždinu možda takve akcije zbilja smanjuju taj indeks i možda bi indeks bio i pozitivniji za Hrvatsku da njih nije bilo. Tu se očituje politička volja pojedine stranke da provede aktivnosti protiv korupcije i da na nekim primjerima gdje može i direktno utjecati pokaže da se ne samo deklarativno zalaže da korupcije ne bude. Ako govorimo o poziciji Hrvatske i tom indeksu koruptivnosti, mi smo tu negdje u istom omjeru kao i Bugarska. Činjenica je da Bugarska u zadnje vrijeme ima dosta problema zbog toga i Europska unija je stavila otprilike 550 milijuna eura europskih fondova na led zbog toga što u Bugarskoj se provode istrage koje su vezane uz korupciju. Znači, kada bi mjerili se sa Bugarskom, ja ne bih bio zadovoljan, a vjerojatno ne bi bila ni Europska unija, tako da mislim da nam ta pozicija nije primjerena i da bi se trebali truditi da ona bude pozitivnija. Što se tiče samog dokumenta, u nekim stvarima se spominju situacije koje su se desile, neke stvari koje su se napravile, ja bih rekao da stvarno mi nije jasno čemu Povjerenstvo za praćenje mjera suzbijanja korupcije, koja je njegova svrha jer Povjerenstvo za praćenje, ono samo konstatira da li se proveo neki dio strategije ili akcijskog plana, a da li ima konkretnih aktivnosti, nemamo informaciju. S druge strane, Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa državnih dužnosnika koje je, to sam već rekao danas u jednoj replici dosta pozitivnih stvari napravilo u zadnjim godinama, sedam mjeseci voljom HDZ-a nije osnovano. Znači, novo povjerenstvo nije sastavljeno i državne dužnosnike nitko ne kontrolira. Znači, od ministara, saborskih zastupnika i ostalih dužnosnika, ne samo državnih dužnosnika, oni nemaju nad sobom nikakvu kontrolu sedam mjeseci isključivo voljom vladajuće stranke. Što se tiče građana i kako oni percipiraju korupciju, moram primijetiti da najviše građana percipira korupciju u ili državnim institucijama ili onim institucijama koje su povezane sa državnom vlasti. Kada bih spomenuo jedan problem koji je kritičan u Hrvatskoj, problem nezaposlenosti, čak 40% vjeruje ili su bili svjedoci korupcije prilikom zapošljavanja u državnoj upravi, a kada kažem da je u zadnjih 5, 6 godina u državnoj upravi zaposleno 50, 60 tisuća novih ljudi, onda vam je valjda jasno koja brojka, o kojoj se tu brojci radi. Ne kažem isključivo da je sve povezano sa vladajućom strankom, tu si ipak i drugi oblici od klasičnog mićenja do razno raznih rođačkih veza, ali činjenica da se ne radi dovoljno na transparentnosti kako bi se taj oblik korupcije u državnoj upravi suzbio. Što se tiče jednog važnog segmenta, a to je gospodarstvo mislim da je korupcija rak rana hrvatskog gospodarstva i neke analize govore da se radi o 6 milijardi kuna koje hrvatsko gospodarstvo godišnje gubi zbog korupcije. Država ima veliki utjecaj na gospodarstvo i ona troši ili utječe na 2/3 svega onoga što se u Hrvatskoj proizvede. Zbog toga moramo raditi da institucije koje nadziru poslovanje i države i državnih institucija i državnih tvrtki, velikih državnih tvrtki budu u što boljoj poziciji da što lakše mogu kontrolirati kako se javnim novcem upravlja. Imamo isto tako jedan svježi primjer iz prošle godine, netko je isto spomenuo godinu dana je od Fonda za privatizaciju akcije "Maestro" nema nikakvih konkretnih stvari koje su iz toga proizašle osim da se po novinama puštaju informacije da je netko godinu nada u zatvoru jer je dobio peku, mislim da je to malo neozbiljno, da se tu prevelike vrijednosti vrte i da bi se tu moralo pokazati malo više aktivnosti kako bi se pokazalo da se tom problemu pristupa ozbiljno. Što se tiče zakona koji se vode i koji se uvode poput Zakona o osobnom identifikacijskom broju, to je zakon po meni nije dokaz da se u Hrvatskoj ozbiljno pristupilo kontroli, na neki način kako je netko stekao svoju imovinu jer to se moglo kontrolirati i prije. Tu je bilo samo pitanje volje, da li želimo preko određenih institucija i određenih zakona koji su već do sada bili na snazi ustanoviti da li je netko stekao imovinu na zakonit ili nezakonit način. Nažalost, u najčešćem slučaju tu nije bilo volje pa tako da smo imali ljude koji su bili prijavljeni na burzi, a imali su milijunske vile na obali i onda smo se iščuđavali odakle im. Što se tiče javne nabave, činjenica je da je svake godine tu dosta prigovora i mislim da se tu mora pokazati još jedan dodatni iskorak jer prevelika je vrijednost koju država troši. To je otprilike 44 milijarde kuna. Smatram da je taj novi zakon korektan, dobar. Institucija koja koordinira i kontrolira javnu nabavu je dobra, nadzor, revizija koja obavlja nadzor svih državnih institucija je dobra, ali nešto fali vjerojatno, nešto fali, nema volje da se tu nešto promijeni jer svake godine revizija ustanovljuje u različitim ministarstvima, državnim tvrtkama da postoje propisi u provođenju ovog zakona i postupaka javne nabave, ali rijetki su oni koji su bili sankcionirani zbog toga što se nisu pridržavali tog zakona. Da ne pričam o primjerima koja isto su kolege već tijekom večeri ovdje spominjali. Na kraju, smatram da bi ljudima trebalo, onim ljudima koji su prijavili korupciju odati priznanje i da zviždači i oni koji su javni progovorili o korupciji ne osjećaju se baš previše sigurno. Ima primjera gdje su ljudi, na neki način skoro izgubili glavu, nisu zaštićeni, policija ne znam da li je uspjela naći počinitelje, drugi ljudi koji govore o tome da su možda ekonomski mogli proći isplativije da su platili mito, ne govori u prilog tome da se ti ljudi osjećaju sigurno i da mi stvaramo okruženje koje ne tolerira koruptivno ponašanje. Na kraju, evo vidim da mi istječe vrijeme hoću reći da podržavam donošenje ove strategije, ali isto tako očekujem od vladajuće stranke i od Vlade da pokažu više političke volje da se ta strategija provede i u praksi jer strategije možemo donositi svaki dan, a život može biti ovakav ili onakav i mi odlučujemo sami o tome da li ćemo te strategije provesti. Hvala lijepo.
Hvala lijepo uvaženom zastupniku. Imamo jednu prijavu za ispravak netočnog navoda, kolega Markovinović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo, koliko percepcija može biti netočna i nepouzdana dokazuje upravo i kolega Maras koji netočno tvrdi da postoje zemlje bez korupcije. Mislim da takve zemlje ne postoje ni u pričama i sjetiti ćemo se još dječjih priča, tamo isto ima u državama, kraljevstvima svega i svačega, pa mislim da budite uvjereni u to. Rekli ste da smo bliži zemljama potpune korupcije nego zemljama bez korupcije. Zemalja bez korupcije nažalost nema. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, ne, ne rekli ste bez korupcije kolega. Nema toga nažalost.
Dobro. Moramo metar za mjerenje toga, a onda ćemo lako utvrditi. Na redu je dalje uvaženi zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Odgovornost nositelja javnih funkcija u civiliziranim zemljama je pravilo, a greške u njihovom privatnom životu ne mjere se na isti način kao kod ostalih građana. Još su Jezuiti u 16. stoljeću tvrdili, pokvarenost najboljih gora je od svih. O korupciji je teško pribaviti dokaze pa su se mnoge korupcionaške afere na zapadu rješavale sudom javnosti čak i kada nije bilo dovoljno čvrstih dokaza. U politici postoji moralna odgovornost i sud javnosti čak i kada ne postoji kaznena odgovornost. Predsjednik SAD-a Nikson podnio je ostavku zbog onoga što su dvojica novinara objavila što je rezultiralo istragom i iako nije krivično odgovarao, platio je političku cijenu. Premijer britanske Kolumbije završio je u zatvoru iako je na kraju oslobođen optužbe za korupciju, platio je aferu ostavkom i krajem političke karijere. U Češkoj je premijer nedavno prilikom pritiska medija i javnosti podnio ostavku jer nije uspio objasniti odakle mu novac za stan koji je kupio kada još nije bio premijer. Slobodni građani moraju imati jamstvo da onaj tko raspolaže njihovim novcem i propisuje im obveze nije korumpiran, a političari trebaju imati obvezu da građanima o tome pruže sve podatke. Kod nas to još uvijek nije tako. Osvrnuti ću se na 5. točku ove strategije, sprječavanje korupcije. Naime to poglavlje je dosta dobro razrađeno jer su po točkama nabrojena neka od područja, a ono što je zanimljivo je da je moj dojam, kažem moj dojam, da je baš u tim područjima napravljen korak nazad u odnosu na prijašnje stanje. Kao prva, sprječavanje sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti. Svjedočili smo izmjenama Zakona o sprječavanju sukoba interesa kojima su postignute dvije vrlo bitne stvari. Onemogućeni rad Povjerenstva za sprječavanja sukoba interesa na osam do devet mjeseci i vladajuća većina stavila je povjerenstvo u potpunosti pod svoju kontrolu. Druga točka je financiranje političkih stranaka. Podsjetiti ću vas, na troškove financiranja predizborne kampanje za parlamentarne izbore 2007. koje su stranke deklarirale. HDZ 19,5 milijuna kuna, SDP 15,8, HNS 9, koalicija HSS HSLS PGS 8, HSP 7 do 8, HSU 2,5 milijuna kuna. Prema procjenama GONG-a i Transparency Internationala troškovi svih stranaka odgovaraju deklariranim sredstvima izdvaja se samo jedna, ona s najvećim troškovima, HDZ. Prema toj procjeni HDZ je samo za medijsku promidžbu koja čini oko 50% svih troškova, potrošio 25,5 milijuna kuna, a po njihovoj računici ukupni bi troškovi trebali biti onda između 45 i 50 milijuna kuna. SDP je za medijsku promidžbu prema toj procjeni utrošio 8 milijuna, HSLS HSLS PGS 4,9 i HNS 4,2. Dakle jasno je da je HDZ samo za troškove medijske kampanje potrošio više nego što je deklarirao za cijelu kampanju, a podsjetiti ću još jednom, dakle prema njihovim procjenama medijska kampanja čini negdje oko 40-60% ukupnih troškova. Još bolji primjer bio je slučaj sa predsjedničkih izbora 2005. u hrvatskoj, gdje je jedna od kandidatkinja službeno prijavila iznos troškova kampanje, a na pitanje o izvorima financiranja odgovorila je da ju je financirala stranka. Koja stranka? Zna se. Ne samo to, na samo te prve dvije točke vidi se koliko vladajuća stranka, odnosno vladajuća koalicija u navodne znakove šteka na ovom pitanju i zato se ne treba čuditi kada građani vlast i političke stranke smatraju najkorumpiranijim dijelom društva. A sadašnju najveću vladajuću stranku nepoštenijom od najveće oporbene stranke smatra barem jedan od čelnika stranaka koje čine vladajuću koaliciju. To je javno na televiziji u kampanji izjavio i ne treba se tome čuditi, ta percepcija je po meni točna. Jedini problem što je onda očito da poštenje koje je najvažnije oružje borbe protiv korupcije, nije i glavi kriterij za izbor onih s kojima ćete obnašati vlast. Međutim nadao sam se da će ta svijest, da ovi s kojima su išli, nisu baš najpošteniji ili da budem pravedno interpretiran, su manje pošteni od drugih, onemogućiti donošenje onakvih zakona kao što je onaj o sprječavanju sukoba interesa. Ali umjesto toga izgleda da je na kolege iz HSS-a prešao ovaj virus pa su krenuli u preslagivanje vlasti po HDZ-ovom modelu bez izbora kao primjerice u Varaždinskoj županiji ili u Dugom Selu primjerice gdje je zajednička lista SDP HSS na izborima dobila natpolovičnu većinu u vijeću. Tu je dakle njihova odgovornost još veća. Oni su znali, javno su rekli da znaju kakvi su ovi drugi i opet su im pustili da donose ovakve zakone. Meni se čini da je ovu strategiju pisao netko tko je u debelom sukobu sa sadašnjom praksom HDZ-ove vlasti i strah me je da predstavnici Vlade koji tu sjede ne budu kažnjeni jer predlažu nešto što je upravo suprotno onome što se do sada radi. Riječ strategija dolazi od starogrčke riječi "strategos" i doslovno znači vođenje vojske. To značenje vremenom je izgubljeno i koristi se da bi se označilo postupanje usmjereno ka ostvarivanju određenog cilja nakon dužeg planiranja. Tu se planira predugo, a na rješavanju sporova još duže od predugo i tu je krug zatvoren. Prekršitelj brzi, pravosuđe sporo, počinitelji zaštićeni, svjedoci koji bi trebali biti zaštićeni otkriveni su, a mi svi kada smo već kod svjedoka skupa smo svjedoci još jednog papira od kojeg očito neće biti štete, ali ni prevelike koristi. Hvala.
Hvala lijepo. Dalje za raspravu slijedi prijava uvažene zastupnice Suzane Bilić Vardić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodo državni tajnici, kolegice i kolege. Evo javila sam se za ovu raspravu jer je cijelo poslijepodne slušam i želim i ja iznijeti svoj stav pa ću odmah na početku reći da podržavam Prijedlog strategije suzbijanja korupcije koji je Vlada Republike Hrvatske dostavila Hrvatskom saboru na raspravu i usvajanje zato što je Republika Hrvatska i ovim dokumentom svjesna ozbiljnosti problema korupcije i odlučna je nastaviti jačati napore u suzbijanju korupcije. Ova strategija je izrađena na temelju iskustva stečenog u provedbi prethodnih nacionalnih antikorupcijskih programa, misli se na program 2006./2008. godina. A ja kolegama, poštovanim kolegama i kolegicama iz oporbe ne želim i ne namjeravam osporiti ili ne daj Bože oduzeti pravo na nezadovoljstvo, iskazano nezadovoljstvo dosadašnjim učincima provedbe ovog nacionalnog programa, ali nemate pravo reći a cijelo poslijepodne to ovdje slušamo, da se ništa ne radi, da se ništa nije postiglo i da nema političke volje. I sada u ovome trenutku ću se samo osvrnuti i na ono što smo u raspravi čuli, a to je da hrvatska javnost nema uvida i da ne može pratiti ovu raspravu. Profesor Hebrang je rekao da su mediji, novinari tu i da će njihovi mediji sutra sigurno izvijestiti o tome ukoliko novinari rade svoj posao. Ali kolegama i sa lijeve strane ove sabornice već dugo želim reći da na Max TV-u postoji kanal koji se zove saborska televizija i da svi korisnici usluga Max TV-a su u prilici gledati nas ovdje 24 sata, odnosno ne 24 sata, nego sve ono vrijeme koliko provedemo ovdje i da na taj način hrvatska javnost ipak nije isključena u toj mjeri. Čuli smo ovdje danas i neću ponavljati stalno ovaj nalaz indeksa, ocjenu Hrvatske 4,1 koja označava pomak u suzbijanju korupcije u Republici Hrvatskoj, jer je činjenično stanje da je to do sada najviša ocjena. Ne želim uspoređivati Republiku Hrvatsku sa članicom Europske unije, a to je Republika Bugarska, kao niti stavljati primjedbe na Tursku, ali ono što je činjenica, to je činjenica i ne treba osporavati da je sve ovo što je iznad 3 na skali od 1 do 10 pozitivno, da i Hrvatsku treba u tome smislu ocjenjivati. Naša oporba ne može priznati Vladi niti ono što nam priznaje Europska Komisija u izvješću koje je ovdje citirano, a da je tome tako reći ću vam i potvrditi i citatima iz materijala na stranici 19 ovoga dokumenta, u poglavlju kazneni progoni i primjena kaznenoga prava. Pod b) ciljevi, točka 1. kaže potrebno je s još većom pozornošću ustrajati na otkrivanju i progonu korupcije na visokoj razini, to je na ono što je citirano danas iz nalaza, odnosno iz izvješća Europske Komisije. Da ništa do sada nije napravljeno ne bih se složila, jer svi smo, evo i mi u ovome 6. mandatu, odnosno sazivu Sabora sudjelovali pri donošenju nekih od zakona kojima želim potvrditi da je Vlada Republike Hrvatske u proteklom razdoblju, a i sada i ubuduće to kani činiti odradila. Danas je bilo govora o Zakonu o javnoj nabavi. Zakon o javnoj nabavi donijet je 2001. godine, izmjene i dopune su bile 2005. 2007., dakle prošli saziv je uskladio Zakon o javnoj nabavi s pravnim stečevinama Europske unije i on je od 1. siječnja 2008. godine u primjeni. Danas smo imali prilike od potpredsjednika Vlade čuti da i ovaj zakon, već se spremaju i na njega izmjene i dopune ovoga zakona. U sve zakone koji se donose zadnjih godina ugrađuje se zaštita zviždača. Zatim Zakon o osobnom identifikacijskom broju koji je također, koji smo nedavno donijeli, kažete da je on mogao biti i prije donijet. Ja se slažem jer ono što će danas, odnosno kad dođe vrijeme biti osobni identifikacijski broj mogao je biti i jedinstveni broj građanina, ali je sigurno da je osobni identifikacijski broj jedan od instrumenata u borbi Hrvatske protiv korupcije i kriminala i kad dođe vrijeme mislim da će se pokazati sva dobrobit uza sve one ostale razloge zbog kojih je on donijet i dobrobiti u hrvatskome društvu. Netko je danas ovdje lijepo rekao da je za donošenje ovog dokumenta potreban nacionalni konsenzus i bilo bi lijepo da ga zajedno donesemo, a jednako tako je izneseno i da je donošenje strategije prvi i najlakši korak. Poštovane kolegice i kolege, taj naš korak traje čini mi se ako dobro računam od 15 i 15, sada je 20 i 56 i ne znamo do kada će trajati. Bilo bi možda zgodnije da poradimo na provedbi svih onih mjera, i pratimo provedbu svih mjera iz akcijskih planova ministarstava i realizaciju ovoga što stoji u strategiji, negoli što večeras jedni drugima izvlačimo afere iz prošlosti još žaleći kako ne možemo, kako hrvatska javnost to ne može pratiti. Korupcija nije novi problem, nije nastao jučer i neće ga se i ne možemo ga riješiti preko noći i zato su potrebne i strategije i akcijski planovi, i politička volja i zajednički nacionalni konsenzus da se hrvatsko društvo i hrvatska država odupru toj pošasti suvremenoga doba. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Imamo prijavljene tri replike. Najprije kolega Arsen Bauk.
Zahvaljujem. Replicirao bih kolegici, a bio bi vrlo zločest da sam igrao povredu Poslovnika, jer mislim da favoriziranje Max TV-a kao usluge hrvatskog telekoma kod prijenosa saborskih sjednica nije baš korektno i nadam se da to nije uvod u sutrašnju raspravu o Zakonu o elektroničkim komunikacijama koje dobrano vode na mlin HT-u. A ja bih isto tako morao prijaviti da sam malo u sukobu interesa, jer sam mali dioničar HT-a, nemam povjerenstva kojem bi prijavio, pa onda eto to ću samo reći da me se ne bi poslije reklo, pa bi onda bilo korektnije da kažemo da ovu sjednicu prenosi Hrvatski sabor na svojim Internet stranicama saborske televizije, a ovo što radi HT za svoju komercijalnu uslugu, to mislim da ne bi trebali u Saboru dodatno spominjati. Hvala.
Hvala kolegi Bauku. Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Bilić Vardić. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvažavam ovu primjedbu i drago mi je da ste rekli saborska televizija ipak da je dostupna hrvatskoj javnosti.
Hvala lijepo. Željko Jovanović, uvaženi kolega zastupnik. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ja bih replicirao kolegici, da još jedanput naglasim da ta ocjena 4,1 zaista nas ne treba zadovoljiti. Ako je 3 prolazna ocjena šta je rekao kolega Hebrang, recimo 3 ima Mongolija, Libanon, Panama. 3,3 ima Bosna ili Srbija, a Slovenija koja je na 27 mjestu ima ocjenu 6,6. Prema tome, to je ocjena kod koje ćemo moći biti zadovoljni, a idealne zemlje su Danska, Finska, Novi Zeland 9,4. Prema tome, zašto bi mi smatrali da nam je ta ocjena 4 prolazna. Ja kažem da ona nije prolazna i ne možemo biti s njom zadovoljni.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, uvažena zastupnica. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Jovanoviću, ja sam danas čini mi se već nekome ispravljala netočan navod, kolegi Jurjeviću da budem točna, kad sam rekla mi nismo i ponovit ću sada i vama. Mi nismo zadovoljni ocjenom 4,1, ali samo da podsjetimo u vrijeme vaše Vlade ta ocjena je bila ispod 3, a ponovit ću ono što sam rekla kad sam ispravljala kolegu Jurjevića da smo zadovoljni onda ne bismo revidirali Nacionalnu strategiju suzbijanja korupcije i ne bismo išli sa novim mjerama i radili i poduzimali sve što poduzimamo. Prema tome mi nismo zadovoljni s ovom ocjenom i činimo sve za ovdje za, ovdje u Saboru i zajedno s vama kolege da ovo stanje poboljšamo. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. I treća prijava za repliku je uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Evo ja ću prvo reći da ovo je netočan podatak što ste rekli, za vrijeme naše Vlade nije bila ispod 3 ocjena. Najveći skok ikada u tom ocjenjivanju je bilo 1999. na 2000. Znači kada je otišla vaša Vlada a došla naša Vlada. Znači to je jedan rekord kad smo skočili sa 1 zarez ne znam koliko na 3 i nešto. A druga stvar kada govorimo o tome … [[Govornik se ne razumije.]] ja sam rekao da bi vjerojatno da nije bilo HDZ-ovih akcija Karlovac, Sisak, Sinj i vidjeli smo ovih zadnjih dana Varaždin vjerojatno bi ta ocjena bila puno veća a ona nas puno … … [[Upadica se ne razumije.]] A ona nas puno bliže stavlja od 0 na 10 granici potpune koruptivnosti nego bez korupcije ko što sam rekao u svome izlaganju. A što se tiče spomenuli ste javnu nabavu. To koliko mi pokazujemo političke volje da bi se taj segment državne potrošnje ili državnih novaca ministarstava, trgovačkih društava u vlasništvu države stavio pod kontrolu govori o tome da ta institucija koju imamo Komisija za kontrolu javne nabave čak nema niti zaposlene sve osobe koje su predvidjeli sistematizacijom. Znači država joj nije dala novaca da zaposli sve ljude koje su obuhvatili sistematizacijom unutar te svoje, te svoje službe. A ta institucija troši slovom i brojkom 5 milijuna kuna a kontrolira postupak koji vrijedi 44 milijarde kuna. I od tih 5 milijuna kuna 50% troškova pokriva iz svojih vlastitih prihoda od taksi i razno raznih naknada što oni uprihoduju. Zato pokažite političkom voljom da ta komisija može profunkcionirati normalno. Zaposlite sve ljude koje su oni predvidjeli ili čak dodajte sljedeće godine još veća sredstva kako bi ta kontrola javne nabave bila što efikasnija. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku uvažena zastupnica Suzana Bilić-Vardić.
Hvala lijepa. Kolega neću vas sad, ovo je sad odgovor na vašu repliku pa neću ispravljati. Ovo što ste rekli za kontrolu provedbe postupaka javne nabave odnosno ured, tom uredu je bilo planirano 5 milijuna i 400 tisuća kuna dakle godišnji proračun od kojega su oni potrošili 4 milijuna i 900 tisuća kuna pa je pitanje zašto nisu potrošili ni ono što je bilo planirano odnosno što je bilo odobreno njima. A u ovome drugome dijelu kad ste ispravljali da sam netočno navela kad je bila najviša odnosno najveći skok taj skok iz 2000. godine odnosio se na 1999. godinu. … [[Upadica se ne razumije.]] Jer je uvijek za prethodnu godinu promatrano razdoblje. … [[Upadica se ne razumije.]] Toliko, hvala.
Hvala lijepo. Idemo mi za korak skokom dalje. Uvažena zastupnica Romana Jerković. Izvolite.
Hvala lijepo. Štovani gospodine potpredsjedniče, štovani predstavnici Vlade, štovani malobrojni kolegice i kolege zastupnici. Nemam nikakvu dilemu da li treba podržati donošenje ove strategije. Ja ću je osobno podržati. Međutim netko od mojih prethodnika je rekao da je strategija koju donosimo dokaz koliko ozbiljno pristupamo ovoj problematici i da je ona dokaz naše volje da se ozbiljno uhvatimo u koštac s jednim od najvećih problema modernog demokratskog i civiliziranog društva. I moram reći da se s time ne slažem. Zašto? Neću reći da je jednostavno, da je lako napisati jednu strategiju. Naravno, treba biti pismen. Treba razumjeti problem. Ali reći ću da je to prvi i najlakši korak u borbi protiv korupcije. I puno je dokaza koji govore u prilog tome da nije dovoljno strategiju samo napisati i da to ne znači da smo ozbiljni i da postoji politička volja da se određeni problem riješi. Evo da vam bude jasnije što znači donijeti strategiju i ostati na tome. Imamo li mi Nacionalnu strategiju za borbu protiv ovisnosti? Imamo. Međutim jesmo li doista krenuli u ozbiljnu borbu protiv droge među mladima? Nismo. Imamo li Nacionalnu strategiju zaštite od nasilja u obitelji? Imamo. A da li je taj problem sve prisutniji u ovoj zemlji? Jest. Imamo li problem odnosno imamo li strategiju za osobe s invaliditetom? Imamo i to. A da li je istina da imamo sredine u kojima se osobama s invaliditetom ne osiguravaju najosnovnije životne potrebe? Jest. Što sam željela reći? Strategija samo za sebe, strategija koja se ne provodi ne samo da nije moćno oružje u borbi protiv korupcije kako ju je premijer Sanader danas ili ovih dana nazvao već je doista mrtvo slovo na papiru koje niti znači niti vrijedi išta. Ono što je zabrinjavajuće jest činjenica da nama niti javnost ne vjeruje. Nama mediji ne vjeruju. Nama zapravo nitko ne vjeruje da ćemo se doista konkretno, da ćemo nešto konkretno učiniti po pitanju korupcije. A to svakako nije dobar znak. I kolega Lesar je rekao da je jedan od 4 ciljeva u borbi protiv korupcije razvijati antikorupcijsku svijest društva u cjelini. Ja se doista pitam na koji način odnosno kako i čime ćemo to činiti? Kako su mediji dočekali raspravu o ovom prevažnom po meni problemu? Mediji kažu ako je iskustvo najbolji učitelj nije teško predvidjeti sudbinu i ove strategije. Nekoliko dana će je iščitavati novinari i napisat će poneki tekst. Državni dužnosnici će iskazati svoju iskrenu, pod navodnicima, opredjeljenost nakon čega će strategija pasti u zaborav. Važno je da smo mi to lijepo stavili na papiru, da smo zadovoljili jedan od kriterija koji je pred nas postavila Europska unija. Ja se doista nadam da na kraju neće biti tako jer kad bi bilo doista ne bi bilo dobro. Dakle javnost je umorna od strategija. Imamo ih i brojnih i raznih i ne bi bilo dobro da ova ostane mrtvo slovo na papiru i ne bi bilo dobro da to učinimo samo zbog europskog tapšanja po hrvatskom ramenu. Žalosna je činjenica i nad njom se doista moramo zabrinuti da je korupcija u ovoj zemlji naprosto modus vivendi. Da je ona postala način života, ona je postala način razmišljanja, ona je nažalost postala način poslovanja i mi smo prosječnog čovjeka u ovoj zemlji doveli do toga da smatra normalnim, doista normalnim to što jedan kardiolog odlučuje o tome koga će operirati i kome će produžiti život samo i isključivo na temelju toga tko da više. Posebno je zastrašujuće to što sam, ne jedno čula opravdanje za ovakvo u civiliziranom svijetu neprihvatljivo ponašanje i ljudi se stavljaju u obranu onih koji primaju mito, posebno liječnika i to je neprihvatljivo. To nam govori gdje smo, to nam govori koliko smo zapravo duboko potonuli kao društvo, rekla bih u cjelini. To nam zapravo govori još nešto i tu se apsolutno slažem s kolegom Lekom, nema države u kojoj je korupcija moguća, a da ju politika ne tolerira. Nema države ni društva u kojem korupcija, ako postoji ne postoji u vrhu vlasti. A primjera iz naše daljnje i bliže povijesti je napretek. O tome je govorio kolega i nemam namjeru ponavljati. Jasno nam je da je i najmanja sumnja u korumpiranosti i izuzetno opasna jer dovodi u pitanje vjerodostojnost svake vlasti i svake politike. Ne slažem se s kolegicom Roksandić da nema korupcije u zdravstvu, da nema korupcije u školstvu, da nema korupcije u znanosti. Korupcija je zapravo uzela maha u svim segmentima društva, uključujući nažalost i akademsku zajednicu kojoj sama pripadam. I žao mi je naravno što to moram reći. Ne samo da korupcija u akademskom svijetu postoji, već je čini se o tome opasno u ovoj državi i govoriti. Riskirati kao jedan profesor s Medicinskog fakulteta zagrebačkog sveučilišta da vas proglase ludim i da vam preporuče psihijatrijsko vještačenje. Nažalost, to je tako. Nema nikakve dileme da korupcija, i naravno se oko toga svi slažemo narušava temelj društvenih odnosa, demokratskog civiliziranog i građanskog društva. Ona čini da nestane povjerenje u javne institucije i pravnu državu, u pravednost sustava, u jednakost građana ove zemlje, u ako hoćete i sigurnost građana ove zemlje. Moramo joj doista pristupiti ozbiljno. Ja želim vjerovati, vjerujem da ova strategija, prvi korak važan, ne jedini ako to ne učinimo, dakle ako joj ne pristupimo ozbiljno, onda doista podupiremo ugrožavanje stabilnosti i povjerenje u institucije i hranimo nezadovoljstvo građana koje je svakim danom sve veće i veće, zaoštravamo i društvene razlike i šaljemo poruku da je moguće dobro živjeti, ali nepošteno, da je to poželjno. Jednako tako sputavamo i razvoj zdrave poduzetničke klime i kočimo razvoj jedne zdrave političke klime i naša odgovornost kao politike, kao političara, jesmo li na vlasti, a ako smo na vlasti onda nam je veća, to moramo priznati, ali i nas drugih je ogromno. I zato moramo korupciju ozbiljno i politički prosuđivati i ozbiljno etički vrednovati i konstantno protiv nje društveno, odgovorno djelovati. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Imamo dvije prijave ispravka netočnog navoda. Najprije uvažena zastupnica Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice, nisam rekla ovako kategorično kao što ste vi pokušali interpretirati moje navode da nema korupcije u obrazovanju i zdravstvu. Nisam to rekla, nego sam rekla da je riječ o najosjetljivijim dijelovima društva. Na nešto na što smo mi svi kao ljudi osjetljivi. Pa najučestalije upravo ističemo te primjedbe i zato su profesori i liječnici uvijek u žiži, ja bih rekla javnosti kad je pitanje korupcije. Ja sam jedino stala na stranu digniteta ove profesije jer smatram da kao profesor, a uvažavajući i moje kolege liječnike, zašto smo mi uvijek isticani? Zato što je to najosjetljiviji dio. A nisam rekla da tamo nema.
Hvala lijepo. Zatim ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo, ne bih kolegice vas ispravljao, ali evo zbog zapisnika i budućnosti. Rekli ste da je jedan profesor medicinskog fakulteta upućen na psihijatrijsko vještačenje jer je prokazivao korupciju. To je neistina. Radi se o političkoj manipulaciji jednog čovjeka jer da želi prijaviti korupciju, onda on zna kuda se ode s tom prijavom. On je do sada poslao preko stotinu raznih dopisa pojedinim tijelima, medijima itd., a niti jedan dopis državnom odvjetništvu. Neka pošalje taj jedan, ako smatra da postoji korupcija, a neka ne koristi politiku za svoju osobnu promidžbu.
Hvala lijepo. Imamo prijavu jedne replike, uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa. Evo samo informacije radi. Kada pričamo o korupciji u zdravstvu, procjena jedne nevladine organizacije koja je obrađivala ovaj problem je da u Hrvatskoj godišnje u tom segmentu se utroši 3 milijarde kuna. 18% građana po nekim procjenama sudjeluje u procesu korupcije, odnosno na neki način liječnici su ili poklonom ili nečim donirani, s te strane znači ne možemo govoriti da nema apsolutno nikakve korupcije u zdravstvu.
Hvala lijepo. Odgovora nema. Dobro. Idemo dalje. Uvaženi zastupnik Boro Grubišić. Nema ga. Gubi pravo. Zatim uvaženi zastupnik Rajko Ostojić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ovaj čas nas je 8 plus 12, 12 jasno u SDP-u zastupnika u Hrvatskom saboru od kojih je 4 plus 1, 4 u SDP-u zdravstvena radnika, 1 sa druge strane uvaženog doma pa ću za početak reći medicinskim rječnikom što je korupcije. Korupcija je, ubiti rak. Opasna maligna bolest koja razjeda, uništava tri osnovne odrednice svake države. A tri osnovne odrednice svake države moral, o čemu je lijepo govorio kolega Bauk, kultura i tradicija. Moral, kultura i tradicija. I kolega Maras da ga podržavam i molim vas gospodine potpredsjedniče da prihvatite njegov prijedlog, da podržite naša dva člana u predsjedništvu Sabora, da je što je moguće prije se s jedne strane ustroji ta povjerenstva u sukobu interesa, s jedne strane. S druge strane da se o ovoj prevažnoj temi raspravlja na jedan javan, odgovoran, transparentan način ne koristeći samo kabelsku TV, gospođe uvažene Bilić Vardić nema, pa je ne mogu replicirati, vjerojatno nas prati na Internetu. S druge strane, također podržavam činjenicu i izjavu gospodina moga prijatelja Gordana Marasa da po indeksu korupcije ocjena 4,1 apsolutno, apsolutno moramo biti nezadovoljni, ja sam vrlo, vrlo nezadovoljan. Statistika je u biti neumoljiva. 4,1 nije dobro, kao što nas ima samo 20 ovdje, a govorimo o prevažnoj temi, s jedne strane ako smo napravili napredak u korupciji, onda stavite to u prime time, ispričavam se što govorim engleski ili najgledanije emisije, stavite sutra. Recite svi oni koji su zaslužni za to recite građanima Hrvatske, napravili smo 1,2,3. Hvalite se. Ja sam za to, hvalite se i dajte nam nadu, dajte nam nadu da u ove 3 odrednice, moral, kulturu i tradiciju za nas ima šansu. Ja se nadam da ima i uvjeren sam da ima, jer bez morala, kulture i tradicije nema društva. Statistika je neumoljiva, gospodin Maras je vrlo jasno rekao, da ide prije '99. godine bio nula -0,9, 1% bio je minus 1, ne plus, minus 1 kolega Maras. To je nevjerojatno. Nismo proizveli ništa 1999. Statistika je to. To je statistika, kao što je statistika da je inflacija prošli mjesec bila 6,4. Možemo mi to voljeti, ne voljeti, ali to je činjenica. To je činjenica kao što je i percepcija gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Percepcija je za javnu osobu, ja sam javna osoba, činjenica. Percepcija Transparents Internationala ili Europske unije 23 poglavlje da mi stojimo dobro s korupcijom je za mene kao saborskog zastupnika činjenica protiv koje se moramo boriti. To je percepcija, ali tako ocjenjuju 192 zemlje diljem svijeta i that it. To je statistika. I nije dobro. Nije dobro raspravljati na ovakav način, vraćati se u prošlost. Ja da sam zločest, znate da nisam zločest lako bih se vratio u prošlost, pa gledajmo u budućnost. Bauk je rekao sjajno strategos, odveo nas je u staru Grčku, Rim. Danas se to zove misija i vizija. Misija je što smo mi? Liječnici. Zastupnici u Hrvatskom saboru. Što je naš zadatak? Govoriti javno, odgovorno, transparentno, poštovati moral, kulturu i tradiciju, ali vizija je u biti strategija. Gdje mi idemo kolega Bauk. To je strategija, vizija. Jer napisali su papir državni tajnici, ali nema akcijskog plana ili postoji u nekim segmentima. To je vizija. 23 poglavlje, Europska unija, ali kako, s kim, na koji način pomaknuti se prema ocjeni 6,6 ili višoj, ja bih to volio vidjeti. U medicini postoje četiri tipa korupcije. Najgora i najlošija je dno dna, odnos liječnik pacijent. To je dno dna, to treba sankcionirati, detektirati i adekvatno kazniti. Drugo je oprema. Neophodno je provesti Zakon o opremi. U prošlom mandatu jedan lijepi dalmatinski grad je imao tri ministra. Kupili su im najsofisticiraniju opremu tom medicinskom centru, bolnici, neću je imenovati, koja stoji neupotrebljena. Zašto? Zato što nema dovoljan broj građana. Imamo sjajnih liječnika na tom mjestu, ali nema dovoljan broj građana koji mogu tu opremu iskoristiti. Kao što svi mobitele imamo, ali se nerijetko koristimo samo telefoniranjem, a platimo ih, osobito naša djeca i unuci, platimo ih ekstra. Kupili su i to je korupcija i to je razlog zašto u reviziji javne nabave je 10% u reviziji opaski na biti na zdravstvo. Drugo je farmaceutska industrija. Farmaceutska industrija je u krizi globalno govoreći i radi jaki atak na liječnike. Tu se treba oduprijeti. To je drugi tip korupcije i zato uređene države rade kliničke smjernice, rade posupnike, rade posupnike prema dijagnostici, rade posupnike prema terapiji, sve ono što treba raditi uređena država. Treći tip korupcije je akademska korupcija o čemu je govorila gospođa Jerković. Akademska korupcija je cijela lepeza, a la card, prvo specijalizacija. Jedan perfidni način akademske korupcije je stvaranje monopola u nekim specijalizacijama i suspecijalizacijama. Znate ono jedan liječnik ili dva ili tri i kako kolegice Bonačić kako u stomatologiji, tako i u medicini, sam ja ili nas 5 predamo drugima da idu, nedamo mladim ljudima da se školuju, onda kad uspijemo ih dati specijalizaciju onda nam kažu ali ja sam sam, ja ne mogu biti mentor. Mogu biti mentor samo jednome. Perfidna akademska korupcija, da ne govorimo o napredovanju između ostalog u različite akademije i zato se trebamo kao druge uređene države poštovati princip 4K, konkurencija, kompeticija, kvaliteta i kompetencija. Samo određena dva K, a to je konkurencija i kompeticija mogu roditi ostala dva K, mogu roditi kvalitetne i kompetentne medicinske radnike. Mogu stvoriti kvalitetne i kompetentne političare, javne ljude koji će otvoreno, odgovorno u pravom tajmu, bilo kad braniti svoj stav. Čini mi se da ta četiri K u niz društvenih segmenata našeg društva na žalost ne postoji. I na kraju ljudski resursi. Možemo sagraditi sjajne bolnice, sjajne domove zdravlja, ništa ako nemamo ljude. To mogu biti hramovi, te bolnice da izgledaju kao hramovi, kao muzeji. Evo rekao sam primjer jedan sjajan dalmatinski rad koji je imao tri ministra, imaju izvanrednu opremu, ali nema jednostavno ljudi. Bez ulaganja u ljude, u medicinare, u naše sjajne medicinske sestre, stomatologe, bolničare, biokemičare nema napretka. Isto tako u prošlom mandatu svjedoci smo da je jedan uvaženi član Vlade na odlasku mandata u dva mjeseca riješio dva radna mjesta na sveučilištu. Nevjerojatno sad radi na tri sveučilišta. Sjajno. Nevjerojatno. Ja sam sveučilišni profesor pa znam kako postoji ovo 4K. gospodin potpredsjednik to zna jer smo o tome u niz navrata govorili, konkurencija, kompeticija rađaju kvalitetu. I na kraju, linija učenja je u korupciji dugotrajna. Kod nas ta linija … [[Govornik se ne razumije.]] traje predugo i ja sam duboko, duboko zabrinut, prvo odazivom nas zastupnika, zastupnica i zastupnika da poštujem rodnu ravnopravnost i argumentima da se to prenosi internetom. Mislim da smo loše počeli ovu sjednicu. Nadam se da ćemo zaživjeti akcijski plan. Molim vas formirajte Povjerenstvo za sukob interesa i dajte da počnemo uvoditi i postajemo barem sljedećih godina što je bolji i bolji, odnosno lošiji, ali bolje ocjene na indeksu korupcije. Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče.
Hvala doktore. Dalje na redu prijava uvaženog zastupnika Vladimira Šišljagića. Nema ga. Gubi pravo za raspravu. Uvaženi zastupnik Ranko Ostojić. Nema ga. Gubi i on pravo za raspravu. I s time smo iscrpili pojedinačne prijave. Imamo obraćanje 5 minuta u ime kluba, uvaženi zastupnik Željko Jovanović u ime kluba SDP-a. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, državne tajnice, državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo ono što bih na početku u ime kluba želio reći, ali i svoje osobno ime, jedna je od najčešćih frustracija koje ja doživljavam od kada sam saborski zastupnik je odsustvo dijaloga. Vrlo rijetko se dogodi da mi razgovaramo, jer kada razgovaramo onda slušamo što kaže i pokušamo prihvatiti neka bolja rješenja nego što smo mi možda na početku sami imali. Nerijetko mi ovdje imamo samo monologe, monolog opozicije, monolog vladajuće koalicije, a najčešće razgovaramo kada se svađamo, a složiti će se da iz svađe zapravo nema rješenja. I pitam se kada će doći dan da u ovoj sabornici odluke koje donosimo budu odluke koje nastaju kao posljedica sile argumenata, a ne argumenata sile većine u Saboru. Možda će ova današnja naša rasprava dovesti do toga da strategija bude donesena na taj način. Da li će tako biti vidjeti ćemo da li je i jedna primjedba od ovih koje smo mi ovdje iznosili u dobroj želji da popravimo strategiju, jer mi smo tu strategiju pročitali, mi smo pokušali ponuditi rješenje koje će omogućiti da strategija suzbijanja korupcije bude bolja nego što je bila u trenutku kada je ušla u sabornicu. Mi imamo mogućnost da na najvišoj političkoj razini kao Sabor pokažemo da je borba protiv korupcije naš jedan od najvažnijih zadataka. Na početku sam rekao da je strategija samo okvir, a da slike u njemu nema. Ja smatram da je greška što nismo dobili akcijski plan ovdje, jer bi sigurno dio rasprava bio drugačije usmjeren. No tako je predlagač odlučio i tu se ne može ništa promijeniti. Dvije riječi o nacionalnom antikorupcijskom vijeću. Ja smatram ne zato što ga ja vodim nego zbog članova koji su u njemu, da smo ovih nekoliko sjednica pokazali da imamo i volju i snagu da zaista budemo saborsko tijelo koje će nadzirati da li se strategija i akcijski plan ostvaruju, a ako se ne ostvaruju nuditi rješenja da se to učini na kvalitetniji način. Stoga smatram u ime kluba predlažem da se i u strategiji i u akcijskom planu izričito navede da će ovo tijelo postati stalno saborsko tijelo sa svim ovlastima koje ta tijela imaju. I na kraju klub SDP-a poziva zaista sve saborske zastupnike i političke stranke da nacionalnim konsenzusom pokažemo spremnost ovog hrama demokracije u Hrvatskoj, da ćemo se suprotstaviti organiziranom kriminalu i korupciji. I opet kažem to će biti prvi korak, najlakši korak, oni poslije toga su puno teži. A prvi korak prema tom nacionalnom konsenzusu će valjda biti da se dio naših primjedbi da ne budem preveliki optimista, da se baš sve uvaže, ali nadam se da će i dio onoga o čemu smo govorili, predlagač prihvatiti.
Hvala lijepo. U ime kluba HDSSB-a, gospodin Šišljagić. Nema ga. Gubi pravo. I ovime smo iscrpili i raspravu u ime klubova. U ime predlagača za riječ se javio državni tajnik Dražen Bošnjaković. Tajniče izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovane gospođe i gospodo, evo mi smo slušali ovu raspravu, bilježili smo vaše prijedloge, vaše primjedbe. Nismo ulazili u samoj raspravi u nikakav dijalog, jer naprosto rasprava je imala jedan dobar ritam, jednu dobru dinamiku, cijeli niz dobrih ideja, dobrih misli je ovdje rečen i u svakom slučaju biti će u okviru akcijskog plana ugrađen. Ono što je bila jedna od dvojbi zbog čega ne strategija i akcijski plan zajedno, naprosto strategiju donosi Hrvatski sabor, a akcijski plan kao provedbeni dokument donosi hrvatska Vlada. Hrvatska Vlada moći će je u tijeku zapravo i puno brže i puno efikasnije mijenjati, jer jednostavnija je i procedura. Ono što osjećam iz ove rasprave da će ona biti, da će naša strategija biti podržana i to je ono što mi je drago da ćemo, ja vjerujem da će ovaj Sabor pokazati jedno jedinstvo kod donošenja ovog dokumenta. Dokument ima sve one osnovne elemente koje treba imati, osnovna načela, osnovne ciljeve dao je pregled u svakom segmentu, otprilike rekao i glavne puteve kojima ćemo se kretati u toj borbi i smatram da je ovo jedan vrlo dobar okvir. Slažem se sa svima onima koji su rekli da sam ovaj dokument za sebe neće značiti ništa bez provedbe, bez konkretnih akcija. Ono što je rečeno i što je izraženo kao dvojba, da li postoji politička volja za tu tešku i dugoročnu utakmicu protiv korupcije. Tu su postavljene određene dvojbe da to ne postoji, da je to samo ovako dokument. Ja moram reći doista snažna politička volja postoji da tu utakmicu dobijemo, da postignemo još bolje rezultate. Ja moram reći sami koeficijent kao koeficijent ne znači nam previše, nismo zadovoljni sa 4,1 želimo i više. Naravno da želimo više. Ono što je značajno, vidite mi smo ipak podigli za 34% broj osuda kaznenih djela koji u sebi sadrže korupciju. To je bitan iskorak, to je bitan rezultat i to je ono što upravo govori o našoj političkoj volji. Ali ne samo to, zadnjih godina odjeknule su u javnosti, odjeknule su akcije koje je naš USKOK proveo, o kojima ste i vi danas govorili. Mnogi ste rekli da se godinu dana o tome ništa ne govori. Svi moramo znati i svi znamo da su kaznena djela korupcije vrlo složena kaznena djela, teško su dokaziva, vrlo su teški postupci. Međutim ono što je veliki plus i ono što je pozitivno za sve ove postupke u tijeku oni su, itekako odjekuju u javnosti. Nakon toga u Hrvatskoj više mnoge stvari nisu iste kao što su bile jučer. Oni itekako utječu i na percepciju ali ono što je važnije i na ponašanje. Vjerujte mi nakon «Maestra», nakon «Gruntovne», nakon «Dijagnoze» teško će se službenici, dužnosnici odlučivati ući u onakve aranžmane kao što je to bilo prije toga. Ali to je tek jedan korak u ovoj teškoj utakmici. Postoje, gospodin zastupnik Ostojić rekao, sviđa mi se ta komparacija da je korupcija kao rak. Točno je. Međutim mi imamo kemoterapiju za to u toj utakmici i to su reforme jer tko je plodno tlo za korupciju? Plodno tlo za korupciju je nered. To je situacija kada institucije ne funkcioniraju, kada pravna država ne funkcionira. I sada kolege da vas pitam da li je Hrvatska neuredna? Da li je naš sustav sustav koji počiva na nefunkcioniranju? Ja mislim da ne možemo reći takvu ocjenu. U svim segmentima ima jako puno prostora da idemo naprijed i to je doista točno međutim naš sustav funkcionira. I ono što je još vrlo bitno i za tu političku volju i snagu te volje koju hrvatska Vlada iskazuje. Mijenjamo sustav na način da stalno provodimo reforme. Ne zaboravimo mi smo još uvijek zemlja u tranziciji. Tranzicija je jedno teško razdoblje gdje mijenjamo sustav, gdje mijenjamo institucije, gdje mijenjamo svijest. Mi smo još uvijek u tom postupku. A sjetimo se samo prije nekoliko dana ministar Šuker od Svjetske banke primio je nagradu kao zemlja koja najuspješnija je u provođenju reforme od svih tranzicijskih zemalja u Europi a druga na svijetu iza Egipta. E reforme su ono što dovodi red u naš sustav, a red u našem sustavu znači kemoterapiju protiv ove teške bolesti. I ja vjerujem da ćemo zajedno ovo kako je i predsjednik Nacionalnog vijeća rekao da ćemo zajedno zaista polučiti još bolje rezultate u sljedećem razdoblju. Hvala svima na raspravi. Hvala svima na dobrim prijedlozima. Hvala lijepa.
Hvala lijepo državnom tajniku i na kraju ove zasigurno i odgovorne i ozbiljne i vrlo kvalitetne rasprave puno toga je upravo doktorski pojašnjavano. Prema tome da tako onda i završimo da smo detektirali vrstu bolesti. Da smo i terapiju na neki način odredili ali da bi se ozdravilo treba i piti znate tablete. Tak mi kažemo u Podravini. I zato ću ja evo za večeras ovo privesti kraju. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti jelda rekao bi Luka. A nastavljamo s radom sutra u 9 i 30. Ugodna večer i laku noć! [[Upadica: Po dnevnom redu, prema dnevnom redu.]] Po dnevnom redu kojega smo danas izglasali.
Prelazimo na Prijedlog Strategije suzbijanja korupcije. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog Strategije suzbijanja korupcije. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova 84 glasa za i jedan suzdržan prihvaćen Prijedlog Strategije suzbijanja korupcije. Dame i gospodo zastupnici, dobro jutro svima, nastavljamo s radom. Nastavljamo sa radom i prelazimo na točku dnevnog reda: 2. Prijedlog zakona o elektroničkim komunikacijama, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 96; Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske, hitni postupak primjenjuje se u skladu sa člankom 161. Poslovnika, prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pomorstvo, promet i veze, odbor za informiranje, informatizaciju i medije, Odbor za europske integracije i Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Izvješća ste primili na sjednici. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Državni tajnik u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture, gospodin Dražen Breglec. Izvolite.