Poštovana gospodo zastupnice i zastupnici, kolegice i kolege zastupnici Hrvatskog sabora, sve vas srdačno pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade Republike Hrvatske poštovanog gospodina Zorana Milanovića, potpredsjednice Vlade i potpredsjednike Vlade nazočne na ovoj sjednici Hrvatskog sabora. Ovom sjednicom započinjemo redovito zasjedanje Hrvatskog sabora koje je prema odredbama važećeg Ustava Republike Hrvatske i Poslovnika Hrvatskog sabora počinje sa 15. siječnjem i završava 15. srpnjem. Pozivam vas da na početku sjednice odamo počast Domovini izvođenjem himne "Lijepa naša domovino". - Izvođenje himne "Lijepa naša domovino" – Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici, predsjedniče, članovi Vlade pozivam vas da minutom šutnje odamo počast palim hrvatskim braniteljima i svim civilnim žrtvama rata i svim palima za Hrvatsku. - Minuta šutnje – Neka im je vječna slava i hvala. Kolegice i kolege zastupnici, zapisnike sa 10. i 11. sjednice Hrvatskog sabora primili ste na sjednici. Ima li primjedbi na zapisnike Hrvatskog sabora? Utvrđujem da nema. Utvrđujem da smo time usvojili zapisnike sa 10. i 11. sjednice Hrvatskog sabora u predloženom tekstu. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda sjednice Hrvatskog sabora. Uz poziv za sjednicu primili ste prijedlog dnevnog reda. Na sjednici vam je podijeljen konačni prijedlog dnevnog reda. U konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam 8 novih točaka. To su: 1. Prijedlog zakona o reprezentativnosti udruga poslodavaca i sindikata, prvo čitanje, P.Z. br. 601. 2. Prijedlog zakona o provedbi prodaje nekretnina i pokretnina u ovršnom postupku, prvo čitanje, P.Z. br. 602. 3. Prijedlog zakona o izvlaštenju i određivanju naknade, prvo čitanje, P.Z. br. 598. 4. Prijedlog zakona o turističkoj inspekciji s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 600. 5. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o tržištu toplinske energije s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 599. 6. Izvješće o radu probacijske službe za 2012. godinu. 7. Prijedlog Godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti Republike Hrvatske za 2014. godinu. 8. Poslovnik Povjerenika za informiranje, potvrđivanje. Članak 205. Poslovnika Hrvatskog sabora određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. Napominjem da o hitnosti postupka kod donošenja zakona koji nose oznaku P.Z.E. ne odlučujemo u skladu sa člankom 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. To su zakoni pod točkama 1. i 2. konačnog prijedloga dnevnog reda. Napominjem da smo zakon pod točkom 21. dnevnog reda po hitnom postupku uvrstili na 10. sjednici Hrvatskog sabora pa je prenesen u ovaj dnevni red. Za donošenje po hitnom postupku predloženi su zakoni pod točkama dnevnog reda od točke 3. do točke 20. Od točke 22. do točke 35., točka 38., točka 42. i 44., točke 48. i 49., točka 51., točka 55. i 56., točka 59. i točka 62. Sad bih ja trebao čitati nazive, pune nazive tih zakona, a ja predlažem s obzirom da smo ih obilježili po točkama dnevnog reda da to ne činim jer bi to trajalo zaista pola sata. Ako mislite da treba sugerirajte mi iz klupa. Ocjenjujem da ne. Pa pitam da li netko od zastupnika ima primjedbi na hitni postupak kod donošenja predloženih zakona? Nema. Prelazimo na glasovanje o hitnosti, a ne treba nema primjedbi. Hvala lijepa, sugestija kolegice tajnice. Možemo preći onda, samo malo. … [[Upadica se ne razumije.]] Hvala lijepa. Dobro. Dakle, pisanih prigovora na prijedlog dnevnog reda koji sam uputio u poziv za sjednicu nije bilo te se taj dnevni red u skladu s člankom 225. stavak 3. Poslovnika Hrvatskog sabora smatra usvojenim. U skladu s člankom 225. stavak 4. Poslovnika prigovor se sada može podnijeti samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv na sjednicu. Ima li netko od zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red točaka 1. Prijedlog Zakona o reprezentativnosti udruga poslodavaca i sindikata, prvo čitanje, P.Z.E. br. 601. 2. Prijedlog Zakona o provedbi prodaje nekretnina i pokretnina u ovršnom postupku, P.Z. br. 602. 3. Prijedlog Zakona o izvlaštenju i određivanju naknade, prvo čitanje, P.Z. br. 598. 4. Izvješće o radu Probacijske službe za 2012. godinu. 5. Prijedlog Godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH za 2014. godinu 6. Poslovnik povjerenika za informiranje i potvrđivanje Nema primjedbi. Poštovane kolegice i poštovane kolege zastupnici dnevni red je time utvrđen. U skladu sa člankom 228. Poslovnika ja bih sada morao i trebao objaviti utvrđeni dnevni red čitajući ukupno 120 točaka dnevnog reda. Predlažem, ako se s time slažete, da ga ne čitam u cijelosti nego mi dopustite da objavim da je dnevni red utvrđen onako kako sam ga predložio u konačnom prijedlogu dnevnog reda. Šutnja znači odobravanje, hvala lijepa. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,00 SATI]] Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici nastavljamo sa zasjedanjem. Na temelju članka 226. Poslovnika Hrvatskog sabora. Predlažem dopunu dnevnog reda 12. sjednice Hrvatskog sabora sa sljedećim točkama: Prijedlog zakona o radu P.Z. br. 606; 2. Prijedlog zakona o sudjelovanju radnika u odlučivanju i Europskom društvu i u Europskoj zadruzi, prvo čitanje, P.Z.E br. 608; 3. Prijedlog zakona o Europskim radničkim vijećima, prvo čitanje, P.Z.E. br. 604; 4. Prijedlog zakona o zaštiti na radu, prvo čitanje, P.Z.E. br. 607; 5. Prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj službi sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 610; 6. Prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o trgovini s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 603; 7. Prijedlog zakona o izmjeni zakona o elektroničkoj trgovini s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 605; 8. Prijedlog zakona o Izmjeni zakona o elektroničkom potpisu s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 609; 9. Prijedlog zakona o zaštiti osoba sa duševnim smetnjama, prvo čitanje, P.Z. br. 612; 10. Prijedlog zakona o financijskom poslovanju i računovodstvu neprofitnih organizacija, prvo čitanje, P.Z. br. 611; 11. a) Prijedlog odluke o razrješenju članice Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja; b) Prijedlog odluke o imenovanju članice Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja;
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Nažalost praksa da Vlada upućuje zakone po hitnom postupku se nastavlja i ne vidimo nikakvog razloga sukladno našem Poslovniku da zakoni pod rednim brojem 5., 6., 7. i 8. idu po hitnom postupku. Mislim da mogu ići u normalnu proceduru. Na kraju krajeva da je to najbolje, da je to tako najbolje su pokazali zakoni koje smo usvajali, o kojima smo raspravljali prošli tjedan koji su početkom 12. mjeseca uvršteni po hitnom postupku a mi smo ih usvojili praktički krajem 1. mjeseca. I tu se jasno pokazalo da nam je Vlada uvaljala da tako kažem nešto što nije tako. Mi se nažalost nismo držali svog Poslovnika i to smo prihvatili. To je isto tako i sa ovim zakonima. U obrazloženju nema nikakvog razloga za hitni postupak i stoga se Klub Hrvatske demokratske zajednice protivi tome i tražimo glasovanje o tome.
Dobro. Poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Ja se ispričavam poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora ja nemam, u ime Kluba govorim, primjedbe na točke o kojima se očitovao gospodin Šuker nego na prijedlog, na uvrštavanje na dnevni red Prijedlog zakona o radu. I mogu obrazložiti zbog čega?
Ne sada. Sada ne, jer je to P.Z.E. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro. Prelazimo na glasovanje. Razumjeli smo glasovanje. Idemo najprije odlučiti tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj službi, P.Z. br. 610? Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj službi i to 84 glasa za i 32 glasa protiv. 2. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovini, P.Z. br. 603? Molim da se izjasnimo. Hvala. Tko je protiv? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 84 glasa za i 33 glasa protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovini, P.Z. br. 603. 3. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o elektroničkoj trgovini, P.Z. br. 605.? Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 84 glasa za i 32 glasa protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o elektroničkoj trgovini, P.Z. br. 605. 4. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o izmjeni Zakona o elektroničkom potpisu, P.Z. br. 609. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o elektroničkom potpisu, P.Z. br. 609. i to 84 glasa za i 32 glasa protiv. Ima li sada netko od zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točaka? Ima. Poštovani zastupnik Branko Vukšić sada i poštovani zastupnik Božinović.
Uvaženi predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice i kolege Hrvatski laburisti protive se uvrštenju Prijedloga zakona o radu na dnevni red zbog toga što taj zakon koji je prevažan za čitavu Republiku Hrvatsku, za sve obespravljenije radnike nije donesen prijedlog u razgovoru sa socijalnim partnerima. Znamo da je Vlada čitavo vrijeme najavljivala kako je najvažnije raspravljati takva pitanja sa partnerima, a važan, najvažniji partner socijaldemokratskoj Vladi sasvim sigurno bi trebali biti radnici odnosno sindikati, odnosno sa sindikatima su prekinuti razgovori, a prekinuti su razgovori zbog toga što Vlada ultimativno inzistira na onim odredbama koje sindikati ne prihvaćaju. Nije bilo dovoljno volje da se s njima porazgovara do kraja. Zato vas molimo, zapravo zahtijevamo da skinete sa dnevnog reda i da nastavite pregovore i da u što kraćem vremenu stavite to na dnevni red, ali uz suglasnost sindikata ako vam je stalo do socijalnog dijaloga. Ako ne, to je samo dokaz da je to silovanje demokracije.
Poštovani zastupnik Davor Božinović.
Hvala gospodine predsjedniče. Niste bili jutros. Probat ću samo ukratko reći. Raspravljali smo o planu usklađivanja hrvatskog zakonodavstva sa pravnom stečevinom EU za 2014. godinu. Dokument ima 42 zakona koji su planirani da se usvoje kao europski zakoni sa oznakom P.Z.E. Uspoređujući ovaj dnevni red i taj plan koji je uputila Vlada vidim da već prva tri zakona koja su na dnevnom redu nisu predviđena kao dio zakonodavne aktivnosti Hrvatskoga sabora u smislu prenošenja, odnosno usklađivanja sa pravnom stečevinom EU za 2014. godinu.
Šta predlažete? Prigovarate uvrštavanju u dnevni red, je li o tome raspravljamo?
A gospodine predsjedniče nešto nije u redu?
Da, da. Ali šta predlažete?
Po meni to ne može tako ići. Ovo je ozbiljan Dom. Dakle, mi u istom danu u razmaku od 10 minuta donosimo plan zakonodavnih aktivnosti koji kršimo sa prijedlogom dnevnog reda koji se odnosi na zakone koji imaju P.Z.E. Ja sam kazao i prošle godine je tako bilo. Imali smo 108. U planu 157 smo usvojili kao Sabor.
Poštovani zastupniče razumio sam vas da je neusklađen program.
Ja mislim da je to pitanje za vas.
Da. Ja sam vas razumio, ja ću vam i odgovoriti. Da je neusklađen program koji ste prije raspravljali u Hrvatskom saboru sa predloženim dnevnim redom. Uskladit će se valjda program, a za to ima vremena. A sada pitanje samo dnevnog reda. Molim, dakle program iz prošle godine je predvidio ovu točku dnevnog reda. Prema tome, molim da se izjasnimo. Ima još ruku u zraku. Poštovani zastupnik Milorad Pupovac.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege. Što se stava Kluba zastupnika SDSS-a tiče mi smatramo da je ovo iznimno važan zakon. Znamo da je Vlada na tome dugo radila i da nije olako donijela odluku, ali mi mislimo da bi bilo dobro da se još jedan puta razmotre svi argumenti za i protiv i da Predsjedništvo Sabora prije izglasavanja ovoga raspravi pitanje relevantnosti argumentacije koja nam se predlaže.
Hvala lijepa. Nema više ruku u zraku. A ima. Poštovana zastupnica Jadranka Kosor.
Kako ne. Gospodine predsjedniče ja sam i prva digla ruku ali me niste vidjeli jer sam tu visoko. Dakle, predlažem da Vlada skine oznaku P.Z.E. sa ovih zakona koji se predlažu uvrstiti jer smo u 2014. godini i zaista ti zakoni nisu bili u planu za 2014. Jesu li bili za 2013. ta godina je dame i gospodo davno prošla. Prema tome, mi smo sada u ovoj godini i moj prijedlog je neka Vlada skine te oznake P.Z.E. i onda neka većina odluči što ćemo dalje s tim zakonima. Hvala vam.
Hvala lijepa. Sad ćemo se o prijedlogu izjasniti. Prijedlog je poštovanog zastupnika Branka Vukšića i poštovane zastupnice Jadranke Kosor da se ne uvrsti u dnevni red točka 1. prijedloga Zakona o radu. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? Dobro. Molim da se izjasnimo tko je za to da ostane, da se uvrsti u dnevni red prijedlog Zakona o radu, prvo čitanje, P.Z.E. br. 606? Možemo li se izjasniti, tko je za? … [[Upadica se ne razumije.]] Da se uvrsti, da ostane. Hvala. Tko je protiv? Hvala lijepa. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova uvršten u dnevni red prijedlog Zakona o radu, prvo čitanje, P.Z.E. br. 606 i to sa 81 glasom za i 37 glasova protiv. Hvala lijepa. Sada prelazimo na odlučivanje, izglasavanje obrađenih tema. Poštovane kolegice zastupnice, poštovani kolege zastupnici u Hrvatskom saboru. Nastavljamo sa plenarnim zasjedanjem Hrvatskog sabora. Jedna molba, da najprije utvrdimo da najavljenu točku dnevnog reda nećemo jutros raditi. To su Izvješća o radu Programskog vijeća HRT-a i sva izvješća o HRT-u jer je nadležno radno tijelo zatražilo da se pričeka sa dobivanjem stajališta Vlade RH. U skladu sa člankom 228.to je moguće zadovoljiti jer je i praksa tada bila pa predlažem da idemo raspraviti -Izvješće o provođenju Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina i o utrošku sredstava osiguranih u Državnom proračunu Republike Hrvatske za 2012.godinu za potrebe nacionalnih manjina. Imam ruku u zraku, poštovani zastupnik Jasen Mesić.
Poštovani predsjedniče. S obzirom da je u petak bilo najavljeno da će se raspravljati o izvještajima o HRT-i i s obzirom da za dio te točke koja je evo tako čudno skrojena s obzirom da tako nije postojala u dnevnom redu postoje mišljenja Vlade držimo da se je veći dio ove točke koja je od petka do danas povučena i skinuta s dnevnog reda moglo raspravljati i sukladno tome HDZ-a traži stanku od 15 minuta.
Poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Iz istih razloga tražimo stanku.
Samo malo da zapišem, poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Iz potpuno istih razloga tražimo stanku od 15 minuta.
Nema više zahtjeva za stankom. Molim vas ne mogu vam ja zapamtiti ni puno važnije stvari, dignite se, uključite se da ide u zapisnik. Izvolite, poštovani zastupniče Kajin.
Bio bih vas samo zamolio gospodine predsjedniče na ovu intervenciju u dnevnom redu koja se dogodila i da su se ljudi očigledno pripremali za neke druge točke, ako možemo doznati do kuda po ovom dnevnom redu idemo danas? Do koje točke?
Zavisi od vas zastupnika koliko ćete se prijaviti za raspravu, sve točke na dnevnom redu su akutne i ako se [[Upadica Kajin: A sa čime se starta sutra ujutro, barem to da znamo.]] Gdje stanemo danas, nastavljamo sutra. Svi zastupnici moraju biti upoznati sa dnevnim redom, jesu upoznati i još nešto moram reći da je predsjedništvo Sabora, dakle svi predstavnici klubova prije početka sjednice dogovorili smo se da će Izvješća koja su u dnevnom redu biti odrađena u trećem tjednu Hrvatskog parlamenta. To je treći tjedan danas. Određujem stanku, vidimo se u pet do deset. Hvala lijepo, u 9,55 počinjemo raditi. Hvala. Očekujem takvu pamet od zastupnika. Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici možemo nastaviti sa zasjedanjem. Sada ćemo u skladu sa uobičajenom praksom najprije na temelju članka 226. Poslovnika Hrvatskog sabora dopuniti dnevni red sljedećim točkama: 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sustavu državne uprave, prvo čitanje, P.Z. br. 619; 2. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pružanju usluga u turizmu s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 614; 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 613; 4. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o boravišnoj pristojbi s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 615; 5. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o građevnim proizvodima s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 616; 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim poslovima i ovlastima, prvo čitanje, P.Z. br. 618; 7. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o kazalištima s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 617; Na temelju članka 205. Poslovnika određeno je da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. Ima li netko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja predloženih zakona? Da. Poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora mislim da bi ovo mogli snimiti da ne ponavljamo svaki puta. Sukladno članku 204. našeg Poslovnika stavku 1. koji kaže iznimno zakon se može donijeti po hitnom postupku kad to zahtijevaju osobito opravdani razlozi koji u prijedlogu moraju biti obrazloženi. Ja ne vidim nikakvog razloga niti je to posebno obrazloženo da se zakoni pod rednim brojem 2., 3., 4., 5. i 7. u ovom prijedlogu vašem za nadopunu dnevnog reda donose po hitnom postupku. Hitnost je možda jedino zbog toga što resorna ministarstva nisu odradila svoj posao na vrijeme. Jer ako govorimo o ovim turističkim zakonima onda je bilo logično da se o njima raspravimo u 11. i 12. mjesecu i da ih donesemo. Ali raspravljati o ovakvim zakonima po hitnom postupku nažalost donose se nekvalitetne stvari koje nas kasnije tjeraju na izmjene zakona. Ja vas lijepo molim kao predsjednika ovog Visokog doma da utječete na to da nam Vlada više ne šalje jer nema potrebe, nisu pregovori ni ništa da o zakonima normalno raspravljamo u dva čitanja.
Hvala lijepa. Utječem, prema mogućnostima i prema ocjeni prioriteta. Sada ćemo primjedbu razriješiti glasovanjem. Molim da se utvrdi kvorum. Hvala lijepa. Imamo dovoljno za odlučivanje o svim stvarima. Idemo se izjasniti, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pružanju usluga u turizmu, P.Z. br. 614; Molim da se izjasnite. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 83 glasa za i 30 glasova protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pružanju usluga u turizmu, P.Z. br. 614; Drugo, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti, P.Z. br. 613; Molim dizanjem ruke da se izjasnite. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 83 glasa za i 31 glas protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti, P.Z. br. 613; Treće, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o izmjenama Zakona o boravišnoj pristojbi, P.Z. br. 615; Molim dizanjem ruku da se izjasnite. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 82 glasa za, 31 glas protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o boravišnoj pristojbi, P.Z. br. 615. Četvrto, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o izmjenama Zakona o građevnim proizvodima, P.Z. br. 616; Molim dizanjem ruke da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 82 glasa za, 31 glas protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o građevnim proizvodima, P.Z. br. 616; Peto, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o izmjenama Zakona o kazalištima, P.Z. br. 617; Molim dizanjem ruke da se izjasnite. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 82 glasa za, 32 glasa protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o kazalištima, P.Z. br. 617. Ima li netko od zastupnika na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točaka dnevnog reda? Nema. Utvrđujem da nema. Poštovane kolegice i poštovane kolege zastupnici. Dnevni red je time dopunjen. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,00 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, molim vas da zauzmete mjesta. Poštovane zastupnice i zastupnici, na inicijativu Odbora za ravnopravnost spolova pozivam vas da ustanete kako bi se Hrvatski sabor pridružio Svjetskoj kampanji One billion rising, Milijarda ustaje protiv nasilja nad ženama. Ovom se kampanjom želi pokazati predanost i solidarnost s borbom protiv nasilja u svijetu budući da prema statistikama UN-a milijarda žena u svijetu proživljava nasilje. Molim vas da ustanete i molim službenog fotografa da nas fotografira. Evo zahvaljujem svima. Molim mir! Na temelju članka 226. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem dopunu dnevnog reda točkom – Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Ima li tko od zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red Izvješća Mandatno-imunitetnog povjerenstva? Nema. Gospođe i gospodo zastupnici dnevni red je dopunjen.
Evo gospodine predsjedniče, uz dogovor sa don Grubišićem a vis a vis novih okolnosti oko Mirne tražim ispred Kluba nezavisnih zastupnika stanku. Zašto? Jer oni koji viču dalje od Mirninih nekretnina sami pokušavaju se domoći tih istih nekretnina. Pokušavaju za ništa doći do kapitala vrijednog nekoliko stotina milijuna kuna. Nećemo im dati i zato nam dopustite da nakon stanke iznesemo sud kluba.
Već ustaljena praksa u Hrvatskom saboru prije početka redovitog razmatranja materije. Damir Kajin, nezavisna lista. Branko Vukšić, Hrvatski laburisti.
Isto iz istih razloga.
HDZ. Đuro Popijač.
Iz istih razloga tražimo stanku.
Razumijem. Ima još netko? Određujem stanku, možemo li u petnaest do 10?. U petnaest do 10 nastavljamo, hvala. Poštovane kolegice i kolege, sada u uobičajeno vrijeme i na temelju članka 226. Poslovnika Hrvatskog sabora umjesto produžetka rasprave predložit ću dopunu dnevnog reda 12. sjednice Hrvatskog sabora sljedećim točkama. Prvo je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumama, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 620; Drugo, Prijedlog zakona o državnim potporama, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 625; Treće, Prijedlog zakona o factoringu, prvo čitanje, PZ br. 621; Četvrto, Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o potpori poljoprivredi i ruralnom razvoju, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 624; Peto, Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o međunarodnim mjerama ograničavanja, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZE br. 623; Šesto, Prijedlog zakona o provedbi Uredbe Europske unije br. 649/2012 o izvozu i uvozu opasnih kemikalija, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZE br. 622; Sedmo, Prijedlog odluke o imenovanju člana Nadzornog odbora Hrvatske Radiotelevizije; Osmo, Prijedlog odluke o proglašenju "Nacionalnog dana Nikole Tesle" - predlagatelji zastupnici u Hrvatskom saboru Mirela Holy, Damir Kajin i Davor Bernardić. U skladu s člankom 205. Poslovnika koji određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku, napominjem da o hitnosti postupka kod donošenja zakona koji nose oznaku PZE ne odlučujemo nego u skladu sa člankom 206. Poslovnika Hrvatskog sabora ti zakoni su pod brojem 5 i 6 prijedloga dopuna dnevnog reda za te uređena. Ima li netko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja ostalih predloženih zakona? da. Poštovani potpredsjednik doma Željko Reiner.
Poštovani gospodine predsjedniče, pa mi smo se nadali da će konačno prestati ova praksa guranja zakona po hitnom postupku, zakona koji ni po čemu ne treba ići po hitnom postupku i uopće ne zadovoljavaju uvjete Poslovnika, a nažalost to se ponovno događa. To se događa kontinuirano i 2/3 zakona koje smo mi u zadnje vrijeme donijeli, donosili su se po hitnom postupku. Svaki puta ili možda pretjerujem, u velikom broju slučajeva dogodilo se nakon toga da se dva, tri ili četiri mjeseca kasnije predlagač shvatio da je ishitreno i nepotrebno gurao taj zakon po hitnom postupku i mi smo ponovo odlučivali o istom zakonu po hitnom postupku. Neki su tako išli četiri i pet puta. To je potpuno besmisleno i štetno po rad ovoga Sabora i itekako imamo primjedbe na to. A jedna manja primjedba je, mi ćemo naravno raspravljati o tome kad dođe na dnevni red, ali čini mi se upravo nevjerojatnim da svi znalci financijskih struka i ekonomske struke nisu uspjeli pronaći hrvatski izraz za factoring pa u ovom Hrvatskom saboru mi raspravljamo o zakonu koji ima u naslovu factoring. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Poštovani zastupnik Boro Grubišić, također.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, ja bih imao primjedbu na primjenu hitnog postupka u točkama 1 i 3. Dakle pod broj 1 je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumama, s konačnim prijedlogom zakona. Slušajući i čitajući novinske članke i medijske istupe vidimo da se radi zapravo o eksproprijaciji šuma i krčenju šuma, a u svezi izgradnje golf igrališta. Ako je to toliko hitno, pa najbolje da nam se kaže tko to osobno ili pak koja firma gura izmjene toga zakona i zašto hitni postupak u Hrvatskom saboru zbog jedne ili dvije osobe ili jedne ili dvije firme. Kao drugo, slažem se sa gospodinom potpredsjednikom da ovako ova riječ factoring iskreno govoreći iako poznajem engleski mogu pretpostaviti puno toga o čemu se tu radi, ali naslov zakona Prijedlog zakona o factoringu, ne znam ni kako bi izgovorio, ne pripada u ovaj Visoki dom. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Poštovana zastupnica Mirela Holy, također.
Poštovani predsjedniče, protivim se uvrštavanju u hitnu proceduru Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumama. S obzirom na to ovaj zakon nije prošao temeljnu javnu raspravu i nije prošao odredbe vezano uz Zakon o zaštiti okoliša koji nalažu raspravu od mjesec dana. S obzirom da se ne radi o europskom zakonu i da ova problematika nije doista od hitne procedure smatram da nisu stečeni nikakvi uvjeti da Zakon o šumama, odnosno izmjene i dopune Zakona o šumama idu u hitnu proceduru.
Sada ćemo primjedbe, djelimično opravdane, odlučiti na demokratski način glasovanjem pa ćemo vidjeti. Pa da provjerimo stanje, brojno stanje zastupnika u Hrvatskom saboru. Hvala lijepa imamo 116 zastupnika prisutno na sjednici ovdje. Dolaze još neki. Imamo dovoljan broj zastupnika koji mogu odlučivati o svim stvarima. Molim najprije idemo odlučiti o hitnosti postupka. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumama, P.Z. br. 620. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo za hitnost postupka? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Može li rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova 79 glasova za, 37 glasova protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumama, P.Z. br. 620. Drugo, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o državnim potporama P.Z. br. 625. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 80 glasova za, 36 glasova protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o državnim potporama, P.Z. br. 625. Treće, molim tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o potpori u poljoprivredi i ruralnom razvoju, P.Z. br. 624. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o potpori u poljoprivredi i ruralnom razvoju, P.Z. br. 624. i to sa 80 glasova za i 36 glasova protiv. Hvala vam lijepa. Ima li netko od zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točaka dnevnog reda? Nema. Poštovane kolegice i poštovane kolege zastupnici dnevni red je time dopunjen. A sada ćemo sa uobičajenom praksom u Hrvatskom saboru, najprije dopuniti dnevni red ali prije toga molio bih da utvrdimo brojno stanje kvoruma u Hrvatskom saboru. Hvala lijepo. Imamo dovoljan broj glasova da možemo odlučivati o svim stvarima. Na temelju članka 226. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem dopunu dnevnog reda sljedećim točkama. 1. Prijedlog zakona o zaštiti potrošača s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 630; 1. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni zakona o unapređenju poduzetničke infrastrukture, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 627; 3. Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između RH i Europske banke za obnovu i razvoj za projekt modernizacije HŽ infrastrukture s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 628. 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izboru članova u Europski parlament iz RH s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 629. 5. Prijedlog odluke o imenovanju glavnog državnog odvjetnika RH. 6.Prijedlog odluke o imenovanju člana Državnog odvjetničkog vijeća iz reda zastupnika. I 7. Prijedlog odluke o imenovanju članova Povjerenstva za fiskalnu politiku. Na temelju članka 205. Poslovnika koji određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku, napominjem da u hitnosti postupka kod donošenja zakona koji nose oznaku P.Z.E. ne odlučujemo, u skladu sa člankom 206. Poslovnika Hrvatskog sabora, to je zakon pod točkom 1. prijedloga dopuna dnevnog reda. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja drugih predloženih zakona? Da. Poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Smatramo da za Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o unapređenju poduzetničke infrastrukture s konačnim prijedlogom zakona, nisu ispunjeni uvjeti koji su propisani člankom 204. našeg Poslovnika. Tim više što, gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, mi smo o ovom zakonu raspravili prije nepunih 2, 2 i pol mjeseca. Ovaj zakon je trebao biti podloga za taj investicijski zamah u RH koji će se dogoditi ove godine, sad je kraj drugoj mjeseca ove godine, nama se sada nude izmjene zakona o kojima smo raspravljali prije nekoliko mjeseci.Pa to ukazuje na jednu veliku neozbiljnost. Druga stvar, mislim da je krajnje vrijeme da netko zbog toga što ne zna što će napraviti kada predlaže zakon, prestane maltretirati ovaj Visoki dom. Jer bolje je kad se zakon predlaže u dva čitanja, možda bi netko u raspravi, a možda je spomenuo razloge zbog čega idemo sada u izmjene ovog zakona po hitnom postupku jer kad je čitanje, kad je zakon u dva čitanja onda postoji određena vremenska distanca između dva čitanja i stvari se naprave jer ovakvi zakoni se ne donose u tijeku godine. Osobito ne u državama kao što je Hrvatska i koja se nalazi u ovakvim gospodarskim problemima kao što se mi nalazimo, prema tome gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora mi tražimo glasovanje o hitnosti ovog postupka, ali smatramo da ne postoji nikakva opravdanost temeljem članka 204.
Razumijem. Nema drugih ruku u zraku. Idemo odlučivati o primjedbi kluba HDZ-a. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o unapređenju poduzetničke infrastrukture, P.Z. br. 627. Molim dizanje ruke da se izjasnimo, tko je za hitnost? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Molim rezultat. Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova, 80 glasova za i 25 glasova protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o unapređenju poduzetničke infrastrukture, P.Z. br. 627. Da li netko od zastupnika ima prigovor na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točaka dnevnog reda? Da. Poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, shvaćajući tešku situaciju u HŽ-u i svim onim poduzećima koja su nastala iz njih, ja u ime kluba HDZ-a želim upozoriti ovaj Dom na ne jednu stvar koja se nažalost ponavlja. Prvi put je bila u jednom drugačijem obliku 2002. godine, a sada mi donosimo odluku o stvaranju deficita za 2015. i '16. godinu, '17. Zašto? Zato što je evidentno da se ovim jamstvom daje jamstvo za kredit koji HŽ infrastruktura neće moći vračati nego će se on vračati iz državnog proračuna. A istovremeno dok su ta sredstva bila u državnom proračunu, pogledajte si proračun 2011., pogledajte danas pa ćete vidjeti da sredstva za HŽ su smanjena za milijardu i još nešto kuna. Dakle, kolegice i kolege dobronamjerno da sutra, 2016. kada dođe do promjene vlasti, netko nekome ne piše o kosturima, ovo je jedan od tih famoznih kostura o kojima se inače govori u politici, dakle donese se jedna ovakva odluka pa kad jamstvo dođe nakon 3, 4 godine na naplatu, onda je kriv netko drugi. Dakle, mi sad, zapravo vi koji ćete dignuti ruku za ovo, dižete ruku za jedan budući kostur, da li je on 2016., 2017., nije bitno kad će ga eurostat uvrstiti u deficit državnog proračuna.
Poštovani kolega, ja sam mislio da ste vi u prvom javljaju imali primjedbu i prijedlog za cijeli dnevni red kao što je i bila praksa do sada pa su sve primjedbe na hitnost postupka bile moguće dati jednim javljanjem. Prema tome, nemamo prava sada glasati. Ima li na druge točke dnevnog reda primjedbi? Nema. Time poštovane kolegice i kolege zastupnici u Hrvatskom saboru, dnevni red smo dopunili. Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici, vidim da je atmosfera dobra, pozitivna, optimistična, ali moramo raditi. Dogovorili smo se da ćemo danas predložiti dopunu dnevnog reda Hrvatskog sabora, 12. sjednice pa najprije da s obzirom da se sutra nećemo vidjeti svi, posebno nećemo se vidjeti sa ženama, zastupnicama. Želim čestitati 8.mart, Dan žena, želim da znate da je duplikat ruže predsjednika Sabora iz kluba SDP-a došao, zahvaljujem se klubu SDP-a na tome što je dao ženama po jednu ružu, na taj način je poslao poruku o posebnoj brizi za ravnopravnost žena u RH. Još jedanput čestitke, želim da napredujete, da budete ravnopravne i ravnopravnije ponekad od nas muškaraca. Prije nego što prijeđemo na utvrđivanje dnevnog reda, vidim ruku poštovanog kolege zastupnika, Josipa Salapića.
Hvala predsjedniče Sabora. Ja bih vas molio u ime kluba HDSSB-a stanku od 5 minuta zbog razloga upozoravanja Hrvatskome saboru na točku je predložio klub HDSSB-a sukladno Poslovniku, članku 248., a to je prijedlog da Sabora raspravi problematiku dvojezičnih natpisa u Vukovaru kao i potpise koje je stožer za Vukovar predao prije nekoliko mjeseci Hrvatskom saboru. Hvala lijepo. 5 minuta stanku.
Hvala lijepa. Dobro. HDSSB, HDZ, Hrvatski laburisti, poštovana Jadranka Kosor i klub HGS-a. Još sam vidio nekoga. Jozo Radoš, HNS, manjine, Hodžić i HDSS, SDSS. Dobro znamo, SDSS. I Kajin, Lista nezavisnih. Možemo. Dakle, ne treba vam stanka od 10 minuta, znate što ćete govoriti? Treba stanka. Ok, u 9,40. Da se možete konzultirati. Sada na temelju članka i u skladu sa člankom 226. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem dopuni dnevnog rada 12.sjednice sljedećim točkama: a) Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2014. godinu, a) Prijedlozi izmjena i dopuna Financijskih planova za 2014. godinu: Hrvatskih voda, Hrvatskih cesta, a) Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2014. godinu (konsolidirano), a) Obrazloženje Prijedloga izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2014. godinu, 2. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2014. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 637, 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 633, 4. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o igrama na sreću, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 631, 5. Prijedlog zakona o uskrati prava na uvećanje plaće po osnovi ostvarenih godina radnog staža, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 635, 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o materijalima i predmetima koji dolaze u neposredan dodir s hranom, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 632, 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti zraka, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 639, 8. Prijedlog zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma između Republike Hrvatske i Razvojne banke Vijeća Europe u vezi s Regionalnim programom stambenog zbrinjavanja, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 638, 9. Prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije između Republike Hrvatske i Portugalske Republike o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprječavanju izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 634, 10. Prijedlog zakona o potvrđivanju Protokola između Republike Hrvatske i Republike San Marino kojim se mijenja i dopunjuje ugovor između Republike Hrvatske i Republike San Marino o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja porezima na dohodak, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 636, 11. Prijedlog odluke o donošenju prostornog plana područja posebnih obilježja Nacionalnog parka Plitvička jezera, 12.A) Prijedlog odluke o razrješenju pravobraniteljice za djecu, B) Prijedlog odluke o imenovanju pravobraniteljice za djecu. Na temelju članka i u skladu sa člankom 205. Poslovnika određeno je da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. Napominjem da o hitnosti postupka kod donošenja zakona koji nose oznaku P.Z.E. ne odlučujemo u skladu sa člankom 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. To su zakoni pod 6.i 7.u pravo predložene dopune dnevnog reda. Ima li netko od zastupnika primjedbu hitnog postupka kod donošenja ostalih predloženih zakona? Da. Poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, klub HDZ-a protivi se hitnom postupku kod točaka 3., 4. i 5. iz razloga što nije dobro mijenjati porezne zakone u tijeku godine. međutim ključni problem je što je ove zakone trebalo ako je već Vlada ih odlučila mijenjati na ovakav način promijeniti prije 3 ili 4 mjeseca, tim više što u trenutku kada se smanjivao zdravstveni doprinos onda se zbog toga povećala stopa PDV-a sa 23 na 25%, kao što vidimo sada u paketu tog povećanja nema. Isto tako Prijedlog zakona o dodatku za uvećanje na plaće, također znalo se u trenutku donošenja proračuna da sredstva nisu dostatno osigurana i kada pogledate pojedine stavke koje su predlažu onda se postavlja pitanje tko ima pravo predlagati nešto zašto zna da nema novaca, da bi 3 ili 4 mjeseca priznao da je to priznao da je to tako ali na jedan drugi način. I ovo samo ukazuje na to kada donosimo državni proračun da moramo itekako paziti kako pojedine stavke usvajamo, jel ovo je samo potvrda da onaj proračun koji smo donijeli u 12.mjesecu je bila jedna obična farsa. Mi smo u tom trenutku znali nažalost da smo u mjerama prekomjernog deficita i protivimo se na ovakav način jer kažem, ako je Vlada znala a znala je da je u ovakvoj situaciji, onda je ove zakone trebala predložit prošle godine i kad smo donosili proračun mogli smo donijet proračun. I gospodine predsjedniče, čisto radi digniteta ovog Visokog doma, stalno se priča donijeli smo takav zakon da će se Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje izdvojit iz riznice. U rebalansu proračuna toga nema. Je li to u ovom trenutku najava rebalansa još jednog proračuna do 1.7. jer ovako predloženim izmjenama proračuna 1.7. Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje se neće moći izdvojiti iz riznice jer u proračunu to nije predviđeno. Druga stvar, u financijskim planovima izvanproračunskih korisnika između ostaloga je i financijski plan Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. Međutim, od 2002. godine kad je izdvojen zdravstveni doprinos iz zavoda, a prebačen u riznicu, taj financijski plan sadržava samo praktički materijalne troškove i troškove plaća za HZZO. Dakle sukladno postojećim zakonskim propisima i s obzirom da se ta odluka treba primjenjivat od 1.7. Vlada je trebala izmijeniti financijski plan HZZO-a i promijeniti tu stavku u državnom proračunu.
Poštovani zastupniče, razumio sam sva tri prigovora. O prvom prigovoru hitnog postupka, o tome ćemo odlučivati, a o druga dva prigovora niti sam ovlašten niti je u djelokrugu predsjednika Hrvatskog sabora niti znam kako će izgledati proračun za šest mjeseci, niti koji će biti status Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo. Ali razumijem vašu raspravu. Sad ćemo u skladu sa Poslovnikom odlučiti o hitnosti postupka za zakone čija je hitnost osporena ovdje u Hrvatskom saboru. Molim da se utvrdi najprije kvorum u sabornici. Hvala lijepa. Imamo dovoljno prisutnih zastupnika da možemo odlučivat o svim stvarima iz djelokruga Hrvatskog sabora. Sad ćemo najprije odlučiti tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopuna Zakona o doprinosima, PZ br. 633. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za. Hvala. Tko je protiv? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 80 glasova za i 24 glasa protiv, u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuna Zakona o doprinosima, PZ br. 633. Drugo, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o igrama na sreću, PZ br. 631. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za. Hvala. Tko je protiv? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 80 glasova za i 25 glasova protiv, u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o igrama na sreću, PZ br. 631. I treće, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o uskrati isplate uvećanja plaće po osnovi ostvarenih godina radnog staža, PZ br. 635. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za. Hvala. Tko je protiv? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 80 glasova za i 25 glasova protiv, u dnevni red po hitnom postupku uvršten Zakon o uskrati isplate uvećanja plaće po osnovi ostvarenih godina radnog staža, PZ br. 635. Ima li netko od zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točaka dnevnog reda? Nema prigovora. Poštovane kolegice i poštovani kolege zastupnici, dnevni red je ovime dopunjen. Sada prelazimo na izjašnjavanje o… Dragutin Lesar, poštovani zastupnik ima ruku u zraku.
Gospodine predsjedniče imao bih samo jedno pitanje. S obzirom da … izvršili dopunu dnevnog reda i rebalans proračuna, koji je raspored, plan kada će Hrvatski sabor, koji dan idući tjedan imat tu raspravu s obzirom i na ova tri zakona koja su vezana na proračun. Koji je plan rada za idući tjedan?
Hvala lijepa. Razumijem pitanje. Već smo razgovarali sa predstavnicima predlagatelja, sa zakonima koji su vezani upravo sada čitam ih, na proračun, rebalans proračuna išli bismo u srijedu, a također predlažem predlagateljima da prijedlog proračuna odradimo u četvrtak ako mogu jer imaju nekih osobnih problema pa ako ne mogu onda bi ga prebacili za drugi tjedan opet u srijedu. Ali to ću danas znati u 14 sati jer sam tražio od predlagatelja da mi se očituju kako bi mogao staviti danas na web stranice Hrvatskog sabora. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,00 SATI]] Kolegice i kolege zastupnici i zastupnice, predlažem da nastavimo sa plenarnim zasjedanjem Hrvatskoga sabora. Predlažem da najprije idemo na dopunu dnevnog reda. Na temelju članka 226. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem dopunu dnevnog reda sljedećim točkama: 1. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o transparentnosti tokova javnih sredstava, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 640, 2. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o predmetima opće uporabe, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 644, 3. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o genetski modificiranim organizmima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 645, 4. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o provedbi Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskoga parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. godine o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje i Uredbe (EZ) br. 1830/2003 Europskoga parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. godine o sljedivosti i označavanju genetski modificiranih organizama i sljedivosti hrane i hrane za životinje proizvedenih od genetski modificiranih organizama kojom se izmjenjuje i dopunjuje Direktiva 2001/18/EZ, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 642, 5. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o provedbi Uredbe (EZ) br. 258/97 Europskoga parlamenta i Vijeća od 27. siječnja 1997. godine o novoj hrani i sastojcima nove hrane, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 647, 6. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o provedbi uredbe (EU) br. 528/2012 Europskoga parlamenta i Vijeća u vezi sa stavljanjem na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 649, 7. Prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije između Kraljevine Nizozemske, u odnosu na Arubu, i Republike Hrvatske o automatskoj razmjeni informacija o dohotku od štednje u obliku isplata kamata, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 643, 8. Prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije između Kraljevine Nizozemske, u odnosu na Karipski dio Nizozemske (otoci Bonaire, Sint Eustatius i Saba), i Republike Hrvatske o automatskoj razmjeni informacija o dohotku od štednje u obliku isplata kamata, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 646, 9. Prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije između Kraljevine Nizozemske, u odnosu na Sint Maarten, i Republike Hrvatske o automatskoj razmjeni informacija o dohotku od štednje u obliku isplata kamata, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 641, 10. Prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije između Kraljevine Nizozemske, u odnosu na Curaçao, i Republike Hrvatske o automatskoj razmjeni informacija o dohotku od štednje u obliku isplata kamata, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 648, 11. Prijedlog odluke o izboru zamjenika pučke pravobraniteljice. Poštovane kolegice i kolege, temeljem članka 205. Poslovnika određeno je da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. napominjem da o hitnosti postupka kod donošenja zakona koji nose oznaku P.Z.E. ne odlučujemo u skladu s člankom 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. To je zakon pod točkom 1. Prijedlog dnevnog reda. Ima li netko od zastupnika i zastupnica primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja ostalih predloženih zakona? Hvala lijepa. Nema prijavljenih. Ima li netko od zastupnica i zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red točke Prijedlog odluke o izboru zamjenika pučke pravobraniteljice? Nema. Hvala vam lijepa. Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici, dnevni red je time dopunjen.
Hvala lijepa. Pitanje upućujem ministru obrazovanja, znanosti i sporta gospodinu Jovanoviću i ovo pitanje zahvaća zapravo dva aspekta upisa učenika u škole na jezicima nacionalnih manjina u ovom slučaju na talijanskom jeziku, znači na upise u srednje škole i kasnije na fakultete. Upis učenika u srednje škole s nastavom na talijanskom jeziku od 2. svjetskog rata od '45. godine pa sve do 2012. obavljao se na način da je prilikom upisa vrednovan pored matematike i stranog jezika uspjeh iz materinskog znači iz talijanskog jezika. Tako je praksa potvrđena 1996. godine prilikom sklapanja Sporazuma o nacionalnim manjinama između Republike Italije i Republike Hrvatske kada su se države obvezale poštivati stečena prava. Na osnovi tog istog ugovora talijanska manjina je shvaćena kao jedna zajednica u Hrvatskoj i Sloveniji i slijedom toga do danas Slovenija nije promijenila praksu vrednovanja materinjeg jezika, dakle u Sloveniji pri svim upisima vrednuje se talijanski jezik, a ne slovenski jer se shvaća da je to materinji jezik učenika. Kod nas je praksa promijenjena prošle godine i talijanski jezik promijenjen hrvatskim tako da se rušila i logika obrazovanja na jezicima nacionalnih manjina. Želim naglasiti činjenicu da se talijanski jezik tako ne boduje više za upis na srednje škole gdje cijela nastava, cijeli nastavni program na talijanskom. Na kraju, slično događa se prilikom polaganja državne mature kada je nakon pokušaja da se talijanski jezik promijeni hrvatskim uvedena praksa polaganja 4 predmeta za državnu maturu talijanskim školama dok svi ostali učenici u Hrvatskoj imaju 3 predmeta. Naravno fakulteti nisu se mogli prilagoditi tako da se i dalje vrednuju samo tri predmeta. Sve to izaziva veliku nelagodu među nastavnicima i roditeljima dok se učenici osjećaju diskriminiranima. Pitanje je jednostavno, kada će pripadnicima nacionalnih manjina biti ostvareno njihovo ustavno i zakonsko pravo na obrazovanje na materinjem jeziku?
Hvala lijepa. Odgovara poštovani ministar Željko Jovanović.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi zastupniče Radin prvo želim poželjeti uspješan rad Saboru u ovoj godini. Vaše pitanje je na tragu vrlo važne problematike za Hrvatsku. Svi dobro znamo da je obrazovanje nacionalnih manjina u skladu sa Ustavom, ustavnim Zakonom o pravu nacionalnih manjina, Zakonu o odgoju i obrazovanju na jeziku i pismu nacionalnih manjina i da naše nacionalne manjine imaju mogućnost da se školuju od predškole pa sve do fakulteta koristeći to pravo. Inače, u školama znamo da postoje tri modela, model A, model B i model C, da postoje i tri posebna oblika koji omogućuju da nacionalne manjine koriste svoj materinji jezik. Kad je riječ o upisu u srednje škole i kad je riječ o upisu na fakultete, pitanje koje ste vi postavili, dobro znate da smo o tome razgovarali u nekoliko navrata u ministarstvu, razgovarali smo i prošlo ljeto prije provedbe upisa u srednje škole gdje je potrebno reći jedno, sukladno Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnim i srednjim školama, kod upisa u srednje škole sva djeca se upisuju pod jednakim uvjetima. To znači da postoje elementi i kriteriji koji uvijek idu i na javnu raspravu i da se hrvatski jezik kao službeni jezik u RH mora vrednovati za sve učenike koji se upisuju u škole, koji su i na jezicima nacionalnih manjina. U javnoj raspravi koja je trajala prošle godine u ovo vrijeme nitko nije problematizirao pitanje elemenata i kriterija upisa u prvi razred srednje škole ali se negdje u proljeće talijanska unija i veleposlanstvo javilo sa pitanjem na način kako ste ga vi postavili, održali smo sastanak zajedno sa vama, sa predstavnicima talijanske unije, sa predstavnicima veleposlanstva i predložili kompromisno rješenje da talijanske škole imaju mogućnost uz ove kriterije koji su jednaki za sve učenike u Hrvatskoj i tako mora biti jer svi moraju biti jednaki pred zakonom imaju mogućnost dodatne provjere znanja talijanskog jezika kod upisa u škole sa talijanskim jezikom. Isto pitanje nije problematizirala niti jedna druga nacionalna manjina. Upravo pripremamo nove elemente i kriterije na temelju vrlo uspješno provedenih e upisa koji su nam dali deset milijuna podataka kako bi kriteriji za ovu godinu bili još kvalitetniji, oni će biti u širokoj javnoj raspravi gdje će i pripadnici talijanske manjine ali i svih ostalih manjina moći dati konstruktivne prijedloge koji mogu ići na tragu ovog kompromisnog rješenja koji smo ponudili. Što se tiče upisa na fakultete i državne mature, državna matura je u djelu sadržaja, u djelu načina provedbe ispita u ingerenciji Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta i tu možemo donositi određene promjene. Odmah da iskoristim ovu priliku što ste mi postavili pitanje da otklonim sve one dileme koje su se javile senzancionalističkim nekakvim izjavama u medijima da se ukida državna matura. Državna matura kao i sve ima vrline i mane ali su vrline puno veće od mana i ona predstavlja osim što je oblik vrednovanja rada u srednjim školama također i izvrsno antikorupcijsko sredstvo upisa na fakultete. Prema tome, ako odlučuje se o upisu na fakultete onda vaš upit morate usmjeriti prema sveučilištima jer oni autonomno odlučuju koji će predmeti biti bodovani za uspjeh na upis na fakultete. međutim, ono što moramo znati da pripadnicima nacionalnih manjina je omogućeno da u obavezni dio uz Hrvatski jezik koji moraju svi polagati polažu i svoj materinji jezik a onda mogu i izabrati od ona ostala dva obavezna predmeta matematiku ili strani jezik a onda im je dana mogućnost da u izbornom djelu također polažu ili matematiku ili strani jezik. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Očitovanje poštovanog zastupnika Furia Radin.
Mislim gospodine ministre da se ne slažemo. Na stranu činjenica da je filozofsko pitanje dal smo svi mi jednaki ili svi mi različiti, politika nacionalnih manjina i pozitivne diskriminacije da smo svi mi različiti ali ravnopravni. Ovdje dolazi u pitanje ravnopravnosti. Jer ako vi ne poštujemo činjenicu da je materinji jezik nad školama nacionalnih manjina jezik te nacionalne manjine onda mi zapravo kršimo osnovnu vrijednost ravnopravnosti. Znači, nadam se da ćemo promijeniti tu praksu. Nisam shvatio tako od vaših riječi ali nadam se da sam loše shvatio.
Hvala lijepa. Drugo zastupničko pitanje poštovane zastupnice Martine Dalić, izvolite poštovane zastupnice.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine Milanović, idući tjedan u utorak zasjedat će Vijeće ministra financija u Bruxellesu i tom će prilikom vjerojatno ili gotovo sigurno usvojiti prijedlog komisije i otvoriti službenu proceduru prekomjernog deficita u odnosu na Hrvatsku. Tom će procedurom vijeće zatražiti od Hrvatske da u ovoj godini i u godinama koje dolaze smanji svoj deficit, u ovoj godini na 4,6 pa onda dinamikom do razine koja je manja od 3% BDP-a. Drugim riječima vijeće ministara zatražit će od Vlade RH da smanji deficit, da smanji zaduživanje i da hrvatske javne financije odvede u jednu stabilniju zonu. Međutim, stanje ovdje kod nas je ustvari je sasvim suprotno. Hrvatska se nalazi na putanji rastućeg deficita, rastućeg zaduživanja i o tome vijesti pratimo svaki dan. Moje je pitanje kako će se, kojim će mjerama i kojim će nastojanjima ekonomske politike Hrvatska Vlada reagirati na ovu proceduru i na prijedloge komisije i zaključke vijeća. Naime, prijedlozi komisije a koji obično i uvijek postaju zaključci vijeća barem u ovome dijelu odlučivanja poznati su već više od mjesec dana. Međutim, hrvatska javnost ne zna i nije dosada imala prilike doznati kako će se, na koji način i kojom dinamikom Hrvatska Vlada postaviti prema ovom prevažnom problemu jer zahtjev Komisije je zasigurno razuman i koristan za stabilnost hrvatskih financija. Stoga ponavljam, molim Vas kako, kojim mjerama i kojim redoslijedom će Hrvatska Vlada reagirati na zahtjeve vijeća da se hrvatski deficit smanji i svede u održive i prihvatljive okvire. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor poštovanog predsjednika Vlade Zorana Milanovića.
To je jako teško pitanje. I tu ste u pravu. Neće biti ni politički ni financijski lako i zato ću pozvati upravo vas koji ste ostavili deficit kojim je uopće neugodno izgovoriti koliki je bio da nam pomognete sa idejama što da napravimo jer što god da napravimo nekom se neće dopasti ali ćemo napraviti za razliku od vas.
Očitovanje poštovane zastupnice Martine Dalić.
Poštovani gospodine predsjedniče Vlade. Ideje i prijedloge davali smo vam i protekle dvije godine i ukazivali smo vam da je ekonomska politika koju ste vodili i smjer ekonomske politike koju ste vodili nije dobar i da će rezultirati daljnjim produljivanjem krize. A da je tome tako željela bih vam predočiti i nekoliko podataka, prvi od njih deficit koji vam je bilo neugodno izgovoriti nastao je u najznačajnijoj mjeri zbog preuzimanja dugova brodogradnje koje ste upisali i uknjižili u 2011.godinu i neka tako i bude jer brodogradnju je trebalo i privatizirati i restrukturirati i takav smo zakon donijeli u ovome Saboru. Međutim, u drugoj polovici ove godine od kada je Hrvatska postala članica EU prihodi državnoga proračuna manji su nego u drugoj polovici predizborne 2011.za 924 milijuna ukupni prihodi manji su nego u razdoblju od 7.do 11.mjeseca 2011. Porez na dodanu vrijednost nakon svih povećanja stopa u razdoblju od 7.do 11.mjeseca manji je za 864 milijuna nego 2011. Prema tome, gospodine Milanović iz klupa HDZ-a došlo je puno prijedloga i došlo je puno sugestija kako i na koji način da uspješnije i kvalitetnije vodite ekonomsku politiku. Očekujem da ćete i pregledati dijelom i rasprave u ovome Saboru i dio tih prijedloga onda i provesti. Hvala lijepo.
Hvala i vama. 3.zastupničko pitanje poštovanog zastupnika Darka Milinovića.
Hvala lijepo. Moje pitanje postavljam predsjedniku Vlade RH. svjedočimo kolapsu zdravstvenog sustava, od pompozno najavljivanih lista čekanja i smanjena dugova situacija je danas takva, ne znam jeli vas ministar zdravlja o tome izvijestio. Na operaciju očne mrene s čim se hvali ministar danas u Karlovcu se čeka 590 dana. Kolonoskopija se čeka 324 dana u Varaždinu, ultrazvuk srca kod vaše omiljene županice čeka se u Sisku čeka se 372 dana, kuk se čeka 580 dana, ultrazvuk dojke nevjerojatnih 426 dana čeka se u Koprivnici. Liste čekanja se dnevno povećavaju za 2 tisuće ljudi, danas u Hrvatskoj pola milijuna ljudi čeka na raznorazne pretrage. Župani traže sastanak sa ministrom Ostojićem. Ne znam da li znate taj podatak, a ministar Linić se mora zgroziti nad tim da je u 8 mjeseci dug bolnica u Hrvatskoj povećan za nevjerojatnih 2,7 milijardi kuna. Opasan eksperiment sa smjenskim radom gdje se odgađaju operativni zahvati, nesagledive posljedice za Medicinski fakultet, nemogućnost organiziranja predavanja studentima zbog smjenskog rada koji je uveden. Sanirali ste zdravstvo sa 4,3 milijarde kuna u 2 godine nevjerojatnih 5 milijardi kuna novog duga. Pozivam vas gospodine predsjedniče Vlade novu šansu hrvatskom zdravstvu. Jedina nova šansa hrvatskom zdravstvu je zamijenite ministra Rajka Ostojića. Moje pitanje je da li ćete uslužiti vapaju hrvatskih pacijenata i dati hrvatskom zdravstvu novu priliku.
Odgovor na zastupničko pitanje poštovani predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Ja se nisam šalio kada sam rekao da ću uvaženoj zastupnici i zadnjoj ministrici financija uputiti osobni poziv da nam da konkretne prijedloge koje ovdje opet nije iznijela nijednom jedinom riječju ni slovom. Prema tome, dok ih ne čujem i ne vidim za mene ne postoje. A što se tiče bivšeg ministra zdravlja odnosno zdravstva za njega vrijedi isto, dakle očekujem i pozvat ću vas osobno da dođete sa konkretnim prijedlozima što napraviti, a što vi niste napravili kao ministar i to govorim bez imalo zlobe ili ironije, to očekujem od vas. Ne morate se odazvati ja nad vama nemam nikakav utjecaj.
Očitovanje poštovanog zastupnika Darka Milinovića.
Jasan je vaš odgovor u nedostatku argumenata. Tražim motiv takvog vašeg odgovora ali kao u svojim mislima ste možda nagovijestili, spomenuli ste bivšeg ministra zdravlja pa možda stvarno postane bivši. Zašto ne razmišljate o motivu i koji je vaš motiv da uistinu ne razmišljate ako ne razmišljate o tome i vjerojatno da zadržite ministra zdravlja na svojoj poziciji kako, a to je javna tajna sa ostalim kolegama ne bi pokušao destabilizirati vašu poziciju kao predsjednika SDP-a. Ali još jedan je razlog da razmislite o tome da zamijenite ministra zdravlja. Ne samo da nema autoritet među medicinskim sestrama, liječnicima, među strukom, među socijalnim partnerima, on nema ni autoritet tima koji predvodi. Jedan da najavi određene mjere koje mogu biti ovakve ili onakve, s druge strane grada mu ravnatelj HZZO-a odgovori, ne ministre to neće ići. Dakle nema autoritet voditi ni među svojim kolegama autoritet voditi zdravstvo, a nema autoritet među hrvatskim pacijentima, sestrama i liječnicima, nema s kim nije u zavadi u zadnjih godinu, dvije dana odnosno od kada je postao ministar zdravlja. Žalosno je da na vapaj hrvatskih pacijenata da dadete novu šansu hrvatskom zdravstvu da se mogu liječiti ovdje u Hrvatskoj, da ne čekaju na operaciju mrene 590 dana, da ne čekaju na kolonoskopiju 324 dana, da ne čekaju na ultrazvuk srca 372 dana, da ne čekaju na operaciju kuka 580 dana. Sramotno je, ali možda je motiv ono što sam rekao neka ostane na svojoj poziciji ali vjerujete da ministar zdravlja dobro radi na tome da destabilizira vašu poziciju kao premijera i predsjednika SDP-a.
Hvala lijepa poštovani zastupniče. 4.zastupničko pitanje poštovanog zastupnika Davora Božinovića.
Hvala lijepo. Gospođo Opačić, vi ste na čelu ovog tima za reforme Vlade, iz dosadašnjeg rada se nije razumjelo da postoji jedan cjelovit pristup reformama, strukturnim reformama u Hrvatskoj kako to rade druge zemlje, a što je važno da bi građani kojih se to tiče znali što mogu očekivati, a i da bi se mogla pratit dinamika i kvaliteta provođenja tih mjera. Jedan od važnijih elemenata rasta u teoriji i praksi dokazano je reforma javne i državne uprave. Međutim o tome nema govora. Postoje neke sporadične mjere, ad hoc mjere koje se predstavljaju na način da se njima stvara privid jedne suvisle cjeline, ali po mišljenju struke, po mišljenju javnosti one to nisu. To je važno kako bi se potakao rast, kako bi se potakla poslovna klima u Hrvatskoj, to je ozbiljan posao, međutim vi i vaš tim koordinirate reforme, a zapravo ne postoji definirana cjelina, ne postoji strategija. Meni nije jasno kako je moguće koordinirati nešto ako ne znamo koje mjere, koji rokovi i u koliko to nije sveobuhvatan pristup. Ponavljam, neke mjere koje su se iznijele su po struci definirane i ljudima iz struke kao privid da se nešto radi. Moje je pitanje kad ćete i hoćete li i kada objaviti strategiju strukturnih reformi, posebice strategiju javne i državne uprave u Hrvatskoj koja je po svemu sudeći najvažnija reforma koja ovoj državi treba.
Hvala lijepa. Odgovor poštovana potpredsjednica Vlade i ministrica Milanka Opačić.
Pa gospodine zastupniče, ja mislim da je ovo jedna od možda najosmišljenijih do sada reformskih zahvata zbog toga što smo formirali ustvari jedno koordinacijsko tijelo, formirali smo jedan operativni tim, gotovo 70 i nešto ljudi uključeno je u 9 reformi od toga jedna reforma je već krenula u javnu raspravu, to je reforma pravosuđa koja je vrlo opsežna. Za reformu koja se tiče javnog sektora, dakle to je izdvajanje pomoćnih poslova iz javnog sektora, ono što zovemo nekim ne hrvatskim terminom, outcourcing, dakle o tome ćemo hrvatsku javnost izvijestiti do kraja siječnja. U prvom tjednu u veljači će već biti, dakle postoje vrlo jasni rokovi koje smo mi hrvatskoj javnosti preko novinara naravno rekli. Dakle u prvom tjednu veljače će biti i prve takozvane dani otvorenih vrata gdje će svi poduzetnici zajedno s Udrugom poslodavaca moći doći i prezentirati sve ono što oni mogu ponuditi na hrvatskom tržištu, a s druge strane će i nama pomoći da vidimo što i na osnovu čega možemo raditi određene parametre za javne natječaje. Isto tako u prvom tjednu veljače će biti i dani otvorenih vrata za objedinjenu javnu nabavu kako bi smo i tu vidjeli sve one koji nude određena ajmo reći pomoćna sredstva u smislu nekakvih softvera koji nam mogu pomoći da budemo efikasniji s jedne strane i s druge strane da u potpunosti maknemo sa sebe bilo kakvu sumnju da je netko intervenirao pod javne nabave u ovom ili onom smislu, dakle ako u bolnicama mogu kompjuteri odlučivati o tome tko je najugroženiji za presađivanje jetra ili nekog drugog organa, mislim da nema razloga da kompjuter kao u mnogim velikim kompanijama ne odlučuje uz određene parametre i o tome tko je i čija je najpovoljnija ponuda u smislu javne nabave. Mislimo da je to najveća moguća ušteda u državnom proračunu zbog toga što još uvijek najveći broj stvari nije objedinjen u javnu nabavu, trebao bi biti. Mi formiramo i određene timove stručne iz određenih tijela javne uprave koji nam mogu pomoći u pisanju, dakle tendera za javnu nabavu kako bismo i tu bili što je moguće brži i što više toga stavili u objedinjenu nabavu tako da imamo ostvarenje, dakle nekakvih ušteda koje nisu tako male. Dakle, to su sve reforme, reforma ide i u sustavu socijalnog ugovaranja, dakle to je nešto što bismo trebali imat do 7. mjeseca, u 9. mjesecu bi trebala krenuti i reforma jedinstvenog novčanog centra u koju ćemo početi lagano stavljati sve novčane naknade koje se daju iz državnog proračuna. Podsjetit ću vas da iz državnog proračuna dajemo 73 različite novčane naknade, koje bi trebale biti centralizirane na jednom mjestu kako zbog lakše dostupnosti građanima tako i zbog toga da sa aspekta financija puno lakše kontroliramo tko dobiva sredstva i da imamo jedan puno pravedniji sustav. Dakle, evo to je jedan set reformi, koordiniraju se na jednom mjestu, svi imaju svoje terminske planove i ti terminski planovi su u 12. mjesecu prezentirani novinarima i gotovo svaki tjedan imamo određena izvješća u kojima pokazujemo korak naprijed. Prema tome svaka mjera ima svoj terminski plan.
Hvala lijepa. Očitovanje poštovanog zastupnika Davora Božinovića.
Gospođo potpredsjednice, ja sam vas pitao za strategiju. Ne znam kako bih vam to pojasnio. Recimo i za redova vaše stranke, s najviših mjesta se govori o primjerima recimo Gerharda, Shradera u saveznoj Republici Njemačkoj. Tadašnji kancelar je otišao u parlament i rekao je, to je bilo 2003. godine. Rekao je ovo je plan strukturnih reformi, on se zove čini mi se Agenda 2010. i u njemu je bilo sve. Time je otvorio javnu raspravu, time je otvorio političku raspravu i svi su znali otprilike što se želi postići, kojom dinamikom, kojim mjerama, dakle postojala je vizija, postojali su ciljevi, postojala su zaduženja. To što vi imate tim ne znači da je reforma osmišljena, pogotovo kad je mi nemamo. Ne možemo je pročitati, ne možemo je staviti na javnu raspravu u njenoj cjelovitosti. Outcourcing je samo jedna od podmjera moguće reforme javne uprave ili državne uprave koja se provodi još od 80-ih godina kroz program novog javnog menadžmenta, ali čini mi se da se tu mi ne razumijemo. Dakle, ne može se skup nekakvih AD HOC mjera predstavljati kao suvisla cjelina, kao zaokružen posao. Što je sa pitanjima plaća, podizanja učinkovitosti u javnoj upravi? Što je sa poslovnom orijentacijom? Dakle u tome nema ničega. Što je sa organizacijom države u konačnici?
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Mile Horvat i peto zastupničko pitanje.
Zahvaljujem se. Zastupničko pitanje postavljam predsjedniku Vlade Republike Hrvatske gospodinu Zoranu Milanoviću a odnosi se na tužbe za povrat sredstava koje je država uložila u obnovu kuća povratnicima. Naime, zadnjim Izmjenama i dopunama Zakona o području posebne državne skrbi prihvaćen je amandman Kluba zastupnika SDSS-a kojim smo tražili brisanje diskriminirajuće odredbe iz članka 14. toga Zakona. A kojom se povratnicima obnovljenih kuća uvodi obaveza, odnosno bila je obaveza da u roku 30 dana usele u obnovljenu kuću bez obzira na uvjete života koji su pri tome zatekli. Podsjećam u njoj su morali provesti punih 10 godina te istu nisu smjeli niti prodati, niti otuđiti na bilo koji način niti darovati. Zbog ove odredbe do sada je podneseno najmanje 70 tužbi protiv srpskih povratnika na području zapadne Slavonije i Banije. Tim tužbama se traži povrat sredstava uloženih u obnovu kuća i to ovrhama na mirovine ili naplatom od prodaje kuća. Mi smo očekivali da će se brisanjem ove odredbe riješiti problem pokrenutih tužbi ali evo vidimo ostali su postupci ovrhe, ostali su postupci zabrane raspolaganja na obnovljenim kućama povratnika. I ono što je najbitnije iako se u pojedinim slučajevima sudovi pozivaju na brisanu odredbu i odbijaju tužbeni zahtjev države DORH i dalje ulaže žalbe na takve presude a na štetu povratnika. Postavljam pitanje gospodinu premijeru koji je pravni interes države da i dalje vodi ove postupke protiv srpskih povratnika i time stvara dodatne financijske troškove kako tim pojedincima tako i državi? I drugo je dakle, što misli poduzeti Vlada Republike Hrvatske kako bi se riješio ovaj problem?
Hvala lijepa. Odgovor, poštovani predsjednik Vlade, Zoran Milanović.
Poštovani kolega, drago mi je da ste skrenuli pozornost na ovaj problem i na ovo pitanje o kojemu u Hrvatskoj malo ljudi zna još manje. Ali sami ste ga vrlo precizno i kirurški locirali. Državno odvjetništvo vodi te postupke, državno odvjetništvo je pa i onda kada zastupa državu, dakle ne samo u kaznenim stvarima neovisno i samostalno pravosudno tijelo. Neovisno do te mjere da, ja bih rekao u ovom slučaju nažalost to može raditi svaki direktan pritisak ili akcija prema DORH-u bi se tumačilo kao pritisak na pravosuđe. Imamo tu sistemski problem. Dakle, ja smatram, mi smatramo, Vlada smatra kao predlagatelj i ovaj Sabor smatra kao zakonodavac da taj zakon nije valjao, zato ga je i promijenio, Vlada se sa time suglasila u svome mišljenju. Međutim, državno odvjetništvo ga tumači na drugi način, to je njihovo pravo. Jedino što ovdje mogu učiniti je da apeliram sa stajališta volje zakonodavca koju mislim da razumijem i da sam shvatio i volje Vlade i intencije Vlade koja je sudjelovala u tom procesu da se to više ne radi i da se od toga odustane. Ali izvršne instrumente nemam ni kada je u pitanju DORH a još manje kada su u pitanju sudovi, tu ih nemamo uopće ni u kadrovskom ni u bilo kojem drugom smislu. Prema tome, čuo sam što ste rekli i koristim ovu javnu tribinu da apeliram da se od toga odustane, bili u pitanju Srbi ili Hrvati ili netko treći. To je sve što u ovom trenutku mogu. Izmjenama Zakona o državnom odvjetništvu idemo u pravcu da se u imovinskim pitanjima DORH mora konzultirati sa Vladom. Nadam se da to netko neće proganjati kao neustavnu odredbu. Ukoliko tako bude, ja samo mogu reći da nemamo nikakve ovlasti i da za taj proces ne mogu preuzeti odgovornost.
Očitovanje poštovanog zastupnika Mile Horvat.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče Vlade, predsjedniče Vlade, izvinjavam se. Dakle, ja mislim da će ovaj vaš odgovor biti apel dakle da, i DORH-u da on štiti interese države ali isključivo u skladu sa pozitivnim propisima. Ukoliko je ovaj amandman ugrađen u Zakon o području posebne državne skrbi onda bi on trebao biti obavezujući u ovim slučajevima i za DORH. Ja ću samo upozoriti da Općinski sud u Daruvaru u ovršnom predmetu ovrhovoditelja Republike Hrvatske protiv gospođe Anke Tomić je već zakazao za 3. mjesec 2014. godine ročište za javnu prodaju nekretnine koju čini njezina obnovljena kuća u Prekopakra. Ovakvih slučajeva ima još. Zahvaljujem se na odgovoru i molim vas pisani odgovor ako možemo dobiti.
Hvala lijepa. 6. zastupničko pitanje poštovanog zastupnika Vladimira Bilek.
Hvala lijepa predsjedniče. Evo svoje zastupničko pitanje … [[Govornik se ne razumije.]] bih gospodinu ministru gospodarstva gospodinu Ivanu Vrdoljaku a prije svega radi se o INA-i. Znači u medijima smo ovih dana dosta mogli čuti o tijeku pregovora Vlade i MOL-a prije svega oko INA-e. Pa bih vas molio da u kratkim crtama obavijestite nas saborske zastupnike a i kompletnu javnost Republike Hrvatske što možemo očekivati u daljnjim pregovorima i o tijeku pregovora.
Ministar izvolite odgovor.
Hvala predsjedniče. Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici, da, pregovori su na početku bili dosta tvrdi da tako kažem, blago kažem, prva dva kruga su prošla u dosta zabetoniranim stavovima. Međutim, moram priznati da u ovaj treći krug ipak dobivamo pomake. Dogovorili smo da ćemo u sljedećem periodu da će … [[Govornik se ne razumije.]] grupe i radne grupe krenuti u detaljiziranje stavova po svakom pitanju koje im je Vlada definirala u svojem okviru za pregovaranje sa MOL-om. Mi smo naravno pokrenuli i arbitražni postupak to je u javnosti i vi ste čuli postupak koji bi zaštitio interese i poreznih obveznika i državne interese ali koji ne utječe na to da nastavljamo pregovore. Prioritet nam je završiti pregovore. I ako je moguće završiti pregovore na način da se dogovorimo sa strateškim partnerom, uz naravno uvjete koji ne mogu biti izuzeti iz konačnog dogovora, a to je da je INA vertikalno integrirana hrvatska kompanija, samostalna hrvatska kompanija, da INA je tržišno orijentirana tvrtka koja daje svoj pozitivan doprinos razvoju gospodarstva Hrvatske sa investicijama, razvojem. I treće, da 44%-tni vlasnik a to je Republika Hrvatska ima alate kod ključnih odluka koje se donose na upravi i Nadzornom odboru INA-e. Od toga nećemo odstupiti, mislim da će uslijediti brži pregovarački postupci koji će definirat strateške ciljeve razvoja INA-e i ispunjavanje ovih uvjeta koji su nama početni kako bi mogli privesti pregovore kraju. Paralelno s tim će se voditi i arbitražni postupci u kojima mislimo da ćemo u punom smislu zaštititi interese i Republike Hrvatske, poreznih obveznika, nažalost interese koji nisu bili čuvani prije nekoliko godina, ali dobro mi smo tu da i popravimo neke stvari. Hvala vam lijepo.
Očitovanje na odgovor poštovanog ministra Ivana Vrdoljaka, poštovani zastupnik Vladimir Bilek.
Hvala lijepa na odgovoru gospodine ministre. Mislim da nam je, možemo reći da nam je drago da je i ovaj treći krug pregovora konačno pokrenuo priču sa mrtve točke i ono što je bitno, da INA ostane ipak samostalna kompanija koja je bitna Republici Hrvatskoj, svim poreznim obveznicima kao takvima jer koja je i bitna u ovim pregovorima i za određene strateške projekte koji su direktno i koje će biti u provedbi u Republici Hrvatskoj, koje su na čekanju kao i npr. podzemna skladišta plina u Grubišnom polju i još niz drugih projekata. Evo nadamo se da će Vlada Republike Hrvatske, a prije svega pregovarački tim ostati s ovim ciljem i da će zadržati svoje stavove, ispregovarati ono što je najbolje za Republiku Hrvatsku i hrvatske građane. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Sedmo zastupničko pitanje poštovanog zastupnika Marina Jurjevića. Izvolite.
Hvala. Pitanje za potpredsjednika Vlade Branka Grčića. Poštovani gospodine potpredsjedniče, sve govori kako je Hrvatska izbjegla opasnost gubitka sredstava europskih fondova s čime su neki tako uporno, reklo bi se udarnički gotovo pokušavali zastrašivati hrvatsku javnost. Koliko znamo, 450 milijuna kuna dolazi iz europskih fondova za regionalni razvoj i kohezijskog fonda, dakle iz onih fondova koji su nam bili dostupni u prvoj polovini prošle godine. Međutim, recimo to tako, neke osobe iz opozicionih redova na konferencijama za novinare nazivali su vas, citiram: "šampionom sporosti" po pitanju povlačenja novca iz europskih fondova. Pa zato vas molim da radi istine, radi hrvatske javnosti odgovorite u Hrvatskom parlamentu da nam ustvari date prave podatke koliko je novca povučeno iz europskih fondova, iz fondova Europske unije u mandatu ove Vlade u odnosu na to koliko se prije povlačilo iz europskih fondova.
Odgovor na pitanje, potpredsjednik Vlade poštovani Branko Grčić.
Poštovani gospodine predsjedniče, predsjedniče Vlade, kolega zastupniče. Dakle, u niti jednom trenutku što se tiče ovog pitanja nije postojala opasnost da se ne povuku novci, to vam ja odgovorno tvrdim. Ali ono što zabrinjava jeste ja bih rekao dosta neodgovoran pristup u davanju izjava jer ovo je vrlo ozbiljno područje koje ne ovisi samo o trenutnoj Vladi i onima koji trenutno vode državu, kao što ne ovisi ni o onima koji trenutno vode jedinice lokalne samouprave koje u tom sudjeluju itd., itd. Ovo je jedan ozbiljan posao gdje bi svi trebali stati za isti štap, uhvatit se i doprinositi kao što smo mi iz nekadašnje opozicije vrlo usko surađivali i u procesu pregovaranja i pripremanja Hrvatske za povlačenje EU novaca kada je kolegica Maletić bila u državnom aparatu i bila odgovorna osoba, jedna od najodgovornijih za taj posao. A sada na podatke. Dakle, potpuno je deplasirano govoriti o tome da nisu povučena sredstva ili da neće biti, posebno u mandatu ove Vlade koja je napravila ogroman napredak. Dakle u ovom trenutku od ukupno pristiglih i … 1,12 milijardi eura za Hrvatsku ugovoreno je ukupno 825 milijuna eura, 74%. To je iznad prosjeka Europe, iznad prosjeka u ovom trenutku s naglaskom da ugovaranje ovih novaca iz ovih milijardu eura traje još i do 2016. godine, do kraja 2016., znači ima još vremena da se sve to ugovori. Što se tiče posla odrađenog u mandatu ove Vlade, u zadnjih pet godina one Vlade prethodne ili prethodnih ugovoreno je 247 milijuna, a samo u dvije godine ove Vlade 313 milijuna, znači porast za 127%, ne 27 nego 127%. Što se tiče isplata, dakle realiziranog na terenu, u pet godina ranijih Vlada 127 milijuna eura je isplaćeno na terenu. U mandatu ove Vlade dakle u dvije godine 240 milijuna eura, to je porast od 187%. Treba li ovo komentirati? Ja mislim da ne treba, dakle podaci govore sve. Ono što je treći pokazatelj uspjeha jeste trajno izgubljena sredstva. Kada sredstva ne ugovorite za određenu godinu koja su alocirana u iduće tri godine vi ih trajno gubite. U mandatu ranije Vlade sredstva iz 2008. su izgubljena u iznosu od 40 milijuna eura nakon 2011., isteka 2011. Znači od 140 raspoloživih, 40 je trajno izgubljeno jer nisu ugovorena. O čemu mi pričamo? Naporom ove Vlade taj iznos smo sada smanjili ispod 5 milijuna eura, dakle ove godine će dekomitment iznositi manje od 5 milijuna eura, samo opet kažem zalaganjem ove Vlade. I još jedna informacija, svi novci koji su iz IPA fondova ostali 250 milijuna eura plus 450 milijuna eura i za lokacije za 2013., znači ukupno 700 milijuna eura pokrenute javne nabave očekujem do ljeta da će biti sve to ugovoreno. U jednom trenutku ovo ljeto Hrvatska će imati u provedbi, u tijeku provedbe milijardu eura vrijednosti projekata. Dakle, u jednom trenutku će biti u provedbi onoliko koliko smo sve do sada alocirali za Hrvatsku iz fondova EU.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Vlade. Hvala lijepa. Očitovanje poštovanog zastupnika Marina Jurjevića.
Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani kolega. Osmo zastupničko pitanje kolegice Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine predsjedniče Vlade, od devedesetih godina možemo slobodno reći da je pravosuđe doživjelo lustraciju. Bila je to velika sjeća pravosudnog kadra. Čak jedan državni odvjetnik je tada ubijen i ovdje u Hrvatskom saboru zbog posla i zbog toga što se nije javio pet dana na posao bio je udaljen s dužnosti. Dakle, dug i trnovit put je bio od tada pa do današnjega, do neovisnog samostalnog i samosvjesnog pravosuđa. Naravno mi smo 2000. godine zatekli prestrašeno pravosuđe jer se bojalo što će se dogoditi opet i s novom vlasti. Međutim, ulaganje i financijsko i postavljeno novo Državno sudbeno vijeće gdje dominaciju ima upravo pravosudni kadar koji sam odlučuje o tome tko će biti primljen, tko će biti unaprijeđen i tko će biti udaljen. Međutim, imali smo i takvih razdoblja na žalost oko 2008., devete, desete godine kada je ondašnji premijer izravno se hvalio da je izdao nalog Državnom odvjetništvu i policiji. Unatoč tome evo vidite dana današnjega vas se proziva što izravno, što neizravno da vršite utjecaj odnosno pritisak na pravosuđe. Molim vas recite kako vidite ulogu pravosuđa i što imate reći na to.
Hvala lijepa. Odgovor predsjednika Vlade Zorana Milanovića. Izvolite poštovani predsjedniče.
Ustav je jasan. Dakle, ni jedna vlast, ni jedna Vlada ni moja, ni bilo koja druga nema baš nikakve instrumente utjecaja i pritiska na pravosuđe ni kadrovske, ni promocijske dakle u smislu napredovanja, niti u predmetima, niti to na kraju krajeva imaju predsjednici sudova. Prema tome, taj prostor je u potpunosti zatvoren konačno i definitivno zadnjim ustavnim promjenama iz 2010. godine koje su donesene pod pritiskom Europske komisije i o čemu bi se moglo razgovarati ali više nema smisla. To je tako i to će po svemu sudeći ostati tako u hrvatskom Ustavu. Pravosudna vlast je samostalna, radi po savjesti i po zakonu, trebala bi provoditi zakone koje donosi ovaj Sabor pod pretpostavkom da Sabor na vlastitu inicijativu ili prijedlog Vlade zna što želi i kakve zakone donosi i to bi trebao biti jedan jednostavan zatvoreni krug. Na žalost, u životu to nije tako i dolazi do nesporazuma. Mi s obzirom da nemamo nikakav utjecaj na pravosuđe ni u kojem pogledu, a onaj tko smatra drukčije neka kaže, neka mi otvori ta vrata kroz koja neću proći ali neka mi pokaže koji je to oblik i koje je to sredstvo pritiska koje izvršna vlast može vršiti na pravosuđe. Dakle, u tom slučaju zadržavamo pravo i dokumentiramo tuđi rad. Jer ako je netko poput nas opravdano svakodnevno, svako minutno tema komentara, kritika, pa ako hoćete i grubih izjava i kleveta onda svatko tko radi novac, svatko tko radi posao u interesu javnosti koga plaćaju porezni obveznici hrvatski građani mora biti svjestan da ga se može i kritizirati naročito ako ne postoji ni jedan instrument da na njega ili na nju utječete. To je zlatno pravilo demokracije za mene. I koliko god se neki bunili i željeli da se njihov rad ne komentira i da se o njemu šuti i da se na taj način štiti nečiji autoritet meni je to teško prihvatiti. Autoritet se ne može štititi šutnjom niti kupiti na trafici, tjedna doza autoriteta. Autoritet se gradi. Ne možete ga propisati ni zakonom. Onoliko koliko budu vjerovali nama sucima, pravosudnim dužnosnicima, dužnosnicima, ukoliko građani budu osjećali da postoji pravna sigurnost pred sudovima toliko ćemo kao društvo i kao država imati težinu. Dakle, važno je naglasiti ni mi, a ni prethodna vlast koja je doduše bila dugo na vlasti nemaju u ovom trenutku niti u buduće kad su jednom ta vrata zaključana praktički nikakve instrumente utjecaja na pravosuđe. Samostalnost i neovisnost ne smije postati odgovornost. Mi smo neki dan vidjeli interesantnu debatu unutar pravosudnih dužnosnika i njihovih krugova gdje jedan ili neki govore o pritiscima, a njih 4, 5 puta više sliježu ramenima i kažu da nema nikakvih pritisaka. Dobro je da javnost to vidi, dobro je dakle da i pravosudni dužnosnici i suci budu pred očima javnosti kao što smo to mi jer nas ne štiti ni jedna koprena, ni jedan zastor. Tu smo izloženi svakodnevnom komentaru, donosimo važne odluke a suci donose također važne odluke i podložni su reviziji i nadzoru svojih kolega. To je pear control, dakle to je jedan dosta zatvoren sustav. Javnost mora znati, mora biti svjesna. Moramo se naučiti da politika nije naslonjač, nego je naprosto jedna teška kompetitivna djelatnost a sudovi se ne bi trebali baviti politikom ali nema načina da to zabranimo, da to osujetimo. Prema tome, svakome je na kraju krajeva na savjesti. Jel' je to dobro ili pogrešno o tome ćemo možda razgovarati za 15 godina netko drugi a ne mi.
Očitovanje poštovane zastupnice Ingrid Antičević-Marinović. Hvala lijepa. Deveto zastupničko pitanje, poštovane zastupnice Marije Ilić. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Pitanje ministrici kulture Andrei Zlatar Violić. Poštovana ministrice, umirovljenik u mjestima Zrinski Topolovac u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji isto tako i u Osječko-baranjskoj županiji a nije vjerujte razlika velika ni u ostalim županijama, jednu mjesečnu mirovinu u godini izdvoji samo za plaćanje pristojbe HRT-u. Naime, u tim općinama, u tim županijama isplaćuju se najniže prosječne mirovine u Hrvatskoj i iznose 1100 kuna dok na godišnjoj razini pristojba HRT-a iznosi 960 kuna. Uzme li se u obzir BDP u RH po glavi stanovnika visina HRT-a pristojbe koju plaćaju građani Hrvatske je najviša u svim državama Europske unije. HRT pristojba iznosi kao što vam je poznato 80 kuna mjesečno što je 1,5% prosječne neto plaće u RH za sve pa tako i za umirovljenike čija je prosječna mirovina 2,5 puta manja od prosječne plaće. Na prosječnu mirovinu prema Zakonu o mirovinskom osiguranju pristojba iznosi 3,6%, na prosječnu obiteljsku mirovinu 4,3% a na prosječnu najnižu mirovinu gotovo 6%. Zbog toga je kod tih korisnika s nižim mirovinama česta ovrha zbog nemogućnosti plaćanja pristojbe jer kod nje nema izuzetka zbog tog imovinskog cenzusa. Moje pitanje, a ujedno i prijedlog HSU-a je zašto se i kod plaćanja HRT pristojbe za umirovljenike ne primjeni isti cenzus za umirovljenike samce i člana obitelji koji postoji kod plaćanja dopunskog zdravstvenog osiguranja gdje bi osnovica za izračun bila pristojba. Hvala lijepo.
Odgovor poštovane ministrice Andree Zlatar Violić. Izvolite.
Hvala puno na pitanju, uvažena zastupnice. Uvaženi predsjedniče Sabora, kolegice i kolege svima vam je poznato da se naša javna televizija naplaćuje putem pristojbe prema kućanstvu, a ne prema osobnom dohotku. Ovo je pitanje bilo u ovoj istoj prostoriji u Saboru postavljano i 2010. godine kada se donosio Zakon o HRT-u i 2012. kada su bile neke izmjene i dopune. Osnova za mogućnost ove promjene ležala bi u tome kada bi se umjesto pretplate prema kućanstvu prešlo na osobnu pretplatu. Vi znate da je osnovni model taj da jedno kućanstvo bez obzira na to koliko ima članova ili koliko ima televizijskih prijemnika što je neko vrijeme bilo izjednačeno plaća istu pretplatu. S obzirom na brojke koje imamo, a to je oko milijun i 200 gotovo redovito onih koji plaćaju, kućanstava koji plaćaju pretplatu i s obzirom na brojku umirovljenika koju imamo mi možemo relativno lako napraviti simulaciju koliko i u kojem smislu bi se i u kojoj mjeri eventualno moglo ići u postupak smanjenja. Ali ono što ne možemo regulirati ni sa kakvim zakonom to je pitanje prijavljivanja jer možemo zamisliti, dakle gledajući u demografske podatke s obzirom na broj umirovljenika, koliko bi onda tih kućanstava upravo umirovljenika postavilo kao nositelja pretplate. U svakom slučaju se slažem da mi moramo brinuti oko onih koji su najizloženiji u ovome društvu egzistencijalnoj i financijskoj krizi. Nakon nezaposlenih to su umirovljenici sa najnižim i niskim primanjima. Međutim, mi bismo trebali imati vrlo onda čvrstu evidenciju da se to odnosi samo na ona kućanstva ako se radi o sadašnjoj pretplati gdje je riječ o kućanstvima, a ne pojedincima na ona kućanstva gdje se radi o isključivo umirovljeničkom kućanstvu bilo da je jedan član ili da je više članova u umirovljeničkom statusu. Vaš prijedlog dakako držim konstruktivnim i mislim da možemo napraviti jednu financijsku simulaciju koja bi pokazala putem brojaka i naravno načine mogućeg vođenja evidencije. Ta cijela stvar se u Europi danas mijenja i razmatra po nizu modela, negdje se gdje je najjednostavnije krenulo na opterećenje putem plaćanja vezanja televizije uz električki priključak za struju. Međutim, tamo su se pojavile tužbe, taj model nije sasvim siguran. U nekim zemljama se ide na osobnu pretplatu, naročito kada je riječ o razvijenom sustavu danas drugih tehničkih modela kako se može primati signalni program i tada je ako je riječ o osobnoj pretplati a ne o kućanstvu tada je u potpunosti moguće izvesti model financijskog cenzusa. Dakle, osnova je individualizacija pristupa i naravno financijska i izvedbena simulacija kako bi to izgledalo. Hvala.
Hvala lijepa. Očitovanje poštovane zastupnice Marije Ilić.
Zahvaljujem poštovana ministrice, ali pitanje i problem je za umirovljenike sigurno na tisuću kuna primanja, odnosno 960 kuna u tijeku jedne godine velik i zato bi vas još jednom zamolila da pričamo o tom rješenju.
Hvala i vama. 10. zastupničko pitanje danas i poštovani zastupnik Branko Hrg.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče Hrvatske vlade ja ovako sad kad slušam ovo današnje zasjedanje i ova pitanja nisam siguran da li smo mi svi svjesni ustvari općeg stanja u društvu, da li znamo što je vani izvan ove dvorane? Sve je divno, sve je bajno, sve je super, vani je situacija malo drugačija. Pola mandata je prošlo, praktički prostora za izgovore više nema. Ono što obilježava danas hrvatsko društvo je apatija, depresivnost, beznađe, to su samo neki od izraza kojima se može to stanje opisati. Ono kako građani opisuju Vladu to je bezidejnost, lutanje, unutarnji sukobi, vođenje države preko medija. Tako ispada da je Vlada u svom radu aktivna. Broj nezaposlenih raste, tvornice propadaju, nove se ne otvaraju, selo je pred uništenjem. U međunarodnoj godini obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava vjerojatno će i u Hrvatskoj još na tisuće nestati propasti. Vjerujem i nadam se da to neće biti zauvijek nego da će se uspjeti povratiti. Dugovi u bolnicama kao što smo čuli se ne smanjuju nego rastu, učitelji traže ostavku ministra. Umjesto decentralizacije provodi se gruba centralizacija, umjesto jačanja lokalne samouprave jača se državna birokracija. Sve su ovo pitanja koja traže odgovore i to konkretne odgovore. Radi pokušaja stvaranja neke bolje klime u društvu, radi poboljšanja te klime postavljam vam pitanje gospodine premijeru. Imate li vi snage priznati da niste uspjeli u pomoć pozvati oporbu, a u Vladu umjesto nekih nesposobnih ministara dovesti iskusne stručnjake i dati im slobodu da ponude rješenja za izlaz iz krize?
Hvala lijepa. Odgovor poštovanog predsjednika Vlade Zorana Milanovića.
Uvaženi kolega, nakon što smo pobijedili na demokratskim izborima ni dana nisam živio u iluziji da je svaki od tih skoro milijuna glasova koji su nam građani dali dakle milijun povjerenja nešto što može trajati duže od mjesec dana. Ali ni s tih milijun glasova nije mi nikada palo na pamet da bilo kome pa ni vama koji ste dobili jedan mandat u Saboru tumačim kako to osjećaju građani i šta misle građani. Nemam to pravo i nemam tu pretenziju i nemam toliku aroganciju kako god me smetale, ali evo vi tumačite kako to osjećaju građani. Pa s obzirom da nam predbacujete da govorimo da je sve bajno, što nikada nismo rekli ali baš nikada nego upravo suprotno da je teško i komplicirano i da trebamo možda ne konsenzus ali podršku jer politika ne može biti građena na konsenzusu osim u najkritičnijim trenucima života jedne nacije, ja ću iskoristiti ovu priliku da se osvrnem na jedan povijesni primjer koji je čini mi se malo neoprezno spomenuo gospodin Božinović kada je postavljao pitanja o reformama. Spomenuo je Agendu 2010.ako se ne varam i Schroedera bivšeg njemačkog kancelara kojeg svi poznate, ne znam jeli netko imao priliku s njim i razgovarati, ja jesam i to baš o tome neformalno prije godinu dana, a prije toga sam o tome puno pročitao. Te reforme na koje se poziva bivši ministar, a sada zastupnik HDZ-a su primjer kako jedna velika, svjesna i odgovorna nacija, ako se tako mogu izraziti s takvim dosegom u stanju postići dogovor oko temeljnih pitanja društvenog razvoja. To je bilo 2003.i nakon tog govora i tog programa koji je iznio, a koji je bio sve samo ne socijaldemokratski u klasičnom shvaćanju riječi, a u području socijale i zdravstva je uključivao mnoge rezove kao i rezove poreza, dakle jedan potpuni preokret njemačke socijalne politike, politike prava nezaposlenih, nešto što je do tog trenutka bilo nespojivo sa socijaldemokracijom. Znate tko je to podržao među prvima? Demokršćani. Rezultat je bio skoro pobuna u socijaldemokratskoj stranci, smirivanje, izbori 2005.godine koju su dobili demokršćani, ali bogami i socijaldemokrati su zaostajali za 1, 2%, to je odgovorno ponašanje. Možemo li ga očekivati i od vas? Jeste li spremni reći da ćete se ukoliko mjere koje predložimo i koje provodimo, a koje u velikoj mjeri jesu podudarne sa Agendom 2010.godine samo sa 10 godina zakašnjenja da ćete i vi ako već ne pružiti podršku biti barem korektni? Možemo li to očekivati, to je pitanje.
Očitovanje poštovanog zastupnika Branka Hrga.
Pa nisam baš dobio odgovor na pitanje da li ste spremni pozvati stručnjake u Vladu, ali ne znam da li ste svjesni da ovo jesu jedni od najkritičnijih trenutaka za naciju kada ste već to spomenuli, da je stanje stvarno katastrofalno, da građani traže da se nešto promijeni da se da nada. Vi možete meni predbacivati da HSS ima jedan mandat i možete govoriti da ste dobili milijun glasova na izborima, sve je to točno, ali mi ne možete osporiti da ne govorim ono što mi ljudi kažu na što ljudi upozoravaju, na što se žale. Napravite anketu među građanima, idite među ljude, čut ćete što govore. Možda se krećete u onom odabranom krugu onih kojima je dobro. Ja se krećem među seljacima, radnicima, među dobrim dijelom i sirotinjom, među onima koji ne vide nadu, među mladima koji se spremaju otići van, to je činjenica. Dakle ovo jesu gospodine predsjedniče Vlade najkritičniji trenuci za hrvatsku naciju.
Hvala lijepa. 11.zastupničko pitanje danas i poštovana zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Postavljam pitanje ministru poduzetništva i obrta gospodinu Gordanu Marasu. Obzirom gospodine ministre na veliki interes poduzetnika za natječaj operativnog Programa za regionalnu konkurenciju, a to se kao što svjedočimo vidi i po tome po velikom interesu za mjesta na radionice kada se uvijek traži mjesto više odnosno karta više. Zbog toga vam postavljam pitanje kada da li možete i kada najaviti sljedeći natječaj odnosno koliko će sredstava Ministarstvo poduzetništva i obrta imati za podjelu? Hvala lijepo.
Poštovani ministar Gordan Maras odgovor na zastupničko pitanje. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Hvala vam na pitanju i činjenica je da je ovaj natječaj koji ste spomenuli prvi natječaj iz strukturnih fondova EU vrijedan 255 milijuna kuna gdje je izuzetno veliki interes hrvatskih poduzetnika, preko tisuću ih se javilo na radionice koje organiziramo i pomažemo im da se pripreme za taj projekt. I rekao sam a i bilo je govora o strukturnim fondovima, hrvatski poduzetnici će biti jedni od onih koji će dobiti najviše iz Europske komisije iz strukturnih fondova. I zato mi je drago što mogu najaviti natječaj koji će ići odmah nakon ovoga, znači do kraja godine biti će otvoren natječaj za proizvodnju i za hrvatske izvoznike najveći u povijesti RH vrijedan 230 milijuna eura, znači milijardu i 700 milijuna kuna će hrvatska Vlada raspisati natječaj do kraja godine i svi zainteresirani mali i srednji poduzetnici će se moći javiti. Znači to su direktni benefiti koje će Hrvatska iskoristiti iz strukturnih fondova EU na korist malim i srednjim poduzetnicima i drago mi je što čujemo i glasove malih i srednjih poduzetnika, ovih tisuću koji su zadovoljni s takvim projektima, tako da uvjeren sam da ćemo zajedno moći odraditi te stvari i da ćemo imati na koristi hrvatskom gospodarstvu. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Očitovanje poštovane zastupnice, ništa, hvala lijepa. 12.zastupničko pitanje poštovanog zastupnika Dražena Đurovića. Izvolite.
Hvala. Evo pitanje za predsjednika Vlade, gospodina Milanovića. Evo, gospodine Milanović kako vi ocjenjujete dosadašnji dvogodišnji mandat svog ministra unutarnjih poslova gospodina Ranka Ostojića? Kako bi ga ocijenili, a ja ću sada navesti nekoliko stvari po kojima sam ja njegov mandat prosuđivao u ovom razdoblju. Dakle, prvo, već u prvom, na početku mandata jedino pod pritiskom javnosti je pristao iseliti se iz stana najvećeg poreznog dužnika, gospodina Ninoslava Pavića što je bilo evidentno, upućivalo je na mogući sukob interesa. Također izvršena je politička čistka načelnika županijskih i policijskih uprava, nakon toga od među tim novima, nekoliko ih je u palo u relativno kratkom vremenu zbog korupcijskih skandala. Potom imamo slučaj hapšenja, odnosno uhićenja novinara proturežimskog desničarskog novinara pod vrlo čudnim optužbama i vrlo čudnim okolnostima. Svako hapšenje novinara u demokratskim državama je pod velikim povećalom. U Hrvatskoj je to prošlo tako prilično. Potom imamo slučaj nabavke vrlo luksuznih, ultra luksuznih terenaca, 132 komada su nabavljena, pojedinačnoj cijeni od 550 tisuća kuna za potrebe MUP-a pri čemu je druga ponuda bila za preko 30 milijuna kuna povoljnija. Potom imamo slučaj prisilne hospitalizacije i zatvaranja proturežimskog člana iz nevladinog sektora, gospodina Preciškovića i prisilne hospitalizacije zbog objava na facebook-u. Potom imamo probijanje proračuna MUP-a gdje je ministar zapravo uz ne transparentno trošenje dijela sredstava ima jedan od najvećih proboja proračuna u Vladi.
Hvala lijepo. Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani predsjednik Vlade, Zoran Milanović.
Poštovani kolega, više se ne sjećam jeste li to bili vi ili vaš kolega malo pod drugom … [[Govornik se ne razumije.]] tu gore u galeriji, koji ste optužili predsjednika Republike da su njegovi roditelji uselili u stan iz kojeg je izbačena židovska obitelj. To je nešto najgroznije što sam čuo u ovom Saboru, a konkurencija je grozničava. Ovo što govorite je neozbiljno. Dajte malo, neozbiljno. Recite ako smatrate da policija provodi kao što ste nekoliko ponovili puta režimsku politiku što je jako ružan pojam. Nema toga u Hrvatskoj već dugo. Recite konkretne primjere, ovo što ste naveli je nažalost i srećom, baš ništa. Prema tome, predlažem da važete i važete riječi na način na koji to vaši kolege iz kluba zadnjih pola godine čine. Prije su bili malo žešći, da se ponašate kao što ste se ponašali i u fazi pregovora izmjena hrvatskog Ustava od kojih ste zadnji tren iz meni potpuno nejasnih razloga odustali, a radi čega vas nismo prozvali tada, nećemo ni sada. Nadamo se da ste ljudi od riječi i od stava što je jako važno jer u ovoj zemlji je potrebno, pa i u Saboru kritična masa ljudi koja neće podleći galami i huku nego će donositi odgovorne odluke pa i odgovorne odluke o nezastarijevanju teških kaznenih dijela čime se otklanjaju svi mogući, sve moguće zapreke za izručenje svih onih koji su možda za nešto odgovorni. Pravila o referendumu, čekamo vaš prijedlog, suglasili ste se sa zadnjom verzijom prijedloga, ako je preambiciozna dajte svoj prijedlog. Računamo na vas, računaju i hrvatskih građani i vaši birači i čuvajte se tračeva u politici, naročito ako su ovako ružni.
Očitovanje poštovanog zastupnika Dražena Đurovića.
Hvala. Da, dakle ponovit ću još jedanput pitanje. Pitanje nije bilo ovo koje ste vi odgovorili, pitanje je bilo kako ocjenjujete dvogodišnji rad ministra unutarnjih poslova gospodina Ranka Ostojića uz ove light motive koje sam naveo. S obzirom da nisam zadovoljan vašim odgovorom, molim vas i pisani odgovor, a vi ste otišli na jednu sasvim drugu temu. Dakle što se tiče pitanja ovog prvog što ste spomenuli oko predsjednika Josipovića, ja nisam bio taj. Drugo, što se tiče načina kako ću ja govoriti i što ću govoriti, to stvarno mislim da nije u vašoj nadležnosti da vi kao predstavnik izvršne vlasti govorite zastupniku u Hrvatskom saboru što će govoriti, kako će govoriti i da vi određujete granice onoga gdje i o čemu će govoriti. Među slučajevima koje sam zaboravio spomenuti, također ću spomenuti i slučaj gospodina Darka Pajića koji je pretučen u Vukovaru, odnosno stradao pod vrlo čudnim okolnostima, gdje je ministar unutarnjih poslova, gospodin Ranko Ostojić izjavio da je presudila rakija. Trebalo bi razgovarati da li su takve izjave, izjave u takvim nesretnim slučajevima primjerene i dobrodošle od strani izvršne vlasti. I na kraju krajeva mislim da, dakle molim pisani odgovor.
Hvala lijepa. 13. zastupničko pitanje, poštovanog zastupnika Bore Grubišića.
Hvala lijepo. Pitanje postavljam predsjedniku Vlade, gospodinu Milanoviću. Pitanje je slično onome što je gospodin Milinović govorio, s obzirom da smo oba dva liječnici pa s obzirom na aktualna događanja ne mogu mimoići takvo pitanje. Naime, oko 300 liječnika traži ispisnicu iz Hrvatske liječničke komore i pakiraju kofere za rad u inozemstvu. 365 doktora je na sudu zbog poznate afere. Nepotrebno i neučinkovito je smanjen doprinos za zdravstvo sa 15% na 13% iako dugovi u zdravstvu se gomilaju i sad iznose i više milijardi kuna. Lista čekanja za razne vrste pretraga koje očekuju građani, oko pola milijuna građana Hrvatske je povećana za 4 puta, od prilike je tako. Smanjeni su mjesečni bolnički cenzusi, za oko trećinu. Recimo slavonsko brodska bolnica je imala mjesečni cenzus potrošnje od 20 milijuna kuna a sada ima 14 milijuna kuna unatoč svim naporima teledigriranoga sanacijskog ravnatelja ne može se napraviti od nečega nešto. Participacija najava povećanja participacije, imunološki zavod, našla se ta Centar banka u 50 milijuna kuna od Vlade ali imunološki zavod ide u stečaj iako to nije baš resor gospodina Ostojića izravni. Outsourcing koji se voli tako često upotrebljavat više je out, to znaju djelatnici koji rade u pomoćnim službama u bolnici da ih čeka out i povećanje broja nezaposlenih a upravo zbog outsourcinga i davanja ouotsourcing u privatne ruke. Master plan, nitko ne zna šta je master plan, prvo je Slavonija itd. Pitanje, ne kao Milinović, hoćete li on je rekao da li ćete, to nije u mom [[Upadica,predsjednik:Završite poštovani zastupniče.]] Ne hoćete li nego kada ćete smijeniti nadležnog ministra zdravlja?
Hvala lijepa. Odgovor poštovani predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Poštovani kolega, rekli ste da usprkos svim naporima sanacijskog upravitelja situacija ne ide nabolje, dobro sam vas citirao što znači da priznajete i prepoznajete napore. To mi je drago. Dakle, dok toga ima i ne samo na jednom mjestu sustav ima šanse itekako da napreduje ne samo opstanak. To je kompletan sustav. Od vas nažalost opet nisam čuo kao niti od vašeg kolege bivšeg ministra niti jedan konkretan prijedlog a koji god, koji god zaustili nije popularan. Hoćete li nas vi podržati ako izađemo pred ovaj Sabor javno sa prijedlozima … [[Govornik se ne razumije.]] Njemački socijal demokrator prije deset godina ili ćete pozvati ljude na ulicu kao doktor, liječnik, političar, svojevremeno zastupnik u Europskom parlamentu odnosno promatrač. Hoćete li to učiniti? Možemo li računati na vašu podršku. To je ista vrsta pitanja kada ste vi meni postavili. Kada ću smijeniti ministra? A ja vas pitam kada ćete pružiti podršku racionalizaciji sustava koju niti jedna vlast ne može provesti sama bez dakle, bez da računa na to da će ljudi biti nezadovoljni, nezadovoljni jer mi smo se kao društvo nažalost obećali cijeli niz stvari, generacijski koji si ne možemo platiti i u tom očuvanju nekakvog socijalnog tkiva i temeljnih odnosa u društvu i nekakvih razumnih očekivanja pa i emotivnih očekivanja koji ljudi mogu imati i trebaju imati i imaju mi bi trebali vašu podršku. S njom ili bez nje mi ćemo stvari mijenjati kao što ih mijenjamo. U početku, od samog početka u području fiskalne politike, fiskalne discipline, financijske discipline u državi, svega onoga što se može napraviti odlučno odmah. Ovo o čemu vi govorite su kompleksni sustavi koji su gubitke gomilali godinama i desetljećima i bez konkretnih ideja, konkretnih prijedloga ja vaše pitanje mogu shvatiti samo kao legitimnu političku provokaciju, ali recite mi što i recite hoćete li nas podržati u mjerama koje napredne države provode i nisu se nakon toga raspale nego su postale još konkurentnije sa većim brojem radnih mjesta. Što se tiče liječnika, svaki liječnik ovdje iz Hrvatske to je šteta i žalosno jer u njega ili nju je uloženo puno kuna u školovanje koje je besplatno ali ljudima ne možete određivati kako će se kretati, imaju slobodnu kretanja i to je svijet u kojem živimo. Mi ćemo učiniti sve da dobri liječnici, kirurzi, internisti, liječnici opće obiteljske medicine jako važna funkcija, jako važna specijalizacija temeljna ostanu ovdje da budu zadovoljni s ovim statusom ali čudo obećat ne možemo. Treba nam vaša podrška a bar ne opstrukcija i konkretne ideje molim vas lijepo.
Hvala lijepo. Očitovanje poštovanog zastupnika Boro Grubišića.
Gospodine predsjedniče Vlade vi govorite o podrški koju bi mi vama trebali dati, a kad je to vaš ministar pozvao na razgovor pa da razgovaramo o tome, čemu ili kome ili za što dati podršku, nikada. U ove dvije godine nikada. Drugo, govorite vašom verbalnom ekvilibristikom, govorite o racionalizaciji zdravstva. Pa je li racionalizacija u zdravstvu nabavka 37 aparata za umjetno disanje ECMO aparata, pa nema Švedska toliko aparata koja ima duplo više, dvostruko više stanovnika. Slovenija ima dva aparata, to je racionalizacija. 200 tisuća eura Francuzima za savjetodavne usluge, 600 milijuna kuna pomoćnici ministra i ostali imaju ukupan fond za savjetovanje i još Francuzi 200, vi govorite o racionalizaciji. Znate li da smjenskim radom uništavate kirurške struke u RH? Da se smjenskim radom ne može izdvojiti ni kirurgija ni urologija ni ginekologija ni jedna druga kirurška grana. Ja znam da vi o tome možda iz stručnih razloga nemate dovoljno saznanja ali onda ne možete reć kao što ste rekli da su doktori zabušanti, jer kao što dolaze glasovi iz vaše Vlade da se putem dežurstava i prekovremenog rada potkrada Državni proračun RH. To nemojte više nikada reći, smijenite ministra Ostojića, to je zaslužio.
Hvala lijepo. 14.zastupničko pitanje i poštovana zastupnica Romana Jerković.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ja svoje pitanje upućujem potpredsjednici Vlade i ministrici socijalne politike i mladih gospođi Milanki Opačić. Gospođo ministrice, novi Zakon o socijalnoj skrbi propisuje obvezu radno sposobnim korisnicima prava zajamčene minimalne naknade da se po pozivu jedinica lokalne samouprave odazovu radu za opće dobro. Obzirom da još uvijek dosta velik broj osoba s invaliditetom nema osigurane asistente željela bih znati postoji li mogućnost da se ne zaposleni radno sposobni korisnici naknade angažiraju kao asistenti osobama s invaliditetom. Hvala.
Odgovor, poštovana potpredsjednica Vlade i ministrica Milanka Opačić.
... [[Govornica nije uključena.]]
Uključite se poštovana potpredsjednice.
Dakle, potrebe osoba sa invaliditetom su puno veće od onoga što mi u ovom trenutku pružamo. Moram reći da smo mi u prošloj godini uspjeli osigurati 80 asistenata više za osobe koje imaju najviši stupanj tjelesnih oštećenja što je bio jedan pomak u situaciji kada su ono proračunska sredstva vrlo ograničena. S druge strane od dakle 1.1. ove godine vratili smo punu invalidninu djeci koja idu više od 4 sata, dakle djeca sa oštećenjima koja idu više od 4 sata u školu ili u vrtić, što do sada nije bio slučaj. Što se tiče ovog društveno korisnog rada mislim da on može biti na obostranu korist. Osobe koje su radno sposobne, koje ne mogu dobiti posao i koje su zbog toga primorane biti ovisne o socijalnoj skrbi mogu biti korisne prije svega i osobama sa invaliditetom ali i ljudima treće životne dobi kojima isto tako mogu pomoći sa svojim aktivnostima i svojim radom. Riječ je o najmanje 30 sati u toku mjeseca. I s druge strane mislim da će pomoći i samim tim ljudima. Naime, sva istraživanja i analize pokazuju da nezaposleni ljudi koji su radno aktivni i koji dugo vremena provedu da sustavu socijalne skrbi su ljudi koji postaju pomalo i bolesni zbog toga što se smatraju u socijalnom i svakom smislu isključeni. I mislim da im ustvari ova uključenost u društvenu zajednicu i to da će moći doprinijeti da nešto pomognu i da nešto odrade da će im u tom smislu biti isto tako od velike pomoći. Tako da mislim da je to društveno koristan rad, nešto što bi moglo biti obostrano dobro i da pomognemo malo i osobama sa invaliditetom ali i osobama treće životne dobi ili rješavanju bilo kojeg drugog problema u zajednici koje imaju predstavnici odnosno sami građani u jedinicama lokalne samouprave ali s druge strane i sami nezaposleni. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Idemo na 15. zastupničko pitanje poštovanog zastupnika Domagoja Ivana Miloševića.
Hvala gospodine predsjedniče, pa moje pitanje je za gospodina Milanovića. Predsjedniče Vlade, proteklih više od godinu dana moji stranački kolege i ja pokušavamo dobiti od vas osobno odgovor kakav vam je gospodarski plan. Kako se gospodarstvo sve više urušava pitamo vas ovdje, u proteklim aktualnim satovima koje su vam mjere i kako vidite iduću godinu. Nažalost do danas nismo dobili od vas niti jedan suvisli odgovor. Pa danas niti moja ambicija niti očekivanje od vas nije da bih dobio ponovno odgovor a i odgovor na pitanje kolegice Dalić nismo dobili, dakle nismo čuli što vi zapravo mislite i kako vidite. Vjerojatno mislite da hrvatske građane ne zanimaju odgovori na ta naša pitanja ili možda nemate odgovor. A očito je zapravo da nemate odgovor s obzirom da samo od prošlog aktualnog sata još 20 tisuća ljudi je novih nezaposlenih. U odnosu na prije dvije godine kada ste preuzeli mandat 60 tisuća ljudi je više na burzi. Gospodarstvo se raspada, industrijska, odnosno pad industrijske proizvodnje se bliži dvoznamenkastoj brojci. Prije otprilike 4 mjeseca u istoj ovoj sabornici ste se vi osobno izrugivali kada smo vas upozoravali da bi se brojka nezaposlenih mogla približiti 400 tisuća a evidentno je i smijali ste se na to a evidentno je da se tome približavamo. E sada, moje pitanje je trebalo biti sasvim jednostavno, to pitanje je trebalo biti imate li vi i tko su ti ljudi koji vas savjetuju u ekonomiji ali s obzirom na sve što smo danas od vas čuli zapravo je moje pitanje, niste li vi danas u ovoj sabornici pred hrvatskom javnošću priznali da nemate ni znanja ni hrabrosti za provesti reforme i zapravo ste molili oporbu za pomoć.
Hvala lijepa. Poštovani predsjednik Vlade, Zoran Milanović, odgovor.
Odgovor je ne.
Očitovanje.
Odgovor očekivan. A nakon dvije godine mandata i svega što ste učinili i propustili učiniti zapravo ne biste mogli niti dobiti jer to jedino može se desiti na izborima.
Hvala lijepa. Idemo na 16. zastupničko pitanje poštovane zastupnice Vesne Fabijančić-Križanić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, pitanje postavljam gospodinu ministru financija Slavku Liniću. Gospodine ministre, cilj donošenja Zakona o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi između ostaloga je i bio da se dužnicima koji su nelikvidni omogući financijsko restrukturiranje kako bi nakon toga postali likvidni i solventni s jedne strane. A s druge strane da se vjerovnicima stvore uvjeti da se bolje naplate svoje tražbine nego li bi to mogli da je otvoren stečajni postupak. S obzirom da je od donošenja toga zakona proteklo gotovo godinu i pol dana moje pitanje je koliko je tvrtki ostalo poslovati, koliko je spašeno radnih mjesta i što bi se dogodilo da do postupka predstečajnih nagodbi nije došlo i da ih nije uopće bilo? Hvala vam lijepo.
Odgovor poštovani ministar Slavko Linić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Početkom mandata koalicijske Vlade na čelu sa predsjednikom Milanovićem stanje u gospodarstvu privatnom sektoru bilo je zabrinjavajuće, blokiranih računa blizu 43 milijarde kuna. Ogroman broj gubitaka u trgovačkim društvima, prezaduženost tolika da vlastiti kapital nije bio dovoljan da bi tvrtke normalno funkcionirale i da bi se pripremile za izlazak iz krize i ulazak na tržište Europske unije. To je bio razlog da smo konsenzusom u ovom Saboru donijeli odluku vezano za Zakon o financijskom poslovanju koji je trebao definirati rokove plaćanja i predstečajne nagodbe. U provedbi kroz 2013. godinu možemo govoriti sa datumom sa 21. siječnjem zahtjeve za predstečajnu nagodbu Vladi je uputilo 5 tisuća 911 subjekata. I kada promatramo tu brojku onda smo svjesni koliko je upravo taj zakon pogodio interes privatnog gospodarstva. Od 5 tisuća 911 zahtjeva u tih godinu dana riješeno je 4 tisuće 924 ili skoro 84%. Što je znači pokazao punu efikasnost uprave da riješi donesene zahtjeve i isto tako ogroman napor svih vjerovnika da se dogovore oko predstječajnih nagodbi. Nažalost, broj pozitivno riješenih je jedino zabrinjavajući, 1452 pozitivno riješena predmeta što samo upućuje da svega 25 do 30% riješenih predmeta, znači da najveći dio gospodarstva je otišao u stečaj i proći će fazu stečaja. Od tih 1452 ono što je važno reći sud je već riješio 673 predmeta, a još se čeka nekih 770 predmeta koje bi sud trebao riješiti. Prema tome, sve se odvija u rokovima, sve se odvija na taj način da ubrzanim postupcima vjerovnici daju šansu dijelu dužnika da opstanu i u biti je to bila bitka za radna mjesta. Negdje ukupni zahtjev koji su pozitivno riješeni govore o 37000 zaposlenih koji će moći nastaviti poslovanje. Ali još je nešto važno, da su u postupcima nagodbe, kad govorimo o ovim pozitivno riješenim predmetima 23 milijarde kuna dogovorenih potraživanja u konsolidaciji dužnika. Znači govori se o metodama gdje zaista vjerovnici mogu pomoći dužnicima da prežive petogodišnju krizu koja je bila u prethodnom razdoblju što znači da sam zakon, provedba zakona, rezultati zakona su ti koji su pokazali punu opravdanost i možemo reći da će u 2014. godini to biti sporadični slučajevi jer će se manje-više kompletan sustav dovršiti tokom siječnja i veljače ove godine. Prema tome i opstanak ljudi je osiguran, a i redovitost plaćanja. Zadnji podatak o blokiranim računima je 33 milijarde 500.
Hvala lijepa ministre. Očitovanje poštovane zastupnice Vesne Fabijančić. Želite? Hvala lijepa. Nema. Poštovana zastupnica Lidija Bagarić, 17. pitanje.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče. Pitanje bih postavila također ministru financija gospodinu Slavku Liniću. Poštovani ministre, u posljednje vrijeme u javnosti se stvara slika kako svako malo idete iz Republike Hrvatske radi dodatnog zaduživanja. Pa možete li nam reći koliko smo se točno zadužili i na koji način te dugove planiramo vratiti. Hrvatska javnost upoznata je s najavom rebalansa proračuna pa vas pitam da li će se najavljenim rebalansom dirati možda u plaće i mirovine, da li će se mijenjati postojeći porezi ili gdje planirate tražiti potrebna sredstva. Hvala.
Hvala i vama. Odgovor poštovanog ministra Slavka Linića.
Pa zadržimo se na ovim zadnjim pitanjima vezano za rebalans. Sa prvim najavama Europske komisije o tome da će Europska komisija donijeti preporuke i mjere koje je potrebno provesti u Republici Hrvatskoj, a vezano za prekomjerni deficit Vlada je trenutno reagirala. U pripremi proračuna i rebalansa proračuna za '13. i za '14. Vlada je na svojoj sjednici 26.9. donijela kratkoročne mjere. Te kratkoročne mjere će biti sada ugrađene u proračun na smanjenju rashodovne strane. Isto tako, svjesna toga da rast od 1,3% koje se planira za 2014. bez jačih državnih investicija, ali ne u infrastrukturi osim u željeznici nego većinu u onom realnom sektoru, a to znači energetskom sektoru. Vlada je na svojim sjednicama od 12.12. posebno raspravila o planu investicija za 2014. I ono što se dugo, puna četiri mjeseca u Vladi priprema to su mjere reformi u obrazovanju, u socijali, u upravi, u zdravstvu, u pravosuđu. Sve te mjere Vlada je na svojoj sjednici utvrdila 27.12. To samo znači da na sjednici 28.ovog mjeseca ECOFIN-a kad se i utvrde mjere Vlada će reagirati sa prijedlogom rebalansa plana pretpostavljam u veljači mjesec pa ćete moći o svim tim mjerama vidjeti i rezultate u samom proračunu. Ali je evidentno da zadnja četiri mjeseca Vlada se intenzivno, mnogim aktivnostima itekako bavi odgovorom na mjere i preporuke koje očekujemo tako da prije travnja mjeseca kad će ocjena Europske komisije o programu Vlade biti dana na proljetnom semestru u nadležnosti Europske komisije mi ćemo manje-više imati to raspravljeno i na razini Vlade i na razini Hrvatskog sabora. Ono što je bitno reći, to je da sve predviđene mjere pokušat će izbjeći smanjenje plaća u javnom i državnom sektoru i pogotovo diranje mirovina, iz jednostavnog razloga što mirovine su već na socijalnoj ja bih rekao razini i nemoguće ih je smanjivati, a problem je broj umirovljenika i ogroman deficit u mirovinskom sustavu. A s druge strane kad govorimo o plaćama onda znamo da smo već u prethodne dvije godine imali racionalizaciju u dijelu …. Prema tome, o svim tim mjerama koje ćemo konkretizirati kroz proračun bit ćete izvješteni vjerojatno kroz rebalans proračuna kojeg zaista želimo već u veljači dati u proceduru da se vide rezultati mjera koje su inače donesene i koje provodimo. Isto tako ono što želim naglasiti da, prošla godina je završena sa 214 milijardi ukupnog duga, ali taj ukupni dug je rezultat rada Vlade jer smo restrukturirali, privatizirali brodogradnju, restrukturirali, privatizirali željeznicu, zračni promet i isto tako je to rađeno i u ostalim trgovačkim društvima s kojima država upravlja. Rezultat nekadašnjeg nereda je enormno zaduženje i skok ovog zaduženja. Prema tome, toliko da shvatimo od kud ove dubioze.
Hvala lijepa poštovani ministre. Očitovanje poštovani zastupnik? Ništa. Hvala lijepa i vama. Osamnaesto zastupničko pitanje poštovani zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Svoje pitanje upućujem potpredsjedniku Vlade i ministru regionalnog razvoja i fondova EU. Vlada je prihvatila Plan investicija za 2014. godinu prema kojemu se očekuju ukupna ulaganja u iznosu od 73,1 milijardu kuna. Prema planu ulaganja iz državnog proračuna javnih poduzeća se očekuje u iznosu od 20,9 milijardi kuna, a od privatnog sektora se očekuje ulaganje u iznosu od 52,2 milijarde kuna. Što se tiče javnih investicija najviše se očekuju ulaganja u prometu, posebno u željeznici, na željeznice, zatim u energetici i u vodoopskrbnim sustavima. Kad govorimo o privatnim ulaganjima spominjete 7 kanala pomoći privatnim investitorima. Je li plan investicija zasnovan na pripremljenim projektima, te koje su mjere kojima Vlada pomaže privatnim investitorima i kakav je njihov odaziv u pogledu prijava projekata i zahtjeva. Hvala.
Odgovor na pitanje poštovani potpredsjednik Vlade Branko Grčić.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolega, kolegice i kolege. Dakle, nije zgorega ponoviti da ova Vlada ima strategiju i to cijelo vrijeme govorimo tri su ključna stupa. Jedno je fiskalna konsolidacija o čemu je ministar Linić govorio i o čemu stalno govori. Drugo su reforme koje to moraju doprinijeti toj fiskalnoj konsolidaciji o čemu kolegica Opačić govori i vodi taj segment. I naravno ovaj treći, jedan od ključnih je investicije koje treba probuditi i vratiti na put oporavka. To je ono što je zalog gospodarskom rastu uz ovo stabiliziranje i uspostavljanje makro ekonomske ravnoteže. To je strategija ove Vlade i to ćemo ponavljati da onima koji to ne čuju da nekako sjedne u uho i da zapravo razumiju o čemu se ovdje radi. E sad, u ta tri segmenta provode se različite mjere od uvođenja reda do rješavanja nelikvidnosti, rješavanja naslijeđenih problema kroz predstečajne nagodbe kao jedan od instrumenata koji je u ovim mjesecima počeo je davati neke prve rezultate. Zatim kroz rasterećenje gospodarstva, kroz jačanje poslovne klime, kroz novo zakonodavstvo koje regulira poticanje investicija kroz Zakon o strateškim ulaganjima koji želi potaknuti velike investicije itd. itd. Dakle, gomila rješenja koje je ova Vlada ponudila i moram isto tako reći bez obzira što će opet biti nekakvih upitnika mi smo u ove dvije godine ipak još ispod nule ali bitno manje i sa bitno manjim zaostajanjem za EU za prosjekom EU nego što je to bilo u ovih svih 5 godina recesije. To su činjenice. Dakle, u vremenu devete, desete, jedanaeste godine zaostajali smo između 1 i pol i 2 i pol postotna poena za gospodarskim rastom u EU. Danas zaostajemo svega 0,5 i to je činjenica. Prema tome, ipak do određene stabilizacije dolazi kao efekt svih ovih mjera koje Vlada poduzima. Svi ozbiljni analitičari nam prognoziraju za iduću godinu rast. Koliki će on biti to je sada pitanje, ali se prognozira rast. Dakle, efekt će biti za ovu godinu da, 2014. I sad samo još nekoliko riječi o ovome ključnom dijelu koji se odnosi na investicije. Da, mi smo veliki naglasak dali na javne investicije. Javne investicije po ocjeni našeg Zavoda za statistiku su u protekloj godini 2013. u prva tri kvartala bitno doprinijele stabilizaciji BDP-a kolikoj tolikoj i po prvi put su rasle nakon pet godina. Nakon 40 postotnog pada investicija prvi put su investicije na agregatnoj razini rasle i doprinijele BDP-u. I sad se taj trend mora nastaviti. On se mora nastaviti ne samo kroz javni sektor, nego kroz privatni sektor. Ono što unatoč svim crnim prognozama ipak ohrabruje jeste neki dan objavljeni indeks poslovne klime ili bolje rečeno povjerenja koji govori o izjašnjavanju naših poduzetnika, hrvatskih poduzetnika o stanju i očekivanjima u 2014. godini gdje oni po prvi put kažu osjećamo da se nešto mijenja i danas smo spremniji investirati nego što je to bilo jučer ili prekjučer. Oni su to rekli. I ja u to vjerujem i mislim da će se ipak ove godine bitno pomaknuti i privatni sektor u smislu investicija, a mi svih ovih 7 kana o kojima sam javno već govorio pa ih neću sad ponavljati i više ih ima od 7 mi ćemo to podupirati. Hvala lijepo.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Vlade. Očitovanje? Ništa. Idemo na 19 pitanje. To je potpredsjednik Sabora poštovani Željko Reiner. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pitanje je za predsjednika Vlade gospodina Zorana Milanovića. U svije godine vaše Vlade niste niti spomenuli, a kamoli da biste učinili nešto u svezi sa pronatalitetnom politikom i pokazali brigu o demografskom razvitku Hrvatske. Svake godine oko 10000 građana Hrvatske više umre nego što se rodi, svake godine se rađa 5% djece manje, a hrvatsko pučanstvo je sve starije i postajemo pomalo jedna od najstarijih zemalja na svijetu. U ovako strašnom gospodarskom stanju u koje ste doveli Hrvatsku i u sve starije stanovništvo postavlja se pitanje tko će u budućnosti raditi u Hrvatskoj, tko će kada nakon što odete sa vlasti popraviti ih i osigurati gospodarski prosperitet ove zemlje, njen razvitak i njenu budućnost, tko će osigurati egzistenciju njenih preostalih građana. Usporedbi sa 2001. godinom u Hrvatskoj živi čak oko 1500000 građana manje. Za 50 godina s takvim trendom bit će nas čak milijun manje. Samo zbog prirodne depopulacije, dakle bez svakog dana sve veće emigracije Hrvatska gubi svake godine više od 25000 stanovnika što znači da nestaje jedan grad veličine Bjelovara. I statističari predviđaju da će se ubrzo vratiti na broj stanovnika koji je u njoj živio prije 100-njak godina. Hoćete li napokon barem početi raditi na Strategiji nacionalne populacijske politike koja bi morala biti integralni dio Strategije razvitka Hrvatske, a koju vaša Vlada također nema? Hoćete li, što je još puno važnije, žurno početi provoditi bar neke mjere za poticanje nataliteta i demografski oporavak Hrvatske kako bi se barem usporila ako ne i zaustavila depopulacija Hrvatske, a posebno nekih njenih dijelova. Dosad ste samo uvodili mjere koje su usmjerene upravo suprotno protupopulacijski, protunatalitetno, primjerice da biste pokrpali rupe u proračunu od 1.01. ove godine povećali ste PDV na dječju hranu. Zar uistinu bilo tko misli da će poskupljenje dječje hrane spasiti Hrvatsku? Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor, poštovani predsjednik Vlade RH Zoran Milanović.
Strategija će biti gotova ove godine, ali strategija u tako ozbiljnim stvarima ne može biti tretirana na ovako bagatelan i prizeman način. Rekli ste da smo zemlju doveli u tešku ekonomsku situaciju, čujte to nije istina. Dakle, naša Vlada je preuzela državu u stanju teške recesije i vjerujem da ćemo je ove godine izvući iz te recesije. Prema tome, držimo se osnovnih činjenica. Već kad čitate pitanje onda to vam je moglo točno biti unutra napisano. Dakle, možemo mi preuzeti odgovornost i preuzimamo odgovornost za ono što radimo i za ono što smo učinili ili nismo učinili u ove dvije godine ali reći da smo zemlju doveli u tešku ekonomsku krizu i situaciju kao što ste rekli, citiram, to naprosto nije točno. Možete misliti da smo nesposobni, da smo bolji ili lošiji ali držimo se elementarnih činjenica. Problem demografije naravno nećemo riješiti ovako jeftinim upadicama. To je problem koji mori veliki dio Europe pa i jednu bogatu i super uređenu Njemačku a države koje su ga uspjele pod navodnim znacima "riješiti" su to skoro bez iznimke učinile jednom aktivnom imigracijskom politikom što je već nešto za što je potreban jako širok društveni konsenzus, povijesne okolnosti i jedno drugo stanje svijesti od onoga koje imamo mi. Ja ne predlažem aktivnu imigracijsku politiku jer nacija od 4,5 milijuna ljudi za to naprosto nije spremna i neće nikada biti. Velike nacije, poput britanske i francuske kao bivše kolonijalne sile imaju tu integracijsku sposobnost koja isto ima svoje granice. Njemačka ne, i toga su svjesni. Dakle, u Njemačkoj se ne dolazi do državljanstva tako lako kao u nekim drugim državama. Rezultat toga je da će i Nijemaca za 20 i 30 godina ili 50 godina prema ovim zlogukim projekcijama biti 65, a ne 82 milijuna kao danas. Je li to loše? Pa na prvi pogled je loše. Mi imamo problem koji nas mori već 20 godina, ali ovakvim sitnim egzibicijama ga nećemo riješiti. Niti je to uspjela vaša Vlada, ništa tu niste napravili, zasada smo i mi neuspješni. Ali nada su nova radna mjesta, kvalitetna radna mjesta, veći broj zaposlenih ljudi i bez obzira što nije svejedno ima li nas 5 ili 4 milijuna ta 4 milijuna moraju dobro živjeti, to je bit priče.
Očitovanje, poštovani potpredsjednik Doma Željko Reiner.
Naravno da se sve može bagatelizirati i kad se nema odgovor na to da li se išta napravilo, a nije se ništa napravilo u 2 godine, onda naravno se može kao i u mnogim drugim stvarima skretati pozornost na to. Danas ste ionako svaki odgovor ili bagatelno odbacili ili ste pitali oporbu kako bi mogli to riješiti, nek da ideje. To bi bilo eventualno prihvatljivo da je prvi dan vašeg mandata međutim to je dvije godine vašeg mandata, ali čak ni prvi dan morali ste imati nekakvi program a vi se nakon dvije godine pitate da nek vam se daju dobri savjeti kako dalje. Međutim, spomenuli ste da bi spas bio imigracijska politika. Točno obrnuto, treba spriječiti emigraciju i to je ključni problem. Pa jeste li svjesni da se svakog dana zbog gospodarske situacije iseljavaju tisuće ljudi trbuhom za kruhom ih Hrvatske zbog potpunog sloma gospodarstva. Jeste li svjesni da smo mi čini se na početku jednog ponovnog masovnog egzodusa hrvatskih naroda kakvih je u prošlosti bilo nekoliko. Međutim, za razliku od one gospodarske emigracije prije otprilike jednog stoljeća ili one druge prije otprilike pola stoljeća nažalost sada iz Hrvatske ne odlaze samo slabo školovani fizički radnici nego odlaze uglavnom mladi visoko obrazovani, najbolji, najsposobniji u koje je mnogo uloženo. Oni koji su trebali biti budućnost Hrvatske. U ovom času više od 375 tisuća nezaposlenih, koliko ih u ovom času ima, stvarno ne vide ni najmanje naznake da Hrvatska ima neku nadu, a to je loše. Na to, naravno, niste dali nikakvi odgovor. Hvala lijepo.
Hvala i vama. 20. zastupničko pitanje poštovanog kolege Saše Đujića.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče Hrvatske vlade, gospodo ministri, kolegice i kolege ja svoje pitanje upućujem potpredsjednici Hrvatske vlade i ministrici socijalne politike i mladih. Poštovana gospođo ministrice u prošloj godini proveli ste reviziju korisnika socijalne pomoći i ona je pokazala ogromne zlouporabe u sustavu zbog čega ste u konačnici nažalost i doživjeli neke osobne neugodnosti. Od prvog siječnja ove godine došlo je do umrežavanja sustava socijalne skrbi sa ostalim državnim institucijama što bi dodatno trebalo olakšati kontrolu i otkrivanje zlouporaba, odnosno otkrivanje onih koji su godinama na netransparentan i nezakonit način stjecali osobnu materijalnu korist na uštrb onih kojima je ta pomoć uistinu bila potrebna. Stoga moje pitanje glasi, koliko je dosada lažnih korisnika otkriveno u sustavu socijalne skrbi te koliko je novca na taj način pokradeno iz države i uskraćeno onima kojima je taj novac uistinu bio potreban? Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Odgovor potpredsjednice Vlade i ministrice, poštovana Milanka Opačić.
Da, revizija je nešto što ustvari treba biti svakodnevna aktivnost i vrlo kontinuirana i ona će sada biti omogućena upravo zbog ovoga što ste rekli što će svi sustavi biti umreženi i podjela, odnosno razmjena informacija će u ovom trenutku biti moguća za sva ona javna tijela koja informacije imaju. Vrlo brzo će ovdje pred vas doći jedan zakon koji će otvoriti prostor da ne moramo međusobno potpisivati nikakve certifikate i na taj način gubiti vrijeme nego će automatizmom sve institucije biti ustvari obvezne razmjenjivati međusobno podatke kako bismo na što je moguće manju mjeru sveli one koji izigravaju sustav. Što se tiče sustava socijalne skrbi mi smo pronašli negdje oko 7000 korisnika koji su uzimali prava ili za osobu koja je davno već mrtva ili su sami bili zaposleni, s druge strane to nisu obavijestili centar pa su uzimali socijalne naknade, dakle definitivno ljudi koji nisu smjeli ta prava uzimati. Riječ je o 40 milijuna kuna u državnom proračunu na godišnjoj razini. To nažalost nisu uštede, to su novci koje smo preusmjerili na druge ljude zbog toga što smo dobili negdje oko deset tisuća novih korisnika socijalnih naknada i tih 40 milijuna je usmjereno prema njima. Od ove godine pomoći će nam uvođenju reda i još jedan novi obrazac koji je pomalo stvorio pomutnju u sad prvih 15 dana ali je doista nešto što će biti vrlo korisno i sada se uhodava pa u toliko treba biti malo strpljiv, to je JPPD obrazac, skraćeno ga tako zovemo, jedan novi obrazac u kojem će se vidjeti svi prihodi koji nisu plaća, dakle, sve ono što ljudi primaju tokom mjeseca kao nekakva druga vrsta prihoda, to će nam omogućiti da napravimo reda kod onih prava gdje imamo samo dohodovni cenzus. Dakle, nama su neki ljudi imali vrlo visoke prihode u toku mjeseca odnosno u toku godine, prikazivali su nam minimalne prihode i na taj način su nam kroz dohodovni cenzus uzimali određena prava koja isto tako sada više neće moć. Vrlo brzo ćemo hrvatskoj javnosti predstaviti još neke naše aktivnosti u kojima smo isto tako pronašli određene korisnike ali o detaljima ćemo onog trenutka kada ih sve budemo znali tako da doista u ovom sustavu je bio vrlo veliki nered. Nama je najvažnije da novce koje imamo, koji su ograničeni doista dobiju oni ljudi kojima je to najpotrebnije, zahvaljujući skidanju ovog broja ljudi mi smo isto tako ali i objedinjavanjem svih socijalnih naknada sada u jednu naknadu zajamčenu minimalnu naknadu nismo mogli samcima povećati za 200 kuna njihovu naknadu. Dakle, neki su nam uzimali prava i jako dobro živjeli, s druge strane je sirotinja od 600 kuna doslovno nije mogla proživjeti i to su oni ljudi koji traže svoj ručak ili večeru u kontejnerima. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Očitovanje poštovanog zastupnika, ništa, nema očitovanja. Sad ćemo učiniti stanku do 12 sati, nastavit ćemo sa 21 zastupničkim pitanjem.
Kolegice i kolege, nastavljamo sa pitanjima. 21. pitanje, kolega Branko Vukšić. Kolegice i kolege, molim vas, molim vas da osiguramo mogućnost da kolega Vukšić može postaviti pitanje.
Pitanje predsjedniku Vlade, Zoranu Milanoviću potkrijepit ću s tri detalja u tri aktualna problema. Dva u suštini elementarna problema vi ste i retorikom i djelovanjem pretvorili u prvorazredan događaj, a jedan prvorazredan u efemeran događaj. Vesnu Škare Ožbolt bivši je premijer Ivo Sanader smijenio jer je odbila imenovati Ivana Turudića za predsjednika Zagrebačkog županijskog suda, a nije ga htjela imenovati jer ga nije htio predložiti Vrhovni sud. Turudića je pritiscima naposljetku postavio Sanader. Turudić je dakle posljednja osoba koja može dijeliti lekcije o pritiscima politike na sud. Mučno je bilo gledati čekićanje tabli s Hrvatskim grbom u Vukovaru. Mučno je slušati bujicu stožerničke netrpeljivosti prema svima koji misle drugačije. Teško je staloženo gledati nasrtaje stožernika koji nastoje kao i za Račanove vlade destabilizirati vlast, ovaj put zbog pisma. No još je mučnije slušati s koliko se nepodnošljive lakoće ministar za obranu kapitala i kapitalista Mirando Mrsić zalaže za što lakše otpuštanje radnika. Proces ozakonjenja robovlasništva počinje, dojavljuju visoki izvori, sutrašnjom sjednicom Vlade na koji će se bez dogovora sa sindikatima naći za radnike neprihvatljiv Zakon o radu. Zna se još iz vremena staroateljskih skupština da je bit demokracije javno vječanje, vladanje razgovorom. Iako državnik, izabrali ste ne državničke monologe, i onako slabu vjeru u sudstvo još više slabite. Umjesto da budete iznad i Turudića i stožernika vi zapodjelate nedoličnu kavgu. S više državništa, a manje drčne prepirke mogli ste ako ne izbjeći, onda barem ublažiti nasrtaje antičirilićara. Nije dobro kada premijer nasrče na sudove, kao što je loše nasrtati na ionako već obespravljene radnike. Pitanje, jeste li vi neimenovani izvor iz Vlade koji je ocijenio odluku o izručenju Perkovića državnom udarom pištolja na vodu i mogu li se u drugoj polovici mandata građani nadati državničkim reakcijama te vašoj usredotočenosti na bitne probleme?
Odgovor na pitanje, predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Poštovani gospodine zastupniče, vi iz sjednice u sjednicu ovog Sabora žudite biti moj savjetnik za odnose sa javnošću. Za taj posao je jedan broj ljudi skromno plaćen, vanjske agencije Vlada ne angažira, naglašavam Vlada, stranke mogu raditi što hoće, odgovaraju svojim članovima i reviziji naravno, prema tome ja vas molim i savjetujem da se ne bavite mojim odnosima sa javnošću. O tome će na kraju suditi birači, kao i vama. Vi ste postali saborski zastupnik, smatrate da zastupate određenu grupu ljudi, određene društvene interese, određeni svjetonazor, meni je doduše jako teško shvatiti koji bi to bio sustav vrijednosti za koji se vi zalažete, ali grubo rečeno to je populizam. Politike bez malo populizma nema. Naročito ne u demokraciji u kojoj su svi izjednačeni i formalno, barem formalno u pravima. Dakle, morate se ljudima na neki način približiti. Je li to način ili je način ovo što mi radimo i što ja pokušavam raditi, i to će pokazati izbori. Jedni izbori, oni prije dvije godine su pokazali da smo jednim hladnim, možda i preracionalnim, ali jasnim pristupom izborima dobili ogromno povjerenje ljudi i tog trena kad ga imate, računajte da ga za tjedan dana možda više neće biti. Dakle, što se tiče znanja i metoda, mi tu nismo loši. Vi se tek trebate dokazati. Ali apeliram, ako želite nastavite, ali nemojte mi savjetovati kako da se odnosim s javnošću jer za to ne odgovaram vama, ali imate pravo i to raditi ako hoćete. Ne zato što to ja kažem nego zato što imate to pravo po prirodi društvenih odnosa. A što se tiče odnosa sa sindikatima i tog Zakona o radu za koji ste ministra Mrsića optužili da je šta? Zastupnik ili sluga kapitalista. Ajmo sada ovako logički, zašto bi to bilo tako? Koji su naši motivi da budemo takvi? Osim motiva da osiguramo više radnih mjesta i da više ljudi radi, kao u toj Njemačkoj u kojoj nakon reformi radi veći broj ljudi, u prosjeku za manju plaću, za realno manju plaću, ali je niža nezaposlenost. To je cijena uspjeha katkada. I od vas ne očekujem da budete razumni, da budete korektni, objektivni i da to kažete građanima jer ono za što se vi zalažete nažalost zastupa i dio javnih sindikata. Oni u privatnom sektoru gdje je pravi kapitalizam jedino prisutan praktički ne postoje, za te ljude ne brine nitko, nego im onda još sindikalni lideri ih pozivaju, nezaposlene ljude pozivaju da se pridruže u prosvjedima protiv Zakona o radu koji bi upravo tim nezaposlenim ljudima trebao otvoriti vrata rada, ne tržišta rada, nego rada, zaposlenosti, kakve takve, regulirane, ne afričke zaposlenosti, regulirane zaposlenosti. To su reforme Njemačke socijaldemokrata, to su reforme HARC 1234, to je Agenda 2010. godine, to je Njemačka koju ovdje često mnogi vole citirati i zazivati. To su činjenice. Međutim ja nemam iluzije da ću činjenicama doprijeti do vaše svijesti ili do nečije savjesti. Vjerojatno neću. Neimenovane izvore ne komentiram, od toga imam totalnu distancu. Svatko se ima pravo i rugati, bilo je ovih dana i ruganja jer to je jedino sredstvo obrane od samovolje nekih ljudi. Na sudove nisam nikad podigao ni prst, a kamoli glas.
Branko Vukšić, očitovanje na odgovor.
Rekli ste da, poštovani predsjedniče Vlade, da je vama teško shvatiti ovo što sam govorio i za što se zalažem. Prije svega vi zaboravljate jednu činjenicu da ste vi premijer svih građana RH, predsjednik Vlade, pa i onih glasača koji su glasali za Hrvatske Laburiste. Ove ocjene nisu moje ocjene, ove ocjene su izvađene iz tiska televizijskih emisija, to govore stručnjaci upravo za komunikacije. Uostalom mi osjećamo ovdje u Saboru i danas kako komunicirate sa saborskim zastupnicima, što vam znači ovaj Sabor. Stil je čovjek, čovjek je stil. Vi naravno odgovarate za svoj stil i vi ćete podnijeti račune svojim glasačima. Rekli ste da brinete za radnike za one koji su bez posla, za one koji bi mogli izgubiti posao. Vaša briga se očituje u gotovo 400 tisuća nezaposlenih. Vaša politika nije urodila plodom i zato što mi to tvrdimo mi smo populisti. Koji su vaši motivi pitali ste za antiradnički zakon? pa upravo to štite krupni kapital jel ste neoliberalna Vlada, pokazali ste sa mnogim potezima da ste neoliberalnija Vlada nego što je to bila HDZ-ova vlada. Prema tome ono što vi radite način na koji nastupate, način na koji vodite zemlju i kako komunicirate s javnošću itekako se tiče svih građana RH pa i mene kao saborskog zastupnika.
22.pitanje Josip Đakić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa moje pitanje namijenjeno je predsjedniku hrvatske Vlade. Gospodine predsjedniče Vlade hrvatska javnost je upoznata, a nadam se i pretpostavljam da ste i vi upoznati sa ovogodišnjom proslavom pravoslavnoga badnjaka u Vukovaru i Borovu Selu, zahvaljujući hrvatskoj javnoj televiziji mislim na HRT, svi smo imali priliku svjedočiti razdraganoj koloni, čuvanoj od strane Hrvatske policije. Većinom su to bili mladi pripadnici Srpske nacionalne manjine odjeveni u srpske zastave, zastave dinarskog četničkog pokreta, šubare, šajkače s kokardama sa podignuta tri prsta. Predsjedniče Vlade uz ovu provokaciju, a ne proslavu doživljen je napad na suverenost i cjelovitost RH u poslanici srpskog patrijarha Irineja, povodom proslave Božića pravoslavnih vjernika u Hrvatskoj. Podsjećam da Kazneni zakon predviđa sankcioniranje navedenih situacija člankom 325.i 349. S obzirom da su izostale vaše reakcije pa i reakcije najviših dužnosnika i ministara, čak se nije oglasio ni visoki izvor iz Vlade molim da izvijestite hrvatsku javnost o poduzetim radnjama od strane nadležnih institucija, a u svrhu zaštite jednakopravnosti svih građana pred zakonom posebice onih koji se ne mire s postojanjem Hrvatske države već prizivaju podjele i izražavaju teritorijalnu pretenziju kako su to činili '89.i '90.-te inscenirajući ugroženost. Recite nam što su učinile institucije RH protiv ovakvih pojava?
Odgovor na pitanje predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Pa većina građana Vukovara, mada ovdje govorite o Borovom Selu što je druga općina izvan grada Vukovara, većina grada Vukovara je u dva izborna ciklusa odabrala jednu integracijsku politiku suživota ili zajedničkog života i to je činjenica, da je odabrala tu ovog čovjeka u naočalama, dva puta, svaki put sa više glasova. Može on sutra izgubiti izbore ako ga se na silu sruši, ako se sruši proračun sve je to moguće. Pitali ste, dakle želite raspravu o tome pa ću vam reći što mislim. Te koji tamo cupkaju u šajkačama treba ignorirati, ako ima elemenata kaznenog djela treba ih kazniti i to vrijedi za sve hrvatske građane i ja na to gledam sa dubokim antipatijama, neću reći da su ne volim dijeliti ljude na naše i na njihove, ali ima tu dosta bratstva, bratstva i sestrinstva u običajima i načinima shvaćanja politike i međunacionalnih odnosa. Prema tome ti ljudi ako je to što ste vi rekli istina, a ja za to ne znam, ali ako je istina zaslužuju prijezir za početak, a nakon toga neka policija i neka Državno odvjetništvo napravi ako ima što napraviti. To vrijedi za sve u ovoj državi. Dakle pitanje je pameti organizacije zajednice, inteligencije socijalne gdje je granica u nečijem ponašanju. Kao što sam apelirao na Državno odvjetništvo da u slučajevima ovrhe dakle za prodane nekretnine povratnicima se drži aktualnog a ne bivšeg zakona, tako isto mogu apelirati na ljude ako me slušaju, to vjerojatno nisu ni naši birači da se tako ne ponašaju, da ne izazivaju vraga, ali to vrijedi i za tzv. naše. Dakle građani Vukovara su a to ipak najveća jedinica lokalne samouprave u tom dijelu Hrvatske dva puta odabrali ono što im je nudila naša koalicija. Ta pobjeda ne bi bila moguća da u njoj nisu sudjelovali vukovarski Hrvati i vukovarski Srbi, naprosto matematički nije moguće, to dosta govori, ja sam na to ponosan i to ne mora trajati vječno, ali dok traje nade ima.
Očitovanje na odgovor Josip Đakić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa nažalost ne mogu biti zadovoljan sa vašim odgovorom, bio bih zadovoljniji da ste mi rekli da ste poduzeli sve mjere i radnje zajedno sa ministrom policije kako bi spriječili takve pojavnosti jer u posljednje dvije godine paljenje hrvatske zastave koje je doživljeno na proslavi badnjaka, pjevanje četničkih pjesama, veličanje Draže Mihajlovića te popa Đujića, javno nošenje šubare i šajkače s kokardom te zastava četničkih dinarski odreda sigurno nije sastavni dio niti je to ono što predviđa ni badnjak ni Božić. Stoga vas tražim pismeni odgovor na moje postavljeno pitanje, što se je protiv koliko osoba poduzelo, da li su samo prekršajni postupci u tijeku ili su i kazneni u tijeku, koliko osoba i koje nacionalnosti s kojega područja su bili ti koji su bili odjeveni u četničke odore? Da li najava rehabilitacije četništva u susjednoj Srbiji, a nesankcioniranje i prešućivanje kod nas u Hrvatskoj jasno daje potporu takvoj pojavnosti? To su pitanja na koja nisam čuo odgovor i zbog toga tražim pismeni odgovor.
23.pitanje Ivana Posavec Krivec.
Zahvaljujem. Svoje pitanje upućujem Ranku Ostojiću potpredsjedniku Vlade i ministru unutarnjih poslova. Poštovani potpredsjedniče prije svega nekoliko dana punih 22 godine nakon međunarodnog priznanja RH zajedno ste s predsjednikom Državnog ureda za upravljanje državnom imovinom predstavili jedinstveni registar državne imovine koji je objavljen i na internetu. Taj registar je ukazao na veliko bogatstvo Republike Hrvatske koji se očituje u 348 tisuća 840 nekretnina koje su u vlasništvu građana Hrvatske. Primjećujemo da se procjenjujemo da smo treća zemlja u Europi po tzv. bogatstvu državne imovine. No nažalost, istovremeno primjećujemo da o toj imovini gotovo 22 godine nije vođeno računa, da se nije nalazilo u funkciji da je danas u lošem stanju. Stoga vas poštovani potpredsjedniče Vlade Republike Hrvatske pitam koji su stvarni potencijali imovine Republike Hrvatske i koje su strateške smjernice za stavljanje te imovine u funkciju razvoja gospodarstva, otvaranja novih radnih mjesta? I ono što je za naše građane bitno u kojim rokovima.
Odgovor na pitanje potpredsjednik i ministar Ranko Ostojić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice Hrvatskoga sabora, štovana kolegice zastupnice. Prije svega moram reći da je istina da je Hrvatska bila sinonim za lošeg gospodara u upravljanju svojim ovim. Tu se ne radi samo o nekretninama koje ste spomenuli. Imamo jako puno udjela u poduzećima. To je sve skupa nešto s čime niste mogli upravljati jer niste znali šta zapravo imate. I tu činjenicu nakon dugog niza godina promijenila se samom registracijom odnosno popisom koji je napravljen, to znači svega onoga šta Hrvatska u ovom trenutku u državnoj imovini ima, velika je vrijednost. A pravo pitanje je da popis naravno nije dovoljan, on će se mijenjati, redovito će se ažurirati. Ali cilj njegov je da se upravo imovina ne rasprodaje već da se stavi na najbolji mogući način u funkciju. U tom smislu registar koji je sada javan, transparentan, svima dostupan ima za cilj da pored podataka o tome šta sve Hrvatska ima i to je popisano da dobijemo i onaj drugi podatak koji ide iza toga a to je upravo odgovor na vaše pitanje a to je koja je strategija upravljanja državnom imovinom iako je ona već usvojena a stvoreni su zakonski okviri na koji način upravljati, svi podzakonski akti su doneseni na koji način se odlučuje o toj imovini, cilj je da ona bude šta bolje iskorištena. A to podrazumijeva da sada slijede i još neke druge kućice a to su tko plaća, tko ne plaća zakupninu, da li je prostor takve i takve vrijednosti. Sve skupa sa našom namjerom a to je da imovina Republike Hrvatske, prije svega znači njenih građana bude stavljena u funkciju i da bude vraćena nazad znači kroz prihode državnog proračuna, sve ono šta u ovom trenutku Hrvatski građani imaju. Ako smo treći u Europi po vrijednosti nekretnina a postavlja se pitanje gdje je zapravo prava vrijednost i vjerujem da ćemo nakon ovog popisa u nastavku upravljanja sa tom državnom imovinom na najbolji mogući naći dokazati da država može biti i dobar gospodar. Zahvaljujem.
Očitovanja, nema, hvala. 24. pitanje postavlja kolegica Jadranka Kosor.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice, pitanje postavljam predsjedniku Vlade gospodinu Milanoviću. Nedavno smo evo upoznati, upoznata javnost sa reformskim paketom. U tom reformskom paketu među ostalim i evo transformacija državnog inspektorata pa ćemo sada u ovom sazivu, na ovoj sjednici raspravljati o 20-ak zakona koji bi trebali stupiti na snagu 1. siječnja 2014.. Isto tako jedan od reformskih poteza jest objedinjena javna nabava koja naravno postoji. Jedan od važnijih iskoraka u tome jest da se diže prag za poslove za koje neće trebati javna nabava. Isto tako ovdje se navodi što apsolutno pozdravljam prvi puta se u dokumentu Vlade navodi da je i dalje na snazi odluka Vlade iz 2009. o zabrani zapošljavanja u državnoj upravi, dakle u najširem smislu. I među ostalim smanjenje proračunskih investicija i supstitucija sredstvima iz europskih fondova što je dobro i što naravno ne bi bilo moguće da nismo završili pregovore i da nismo postali članica Europske unije. Pitam gospodine predsjedniče Vlade, ne mislite li da su ulazak u NATO i ulazak u Europsku Uniju bili važni strateški ciljevi Republike Hrvatske? Je li u proteklih 10 godina da bismo ostvarili te ciljeve trebalo ponešto raditi? Naime, vaša bliska suradnica je nedavno izjavila da se proteklih 10 godina ništa u Hrvatskoj radilo i da niti jedna Vlada prije vaše nije ništa ali baš ništa radila. Iako smo postali članica NATO saveza i Europske unije. Izdvajam ta dva po mom mišljenju strateška cilja za Republiku Hrvatsku. Hvala.
Odgovor na pitanje, predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Pa poštovana kolegice, pitanje, vaše pitanje je retoričko kao što je i izjava neimenovane visoke dužnosnice Vlade retorička. Dakle, naravno da se tu nije mislilo doslovno, neimenovane, neimenovane, dakle rekli ste visoke Vladine dužnosnice, nemojte te stvari uzimati previše osobno, mada je to teško. Mi političari moramo biti tašti, suci ne bi smjeli, oni moraju biti hladni kao Permafrost ali radilo se, radilo se samo se nije radilo dovoljno i nije se radilo na pravi način i nije se radilo na vrijeme. A na vrijeme znači kada kriza udari a to je bilo 2008. na 2009. godinu. Te dvije godine su nažalost izgubljene, tu nije bilo ni smjelosti ni hrabrosti. A kasnije kada je vrag došao po svoje onda smo ušli u jednu malu spiralu nazadovanja i stagnacije iz koje sada vjerujem da izlazimo. Prema tome Hrvatska je ostvarila svoje formalne ciljeve kako smo si ih postavili. Ali se sada nažalost pokazuje da je to nekima u našoj politici i društvu bilo samo jedna mimikrija, jedno prikrivanje i da sada ponovo ispod tepiha izvlače sve one negativnosti, zlo pa ako hoćete i netrpeljivost u društvu za koje smo mislili da možda katkad je naivno, da su iz Hrvatske otišli, ali očito nisu. I oni koji na taj način žele graditi politiku ugledajući se na stranke u zapadnoj Europi, ekstremne stranke, neka pokušaju. Dakle, te stranke nisu nikada ostvarile rezultate koji bi im jamčili državnu vlast, neće ni u Hrvatskoj. Ali da, ušli smo u Europsku uniju i u NATO, vi ste u tom poslu dali svoj doprinos, on će ostat zapamćen kao i vaši propusti, kao i moj doprinos i naš doprinos i naši propusti i naše greške, a naš cilj je da Hrvatska bude imuna na stvari koje se događaju oko nje i da od njih profitira. Katkad si nažalost sami u tome odmažemo, ponašamo se neodgovorno prema svojoj zemlji, podcjenjujemo se, a to drugi gledaju i smiju se i izvlače korist iz toga.
Očitovanje, Jadranka Kosor.
Da, gospodine predsjedniče Vlade nisam zapravo dobila odgovor. Ja sam pitala smatrate li vi osobno kao predsjednik Vlade da su ulazak u NATO i u Europsku uniju bili strateški ciljevi za državu jer je za to trebalo nešto raditi, dakle nije određen samo neki formalan posao nego je određen stvarni posao jer inače ne bismo mogli završiti pregovore i ne bismo danas bili članica Europske unije. Nikako ja tu izjavu gospođe Opačić, naravno da svi znamo o kome se radi, nisam doživjela osobno kao što nisam doživjela osobno ni poziv tadašnjeg zastupnika, danas vašega ministra gospodina Bauka kad me pozivao da si napravim broš na kojem bi pisalo 317000 nezaposlenih, jer da to doživljavam osobno onda bih sada možda nekom iz vaše Vlade predložila da napravi broš na kojem bi pisalo 375643 na današnji dan. Naime, hoću reći ako želite potporu, a to apsolutno razumijem, ako želite razumijevanje što apsolutno razumijem onda je naravno dobro da tuđi rad, ono što je eventualno dobro napravljeno nitko u vašoj Vladi ne podcjenjuje. To nije savjet, to je moje razmišljanje jer mislim da ćete i vi na kraju mandata naučiti nešto što sam i ja, a to je da je u politici iznimno važno nešto malo više poniznosti. Hvala vam.
25. pitanje, Davorin Mlakar.
Poštovana gospođo potpredsjednice. Svoje pitanje upućujem predsjedniku Vlade gospodinu Zoranu Milanoviću. Nakon dvije godine mandata vaše Vlade i nažalost činjenice da se ne možete pohvaliti ali baš niti jednim pozitivnim rezultatom vašega rada, u zadnje vrijeme čujemo kako je rekao bih glavna teza vaših članova da vi uvodite red u državi i ja bih se s vama složio. Uveli ste redove sve veće na listama čekanja u zdravstvenim ustanovama, sve veći red pred Zavodom za zapošljavanje, pučkim kuhinjama, a sada su sve veći redovi mladih koji žele napustiti Republiku Hrvatsku jer u njoj ne vide perspektivu svoga rada i svoje budućnosti. S obzirom na to, vi ste uveli red i u Parlamentu forsirajući svojom većinom da Vlada ima presudni utjecaj u radu ovoga Parlamenta. I sada je ostalo još jedno područje na koje ste rekao bih opet navalili neprimjerenim pritiskom na pravosuđe, upustili ste se prije nekoliko mjeseci u nagle, nepotrebne i štetne ustavne promjene i na tom putu ste u svojoj nakani poraženi, niste došli do ustavnih promjena, a one su bile posljedica isključivo vašeg osobnog stava i prijepora s onima koji su mislili da se gospodina Perkovića treba izručiti njemačkom pravosuđu. Moje pitanje glasi: koje su to vaše stručne kompetencije da prozivate pravosudne dužnosnike za kvalitetu njihova rada, da vršite politički pritisak na pravosuđe, ne samo vi nego i članovi vaše Vlade, spomenut ću samo gospođu Opačić…
Hvala, isteklo je vrijeme.
I gospodina Linića i da li odustajete konačno od ovakve prakse u svojoj politici.
Odgovor, predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Evo vidite gospodine Vukšiću, vi niste postavili pitanje ali kada na ovakve insinuacije morate odgovarati pa onda dobijete kritiku da se nedolično odnosite prema kolegama jer ja sam isto saborski zastupnik sa izvornim mandatom, onda je to jedna vrlo komplicirana situacija. Dakle ovdje smo čuli svašta od kolege koji je dvije godine bio ministar pravosuđa i koji je poznat po tome da nije napravio apsolutno ništa osim što je branio Zakon o ništetnosti koji nije bio njegov posao nego posao ministra Bošnjakovića koji to nije htio raditi. Po tome vas ja pamtim, ne pamtim vas ni po šteti, naprosto ni po čemu. Ali kada govorimo o pritisku na pravosuđe vi očito niste slušali ili niste htjeli slušati ili niste razumjeli što sam ja ovdje govorio ili niste uopće pročitali Hrvatski Ustav pa zaključili da čak i najzlonamjerniji i najagilniji političar pravosuđe može poljubit u obraz i ne može mu ništa. Dakle nemojte izmišljati, nikakav pritisak na pravosuđe ni ja niti itko od mojih kolega nismo vršili niti ćemo vršiti. Uostalom, o tome su javno ovih dana govorili predsjednici najvećih hrvatskih sudova. Hoćete reći da smo ih mi postrojili da to kažu? Ljudi rade svoj posao kako znaju, kako umiju, koliko su obrazovani i bit će izloženi sudu i kritici javnosti i to je to, gotovo, ništa više jer više im nitko ništa ne može i to hrvatski ljudi moraju znati. Dakle, pravosuđe i suci su potpuno neovisni i jako puno toga je na njihovu savjest i odgovornost, jer ako pogriješe neće odgovarati nikome i ne odgovaraju nikome. To nije moja pozicija i nije toliko komforna, ali to je cijena demokracije i nije visoka, ali je cijena demokracije. Prema tome poštovani kolega, možete vi ponavljati uporno stvari koliko god hoćete ali ja ću vas ipak čekati i nije mi jasno zašto ste uopće postavili ovo pitanje. Dakle, u ovom Saboru vi ste protiv osnivanja istražnog povjerenstva, to nikome nije jasno zašto. Zašto ste protiv osnivanja istražnog povjerenstva koje bi trebalo u najvišem predstavničkom tijelu Republike Hrvatske utvrditi traumatične činjenice vezane uz noviju hrvatsku povijest. To neće napraviti ni jedan sud ni u Hrvatskoj, ni u Njemačkoj jer to nije predmet. Dakle, od toga vi bježite kao od crnog vrata. To hrvatska javnost treba čuti. Ponavljam to, dakle bez i jednog argumenta odbijate sudjelovati u radu povjerenstva o temi od koje radite politički kapital već godinu dana. Ne znam kako da to nazovem. Dakle, put do istine i do spoznaje istine je dug, naporan, iritantan je, katkad frustriran. Ljudi ne vide očite stvari. Očita stvar je da iz nekog razloga vi strahujete od istražnog povjerenstva, ne od suda, od istražnog povjerenstva. A što se tiče izmjena Ustava, dakle u ovom Parlamentu je prema onome što ja znam, a od početka sam u određenoj mjeri pratio taj postupak, mada mi je kasnije moram priznati potpuno izmakao iz bilo kakve kontrole jer je to normalno. Sabor je tijelo koje pregovara, razgovara, ljudi predlažu, dogovaraju se, idu novi prijedlozi. U jednom trenutku je postojao dogovor čini mi se da Hrvatska ide u dobre ustavne promjene. Vi ćete gospodo objasniti zašto ste protiv toga da se u hrvatskom Ustavu uvede odredba prema kojoj teška ubojstva ne zastarijevaju. Pa istog trena smo mogli riješiti sve ove probleme koji vas sada kopkaju, a godinama ste surađivali sa tim ljudima koje u životu nisam vidio. Bili ste njihovi kolege, prijatelji, pouzdanici. Zašto vas smeta da se promijeni hrvatski Ustav i da se kaže da teška ubojstva zastarijevaju. Pa istog trena svi oni koji imaju nečistu savjest znaju da ih zastara ne štiti. Zašto ste protiv? Gospodine Mlakar, odgovor na to pitanje od vas sigurno neću dobiti. Vaš predsjednik stranke ga također nije dao. Hrvatska javnost ga ja mislim uopće ne očekuje, digli su ruke od toga. Ali čisto radi naše savjesti zašto ste protiv toga, šta vas kopka. Pa kako mislite da bismo nekoga zaštitili ako tražimo ukidanje zastare. Pa tog trena svi loši dečki dolaze … [[Govornik se ne razumije.]] Svi, a vi ste protiv toga. To objasnite svojoj djeci doma.
Vrijeme. Očitovanje na odgovor Davorin Mlakar.
Pa žao mi je da nemate gospodine predsjedniče Vlade 20 minuta za ove tirade, a onda ću vam reći zašto sam pitao vas. Pitao sam vas kao predsjednika Vlade koju predstavljate, naše države i nisam govorio na osobnoj razini kao što ste se vi meni obratili. A onda ću vas upozoriti da sam vas pitao i zato da pokažete količinu neznanja kojom vi baratate. Kao prvo, ja nikad nisam bio ministar pravosuđa. To je čisto faktički možete provjeriti u svim dokumentima koji su vam dostupni. Ali to je u ovom problemu najmanje važno. Važno je to da i iako nisam bio Ministar pravosuđa zalagao sam se za to da politika se ne nameće pravosuđu i da dozvolite pravosuđu da obavi svoju Ustavom zagarantiranu funkciju, a vi to ne činite. I umjesto da nakon svega što se dogodilo, sramote koju ste nanijeli ovoj državi, činjenici da su vas demantirali i suci Županijskog i Vrhovnog suda Republike Hrvatske i ne znam što vam još treba reći da shvatite da su vaše avanture u pravosuđu nepotrebne, štetne ne samo vama nego i cijeloj državi vi si dozvoljavate ponovo slobodu u Parlamentu prozivati zastupnike koji su vas upozoravali na štetnost vaše politike. O tome mi možemo govoriti. A ako već želite čuti i da javnost hrvatska čuje zašto se zalagala Hrvatska demokratska zajednica u izmjenama Ustava, zalagala se da se osude svi zločini koji su počinjeni za vrijeme komunističkog režima, a ne da se to na neki način razvodni vašim intervencijama u Ustav pa se na koncu danas hvalite činjenicom da ste predlagali i referendum kao izmjenu Ustava što uopće nije bio vaš prijedlog. To je izjavila vaša prva potpredsjednica Vlade…
Hvala. Sada ne vičete da je vrijeme isteklo. 26 pitanje potpredsjednik Milorad Batinić.
Hvala gospođo potpredsjednice. Svoje pitanje upućujem ministrici prostornog uređenja i graditeljstva Anki Mrak Taritaš. Prije koji dan svjedočili smo predstavljanju projekta e-dozvola od kojeg očekujemo bržu, jednostavniju proceduru dobivanja dozvola. Naime, moje je pitanje ministrice kada će taj projekt saživjeti u Republici Hrvatskoj, znači na čitavom području, koliko je procijenjena vrijednost toga projekta i koje benefite očekujete od toga projekta. Hvala.
Odgovor ministrica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, zaista pred neki dan je predstavljen projekt e-dozvole. Projekt e-dozvole i e-dozvola funkcionira u okruženju ministarstva. Počelo je funkcionirati već od 2. siječnja, jer je od 1. siječnja cijeli set zakona iz naših oblasti stupio na snagu. Riječ je o jednom velikom projektu koji ćemo od 1. veljače implementirati u sva naša 53 ureda. O čemu govorim? Govorim o projektu e-dozvola gdje na jednom mjestu se nalazi popis svih djelatnika koji rade na dozvolama, popis svih ovlaštenih projektanata iz oblasti arhitekture, graditeljstva, geodezije, popis svih javno-pravnih tijela, popis svih prostornih planova. Dakle, na jednom mjestu svi djelatnici koji u Republici Hrvatskoj rade na izdavanju građevinske dozvole će moći iz tog popisa, iz tog projekta izdavati dozvolu. Od 1. veljače krećemo implementirati u naše urede, krećemo s Međimurskom županijom, a iza toga redom sa svim uredima kako ćemo se dogovoriti kako će oni biti spremni. A što je zapravo smisao? Smisao je da se na području cijele RH u sva naša 53 ureda i svih naših otprilike 900 djelatnika koji rade na izdavanju građevinskih dozvola izdaju po istoj proceduri, istom sistemu, jednako brzo, jednako na isti način građevinske dozvole. Dakle, da nemamo ono što smo imali praksu do sada da na jedan način to rade Vinkovci, na drugi način Zagreb, na treći način Split bez obzira slučajno sam spomenula ova tri ureda. Dakle, po istom principu, po istim procedurama jasno i glasno i nedvojbeno će se izdavati građevinske dozvole u svim našim uredima. Iznos koji smo mi platili za platforme je milijun i 400 tisuća kuna. Ministarstvo će instalirati i platforme u sve naše urede i nadalje će održavati, educirati i sva financijska sredstva vezano uz to ćemo snositi mi. Riječ je o jednom programu koji je isključivo vlasništvo ministarstva i koji smo mi razvili, a ono što smo koristili, koristili smo informatičke snage jedne druge firme. Prema tome, od kraja ožujka, da rezimiram i da odgovorim točno ono što ste vi i postavili, od kraja ožujka mi očekujemo da svi uredi u RH i svih naših otprilike 900 djelatnika izdaju građevinsku dozvolu, izdaju e-dozvolu na isti način po istom principu. Hvala lijepo.
Hvala. 27. pitanje, Željko Šemper.
Hvala gospođo potpredsjednice. Svoje pitanje upućujem ministru Rajku Ostojiću. Poštovani ministre svima nama dobro je poznato stanje u zdravstvenom sustavu na koji se godišnje troši oko 18% državnog proračuna. Smanjili ste zdravstveni doprinos gospodarstvu s 15 na 13% s namjerom otvaranja novih radnih mjesta no nažalost poslodavci baš i nisu shvatili vašu poruku. Bivša Vlada je s primjenom od 1. siječnja 2009. godine uvela plaćanje dodatnog zdravstvenog doprinosa od 3% na mirovine veće od prosječne neto plaće koji ta skupina sada od 34 tisuće umirovljenika plaća već šestu godinu. I sami ste u najavi svojih poteza na početku mandata spomenuli ukidanje tog doprinosa za umirovljenike gdje ste rekli kako to nije pošteno jer su oni cijeli radni vijek plaćali visoke doprinose. Zahtjevi udruga umirovljenika kao i HSU-a o ocjeni suglasnosti tog zakona sa Ustavom RH još uvijek čekaju odluku Ustavnog suda na kojoj unatoč 4 požurnice dosada nema odgovora. Poštovani ministre moje pitanje je kada planirate ukinuti ovaj nepravedni dodatni doprinos i tako spriječiti dvostruko oporezivanje ove skupine umirovljenika koji uz to još i plaćaju police dopunskog osiguranja? Hvala lijepo.
Odgovor, ministar Rajko Ostojić.
Hvala vam lijepa na pitanju poštovani gospodine zastupniče Šemper. Dakle, točno ste rekli 1. siječnja 2009. godine tadašnji ministar zdravstva, a današnji saborski zastupnik gospodin Milinović je uveo taj doprinos, dakle 3% za sve umirovljenike dodatni zdravstveni doprinos i on se tijekom ovih godina skupljao. … [[Govornik se ne razumije.]] iznad 5 tisuća kuna prosječne plaće, tada je bilo 5 tisuća i 300 kuna. Dakle, ono što je ključno, ključno je da je to bilo još uvijek na repu konjukture, a recesija je ulazila 2008. u SAD, a tada 1. siječnja 2009. i u Europu i EU. Dakle, u fazi konjukture se je nametnuo novi porez i definitivno je potpuno točno što ste rekli. Na tom tragu smo mi obećali smanjivanje zdravstvenog doprinosa radi smanjivanja cijene rada sa 15 na 13 indeksnih poena, a kao što znate sad smo na pola puta. Vidjeli ste naše rezultate, u cijelom nizu svih sustava, uključujući i zdravstveni sustav, napravili smo značajne pomake, ostvarili od 60 do 80, negdje do 90% ciljeva. Vidjeli ste i procjene rasta BDP-a za ovu godinu od svih nadležnih institucija. Prema tome, uvjeren sam da ćemo do kraja mandata i taj doprinos sniziti, odnosno neutralizirati.
Očitovanje na odgovor? Željko Šemper.
Zahvaljujem gospodine ministre i nadam se da će se ostvariti ovo što ste sada izjavili. Hvala lijepa.
28. pitanje, Zoran Vasić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, poštovani predsjedniče Vlade sa suradnicima, kolegice i kolege. Svoje pitanje upućujem ministru poljoprivrede gospodinu Tihomiru Jakovini. Poštovani ministre prije nekoliko dana ste najavili da će u narednih 10 do 15 dana naši poljoprivrednici dobiti prvi dio poticaja za proizvodnu godinu 2013. To je dobra vijest koja će obradovati oko 100 tisuća poljoprivrednika iz razloga što će novce dobiti prije početka proljetne sjetve, dakle da se mogu pripremiti za kvalitetnu sjetvu. Međutim, ta vijest je dobra i iz tog razloga što od ukupno otprilike milijardu kuna koju ste rekli da će dobiti oko 700 milijuna kuna su sredstva iz proračuna EU. Možemo tako reći da će na taj način naši poljoprivrednici biti prva grupacija gospodarstvenika u RH koji će u većoj mjeri početi koristiti sredstva EU. Međutim, naše poljoprivrednike očekuje još puno više sredstava iz proračuna EU što je sve rezultat pregovora. Otprilike oko 2,5 milijarde kuna godišnje. To su sredstva iz drugog stupa, odnosno iz ruralnog razvoja a preduvjet da bi poljoprivrednici mogli povlačiti sredstva iz tog drugog stupa je usvojen Program ruralnog razvoja. Ovih dana su mediji bili puni naslova da smo te novce izgubili, da nas je Bruxelles odbio i da naši poljoprivrednici neće moći koristiti, odnosno neće iskoristiti ta sredstva. Vi ste te sve navode demantirali, rekli ste da se radi o dezinformacijama pa vas molim evo sada jasno da kažete jesmo li te novce izgubili, koja je procedura usvajanja Programa ruralnog razvoja i u konačnici kad možemo očekivati raspisivanje natječaja? Zahvaljujem.
Odgovor ministar Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem potpredsjednice. Štovani kolega o Programu ruralnog razvoja kao najvažnijem strateškom dokumentu hrvatske poljoprivrede mogao bih govoriti puno više od 4 minute, ali zato ću nastojati biti jasan i vrlo kratak. Odgovorno tvrdim nismo izgubili, nismo mogli izgubiti i nećemo izgubiti 332 milijuna eura godišnje koliko nam je na raspolaganju po Programu ruralnog razvoja. Ono što smo izgubili, dajte mi 10-ak sekundi, izgubili smo značajna sredstva na pretpristupnim fondovima i SAPARD-u i IPARD-u na kojima smo se zapravo trebali i pripremati i vježbati na izradi projekata, aplikacija, na provođenju i povlačenju sredstava. 2006-2009 SAPARD iskorištenje samo 40%, 15-ak milijuna eura propalo, 2010., 2011. na IPARD-u gdje su već značajnija sredstva bila iskorištenje ispod 50% propalo nam je 50 milijuna eura 2012.godine smo iskorištenje digli na 51%, izgubili smo 12 milijuna eura, 2013.godine iskorištenje je dignuto na 78%, izgubili smo 5 milijuna eura. 2014., 2015.i 2016. em plus tri zadnje godine iskoristit ćemo 100% sredstva koja su nam na raspolaganju. Al da se vratimo na program ruralnog razvoja, da ne samo zadnjih dana, zadnjih par tjedana je bilo vrlo nekorektnih natpisa i napada na Ministarstvo poljoprivrede i na ne pripremljenost odnosno ne gotovost programa ruralnog razvoja, nismo ga mogli završiti iako na njemu radimo mjesecima iz razloga zato što cijeli reformski paket zajedničke poljoprivredne politike na kojem se radi tri godine kasni. 16.12.prošle godine na Vijeću ministara smo usvojili reformski paket koji između ostalog ima i Uredbu o ruralnom razvoju i Uredbu o prijelaznoj godini 2014.i tek su se tad stvorili uvjeti da zapravo naš program koji smo završili možemo slati na komisiju, kako mi tako i ostalih 27 zemalja EU. Na programu se radi mjesecima, na najširi mogući način su uključeni svi sudionici izrade projekata, napravili smo oko 160, 170 prezentacija diljem Hrvatske za sve one na koji se program odnosi i mogu reći da imamo zbilja odličan strateški dokument koji je gotov. Jučer smo ga proveli i kroz proceduru same Vlade i ovaj tjedan ga kao prvi RH prva šalje Program ruralnog razvoja prema Europskoj komisiji i započinje postupak zapravo koji će trajati minimalno 6 mjeseci na samoj komisiji. Znači sve opće uprave moraju se očitovati na naš prijedlog program, dati svoje komentare, dio komentara ćemo vjerojatno usvojiti, dio ćemo argumentirano odbiti i nakon toga ide službena potvrda od Europske komisije i raspisivanje natječaja i korištenje samih sredstava, N plus tri, znači nulta godina čekiranja i prihvaćanja samoga projekta, tri godine za realizaciju, već ove godine očekujemo da ćemo od 16 mjera koje smo izabrali, za koje smo najsigurniji da će doprinijeti i podizanju konkurentnosti i razvoju poljoprivrede i prehrambene industrije kao i lokalne samouprave koje će jednim djelom moći koristiti ta sredstva. Dio natječaja već ide ove godine, sredinom godine očekujemo raspisivanje prvih natječaja i sigurni smo da će na najkvalitetniji način ova sredstva biti iskorištena. Ove nekorektnosti u samom izvještavanju koje su bile nažalost u djelu medija, dijelom i politički motivirane su neistine, laži jer program de facto nismo mogli do samog usvajanja uredbe ni slati prema Europskoj komisiji, radilo se mjesecima na njemu, imamo zbilja kvalitetan dokument na osnovu kojeg ćemo unaprijediti stanje u našoj poljoprivredi, a na nama je svima kao sustavu i to smo i sa županima ali i sa lokalnom samoupravom složili jedan akcijski plan prezentiranja toga programa prema krajnjim korisnicima. Program može biti odličan ali ako nemamo dovoljno pripremljene konzumente programa, one koji će se javljati sa svojim projektima, onda će rezultat biti slabiji. Siguran sam da ćemo napraviti sve aktivnosti da stupanj povlačenja sredstva koje će nam biti na raspolaganju bude što veći. Hvala.
Hvala. Očitovanje. 21. pitanje Melita Mulić.
Zahvaljujem se uvažena potpredsjednice. Ja svoje pitanje upućujem ministru pravosuđa, gospodinu Orsatu Miljeniću. Poštovani ministre, danas je hrvatsko pravosuđe čak spominjanije nego ekonomska kriza i recesija. Stoga vas molim da mi pojasnite i odgovorite u kontekstu najavljene odnosno upravo predstavljene reforme pravosudnog sustava, koje će one implikacije imati za hrvatske građane? Naime, često koristimo krilaticu da je pravda možda spora ali da je dostižna. U RH prosječan građanski parnični spor traje 470 dana a nekih 2000 dana ili pet i pol godina. Da li će ova reorganizacija značiti za Hrvatske građene da će im pravda biti brža, jeftinija i dostupnija.
Odgovor ministar Orsat Miljenić.
Hvala lijepo. Poštovana zastupnice, dakle, da prosječno traje 462 dana spor u prvom stupnju samo, dakle tu dođe još drugo stupanjsko postupanje pa ćete vidjeti da su brojke nažalost puno gore i to je prosjek. Negdje je on i preko 2000 dana, negdje je na sreću puno brže. Ovi podaci su podaci SEPEŽ-a dakle odnose se na sve zemlje Vijeća Europe gdje je prosjek oko 260 dana. Dakle, ono što je ja bih bio vrlo sretan i to je naš cilj koji smo postavili da dođemo i na taj prosjek, znači da ne budemo među najgorima kao što sad jesmo nego da budemo barem u prosjeku. Idealno je da budemo među najboljima ali to će doć u drugoj fazi. Ono što će se promijeniti građanima, promijeniti će se na gore ništa jer unatoč pričama koje se pojavljuju građani neće putovat, neće im se povećavat troškovi. Dakle, za građane što se tih uvjetno rečeno mogućih negativnih efekata neće dobiti ništa osim onim građanima koji su intimno vezani da im na ploči piše da i baš imaju tu sjedište suda a ne stalnu službu ili onih građana koji su intimno vezani možda za svog predsjednika suda. Dakle, tu se neće promijeniti. Ali će se promijenit na bolje, promijeniti će se u smislu da ćemo ići prema ubrzanju postupaka zato što jedan od osnovnih nedostataka koje sada imamo u našoj mreži koja je sad ja bih rekao feudalna jer imamo jako puno malih jedinica. Mi imamo u ovom trenutku preko 72% naših pravosudnih tijela imaju manje od deset sudaca odnosno državnih odvjetnika, često je to dvoje ili troje. Ne kažem da se tamo radi loše, mnogi od njih i rade dobro, čak odlično, ali je situacija takva da oni jednostavno nemaju dovoljno posla da bi ostvarili nekakav hrvatski prosjek donošenja odluka, dakle ovo nije reforma u kojoj se kaže da ljudi ne rade dobro, jednostavno se kroz nju ujednačavaju priljevi tako da svi po prilici počinju raditi odnosno rade manje-više jednako za istu plaću. Danas su oscilacije opterećenosti na ova tri segmenta kojima se bavimo i možda nije dobro govoriti o reformi, ajmo govorit o reorganizaciji. Inače kad u Hrvatskoj imamo riječ reforma, strategija, akcijski plan ne završi dobro u pravilu. Dakle, reorganizaciji mi smo negdje od odstupanja jedan naprama pet. Znači za istu plaću netko radi jedan, netko pet. Dakle, proporcionalno. Dakle, to je ono što hoćemo izjednačiti. Za svako pravosudno područje smo točno utvrdili koji je taj prosjek prema kojem idemo. Osnovno je građani u pravilu neće putovati, putovat će suci k njima, ako treba netko putovati, ne građani prema sudu. Mreža kakva je sada se reducira u odnosu na broj rukovodećeg osoblja, reducira se u odnosu na popratne službe koje se koncentriraju i što je najvažnije omogućuje se mobilnost tako da dolazimo do ovih prosjeka o kojim govorim i mi očekujemo da ćemo kroz sljedeće dvije do tri godine doći upravo do ovog prosjeka koji sam rekao. Znači, do 200 i nešto dana za prvi stupanj. Također, reforma se odnosi i na drugi stupanj gdje ćemo rezultate imati brže tako da ćemo zajedno bitno ubrzat postupke. Ono o čemu se često govori, kolika je ušteda? Mi planiramo ovo obaviti u okviru sredstava koja imamo, ali ušteda, naša gruba računica je da građani gube na kamatama zbog dužine postupka koji ne bi trebao biti tako dug, preko milijarde kuna godišnje. Dakle, to je ušteda koju će dobiti oni građani koji su pred sudom, koji će platiti samo kamata manje jer će brže dobiti rješenje godišnje, a da ne govorimo kolika je ušteda u rješenju konflikta koji je među ljudima, kolika je ušteda u procesuiranju kaznenih djela, itd. Dakle to je ono kako su postavili. Hvala.
Hvala lijepa. 30. pitanje Josip Borić.
Hvala lijepo. Ja ću svoje pitanje postaviti predsjedniku Hrvatske Vlade, gospodinu Zoranu Milanoviću. Gospodine predsjedniče, od trenutka kad ste pobjedonosno uskliknuli "Mi vas ne smijemo iznevjeriti" prošle su pune dvije godine. Nažalost dvije su to godine depresije i razočaranosti hrvatskih građana politikom koju vodite. Dvije godine nas uvjeravate da će nam biti bolje, a nama je gore. U te dvije godine potrošili ste 240 milijardi kuna iz državnog proračuna, 10-ke milijardi u javnim poduzećima, a nismo riješili nijedan veći problem. Živimo najskuplji period života u proteklih 20 godina. Podigli ste poreze, a prihoda je sve manje u državnom proračunu. Završili smo u kreditnom smeću, nikad većem javnom dugu. Zadužujete nas na telefonskim sjednicama pokrivajući tako neuspjehe politike koju vodite. U te dvije godine broj nezaposlenih povećali ste za 60 tisuća, ostavili ih kako ste sami rekli bez samopoštovanja i bez kruha. U dvije godine politikom koju vodite povećao se broj blokiranih građana za 90 tisuća, a iznos njihovog duga za 10 milijardi. To su vam gospodine predsjedniče pojedinci i obitelji koji uopće ili teško funkcioniraju. U te dvije godine bilježimo i padove. Pada BDP nevjerojatnom upornošću, nevjerojatnom upornošću pada BDP. Pali ste i vi skočivši sa transportera, sjećate se? Nakon proteka ove dvije godine, moram zaključiti. Narod nam je podijeljen na podobne i nepodobne, crvene i crne, prošlost nam oduzima budućnost, mladi nam odlaze trbuhom za kruhom. Gospodin Kregar, član vašeg kluba nedavno je oslikao politiku koju vodite rečenicom "Ne vjerujem da znam cilj niti razumijem smjer puta ove Vlade". Pitam vas gospodine predsjedniče, smatrate li sebe nakon dvije godine vođenja ove Vlade, uspješnim premijerom? Hvala.
Odgovor predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Ako vam odgovorim sa da, reći ćete da sam nespreman. Ali poštovani kolega, nisam pao nego sam skočio, ali vama je vjerojatno taj glagol potpuno nepoznat tako da što se tiče padova, skočio sam. Ali velim, to je pogledajte, taj glagol isto postoji u hrvatskom jeziku, vjerojatno se niste s njim nikad susreli. Međutim, pustimo mi na stranu ove velike priče. Dakle, možete vi jadikovat koliko god hoćete, poslat ćemo vam, evo ko za vragove je spomenuo vaš kolega tu reformu 2010., dakle ono što je u Njemačkoj napravljeno prije 10 godina pa ćete onda vi ako budete dobro raspoloženi, kao na meniju zaokružiti što može, a što ne može. Dakle, mi u ove dvije godine, nadam se da nećete ostaviti prazno, nešto ćete naručiti. Dakle, koje socijalne mjere mogu ići, sve ono što su radile najuspješnije europske države prije 10 godina, mislim mi nismo mogli jer je HDZ bio na vlasti. Sad smo mi došli, nešto smo napravili, nismo zadovoljni brzinom i dosegom, ali vi ćete nam sigurno pomoći da sa menija standardnih, dakle reformi i promjena koje uspješne države provode, vi kažete što može, a što ne može. Samo se nadam da nećete ostaviti sve praznim. Možemo računati na vas, jel tako? A u međuvremenu nastavite na ovakav način sluđivati ljude, mislim, dakle ako ja mogu biti na trenutak vaš savjetnik za PR, ovo je ubijanje ljudi u pojma. Nije situacija toliko loša, ali nije zadovoljavajuća. Ljudi ne idu van trbuhom za kruhom, nego idu glavom za kruhom. Nešto ih ide i trbuhom za kruhom, ali gladnih nema. Dakle, ljudi traže za sebe bolju šansu i odljeva nam se talent. Dakle, onaj u čijem ste kreiranju valjda i vi kao učitelj sudjelovali, ako sam dobro zapamtio. Odlaze ljudi, odlaze za boljom šansom, odlaze liječnici, odlaze medicinske sestre, odlaze fizičari, matematičari i to ja smatram najvećim gubitkom Hrvatske, kao i vi. Ali to nije trbuhom za kruhom, to je glavom za šansom, to jedno drugo vrijeme u kojem mi moramo konkurirati najboljima. Nažalost vaša retorika, vaše akcije, vaše ideje tome ne doprinose. I mi ovdje možemo u ovom Saboru po ko zna koji puta dati ono malo povjerenja i nade da će ljudska razboritost razlikovati istinu od laži, galamu od sustavnog rada i pristupa i da će prepoznati tko se kako ponaša i tko što jest, što ste vi, a što smo mi. Ja mogu ponoviti sto puta jedno te isto, mogu govoriti istinu, ali nije lako uvjeriti ljude da govorimo istinu. I na toj galami vi klijate, to je vaš humus. Onaj pozitivni humus iz kojeg rastete. I to je činjenica. I ja to ne mogu riješiti niti pokušavam riješiti na silu, galamom nego strpljivim, sistematičnim radom. Ali ni to nije jamstvo uspjeha jer naprosto kao što mi nismo njemački socijaldemokrati, vi ste sto puta manji njemački demokršćani.
Očitovanje na odgovor, Josip Borić.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče nisam zadovoljan vašim odgovorom jer ovo pitanje uopće nije bilo teško. Uspješan premijer nabrajao bi satima svoje uspjehe, nažalost mi od vaših uspjeha nismo čuli ništa. Još je žalosnije da ne možete nakon dvije godine utvrditi ni vlastitu odgovornost kao ni odgovornost ministara koje vodite, to je žalosno jer mi kao narod zaslužujemo biti sretni i zadovoljni kao pojedinci, zaslužujemo živjeti u ovoj lijepoj državi zadovoljno i uspješno. Nažalost, živimo u očaju u depresiji. Postali smo država koja ništa ne može. Čujemo danas čovjek koji ima problema s kukom treba čekati godinu i pol dana da bi mogao normalno hodati, najjednostavnije probleme ne možemo riješiti jednostavno, a uvijek su odgovorni i neki drugi. Zato vam predlažem da uz onaj osnovani ured dobrodošlice osnujete i ministarstvo tuđe odgovornosti pa neka ono utvrđuje tko je od devedesetih do danas kriv za neuspjehe ove Vlade, naravno neka ne nađu unutar SDP-a ili ovih drugih stranaka koje čine vašu koaliciju bilo kakve krivce. Pa mi smo upali u moralnu kaljužu. Pogledajte ovu priču oko ovih pripadnika UDBA-e i njihove sudbine. Pa iz ovoga ćemo se izvlačiti i otresati godinama i kao društvu i kao država u cjelini. Da sam na vašem mjestu ne bih tlačio narod takvim neuspjesima, dajte ostavku, a time i priliku narodu da pronađe bolji i kvalitetniji put za sretniji i bolji život u ovoj državi jer ovaj narod to zaslužuje.
31.pitanje kolega Jozo Radoš.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Gospodine predsjedniče Vlade, gospođe i gospodo ministrice i ministri, kolegice i kolege. Pitanje postavljam prvoj potpredsjednici Vlade i ministrici vanjskih i europskih poslova gospođi Vesni Pusić. Poštovana gospođo ministrice vi ste jučer bili na Vijeću EU u Bruxellesu koje je donijelo odluku o početku pregovora za pristupanje Republike Srbiji EU. To je druga zemlja od 6 zemalja koja je u našem bliskom susjedstvu koja je započela pregovore i to je prilika naravno za EU da upravno i demokratski uredi te zemlje, ali i prilika da riješi i njihova otvorena visoka politička pitanja, statusna, ustavna pitanja probleme koje te zemlje imaju između sebe u svom uređenju. Da li će to EU moći i znati riješiti ovo drugo pitanje to je naravno otvoreno. Ali RH svakako u tome može naći priliku da se afirmira kao zemlja koja će konstruktivno, kreativno i kao zemlja koja zna što želi sudjelovati u tim procesima ne samo pristupnih pregovora Republike Srbije nego i pristupnih procesa ostalih zemalja i ostvariti svoje interese da ima stabilno, prosperitetno susjedstvo i osiguran trajni mir na ovim prostorima, to je naš najviši interes. Moje pitanje vama gospođo ministrice glasi, što Vlada RH i Ministarstvo vanjskih i europskih poslova čini i planira činiti u tom procesu pregovora sa Republikom Srbijom i ostalim pretpristupnim procesima ostalih zemalja kako bi ostvarila ove najviše ciljeve Republike Hrvatske? Hvala lijepo.
Odgovor potpredsjednica i ministrica Vesna Pusić.
Gospođo potpredsjednice Sabora. Gospodine zastupniče hvala na pitanju. Dakle točno je da je jučer na Međuvladinoj konferenciji su otvoreni pregovori sa Republikom Srbijom o članstvu u EU. To je jedan korak naprijed u regionalnoj i uspjehu regionalne politike RH u ovom slučaju kao zemlje članice EU. Dakle sastavni dio naše i jedna od ciljeva naše regionalne politike je doprinijeti stabilnosti regije Jugoistočne Europe, a kao što znamo iz vlastitog iskustva, sve reforme i promjene koje su sastavni dio pregovora o članstvu i dosizanja članstva u EU u velikoj mjeri znače ne samo izgradnju institucija države, stabiliziranje institucija države nego i uvođenje standardnih i istih kriterija po kojima se sve države članice moraju ponašati. Sa tog stanovišta naš je direktni interes da sve države Jugoistočne Europe dakle sve države našeg susjedstva prođu kroz taj proces reformi i stabiliziraju se na istim temeljima na kojima je to učinila i RH i poštuju iste standarde koji su i standardi država članica EU. Što se Republike Srbije tiče ona ide u pregovore po nešto drukčijim kriterijima odnosno nešto drukčijim pravilima od naših. Kao što je i običaj dakle svaka sljedeća država koja pregovara ima još i neke dodatne, specifične elemente u svojim pregovorima, tako će Srbija kao svoja prva tri ključna poglavlja s kojima počinje imati pravosuđe i imati pravdu, slobodu i sigurnost koja uključuje i odnose sa susjedima i imati poglavlje 35.koje do sada nije bilo naročito značajno, bilo je sastavni dio onog što se zvalo ostala pitanja, u ovim pregovorima u tom poglavlju 35.uključen je odnos između Srbije i Kosova i razrješavanje i statusa Kosova u EU odnosno u regiji kao države. Vi znate da u ovom trenutku Kosovo nije priznato niti od svih država članica EU. Dakle do konca pregovora mora se doći do kao što je rečeno obvezujućih službenih stavova vezano na Kosovo. U tim, na početku tih pregovora dakle međuvladinoj konferenciji formalno sudjeluju ministri ali faktički obično sudjeluju voditelji misija. Međutim, na ovom početku na ovoj međuvladinoj konferenciji jučer sudjelovalo je nekoliko ministara, grči, austrijski, grčki kao predsjedatelj, austrijski i rumunjski, ministri za Europu, Njemačke Francuske, državna tajnica Mađarske i ja kao ministrica vanjskih i europskih poslova Hrvatske. Smatrajući da je to jedan proces u kojem će svi imati utjecaja ali naravno da Hrvatska i znanjem i interesom imati će i posebni angažman i poseban fokus na taj proces [[Upadica: Hvala lijepa. Hvala.]] Tu smo bili već vrlo aktivni i kada se radilo o [[Upadica: Hvala. Isteklo je vrijeme.]] Evo samo da završim rečenicu, kada se radilo o ispunjavanju uvjeta vezanih na naš izlazak iz CEFTA-e i ulazak u EFTA-u. I u tom angažmanu smo osigurali interes, da se poštuju interesi i u skladu sa europskim pravilima Republike Hrvatske.
Hvala lijepa. Očitovanje na odgovor. Hvala. 32. pitanje Gordan Jandroković.
Hvala lijepo potpredsjednice Sabora. Pitanje upućujem premijeru. Slučaj pomoćnika ministra financija Branka Šegona u središtu je pozornosti hrvatske javnosti, uz slučaj Perković to je vjerojatno slučaj koji ljude najviše interesira. Do sada se gospodine predsjedniče Vlade niste izjašnjavali i mi ne znamo kakav je vaš stav po tom pitanju, možda niste informirani kao u slučaju pitanja gospodina Đakića, možda ne znate, pa ću vas ja ukratko informirati što se zbiva sa pomoćnikom ministra i ključnim čovjekom za predstečajne nagodbe gospodinom Šegonom. On je dobio, odnosno tvrtka u njegovom vlasništvu dobila je kredit HBOR-a. A iz priopćenja uprave HBOR-a vidi se da taj kredit nije u potpunosti u skladu sa uvjetima programa za koji bi trebao biti odobren. Nadalje, otkrilo se kroz ovih nekoliko zadnjih dana da je gospodin Šegon jamčio i osobnom imovinom za taj kredit, dakle bio je duboko involviran u sve radnje koje se tiču tog kredita i znao je da čini nešto što nije u skladu sa propisima. Danas vidimo da i ne otplaćuje kamate da je 160 tisuća kuna dužan HBOR-u. Ali to nije jedini grijeh gospodina Šegona, vidjeli smo da su tvrtke povezane sa, u njegovom vlasništvu dobile i preko milijun kuna kredita za potpore malih vrijednosti u turizmu. To je 8% od ukupnog iznosa, ukupno odobrenog za taj program. Dakle mislim da njegov udio u ukupnom hrvatskom turizmu i u malim projektima svakako nije 8%. Nadalje, on ne plaća i nije plaćao turističke pristojbe za 2013. godinu, državi je bio dužan preko 90 tisuća kuna, to je pomoćnik ministra Linića, samo da vam skrenem pozornost. I ono što je najvažnije u svemu, institucije države nisu reagirale iako je prijava protiv njega zbog nekih drugih stvari ili zbog tih istih podnesena već davno prije, dakle porezna uprava nije postupila po onom što je od nje tražio MUP [[Upadica: Postavite pitanje.]] Dakle, moje pitanje je kako vi povezujete uvođenje reda za koje se zalažete na praktički dnevnoj bazi sa slučajem Šegon? Zašto ništa ne činite i da li je to zato što se slažete sa tim metodama ili zato što se bojite ministra Linića?
Mene opominjete da je prošlo vrijeme a istovremeno i jedan i drugi govorite preko dozvoljenog vremena [[Upadica: Pa dobro, samo pola minute.]] Predsjednik Vlade Zoran Milanović, odgovor na pitanje.
Radi se jednom od 100 ili koliko i više pomoćnika ministara, u Ministarstvu financija, doduše, rekli ste za što je nadležan ministar je rekao da će čekati nalaz Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa. Ovdje se radi o jednom odnosu kod ovog kredita o kojem govorite koji je siva zona i tu moramo postaviti pravila koje teško postaviti zakonom. Dakle, koja je razina povezanosti osobe, fizičke osobe i dužnosnika sa pravnom osobom i kada nešto postaje sukob interesa. Ja sam nakon što sam saznao za ovo poslao i dao jasnu poruku da ubuduće od svih onih koji obnašaju takve dužnosti očekujem da se potpuno maknu od toga, koja je to granica, je li to brat, sestra, je li to privatna firma koju sam prenio na odvjetničko društvo pa je vodi moj sin. O tome ćemo se morati dogovoriti i razgovarati, to se zakonom ne da regulirati. Dakle, meni je ovo sve skupa, recimo to tako krajnja granica tolerancije. I rekao sam da ubuduće od svih koji u Vladi obnašaju takve dužnosti da se maknu od toga ili se bave privatnim biznisom. Formalno izgleda da je ovdje sve u redu, da se takvi krediti dodjeljuju i inače ali dopuštam i drukčije tumačenje, vidjeti ćemo. Dakle to je što se tiče ovog. Inače taj objekt je najbolji hotel na Korčuli otvorio ga je kolega koji sjedi do vas, tadašnji ministar financija i zajedno sa županom dubrovačkim. Prema tome. … [[Upadica se ne čuje.]] S kime razgovaram ja ovdje? Dakle, nije ni u čemu problem ako ste bili toliko pristojni da upadnete u riječ kao u kavani, nije ni u čemu problem. O tome se i radi, dakle svaka čast. Ja očito tog čovjeka poznajem puno slabije nego vi, pa ću se tu i zadržati na ovome. Vidjeti ćemo. Dakle, očito se tu radi o nekoj drugoj relaciji. Što se tiče, što se tiče tajne policije u Jugoslaviji i njezinim pripadnicima koji su nastavili raditi za Hrvatsku državu i … … [[Upadica se ne čuje.]] Šta da radim?
Kolega Jandroković, molim vas, saslušajte odgovor pa ćete se očitovati na odgovor.
Spominjali ste prezime jednog, hoćete li mi molim vas kompenzirati ovo, jer gospodinu nitko nije upadao u riječ, govorio je pola minute duže a ja sam izgubio već skoro minutu. Ali želim o tome jasno govoriti. Dakle, vi ćete morati objasniti kad-tad hrvatskoj javnosti zašto ste protiv povjerenstva koje treba utvrditi istinu. Zašto ste protiv izmjena Ustava koje su pravedne? Hoće li ste to nazivati komunistički zločini što je pravno potpuno nepismeno i neprovedivo ili teška ubojstva, to je sporedno pitanje. Ali mislim da u Ustav ne možemo unositi psovke, sljedeće će bit da unesemo nekakvu sočnu psovku. Dakle Ustav mora držat određenu razinu decentnosti. Ali možemo se dogovoriti drugačije, međutim vi ne želite dogovor, ne želite sudjelovat u tom razgovoru i postavljate nemoguće, prizemne uvjete i samo tako nastavite. Ali ono što ovdje moram reći još jednom dakle, neka svatko zaključi, rekli ste da javnost jako zanima taj slučaj tog gospodina kojeg ja u životu vidio nisam, za razliku od nekih od vas koji ste s njim bili prst i nokat i sada se iz nekog razloga želite osvetiti. Ja ne, meni je svejedno hoće ostat u Hrvatskoj, izaći van, sudit mu se. Volio bih da to bude u Hrvatskoj ako je moguće, ali i od toga bježite kao vragovi. Zašto to radite, to će vrlo brzo isplivati na javnost. A ja vam nudim opet, preuzmite mjesto čelnih ljudi tog povjerenstva, odagnajte sumnje da su neki od vas bili kositreni vojnici ljudi koji su sada u pritvoru, da su neki od vas bili šefovi kampanja ljudima koji su u punom pravu pričali viceve o pokojnom predsjedniku Tuđmanu. Dakle to je sve vaša povijest koja vas proganja kao tamna sjena. Ja nemam tu povijest, moji kolege nemaju tu povijest, HNS i IDS. Srećom, nama je taj svijet potpuno nepoznat. Prema tome, što duže vi budete inzistirali na tome ta će se mramorna gromada nad vama sve više nadvijati i sad odgovorite što hoćete kao što ste i pitali što hoćete. Evo ja ću bez obzira što ste me prekidali ovdje stat. Uzeli ste mi skoro 40 sekundi i to je vama na savjest. A inače što se tiče vaše nazočnosti na otvaranju tog hotela ok, nema nikakvih problema, nisam bio ja nego vi.
Očitovanje na odgovor, Gordan Jandroković.
Hvala vam lijepo. Pa zaista je fascinantna lakoća kojom vi ignorirate vlastite propuste, pogreške, vlastite grijehe. Gospodine predsjedniče Vlade, ja sam vas pitao o gospodinu Šegonu, naveo sam vam nekoliko stvari koje ukazuju na jasni sukob interesa, na moguću zlouporabu političkog položaja. Vi ste to izignorirali, kao što ste ignorirali mišljenje Vrhovnog suda odnosno presudu Vrhovnog suda u slučaju ubojstva Đurekovića i izručenja Perkovića. Tako sada ignorirate jedan slučaj koji je potpuno jasan i zaista ne možemo naći argumente i objašnjenje zašto vi štitite gospodina Branka Šegona, a nakon ovog odgovora potpuno je jasno da ga štitite. I znadete što ću vam reći, mislio sam da je vaša nesposobnost nešto najveće što imate ali nije. Od vaše nesposobnosti deblja je jedino vaša koža.
Ipak bi malo trebali vodit računa o govoru u Parlamentu. 33. pitanje, Sonja König. Izvolite.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice našeg Sabora. Poštovana ministrice kulture. Osječki HNK izuzetno je važna institucija, važno kazalište za grad, za županiju, kao i za cijelu Hrvatsku, no već je više od mjesec dana zbog nemogućnosti dogovora osnivača bez intendanta pa time i u problemima financiranja. Poštovana ministrice, koja su moguća rješenja ove nastale situacije odnosno koje su mogućnosti Ministarstva kulture kako bi se ovo stanje što prije riješilo, odnosno pronašlo rješenje. Hvala lijepa.
Ministrica Andrea Zlatar Violić, odgovor.
Poštovana gospođo potpredsjednice Sabora, uvažena zastupnice, kolegice i kolege. Htjela bih za one koji nisu toliko upoznati sa situacijom u osječkom HNK, koji ne čitaju redovito Glas Slavonije ili ne dolaze iz Osječko-baranjske ili neke bliske županije, upozoriti na njegovu specifičnost i naravno odgovoriti na vaše pitanje. Riječ je o jedinom kazalištu nacionalne razine u Hrvatskoj koje ima dva suosnivača u 50%-tnom udjelu, dakle 50% županija-50% grad, za razliku od Zagreba gdje je 51% država, 49 grad i gdje je postojala zakonska mogućnost da temeljem tog postotka uvedemo izmjenama zadnjim i dopunu da u slučaju nedogovora Vlada temeljem prijedloga ministra imenuje intendanta ili intendanticu ili v.d.-a. U ovom trenutku ne postoje nikakve pravne mogućnosti. U trenutku od početka 12.mjeseca mi smo u intenzivnim kontaktima kako sa županijom, tako i sa gradom. U nizu pisama, a zatim i usmenim dogovorom koji je postignut jučer dvije stvari smo pokušali učiniti ali one nisu bile moguće. Pokušali smo prvo još u 12. mjesecu ići sa vladinom uredbom koja bi imala snagu zakona, međutim nismo ispunjavali te uvjete obzirom da se ne radi o teško narušenoj gospodarskoj situaciji. Zatim smo pokušali iznaći rješenje temeljem Zakona o ustanovama, ali ni Zakon o ustanovama nažalost ne pruža nikakvo rješenje za situaciju ako nema dogovora o v.d.-u kao što se na ustanove ne može niti, to je bio jedan od prijedloga u diskusijama, primjenjivati nikakav sanacijski postupak. Iz tog razloga smo se odlučili, dakle u dogovorima i sa županijom i sa gradom koji su bili jučer u Zagrebu, a u petak ću ih ja posjetiti u Osijeku, dogovorili smo da idemo sa ponovom izmjenom i dopunom zakona jer ne možemo drugačije, regularnim putem. Prvo upućujući Vladi, a zatim ovdje vama Hrvatskom saboru da se razriješi ova situacija jer doista sada nije riječ o financijskom problemu. I županija i grad su spremni i dalje financirati, dapače su doznačili sredstva, županija i grad su potpisali cjelogodišnji ugovor za cijelu 2014. godinu da će u potpunosti pokrivati troškove, ali stjecajem nedorečenosti sadašnjih zakona, kako Zakona o kazalištu tako i Zakona o ustanovama, nitko nije ovlašten za pravo potpisa da bi ta sredstva mogla bit isplaćena. Mi smo s jedne strane doista se trudili, ali ne možemo kršiti zakon. Dakle, prijedlog sindikata je recimo bio da ministarstvo isplati plaće ili da ministar, ministrica arbitra u cijeloj priči. Držimo se zakona, idemo redom i ja vjerujem da ćemo do sljedeće isplate 15. veljače imati i jednom malom izmjenom riješenu tu situaciju koja s jedne strane čini ljude koji rade u kazalištu nesigurno, a građane s pravom nezadovoljnima. Hvala.
34 pitanje Dragutin Lesar.
Pitanje za ministra zdravlja. Koliko odjela službi, djelatnosti u postojećim bolnicama i u koliko bolnica u cjelini se planira zatvoriti nakon objavljivanja ili prihvaćanja masterplana. I da li je točna informacija koja dolazi iz bankarskih krugova da se planira i privatizacija zdravstvenog osiguranja. Dakle, taj kolač od 19 milijardi koliko on obuhvaća u ovom trenutku špekulira se da bi se u zdravstvenom osiguranju mogao primijeniti onaj model kao što je mirovinski drugi stup, tako da bi doprinos od 13% bio prepolovljen pola javno, pola privatno osiguranje. Javno zdravstvo jedno je od najvećih dostignuća modernih, socijalnih država i što zbog ekonomske krize ali i liberalne ideologije ona je pod stalnim napadom i u Hrvatskoj i u nekim drugim državama koje ga imaju ili koje se nisu mogle othrvati tom pritisku jedne ideološke, marketinške kampanje koja je često prerušena u znanstvena istraživanja i dokazivanja. I ono uvijek završava s četiri pravila: što manja prava, što nedostupnije pravo, što dalje od bolesnika i što duže treba čekati, a cilj je da zdravlje postane roba, a bolest izvor profita. Vi ste ministre upotrijebili novi marketinški trik s materplanom na hrvatskim, glavnim planom koji daje velike najave, a zapravo u sebi krije ne racionalizaciju nego zatvaranje dijela bolničkog sustava. I drugo, outsorcing na hrvatski bi se to reklo izmiještanje dijela poslova iz javnog u privatni, pa vraćanje iz privatnog u javni. Pokušaj spašavanja bolničkog sustava sa 3 milijarde nije vam uspio jer niste promijenili model financiranja bolnica [[Upadica Zgrebec: Postavite pitanje molim vas.]] nego ste pokušali samo sanirati postojeće stanje. Dakle, budućnost javnog zdravlja kao najveće dostignuće po meni u socijalnoj Hrvatskoj koja je po vama.
Hvala lijepa. Ministar Rajko Ostojić, odgovor.
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
Mikrofon.
Nema dvojbe poštovani gospodine zastupniče Lesar da je budućnost javnog zdravstva jako, jako dobra. Znate i sami da smo čim smo prije dvije godine i došli na Ksaver vrlo jasno izvršili obećanje, a to je da smo ukinuli privatni monopol. Dakle, postoji jedna loša stvar, a zove se državni monopol. Jedina gora je privatni monopol. Naravno da nitko nije protiv privatnih i privatnika u zdravstvenom sustavu kao odličnoj sinergiji kompeticiji i konkurenciji sa podizanjem kvalitete javnog zdravstva ali smo oštri protivnici privatnog monopola i to smo vrlo jasno pokazali. Javno zdravstvo se očituje i u onome što nas je učio Andrija Štampar, a to je prevencija. Evo vidite i sami, bivši Ministar zdravstva je po svojoj profesiji ginekolog. Dan mimoza je bio prije četiri dana. I danas će jedna žena u Hrvatskoj otkriti dijagnozu karcinoma grlića maternice a svaki treći dan će jedna preminuti, ali nije uveo program prevencije screeninga karcinoma grlića maternice. To smo napravili mi točno prije dva dana, prije dvije godine. Dakle, javno zdravstvo, prevencija i edukacija su potpuno jasna tri temeljna stuba. Što se tiče zdravstvenog osiguranja, dakle ono je temeljeno na solidarnosti, solidarnosti mladih prema starijima. Na žalost solidarnost onih bogatijih prema onima siromašnijima još nismo napravili, a on se možda očitovao dijelom u inicijativi ministra financija i uvođenjem poreza na nekretnine. I naravno treći je solidarnost zdravih prema bolesnima. Prema tome, javno zdravstvo ostaje definitivno u hrvatskim rukama. Masterplan nitko ga nije imao pravo gospodine Lesar, nitko ga nije imao hrabrosti gospodine Lesar napraviti u 20 godina. Dočekalo nas je to. Da li smo to mogli napraviti preko AGENDA-e 2010 ili 2015 mi smo otvoreni. Bit će javna rasprava. Primio sam već čelništvo Hrvatske liječničke komore i čelništvo Hrvatskog liječničkog zbora i upoznao ih sa naznakama glavnog plana ili masterplana. Na žalost Hrvatski liječnički sindikat se na to nikad nije pojavio ili ih očito interesira, interesira ih sve ono drugo što ide na uštrb na žalost zdravlja naših građana, a outsorcing ili hrvatski ne izmiještanje nego izdvajanje nezdravstvenih usluga. Dakle, ne zdravstvenih usluga u ovom slučaju. Dakle, izdvajanje ide na nivou cijele Vlade. Vidjet ćete i sami. Ja mislim da je već objavljena anketa na mrežnoj stranici Ministarstva uprave. Dakle, ide se na izdvajanje planski, jasno i vrlo, vrlo sa jasnim ciljem. Hvala vam lijepa gospodine Lesar.
Očitovanje na odgovor Dragutin Lesar.
Poštovani gospodine ministre, što se glavnog plana tiče po meni nije pitanje hrabrosti nego političkog opredjeljenja i pameti i ničeg drugog. Jer ako prihvaćate još uvijek da smanjenje doprinosa za zdravstveno osiguranje na 13% je bio dobar potez onda morate odgovoriti na pitanje zašto ste samo par mjeseci poslije toga morali iz drugih sredstava uzeti 3 milijarde da sanirate ono što je znalo se tada bilo u problemima. Ja vam sada kažem, a s obzirom da kad smo o tome razgovarali kad ste bili u Saboru a premijera nije bilo dva konkretna prijedloga koje smo vam davali drugi najvažniji hitno mijenjajte model izračuna bolničkih proračuna, mjesečnih i godišnjih jer on je uzrokovao ove gubitke i samo dio bolničkog sustava je generirao te velike gubitke. Da nisu bile županije krive dokaz je da i vi ste vlasnici KBC-a gdje imate iste probleme. Dakle, nisu župani i županije i njihova upravna vijeća podbacili. Ali, zanimljivo je sljedeće. Vi potiho provodite ono što Gabrićevi forumaši javno zagovaraju. To nisam očekivao od vas jer naprosto ste prihvatili činjenicu, dakle nitko nije protiv privatne inicijative u zdravstvu. Ja sam govorio o zdravstvenom javnom sustavu i osiguranju, a to ništa niste spomenuli u odgovoru, pa zato molim pisani odgovor oko namjere da li je točna namjera vas i ove Vlade da privatizira i zdravstveno osiguranje? I outsourcing, najprije da bi nešto mogli unajmiti, a imate u sustavu i morate ga izdvojiti pa onda unajmiti zato sam rekao izmještanje dijela poslova jer ćete ih najprije istjerati iz sustava i onda putem privatnih kanala vratiti u sustav. Izmještanje pa korištenje.
Hvala. 35. pitanje postavlja Ivan Grubišić, izvolite.
Postavljene su razne teme, ali ja ću o jednoj temi o kojoj se u ovom Visokom domu baš puno ne govori, zapravo
Postavljate pitanje predsjedniku Vlade jel?
Nikako se ne govori, pitanje postavljam gospodinu predsjedniku Vlade Zoranu Milanoviću. To sam i kroz medije provukao, pitanje je revizije ugovora između Hrvatske i Vatikana. Naime, u sva 4 ugovora koja je Hrvatska potpisala stoji kao jedan normativ ukoliko se stanje u jednoj od supotpisnica značajno promjeni pristupit će se reviziji ugovora. Ja se pozivam na to i smatram da se stanje promijenilo s jedne strane u Hrvatskoj i to jako pogoršalo, ali nije bez nade, ali da se promijenilo i u Vatikanu dolaskom pape Franje koji izgleda da je jako socijalno osjetljiv. Ja se zalažem za to da nijedna grupacija bez obzira na predznak ne može koristiti društvena dobra, a da za to ne odgovara i ne podnese račune. Ugovori dok traju treba ih poštivati pa tako isto vjeronauk u školama, ali ja smatram da bi pokazali dobru volju i da se pristupi komisijski i jedna i druga strana u dogovoru i da se počne rasprava što bi to u tim ugovorima trebalo mijenjati. Pa molim gospodina predsjednika Vlade da kaže svoje mišljenje o ovome. Hvala.
Odgovora predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Hvala gospodine zastupniče. Mi smo rekli da te ugovore nećemo mijenjati bez obzira što vrijedi uvijek klauzula rebus sic stantibus ili kako stvari stoje, dakle ugovori se mogu mijenjati i nema vječnih ugovora i svaka Vlada ima suvereno pravo pa i dužnost prema svojim građanima da sve međunarodne ugovore osim naravno onih o granici reduciranih ugovora preispituje i gleda ih u svjetlu nacionalnih interesa. To vrijedi za taj ugovor i za te ugovore kao za skoro sve druge. I to je moja pozicija. Dakle, nitko ne može Hrvatskoj Vladi odreći to pravo niti ja to kao predsjednik Vlade ikad smijem pomisliti. Dakle, u trenutku ako se procjene da nešto nije u hrvatskom interesu i ako za to postoji većina i politička volja sve je predmet revizije kada je u pitanju suverena volja jedne države. Naravno, tu postoje realna politička ograničenja. A za mene u ovom trenutku jedno od njih je to što smo rekli da ne vidimo dubljeg razloga za to u ovom trenutku, pa ni u nekakvoj skorijoj budućnosti. Naravno, tu se apelira i na savjest druge strane. Tko god predstavljao tu drugu stranu. A to je katkad vrlo često ili nemoguće ustanoviti jer je to polifonija, da se ponaša korektno prema hrvatskim institucijama. Ništa više, samo to. Nažalost, to nije tako ali možemo i s tim živjeti. Nadam se da vas moj odgovor zadovoljava. Hvala vam.
Očitovanje na odgovor, Ivan Grubišić.
Ja mislim da je došlo vrijeme za promjene jer Hrvatska ima preko 370 tisuća nezaposlenih, a izdvaja i za druge udruge i za Crkvu silan novac koji bi dobro došao ministru financija da pokrpa rupe na mnogim sektorima. Dakle, želio bih pismeni odgovor jer na ovom očito nećemo stati.
36. pitanje, Franko Vidović.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Svoje pitanje upućujem gospodinu Mirandu Mrsiću, ministru rada i mirovinskog sustava. Dakle, početkom ovog mjeseca su mediji bili prepuni natpisa o ukidanju Državnog inspektorata kao i preraspodjeli državnih inspektora u 5 ministarstava. Pri tome su se koristili raznorazni argumenti kojima se dokazivala neopravdanost te odluke, međutim očito su svi propustili spomenuti da Državni inspektorat u 15 godina nije uspio ostvariti suradnju sa Državnim uredom za reviziju što bi bilo nužno po prirodi posla. Zbog toga gospodine ministre vas pitam, pod brojem 1., zašto je ugašen Državni inspektorat, do kud se stiglo sa integracijom bivših državnih inspektora na nova radna odnosno inspekcijske službe ministarstva kao i da li bivši državni inspektori, a sadašnji službenici u ministarstvu i inspekcijskim službama obavljaju svoj posao? Hvala.
Odgovor na pitanje, ministar Mirando Mrsić.
Hvala lijepo. Dakle, kad govorimo o Državnom inspektoratu, Državni inspektorat je osnovan sa ciljem da objedini sve inspekcijske službe u RH i nažalost taj integracijski proces se nije uspio napraviti u ovom trenutku. Dakle, prije nego što je prestao raditi Državni inspektorat preko 40 inspekcijskih službi je bilo izvan Državnog inspektorata i stoga je bilo jasno da taj integracijski proces nije završio i da nije polučio uspjeh i bilo je potrebno napraviti iskorak da se sam inspekcijski rad organizira na drugačiji način. Kada govorimo o Inspekciji rada i Inspekciji zaštite na radu ona je bila najmanje potrebno da se integrira u Državni inspektorat jer je to jedna specifična služba koja ima sasvim druge karakteristike od represivnog aparata kao što je Državni inspektorat. Samo da napomenom da u zemljama EU dakle od 28 zemalja EU samo Poljska ima inspekciju rada i zaštite na radu integriranu u jednu posebnu instituciju izvan Ministarstva rada ili ministarstva koji se bavi radom. Svim drugim zemljama i zemljama kojima se volimo hvaliti kao što je Njemačka, Austrija i Francuska i Nizozemska, u svim tim zemljama se inspektorat rada nalazi unutar samog Ministarstva rada. Stoga se sve one stvari koje su se dešavale u posljednje vrijeme i cijeli žal za inspektoratom rada i samim državnim inspektoratom je bilo čisto politikantstvo jer smo trebali pogledati koja nam je efikasnost državnog inspektorata i na koji način mislim da državni inspektorat u budućnosti treba ostvariti onu zadaću koja je najvažnija. Ono što mi u Vladi predlažemo je bolja organizacija samih inspekcijskih službi, učinkovitije odnos između onoga koji propisuje zakone i onaj koji zakone kontrolira a s druge strane kada govorimo o inspektoratu rada taj inspektorat će imati vrlo važnu ulogu u onome što mislimo ove godine raditi a ovu godinu mislimo proglasiti godinom borbe protiv rada na crno i u sklopu toga je sam državni inspektorat jedan od ključnih elemenata koji će dovesti do toga da se u Hrvatskoj radi na legalan način i da nemamo rada na crno. To je i inače i u Agenti same Europske komisije i već smo na tom planu napravili značajne iskorake sa kolegama iz Europske unije ali i sa kolegama iz zemalja koja nas okružuju. Inspektori rada u novom zakonu koji će biti pred vama vrlo brzo, ja se nadam sljedeći tjedan ili što skorije, definiramo na drugačiji način rad inspektora rada. Oni počinju imati puno veće ovlasti. Do sada naprimjerice kada je trebalo dokazati nepravilnosti u radnom vremenu inspektorat se mogao bazirati samo na izjavi onog zaposlenika i navesti da je zaposlenik bio taj koji se nije usudio reći, je, radim ja duže, to nije nigdje evidentirano. Po novim prijedlogu inspektori rada će moći ulaziti u inspekcije ranije, moći izuzimati određene dokumente, moć će raditi na cijelom teritorijalnom, teritoriju RH, organiziramo na drugačiji način i ono što je sasvim sigurno, inspekcija rada će raditi drugačije, bit će učinkovitija i radit će više na prevenciji a manje na kažnjavanju al jasno da ćemo u onim slučajevima koji su bitni za poštivanje zakona biti rigorozni i ja očekujem vrlo brzo ćete imati prve akcije inspektora rada. Oni rade normalno svoj posao, nije bilo prekida u njihovom djelovanju i najavljujem vrlo velike iskorake u samom inspektoratu rada. Hvala.
37.pitanje, Sunčana Glavak.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice. Svoje pitanje upućujem predsjedniku Vlade, gospodinu Milanoviću. Gospodine predsjedniče Vlade, javni servis u RH, HRT sukladno zakonu svoju javnu funkciju trebala bi ispunjavati između ostalog i potpisivanjem ugovora sa Vladom RH. Vjerujem da znate da HRT u svojim programima mora zadovoljiti interese javnosti, na državnoj, regionalnoj i lokalnoj razini. Osim toga, karakter javnog interesa imaju u sadržajima, namijenjenima Hrvatima izvan RH. S obzirom da smo svjedoci da će se ukinuti 11 dopisništava u RH, govori se da će se ukinuti još neka. Ukidaju se dopisništva u Sarajevu i Mostaru, čime se diskriminira Hrvatski narod, uskraćuje informacije i centraliziraju se, jeste li, ja molim kolege da me ne isključuju. Dakle, ponovit ću jeste li kada je Vlada potpisivala ugovor sa HRT-om dopustili da se ovakva situacija dogodi, jeste li dopustili da se marginaliziraju pojedini krajevi RH, nemojte mi govoriti o nemiješanju u rad javnog servisa, ja to vrlo dobro znam i ovo na nikakav način ne bi bilo mješanje, već vas pitam konkretno, znate li što piše u ugovoru Vlade i HRT-a i jeste li dopustili ovakav koncept? Podsjećam vas samo 97% građana RH dužno je plaćati pristojbu za tu istu televiziju koju sve manje smatraju takvom. Hvala lijepa.
Odgovor na pitanje, predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Znači vi odlučujete kad je nešto miješanje a kad nije, kad vam odgovara onda nije miješanje i obrnuto. Ja tu ne mogu nego primit na znanje namjere uprave i glavnog ravnatelja i vjerovati da radi u najboljem interesu javne televizije. Ne vjerujem da će se ovo što ste rekli za BIH, ne vjerujem u to, to mislim da je zabuna. Što se tiče brojnih malih dopisništava i predstavništava HRT-a u gradovima i općinama za koje većina ljudi u Hrvatskoj ni ne sluti da imaju čitave pogone, ja moram reći da kao konzument ne vidim nekakvog konkretne koristi od toga i da se u zemlji koja je povezana autocestama sa distancama od par stotina kilometara koje se prelaze u najviše dva, tri sata sa iznimkom Dubrovnika, da je tom modernom tehnologijom to apsolutno moguće sve riješiti. Ja se u to neću uplitati, dakle, gledat ću, uprava je dobila povjerenje i ona mora racionalizirati sustav poslovanja, uvijek kad se u to dirne, vi ste protiv, to nije u redu, da bi više novaca ostalo za programe i produkciju, jer jako puno prema onom što ja znam i vidim odlazi na hladni pogon. To je naprosto mastodont koji na takav način ne može funkcionirati. To kažem ovako zdravo razumski. U detalje se ne uplićem i upravo ima svoju odgovornost pa i prema Saboru. Prema tome oni će te račune položiti, ali nemojmo dizati bunu zato što se govori o zatvaranju dopisništva, sad da ne spomenem ni jedan mali grad, ali iznenadili bi se ljudi u kojim gradovima i općinama HTV ima dopisništvo sa 11 zaposlenih. A mi ovdje govorimo o zabrani zapošljavanja u javnoj upravi. Dakle ima jako veliki broj ljudi koji nažalost u opisu svog posla ne doprinose, ali je bitno da se proizvodi program. Dakle, ako više ostane za program, za kvalitetne dramske serije, za program Hrvata u inozemstvu, u BiH, po meni kad ste me već pitali, ja vam iznosim svoje mišljenje. U detalje ne ulazim i njima se ne bavim jer u tome ne vidim ništa nezakonito. Uprava je dobila mandat za reviziju poslovanja i u tome bar neko vrijeme mora uživati našu podršku. I za kraj, s obzirom da je ovo zadnje pitanje koje je upućeno meni, iskoristit ću ovu priliku još jednom kao predsjednik Vlade da ponovim da u ovom trenutku u Hrvatskoj i da netko želi ne može imati nikakav utjecaj i pritisak na pravosuđe, čak i da ima najpaklenije namjere, to je nemoguće. To nije pitanje dobra ili zla, dobra ili loše namjere, to je naprosto zaključena, to su zaključana vrata. Tu se prodrijet ne može. Govoriti imamo pravo, zakone predlažemo i Sabor ih donosi i jako dobro znamo što piše u zakonima, a naročito u nekima. Jako dobro znamo. Na sudovima je da ih provode, kako će to raditi, ne odgovaraju nikome, ali da ćemo šutjeti, nećemo. I zadnja stvar, vezano uz ovu groznu, zastrašujuću priču oko izručenja nekih ljudi koje mi uglavnom nismo nikad vidjeli u životu, a koji su bili bliski suradnici, rekao bih i prijatelji ljudi iz HDZ-a, to je jedno od najopskurnijih epizoda naše novije povijesti. Dakle neki ljudi se žele očito osvetiti. Izbjegavate sudjelovanje u povjerenstvu koje treba utvrditi činjenice. Dakle, činjenice ne policijskim sredstvima, nego svjedocima o jednom vrlo, vrlo mračnom događaju. Ovdje u vašim klupama sjede ljudi koji su bili najizravniji protagonisti, čuvari državnih tajni figurativno rečeno, ljudi koji to znaju, mi o tome nemamo pojma. Prema tome za mene je pitanje bazičnog morala da gospoda kao što su Karamarko, gospodin Miroslav Tuđman u tome sudjeluju. Dakle, to je pitanje naprosto potrage za istinom u ovoj državi. Pa da vidimo ko koga ovdje šikanira, ko koga štiti i ko ima kakve motive. To je bit priče, o tome moramo razgovarati, podržite to povjerenstvo.
Hvala lijepa. Hvala. Hvala lijepa. Iskoristili ste završni dio koji nije bio u pitanju. Ivan Šuker, povreda Poslovnika.
Gospođo potpredsjednice Hrvatskog Sabora, vi ste prekršili Poslovnik jer predsjednika Vlade nakon nekoliko puta što je to napravio danas, niste upozorili da se mora ponašati sukladno Poslovniku. On nikako da shvati da je gost u ovom Visokom domu i da se mora ponašati sukladno Poslovniku. Dakle on naprosto radi što hoće. Ne može raditi što hoće preko puta s druge strane trga, a kamoli u ovom Visokom domu. Držat lekcije i još biti toliko neinformiran, to je tragedija za jednog predsjednika Hrvatske Vlade.
Ja sam reagirala na kraju, ali mislim da je mogao na neki način se u zadnjem pitanju osvrnuti na sve što je bilo u prethodnim pitanjima. Sunčana Glavak, očitovanje na odgovor.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Gospodine predsjedniče Vlade, možda sam vas trebala pitati kako ste? Na to biste vjerojatno znali odgovor. Meni je doista žao što niste imali snage ovdje reći "Ne, ne znam što piše u ugovoru Vlade RH i HRT-a", na svoje pitanje nisam dobila odgovor. Ponovo ste govorili o pravosuđu, a očito vas ta tema strašno boli kad imate potrebu i na moje pitanje o sasvim jednom drugom segmentu ponovo se osvrtati na tu temu, a ja vas o tome ništa nisam pitala. Dakle, kao što se događa centralizacija informacija i stavljanje pod kontrolu informacija, a to će se dogoditi ukoliko se dopisništva ukinu, niste dobro informirani, meni je žao, tako će se onda, pa valjda ćete o tome biti informirani, dogoditi možda i puzajuća regionalizacija i centralizacija na svim razinama. Spajaju se sudovi, bolnice, ukidaju se mali poštanski uredi, policijske uprave, zatim porezne uprave i slično i vi nam predlažete tzv. reformske mjere kojima će se kao smanjiti troškovi, a nema kao ni obično uporišta ni u jednoj ozbiljnoj analizi za nešto tako. Primjerice potrošili ste, podsjetit ću vas, 50-ak milijuna kuna za clean start kako biste znali da i dalje ne znate ništa, potrošili ste nekoliko stotina milijuna na nove automobile, spiskali ste primjerice jedan proračun grada Šibenika ili Varaždina na sve moguće analize, savjetnike, itd., na telefone, a čini mi se da i dalje ne čujete bilo naših građana. Gospodine predsjedniče Vlade, žao mi je što ne slušate, meni je žao što će se stvaranjem regija ili tzv. nadžupanija povećati potrošnja i administracija, ali još je opasnije što vas ne zanima ni posljedice koje bi to moglo imati za integritet ove zemlje. Ja bih molila da se na neki način resetirate i shvatite što se zapravo događa u našoj zemlji i da nas čujete jer nama je do Hrvatske stalo. Hvala vama.
Hvala lijepa. Hvala. I zadnje pitanje postavlja Giovanni Sponza.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Moje zastupničko pitanje odnosi se za ministra financija, gospodina Slavka Linića. 18. srpnja 2013. otvoren je postupak predstečajne nagodbe nad dužnikom MIRNA d.o.o ribolov, a dan kasnije 19. srpnja otvoren je i postupak predstečajne nagodbe nad dužnikom MIRNA d.d. poslovnim sistemom. Daleko bi me odvelo kada bih se osvrnuo na povijest ove vrlo značajne gospodarske aktivnosti u Rovinju, na elaboriranje rezultata i doista impresivnih brojki koje je ne tako davno ostvarivao gospodarski gigant MIRNA. Držim da je za sada dovoljno konstatirati da je MIRNA živa i to cijelo vrijeme punih 135 godina i držim da je značajno navesti činjenicu da je MIRNA preživjela i pretvorbu i privatizaciju na hrvatski način. Danas MIRNA zapošljava 250 radnika sa novih plus 250 do 300 kooperanata. U mjesecu listopadu 2013.zaposleno je novih 62 radnika, u 2013.radom u jednoj smjeni ostvareni su prihodi od 70 milijuna kuna, svi proizvodi su prodani i naplaćeni. MIRNA danas dnevno proizvodi 200 tisuća konzervi, sada se radi u dvije smjene i MIRNA danas ima osiguran plasman za svu proizvodnju. Stoga je svima ne samo u Rovinju već u cijeloj Istri od velikog značaja daljnje funkcioniranje ove gospodarske grane, očekivanja su svih da država kao najveći vjerovnik kao u nekim drugim slučajevima omogući usudio bih se kazati danas opstanak, a sutra sa strateškim partnerom razvoj ovog gospodarskog subjekta [[Upadica: Hvala.]] kako je 13.siječnja 2014.bilo zakazano ročište na kojem se [[Upadica: Postavite pitanje kolega.]] o planu financijskog restrukturiranja društva MIRNA na kojem se nisu pojavili predstavnici Ministarstva financija što sukladno Zakonu o predstečajnoj nagodbi znači da je Ministarstvo financija protiv predloženog financijskog plana restrukturiranja što uopće ne mora značiti ništa loše [[Upadica: Postavite pitanje kolega.]] Hoću samo još jednu rečenicu vas ljubazno molim. Dobro je što je Ministarstvo financija odobrilo i produžilo rok za novo ročište od 30 dana na čemu vam se gospodine ministre zahvaljujem, moje pitanje glasi kakav je stav Ministarstva financija kao najvećeg vjerovnika koji ima preko 70% iznosa tražbina u pogledu predlaganja izmijenjenog plana financijskog restrukturiranja društva koji bi otvorio mogućnost uključivanja strateškog partnera, a sve u cilju sprečavanja pokretanja stečajnog postupka na društvo MIRNA Rovinj.
Hvala. Odgovor na pitanje ministar Slavko Linić.
21.siječnja ove godine isteklo je i 120 dana predviđenog zakonom i 60 dana dodatnih rokova za zaključenje predstečajne nagodbe. Ali s obzirom na tužbu koja je uslijedila ili prigovor produženo je još za 30-ak dana. Nažalost, vlasnici i dužnici ne daju prijedlog predstečajne nagodbe. Ukupni dugovi od 37,2 milijuna kuna najveći dio 30,7 odnosi se na državu. Svugdje se predlaže otplata u 5 godina sa godinom počeka, ali kod države se predlaže otpis od 73%, kod financijskih obveza od 4 i nešto milijuna samo kamatu i kod dobavljača samo kamatu. Takav odnos je za Ministarstvo financija neprihvatljiv. Ako želimo spašavati dužnika onda svi moramo nositi zajednički teret. To je bio posao uprave koji nije odrađen. Plus toga krivica je na vlasniku i upravi, inzistiramo na dopunskom kapitalu jel MIRNA bez dopunskog kapitala neće se održati. Nismo dobili odgovor tko je to i koliko će novaca uložiti. Prema tome, vrlo kratko vrijeme da dužnik izjednači odnose kod svih nas koji smo vjerovnici da idemo sa istim otpisom, a to znači da otpis Ministarstva financija mora biti manje jel ono što inzistiramo to je da se plate doprinosi za zdravstvo koje ne možemo otpisivati, kamata i ostalo se može. Ali tada moraju to i financijske institucije i stali vjerovnici. Nemali toga neće biti ni predstečaja. I želimo kvalitetnog dodatnog ulagača. To se mora predložiti u narednih par dana. Zadnji pregled portala FINA-e pokazuje da nisu predložili novi prijedlog. Po starome neće biti prihvaćeno.
Očitovanje na odgovor Giovanni Sponza.
Evo želio bih se vama osobno gospodine ministre još jedanput u ime svih zaposlenika zahvaliti što jeste produžili rok za novo ročište od 30 dana i ljubazno vas ovom prilikom još jedanput molim jer se doista radi o proizvodnoj djelatnosti, o djelatnosti u kojih je posljednjih 20 godina netko je doživio isključivo kao biznis nekretnine iz koje je izvlačio novac, evo da se aktivno uključite i da doista učinimo sve kako bi jednu proizvodnu djelatnost koja ima dobru perspektivu, koja ima otvoreno tržište i možete računati apsolutno na pomoć lokalne zajednice pa i cijele Istarske županije. Hvala vam najljepša.
Hvala lijepa. U skladu sa odredbom članka 144. Poslovnika obavještavam vas da ministarstva nisu dostavila u propisanom roku odgovor na 30 zastupničkih pitanja, te sukladno navedenoj poslovničkoj odredbi molim da se odgovori dostave u roku od 8 dana. Napravit ćemo stanku do 15,00 sati, a danas ćemo obraditi 20 točaka da svako posebno ne pita s time što ćemo objedini prema dogovoru klubova točke 3. do 20. Hvala lijepa.
Kolegice i kolege nastavljamo sa radom, sa: 1. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o državnoj potpori za obrazovanje i izobrazbu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 583; Predlagateljica Zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu ponositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za gospodarstvo. Izvješća ste primili. Sa nama je zamjenik ministra sa suradnicom Dražen Pros. Zamjeniče uvodno. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene saborske zastupnice, saborski zastupnici. Pred vama je Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o državnoj potpori za obrazovanje i izobrazbu, dakle još jednog zakona kojim usklađujemo hrvatsko zakonodavstvo sa zakonodavstvom Europske unije ili bolje rečeno pravnom stečevinom Europske unije i pravnim aktima Vijeća Europe. Govorimo o jednom zakonu kojim se uređuju i uvjeti i pravila za dodjelu državnih potpora za obrazovanje i izobrazbu radnika. I to na način da se vrlo jasno definiraju potpore fizičkim i pravnim osobama koje obavljaju gospodarsku djelatnost i koje izdvajaju financijska sredstva za opće obrazovanje i izobrazbu odnosno posebno obrazovanje i izobrazbu svojih radnika ili onih koji sudjeluju u obrazovanju mladih. Prije nego što napravimo jedan pregled svih ovih odredbi zakona koje se mijenjaju ili bolje rečeno svih onih odredbi zakona kojim usavršavamo i unapređujemo ovaj zakon, dozvolite još neka pojašnjenja nekih pojmova. Dakle, u smislu ovoga zakona pojam radnika obuhvaća, i obrtnika, jer obrtnik u poslovanju obrta u pravilu sudjeluje osobnim radom iako s vlastitim obrtom ne zaključuje taj ugovor o radu. Isto tako kada govorimo o općem obrazovanju i izobrazbi opće obrazovanje i izobrazba nisu prije svega i neposredno namijenjeni sadašnjem ili budućem radnom mjestu radnika kod poduzetnika koji koristi poreznu olakšicu za obrazovanje i izobrazbu već omogućuju stjecanje kvalifikacija koje su većim dijelom prenosive kod drugih poduzetnika ili na druga radna područja i time se naravno značajno i poboljšava mogućnost radnika za zapošljavanje. Isto tako kada govorimo o posebnom obrazovanju i izobrazbi, dakle onaj prije svega i neposredno namijenjene sadašnjem ili budućem radnom mjestu radnika kod poduzetnika koji koristi poreznu olakšicu te omogućuje stjecanje kvalifikacije koje nisu prenosive kod drugih poduzetnika ili na druga radna područja ili koja su zapravo samo jedinim dijelom prenosiva. U cilju poboljšanja i kvalifikacijske strukture zaposlenih i njihovog osposobljavanja i usavršavanja za rad na suvremenim tehnologijama podsjetimo se da te opravdane troškove obrazovanje i izobrazbe naravno u određenom postotku ulazi, ulaze i troškovi školarine na srednjim, višim, visokim školama i fakultetima uključujući dakle i postdiplomske studije i doktorske studije. Isto tako i naknade za prisustvovanje i kongresima i seminarima, tečajevima i naknade naravno predavačima, instruktorima i troškovi savjetovanja u svezi sa projektima posebnog obrazovanja i izobrazbe i troškovi stručne literature i naravno troškovi amortizacije i svih onih uređaja koji su korišteni u obrazovanju i izobrazbi. Ubrzani tehnološki napredak traži jedno kontinuirano cjeloživotno obrazovanje i usavršavanje radnika. No, isto tako osim pored tih pozitivnih efekata u poslovanju iziskuju i osiguranje i znatnih financijskih sredstava od strane poslodavaca zato je i donesen Zakon o državnoj potpori za obrazovanje i izobrazbu i to radi utvrđivanja financijske potpore kao porezne olakšice i to onim poduzetnicima koji svoje radnike upućuju na obrazovanje i izobrazbu. Ali isto tako i kod onih poduzetnika u čijim se pogonima i radionicama izvodi praktična nastava i vježbe naukovanja za zanimanja u sastavu vezanih obrta jer naravno suvremeno obrazovanje zahtjeva izvođenje nastave u procesu rada dakle u samom gospodarstvu. Kada govorimo o izmjenama i dopunama ovog Zakona dozvolite mi da kao posebno važno istaknem sljedeće. Ovim izmjenama i dopunama zakona usklađuju se prije svega odredbe vezane na uvjete za dodjelu potpora sukladno odredbama Uredbe Komisije europskih zajednica broj 800/2008 od 6. kolovoza 2008. godine o ocjenjivanju određenih kategorija potpora sukladnima sa zajedničkim tržištem u primjeni članaka 87. i 88. Dakle, govorimo o tzv. Uredbi o općem skupnom izuzeću. Naime, ovdje je nužno pojašnjenje. Karta regionalnih potpora koja od početka primjene ovog zakona, dakle a to je 2007. godina uključena u zakon i sukladno kojoj su se potpore i obračunavale i obračunavaju se ne može biti osnova za dodjelu potpora sukladno ovom propisu jer se na olakšice za obrazovanje i izobrazbu ne mogu primjenjivati pravila za regionalne potpore već pravila za opća skupna izuzeća, a koja su definirana navedenom Uredbu o općem skupnom izuzeću. Dakle, u tom smislu treba vrlo jasno reći kako je taj predmetni zakon trebao biti usklađen i ranije i to prilikom donošenja izmjena i dopuna Zakona 2008. godine, a potom i prilikom donošenja odluke Vlade Republike Hrvatske iz 2009. godine, dakle odluke o objavljivanju općih pravila o skupnim izvješćima u području državnih potpora. Isto tako, ovim zakonom uređuju se odredbe zakona kojima se određuju uvjeti za korištenje potpore za obrazovanje i izobrazbu od strane mikro, malih, srednjih i velikih poduzetnika s obzirom da važeće rješenje kojim se u zakonu poziva na propis koji uređuje financijsko poslovanje poduzetnika ne omogućuje transparentno postupanje i zato u ovom prijedlogu zakona navedene odredbe su uređene sukladno odredbama Zakona o poticanju malog gospodarstva. Ovim je zakonom isto tako utvrđena obaveza dodjeljivanja državne potpore za izvođenje praktične nastave i vježbi naukovanja, a u skladu sa odgovarajućim pravilima o potporama male vrijednosti de minimis što je također bilo propušteno u trenutno važećem tekstu zakona. Utvrđuje se i način izračuna potpore tako da korisnik državne potpore koji se smatra mikro, malim, srednjim ili velikim poduzetnikom može osnovicu za obračun poreza na dobit ili dohotka od samostalne djelatnosti umanjiti do 60% opravdanih troškova u slučaju opće obrazovanja i izobrazbe, odnosno do 25% u slučaju posebnog obrazovanja i izobrazbe radnika. Iznimno, poduzetnik može osnovicu za obračun poreza na dobit ili dohotka od samostalne djelatnosti umanjiti do 80% opravdanih troškova i to tako da se smanjenju porezne osnovice dodaje 20% ukoliko se smatra mikro i malim poduzetnikom, odnosno uvećavanje dakle za 10% ukoliko se radi o srednjem poduzetniku. U zakonu se utvrđuju i prava korisnika u slučaju kada je korisnik potpore ostvario državnu potporu za obrazovanje, izobrazbu po nekoj drugoj osnovi, npr. poduzetničkog impulsa. Dakle poduzetnik koji je po drugoj osnovi ostvario potporu za opće ili posebno obrazovanje i izobrazbu radnika može osnovicu za obračun poreza na dobit ili dohodak od samostalne djelatnosti umanjiti temeljem istih opravdanih troškova, ali samo do visine prethodno zakonom utvrđenih najviših intenziteta potpore. Dakle ona situacija koja je postojala u trenutno važećem tekstu zakona, npr. potpore za pomorce koje su premašivale maksimalni iznos potpora od 100% s obzirom da je isti dodatno bilo moguće uvećati i ovisno o tome na kojem području taj poduzetnik posluje. Normativno se isto tako usklađuju pojmovi kao što su naukovanje, naučnik, obrazovanje za obrtnička zanimanja sa odredbama propisa iz oblasti obrazovanja. Utvrđuje se potreba propisivanja sadržaja evidencija i dokumentacije za izračun državnih potpora i uređenja pitanja područja primjene kategorije potpora i pragova pojedinačne potpore i zbrajanje ovih potpora sa drugim potporama, međutim posebno važno utvrđuje se i praćenje učinaka, poticaja i transparentnosti dodjele državne potpore i naravno uvjeta za dodjelu tih potpora male vrijednosti de minimis potpora. Od strane Ministarstva poduzetništva i obrta utvrđuje se mogućnost procjene vjerodostojnosti opravdanih troškova, a u vez sa obrazovanjem i izobrazbom troškova vezanih za obrazovanje i izobrazbu i troškova koji su nastali i u vezi sa isplaćenim nagradama naučnicima. Dakle i kompletno ovim zakonom idemo još korak dalje u vođenju i discipline i transparentnosti i naravno uvođenju reda. Uvažene saborske zastupnice, uvaženi saborski zastupnici, ovaj zakon je u konačnici usmjeren ka ostvarenju naše Strategije razvoja poduzetništva 2013.-2020. koja je prošle godine donesena u ovom Saboru i to moram reći bez glasova protiv. Poboljšanje poduzetničkih vještina je jedna od pet strateških ciljeva Strategije razvoja poduzetništva 2013.-2020. i koja je usmjerena na pružanje potpore većem razvoju subjekata malog gospodarstva i to kroz jačanje i njihovih uprava i uvođenjem i djelovanjem većeg broja visoko kvalificiranih zaposlenika, ali isto tako i pružanjem potpore cjeloživotnom učenju zaposlenih. Podizanje razine poduzetničkih kompetencija kroz stjecanje takvih specifičnih znanja i vještina je prioritet i pretpostavka gospodarskog rasta i razvoja svakog društva jer obrazovanje i izobrazba bitno pridonose povećanju zapošljivosti, održivom ekonomskom razvoju i u konačnici i aktivno u ulozi pojedinca u društvu. Uvažene saborske zastupnice i zastupnici, kao izaslanik malog i srednjeg poduzetništva Republike Hrvatske pri Europskoj komisiji, a zadužen i za poduzetničko učenje evo dozvolite mi da i ovdje u Saboru još jednom istaknem potrebu zajedničkog rada svih nas na daljnjem razvoju cjeloživotnog obrazovanja i razvoju i unapređenju poduzetničkih kompentencija i uopće kompetencija svih djelatnika. Jer samo jedan podatak. Od svih zaposlenih u evo recimo 2011. godini je samo 2,3% bilo onih koji su uključeni u programe cjeloživotnog učenja što je prilično niže od prosjeka EU u to doba EU 27. Taj prosjek je iznosio 8,9% i danas je nešto bolje ali još uvijek bitno niže od prosjeka EU. Dakle, važnost obrazovanja za poduzetništvo prepoznato je kroz i ove godišnje programe poticanja razvoja poduzetništva i obrta koje implementira Ministarstvo poduzetništva i obrta. Dakle, poduzetnički impuls u kojem od 2012. godine kroz niz različitih aktivnosti se potiče poduzetničko obrazovanje i kad govorimo o nekim ciframa dakle u 2012. i 2013. zajedno to je preko 27 i pol milijuna kuna. Moram isto tako reći u ovom poduzetničkom impulsu za 2014. godinu evo koji je vrlo skoro pred poduzetnicima uz prioritete jačanja konkurentnosti malog gospodarstva, unapređenja poduzetničkog okruženja, lakšeg pristupa financiranju je isto tako i značajno mjesto ima prioritet promocije za poduzetništvo i poduzetničkog učenja. I zaključno. U ovako složenim gospodarskim uvjetima potpore za obrazovanje i izobrazbu radnika predstavljaju zaista bitan poticaj poduzetnicima i za njihov rad i razvoj s jedne strane zbog osiguravanja i konkurentnih i obrazovanih djelatnika, ali s druge strane isto tako zbog mogućnosti ostvarenja državne potpore kao jedne porezne olakšice a čime se oslobađaju dodatna sredstva za neke druge poduzetničke aktivnosti. I kad govorimo opet o ciframa ukupan iznos umanjene porezne osnovice u 2012. za 7186 poreznih obveznika iznosio je preko 222 milijuna kuna što bi zapravo značilo ovo umanjenje konkretno, u konačnici umanjenje porezne obaveze za 80, za ispričavam se, 46 milijuna kuna. Takav trend je zapravo i u 2013. godini. Ocjenjujemo da će ovaj predloženi Zakon o državnoj potpori za obrazovanje i izobrazbu sigurno pridonijeti i boljoj kvalifikacijskoj strukturi zaposlenih, njihovoj većoj produktivnosti i onom što je najbitnije i najznačajnije jačanju konkurentske sposobnosti hrvatskog gospodarstva u EU. I zato vas pozivam da jednoglasno prihvatite ovaj prijedlog izmjena i dopuna Zakona o državnoj potpori za obrazovanje i izobrazbu. Hvala lijepa.
Hvala i vama zamjeniče. Imamo jednu repliku, Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa zamjenik ministra je sad na kraju tek spomenuo ono što je ključno, a to je iznos koji će ukupno biti umanjen obveza za porez na dohodak i dobit poreznih obveznika. Međutim, u Zakonu o fiskalnoj odgovornosti jasno stoji kad se predlažu ovakve mjere da se to onda mora naznačiti. To je novina. A mi imamo ovdje i dalje ocjena potrebnih sredstava zakona. Tu se kaže da ne trebaju nikakva sredstva. Međutim, sva sredstva koja neće dobiti jedinice lokalne samouprave, državni proračun to su sredstva možda je smiješno gospodi iz ministarstva, nek' si pogledaju Zakon o fiskalnoj odgovornosti. I druga stvar, nije mi jasno ovo tu obrazloženje razloga za donošenje po hitnom postupku gdje kaže da se prijave poreza na dobit za 2013. godinu podnose već od 2. siječnja te iz tih razloga predlaže da zakon stupi po hitnom postupku. Pa ni jedno trgovačko društvo baš ne može 2. siječnja podnesti prijavu poreza na dobit. Po zakonu se podnosi do 31.4. a ako ovdje spominjete dobit onda morate spomenuti dohodak, jer dohodak je do 28.2. I druga stvar iz obrazloženja zamjenika ministra nije mi jasno da li ovo umanjenje koje se prizna, da li je to umanjenje trošak poslovanja i kao takav se knjiži ili se u konačnici kad se računovodstveno kategorijom dođe do osnovice za dobit ta osnovica umanjuje. A to su prije svega kod pravnih osoba velike razlike i to jasno treba definirati. Mislim da bi bilo logičnije da se i jednima i drugima ovo priznati troškovi školovanja za njihove djelatnike i za praktikante knjiže kao klasičan trošak poslovanja i to imate i po kontima na koji se to konto knjiži, a kod dohotka imate na koju stavku se knjiži rashoda i onda će biti jasno. Ovako je totalno nejasno kako ste vi u zakonu to definirali.
Hvala. Da li izvjestitelji odbora žele uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Raspravu po klubovima. Klub Hrvatskih laburista i Branko Vukšić. Izvolite kolega.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi zamjeniče ministra sa suradnicom, uvažene kolegice i kolege. Evo ja se pridružujem ovom optimizmu koji je ovdje iznio gospodin Pros i kamoli sreće da je sve tako kako on govori. Rekao je da bi, da je potrebno zajedništvo svih nas u poticanju ne citiram doslovce cjeloživotnog obrazovanja. Naravno da nitko ovdje nije protiv. Međutim, sjetimo se što se sve događa u osnovnom obrazovanju, a kamoli onda cjeloživotnom obrazovanju i što smo sve doživljavali lani, u ovom mjesecu i što ćemo sve doživljavati i na koji način se još uvijek tretira obrazovanje u Hrvatskoj ne kao ulaganje, najprofitabilnije ulaganje nego često se, vidi se to po proračunu, i obrazovanje tretira kao trošak. Kad se pročita ovaj zakon koji treba doraditi ima nekih nedorečenosti. Najvažnije je zaključak koji se stiče je da se ulaganje u znanje isplati. Isplati se ulaganje u znanje poslodavcima, znači sad govorimo o samoj namjeri ovoga zakona, o samoj namjeri Vlade koja predlaže ovaj zakon i izmjene zakona, koja je sasvim sigurno dobra, odlična i za društvo u cjelini i za poslodavce i za one koji su se odlučili za cjeloživotno obrazovanje. Znači, svi oni poduzetnici koji obavljaju gospodarsku djelatnost i sudjeluju u prometu roba i usluga, dakle svi oni koji se bave i trgovinom, mogu na temelju ovog zakona važećeg ali i dosadašnjeg je bilo to moguće umanjiti osnovicu poreza na dobit u ime opravdanih troškova za obrazovanje radnika. Zapravo bit ove potpore je u tome što se trošak za obrazovanje priznaje dva puta. Prvi puta kao redovni trošak, nešto je prije toga kolega Šuker govorio, koji umanjuje dobit, a drugi puta u vidu potpore. Znači, koji su to opravdani troškovi? To su troškovi seminara prije je govorio kolega Pros o tome, tečajeva, kongresa, troškovi specijalizacije zatim posebnog obrazovanja u Hrvatskoj ili izvan Hrvatske, troškovi predavača, instruktora, troškovi stručne literature. Novina ovog zakona je i u tome što pojam radnika obuhvaća i obrtnika. Itekako treba pozdraviti da se cjeloživotno obrazovanje stimulira poreznim olakšicama jer znamo da je obrazovaniji radnik bolji radnik. Sjetimo se samo što smo govorili više puta u Saboru obrazovne strukture u poljoprivredi koja je katastrofalna i znamo da se godinu dana obrazovanja poljoprivrednika itekako osjeti u prinosima u poljoprivredi. Na nedavnom predavanju kojem smo bili u okruglom stolu gdje se govorilo zapravo o tome koliko je naša proizvodnja beznačajna u EU a beznačajna je prije svega i zbog toga što je obrazovna struktura poljoprivrednika, svih onih koji se bave poljoprivrednom proizvodnjom itekako, bit ću blag, skromna, preskromna. I što je najvažnije poljoprivrednici, poljoprivredne zadruge, sve poljoprivredne udruge nisu pokazale zainteresiranost da se to obrazovanje popravi. Ja sad postavljam jedno pitanje sasvim sigurno da će i velika i mala i srednja poduzeća, oni koji su upravo što se tiče poljoprivrednika, oni koji su prijavljeni kao poljoprivredni proizvođači većinom ih je 90 i nešto posto i u Europi su mali proizvođači, uglavnom obiteljska poljoprivredna gospodarstva, znači da će velika poduzeća, veliki koncerni koji se bave poljoprivrednom proizvodnjom imati pravo na potpore dok je moje pitanje gospodinu Prosu što je sa onima koji bi se htjeli obrazovati i znači aplicirati na sredstva, kako je moguće pomoći i uklopiti i u ovaj zakon znači OPG ako je to uopće izvedivo? Jer nam je to itekako bitno. Hrvatski laburisti će podržati ovaj zakon, s tim da sve nejasnoće koje su u zakonu treba na vrijeme ispraviti. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imamo repliku, Stjepan Milinković. Izvolite kolega.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Vukšić dotakli ste problem cjeloživotnog obrazovanja i u svakom slučaju to je od nemjerljive koristi i nužnosti. I u tom dijelu naravno da ne doprinosi tome i događanja glede ovog stanja u prosvjeti o čemu svjedočimo. Dakle, i onih koji mora se i ulagati u to i onih koji pružaju te usluge i obrazovanje, a zasigurno trebaju biti i stimulirani i omogućiti kvalitetan rad. Ali, svakako je dobro što ste primijetili da ima problema u osnovnom školstvu, a bit će ih nažalost još više. Ove najave da će se ukidati škole male područne škole na koje smo mi ponosni, koje imaju manje od 3 ili 4 učenika da neće biti. Pa to se dovodi u neravnopravan položaj, poglavito u ruralnim krajevima naša djeca koja se neće moći obrazovati, gdje će bit neizmjerne teškoće i za lokalnu samoupravu kako to provesti i na koji način. To je jedan dio problema. A drugi ovo što govorite o poljoprivredi, o edukaciji poljoprivrednika. Naravno da su poljoprivrednici zainteresirani za edukaciju. Ja osobno svjedočim tome jer smo mi u mojoj jedinici lokalne samouprave itekako ulagali, surađivali s Agronomskim fakultetom i brojne tečajeve organizirali i ove licencirane sada u novije vrijeme. No međutim stanje je takvo da je počela padati proizvodnja, naravno s time propadanje obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava i oni više neće biti, nisu više ni zainteresirani jer ne razvijaju poljoprivrednu proizvodnju. Dakle, tu je problem i naravno da je nedopustivo ovo da će neki moći dakle kandidirati za nešto ostvariti, određena sredstva, a ovi OPG-i i ovi na selima da nikako neće biti u mogućnosti. A još je tragičnije to što propadaju svakim danom. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo odgovor, kolega Vukšić.
Uvaženi kolega Milinković mi smo u poljoprivrednoj proizvodnji u EU zanemarivi, negdje smo oko 1% znači je pitanje se postavlja često što mi značimo kao poljoprivredna zemlja, jesmo li konkurencija u EU, kako nas gledaju seljaci u EU uopće nas ne gledaju, za nas ne znaju, mi smo beznačajni. I to je realnost. Ali tu beznačajnost i sami potičemo unutar same države. Govorili ste o osnovnom školstvu i ukidanju škola, osnovnih škola. Pa gledajte, ja podupirem Vladu u nastojanju da pokuša čim više racionalizirati i u obrazovanju pa i u osnovnom školstvu jer znate postoje neke zemlje koje su ogromne, koje su bogate i čija djeca ne idu u školu jer su udaljena od centara ali zato imaju video vezu. Škole se mogu danas daleko bolje organizirati, danas je toliko napredovala a i djeca su toliko napredovala koristeći se tom tehnologijom da nije nemoguće sa dobrim planom napraviti puno koristi i bez toga da imamo one kao što mi sad imamo klasične osnovne škole ili klasične škole. Nadam se da i Vlada RH razmišlja u tom pravcu i da neće biti doslovnog ukidanja škola i doslovno da će djeca prvog, drugog, trećeg il četvrtog razreda na otocima morati putovati na druge otoke zbog toga da bi stekla obrazovanje te da će rabiti danas napredna tehnologija.
Hvala. U ime Kluba SDP-a Damir Tomić. Izvolite kolega.
hvala potpredsjedniče, poštovani zamjeniče i suradnica, poštovani kolege i kolegice. Poduzetničko obrazovanje i važnost obrazovanja izobrazbe za konkurentno gospodarstvo RH je nešto što je Hrvatskoj i njenim građanima iznimno važno, a o važnosti govori strategija razvoja poduzetništva 2013.-2020. Vizija razvoja društva kroz strategije pokazuje da ova Vlada ozbiljno promišlja o budućnosti naše zemlje. Kamo sreće, da smo u proteklih dvadeset godina imali barem strategije. Do sada bismo već imali kadrove koji su na temeljima dobrih strategija pokretači razvoja društva. U vezi s tim podsjećam samo da se radi na strategiji obrazovanja a povezanost ovih dviju strategija je od iznimne važnosti. Ovdje ću si dopustit da skrenem pozornost na jedno pitanje koje je ovdje postavljeno a nije u direktnoj vezi s ovim zakonom a to je ukidanje područnih škola. One neće biti ukinute, nije intencija ukinuti škole, nego intencija smanjiti broj onog administrativnog osoblja koje opterećuje. Zar doista mislite da škola od 30, 40,0 50 učenika treba imati ravnatelja, tajnicu, pedagoga i sve ostalo, područne škole, to će postati područne škole i to je racionalizacija u kojoj i govori i kolega Vukšić. No da nastavim dalje o ovom zakonu. Poboljšanje poduzetničkih vještina, jedan je od pet strateških ciljeva, strategije razvoja poduzetništva koji sam već spomenuo 2013.-2020.koja je u nadležnosti ovog ministarstva a koji je usmjeren na pružanje potpore većem razvoju subjekata malog gospodarstva i jačanjem njihove uprave uvođenjem i djelovanjem većeg broja visoko kvalificiranih zaposlenika te pružanjem potpore cijeloživotnom učenju zaposlenih u subjektima malog gospodarstva. Poduzetničko obrazovanje je sastavnica cijeloživotnog učenja jer se nadopunjuje različitim fazama učenja od rane dobi do visokog obrazovanja i šire u svijetu rada s ciljem razvoja individualnih potencijala i samo ostvarenja svakog pojedinca u društvenom, ekonomskom i socijalnom smislu. Zakon o državnoj potpori za obrazovanje i izobrazbu donesen je 2007.godine radi utvrđivanja financijske potpore kao porezne olakšice poduzetnicima koji na obrazovanje i izobrazbu upućuju svoje radnike te poduzetnicima u čijim se pogonima i radionicama izvodi praktična nastava i vježbe naukovanja za zanimanja u sustavu vezanih obrta. Predmetni zakon trebao je biti usklađen i ranije i prilikom donošenja izmjena i dopuna zakona 2008.godine a potom i prilikom donošenja odluke Vlade RH iz ožujka 2009.godine. Predloženim izmjenama i dopunama zakona o državnoj potpori za obrazovanje i izobrazbu usklađuje se odredbe vezane na uvjete za dodjelu potpora sukladno odredbama uredbe Europske komisije od 6.kolovoza o ocjenjivanju određenih kategorija potporama sukladnima sa zajedničkim tržištem u primjeni uredbe o općem skupnom izuzeću. Utvrđena je obveza dodjeljivanja državne potpore za izvođenje praktične nastave i vježbi naukovanja u skladu sa odgovarajućim pravilima o potporama male vrijednosti. Nadalje, uređene su odredbe zakona kojima su se određivali uvjeti za korištenje potpore za obrazovanje, izobrazbu od strane mikro malih srednjih i velikih poduzetnika. Važeće rješenje kojim se u Zakonu poziva na propis koji uređuje financijsko poslovanje poduzetnika, dakle Zakon o računovodstvu ne omogućuje transparentno postupanje jer navedeni zakon ne poznaje ove kategorije poduzetnika. Stoga se u ovom prijedlogu zakona navedene odredbe uređene sukladno odredbama Zakona o poticanju razvoja malog gospodarstva. Nadalje, u ovom su zakonu utvrđena prava korisnika u slučaju kada isti ostvaruju državnu potporu za obrazovanje, izobrazbu po nekoj drugoj osnovi. Isto tako, provedeno je i normativno usklađivanje pojmova naukovanja naučnih te obrazovanja za obrtnička zanimanja s odredbama propisa iz ovlasti obrazovanja. I na kraju svi se s tim slažemo, isplati se ulagati u obrazovanje. Klub SDP-a će ovaj zakon podržati. Hvala. hvala potpredsjedniče, poštovani zamjeniče i suradnica, poštovani kolege i kolegice. Poduzetničko obrazovanje i važnost obrazovanja izobrazbe za konkurentno gospodarstvo RH je nešto što je Hrvatskoj i njenim građanima iznimno važno, a o važnosti govori strategija razvoja poduzetništva 2013.-2020. Vizija razvoja društva kroz strategije pokazuje da ova Vlada ozbiljno promišlja o budućnosti naše zemlje. Kamo sreće, da smo u proteklih dvadeset godina imali barem strategije. Do sada bismo već imali kadrove koji su na temeljima dobrih strategija pokretači razvoja društva. U vezi s tim podsjećam samo da se radi na strategiji obrazovanja a povezanost ovih dviju strategija je od iznimne važnosti. Ovdje ću si dopustit da skrenem pozornost na jedno pitanje koje je ovdje postavljeno a nije u direktnoj vezi s ovim zakonom a to je ukidanje područnih škola. One neće biti ukinute, nije intencija ukinuti škole, nego intencija smanjiti broj onog administrativnog osoblja koje opterećuje. Zar doista mislite da škola od 30, 40,0 50 učenika treba imati ravnatelja, tajnicu, pedagoga i sve ostalo, područne škole, to će postati područne škole i to je racionalizacija u kojoj i govori i kolega Vukšić. No da nastavim dalje o ovom zakonu. Poboljšanje poduzetničkih vještina, jedan je od pet strateških ciljeva, strategije razvoja poduzetništva koji sam već spomenuo 2013.-2020.koja je u nadležnosti ovog ministarstva a koji je usmjeren na pružanje potpore većem razvoju subjekata malog gospodarstva i jačanjem njihove uprave uvođenjem i djelovanjem većeg broja visoko kvalificiranih zaposlenika te pružanjem potpore cijeloživotnom učenju zaposlenih u subjektima malog gospodarstva. Poduzetničko obrazovanje je sastavnica cijeloživotnog učenja jer se nadopunjuje različitim fazama učenja od rane dobi do visokog obrazovanja i šire u svijetu rada s ciljem razvoja individualnih potencijala i samo ostvarenja svakog pojedinca u društvenom, ekonomskom i socijalnom smislu. Zakon o državnoj potpori za obrazovanje i izobrazbu donesen je 2007.godine radi utvrđivanja financijske potpore kao porezne olakšice poduzetnicima koji na obrazovanje i izobrazbu upućuju svoje radnike te poduzetnicima u čijim se pogonima i radionicama izvodi praktična nastava i vježbe naukovanja za zanimanja u sustavu vezanih obrta. Predmetni zakon trebao je biti usklađen i ranije i prilikom donošenja izmjena i dopuna zakona 2008.godine a potom i prilikom donošenja odluke Vlade RH iz ožujka 2009.godine. Predloženim izmjenama i dopunama zakona o državnoj potpori za obrazovanje i izobrazbu usklađuje se odredbe vezane na uvjete za dodjelu potpora sukladno odredbama uredbe Europske komisije od 6.kolovoza o ocjenjivanju određenih kategorija potporama sukladnima sa zajedničkim tržištem u primjeni uredbe o općem skupnom izuzeću. Utvrđena je obveza dodjeljivanja državne potpore za izvođenje praktične nastave i vježbi naukovanja u skladu sa odgovarajućim pravilima o potporama male vrijednosti. Nadalje, uređene su odredbe zakona kojima su se određivali uvjeti za korištenje potpore za obrazovanje, izobrazbu od strane mikro malih srednjih i velikih poduzetnika. Važeće rješenje kojim se u Zakonu poziva na propis koji uređuje financijsko poslovanje poduzetnika, dakle Zakon o računovodstvu ne omogućuje transparentno postupanje jer navedeni zakon ne poznaje ove kategorije poduzetnika. Stoga se u ovom prijedlogu zakona navedene odredbe uređene sukladno odredbama Zakona o poticanju razvoja malog gospodarstva. Nadalje, u ovom su zakonu utvrđena prava korisnika u slučaju kada isti ostvaruju državnu potporu za obrazovanje, izobrazbu po nekoj drugoj osnovi. Isto tako, provedeno je i normativno usklađivanje pojmova naukovanja naučnih te obrazovanja za obrtnička zanimanja s odredbama propisa iz ovlasti obrazovanja. I na kraju svi se s tim slažemo, isplati se ulagati u obrazovanje. Klub SDP-a će ovaj zakon podržati. Hvala.
Hvala i vama. Imamo nekoliko replika. Domagoj Ivan Milošević izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa uvaženi kolega Tomić nisam izdržao iako sad govorim nakon vas da vam repliciram, možda je ipak malo preteška riječ da je ovaj zakon odnosno izmjene i dopune Zakona dokaz da je ova Vlada strateški razmišlja o našoj budućnosti, posebno o budućnosti poduzetništva. Međutim, kad bi to bilo stvarno tako, onda bi rezultati bili ovih dvije godine sasvim drugačiji. Onda bi poduzetnici, obrtnici bili u sasvim drugoj poziciji nego što nažalost nakon protekle dvije godine nemamo sad vremena za elaboriranje ali ja ću to drage volje kasnije elaborirat kako je zapravo situacija za poduzetnike i investitore sve teža i sve lošija, ali ću reći na kraju u replici vama a to je najbolja potvrda ovog što ja govorim, je činjenica da smo po … [[Govornik se ne razumije.]] indeksu ekonomskih sloboda u proteklih godinu dana pali devet mjesta ni manje ni više. Dakle, ulazimo u EU, očekuje se od nas da ekonomske slobode napreduju i da mi kao društvo posebno u tom pogledu poduzetništva i obrtništva napredujemo, ali ne mi padamo devet mjesta, mislim da ako ste proučili taj izvještaj to vam jasno govori da je ova Vlada vrlo, vrlo daleko, miljama i kilometrima daleko od toga da bi strateški razumjela uopće i privatni sektor i gospodarstvo ove države.
Hvala. Odgovor. Kolega Tomić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Dakle, ja nisam rekao kao što ste vi utvrdili da je ovaj zakon bilo kakav dokaz, ja sam rekao, a pročitat ću još jednom, vizija razvoja društva kroz Strategije pokazuje da ova Vlada ozbiljno promišlja o budućnosti naše države. Kroz strategiju, ja sam se osvrnuo Strategiju razvoja ovog ministarstva i strategiju obrazovanja Ministarstva obrazovanja i smatram da jedna javna rasprava o tim strategijama može doprinijeti kvaliteti života budućih generacija. Osvrnuo sam se na to rekavši da bi bilo dobro da smo imali te strategije prije 20 godina. Osim toga, činjenica da je ova strategija u ovom Domu izglasana jednoglasno pokazuje da smo se svi složili s takvom strategijom. Hvala lijepo.
Hvala. Đurđica Sumrak, replika.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog Sabora. Uvaženi kolega, slažem se da se isplati ulagati u obrazovanje. Međutim problem je u tome što ova Vlada nažalost to ne može shvatiti ili ne shvaća to pa već su kolege neki prije spomenuli kako objašnjavate onda činjenicu da su podzastupljeni i učitelji i profesori u svojim plaćama, odnosno i oni učitelji i profesori koji rade u obrazovanju upravo ovih obrtničkih zanimanja. Zatim takav jedan indolentski odnos prema obrtnicima u Hrvatskoj je naprosto nigdje zamijećen u ajmo reći u ostalim europskim državama. Zatim bih rekla da eto ga, lijepo je ovo da se daju potpore gospodarstvenicima, ali molim vas lijepo, jednaku takvu potporu trebali bi dobiti i učitelji i profesori koji obrazuju. I od kud pravo, recite mi kolega, jednom ministru Jovanoviću da on naprosto određuje koje će dijete što i u koju školu ići? Ako on kaže da više ne može za mehaničara, nego mora za pekara, onda će za pekara. Ovoj Vladi bi trebao biti cilj da osigura radna mjesta za sva zanimanja, a posebice kad se radi ovaj čas o ovom Zakonu o obrtnicima, da osnaži obrtništvo, da daje posebnu potporu obrtnicima kako se ti obrti ne bi zatvarali.
Hvala. Ja samo molim da se držimo unutar prijedloga zakona. Imamo odgovor. Kolega Tomić, izvolite.
Hvala lijepo. Da, počeli smo pričati o nekom sasvim drugom ministarstvu i sasvim drugom ministru, ali imam pravo na repliku pa ću vam samo reći vezano uz ovo što ste rekli da su obrtnici, da ova Vlada obrtnicima uopće ne pomaže. To naprosto nije istina, danas smo to u odgovoru nekih ministara baš mogli čuti da je nekoliko tisuća obrtnika dobilo potpore zahvaljujući radu ove Vlade. Tu je niz zakona i niz poticaja koje ova Vlada donosi baš za obrtnike jer je svjesna važnosti malih i srednjih poduzetništva. Što se tiče učitelja i profesora, potpuno se slažem s vama, jedva čekam da dobiju veće plaće. Jedva čekam da dobiju veće plaće, ali ste isto tako svjesni i vi da bi bilo dobro da u prethodnih 8 godina ta plaća rasla postepeno i da smo dosegli nekakav standard. Od nekud se… … [[Upadica se ne razumije.]] nije rasla, ja sam radio u obrazovanju, nemojte me prekidati. Svih 8 godina sam proveo u sustavu obrazovanja, što srednjoškolskog, što visokoškolskog, nije rasla plaća i to vam odgovorno tvrdim. To vam odgovorno tvrdim. Vlada je zatekla užasnu situaciju i svi se pomalo moramo odreći nekih stvari za dobrobit budućih generacija. Za dobrobit budućih generacija i upravo zato i ovaj zakon i ova strategija obrazovanja u kojoj ste imali prilike sudjelovati vi i svi drugi ima cilj, a mislim da imamo zajednički cilj. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Stjepan Milinković, izvolite kolega.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Tomić, slažem se s vama da se isplati ulagati u obrazovanje, ne samo da se isplati nego je i nužno, potrebito, ali naravno uvažavajući da svi imaju pravo na obrazovanje i uvažavajući da smo u različitim mogućnostima i regionalnim prilikama, naravno da je to bitno. I u tom smislu mi je drago da ste rekli "neće se ukidati područne škole", neće se ukidati područne škole, možda vi znate nešto više što ja ne znam, to me veseli, ali me plaši ono što najavljuje ministar Jovanović da će se ukidati područne škole. Ali vi onda to tumačite da neće biti ukidanje nego će se administrativno i ostalo tehničko osoblje u tim školama. Ma molim vas lijepo u malim područnim školama, ako poznajete toliko tu problematiku, tko ima, ima jedna čistačica, ložač i sve istovremeno u jednoj osobi možda na pola radnog vremena i jedna učiteljica koja radi tu. Pa koje je to osoblje, koja je to racionalizacija? To je jednostavno dovođenje u neravnopravna položaj, jedan dio naše populacije, poglavito onih nama najvažnijih, onih najmanjih. To nikako nije dobro i mislim da se nikako na takav korak ministar ne bi smio odlučiti, poglavito nakon onih događanja što je bilo sa onom obveznom malom školom gdje su mnoge jedinice u velikim problemima, roditelji mnogi su u problemima, dovođenja djece na nastavu, itd. Pa nismo svi u Zagrebu, nemamo svi prilike i mogućnosti da možemo tako živjeti. Evo zato se ja zalažem da ne budu zapostavljeni jedni, a drugi da budu u mogućnostima. Budimo svi jednaki. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo odgovor. Kolega Tomić.
Evo, potpuno se slažem sa svime što ste rekli. Davno sam u jednoj od prvih rasprava vezano uz obrazovanje rekao da nismo svi pred Ustavom isti. A posebno je žalosno kad se to odnosi na djecu. Uvjeren sam da neće biti ukidanja nikakvih škola, ali racionalizacija je potrebna. Doista je nepotrebno, imam primjera u svom kraju gdje neke male škole uporno žele imati ravnatelja zato što bi lokalna vlast htjela nekog svog člana stranke utrpati za tog ravnatelja. Mislim da to nije opravdano, mislim da to nije dobro. Ta škola, neću je sad imenovati, je dobro funkcionirala i bez tog ravnatelja. Naravno da sam protiv toga da se u krajevima o kojima vi govorite, a ima takvih i u Đakovštini, primjerice Ladanjska Varoš ili neka manja mjesta do kojih je već sada teško doći, žalosno bi bilo da se ukinu škole, a mislim da intencija onoga što govorim, ministar Jovanović nije ta. Hvala.
Hvala i vama. Ja još jedanput apeliram držimo se teksta zakona, prijedloga zakona jer onda i replike i odgovori na replike odu u krivom smjeru. U ime kluba HDZ-a Domagoj Ivan Milošević. Izvolite kolega.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani zamjeniče ministra, uvažene kolegice i kolege. Nema nikakve dileme mislim da ćemo se svi načelno složiti u ovoj sabornici da je nužna potpora i da je dobro pružiti podršku potpori koja se tiče em s jedne strane poduzetništvu odnosno privatnom sektoru em obrazovanju, posebno s obzirom da se na nekoliko mjesta u ovom zakonu spominju srednji i mali poduzetnici i obrtnici. A ono što je također izrazito bitno a to je da se na svaki način motivira pa i porezno veza između gospodarstva i obrazovanja posebno tog tzv. cjeloživotnog obrazovanja zapravo rekao bih prije nekakve specijalizacije ili generalnog obrazovanja o čemu se govori u ovom zakonu. Međutim s druge strane treba dati nekoliko primjedbi ministarstvu. Prvo mislim da se kada su u pitanju ove motivacije odnosno stimulacije i potpore to bi se moglo malo i pojednostaviti, dakle mislim da je ovako kako je napisano relativno kompleksno, a mislim da za to nema razloga da se to može pojednostaviti i može se puno jednostavnije napisati. Kao drugo, ne vidim čemu toliko značajna velika razlika između potpore koja se tiče općeg obrazovanja i s druge strane posebnog obrazovanja tim više što svi govorimo o cjeloživotnom m učenju. Dalje, u zadnjem članku broj 6.kada se govori o procjeni vjerodostojnosti i opravdanih troškova nadam se samo da će to nekim podzakonskim aktom biti razrađeno pa da onda tu neće biti proizvoljnosti bilo koga u tim procjenama vjerodostojnosti jednih troškova u odnosu na druge. I zadnje i ne najmanje važno, kolega Šuker je to već spomenuo teško se složiti ali baš da nisu potrebna nikakva financijska sredstva s obzirom da kada je u pitanju potpora što podržavamo evidentno je da će to ipak nešto koštati državu odnosno javnu administraciju. E sada, međutim s druge strane dakle na stranu ovaj zakon očekivali bismo onda kada se predlažu ovakvi zakoni odnosno izmjene i dopune zakona očekivali bismo od Vlade RH da ima puno konzistentniji odnos prema ukupnom poduzetništvu i obrtništvu pa onda bismo očekivali ja to ovdje moram reći iako to nije predmet ovoga zakona a to je da se od 1.1.iduće godine umjesto da se i na male poduzetnike proširi plaćanje PDV-a po naplati pa da onda oni mali, slabi posao nakon 5, 6 godina krize ne moraju nositi trošak preskupe države na svojim leđima da se njima olakša ta porezna presija. Ne, nego će se i obrtnicima od 1.1.2015.onemogućiti plaćanje po naplati nego će i oni kao i mali poduzetnici financirati skupu državu i plaćati unaprijed ono što i nisu naplatili kada posluju. Drugo, ono što bismo onda očekivali također što je nevjerojatno važno ne samo za poduzetnike, obrtnike nego generalno kada govorimo o gospodarskom rastu, a to su dvije stvari, stabilnost i predvidivost kako poreznog sustava tako i cjelokupne ekonomske politike. Teško je poslovati kada vam se porezne stope unutar jedne godine mijenjaju više puta i kada nemaju nikakvog jasnog plana ne za tri godine nego za šest mjeseci unaprijed koliko će u nekom sektoru u koji želite ulagati biti porezna stopa, to je drugo. Treće, očekivali bismo onda nakon što je donesen Zakon o strateškim ulaganjima da se povede posebno značajna rasprava i briga ne samo kroz reformu javne administracije o čemu je danas na aktualnom satu bilo dosta govora, nego na sve druge načine kako bi se i onim srednjim malim poduzetnicima i obrtnicima omogućilo da zaista u vrlo brzim rokovima i vrlo učinkovito rješavaju sve birokratske prepreke kako bi zaposlili ljude i ostvarili pa makar i male investicije. Nažalost, znamo da velikih gotovo da nema uopće. Dalje, onda bismo također očekivali recimo da se kroz izmjene i dopune, a to smo predlagali Zakona o predstečajnoj nagodbi posebno povede briga upravo o srednjim i malim poduzetnicima koji najčešće najviše gube kada gledamo njihovu veličinu i snagu u predstečajnim nagodbama u odricanju njihovih odnosno umanjenju njihovih potraživanja. I na kraju najbolji način kako da pomognete cijeli ovaj proces i cijeli privatni sektor posebno srednjima i malima a to je da umjesto da se kupovna moć hrvatskih građana urušava da se ona jača i umjesto da se povećava porezna presija treba se osloniti i usmjeriti na strukturne reforme. Hvala.
Hvala i vama. Imamo dvije replike, Đurđica Sumrak. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Milošević evo upravo sada ste dali dokaz kako oporba odnosno kako mi odnosno vi iz HDZ-a dajete niz prijedloga kako osnažiti malo i srednje poduzetništvo. Danas smo čuli od latentnog ja bih rekla premijera u stvarnosti koji stalno poziva u pomoć da pomoći ni od kud nema, nažalost ovo nitko ne sluša pa vas nije ni čuo. Ono što bi se još trebalo reći, a vezano je uz ovo i ovo je dobro da se pomaže malim i srednjim i da su potpore to je sve dobro i slažemo se s tim, međutim evo vidite što se dešava obrtnicima blokiraju račune za 100 kuna, 100 kuna blokiran račun. Ali evo čitamo u novinama ja vjerujem da je to istina da se nekima za 17 milijuna kuna ne blokira jer su posudili novce pomoćniku ministra Linića pa se njega sa 17 milijuna kuna drži, a onog malog obrtnika i koji ima svog učenika ili onaj koji kod njega naukuje i tako njemu se to blokira fino za 100, 150 kuna i doviđenja. E pa ovo je niz mjere koje ste vi sada predložili u svojoj raspravi trebali bi zapisati ljudi iz Vlade i pokušati prema tim mjerama osnažiti malo i srednje poduzetništvo. Hvala.
Hvala. Ne želite odgovoriti? Ja bih samo molio da se držimo teme. Sljedeća replika Branko Vukšić. Izvolite.
Uvaženi kolega Milošević, da, jedna od velikih zabluda uvijek na kraju ovog obrazloženja kaže se nema troška. Jer nitko ne smatra da je trošak ono što netko drugi manje dobije. Uvijek fali taj novac. Prema tome ima troška ali taj trošak se ne iskazuje određenom količinom novca koje bi trebalo neko ministarstvo ili neka državna administracija dati. Lokalna samouprava ili državna uprava će ostati bez toliko i toliko novaca, to znači da je to zapravo trošak. Jer nema obrazovanja a da ništa ne košta. S time … [[Govornik se ne razumije.]] da to nije onaj klasičan trošak nego ulaganja. Prema tome, ta definicija koja se ovdje stavlja uvijek je to vjerojatno za zavaravanje da ne bismo pitali dobro a zašto toliko košta. To je čisto jedna obmana. To je jedna obmana kojom se služila i bivša i sadašnja vlast se služi. Ne mislim da je to obmana koja je namjera neka loša itd., to je zapravo praksa koja se rabi valjda i desetljećima. Premijer nije čuo to što ste vi govorili o tome što predlažete, međutim, ja ću samo pola sekunde zlorabiti ali premijer nije ni čuo što HTV predlaže i ne shvaća ni suštinu javne televizije jer danas je govorio o tome a ne možemo se replicirati. Pa prema tome, ništa novog.
Hvala. Odgovor. Kolega Milošević, izvolite.
Pa u pravu ste, kolega Vukšić, osim jedna ispravka. Mislim da ipak kada uspoređujete, značajno kada uspoređujete bivšu Vladu i sadašnju Vladu za vrijeme mandata bivše Vlade moglo se raspravljati barem o konkretnim pokazateljima i rezultatima pa se stalno pa čak i na javnoj televiziji bile su emisije kao što je otvoreno pa se moglo razgovarati pa su se suočavali pred hrvatskim gledateljima, biračima vlast i oporba. Pa se raspravljalo o padu BDP-a, pa se raspravljalo o rasu ili padu nezaposlenosti, pa se raspravljalo o investicijama. Danas tih više rasprava nema. O činjenicama, dakle o statistici, onom što je ne pitanje provjere nego onom što je jasno danas dostupno svima i kada mediji pokušavaju eventualno ne objaviti neki pokazatelje koji su nažalost svi od reda za ekonomsku aktivnost negativni o tome rasprave nema. Vlada kaže uvodi se red. Rezultat je genijalan, bližimo se 400 tisuća nezaposlenih, industrijska proizvodnja je pod potpunom propašću. Dakle, dok drugim raste i u široj regiji izvoz i proizvodnja naša propada iz cijelog niza razloga i Vlada nakon dvije godine mandata ima hrabrosti i obraza se pozivati na bivšu Vladu. I završiti ću ovdje jer danas je to baš gospodin premijer spomenuo da su naslijedili, preuzeli upravljati zemljom u recesiji, depresiji što je apsolutna laž. Dakle, gospodin premijer je zaboravio da su drugi i treći kvartal 2011. imali smo gospodarski rast. I pad nezaposlenosti i rast investicija i sve to skupa svi zaboravljaju uz dokaziv pad porezne presije. Dakle, koliko god i kakav god bio krizni porez on je ukinut 6, odnosno 12 mjeseci ranije. O tome da nije bilo niti jednog rebalansa 2011. i da je deficit ako izuzmemo brodogradnju manji bio 2011. u predizbornoj godini nego 2013. da i ne govorim. To su sve ključni, odnosno konkretni pokazatelji koji su provjerivi Državnom zavodu za statistiku i nije bitno tko ih govori, to su činjenice. Hvala.
U ime Kluba HNS-a Igor Kolman. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice i kolege zastupnice i zastupnici, cijenjeni zamjeniče ministra sa suradnicom. 7 članaka, 7 prijavljenih, ja neću isto trošiti bezveze vaše vrijeme ali dozvolite mi nekoliko napomena u ime Kluba HNS-a. Klub HNS-a naravno podržava i osnovnu ideju ovoga Zakona u originalu i ove izmjene i dopune o kojima danas razgovaramo. Problem koji imamo svi zajedno na kojem god dijelu političkog spektra bili je da država vrlo teško zapravo može ljude prisiliti na to da se ponašaju pozitivno ili da se ponašaju onako kako mi smatramo da bi trebalo biti pozitivno. Međutim, poticaj ove vrste, dakle u ovom slučaju porezne olakšice za obrazovanje su upravo jedan od načina kako možemo postići da se ljudi ponašaju pozitivno odnosno da ulažu u svoja vlastita obrazovanja. A u ovom slučaju možda još i važnije u obrazovanje svojih zaposlenika i zapravo na neki način svoje zajednice u kojoj žive. Situacija sa zaposlenosti i nezaposlenosti u Hrvatskoj je vrlo složena, mi svi naravno smo bolno svjesni da imamo jako puno nezaposlenih i to je sama tema naših razgovora. Međutim, s druge strane i to pogotovo kolegice i kolege koji dolaze iz gospodarstva dobro znaju. S druge strane kada god razgovarate sa poslodavcima i sa tvrtkama sve je veći problem pronalaženja zaposlenika pravih kvalifikacija koje su potrebne a pogotovo je sve veći strah da u situacijama rasta, razvoja i oporavka hrvatskog gospodarstva da će biti sve manje na raspolaganju onih kvalifikacija, onih struka i onih razina obrazovanja koja će jednom suvremenom gospodarstvu trebati da bi uopće moglo funkcionirati u okolnostima i u okruženju u kojem naše gospodarstvo funkcionira. Drugim riječima, sve što nam analize istraživanja i razgovori pokazuju je da nositelji oporavka a kamoli onda rasta i razvoja hrvatskog gospodarstva mogu biti samo one djelatnosti, samo one grane i samo one tvrtke koje zapošljavaju većim dijelom ili u najvećoj mjeri visoko obrazovanu odnosno visoko kvalificiranu radnu snagu u svim mogućim varijantama, strukama, djelatnostima, kako god okrenete. Vremena jeftine, nekvalificirane radne snage su za Hrvatsku, za Europu i za cijeli zapadni svijet na sreću, hvala Bogu, kako vam drago, odavno iza nas. U tom smislu HNS će naravno podržati i ovaj prijedlog zakona ali sa napomenom da je to samo prvi korak a ne konačno rješenje problema i ne točka na kojoj možemo stati i nasloniti se u svojim foteljama i uživati u rezultatima. Mi naime moramo kao prvo generalno i temeljito promijeniti obrazovnu strukturu ukupno radno aktivnog stanovništva u Republici Hrvatskoj, a u drugom koraku moramo i unutar visoko obrazovanih odnosno visoko kvalificiranih moramo također mijenjati strukturu jer i tu su nam omjeri vještina i struka kojima ljudi raspolažu nažalost ne odgovaraju zahtjevima gospodarstva kakvog bismo htjeli i kako bismo morali imati da bismo mogli biti jedna funkcionirajuća ekonomija zapadnog svijeta kako sami sebe volimo vidjeti. Drugim riječima, u suradnji i sa Ministarstvom gospodarstva i sa Ministarstvom obrazovanja morat će se ići dalje i dublje od samo ovoga, dodatnim poticajima generalno za obrazovanje na svim razinama u svim varijantama i onda u drugom koraku posebnim poticajima za određene struke, za određene vještine i za određena znanja koja će nam posebno biti deficitarna u trenutku kada hrvatsko gospodarstvo, a to očekujemo ove godine, konačno preokrene trend i iz vremena recesije krene u vrijeme oporavka, a onda i rasta i razvoja. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Imamo dvije replike. Ante Sanader, izvolite kolega.
Mislim da je gospodin Kolman pogodio u centar po meni jer to bi trebao biti cilj ovih poticaja. Mi dajemo poticaje ali ne vidimo povratne rezultate. Poticaje bi trebalo dat za ono što treba tržištu, što treba društvu, za ona zanimanja koja su deficitarna, kojih nemamo ili za zanimanja koja imaju mogućnost zapošljavanja sutra. Mi dajemo poticaje i za seminare. Poslodavac organizira nekakvi seminar, nekakvo obrazovanje kroz seminar, a znamo da to često bude izlet i mislim da bi to trebalo izbacit iz tog, odnosno cijela svrha je da poticaji u situacijama kad nemamo novca, kad je situacija teška onda nema smisla ih razbacivat za ono što ne treba, ili ne treba tržištu ili ne treba društvu ukupno odnosno poreznim obveznicima koji na kraju sve to plate. I zato mislim da bi ministarstvo trebalo posvetit pažnju tom. Sad kroz ovaj zakon je sigurno već kasno. Ili naukovanje, uzmite naukovanje gdje ljudi idu kod nekog obrtnika na naukovanje, onda je obrtnik najsretniji da ne vidi tog đaka odnosno kaže mi aj ti kući, u 9 sati možeš bit slobodan. Bilo bi dobro da ima i nekakav proizvod, a taj koji ide na naukovanje da on kao rezultat svog rada da nekakav proizvod pa onda ćeš dobit tu poticaje za naukovanje. Svakako ovo je jedna kompleksna tema i mislim da nije dobro, nije to samo ovdje, nažalost u mnogim područjima se poticaji tako daju ali bi u vremenima kad je teško financijsko stanje i kad smo u ovakvoj situaciji ekonomskoj kakvoj jesmo bilo bi dobro da imamo i povratnu informaciju, odnosno da se sredstva ne razbacuju. Ono što ne treba za tržište i što nema svoju budućnost.
Hvala. Odgovor, kolega Kolman. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Ja se načelno slažem s vama kolega iako moram naglasit da ja ne mislim da je ulaganje u obrazovanje bilo koje vrste gubitak zapravo novca i u ovom slučaju poticaj u obliku porezne olakšice. Ok, svako obrazovanje, svako unapređivanje može se smatrati opravdanim ali zapravo se slažem generalno s onim što vi govorite. Mi ćemo morati vidjeti šta je posebno važno, šta je posebno potrebno, šta je posebno deficitarno i u tom smislu ići prema dodatnim poticajima tome i tim vještinama, tim znanjima u pripremi je, odnosno gotova je i bit će vjerojatno uskoro i predstavljena industrijska strategija koja će također uključivati i neke od odgovora i na ova pitanja o kojima danas tu razgovaramo na ovom zapravo vrlo ograničenom zakonu o mogućnosti radikalne promjene u toj sferi ali svakako slažem se da jedan od osnovnih koraka koji je pred nama je da i u gospodarstvu i u obrazovanju definiramo šta su djelatnosti, šta su znanja, šta su vještine koje moramo posebno poticati da bismo mogli funkcionirati kao gospodarstvo kakvo želimo biti, bez obzira vjerojatno na političke boje.
Hvala. Stjepan Milinković, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Kolman, meni je drago da ste spomenuli ovaj moment da obrtnici sve teže nalaze stručnu i kvalificiranu radnu snagu, ako sam dobro zapamtio vaš navod. Ali vi ste s time indirektno potvrdili ono čemu se suprotstavljala i na što je upozoravala udruga obrtnika Hrvatske u tijeku donošenja ovog Zakona o obrtu. Naime, mi znamo da je u zapadnim zemljama obrtništvo i majstorstvo da je to od nemjerljive značajne važnosti i ovaj novi zakon oni su upozoravali da će on na dodatni način dovesti do urušavanja kvalitete te usluge, urušavanja kvalitete jer će jednostavno, da karikiram malo i kažem, jednostavno frizerski salon ajmo reći, možda ne govorim baš onako precizno, moći raditi vulkanizerske usluge koliko sam ja razumio. Dakle svakako se zalažem za obrazovanje, zalažem se za stručnu i kvalitetnu radnu snagu ali naravno uz poštivanje i one tradicije koju obrtništvo ima i majstorstvo iznad svega. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor, kolega Kolman.
Gospodine potpredsjedniče Sabora. Ja nisam zapravo govorio samo o obrtnicima ili čak možda nisam ni prvenstveno govorio o obrtnicima. Vi kad uzmete cijeli jedan niz djelatnosti, farmacija, financijska industrija, u raznim oblicima menadžmenta nama fali kvalificiranih ljudi, dakle u jednom cijelu nizu. Elektro industrija, elektrotehnička industrija, dakle u jednom cijelom nizu industrija koje mogu biti temelj oporavka i rasta hrvatskog gospodarstva. Mi imamo, bilo u ovom trenutku problem nedostatka kvalificiranih ljudi na burzi rada, bilo u perspektivi strah poslodavaca da u trenutku kad dođe situacija da će moći povlačiti sas tržišta nove zaposlenike, da zapravo neće imati koga povući. To je ono o čemu sam … mislim u svakom slučaju niste vi u krivu, ali ja se nisam ograničavao samo na obrt nego na generalno gospodarstvo kao takvo.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Domagoj Hajduković, izvolite kolega.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine zamjeniče ministra sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. Pa ja mislim da mi danas donosimo jedan izuzetno važan zakon, zakon koji je važan za hrvatsko gospodarstvo kao takvo ali i za kao što je i rasprava do sada pokazala i sustav obrazovanje u Republici Hrvatskoj. Dakle, ovo je zakon koji uređuje obrazovanje, odnosno državne potpore za obrazovanje i izobrazbu kako je već bilo riječi u obliku financijskih potpora, poreznih olakšica itd. poslodavcima odnosno poduzetnicima koji svoje djelatnike šalje na obrazovanje ili izobrazbu ili pak onih koji u svojim radionicama vrše praktičnu nastavu za izobrazbu odnosno obrazovanje, odnosno praksu prije svega obrtničkih zanimanja. Ono što mislim gubimo iz vida je koliko točno sredstava, dakle govorimo ovdje koje odu u gospodarstvo, dakle kroz porezne olakšice. To je nešto manje od 50 milijuna kuna. Ako uzmemo u obzir i sve ostale parafiskalne namete prije svega koje je ova Vlada do sada ukinula mislim da smo zaista dali maksimum da poduzetnicima maksimalno olakšamo egzistenciju na tržištu. Govorite o poreznoj presiji, dakle prije svega o podizanju PDV-a, ali PDV dame i gospodo plaća krajnji korisnik. Onaj poduzetnik koji ne plaća PDV prije svega vara državu, ali vara i one konzumente njegovih roba i usluga. Ako vi popijete kavu u kafiću platite porez, a ugostitelj ne plati porez državi nije on ukrao od države, ukrao je prije svega od vas koji ste pošteno platili porez. No, ono što mislim što je i u dosadašnjoj raspravi nekoliko puta rečeno i prije nego što se osvrnemo na nekoliko stavki koje su po meni bitne u ovom zakonu htio bih reći sljedeće. Netko je od kolega tko je govorio u ime kluba je spomenuo da je cjeloživotno učenje izbor. Cjeloživotno učenje nije više izbor, cjeloživotno učenje je potreba, a potreba je zbog toga dame i gospodo što je današnje tržište prije svega drugačije, dinamičnije, brže se mijenja i vrlo često ni zakonodavac ne može pratiti događanja na tržištu kojom se brzinom ona dešavaju. Svjedoci smo toga da određena zanimanja izumiru, nova nastaju, formalnog obrazovanja recimo za neka od tih novih još uvijek nema itd. itd. Moramo razlikovati kada govorimo o obrazovanju i vještinama koje su potrebne za nastupanje na tržištu rada, formalno i neformalna obrazovanja. Mislim da je tu ova Vlada isto napravila iskorak sa hrvatskim kvalifikacijskim okvirom koji je otvorio prostor da ljudi koji su na neformalni, dakle izvaninstitucionalni način stekli određena znanja i vještine to mogu, dakle i posvjedočiti odnosno u papirnom obliku da mogu poslodavcima zagarantirati da ta znanja i vještine postoje. Kada govorimo općenito o našem obrazovnom sistemu često propuštamo spomenuti ono što je po meni izuzetno bitno, a to je odgoj, odnosno odgojna komponenta. Učenici, studenti, svi oni koji se usavršavaju moraju imati na umu da ne uče za diplomu, da ne uče da bi na kraju imali neku spremu, nego da uče da bi zaista neke vještine i stekli. Kao i sam radio sam, dakle prošao sam i kao učenik, kasnije i kao prosvjetni djelatnik cijeli naš obrazovni sustav i na žalost mogu reći da dosta njih uči upravo za to, za diplomu. Moramo osvještavati jednostavno naše nove generacije da trebaju učiti za sebe, da ne uče za ocjenu niti za druge, nego za sebe, za svoje znanje i da će njima ta znanja i vještine trebati kada jednog dana dođu na tržište rada. Jer što vam je tržište rada u liberalnim i liberalnijim ekonomijama nego što je to Hrvatska. To je da vas poslodavac pita što znate raditi, a ne što ste po struci. Svakako bih istaknuo, dakle koliko je izobrazba, obrazovanje važno za poduzetništvo, ali i sve ostale gospodarske aktivnosti. Dakle, spomenuo sam koliko je tržište rada promijenjeno, koliko je dinamičnije, ali isto tako kada smo govorili uostalom o Strategiji razvoja poduzetništva od 2013. do 2020. jedan bitan problem, pardon od 2013. do 2020. jedan bitan problem smo definirali a to je da se ljudi u Hrvatskoj boje krenuti u poduzetništvo, da postoji određeni strah, ja bih rekao više oklijevanje k tome. Mi moramo naše i buduće poduzetnike prije svega osnaživati, prije svega u kompentencijama, znanjima i vještinama kako bi danas sutra mogli uspješni biti u poduzetništvu, odnosno kako bi se bez straha otisnuli na tržište. Jer to je i cilj uostalom razvoja, Strategije razvoja poduzetništva. Dakle, cilj je prije svega pružanje potpore što većem broju subjekata malog gospodarstva da jača, da se stvara novi i da, dakle nalaze svoju nišu u tržištu gdje mogu stabilno živjeti, rasti, a to se naravno postiže i obrazovanjem. Cjeloživotno učenje kako sam već prije spomenuo je bitna odrednica takvog dinamičnog tržišta. Dat ću vam samo jedan primjer. Dakle, ne tako davno zanimanje kovač je potpuno izumrlo. Više nemate kovača nigdje, dakle govorim o prošlom stoljeću kad ih je još bilo. Kovača nemate nigdje, ne možete se obrazovati za kovača. Dakle, to već spada ne čak ni u tradicijski obrt koliko u neko ja bih to nazvao povijesno kulturno naslijeđe. S druge strane imate nešto što se razvilo u zadnjih nekoliko godina, a to je prije svega govorim o IT sektoru, dakle razvoj mobilnih aplikacija recimo. Zato formalno obrazovanje evo sada imate u nekim zapadnim zemljama, ali u Hrvatskoj ga još koliko ja znam barem nema. Vjerujem da možda na FER-u ili ETF-u i drugim fakultetima koji se bave ovom tematikom možda polako ima. Ali puno ljudi koji danas uspješno egzistiraju na tom tržištu, a ne bi vjerovali žive, dakle među nama odnosno uspješni su poduzetnici u freelancer ili već u kojem obliku na tržištu egzistiraju su samouki. Dakle, ljudi koji su ili sudjelovali u stvaranju upravo ovog tržišta ili oni koji su sami naučili kompetencije i znanja koja su im bila potrebna kako bi mogli efikasno prodavati svoje usluge i proizvode na tržištu. Kada govorimo o javnom novcu, a ovdje govorimo o javnom novcu, evo kolega Vukšić je isto to dobro primijetio, dakle novac je u pitanju bez obzira što se on ne smatra kao troškom, dakle neće, odnosno država će oprostiti dio poreza transparentnost je meni tu izuzetno bitna. Uvijek kada govorimo o javnom novcu, javnim financijama i menadžmentu istih transparentnost je jako bitna i zbog toga a budući evo iščitavajući ovaj zakon sam dobio dojam da će se transparentnost povećati to je nešto što mogu izrazito pozdraviti. Dakle, cilj svega ovoga, cilj Strategije razvoja poduzetništva u koje je naravno uključena i Strategija odgoja, obrazovanja i znanosti koja je u nastanku, dakle koja i služi zapravo kao ja bih rekao i potporna grana tržištu rada prije svega i razvoj individualnih potencijala i samog stvaranja svakog pojedinca na tržištu. A to je izuzetno bitno. Dakle, bitno je osvijestiti ljude, prije svega da imaju vještine, da samostalno nastupaju na tržištu, da imaju znanje i da onda bez straha i idu u poduzetničke vode, stvaraju, zapošljavaju i rastu jer to je uostalom i konačni cilj Strategije razvoja poduzetništva ali i Republike Hrvatske. Dakle, ono što bih još istaknuo svakako je da treba učiti biti poduzetnik. I bojim se da to naš obrazovni sistem barem u ovom trenutku i u ovakvom sastavu ja vjerujem da će se to mijenjati nakon donošenja strategije, ali nažalost ne stvara u onom pravom smislu riječi. Prema tome, zbog svega navedenoga ovaj zakon svakako ima moju podršku. Ono što mi je jako drago što sam i vidio iz izvješća sa resornog odbora podrška zakonu je jednoglasna i drago mi je da i u ovom Domu postoji konsenzus oko toga da naše gospodarstvo treba jačati na sve načine pa tako i kroz cjeloživotno učenje i obrazovanje. Hvala.
Hvala. Imamo replike. Đurđica Sumrak, izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Hajduković ja sam vas zaista pažljivo slušala i ovaj dojam teoretske vaše rasprave je zaista eto dobar je, na mjestu je. Samo je problem što je teorija jedno, a praksa je sasvim nešto drugo. I činjenica da bi možda ovaj zakon trebao biti jedan krug koji se zatvorio, znači sve to skupa obrazovanje pa onda potpore malom i srednjem poduzetništvu, odnosno obrtnicima i evo pokrenuli smo gospodarstvo. Međutim nije, ono već puca u onom dijelu kad vi govorite da dolazi do varanja krajnjeg korisnika a to je kupac nekog proizvoda. Jest to je istina, međutim tog krajnjeg korisnika o kojem vi govorite njih ima zaista jako malo i oni ne mogu kupiti nijedan proizvod pa niti od obrtnika. Malo koji proizvod u našem gospodarstvu, zato što imamo znate i sami koliko nezaposlenih 375 tisuća, imamo 51% mladih ljudi koji su završili škole ne samo visoke nego i srednje a i ova strukovna obrazovanja nezaposlenih. I znate, rekli ste nešto, trebamo ih naučiti da uče za sebe. To je oduvijek bilo, oduvijek su nam govorili, i meni moji učitelji i meni moji roditelji da mi učimo za sebe, a ne za njih i za nikog drugog. I zaista većina nas kad smo krenuli na neke više ili visoke škole išli smo studirati ono što smo željeli. Nije nam bilo na kraj pameti da bismo trebali završiti fakultet u nekakvoj 38. ili 40. godini zbog diplome da bi nas neki ministar mogao postaviti za svog pomoćnika ili zamjenika. O tome nismo uopće nikad razmišljali. A slika se dobiva tako jedna ružna u svemu tome da zaista trebaš čopiti diplomu pa makar kada da bi te neki tvoj prijatelj ministar postavio bez obzira na iskustvo i volju.
Hvala. Sljedeća replika, pardon odgovor kolega Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa da, zapravo kada pričamo o ovom zakonu ovo je jedan široki spektar tema kojih smo se dotakli. Ovo što ste pričali o krajnjem korisniku dakle tu sam se prije svega reflektirao na poreznu politiku. Dakle, to ako govorimo znači … [[Govornik se ne razumije.]] sa ovim zakonom i nema toliko veze. No, htio sam uvijek skrenuti pažnju na ono da je uvijek krajnji korisnik taj koji uvijek plaća porez, a da zapravo oni koji porez utajuju varaju prije svega nas, odnosno korisnike koji porez platimo. Istina je da se broj ljudi koji imaju kupovnu moć smanjuje, nažalost to je tako. I u gospodarstvu sam bio 2009., 2010. sjećam se kada se stvorila panika. Podsjetit ću vas samo izjave u banani smo. Dakle, tada je još na tržištu bilo novaca, ali stvorilo se jedno opsadno stanje kada vam prvi čovjek Vlade kaže da smo u banani i potpuna panika. Dakle, stezao se pojas tamo i gdje je bilo realno potrebe i gdje nije. I zbog toga vam je naše tržište počelo štekati već u tim danima iako realnih kažem razloga za zabrinutost, barem u toj mjeri u tom trenutku nije bilo. Kasnije je nažalost to preraslo u nešto drugo. Ali bojim se da danas nažalost i oni građani koji novaca imaju su vrlo, dakle vrlo se teško odlučuju trošiti. A da bi tržište funkcioniralo trebamo imati stalnu fluktuaciju sredstava. I kažete učiti za sebe, da i mene su to učili i formalno opet kako vi kažete teorijski to štima ali bojim se dok vam poslodavac na tržištu rada vas ne bude pitao ne što ste po zanimanju nego što znate raditi da dotada to neće doprijeti do i nas koji se obrazujemo. Hvala.
Stjepan Milinković, replika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Hajduković drago mi je da postoji ovakvo suglasje glede ovoga zakona. I ja sam suglasan s vama da je cjeloživotno obrazovanje potreba, da je nužnost ali je i obveza. I zato plaši onaj momenat gdje sam ja govorio o osnovnom školskom obrazovanju gdje se najavljuje eventualno ne daj Bože ukidanje tih malih područnih škola gdje se ne bi moglo dakle ravnomjerno omogućiti svima poglavito onim našima najmanjima da uče i da stječu to obrazovanje. Druga stvar rekli ste da je važna izobrazba. Naravno da je važna u svakom području, u poduzetništvu. Pa evo ja dolazim iz jedne branše o kojoj je danas bilo dosta govora gdje isto tako moramo si licencirati svakih 4, 5 godina obnoviti licencu i za to vrijeme educirati i dakle određene uvjete ispuniti. Ali naravno, govorili ste da postoji određeni strah kod određenih ljudi glede svih tih aktivnosti. A ja želim reći da poglavito u onom području koje ja poznam, poljoprivredi, ne postoji strah, oni dapače su vrlo svjesni i vrlo rado se educiraju. Čak nas u lokalnoj samoupravi na neki način potiču da im omogućimo razne edukacije koje su danas i nužnost, od rukovanja motornom pilom pa evo do sljedeće ove točke koja je na raspravi glede upotrebe pesticida na čemu se inzistira ali se bojimo i upozoravamo da oni neće biti u ravnopravnom položaju i mogućnosti da ostvare na taj način sredstva. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Odgovor, kolega Hajduković izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa već je bilo riječi o ovome. Ja bih izbjegavao taj izraz ukidanje područnih škola, to je više integriranje. U nekim slučajevima možda je čak ukidanje dakle doslovno ukidanje i bolja situacija. Dat ću vam jedan konkretan primjer. Osnovna škola Blage Zadra u Vukovaru valjda ima jednu područnu školu Lipovača. To je jedno malo mjesto blizu Vukovara, odnosno praktički je spojeno s Borovim naseljem, dijele ih neka dva kilometara. Kada sam ja otišao iz te škole, područna škola Lipovača vam je sve skupa ima deset učenika u tri razreda, s tim da su postojala i hrvatska odjeljenja i odjeljenja koja su nastavu pohađala na manjinskom jeziku i pismu. Situacija odnosno uvjeti u toj školi didaktički svaki način jer kad to govorimo dakle zapravo u jednoj maloj kućici u tom naselju su bila vrlo loša dok su u matičnoj školi bila itekako dobra. Dakle, govorimo prije svega o instalacijama, o didaktičkoj opremi, o onome što učitelji mogu dakle pružiti toj djeci u toj matičnoj školi. Budući da se radi o samo kilometar, skoro ni dva kilometra, ja ne vidim koji je razlog egzistiranja te škole u takvom obliku. Zbog toga što sjetite se i sami, i moja generacija je znala priječi i puno više pješke do škole ali ni to više nije problem i tu se dakle već može organizirati prijevoz ili prijevoz već postoji za učenike viših razreda koji više razrede pohađaju u dakle matičnoj školi. I spomenuli ste licenciranje, vaša struka liječnička struka to ima jako dobro riješeno, doduše druge struke to i nemaju, imaju formalnu obavezu cijeloživotnog učenja ali nažalost to se obično svodi na onaj ljudski faktor da netko to zaista želi i radi a netko to radi proforme. To je ono što treba izbjeći. Hvala.
Hvala i vama. Nastavljamo sa raspravom. Marija Lugarić, izvolite kolegice.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Dosta je bilo rečeno u ovoj raspravi meni kao osobi koja se dugo bavi obrazovanjem i nekako se trudim promovirati važnost obrazovanja i učenja, veselit na neki način da postoji toliko puno ako ništa drugo onda riječi potpore o samom učenju i samom obrazovanju. No čini mi se da raspravu malo trebamo vratiti nekakvim osnovama i svesti u nekakve malo realnije okvire. Naime, znate koliko ukupno ove potpore za obrazovanje, izobrazba, nešto ću reći na kraju u tom terminu iznose u ukupnom udjelu svih potpora, to je 0,5% ukupnih državnih potpora. Ako ih ukupnih državnih potpora maknemo potpore ove velike poljoprivredu, ribarstvo, onda su ove potpore za obrazovanje i izobrazbu penju na jako velikih 0,8-1% ovisno o godini al to je negdje red veličina. Kad to pretvorimo u konkretne novce to je oko plus minus malo ali zadnjih 5, 6-10 godina to se kreće u iznos od 45 milijuna kuna na godišnjoj razini. Dakle, čini mi se da ne postoji tema o kojoj postoji više riječi potpore, više afirmativnih izlaganja a koje ima neproporcionalno maleni iznos odnosno financijski učinak. Ono što je tragično a to je da bi trebalo biti upravo suprotno ne samo mi koji se bavimo obrazovanjem volimo pričati kako je obrazovanje važno, kako je jedini izraz cijeloživotno učenje, to smo sad svi već naučili termine i tu se sad svi slažemo, nego iz bazične činjenice što danas student primjerice koji upiše bilo koju tehničku struku, bio medicinu, ma gotovo svaku struku u onom trenutku kad on diplomira za pet godina, ono što je učio na prvoj godini, postaje neću reći irelevantno znanje ali u svakom slučaju zastarjelo. Količina posebno tehnologijsko i tehnoloških promjena je takva da se znanje udvostručuje u periodu između tri i pet godina, nekoć je to vrijeme bilo u stotinama godina pa se mjerilo kroz trajanje jednog radnog vijeka, sada ono više nije dovoljno niti za tijek formalnog obrazovanja. S druge strane, produžuje se trajanje života, godine trajanja života i godine trajanja rada. Kad preklopimo te dvije činjenice, mi zapravo možemo zaključiti da osoba koja završi svoj formalno školovanje pa bilo to i na visokoškolskoj razini u onom trenutku kad ulazi u tržište rada zapravo sve što može učiniti ili što joj preostaje činiti je krenuti učiti od početka. Ukoliko ona želi biti konkurentna i tvrtka u kojoj ona radi želi i treba biti konkurenta. U tome i je zapravo poanta povećavanje osobne konkurentnosti odnosno konkurentnosti poduzetnika odnosno oni koji stvaraju nove vrijednosti. Drugo što sam htjela reći vezano za ovaj zakon a to je vezano uz praktičnu nastavu i naukovanje u sustavu vezanih obrta. Izrazito važno za učenike u obrtničkim zanimanjima jer to je mjesto gdje oni zapravo nauče ili bi trebali naučiti svoju struku. Tužna istina da zapravo ti učenici na naukovanju kod obrtnika uglavnom nauče sve ne samo ono što bi trebalo biti struka, oni super nauče kuhati kave, nauče mest, nauče čistiti, no međutim mali broj njih, ne bi htjela generalizirati jer postoje različiti obrtnici nauče ono što bi zapravo iz svoje struke trebalo naučiti. Ja tu razumijem i obrtnike, s mnogima od njih sam razgovarala na tu temu i oni doista imaju poteškoća, oni su financijski pritisnuti, njima je vrlo teško zapravo financirati to obrazovanje obrtnika. Ja bih se založila gospodine zamjeniče ministra da mi ove potpore za obrazovanje o vezanim obrtnima ne ograničavamo na pet odnosno na 10 posto vezanost broja učenika nego da im umanjimo poreznu osnovicu, odnosno da im poreznu olakšicu u iznosu stvarno nastalog izdatka. Tim više što se nama dogodila jedna mala diskrepancija gdje je u zakonu o srednjem strukovnom obrazovanju mi imamo definirane postotke koliko moraju te naknade biti. U Zakonu o obrtu smo rekli da će to urediti ministar obrta pravilnikom. Nekakva je tendencija da se to smanjuje, da se ti iznosi naknade učenicima smanjuju kako bi se olakšalo obrtnicima. S druge strane odbor koji je zadužen za provedbu i nadzor provedbe Europske socijalne povelje nas upozorava jer mi kršimo članak 7. Europske socijalne povelje koji smo se obvezali poštivati jer imamo prenizak iznos naknade za tu djecu koja su na naukovanju. Prema tome, ako trebamo tu još malo povećati na stvarni iznos i malo drugačije strukturirati ne možda samo smanjivati osnovicu ili na drugačiji način pomoći obrtnicima jer doista je taj posao važan učenicima, a važan je i obrtnicima. I treće i posljednje, ja se sjećam kada se taj zakon donosio 2007.ili 2008.godine i tada mi moram priznati nije bilo osobito jasno zašto se zakon zove o potpori u obrazovanju i izobrazbi. Onda zakon govori o obrazovanju i izobrazbi o ovim osnovnim znanjima i u posebnom obrazovanju i izobrazbi. Meni tada nitko nije uspio objasniti i danas mi još uvijek nije jasno koja je razlika između pojma obrazovanja i izobrazbe. Mi možemo govoriti o obrazovanju i učenju, učenju kao … procesu formalnom procesu obrazovanja, ali obrazovanje i izobrazba kao zajednička sintagma je kolegice i kolege, ja se ispričavam što ću to reći ali blesavo jel to ništa ne znači, to ne znači od prvog dana od kada ovaj zakon postoji. Mi smo imali tu svakakve varijante pa smo naobrazbe smo valjda davali obraz, ja bi voljela kada bi u jednoj drugoj interakciji govorili o potporama za obrazovanje i učenje jel ima cijeli jedan dio neformalno stečenih znanja koji ne potpodlaze pod pojam obrazovanje ali spadaju pod učenje i kroz ove druge instrumente primarno kvalifikacijski okvir one će biti i formalno priznata i verificirana i na samom tržištu rada, dakle ispravno bi bilo govoriti o obrazovanju i učenju i potporama za jedno i za drugo jel doista je ovo stvarno besmisleno. Ja moram priznati kada bi mi netko to objasnio što znači obrazovanje izobrazbe koja je razlika između te dvije riječi ja bi se živa spasila i svoju veliku dilemu koja traje već jedno 6, 7 godina bi doista razriješila. I da zaključim, doista da nema drugog izlaza nego ulagati u obrazovanje. To nije posao samo države nego je posao i poduzetnika, zbog njih samih, njihova vlastita opstanka i njihova vlastita napretka. Ne možda direktno vezano uz ovo ali je povezano jer neobrazovani ljudi teško mogu raditi i istraživačke i znanstvene projekte, mi smo se doveli danas u situaciju da nama gotovo 100% znanosti financirano iz proračuna iz državnih izvora, radi se uglavnom o fundamentalnim istraživanjima a ona ulaganja u istraživanja koja su se prije radila većim dijelom u tvrtkama koje bi onda bile više primjenjiva istraživanja jer bi imala za svoj cilj promjenu ili proizvodne tehnologije ili samog proizvodnog procesa ili bilo koju vrstu unapređenja više nemamo i to je razlog zašto jedan dio naših tvrtki ima i primjera i druge vrste pa onda i obrtnika i stagniraju u svom razvoju i u konkurentnosti, a naravno svijet je ubrzan, razvoj globalni naprosto melje. Vi ili trčite skupa sa svima drugima, ako samo hodate i lagano idete naprijed vi ne idete naprijed, zaostajete tu doista jest veliki problem. I mislim da bismo mi možda trebali uložiti malo više napora da bismo upoznali s jedne strane i poduzetnike i obrtnike i sve one koji razvijaju vlastite poslove o važnosti obrazovanja. I posljednje u Zakonu o radu mi imamo definirano kada se može koristiti i koliko dana radnik može provesti na obrazovanju. Mi tu imamo dosta rigidnu legislativu, meni se čini da je 3 do 5 dana ili tako nekako. U zemljama koje imaju najrazvijenije gospodarstvo i najrazvijenije sustave cjeloživotnog učenja radi se o gotovo 20-ak do 30-ak dana na godišnjoj razini. Dakle puno je više tih kockica koje mi moramo posložiti kako bismo ove tužne koje sam spomenula na početku, a to je da je 0,5% svih ukupnih državnih potpora su ove potpore za obrazovanje, neću reći za izobrazbu nego za obrazovanje povećali na nekakav razumniji postotak. Ono što je posebno tragično kako je kod nas krenula kriza tako su te potpore išle dolje, a trebalo je biti obrnuto. Zemlje koje su se uspjele iskobeljati iz te globalne krize kako je krenula kriza tako su oni ove potpore za obrazovanje i ove druge za istraživanje i razvoj dramatično povećavale. Nama su i onako nisko i još su pale nešto niže. Dok to ne promijenimo s jedne strane u našim glavama, a s druge strane strukturno bojim se da neće biti nekakvih većih nekakvih boljih rezultata. Potpora ovom zakonu međutim čini mi se da imamo sada malo snage jer čini mi se da postoji politički konsenzus da se ide malo i hrabriji iskoraci u tom smislu. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Prva replika Đurđica Sumrak. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice, htjela sam se samo malo osvrnuti vezano na onaj dio kada ste govorili o obrtnicima i o naukovanju u obrtništvu. Naime, u jednoj ste rečenici rekli da nauče tamo djeca sve više metenje i pranje nego što nauče struku. Ja ću vam nešto reći i dobro ste spomenuli ovaj dio koji je problematičan u isplati, međutim činjenica jest da nama usklađenosti među zakonima, znači nema i Zakon o obrtu i ovaj Zakon o obrazovanju i u strukovnom obrazovanju jer vjerujte mi da obrtnici posebice oni obrti koji su ugroženi jako bi rado imali djecu koja bi učila koji bi bili naučnici kako su ih prije zvali. Međutim problem je u tome što ta djeca nemaju usklađeno broj nastave teorije i ono što trebaju provesti kod majstora odnosno u obrtničkoj radionici. I mislim da je to veliki problem. znači trebalo bi na neki način evo sami ste spomenuli i naziv ovog zakona pa spomenuli ste još nešto, zaista uskladiti te zakone da svako ne tjera svoju vodu na svoj mlin pa kada se onda ovako negdje dođe i počne razgovarati vidite da jedan drugoga jedan zakon drugi u stvarnosti ne podržava. Eto to sam samo htjela reći.
Hvala. Odgovor kolegice Lugarić. Izvolite.
Ja se čudim kolegice Sumrak vi ste tu inače u Saboru stalno kak je vama promaklo da smo mi te zakone uskladili i nama su Zakon o obrtu i Zakon o strukovnom obrazovanju u potpunosti usklađeni u potpunosti. Uključivo da je po novoj metodologiji su doneseni ovi strukovni kurikulumi u suradnji sa obrtničkom komorom. Dakle, to vam je prvo naprosto netočno što ste rekli. Drugo, rekli ste da bi obrtnici vrlo rado imali djecu koju bi imali da ih uzmu za naučnike. Nama je situacija potpuno suprotna, nama djeca koja idu u obrtničke škole ne mogu naći obrtnike kod kojih bi išli na naukovanje jer ih oni više neće uzimati jer ih je teško plaćati. Zato je važnost ovih potpora da im na neki način se to ono što oni njima daju kao naknadu za naukovanje koristi kao porezna olakšica. Kontra je kolegice Sumrak, ali baš kontra, tu ste malo pogriješili, tj. puno ste pogriješili ali dobro.
Zahvaljujem. Ada Damjanac, replika izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovana kolegice u potpunosti se slažem sa svim što ste rekli, pogotovo u ulaganje u obrazovanje jer je to temelj razvoja našeg društva i ona osnova koja će doprinijeti definitivno i našem boljem životu. I to ulaganje u cjeloživotno učenje i poduzetništvo. Mislim da ćemo se tu složiti i otvoriti možda jednu novu temu kada budemo radili strategiju razvoja osnovnog školstva i početi vrednovati one odgojne predmete kao što je predmet tehničke kulture u kojem se upravo stvaralo to inovatorstvo, stvarao se taj obrtnički poduzetnički duh. I da ćemo svi ovdje naći snage i volje da to podupremo. Smatram da upravo ulaganje kroz to cijeloživotno naše obrazovanje, kroz to inovatorstvo, kroz inovacije i malim poduzetnicima učenike koji naukuju u takvim obrtima ako imaju takvih inovacija da bi poduzetnicima trebalo pomagati i u poreznim olakšicama, znači kada se ovakve nekakve stvari kod njih dešavaju kod učenika. Evo hvala lijepa.
Hvala. Odgovor, kolegice Lugarić, izvolite.
Slažem se kolegice Damjanac s time što ste rekli. Naime, Nacrt strategije obrazovanja, znanosti i tehnologije bazira se na zapravo dvije stvari. Jedna je koncepcija cjeloživotnog učenja a druga je koncept ključnih kompetencija. Europa je davno definirala ključne kompetencije jer zapravo pokazalo se da nije više dovoljno da se tijekom školovanja nauči znanje ili određena struka. Upravo iz onog što sam rekla jer ono naprosto prebrzo zastarijeva. Nego treba naučiti kako učiti, odnosno kako stjecati nova znanja i imaju tu toga još dosta da sada ne širimo. Ali, da, slažem se, ali na neki način mi moramo napraviti jednu promjenu paradigme od učenja sadržaja prema više učenju metodologiji odnosno razvoju vještina i tehničkih ali i svih drugih. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Ovime zaključujem raspravu. Glasovati ćemo naknadno. Zahvaljujem zamjeniku ministra sa suradnicom.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o državnoj potpori za obrazovanje i izobrazbu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 583. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim zamjenika ministra poduzetništva i obrta gospodina Dražena Prosa da se izjasni o predloženom amandmanima. Amandman broj jedan na članak 2.
Amandman se prihvaća.
Amandman broj 2. na članak 3.
Amandman se prihvaća.
Amandman broj 3. na članak 4.
Prihvaća se.
Četiri na članak 6.
Prihvaća se.
I peti na članak 7.
Amandman se prihvaća.
Šesti.
Prihvaća se.
Nema više. Hvala lijepa. Konstatiram da amandmani postaju sastavni dio zakona. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Utvrđujem da je sa 76 glasova za i 31 suzdržan prihvaćen zakon u obliku kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Prelazimo na: 3. Prijedlog zakona o održivoj uporabi pesticida, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 567; Predlagateljica Zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. A amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za poljoprivredu, Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Izvješća ste primili. S nama je ministar Tihomir Jakovina sa suradnicima. Ministre uvodno, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, štovane kolegice i kolege. Područje održive uporabe pesticida u Republici Hrvatskoj uređeno je Zakonom o sredstvima za zaštitu bilja te pravilnikom o uspostavi akcijskog okvira za postizanje održive upotrebe. Odredbe Direktive 2009/127 EZ prenijete su u Pravilnik o uspostavi akcijskog okvira za postizanje održive uporabe pesticida koji je donesen na temelju Zakona o sredstvima za zaštitu bilja. Kako je Zakon o sredstvima za zaštitu bilja donesen 2005. godine a direktiva, predmetna Direktiva 2009/128 objavljena 2009 godine zakon o sredstvima za zaštitu bilja ne sadrži sve potrebne odredbe za uspostavu sustava održive uporabe pesticida kao ni prekršajne odredbe. Također područje sredstava za zaštitu bilja i ostataka pesticida u hrani je najnovijim propisima na razini Europske Unije uređeno uredbama, pravnim aktima koji se ne prenose u nacionalno zakonodavstvo. U lipnju 2013. godine doneseni su sljedeći zakoni koji su omogućili izravnu primjenu uredbi. Zakon o provedbi Uredbe EZ br. 1107/2009 i Zakon o provedbi Uredbe EZ br. 396/2005. Budući da je više od 70% članaka Zakona o sredstvima za zaštitu bilja ukinuto navedenim zakonima o provedbi uredbi kao i činjenici da taj Zakon ne sadrži sve potrebne odredbe za cjelovitu uspostavu sustava održive uporabe pesticida. Predloženim Zakonom o održivoj uporabi pesticida u potpunosti se uređuje sustav održive uporabe pesticida i uklanjaju postojeće manjkavosti te u cijelosti prestaje važiti Zakon o sredstvima za zaštitu bilja. Predloženim novim zakonom koji je pred vama uređuju se samo pesticidi koji su sredstva za zaštitu bilja. Cilj zakona je sljedeći, smanjenje rizika i negativnih učinaka od uporabe pesticida na način koji osigurava visoku razinu zaštite zdravlja ljudi i životinja te zaštitu okoliša i očuvanje biološke raznolikosti. Predloženim zakonom uređuju se donošenje nacionalnog akcijskog plana za postizanje održive uporabe pesticida i njegova redovita revizija najmanje svakih 5 godina. Nadalje, obvezan je sustav izobrazbe svih profesionalnih korisnika pesticida, distributera i savjetnika, zatim sustav distribucije i prodaje pesticida, sustav obveznog, redovitog pregleda strojeva za primjenu pesticida, obvezna primjena načela integrirane zaštite bilja te smanjenje uporabe pesticida i rizika u određenim područjima. Za provedbu ovoga Zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu jer su na temelju postojećih propisa osigurana sredstva za provedbu istog. Zahvaljujem.
Hvala i vama ministre. Imamo repliku, Dražen Đurović, izvolite kolega.
Evo hvala, vrlo kratko. Gospodine ministre iz ovog vašeg izlaganja i vrlo je teško iščitat iz zakona da li se redoviti pregledi strojeva za primjenu pesticida odnose i na uvođenje redovitih pregleda za leđne prskalice ili će one biti izuzete od bilo kakvih redovitih kontrola kao ostali strojevi koji će bit u primjeni.
Hvala. Odgovor, izvolite ministre.
Evo kratak odgovor. Leđne prskalice su izuzete, govorim o strojevima. … [[Upadica se ne razumije.]] Izuzete su leđne prskalice.
Hvala. Da li izvjestitelji odbora žele uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. … /Buka u dvorani./… Kolegice i kolege, evo ja bih molio prije nego dam riječ kolegi Milinkoviću iz HDZ-a, imajmo strpljenja i omogućimo kolegama da raspravljaju. Izvolite kolega Milinković u ime kluba HDZ-a.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče i gospodine ministre sa suradnikom. Pa puno puta smo u ovom Visokom domu raspravljali o kemikalijama, o raznim toksičnim tvarima, o kontaminantima, donesli smo i određene zakone, naravno sa temeljnim ciljem osiguranja kvalitetne hrane, naravno očuvanja okoliša kao što smo čuli i naravno unapređenja zdravlja našeg pučanstva. Što se tiče kvalitetne hrane i hrane, nažalost svjedočimo sve manjoj produkciji, sve manjoj proizvodnji hrane što naravno nije dobro, u tim okolnostima se uvozi svega i svašta pa čujemo puno puta da mi konzumiramo, puno puta možda je teška riječ, ne neki način nekvalitetnu, ima izraz onaj i smeće čak, pa čak se i jednom prilikom državna inspektorica očitovala da ne bi ni pod razno konzumirala određenu hranu. A što se tiče zdravstvene zaštite i zdravlja, danas smo dosta čuli u tom smislu, a najbolje govori podatak koliko smo zdravi prije kratkog vremena ona objavljena anketa da je potrošeno 89 milijuna za antidepresive, 85 milijuna kuna za razna sredstva za smirenje. Ali pustimo to, to usput budi rečeno, dakle vratimo se na ove kontaminante koji mogu dakle biti onog prirodnog podrijetla. Sjećamo se onih toksina, onoga aflatoksina o kojem je bilo dosta govora pa onda oni koji dolaze iz okoliša, a naravno i oni koji su rezidua iz određenog postupka tretiranja u tijeku proizvodnje. I u tom smislu dakle pesticidi zauzimaju izuzetno važno mjesto pa nekoliko riječi što su to pesticidi. Pesticidi su selektivne sintetske toksične tvari namijenjene za uništavanje štetnih životinjskih i biljnih organizama. Primjenjuju se u primarnoj poljoprivrednoj proizvodnji radi zaštite usjeva kao i za uništavanje skladišnih štetočina. Prema kemijskom sastavu mogu biti neorganske tvari kao i tvari biljaka, bakterija i gljiva. Mogu biti i organske sintetske tvari kao što su organoklorirani i organofosforni spojevi, triazini, derivati, fenoksi, ugljične kiseline, sintetski piteroidi itd. Najčešće sadrže toksične elemente kao što je živa, arsen i fosfor i drugi, neki među njima su i kancerogeni nakon dužeg konzumiranja, a najvažniji su pesticidi i insekticidi, sredstva za uništavanje insekata, stajskih parazita, muha i krpelja i herbicidi, sredstva za zaštitu bilja bolesti korova itd. U hrani dakle se pojavljuju kao što sam rekao u obliku rezidua Dakle iz ovoga navedenog je posve razvidno da se radi o izuzetno opasnim tvarima koje trebaju biti pod zakonskom kontrolom i u tom smislu evo čuli smo da i kod nas je to zakonski regulirano ovim zakonom, Zakonom iz 2005. o sredstvima u zaštiti bilja pa onda onim Pravilnikom iz 2009. o uspostavi akcijskog okvira za postizanje održive uporabe pesticida i to je, mi znamo da je to funkcioniralo, ugrađene su i direktive određene ali ja kad se sjetim iz svoje male sredine na koji način je to funkcioniralo, to je puno puta sam se u tijeku tih raznih prskanja i pomalo sam se zgrozio gledajući način je su bili dostupni u mnogim sredinama dakle ti pesticidi neovisno o stručnoj spremi i znanju onih koji sa minimalnim mjerama zaštite i potencijalno opasnosti i ugrozi zdravlja onih koji su to radili. Bilo je isto tako programa izobrazbe, isto je bio manjkav i brojne druge stvari ali nije samo kod nas taj problem takav, i u Europskoj uniji su primijetili već i oko 2002. da se pojavljuju veće količine tih štetnih tvari mimo dozvoljenih onih, mimo dozvoljenih normi i u tom smislu se krenulo dakle u izradu ajmo reći potrebitog zakonodavstva i tu se usvaja tematska strategija … o upotrebi pesticida koja uspostavlja niz mjera. I kao što je rečeno, ova spomenuta direktiva iz 2009. dakle na neki način to posebno naglašava, s tim da se posljedično tome i naših 70% ovih članaka se ukida iz našeg ovog Zakona o sredstvima za zaštitu bilja i dakle ovaj zakon sada će u svakom slučaju kao što je rečeno stavlja se pozornost posebno na obvezni sustav osnovne i dopunske izobrazbe svih profesionalnih korisnika pesticida, distributera i savjetnika. Uređuje se sustav distribucije i prodaje pesticida, uspostavlja se elektronička evidencija distributera, fitosanitarna i informacijskom sustavu itd. Onda dakle podiže se isto tako informiranje javnosti što mislim da je vrlo važno. Naglašava se isto tako upotreba pesticida prilikom tretiranja iz zraka čemu svjedočimo sve više da je potrebno i da se i takav način provodi. Dakle, Ministarstvo poljoprivrede je zaduženo da to ajmo reći sve provodi i vrši nadzor toga i mislim da će ovaj zakon u svakom slučaju unaprijediti ovo prevažno područje, osigurat će hajmo reći kvalitetniju primjenu, zaštitu zdravlja i sve ono u tom smislu klub Hrvatske demokratske zajednice će podržati ovaj zakon naravno uz onu napomenu da ćemo uvijek govoriti o onom problemu potrebe, dakle stvaranja kvalitetne hrane, domaćeg mlijeka i svega ostaloga što je potrebno gospodine ministre. Hvala lijepo.
Hvala i vama. U ime kluba SDP-a Mario Moharić. Izvolite kolega.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče, ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Na početku ove rasprave osvrnut ću se na bližu povijest zakonske regulative u zaštiti bilja. Početkom 90-tih godina prošlog stoljeća nakon stvaranja samostalne Republike Hrvatske prve institucionalne aktivnosti u području zaštite bilja bile su usmjerene na formiranje inspekcijskih službi nadležnih za zaštitu bilja, na osnivanje i rad Komisije za zaštitu bilja, Komisije za pesticide pri nadležnom ministarstvu koja značajno sudjeluje u postupku registracije sredstava za zaštitu bilja pesticida, te stvaranje institucije za stručnu tehničku potporu zaštiti bilja. Glavne aktivnosti nadležnog Ministarstva poljoprivrede u tom razdoblju usmjerene su na prihvaćanje međunarodnih a posebice regionalnih fitosanitarnih standarda i njihovu ugradnju u nacionalno zakonodavstvo. Tako 1994. godine Republika Hrvatska postaje članicom europske i mediteranske organizacije za zaštitu bilja. Iste godine stupa na snagu novi Zakon o zaštiti bilja a na temelju kojih se osniva Zavod za zaštitu bilja u poljoprivredi i šumarstvu. Godine 1999. prihvaćamo revidirani tekst Međunarodne konvencije o zaštiti bilja. Za zaštitu bilja i biljno zdravstvo 1990. godine su bile i vrlo značajne u EU stručna tijela, prvenstveno Vijeće ministara donose godišnje desetak novih propisa, direktiva, odluka i uredbi kojima se uređuje jedinstveni fitosanitarni kriterij za sve zemlje članice. Glavni ciljevi fitosanitarnog acquisa EU usmjereni su na sprječavanje širenja štetnih organizama bilja putem premještanja pošiljaka bilo na zajedničkom tržištu uvođenjem biljnih putovnica i registra sudionika u biljnoj proizvodnji i prometu na određivanje jedinstvenih kriterija za registraciju pesticida ili sredstva za zaštitu bilja na razini EU za aktivne tvari i na nacionalnoj razini država članica za pesticidne pripravke. Dobivanjem statusa kandidata za punopravno članstvo u EU tijekom razdoblja od 2005. do kraja 2009. godine RH je ugradila europske fitosanitarne propise u svoje zakone i provedbene propise, a usporedo je počela primjena tih propisa u praksi. Naime, u pregovaračkom poglavlju 11. Poljoprivreda i ruralni razvoj Republika Hrvatska je tijekom 2005. do 2009. godine značajno prilagodila svoje zakonodavno područje biljno zdravstvo s pravnom stečevinom EU, pa su od 2005. godine na snazi dva temeljna propisa. To su Zakon o biljnom zdravstvu i Zakon o sredstvima za zaštitu bilja koji s brojnim pratećim pravilnicima reguliraju mnogobrojne poslove uz premještanje bilja i njihovu zaštitu od štetnih organizama. Tek od 2012. godine područja državne primjene pesticida u našoj zemlji uređeno Pravilnikom o uspostavi akcijskog okvira za postizanje održive uporabe pesticida što je obavljeno u Narodnim novinama 142/2012 što je u skladu sa odredbama Direktive 2009/128 Europskog parlamenta o uspostavi akcijskog okvira za postizanje održive uporabe pesticida. Što su pesticidi i za što ih koristimo? Usprkos brojnih nedostataka primjena pesticida ili sredstava za zaštitu bilja u poljoprivrednoj proizvodnji je još uvijek najraširenija metoda suzbijanja neželjenih organizama. U svjetskim je razmjerima prvi … [[Govornik se ne razumije.]] 1967. godine izračunao da štete koje biljnoj proizvodnji unatoč poduzetim mjerama zaštite nanose neželjeni organizmi iznose 35% vrijednosti potencijalne proizvodnje, a u novije je vrijeme Erke 1994. godine utvrdio da su te štete još veće pa iznose čak i 42%. Procjenjuje se da bi bez mjera zaštite takvi gubitci bili barem dvostruko veći. S globalnim klimatskim promjenama procjenjuje se da daljnji porast štetnosti nametnika pa grubo uzevši danas pola proizvodnje žanje i bere čovjek, a pola neželjeni organizmi uzročnici dakle biljnih bolesti, štetni organizmi životinjskog podrijetla i korovi. U našoj je zemlji Maceljski 1995. godine procijenio da izravne štete od neželjenih organizama iznose 29,2% od potencijalne odnosno čak 41,25% od ostvarene proizvodnje. Smatra se da bi negativni utjecaj štetnih organizama na kvalitetu poljoprivrednih proizvoda povećalo izračunate štete za 10 do 15%. Najčešće izravne mjere suzbijanja neželjenih i štetnih organizama u poljoprivrednoj proizvodnji je primjena pesticida ili sredstava za zaštitu bilja. Svaki pesticid može biti u većoj ili manjoj mjeri otrovni za ljude, ali također u većoj ili manjoj mjeri mogu biti otrovni za domaće životinje, divljač, ptice, ribe i pčele. Stoga je na razini EU usvojena Direktiva 2009/128 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. godine o utvrđivanju akcijskog okvira zajednice za postizanje održive uporabe pesticida. Sukladno tom europskom propisu u službenom je listu od 19. prosinca 2012. godine objavljen Pravilnik o uspostavi akcijskog okvira za postizanje održive uporabe pesticida. Ovaj Pravilnik propisuje obvezu izobrazbe svih profesionalnih korisnika distributera i savjetnika, prodavača sa dobivanjem iskaznice do 26. studenog 2015. godine iskaznica nakon tog datuma omogućuje legalnu kupnju sredstva za zaštitu bilja. Pritom moraju odslušati osnovni modul izobrazbe u trajanju 15 školskih sati i proći polaganje pismenog ispita sa uspjehom više od 60% pozitivnih odgovora da bi dobili uvjerenje – položio temeljem kojeg stječu pravo na izdavanje iskaznice. Iskaznica se obnavlja naknadno svakih 5 godina sa slušanjem pet školskih sati dopunskog modula i naknadnoj provjeri znanja. Korisnici pri tretiranju moraju koristiti uređaj za primjenu koji će morati redovito pregledavati i nositi znak o pregledu. Do 26. studenog 2014. godine moraju biti u ovlaštenim ispitnim stanicama pregledani svi uređaji za aplikaciju pesticida proizvedeni prije 1995. godine. Svi uređaji moraju biti barem jednom pregledani do 26. studenog 2016. godine, novi uređaji ne moraju na pregled 3 godine. Nakon tog datuma mogu se koristiti samo uređaji za aplikaciju koji ovlaštene stanice imaju znak o redovitom pregledu. Nakon tog datuma učestalost pregleda je jednom u tri godine, nakon zadnjeg pregleda. Sredstva moraju biti skladištena u originalnoj ambalaži, odvojena od hrane i hrane za životinje, izvan dosega djece, uz određene uvjete glede temperature, vlage i svjetlosti. Ako se tijekom ili nakon tretiranja uoči opasnost ili neželjeno djelovanje sredstava i/ili ostataka sredstava o tome treba odmah obavijestiti nadležnog poljoprivrednog inspektora. Ipak, unatoč uspostavi ovakvog jedinstvenog pravnog okvira na razini EU još uvijek se mogu naći ostaci pesticida u tlu, vodi i okolišu općenito. Također, u određenom postotku poljoprivrednih proizvoda biljnog i životinjskog podrijetla mogu se naći ostaci pesticida iznad maksimalnih razina ostataka. Navedene činjenice dovele su do zaključka da zakonodavstvo EU koje uređuje pesticide ne jamči u potpunosti sigurnu upotrebu pesticida i ne osigurava u potpunosti zaštitu okoliša, zdravlja ljudi, bilja i životinja. Budući je Zakon o sredstvima za zaštitu bilja donesen 2005. a direktiva 2009. Zakon o sredstvima za zaštitu bilja ne sadrži ove sve potrebne odredbe za uspostavu sustava održive uporabe pesticida i odredbe u slučaju kada pravne i fizičke osobe ne ispunjavaju ili krše odredbe Pravilnika o uspostavi akcijskog okvira za postizanje održive uporabe pesticida iz 2012. godine. Zaštita bilja sa smanjenom potrošnjom pesticida će novim zakonom provoditi se na primjeni načela integrirane zaštite bilja i na ekološkoj proizvodnji bilja u smislu Uredbe vijeća br. 834 od 28. lipnja 2007. o ekološkoj proizvodnji i označavanju ekoloških proizvoda. Poljoprivredna obiteljska gospodarstva moraju biti upoznata i pridržavati se najvažnijih odredaba spomenute legislative kako bi ubuduće bez sankcija obavljala svoju osnovnu djelatnost. Objava i stupanje na snagu novih propisa na razini EU je kontinuirani proces kojim se u budućnosti očekuje daljnja prilagodba jer se europska regulativa stalno mijenja. Prijemom RH u punopravno članstvo EU više se za razliku od prethodnih godina ne hvataju rokovi objave propisa EU objavljeni pred nekoliko ili čak 10-ak godina već se mora uhvatiti korak sa stupanjem na snagu novih propisa u državama članica uz odgovarajuće izuzetke prilagodbe primjene u praksi. SDP će podržati ovaj zakonski prijedlog. Hvala.
Hvala i vama. U ime kluba HDSSB-a Dražen Đurović. Izvolite kolega.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre, zastupnice i zastupnici. Vrlo iscrpno su dva prethodnika rekla one aspekte koji jesu zaista i svi stoje tako kako su izrečeni i sve činjenice koje su iznijeli, iznijeli su ih vrlo stručno i kvalitetno pa se ja neću ponavljati u tim aspektima koje su oni iznijeli. Ja ću reći još nešto izvan toga što mislim da bi ovdje vrijedilo spomenuti u ovoj raspravi. Mi kao klub izražavamo žaljenje zbog hitnosti postupka jer vjerujemo da za nas određene stvari u ovom prijedlogu zakona neće biti prihvatljive, a vjerujem da bi u dva čitanja s obzirom da ovo i nije nešto što se mora hitno dogoditi da bi možda bilo vremena da te određene stvari zapravo usuglasimo i izmijenimo. Svjesni smo toga da je dobar dio ovog zakona zapravo praktički u dobroj mjeri prepisan i samo prenesen iz Direktive 2009/128 EZ Europskog parlamenta. I dakle većina tih odredbi je praktički prenesena u ovaj zakon iz te direktive. No, postoje neke stvari koje smo mi dodatno i u ovaj prijedlog zakona unijeli sami, a za koje mi smatramo da nisu dobre, da nisu korisne. Dakle, da krenem od kraja. U provedbenom smislu ovaj zakon će biti reguliran pravilnikom. Mi sad imamo na snazi jedan pravilnik, pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o visini naknade i način raspodjele sredstava u postupku registracije sredstava za zaštitu bilja, ocjena aktivnih tvari, izdavanja dozvola za sredstva za zaštitu bilja. On je zadnji put mijenjan u 3. mjesecu prošle godine i sad će se valjda i pretpostavljam donositi još novi pravilnik u koji bi se ugradile odredbe iz ovog zakona. Što vidimo kao problem? Jedan od problema je svakako opseg edukacije koji je predviđen ovim zakonom koji treba provesti? Mi u RH imamo registrirano trenutno oko 192 tisuće OPG-a. Uzmimo u obzir da samo jedna osoba iz tog OPG-a ovim zakonom ih obvezujemo da moraju proći ukoliko misle koristiti profesionalno a pretpostavljamo da ti OPG-i postoje zato što obavljaju neku profesionalnu djelatnost poljoprivrede da 190 tisuća ljudi u ovom trenutku bi trebalo proći osnovnu i dopunsku izobrazbu polaganja ispita i dobiti iskaznicu kako bi mogli dobiti pesticide u zato predviđenim trgovinama za profesionalnu uporabu. Znači oni bi trebali postati profesionalni korisnici. Ajmo recimo neka bude 150 tisuća, no možda u onim OPG-ima gdje ima više profesionalnih korisnika ili osoba bit će i znatno veći broj. Ministar nije iznio o kojem broju uopće mi mislimo ljudi da ćemo ih sada uvest u tu edukaciju ali ja vjerujem da bi se taj broj trebao kretati oko 150 tisuća. Cijena tog tečaja prema sadašnjoj cijeni Ministarstva poljoprivrede sa polaganjem ispita i izdavanje iskaznice stoji tisuću kuna, znači pojedinačnog tečaja. Za osnovnu izobrazbu, dopunsku izobrazbu, ispit, osnovna izobrazba 600 kuna, dopunska izobrazba 300, polaganje ispita 50, izdavanje iskaznice 40, znači 990 kuna. Ne znam da li će te cijene ostati takve kakve su sada no pretpostavljam da će ostati. Puta 150 tisuća polaznika koje planiramo da ćemo iz educirati za profesionalno korištenje pesticida, to je red veličine ukupne mase oko 150 milijuna kuna koje mi kao država mislimo u relativno kratkom vremenu izvuć iz džepa naših poljoprivrednika, koliko će oni platiti tu iskaznicu, za profesionalnu uporabu pesticida i kome će ići ta sredstva, tih 150 milijuna kuna koliko će te edukacije koštati. Ići će privatnim učilištima, profesorima, osobama koje će provoditi edukaciju a onome kome neće ići, neće ići Hrvatskoj državi. Dakle, mi prepuštamo provođenje ove edukacije, edukatori će ići preko ministarstva ali provedbe edukacije će zapravo provesti privatna veleučilišta, razne ustanove, razne institucije, razni ljudi, jedino RH nije sposobna primjerice preko poljoprivredno savjetodavne službe, poljoprivredna savjetodavna služba ostaje nadležna jedino za izdati iskaznicu. Pa zar mi sami sebe toliko podcjenjujemo da mi možemo jedino napraviti program i nakon toga izdati iskaznicu. Dakle, to je jedna stvar. Druga stvar je naravno i pitanje cijene provedbe te edukacije. Predavači koji predaju u ovom trenutku plaćaju se 120 kuna bruto po satu, 45 minuta je satnica. Mi mislimo da je to puno i da se te cijene mogu smanjiti i da te tečajeve treba normirati da budu jeftiniji i da ih provodi poljoprivredno savjetodavna služba a ne da budu skupi, da opterete poljoprivrednike i još da na kraju zapravo sredstva završavaju, da naši poljoprivrednici financiraju privatne ustanove, institucije u velikoj masi koje sad moraju provesti ogroman broj tih tečajeva. Dakle, htio sam reć a naravno to će se uredit u nastavku pravilnikom koje donosi ministarstvo na koje mi nemamo utjecaj i zato koristim ovu priliku da zapravo skrenem pažnju na ovu stvar jer tu više nije sad samo riječ o tečajevima koji će provesti za one osobe koje prodaju, sudjeluju u lancu, vele, maloprodaja ili primjene već se odnosi zapravo na sve profesionalne korisnike koji sada moraju proći tu osnovnu edukaciju. I u tom kontekstu mislimo da je to još jedan zapravo em je dodatni parafiskalni namet na samu cijenu poljoprivrednog proizvoda kao i svaki drugi, em je skupo, dakle tisuću kuna je na kraju hrvatska država to prepušta nekom privatnom sektoru da to sve zajedno provede a država mu zapravo samo stvara servis i normu umjesto da ona bude ta koja će to primjerice preko poljoprivredno savjetodavne službe provesti. Također kad je riječ o prekršajnim odredbama i sama uredba ne govori o iznosima prekršajnim odredbi već upućuje na to da bi one trebale biti sukladno težini prekršaja i što je zaista razumno. No kada čovjek radi na traktoru koji ima iskaznicu koji može profesionalno koristiti pesticide ali nema vremena otići s traktora i kaže ženi, napiši na list papira, otiđi molim te i kupi kilu dvije pesticida nekog ona će doći u trgovinu i ukoliko joj taj predavač to da, tada su kazne sljedeće. Minimalna kazna za pravnu osobu, za tu trgovinu je 50 tisuća kuna. Znači, kazna je 50-100 tisuća kuna za pravnu osobu, usto će odgovorna osoba u pravnoj osobi između 3-10 tisuća kuna i konačna fizička osoba između 2-15. Dakle, moramo malo razmisliti, imamo mi tu cijeli niz zakona koji se događaju, imamo kaznene odredbe i moramo zapravo razmislit malo o težini prekršaja i o iznosu novčane kazne koju propisujemo. Mi mislimo da su iznosi novčanih kazni nesrazmjerno visoki, predviđeni težini prijestupa ajde, prekršaja ili ne znam čega i da su u članku 32.i u članku 33.da je trebalo predvidjeti niže iznose novčanih kazni ne ulazeći uopće sadržajno u stavke, to su jednostavno previsoke kazne, budimo realni, to nije razmjerno težini prekršaja. Također imamo u RH ja ne znam koliko ali jako velik broj ljudi koji rade jedan posao a u životu imaju još hektar, tri, dva, četiri voćnjaka. Ja živim u jednom takvom kraju i tu praktički svaki drugi čovjek ima poneki hektar voćnjaka, kojoj kategoriji korisnika pripadaju ti ljudi? Pretpostavljam da će oni moć ući u kategoriju profesionalnih korisnika. Pretpostavljam jer kada je riječ o ovoj neprofesionalnoj i amaterskoj kategoriji korisnika oni kupuju manje-više iste te pesticide samo već razrijeđene, dakle jedina je razlika što ovi mogu kupiti jeftinije pesticide koji su nerazrijeđeni i oni koštaju manje po litri, a ovi amaterski korisnici oni će morati platiti skuplje, zapravo vi ste taj pesticid samo koji će biti razrijeđen u nekoj količini pa ga on neće morati razrjeđivati. Nisu to ne znam kakvi različiti pesticidi, to su de facto manje-više isti proizvodi. Ovo su dvije. Također još jedna stavka, to je pitanje Internet prodaje pesticida. Mi u RH nemamo razvijen Internet prodaju pesticida niti Internet prodaja pesticida nije ništa neuobičajeno u zapadnoj Europi. Uredba također predviđa mogućnost Internet prodaje pesticida. Nisam siguran da smo mi zakonom internetsku prodaju pesticida omogućili jer ne zaboravimo da smo mi tržište radi čega bi nekome u RH bilo zabranjeno da bilo gdje u okviru EU internetom kupi pesticid i kako će ga kupiti ili nekom iz EU kako će ga kupiti u RH. ja se nadam da je to omogućeno odnosno da odredbe ovog zakona to neće omogućiti. Evo zbog ovog što sam sada rekao mi kao klub nećemo biti suglasni sa ovim prijedlogom zakona.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike na ovo izlaganje. Prvi se javio poštovani kolega Petar Baranović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Đuroviću ne znam da li znate ali u vijetnamskom ratu su se pesticidi koristili kao oružje i to na najbrutalniji mogući način iz vrlo jednostavnog razloga oni su jako opasni ako se ne koriste kako treba. To je uvod u moju repliku za koju je motiviralo vaše izlaganje, ovaj zadnji dio vašeg izlaganja vezan uz cijenu da li je potrebno, kako je potrebno educirati ljude za upotrebu pesticida. To je u njihovom interesu, to je u interesu potrošača ovi koji će sutra konzumirati proizvode i uopće pretpostaviti da bi se bez stroge zakonske regule i bez potrebne edukacije u zemlji koja ima jedan od najlošijih kadrovskih profila u agraru moglo na takav način kakav vi zagovarate koristiti pesticide mimo stečevine EU, mimo standarda kojim smo sada prisiljeni prihvatiti ja jednostavno ne mogu shvatiti koja je poruka ovog zadnjeg dijela vašeg izlaganja. Govorite o cijeni od 990 kuna, pa šta bi trebali reći ribari koji za temeljnu naobrazbu potroše desetke tisuća kuna da bi mogli raditi na brodu od ispita za zapovjednika broda pa do ispita temeljne sigurnosti pa protupožarne borbe pa traganja i spašavanja, pa korištenja radara dolazite do cifre od desetaka tisuća kuna ljudi koji zapravo de facto i de iure imaju potpuno isti status u ovom društvu, iste prilike kakve imaju i vlasnici obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava. Pitanje cijene sata je pitanje tržišne cijene sata predavača. Stavljanja a priori kao isključivog zadatka i odgovornosti Poljoprivredno savjetodavnoj službi u ovoj situaciji je stavljanje dodatnog tereta ljudima koji i onako ako žele raditi svoj posao kako treba, iako će ih sustav prisiliti da rade i imaju šta raditi mimo ovoga. Prema tome, propisivanje i normiranje načina upotrebe pesticida i inzistiranje na edukaciji kadrova je nužno potrebno za svaku odgovornu državu. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku kolega Dražen Đurović.
Da, možda se nismo do kraja razumjeli, ja uopće nisam protiv uredbe, uredbu sam pročitao u cijelosti i ove odredbe zakona su na njenom tragu i istakao sam samo nekoliko stvari u kojima prepoznajem ipak određene nažalost hrvatske specifičnosti. Mi možemo i normirati sve kako je definirano, ali upozoravam na to da je hrvatski proizvod zaista ne konkurentan i mi ne možemo iz dana u dan donositi zakone koji predstavljaju dodatni fiskalni pritisak na krajnji proizvod ako hoćete. Da li ova taksa, da li ovaj namet, da li ovaj tečaj ništa nije skupo ali u konačnici mi stalno iz dana u dan u ovom Saboru opterećujemo cijenu hrvatskog proizvoda koji je konačno nekonkurentan. I ovo će njega opteretiti i cijena ovog tečaja i cijena to sam zaboravio spomenuti, znači i cijena testiranja ovih sijačica i mlaznica i traktora i registracija sve se to konačno samo pretače u završnu cijenu hrvatskog poljoprivrednog ili nekog drugog proizvoda koji postaje sve manje konkurentan zato što ga stalno pritišćemo. A s druge strane sam upozorio da u ovom trenutku ogroman broj korisnika ulazi u taj sustav koji do sada nisu bili i da je šteta što RH tu ne vidi priliku da nešto kao država jednostavno odradi po povoljnoj cijeni brzo, učinkovito koristeći vlastite resurse koje ima jel sa terena iz cijelog niza sredina dolaze ajde da kažem impulsi da Poljoprivredno savjetodavna služba ima itekako prostora da bi taj posao mogla odraditi.
Slijedi replika Stjepana Milinkovića. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Đurović naravno da u onom dijelu rasprave i u onim pomacima i poboljšanjima glede zaštite i unapređenju u ovom prevažnom području jer svaki uistinu se radi o vrlo rizičnom području gdje svaki incident može biti pogibeljan to je nesporno i da u tom dijelu ta unapređenja pozdravljamo. Ali mi je drago da sam slušao vašu raspravu gdje ste realno prikazali stanje i upozorili na određene okolnosti o čemu sam ja govorio u raspravi u ranijem prije ovoga glede izobrazbe edukacije da li će poljoprivrednici opet ostati vrlo jednostavno rečeno kraćih rukava. Vi ste to jasno rekli, rekli ste postoji toliko i toliko tisuća obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava. Ja vam tvrdim da i danas 10 manje ima od tog broja. Svaki dan ih propada 10. I svako opterećenje uistinu u tom smislu je za njih teško prihvatljivo. Njihova egzistencija je na rubu, oni su uistinu u teškim okolnostima da ne vraćamo se na ono što smo rekli nebrojeno puta u ovom visokom domu. I svaki takav napor će za njih dodatno biti težak. I što se događa u tim situacijama? E pa nije samo problem dakle ovo, ovo je jedno ključno vrlo važno područje gdje je izuzetno bitno. Ali to je edukacija rukovanja motornom pilom, pa onda rukovanje traktorom. Pa to su edukacija na edukaciju. I šta se događa? Onda ti naši poljoprivrednici dolaze nama u lokalnu samoupravu, u učilišta razna šalju ponude i financira. Neke imaju mogućnost naravno i pomažu, podupiru jer svjesni smo situacije kakva je. Neki naravno ne mogu. I uistinu će im ovo opteretiti, neće biti svi u jednakopravnom položaju a naravno s time se ako se nešto u ovom dijelu o kojem ste vi govorili ne pomogne od strane države, ministarstva, znači da će, neće biti u neravnopravnom, doći će još u goru poziciju nego što je sada a sada se znamo u kakvoj. Hvala lijepo.
Na repliku odgovara Dražem Đurović.
Da, dakle mi našim poljoprivrednicima nećemo uvesti pesticide, oni njih koriste već desetljećima. Prema tome, mi ćemo sada, samo trebamo provesti jednu određenu edukaciju, jedan dio onih koji možda nisu dovoljno dobro upoznati još dodatno upoznati. To je sve. Prema tome, nije ovo sada uvođenje sada s Marsa pesticida, oni njih koriste i koristiti će ih i dalje. Dakle jednostavno sam htio reći da nije ovo jedini takav. I mislim da je ovo jedna prilika zašto ne, ja sam siguran da ima određenog prostora da se možda nije o tome dovoljno razmišljalo. Nije nikakva destrukcija već prijedlog da se nađe prostora da se zapravo kroz naš sustav koji imamo tih službi i možda još neke druge da mi jednostavno kao država pokažemo da mi možemo nešto sami napraviti. A ne da se sve svede na prepuštanje koje kakvim privatnim učilištima koji što kažete provode tečajeve od nemila do nedraga, svega i svačega, mi smo normiramo kao država, netko to privatno provodi a narod sve plaća. I nije 1000 kuna tako malo, treba ih izvaditi samo u jednom trenutku i nešto platiti pa onda opet za par godina 400 kuna, pa opet za ovo nešto i tako je to stalno. To je jedan način života u koji smo mi uveli svakoga tko se pokuša baviti privatnim poduzetništvom, u ovom slučaju poljoprivredom gdje je to sve teže preživljavati. Prema tome, ovo je samo jedno upozorenje. Slična takva upozorenja sam davao u svim drugim zapravo. Jednostavno ne želim više sudjelovati u stalnom pritisku na hrvatski proizvod u bilo kojoj razini. Mi taj proizvod moramo barem mi ako smo zauzeli stav da ćemo smanjivati parafiskalne namete onda ne bi dio tog lanca koji stalno to dodatno nameće ovom društvu i konačno svakom hrvatskom proizvodu.
Sljedeća replika Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Đurović, ne znam ako se vi sjećate kada smo raspravljali o ulasku u Europsku Uniju tada su govorili, mi smo svi ovdje slušali da nam se sada otvara prilika 500 milijuna stanovnika, veliko tržište. Vi ste govorili o konkurentnosti. Prije svega mi smo nekonkurentni, govorim o poljoprivredi zbog toga što smo mali, što smo zanemarivo mali a drugo što smo jako neobrazovani upravo u ovom segmentu. Ja se tu slažem u potpunosti s vama kada ste govorili o edukaciji o tome kako i tko bi trebao educirati. I zbog čega to ne bi činila država. Drugo, slažem se sa gospodinom Baranovićem koji kaže da je jako opasno pesticidi su jako opasna sredstva. Prije svega, hrvatska poljoprivreda jako šteti ekologiji. Upravo neumjerenom neznalačkom upotrebom pesticida. I tu kazne trebaju biti velike, to je ono kažu, prevelika kazna ako pijan voziš, pa nemoj voziti pijan. Nemoj griješiti mislim. Mi se uvijek bunimo da su nam kazne prevelike. Ponašajmo se kako treba, pa to je bar ono nemoj trovati zemlju. Prema tome, po meni nisu, nijedna kazna nije prevelika. Normalno da je velika kazna ako se uzme u obzir da recimo ljudi koji su 37 milijuna oštetili državu pa sada gule krumpire nisu dobili jedan dan zatvora. To nećemo govoriti ali to je onaj državni kriminal, neumjerenost itd.. Ali ovo, mi trebamo, dušik i fosfor truju vodu, naša voda je u opasnosti upravo zbog upotrebe pesticida. I to moramo zaštiti. Moramo zaštiti budućnost naše djece. A to nije, s time da se u potpunosti slažem, da bismo, ali da bismo postali konkurentni seljak se mora obrazovati da bi znao proizvoditi.
Odgovor na repliku Dražen Đurović.
Da, kolega Vukšić, ova kaznena odredba se ne odnosi na trovanje zemlje već se odnosi na to ako osoba A proda osobi B pesticid a nema iskaznicu da je završila tečaj. To ne znači da je ova osoba pri tome otrovala zemlju niti da će u budućnosti otrovati jer ta ista osoba već desetljećima koristi te pesticide prema uputama kako piše na stražnjoj stranici kutije bez tog tečaja koji ćemo mi sada uvesti. … [[Govornik se ne razumije.]] slažemo se mi inače općenito, i ja se isto s vama slažem.
I posljednja replika Goran Marić.
Hvala lijepa. Kolega Đurović, pa kako će država organizirati edukaciju kada nema dovoljno agencije? Trebamo najprije osnovati koju agenciju da bismo mogli imati mjesto edukacije. Kako će poljoprivredna savjetodavna služba organizirati to što vi tražite kada ima samo 226 zaposlenih. Nemoguće. Pa lakše je neka oni i dalje rade ono što ne rade a neka drugi naprave ono što bi oni trebali i za to dobiju novac. Pa to je najlakše tako na račun države privatnike uvijek dobro hraniti. Ali nažalost hrvatski narod se nekvalitetno hrani. Mi uvozimo hranu i to najnekvalitetniju na svijetu i plaćamo najskuplju. Mi hranom umjesto da hranimo čovjeka mi ubijamo čovjeka i zato je važno zdrava hrana i važna je uporaba pesticida. Ali nešto ću i kazati što unaprijed kažem da mi je žao što to moram sad ovdje kazati. Mislio sam da predstavnik Vlade želi praktično demonstrirati upotrebu pesticida pa je poveo pomoćnika koji se tako na neki način i odjenuo kao da će to radit samo nema još zaštitne maske i kacige. Gospodine ministre, ovo je Hrvatski sabor i mislim da niste trebali dopustiti svom pomoćniku da takav dođe u Hrvatski sabor jer ne uklapa se u kodeks ponašanja u Hrvatskom saboru, uobičajeni kodeks.
Kolega Mariću.
To je moje mišljenje, imam pravo ga izreći.
Čekajte malo, možete imat svoje mišljenje ali ga ne možete iznositi u replici Đuroviću.
Je jer se tiče ovoga, tiče se ovog.
Ne tiče se ovog.
Tiče se predlagatelja zakona.
Ne tiče se. Pa nemojte da vam se ljudi smiju da ne znate Poslovnik pročitat.
Zamislite da svi tako dođemo i još predlagatelj zakona žvače cijelo vrijeme žvakaću.
Pa zamislite da svi raspravljaju ovako kao vi, da se jave za repliku pa govore o nečem petnaestom, pa gdje bismo onda došli? … [[Upadica se ne razumije.]] To je sedamdesetdeveto, a ne petnaesto, to nema veze s ovim što je govorio Đurović i ovo uopće nije replika i vaše ponašanje odudara od uobičajenog ponašanja u Saboru. Odgovor na repliku, kolega Đurović. Izvolite.
Ja ću se samo na prvi dio referirat, dakle što se tiče ja mislim zaista da mi moramo, mi imamo jedno bujanje nekontroliranih odnosa između države, agencija i privatnog sektora. Nije ovo nikakav krucijalni primjer, ovo je samo slika zapravo odnosa koji mi stvaramo. Država se praktički izvlači od svoje odgovornosti da nešto provodi i prebacuje to u raznoraznim oblicima na neki privatni sektor i u ovom slučaju ja vjerujem da bi ljudi u Poljoprivredno-savjetodavnoj službi te tečajeve provodili bez problema, da bi oni mogli dodatno zaraditi primjerice u popodnevnim satima, da bi cijena mogla biti upola niža i da bi to zapravo moglo biti i država da bi bolje zaradila i da bi to zapravo moglo biti na korist i države i hrvatskih građana. Hvala.
Zahvaljujem. Za riječ se sada javio ministar. Izvolite ministre.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Zapravo se nisam imao namjeru javljati poslije izlaganja klubova nego na kraju u završnoj riječi, ali s obzirom da je ovdje otišla rasprava opet u širinu, otišla sa strašno puno netočnosti, nijednog trenutka neću prejudicirat pa reći zlonamjernosti ali sam zato dužan da odgovorim na ovih par stvari i razjasnim možda da ne bi opet u daljnjem tekstu otišli kroz replike u krivom smjeru. Problem hitnosti postupka, EZ zakon mislim da sam za sebe dovoljno govori zašto ide po hitnom postupku. Jedan zakon stavljamo van i kao potpuna implementacija uredbe na koju ste našli dosta primjedbi, prvenstveno u ovome dijelu opsega edukacije cijena i potencijalnih izvršitelja same edukacije. Kad govorimo o opsegu čini mi se da je točno naznačeno koliko i ona je propisana čak u nižim iznosima broja sati nego što treba, a neka dva su rekla ja ću ovdje to još jednom potvrdit da je zapravo obrazovna struktura našeg sela, naših poljoprivrednih proizvođača i naših obiteljskih gospodarstava katastrofalna. Radili smo jednu pripremu prije par tjedana, prezentacije sa EUROSTAT-ovim podacima, sa podacima koji su bili izuzetno točni gdje 95% naših poljoprivrednih proizvođača vlasnika OPG-a se bavi poljoprivrednom proizvodnjom na osnovu iskustvenog bavljenja poljoprivrednom proizvodnjom. Samo 5% ima ili osnovno poljoprivredno obrazovanje u iznosu mislim 2,68% odnosno 2,nešto ima višu, visoku ili veću naobrazbu. Ako to uspoređujemo i kompariramo sa EU 27 a onda smo napravili još komparacije dodatno i sa EU 15 starim zemljama gdje je taj omjer obrazovanih u odnosu na ove koji se bave iskustveno 50-50. Čak smo porazni u odnosu na EU 12, znači nove zemlje članice gdje gotovo 32,5% je onaj dio obrazovne strukture u odnosu na one koji se bave iskustvom. Radili smo komparacije i sa pojedinim zemljama članicama pa govorimo koji su nam susjedi, Mađarska, Slovenija, Austrija, Poljska i mogu vam reći mogu vam poslat tu prezentaciju pa da vidite kakva je obrazovna struktura i zašto smo se odlučili. Ne samo zato što nam je de facto i Direktiva 2009 to naložila i što moramo radit nego zato što je to nužno, … sa ciljem zaštite okoliša i prirode, ali i sa ciljem smanjenja troškova tih istih poljoprivrednih proizvođača. Kada govorimo o cijeni naobrazbe, da ste malo bolje kolega proučili onda bi vidjeli da smo raspisali maksimalni iznos koji se mora platiti za sve ovo što je predviđeno edukacijom, govorimo maksimalni iznos što ne znači da tržišna utakmica tih loših potencijalno konzultanata koji će doći ili dolaze iz privatnog sektora neće smanjiti tu cijenu. I također smo propisali onoga tko izdaje iskaznice, to je tijelo, to je institucija, savjetodavna služba. Da li negdje po ovom zakonu ste kolega iščitali da savjetodavna služba sa svojim velikim brojem stručnjaka, a vi ste rekli koliko ih ima i struktura Poljoprivredno-savjetodavne službe je 99,5% visoka i na gore. Da li oni se neće moći prijaviti za vršenje naobrazbe odnosno …, da li to negdje piše u zakonu? Ja to ne vidim. Ja ću vam reći da 150 njih već sad ima rješenje da su educirani i da mogu raditi predavanja, da će kao institucija, kao i svaka druga institucija dobiti rješenje samo ako ima dovoljni broj predavača koji će moći pokrit određene regije i države. Mi smo mogli zabranit drugima da rade taj posao, a normalno da smo svojim stručnjacima omogućili da vrše savjetodavnu službu odnosno edukaciju za ovo što moramo napraviti. Još jedna stvar o kojoj ste govorili, govorili ste o parafiskalnim nametima. Nisam vas čuo da ste rekli da je možda mala pohvala Ministarstvu poljoprivrede što je u dvije godine skinulo 700 milijuna kuna parafiskalnih nameta od opće korisne funkcije šuma, vodnog doprinosa do zadnjeg paketa kada smo skinuli 238 milijuna od 1.1. preostalih parafiskalnih nameta. Jedan od parafiskalnih nameta je bio i doprinos za Poljoprivrednu komoru u iznosu od 10 milijuna ili 0,5% za isplaćene potpore. Netočno je bilo kad ste govorili o broju onih koji će biti dužni proći ove edukacije, jer da ste pogledali malo plan vidjeli bi da do 26.11.2015. godine to moraju proći profesionalni korisnici, distributeri i savjetnici koji moraju imati certifikat. Da smo si malo bolje pogledali podatke vidjeli bi da zapravo imamo 95000 do 10000 onih koji su podnositelji zahtjeva za potpore u poljoprivredi. Njih možemo smatrati aktivnim poljoprivrednicima odnosno nekim koji su profesionalci. I ako i tu ima još prostora za sređenje baze i dobivanje [[Upadica Stazić: Vrijeme ministre.]] kvalitetnih podataka. Amateri, pitanje amatera, hobisti u poljoprivredi. Posebna paleta proizvoda i oni će kupovati po drukčijem načinu, ali ne profesionalna sredstva i neće se raditi sa sredstvima kao do sada. Hvala.
Na ovo izlaganje imamo prijavljene dvije replike. Prvo Stjepan Milinković.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa gospodine ministre, ja nisam primijetio toliko puno netočnosti. Možda ima netočnosti nekad u našim istupima i dozvoljeno je to. Naravno nema više onog instituta ispravka netočnog navoda, ali moguće ja i nisam toliko primijetio. Ne daj bože da bi bilo zlonamjernosti. Ove naše primjedbe su sve sa svrhom dobronamjernosti, sa željom da se ukaže na određene probleme. To vam želimo reći baš zato što ste vi danas ovdje, jer vi uporno želite reći kako je situacija na našim selima, u našoj poljoprivredi sjajna. Ja vam ponavljam ponovo ovdje selo je pred slomom, gotovo. Jednostavno je gotovo. Vidite svi ovi parametri, pokazatelji koji govore o proizvodnji mlijeka, mesa, sve je to naravno govori loše. Ali druga stvar kolega Đurović i ja želimo reći o tome da ljudi jednostavno nemaju i da ne mogu isfinancirati. Vi ste i danas u vašem istupu u aktualnom prijepodnevu govorili da će bit velika sredstva i glede ovih programa itd. Ali onda kako god bilo nekako se to pomiče. Sad će bit razmatrano pa će natječaj biti negdje u 9 mjesecu. Ja želim reći gospodine ministre ako će biti u 9 mjesecu bojim se da se onda ne sije, ne sije se onda ni kukuruz niti neke te kulture i da će to biti otegotna okolnost za naše poljoprivrednike. Hvala lijepo.
Na repliku odgovara ministar Jakovina.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa ja ću izgleda morati govoriti sporije ili glasnije i razgovjetnije. I danas u odgovoru na pitanje smo rekli da prvi dio potpore ide u idućih petnaestak dana u iznosu od milijardu i trideset milijuna, a u drugom dijelu odgovora bilo je riječi o sredstvima Fonda ruralnog razvoja koji ide na osnovu projekata. I mislim da sam vrlo jasno objasnio da cijela zakonska regulativa je usvojena tek 16.12.2013. godine nakon tri godine rada na zajedničkom, na reformskom paketu, novom reformskom paketu zajedničke poljoprivredne politike za četrnaesta, dvadeseta. Još ću vam jednom ponoviti. Program ruralnog razvoja Republike Hrvatske i moje ministarstvo šalje prvo od svih država članica prema Komisiji ovaj tjedan. Kada govorimo o ispravku netočnosti ja sam odmah napravio … [[Govornik se ne razumije.]] nisam rekao da su zlonamjerne, ali jedna je obaveza naša koja nam je usuglasiti ili uskladiti naše zakonodavstvo sa uredbama koje smo citirali, a druga je stvar da smo birali u tim mjerama i kad smo čak govorili o visini kaznenih odredbi mogu vam reći po svim ovim stvarima koje ste naveli da smo u trećinu cijene u odnosu na kazne koje su u Republici Sloveniji. Znači, vodili smo izuzetno računa i o socijalnoj osjetljivosti i stanju teškom na hrvatskom selu tako da smo i cijene edukacije stavili niže nego što su uobičajene u drugim zemljama EU, a pogotovo i u ovome kaznenom dijelu, pogotovo u prijelaznom periodu. Ali neke stvari se moraju napraviti, moramo na neki način dodatno educirati i omogućiti našim poljoprivrednim proizvođačima da bi opet i s ciljem pojeftinjenja svoje proizvodnje koristili i zaštitna sredstva, odnosno pesticide u pravim koncentracijama, u pravim količinama sa pravim izborima i tako manje novaca trošili i bacali nepotrebno u proizvodnju. Zahvaljujem.
Druga replika Dražen Đurović.
Evo hvala. Dakle, što se tiče cijene održavanja tih edukacija dosadašnja praksa ovih tečajeva koji su se održavali, osnovnog programa izobrazbe 3000 kuna pokazala je da su svi koji su do sad držali te tečajeve držali maksimalno dopuštene cijene. To otprilike možete i vidjeti na web stranicama onih koji oglašavaju tečajeve danas koji ih provode za profesionalne korisnike, odnosno za ove koji su do sad imali tečajeve da su svi imali oglašene maksimalne cijene. Ja sam ih pogledao nekoliko onih koji oglašavaju tečajeve. Jer šta je to kod nas? Kod nas je naravno kao i sa cijenom benzina kad je država proglasila maksimalnu cijenu odmah je to bila cijena koju su svi držali. Nije nitko išao ispod maksimalno dopuštene, pa je išao na pola recimo te cijene. Tako je to i sa ovim. Dakle, ovo maksimalno dopušteno bit će zapravo cijena i neće biti nikakve konkurencije. U Požegi gdje ja živim s obzirom da su kriterij za predavače za ovaj broj modula vrlo složeni, u Požegi di ja živim priprema se samo jedno veleučilište i ono će nositi edukaciju i tako će biti u većini sredina i tu nikakve posebno konkurencije neće biti, nikakvog snižavanja cijena neće biti, a što se tiče broja OPG-a da, mi imamo 90 i nešto, 98000 korisnika državnog poticaja, da to ne znači da iz jednog OPG-a ili iz jedne tvrtke neće biti pet ili deset profesionalnih korisnika koji će se educirati. Ne mora, zašto bi bio jedan. Zar samo jedan treba znati nešto o primjeni pesticida u jednom OPG-u, u jednom obrtu ili jednoj tvrtki ili ih možda treba znati svi koji se s time bave ako ih želimo sve educirati.
Odgovorit će ministar Jakovina.
Pa intencija u zakonu se vidi, odnosno obaveza OPG-a da imaju minimalno jednog koji će biti obučen, koji će imati certifikat i koji će zapravo voditi cijeli sustav zaštite na tom OPG-u. Ukoliko je OPG toliko velik i ima veći broj zaposlenika vjerojatno je onda u interesu vlasnika da obuči što više ljudi da mu kvalitetno radi sa zaštitnim sredstvima, s pesticidima, radi što manje troškova i ima bolje i kvalitetno pripremljene strojeve i ima manje gubitke. Minimalno jedan ako govorimo. Malo je kontradiktorno ovo kolega što velite, sad velite učilište. Mi nismo imenovali da bi bila, propisali maksimalnu moguću cijenu i onda imenovali jednu instituciju koja to radi. Onda bi to bio monopol. Na ovaj način budite sigurni da ćete u Požegi imati konkurenciju u savjetodavnoj službi. Ja to znam. Evo, vaše je veleučilište ali sigurno će biti i savjetodavna služba koja će ponuditi tu usluge i siguran sam da neće biti jednake cijene. Pa ćemo vidjeti onda da li će tržište odrediti da i ta usluga edukacije bude niža. Ja sam siguran da da. Hvala.
Nastavljamo sa raspravom po klubovima. U ime kluba HNS-a govorit će poštovani kolega Ivica Mandić.
Gospodine potpredsjedniče, uvaženi gospodine ministre sa suradnikom, kolegice i kolege. Da danas raspravljamo o nekoj političkoj temi ja bih dozvolio ovakva slobodna i proizvoljna tumačenja i gledanja na ove probleme. Ono što u ovom Saboru je sigurno dozvoljeno da svaki i zastupnik ima pravo reći u ime svog kluba, u ime svoje, svoje razmišljanje. Ovdje radimo, donosimo jedan zakon koji je od velike važnosti za RH, za njene građane, za poljoprivrednu proizvodnju i za okoliš. I nijednog trenutka ne doživljavam ovaj zakon da nas je na ovo prisilila EU. I smatram kao osoba koja je ove struke da je bilo dosadašnje stanje u RH nedozvoljeno načini na koji smo koristili herbicide, pesticide i insekticide. To su sve otrovi vrlo visokog stupnja i u ne tako davnoj prošlosti od obiteljskih gospodarstava, poljoprivrednih proizvođača nismo imali nerijetko trovanja i intoksikacije do trovanja djece koja su došla nekontrolirano do pojedinog preparata koji su opasni za ljudsko zdravlje. Ja prije svega kao zastupnik i kao član i ispred kluba HNS-a gledam na ovaj zakon koji je kompleksan i koji na kvalitetan način uređuje kompletan sustav upotrebe zaštite, korištenja, distribucije, kontrole i da je u tome svemu prisutna javnost. I zato ovakav način i pozdravljam. Ono što bih rekao na početku da sa zadovoljstvom prihvaćam i ime ovog zakona, to je Zakon o održivoj upotrebi pesticida. Jer intenzivnu poljoprivrednu proizvodnju više se ne može zamisliti da ona bude konkurentna, da bude kvalitetna bez upotrebe pesticida, herbicida i insekticida jer nove selekcije i biljnih vrsta su navikle na ovakvu zaštitu jer su previše osjetljive i zato smatram da je ovaj naziv o održivoj upotrebi da je on najmanje štetan. Kad bi ovdje otvorili temu da li su pesticidi štetni isto kao i tema kad bi otvorili o lijekovima da li su lijekovi štetni. Nema univerzalnog lijeka koji nije štetan i nema univerzalnog herbicida ili pesticida koji nije štetan. Ali ovdje kao društvo moramo voditi računa da ta štetnost bude što manja po pitanju ljudskog zdravlja, po pitanju zdravlja životinja, po pitanju utjecaja na okoliš. Stupanjem i donošenjem ovog zakona prestaju važiti zakoni o sredstvima za zaštitu bilja, NN 70/2005. godine i 25/2009. i 80/2013. godine. Razlog zašto donosimo potpuno novi zakon jer je veliki broj članaka, više od 70% članaka je ukinuto, a zakon nije sadržavao sve potrebne odredbe za uspostavu sustava održive uporabe pesticida. Predloženim zakonom o održivoj uporabi pesticida u potpunosti se uređuje sustav održive uporabe pesticida i uklanja postojeća manjkavost. Ovim novim zakonom jasno se reguliraju odnosi i odgovornosti u prometu i uporabi pesticida. Ono što nije bilo dobro dosada to smatram da je dobro i ono što je svakako dobro da je najbolja preventiva kod uporabe pesticida sigurno dobro educirani proizvođač. Ovdje smo već više puta čuli kvalifikacijsku strukturu obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava koja je više nego porazna i to je jedan od razloga nekonkurentnosti. Ako gledamo starosnu strukturu obiteljskih gospodarstava u RH tada vidimo da obiteljska gospodarstva ispod 40 godina da ih je svega negdje oko 8% u RH. To je odnos starosti u odnosu sa EU također vrlo loše. Ono što bih rekao da RH i Ministarstvo poljoprivrede i naša obiteljska gospodarstva nisu dočekala nespremno ovu novu regulativu i ovaj novi zakon da od 2010. godine obiteljska gospodarstva su educirana i kroz vodič dobre prakse u kojem su se obiteljska gospodarstva educirala o načinu korištenja pesticida, o načinu čuvanja i uklanjanja ambalaže. Ono što je važno kod ovog zakona da veliku odgovornost imaju obiteljska poljoprivredna gospodarstva i savjetodavna služba na terenu koji trebaju u jednom kratkom vremenu doći na kvalitetnu razinu educiranosti kod upotrebe pesticida. Iako je EU u svom pravnom okviru vrlo stroga i vrlo temeljita u provođenju i i kontroli pesticida ustanovilo se da ta kontrola nije dovoljna, da se u hrani, tlu, vodi okolišu da su pronađeni ostaci pesticida iznad maksimalnih razina što kažem nije dobro jer u biti ti pesticidi ponovo dolaze do ljudi, do životinje na takav način, sami sebe i trujemo na jedan način. Iz tih razloga EU 2002.godine na razini EU usvojena je tematska strategija o održivoj uporabi pesticida koja uspostavlja niz mjera za postizanje općega cilja, smanjenje rizika za okoliš, zdravlje, ljudi i životinja. Starim zakonima pesticidi u RH bili su dostupni svakoj osobi neovisno o njegovoj stručnoj spremi, o njegovom znanju i o njegovim godinama. Bilo je bitno da imaš novac i možeš kupiti proizvod kakav hoćeš. Ovdje se otvara mogućnost da nepoznata osoba može takav jedan otrov pogotovo ovi otrovi, pesticidi koji oznaku nose t plus i tako staviš u riječno korito, napravio si ekocid, uništio si okoliš, uništio si sve. Pa tko je za to odgovoran? Pa između ostalog i onaj koji je to prodao. Sa načinom uspostave sustava kontroliranja to je fitosanitarni informacijski sustav, Ministarstvo će u svakom trenutku znati tko je kupio koji preparat i to može biti trag kod pronalazaka i onečišćivača i koji ugrozuju okoliš i pitanje vode. Ono što je također bitno da je programom izobrazbe bio obuhvaćen do sada samo jedan dio savjetnika u maloprodaji a sada se ta izobrazba prenosi i do onih samih korisnika. Ono što novi zakon uvodi, točno se uvode uvjeti, načini, distribucije i prodaje pesticida, redoviti pregled strojeva za primjenu pesticida, to je regulirano člankom tri, zatim elektronička evidencija, fitosanitarni informacijski sustav. Utvrđene su također i stručne institucije sa stručnim zadaća provedbe ovog zakona. Također ovaj zakon što dosadašnji zakoni nisu regulirali, donosi se sa posebnim postupkom uporabe i primjena pesticida tretiranjem iz zraka. Ovdje imamo mogućnost pogotovo mi koji dolazimo iz Osječko-baranjske županije gdje u vremenu kišnih godina imamo najezdu komaraca do sada to su bile specijalne procedure i gotovo nemoguće korištenje avijacije u tretiranju i zaštiti građana od komaraca a ovdje upravnim aktom ministarstvo i ministar moći će izdati nalog kod posebnih velikih najezda komaraca da se i izvrši i javi tretiranje. To smatram da je dobro ali ovdje se vodi računa sigurno s obzirom na stručno povjerenstvo za pesticide, da se vodi računa o onim pesticidima kod kojih je karenca što manja. Ono što je također bitno da Ministarstvo poljoprivrede prikuplja podatke i praćenja rizika te provedbu nacionalnog akcijskog plana za postizanje u državi uporabe pesticida. Upravni nadzor nad provedbom ovog zakona vrši Ministarstvo poljoprivrede a inspekcijski nalaz vrši Poljoprivredna inspekcija koja je pri Ministarstvu poljoprivrede. Cilj ovoga zakona je postizanje i održive uporabe pesticida, smanjenje rizika i negativnih učinaka od uporabe pesticida na način koji osigurava visoku razinu zaštite i zdravlja ljudi, životinja te zaštitu okoliša i očuvanje biološke raznolikosti uvođenjem obaveze primjene temeljenih načela integrirane zaštite bilja za suzbijanje štetnih organizama. Također i neokemijske mjere zaštite bilja radi postizanja održive i konkurentne poljoprivredne proizvodnje. Ono što je također bitno u ovom zakonu da će Ministarstvo promovirati sve mjere zaštite bilja sa smanjenom upotrebom pesticida. Promocija prihvatljivih pesticida koji su najmanje toksični. Ono što je bino u ovom zakonu da će svako obiteljsko gospodarstvo, svaki korisnik imati preporuke i informacije o izvještajno prognoznim poslovima i javno su dostupne korisnicima pesticida na regionalnoj razini, na internetskim stranicama savjetodavne službe i Hrvatskog centra za poljoprivredu i hranu tako da obiteljsko gospodarstvo u svakom trenutku moć će dobit informaciju o kojim pesticidima, insekticidima, herbicidima i koji su najbolji za upotrebu. Hrvatska narodna stranka će prihvatiti za zadovoljstvom ovaj zakon i ove mjere koje donosi ovaj zakon će popraviti kvalitetu i uvest će više reda. Ono što bih rekao na kraju da je ovaj projekat koje ministar poljoprivrede gospodin Jakovina obavio u dogovoru sa županijama po pitanju transfera znanja i da se pitanje edukacije prenese prema Europskim fondovima, mislim da je to dobar projekat i na takav način bi naša obiteljska gospodarstva mogla dobiti i bolju i konkurentniju cijenu. Kod ovoga svega bih na kraju rekao da ovdje moramo voditi brigu o zaštiti okoliša, zaštiti, zdravlju ljudi i životinja i na takav način ako budemo provodili ovaj zakon mislim da ćemo biti svi zadovoljni. Normalno u tržišnoj ekonomiji nitko ne može reći koja će biti cijena. Ja vjerujem da će biti ona cijena koja bude najpovoljnija a u ovom zakonu točno je definirano one institucije u hrvatskom društvu koje mogu vršiti izobrazbu kontrolora, to su poljoprivredni fakulteti u Zagrebu, Osijeku, Institut i ostali. Hrvatska narodna stranka će prihvatiti ovaj prijedlog zakona.
Zahvaljujem. Imamo prijavljenu repliku Stjepana Milinkovića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Mandić, primijetio sam vaš navod gdje ste rekli da vi ne bi dozvolili da ne dozvoljavate ovakav način rasprave. Ovdje u ovom Visokom domu niste niti vi niti ja za to određeni da dozvoljavamo, nama dozvoljava Poslovnik, dakle da komentiramo nekad manje, nekad više uspješno određene stvari pa i vaša sama rasprava kad govorite i uspoređujete herbicide i lijekove kao štetne. Ja vam želim reći, herbicidi su štetni vama za zdravlje, a lijekovi su korisni, imaju određene nuspojave koje naravno čuli ste u onim reklamama treba prijaviti ili liječniku ili ljekarniku. Dakle, to su te stvari. Edukaciju u svakom slučaju pozdravljamo, rekli smo to, ali upozoravamo na okolnosti gdje naši poljoprivrednici su u teškim okolnostima i mi se snalazimo. Ja sam ponosan da u svojoj jedinici lokalne samouprave svaku takvu namjeru podržavamo, sufinanciramo i educiramo i osposobljavamo, naravno u suradnji i sa fakultetima. Ali što ste govorili glede dobne strukture naših poljoprivrednika, točno je to nažalost. Ali je bilo posljednjih godina itekako broj mladih ljudi, itekako veliki broj branitelja koji su se odlučili na poljoprivrednu proizvodnju, ali nažalost u ovim okolnostima što im se dogodilo ove dvije godine su slomljeni i brojni su propali. Tu je problem, imali smo itekako potencijala da razvijamo tu proizvodnju, da tu strukturu promijenimo, ali sada smo tu gdje jesmo, evo. Hvala lijepo.
Na repliku odgovara Ivica Mandić.
Evo, hvala lijepo. Pa interesantno je to kad kolega Milinković kaže da su lijekovi su štetni, a pesticidi su otrovi. Je, pitanje je samo doze. Vi ako imate, ako popijete bilo koji lijek… … [[Upadica se ne čuje.]] pa vi ste [[Upadica Stazić: Dobro, dobro.]] niste imali istu formulaciju za lijekove i za pesticide. Ukoliko nije doza kvalitetna i najbolji lijek je štetan i najbolji pesticid je otrov. Vi ste govorili ovdje su štetni, a pesticidi su otrovi. Ono što bih rekao po pitanju obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava, možemo reći da možemo biti zadovoljni sa tradicijom i sa kulturom obiteljskih gospodarstava i da su oni nešto donijeli. Ali je obaveza sviju nas, cijelog društva da tražimo da ti ljudi koji imaju ljubav prema tom svom poslu, da im damo alate da budu kvalitetniji i bolji jer imamo dobre temelje. Oni imaju ljubav i prema zemlji i prema životu i prema svemu i na tome nadogradimo ovaj sustav.
Sad imamo prijavljenu i pojedinačnu raspravu Mirele Holy.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Pa na samom početku ove rasprave htjela bih vas sve podsjetiti da je moderni pokret zaštite okoliša započeo sa knjigom Silence Spring, odnosno Tiho proljeće američke znanstvenice i aktivistice Rachel Carson koja je objavljena 1962. godine. Ova je knjiga dovela do zabrane DDT-a, nažalost nakon što je Rachel Carson umrla, te uspostave američke agencije za zaštitu okoliša. Danas 52 godine nakon objave ove knjige još uvijek trujemo okoliš sa prekomjernim količinama, izuzetno štetnih agrokemikalija i zbog toga se nadam da će ovaj zakon doista zaživjeti u praksi i tako pokazati da Albert Einstein ipak nije bio u pravu kada je rekao "samo su svemir i ljudska glupost bezgranični, za svemir nisam siguran". Dakle, pozdravljam ovaj prijedlog zakona, odnosno odluku da se donošenjem ovog zakona kojem je cilj ispraviti manjkavosti važećeg Zakona o zaštiti bilja i kojim se nastoji usklađivanje s europskim direktivama dodatno povećati sigurnost i zaštita biljaka, ljudi i životinja. S ovim zakonom nalazimo se negdje na sredini posla ili na sredini puta između konvencionalne upotrebe sredstava za zaštitu bilja, odnosno pesticida i puno strože primjene koja bi na ekološkoj bazi dovela jednog dana, nadajmo se što prije do potpunog isključenja upotrebe kemijskih sredstava u poljoprivredi. Smatram da ovaj prijedlog uglavnom pokriva područja koja se moraju uzeti u obzir prilikom razmišljanja o održivoj uporabi pesticida, a pomnim proučavanjem informacija koje su uputile zainteresirane javnosti, drago mi je što su neka konkretna mišljenja i prijedlozi i bili uzeti u obzir, odnosno prihvaćeni su. Izobrazbe ili edukacija koja je potrebna rukovoditeljima pesticida je svakako jedna od glavnih novosti koja je naravno prijeko potrebna kao i posebna kontrola svih rukovoditelja pesticidima, tako da u Hrvatskoj više nećemo dopustiti da se otrovna sredstva za zaštitu bilja mogu koristiti, odnosno može doći do njih bez potrebnih certifikata, dozvola, iskaznica, odnosno samo uz predočenje novca i davanje novca. No u zakon kao i u Pravilnik o edukaciji svakako je potrebno unijeti i odredbu koja se odnosi na edukaciju šire javnosti, u čijoj će se blizini koristiti pesticidi. Osim konstantnog naglašavanja kako će se pesticidi primjenjivati na način koji će najmanje ugroziti zaštitu i zdravlje ljudi i životinje, nigdje nije spomenuto niti razrađena kakva su prava stanovnika u čijoj se blizini koriste pesticidi, kao ni procedure u slučaju posljedica njihovog štetnog utjecaja na njihovo zdravlje. Također, postojale su polemike oko toga smije li se pesticid primjenjivati iz zraka. Pohvaljujem njegovu zabranu iako smatram da bi stavak 2. u članku 16. koji uređuje ovu primjenu, trebao biti definiraniji. Pravilnikom će se odrediti posebni slučajevi u kojima primjena iz zraka može biti dopuštena, no u zakonu bi trebala stajati svrha zbog koje bi eventualna takva primjena mogla biti dozvoljena. U članku 26. koji se odnosi na naknade i na troškove, osim u pravilniku koji će se naknadno donijeti trebalo je utvrditi barem okviran iznos troškova za izobrazbu, kontrolu strojeva i njihov pregled pogotovo iz razloga što te troškove snose pravne i fizičke osobe odnosno potencijalni rukovoditelji pesticidima. To bi posebno koristilo onima koji dopuštanje za tretiranje pesticida imaju te se moraju odlučiti hoće li pohađati izobrazbu ili će pohađati izobrazbu ili će se samostalno pripremiti za ispit čije je polaganje uvjet kako bi nastavili s poslom, a s obzirom na financijsko stanje u državi o svakom se trošku prije svega treba informirati. Generalno ponavljam kako su područja potrebna za postupak potrebe integrirane zaštite bilja postojeća iako su ta područja u ovom zakonu slabije dorađena i previše općenita. Smatram kako bi bilo za jednostavnije informiranje i bolju organizaciju samog posla kada bi većina relevantnih stvari bila na jednom mjestu te kada bi svi članci u ovom prijedlogu zakona bili uređeni kao primjerice članak 7.koji se odnosi na iskaznice. Mjere, alternativni postupci ili tehnike zaštite bilja kako bi se smanjila ovisnost o pesticidima trebaju biti navedeni u zakonu. Ovako imamo još uvijek prilično nejasan odmak u razlikovanju između tradicionalne primjene kemijskih tvari u pesticidima. Integrirana zaštita bilja dobar je početak na putu prema integriranoj proizvodnji u poljoprivredi koja je obaveza svih zemalja članica EU, ali ne uključuje nužno i direktan upis u integrirani sustav proizvodnje. Moram priznati da me iznenadilo kada sam u tablici savjetovanja sa zainteresiranom javnošću pročitala da je Ministarstvo poljoprivrede odbilo primjedbu ili prijedlog Agronomskog fakulteta u Zagrebu koje im je predloženo da se u zakonu točno definira pojam pesticid. Naime u članku 3.koji daje obrazloženje pojmova i termina koji se koriste u zakonu ne daje se konkretna definicija pesticida čije je održivo korištenje predmet ovog zakona već se suhoparno i birokratski odredba poziva na navode uredbe EU parlamenta koje termine pesticida i biocida definiraju. Sam zakon se većim dijelom bavi nužnošću bolje educiranosti i informiranosti korisnika o korištenju pesticida pa smatram da bi logika stvari nalagala da ministarstvo ne komplicira pozivanjem na odredbe uredbe već da jednostavno prepiše definiciju iz uredbe u sami tekst zakona. Nisam baš sigurna da svi koji čitaju ovaj zakon pa ni oni kojima je ovaj zakon prvenstveno namijenjen znaju što su pesticidi i koje sve agrokemikalije spadaju u pesticide i ne smatram da bi trebalo biti toliko teško nabrojati da u pesticide ubrajaju između ostalih algecidi odnosno sredstva za suzbijanje algi, avicidi sredstva za zaštitu od ptica, akaricidi sredstva za suzbijanje štetnih grinja, arboricidi sredstva za suzbijanje rasta luga, baktericidi sredstva za suzbijanje bakterija, fungicidi oni koji suzbijaju gljive, herbicidi sredstva za suzbijanje korova, insekticidi sredstva za suzbijanje štetnih kukaca, moluskicidi sredstva za suzbijanje puževa, nematocidi sredstva za suzbijanje štetnih oblića, rodenticidi sredstva za suzbijanje štetnih glodavaca i virucidi sredstva za suzbijanje virusa. Slabošću ovog prijedloga zakona smatram iznimno veliki broj podzakonskih propisa, mahom pravilnika. Ukoliko sam ih dobro izbrojala njih čak 18 odnosno 18 propisa koje Vlada mahom Ministarstvo poljoprivrede dužno donijeti u roku od godine dana od dana stupanja na snagu ovog zakona. Poznato je naime kojom se brzinom i s kakvom učinkovitošću u Hrvatskoj donose uredbe i pravilnici, naputci i slično. S obzirom na iznimno veliki broj ovih podzakonskih propisa sumnjam da će svi ovi propisi biti donijeti u roku. Smatram i kako je zakonom trebalo propisati u dijelu koje se odnosi na informiranje javnosti te inspekcijski nadzor, sadržaj deklaracije, etiketa na pesticidima s točnim podacima o načinima korištenja te upozorenjima te kažnjavanje onih koji stavljaju netočne, nedovoljno precizne ili nedostatne informacije na deklaracije. U članku 27.koji se odnosi na troškove navodi se da se troškovi provedbe programa postregistracijske kontrole sredstava za zaštitu bilja iz članka 68.predmetne uredbe financiraju iz državnog proračuna. ali bilo bi dobro kada bi predlagatelj u tekstu zakona definirao što to točno znači postregistracijska kontrola pesticida. Bez ikakve sumnje edukacija i kvalitetno informiranje korisnika ali i šire javnosti o održivom korištenju pesticida je ključna u smislu zaštite zdravlja ljudi i životinja te okoliša. Teško je vjerovati da bi poljoprivrednici mogli prekomjerno koristiti ove izuzetno opasne kemikalije, koje su i skupe ali nažalost dobivam dosta informacija s terena to se nažalost jako često čini. S pesticidima se iako su skupi ne štedi, a nerijetko ih se upotrebljava i suprotno uputstvima pa se tako koriste prije kiše, budu sprani pa se ponovno bacaju na poljoprivredne površine. Rezultati su obolijevanje od zloćudnih bolesti korisnika pesticida, prekomjerne količina pesticida u proizvedenoj hrani, mutagene promjene na sljedećim generacijama, isušivanje zemljišta i kontaminacija nadzemnih i podzemnih voda. U tom smislu kontrola provedbe ovog zakona biti će ključna i nadam se da će Poljoprivredna inspekcija biti dorasla ovome zadatku.
Repliku na ovo izlaganje prijavio je Branko Vukšić.
Uvažena kolegice Holy izrekli ste jednu rečenicu, da se nadate skorom isključivanju kemijskih sredstava u poljoprivredi. Međutim vrlo teško će se to postići zbog toga što je ta industrija koja proizvodi toliko moćna da je ovo što biste vi htjeli ili što bi ja htio i mnogi drugi zapravo čista utopija. Interes je puno jači od zdravlja ljudi to znate i na mnogim drugim primjerima. U Zagrebu postoje dućani sa zdravom hranom sa zdravim poljoprivrednim proizvodima. U tim dućanima se ta hrana jako dobro prodaje. U blizini gdje stanujem postoji jedan takav dućan u kojem se proda do popodneva sva roba. Zato da bismo postali zemlja koja proizvodi tu hranu ovaj zakon treba biti još rigorozniji, još veće kazne i zemlja se treba suprotstaviti mnogim i uredbama EU, ali vjerojatno se to neće. Bila je neka statistika mi uvijek dižemo ruku za kao i ovdje u Saboru kada je europski zakon onda svi moramo dići ruku za pa sam rekao u svom klubu da ja više ne dižem ruku za jer smo dio EU, pa onda najbolje da svi skupa se dogovorimo da ćemo za sve biti za. Zdravlje ljudi je na prvom mjestu i mi možemo biti konkurentna zemlja a naročito zato što je 20 godina zapušteno, imamo pola zapuštene zemlje u Hrvatskoj koja nije ugrožena pesticidima, ali to treba biti opredjeljenje Vlade. To treba biti čvrsta politika, to se treba donijeti strategiju što Hrvatska želi u poljoprivredi. Nažalost mi toga nemamo. I nadam se da će neki razum prevladati, ali kažem, interes ljudi koji imaju puno novaca i puno moći daleko veći od naših želja.
Na repliku odgovara Mirela Holy.
Pa ja sam ludo optimistična pa vjerujem da se sve može ako se hoće, ali da prvo treba htjeti. I činjenica je da je uvijek početak svega volja, politička volja, osobna volja, nečija volja da se nešto pokrene i da se nešto promijeni. Vi ste spomenuli u svojoj replici ove dućane zdrave hrane. Nažalost, većina tih dućana zdrave hrane nudi proizvode koji nisu proizvedeni u Hrvatskoj nego se dovoze se u Hrvatsku iz Japana, iz jako udaljenih država svijeta s čime se onaj pozitivan učinak na okoliš kada se uračunaju svi troškovi transporta ustvari anuliraju. I jako je tužno ustvari da Hrvatska ima svega nekakvih 2% udjela eko poljoprivrede u ukupnoj poljoprivrednoj proizvodnji s obzirom na činjenicu da Hrvatska doista ima jako velike prednosti da nešto napravi u ovom području. Spomenuli ste nužnost donošenja strategije razvoja poljoprivrede, slažem se. I smatram da jedan izuzetno važan dio te strategije razvoja poljoprivrede mora biti integrirana poljoprivreda i mora biti održiva poljoprivreda, mora biti ekološka i organska poljoprivreda. Hrvatska ima potencijale, ima dosta tako da kažem zapuštenih poljoprivrednih površina koje se mogu privesti u funkciju upravo za ove namjene. Ali da bi se tako nešto napravilo osim od strategije potrebno je donesti i kartu poljoprivrede Hrvatske gdje će se znači ovaj pristup neplanirani početi planirati jer ne možemo imati razvijenu poljoprivredu sa ovakvim neplanskim pristupom. Moramo znati točno koje kulture na kojim lokacijama želimo proizvoditi i moramo donesti još određene druge mjere a to je da ćemo kroz tu provedbu politike [[Upadica: Vrijeme.]] Reći oni onim korisnicima koji zakupljuju određene površine da moraju obrađivati to upravo na integrirani način ili na održiv ili još ekološki ili organski način.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu o ovom zakonskom prijedlogu. Glasati ćemo kada se za to stvore uvjeti.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o održivoj uporabi pesticida, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 567. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim ministra Tihomira Jakovinu da se izjasni o amandmanima. Amandman 1. na članak 13.
Amandman se prihvaća.
Amandman 2. na članak 30.
Amandman se prihvaća.
Treći na članak 32. i 33.
Prihvaća se.
Četvrti na članak 34.
Prihvaća se.
Konstatiram da su postali sastavni dio teksta zakona. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje konačni tekst zakona. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Utvrđujem da je sa 101 glas za i 5 suzdržanih donesen Zakon o održivoj uporabi pesticida u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Sukladno dogovoru klubova sada ćemo provesti objedinjenu raspravu o zakonskim prijedlozima koji su u našem dnevnom redu svrstani od točke 3. do točke 20. uključujući i točku 20. 3. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o službenim kontrolama koje se provode sukladno propisima o hrani, hrani za životinje, o zdravlju i dobrobiti životinja, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 546; 4. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o provedbi Uredbi Europske unije o zaštiti životinja, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 569; 5. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o hrani, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 545; 6. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o morskom ribarstvu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 548; 7. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o slatkovodnom ribarstvu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 550; 8. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o vodama, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 553; 9. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o zaštićenim oznakama izvornosti, zaštićenim oznakama zemljopisnog podrijetla i zajamčeno tradicionalnim specijalitetima poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 568; 10. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o informiranju potrošača o hrani, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 566; 11. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 552; 12. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o gnojivima i poboljšivačima tla, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 549; 13. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o vinu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 551; 14. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o stočarstvu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 565; 15. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o zajedničkoj organizaciji tržišta poljoprivrednih proizvoda i posebnim mjerama i pravilima vezanim za tržište poljoprivrednih proizvoda, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 562; 16. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 834/2007 o ekološkoj proizvodnji i označavanju ekoloških proizvoda, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 561; 17. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o duhanu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 547; 18. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o posebnim uvjetima za stavljanje brašna na tržište, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 570; 19. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o šumskom reprodukcijskom materijalu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 564; 20. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o lovstvu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 563; To radimo zbog toga što je tematika potpuno ista nakon ukidanja Državnog inspektorata potrebno je učiniti izmjene u svim ovim zakonima. Predlagateljica svih ovih Zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedloge tih akata ste primili. A sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu o ovim zakonskim prijedlozima proveli su Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu. Izvješća ste primili na sjednici. Pitam želi li predstavnik predlagateljice dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Ministar poljoprivrede, gospodin Tihomir Jakovina. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, štovani kolegice i kolege zastupnici. Vlada Republike Hrvatske je na 117. sjednici održanoj 26. rujna 2013. godine donijela smjernice ekonomske i fiskalne politike za razdoblje 2014.-2016. Ujedno smo donijeli i mjere za smanjenje deficita. Jedna od predviđenih mjera je transformacija Državnog inspektorata. U cilju provedbe mjere transformacije Državnog inspektorata a sukladno odredbama Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstva i drugih središnjih tijela državne uprave "Narodne novine, br. 148/2013.", bilo je potrebito izmijeniti 18 zakona iz nadležnosti Ministarstva poljoprivrede. Na današnjem dnevnom redu Hrvatskog sabora dakle nalazi se svih 18 konačnih prijedloga. I zahvaljujem na mogućnosti da ih objedinimo i u uvodnom izlaganju ali i u raspravi. Pa i tim izmjenama se zapravo mijenja nadležnost za obavljanje poslova a koji su do sada bili u djelokrugu rada gospodarske inspekcije Državnog inspektorata. U najvećem broju izmjena odnosno ukupno 13 zakona inspekcije Ministarstva poljoprivrede preuzeti će dosadašnju nadležnost i inspekcijske poslove gospodarske inspekcije Državnog inspektorata a koji se odnose na inspekcijske nadzore u prometu, odnosno maloprodaji i to primarno u području kvalitete hrane i hrane za životinje, uređenje tržišta poljoprivrednih proizvoda, ekoloških proizvoda, vina i jakih alkoholnih pića te ribarstva. Radi se naime o izmjeni sljedećih zakona: Zakon o službenih kontrolama koje se provode sukladno propisima o hrani, hrani za životinje, o zdravlju i dobrobiti životinja. Nadalje, Zakon o hrani, Zakon o morskom ribarstvu, Zakon o slatkovodnom ribarstvu, Zakon o zaštićenim oznakama izvornosti, zaštićenim oznakama zemljopisnog podrijetla i zajamčeno tradicionalnim specijalitetima poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda. Nadalje, Zakon o informiranju potrošača o hrani, zatim Zakon o sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja, Zakon o gnojivima i poboljšivačima tla, Zakon o vinu, Zakon o stočarstvu, Zakon o zajedničkoj organizaciji tržišta poljoprivrednih proizvoda i posebnim mjerama i pravilima vezanim za tržište poljoprivrednih proizvoda. 12. je Zakon o provedbi Uredbe vijeća (EZ) BR. 834/2007 o ekološkoj proizvodnji i označavanju ekoloških proizvoda. I 13. zakon je Zakon o posebnim uvjetima za stavljanje brašna na tržište. Valja napomenuti da su prema dosadašnjoj nadležnosti inspekcije u poljoprivredi, znači poljoprivredna inspekcija, stočarska inspekcija, vinska inspekcija, odnosno vinarska inspekcija i inspekcija za kakvoću hrane, te ribarska inspekcija ovoga Ministarstva temeljem spomenutih zakona obavljalo inspekcijske poslove u prvom stupnju u području primarne poljoprivredne proizvodnje, proizvodnje i predaje hrane i hrane za životinje te ribarstvu, dok je Gospodarska inspekcija obavljala nadzore u maloprodaji odnosno na tržištu, što će reći da inspekcije zapravo nisu mogle utvrditi sljedivost od polja, farme, granice, do krajnjih potrošača, nego samo do maloprodaje. Preuzimanjem inspekcijskih poslova koje je do nedavno obavljala Gospodarska inspekcija Državnog inspektorata od strane inspekcije u poljoprivredi i Ribarske inspekcije, objedinit će se inspekcijski poslovi koji u naravi čine jednu cjelinu unutar Ministarstva poljoprivrede. Na taj način zasigurno će se povećati učinkovitost i djelotvornost obavljanja predmetnih nadzora i samim time pridonijeti racionalnijem korištenju proračunskih sredstava. Izmjene četiri zakona i to Zakona o provedbi Uredbe Europske unije o zaštiti životinja, Zakona o duhanu, Zakona o šumskom reprodukcijskom materijalu i Zakona o lovstvu, vršit će inspekcije Ministarstva financija koje će preuzet dosadašnju nadležnost i postat Gospodarska inspekcija Državnog inspektorata koje se odnose na inspekcijske nadzore na tržištu. Nadalje, izmjenama Zakona o vodama dosadašnju nadležnost i poslove Gospodarske inspekcije Državnog inspektorata preuzet će inspektori Ministarstva gospodarstva u području vezanom za cijene vodnih usluga, priključenje na komunalne vodne građevine i opće i tehničke uvjete i isporuke vodnih usluga. Zbog ukidanja Državnog inspektorata od 1. siječnja 2014. godine, a u cilju reguliranja provedbe inspekcijskih nadzora nad primjenom 18 zakona za koje je nadležno Ministarstvo poljoprivrede nužno je predmetne zakone donijeti po hitnom postupku. Naime, izbjegavanjem pojave pravnih praznina, osobito opravdan razlog za donošenje ovih zakona po hitnom postupku. Iz navedenih razloga potrebno je da se odredbama o stupanju na snagu ovog zakona osigura njegova brza primjena. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvo po klubovima. U ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista-Stranke rada govorit će kolega Branko Vukšić.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi ministre sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege. Prvi puta govorim o 18 zakona i neće biti jako dug. Ovo što se sad predlaže to smo već imali, znači prije Državnog inspektorata imali smo inspektore u ministarstvima. Upravo sada maloprije ministar Jakovina je rekao da će bit učinkovito, djelotvorno, jeftinije, bolje, gotovo idealno. Što reći o ovom prijedlogu? Idemo ono o praksi dosadašnjoj, kakva je dosadašnja praksa bila i je li Državni inspektorat opravdao svoju ulogu i je li obavljalo posao onako kako treba i je li ovo što sada radi ova Vlada ishitreno. Mi smo poznati po tome da robujemo formama, a ne sadržajima. Organiziramo, reorganiziramo, ukidamo, osnivamo, a ne pitamo se što je u svemu tome sadržaj, radimo li dobro. Svaki je sustav dobar, ma kako god na prvi pogled izgledao loše organiziran ako ga vode dobri ljudi, ako u njemu rade stručni ljudi, radišni i pošteni. Ako ste došli u bilo koju trgovinu, u mesnicu, cvjećaru, u bilo koji restoran i ako ste se žalili na uslugu i rekli ste da ćete pozvati inspekciju, konobari šefovi samo što nisu umrli od smijeha jer ta inspekcija će doći Bog te pitaj kad. Bilo kakvu, knjiga žalbi je knjiga žalosti o nepostupanju inspekcije. Neće inspektori kažnjavati nepravilnosti u velikim sistemima, recimo u nekom Todorićevom dućanu ne daj Bože da inspektor se usudi primolit nosom unutra. Kada smo u zgradi gdje živim tražili inspektora pomoć u Državnom inspektoratu, jedna gospođa je držala 17 mačaka, bile su i mačke ugrožene i ljudi, 6 mjeseci smo tražili inspektora, nakon 6 mjeseci je došao inspektor i neću reći u kakvom stanju i nismo ništa napravili, morali smo sami pobrinut se o tom problemu. Jedino tko nam je, Dumovec nam je pomogao oko toga. Inspektor nije bio u stanju, toliko je bio pod alkoholom da nije bio u stanju razgovarat. To su sve moja iskustva sa inspektorima, znači kada sam tražio u bilo kojoj uslužnoj djelatnosti inspektora nikad nisam mogao dobiti. Kada bismo radili po zakonima i kada bi inspektor radio svoj posao mogli bismo sve telekomunikacijske tvrtke zatvoriti jer ono što doživljavaju konzumenti, neću spominjat sad nijednu telekomunikacijsku mrežu, to je nešto prestrašno. Nikad nisam mogao dobiti nikakvog inspektora, nisam se mogao, uglavnom sam dobivao odgovore zovite za 7 dana, zovite sutra, nema nadležnih osoba, na mailove nitko ne odgovara. Znači je li trebalo učiniti ovo što danas Vlada čini, nisam siguran i ne znam odgovor na to. Ali ovo što sad imamo, nakon prvog je trebalo proraditi su inspekcije u ministarstvima. To je jedan kaos. Čitali ste vjerojatno u medijima kad su novinari zvali i pitali za inspektora u ministarstvima nadležnim za pojedine inspektorate. Rekli su im mi pojma o tome nemamo. Pazite, a 1.1. smo trebali početi funkcionirati kao pravna država u tom segmentu. Hoće li se što popraviti? Po ovome što je sada na djelu neće se ništa popraviti. Možda smo napravili veću zbrku nego što je bila prije u Državnom inspektoratu. Stočarska i poljoprivredna inspekcija pri Ministarstvu poljoprivrede rješavat će slučajeve u ovih 18 zakona, pa bih ja pitao ministra da on kaže na koji način, koji ljudi, kako to da nitko u Ministarstvu poljoprivrede ne zna da postoje te inspekcije. Kako to da ljudi lutaju od telefona do telefona. Imat ćemo vjerojatno raspravu sutra u onom drugom dijelu. To su onaj građevinski dio gdje je isto tako veliki kaos. I na koji način Ministarstvo poljoprivrede stvarno misli inspekcije učiniti učinkovitijim, djelotvornijim i jeftinijim. Koji će to? Jesu to neki Batmani, koji će to ljudi raditi i tko će to organizirati, tko će nadzirati, tko će za to odgovarati. Tko odgovara za kaos, za sadašnji kaos? Tko odgovara za činjenicu da kad nazovete ministarstva da vam u ministarstvu kažu mi ne znamo. A 1.1. ne da se trebalo znati, nego 1.1. se trebalo djelovati, pa onda vjerojatno ovo kao što je ministar, premijer rekao parafrazirat ću ga slučajni zakon i slučajna mjera koja se donosi. Jer način na koji se počelo provoditi to što se provodi, odnosno raspuštanje Državnog inspektorata i priključivanje inspektora pojedinih ministarstava sasvim sigurno ne obećava. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Imamo repliku kolege Borića, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Vukšić, vi ste se u svojoj raspravi rekli da je ovo kaos. Ovo je programirani kaos, na žalost jer nešto što je funkcioniralo kao jedna cjelina neovisna sada je pala pod kapu nekoliko ministarstava i nekoliko ministara. To je ono što je politika očito htjela postići, a onda idu priče o racionalizaciji, o uštedama, o borbi protiv deficita itd. itd. I desi se ono što se desilo početkom ove godine. Ja uopće ne mogu zamisliti jednog ministra recimo koji će, jednog inspektora recimo u Ministarstvu financija koji bi imao snage ući u hotel ovaj dolje sada na Korčuli o kojem je danas govorio premijer u Veloj Luci. Tko će tamo odgovarati? Tko će tamo otići da ga netko i pozove i da donese nalaz ministru financija. Pa on je drugi dan smijenjen ako napiše nešto što nije u redu. To do sada nije bilo moguće. Sjećamo se onog prvog ili ja mislim onog državnog inspektora za vrijeme HDZ-ove vlasti on je smijenjen jer je bespravno gradio, a bio je prvi čovjek Državnog inspektorata. Smijenjen! Tko će ovdje snositi odgovornost za greške državnih inspektora? Hoće li ministar koji mu je sada nadređeni gore? Kad oni pogriješe u svojim nalazima, u svojim inspektorskim akcijama. Tko će pogriješiti? Tko će odgovarati? Ministar? Hoće li on dati ostavku onda. Naravno da neće. Ovo je stavljanje inspektorata pod kapu politike, a nemamo analize zašto je to napravljeno i što to nije funkcioniralo u ovakvom sustavu. Jednostavno čista politika.
Odgovor na repliku Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Borić da, izgubila se ona samostalnost, nedodirljivost ako je bilo nedodirljivosti. Ja sam govorio o iskustvima za vrijeme Državnog inspektorata koji nije funkcionirao, ali ovaj argument koji ste vi iznijeli sasvim sigurno da je jedan od jačih argumenata zbog toga što se slažem tko će se moći suprotstaviti recimo Linićevom pomoćniku. Tko će se usuditi? Zapravo to je ono a priori će ljudi reći ne idemo kod njih, jer ćemo biti kažnjeni jer će gospodin Linić biti ljut na nas, a svaki od ministara ima nekog svog prijatelja kojem će pogodovati. Prema tome, ova vlast nije imuna na nepotizam. Ova vlast vidjeli smo nije imuna na nepravilnosti. Prema tome, ovo što se sada radi osim što je kao, ja ne znam da li je programirani ili neprogramirani kaos, kaos jest. Ne daje nadu da će biti bolje nego što je bilo prije bolje. Da se 1.1. počelo raditi i da se 1.1. znalo što se želi i da smo vidjeli već rezultate u ovih dvadesetak dana tada bismo rekli počelo se raditi, nešto se mijenja. Međutim, ne mijenja se ništa. Hoće li se, opet ćemo trebati dvije godine ćemo biti pokusni kunići i na kraju će se reći oprostite krivo smo napravili. Zapravo neće se ni to reći, jer neće imati prilike.
Za riječ se javio ministar poljoprivrede Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Opet sam imao naum zapravo objediniti priču kao završnu, ali da ne bi u replikama otišli opet u krivom smjeru onda sam iskoristio mogućnost da se sad javim i da pokušam dodatno objasniti cijelu situaciju odnosno zamolit vas kad govorite. Danas imamo ovih 18 zakona i govorite molim vas o mom ministarstvu i o mojim inspekcijama jer ovo za financije i za ostalo nisam dovoljno meritoran da govorim u ime drugih ministara. Ali ako govorimo o ovome štovani kolega Vukšić čini mi se u vašoj raspravi ispred kluba da ste naveli kakav je način bio i kolika kvaliteta rada državnih inspektora u Državnom inspektoratu dosada. Ako na najbanalnije stvari, pozive ste 6 mjeseci čekali onda rade li sa nekim tko je došao u alkoholiziranom i sličnom stanju. U ovoj reformi, u preuzimanju dijela inspektora gospodarske inspekcije u Ministarstvu poljoprivrede govorimo o 40 djelatnika koji su došli u naš sustav. Naš sustav je u kompletnosti pripremljen. Inspekcije koje sam vam naveo su radile i dosada i u Ministarstvu poljoprivrede nije bio problem sa blokadom i načinom i nefunkcioniranjem. To što piše u dnevnom tisku da su zvali ja bih volio da mi se argumentira. U dnevnom tisku sam pročitao i to ne u 24 sata ili nekim novinama koje nemaju ili čak u poslovnim da nam je Bruxelles 4 puta odbio program ruralnog razvoja i da nećemo povući 332 milijuna eura i onda je cijela medijska hajka krenula na osnovu toga bez obzira na sve obavijesti, bez obzira na priopćenja, bez obzira na demantije koje smo poslali iz Ministarstva poljoprivrede. U Ministarstvu poljoprivrede na web stranicama je bilo označeno, kolege inspektori su radili svoj posao, osobe koje su bile kontakt za davanje potencijalnim korisnicima informacije su bili na svojim radnim mjestima i davali informacije. Kod nas nije bilo problem čak i amandmane koje ćemo imati sutra na Vladi i koje moramo predložiti moramo zbog toga što smo zapravo i svih 18 zakona na vrijeme poslali u proceduru i Vlade i ovdje i očekivali i pripremili se za primjenu zakona od 1.01.2014. godine. Kad govorite o samostalnosti u radu svi inspektori su sukladno zakonu u samostalnom radu i odgovorni za provođenje zakona i zakonske inspekcije. Ukoliko su bile kakve primjedbe na njihov rad onda postoji Povjerenstvo za žalbe. To ne rješava ministar. Ministar mora biti samo siguran da se provodi zakon i da cijeli sustav funkcionira onako kako treba. 40 inspektora koji su došli kod nas nisu posebno tijelo, ne rade neke posebne poslove, samo omogućavaju da cijeli sustav radi kako treba. Jer pazite, dosada nabrojali smo inspekcije koje smo imali, kontrolirali su primarnu proizvodnju, kontrolirali su farmu, kontrolirali su polje, kontrolirali su onaj dio proizvodnje ako govorimo o stočarskoj … [[Govornik se ne razumije.]] do klaonice. Mi nismo bili u situaciji dosada, to su radili inspektori Državnog inspektorata kontrolirali su maloprodaje. Često sam ja ovdje prozivan i od vas da mi ne radimo dovoljno kontrola na policama trgovačkih lanaca, na maloprodajnim mjestima, a to nismo mogli raditi jer sustav nije bio inspekcijskih kontrola zaokružen. Sad ga imamo i bit ćemo zato djelotvorniji. Nije bajna situacija i nisam rekao da je sve fantastično i divno ali popravljamo sustav da bude djelotvorniji i u ovome dijelu kontrole koji je izuzetno važan. Zahvaljujem.
Imamo prijavljene dvije replike. Prvo Branko Vukšić.
Uvaženi ministre pa gledajte, Državni inspektorat je ukinut. Vi kažete niste nadležni i nitko ne kaže da ste vi nadležni za Ministarstvo financija ili za neko drugo ministarstvo ili za Ministarstvo gospodarstva. Mi sad govorimo o jednom paketu gdje su dosadašnji inspektori iz Državnog inspektorata podijeljeni na različita ministarstva. Građani ne trebaju znači strukturu državnu, oni trebaju jedan telefon. Pa vam ja predlažem samo. Do prije su imali jedan telefon na koji su zvali Državni inspektorat pa nakon toga su ih upućivali na određene inspektore. Sad zamislite vi nekoliko ministarstva kad vas šalju telefonom. Jeste vi ikad bili obični građanin RH i kad su vas slali sa šaltera na šalter, s telefona na telefon i nitko nije nadležan. Pa vi ne možete mjesec dana dobiti informaciju tko je nadležan za vaš predmet. Vi idealizirate stvar jer se vjerojatno krećete među službenicima koji kažu sve je fantastično, sve je dobro. Dobro ne sve fantastično, čak ste i sami priznali da nije sve fantastično. Da li itko razmišlja da je na nivou opet inspektora koji su podijeljeni na različita ministarstva da građanin zapamti samo jedan broj. I on zove i tada onaj koji sjedi kraj tog telefona kaže aha to je Ministarstvo poljoprivrede sad ću spojiti sa inspektorom nadležnim za to i to. To nije skupo, to ne iziskuje neki dodatni novac. Ali ovo nije dobro. To treba dvije godine da se uhoda, a nakon toga će doći neka druga vlast pa će reći ma nećemo to sad ćemo sve inspektore podijeliti na tri grupe. Na južnu Hrvatsku, na sjevernu Hrvatsku i na centralnu Hrvatsku. Zašto ne bi? Kao što kaže premijer Milanović mi smo dobili na izborima, mi imamo pravo raditi što god želimo.
Na repliku odgovara ministar. Izvolite, Jakovina.
Poštovani kolega Vukšić rekli ste jedan telefon i jedna prijava Državni inspektorat. A maloprije ste rekli da ste 6 mjeseci pokušavali na taj isti telefon prijaviti nepravilnosti u svojoj zgradi. Moje ministarstvo je prijavilo kontakte i mailove i telefone na koje se bilo koji građanin može prijaviti. Podsjetnik samo, prema Zakonu o upravnom postupku bilo kome od inspekcije da prijavite predmet koji traži inspekcijski nadzor iako nije njihova nadležnost dužni su proslijediti na inspekciju koja radi te nadzore. Znači, ne vidim razloga zašto bi bilo problematično da dozvolite inspekcijskim službama ministarstva da imaju sljedivost kontrole, opet ću reći od polja, mora, farme, granice do krajnjeg korisnika. Na ovaj način smo stvarali kroz sustav koji smo imali, koji je bio nedjelotvoran, koji možemo napraviti … [[Govornik se ne razumije.]] i broj analiza koji su državni inspektori radili po određenim zakonima za što su bili dužni, a on je bio vrlo mali, a bili su ovlašteni zakonima. 18 zakona, jer ih ja mijenjam. Budite sigurni da će ovako gdje imamo zatvoreni sustav kontrola biti bolja. Koliko ćemo sustav učiniti boljim i efikasnijim ovisi o svima nama koji vodimo a ne zato da bi imali svoje hirove koje ćemo ispunjavati na ovaj ili onaj način nego da bi napravili sustav djelotvornijim. I opet s čim i u čiju korist? U korist građana koji trebaju imati bolju uslugu. Barem sve inspekcije koje su vezane i koje rade u mom ministarstvu će sigurno bit bolje i djelotvornije na ovaj način.
I druga replika, Goran Marić izvolite.
Hvala lijepa. Ministre Jakovina, niti im se ne može opravdati ukidanje državnog inspektorata, može eventualno političkim nekakvim razlozima ali razlozima objektivni i racionalni ne može se pronaći nikako. Ako kažete da niste imali problema sa državnim inspektoratom u dijelu poljoprivrede. Ako nije bilo problema onda što će biti sada bolje. Ne može nikako biti bolje. Ako je bilo problema u državnom inspektoratu a bilo ih je onda se taj sustav može unaprijediti. Vlada je sama hvalila rad državnog inspektorata. Postoji intervjui brojni u javnosti. Prije samo dva, tri mjeseca, državna inspektorica glavna dala je intervju gdje je hvalila i bila pohvaljena za svoj rad. Ako nije dobro državni inspektorat radio a mogući su razlozi promjena samo ako nije kako je moguće onda da nitko nije smijenjen u državnom inspektoratu zbog lošeg rada, pa ti isti ljudi koji rade, radit će i sada. Mijenja se nešto što se ne zna zbog čega se mijena. Nema uopće analize koja je prethodila promjenama takvim stravičnim promjenama, nisu to samo formalne promjene. Pa može se dogoditi da u istu kompaniju dođe 20 inspekcija sa 20 različitih lokacija. Nema hijerarhije. Nema odgovornosti. Državni inspektorat kao nadzorno kontrolno tijelo moralo bi biti neovisna posebna institucija a dorađivati ono što bi trebalo dorađivati. Ovo je kvaliteta rada se ne može poboljšati nikako jer se može samo razvoditi situacija i razvodnjava se odgovornost a bar smo mogli prije smijeniti glavnog državnog inspektora, a glavni državni inspektor mogao je smijeniti svoje načelnike, a sad tko će koga smjenjivati. Tko će ministra smijeniti zbog neodgovornosti?
Vrijeme. Na repliku odgovora ministar Jakovina.
Još ću jednom ponoviti Ministarstvo poljoprivrede u ovoj preraspodjeli preuzima 40 inspektora, inspektora koje smo odabrali na osnovu i stručne spreme, obrazovanja ali pretežno dijela nadzora koji su radili samo ti ljudi više neće radit, radit će po ovim zakonima i radit će inspekcijske kontrole i radit sve ono što trebaju ko inspektori radit u sljedivosti hrane kako rade na kvaliteti hrane ili u dijelu odjelima u koji su stavljeni ali neće više kontrolirati boravišne pristojbe, neće više raditi onaj dio radnog zakonodavstva koji su radili i koji će raditi inspektori koji su prešli kod kolege Miranda. Govorimo o ljudima koji su u sustavu, koji su radili ali koji su bili multiprakti koji su radili u pravilu vrlo veliki spektar kontrola koji su radili državnom inspektoratu. Kod nas će raditi specijalizirano, radit će sukladno obrazovanju koje imaju i pokrivat će zakone koje pišu i koje, o kojima moraju kontrolirati vezano za ovo ministarstvo poljoprivrede. Ne vidim tu ni povećanje broja radnih mjesta ni povećanje troškova. Dapače oni su regionalno po regionalnim uredima posloženi u postojeće urede i dodani ekipama koje jesu i smanjit ćemo, sigurno ćemo smanjiti troškove na prijevozu i svim ostalim stvarima, nije pitanje ravnatelja ili načelnika. To se može promijeniti. Treba promijeniti sustav da budu kontrole djelotvornije na ovaj način. Još ću jednom reć ono što je vezano za inspekcijski nadzor Ministarstva poljoprivrede sigurno će biti puno djelotvornije.
Nastavljamo raspravu po klubovima. U ime Kluba SDP-a prijavio se kolega Mario Moharić.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege eto čuli smo već da je temeljem smjernica ekonomske i fiskalne politike za razdoblje 2014.-2016. krajem rujna prošle godine donesene su te smjernice i mjere za smanjenje deficita a u okviru toga i predviđena je mjera transformacija državnog inspektorata. Tu se ponavljaju u raspravama neke teze o inspekcijama u smislu da je u državnom inspektoratu su inspektori bili neovisni, samostalni, a sada će u ministarstvima biti manje samostalni ili nesamostalni, pa za njih samo nekoliko informacija. Dakle, osim državnog inspektorata u ostalim područjima inspekcijski nadzor provede ministarstva i druga središnja tijela državne uprave, svako u svojem djelokrugu. I ono što je bitno za ovu raspravu reći a to je da je za obavljanje inspekcijskih poslova u RH ustrojeno više od 40 inspekcija od kojih većina djeluje u okviru onih središnjih tijela državne uprave koja su nadležna za upravno područje iz nadležnosti ministarstva dok je u državnom inspektoratu bilo ustrojeno tek 6 inspekcija koje su obavljale inspekcijske poslove u upravnim područjima iz nadležnosti drugih središnjih tijela državne uprave. Na ovaj način u dva različita modela obavljanja inspekcijskih poslova uspostavljanje nejedinstven sustav te su i tijela državne uprave u obavljanju poslova iz svog djelokruga stavljena u nejednak položaj. Kako je provedba inspekcijskog nadzora osnovni instrument pravilne primjene zakona i ujedno osigurava neposredno praćenje stanja u pojedinom upravnom području nužno inspekcijske poslove i ostale poslove uprave u istom upravnom području objediniti u istom tijelu državne uprave. Slijedom navedenog predloženo je niz izmjena zakonskih propisa iz upravnih područja Ministarstva poljoprivrede pa ću redom. Zakoni o izmjenama Zakona o službenim kontrolama koje se provede sukladno o propisima o hrani, hrani za životinje, o zdravlju i dobrobiti životinja donosi se zbog ukidanja dakle državnog inspektorata i preuzimanje inspekcijskih poslova koji se odnose na standarde kvalitete i označavanja hrane i hrane za životinje od strane ministarstva nadležnog za poljoprivredu. Ovim zakonom umjesto gospodarskih inspektora Državnog inspektorata predlaže se da poslove službenih kontrola koje se odnose na standarde kvalitete, označavanja hrane i hrane za životinje obavlja Inspekcija za kakvoću hrane, poljoprivredna, odnosno Stočarska inspekcija. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o hrani. Propisana je nadležnost Ministarstva poljoprivrede za inspekcijske poslove koji se odnose na zdravstvenu ispravnost, higijenu te sigurnost hrane i hrane za životinje, standarde kvalitete, posebne oznake kvalitete hrane i hrane za životinje, označavanje, reklamiranje, prezentiranje odnosno informiranje potrošača o hrani. U cilju reguliranja inspekcijskih poslova koji se odnose na promet ribom i morskim organizmima od strane ministarstva nadležnog za poljoprivredu, poslove gospodarskih inspektora Državnog inspektorata obavljat će ribarski inspektori. U sljedećem kvartalu 2014. godine zbog izmjene zakonodavstva iz zajedničke ribarske politike EU u proceduri će biti donošenje novog Zakona o morskom ribarstvu. U cilju reguliranja inspekcijskih poslova koji se odnose na promet ribom i drugim slatkovodnim organizmima od strane ministarstva nadležnog za poljoprivredu, poslove gospodarskog inspektora također će obavljati ribarski inspektori. Radi provedbe mjera transformacije Državnog inspektorata briše se nadležnost Državnog inspektorata kao tijela nadležnog za provedbu inspekcijskog nadzora u provođenju Zakona o zaštićenim oznakama izvornosti, zaštićenim oznakama zemljopisnog podrijetla i zajamčeno tradicionalnim specijalitetima poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda. Inspekcijski nadzor nad provedbom ovog zakona umjesto gospodarskih inspektora Državnog inspektorata provodit će nadležne inspekcije Ministarstva poljoprivrede. Inspekcijski nadzor na provedbom Zakona o informiranju potrošača u hrani umjesto gospodarskih inspektora provodit će nadležne inspekcije Ministarstva poljoprivrede, a to su inspektori za kakvoću hrane, poljoprivredni inspektori i veterinarski inspektori. Zakonom o sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja uređuje se proizvodnja, stavljanje na tržište i uvoz poljoprivrednog reprodukcijskog materijala, priznavanje sorti poljoprivrednog bilja, upis sorti poljoprivrednog bilja u sortne liste, održavanje sorti poljoprivrednog bilja, nadležnosti pojedinih tijela u poslovima iz ovog zakona i propisa donesenih temeljem ovog zakona, inspekcijski nadzori i druga pitanja od značenja za provedbu jedinstvenog sustava poljoprivrednog sjemenarstva i rasadničarstva. Ovaj zakon odnosi se i na proizvodnju i stavljanje na tržište i uvoz genetski modificiranog poljoprivrednog reprodukcijskog materijala te priznavanje sorti genetski modificiranog poljoprivrednog materijala. Nadležnost nad provedbom, kontrolom navedenog zakona ostaje Fitosanitarnoj i poljoprivrednoj inspekciji Ministarstva poljoprivrede. Zakonom o gnojivima i poboljšivačima tla uređuje se kakvoća, kontrola kakvoće, označavanje promet i nadzor u prometu gnojiva mineralnih i organskih i poboljšivača tla te proizvodnja i nadzor organskih gnojiva i poboljšivača tla koji se stavljaju na tržište RH. Zakonom o vinu uređuje se proizvodnja, promet, prerada grožđa, itd. i vođenje vinogradarskog katastra te druga pitanja važna za provođenje jedinstvenog sustava proizvodnje i prometa grožđe za vino, mošt, vino i drugih proizvoda od grožđa i vina, voćnih vina i drugih proizvoda koji sadrže vino ili voćno vino. Ovim odredbama propisuje se da inspekcijski nadzor provodi se provedbom Zakona o vinu umjesto gospodarskih inspektora provode nadležne inspekcije Ministarstva poljoprivrede. Zakonom o stočarstvu uređuje se uzgoj i proizvodnja uzgojno-valjanih životinja, oplođivanje domaćih životinja, trgovina uzgojno-valjanim životinjama, ZOO higijenski uvjeti držanja domaćih životinja, zaštita okoliša u uzgoju, iskorištavanje domaćih životinja, ustroj i provedba uzgojno-valjanih životinja, druga pitanja važna o učinkovitosti i promicanju stočarstva. Inspekcijski nadzor nad Zakonom o stočarstvu umjesto Državnog inspektorata provodit će nadležne inspekcije Ministarstva poljoprivrede. Područje organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda uređeno je Zakonom o zajedničkoj organizaciji tržišta poljoprivrednih proizvoda i posebnim mjerama, pravilima vezanim za tržište poljoprivrednih proizvoda. Ovim zakonom se uređuje nadležna i provedbena tijela djelokruga rada i ovlasti nadležnih i provedbenih tijela, korisnici, obveznici mjera i pravila, sustav praćenja cijena, sustav laboratorija, itd. Inspekcijski nadzor nad provedbom ovog zakona umjesto gospodarskih inspektora nadležne inspekcije Ministarstva poljoprivrede. Slijedom potrebe za provedbu mjera transformacije državnog inspektorata, Ministarstvo poljoprivrede izvršilo je analizu Zakona o provedbi Uredbe vijeća, broj 834/2007 o ekološkoj proizvodnji i označavanju ekoloških proizvoda te je istom utvrđeno da je potrebno izvršiti izmjenu zakona u djelu koji propisuje nadležnost gospodarskih inspektora državnog inspektorata. Službene kontrole nad provedbom ovog zakona i uredbe vijeća, broj 834/2007 provode poljoprivredni inspektori te prema nadležnosti iz posebnih propisa koji se odnose na poljoprivredu i hranu, inspektori za kakvoću hrane, poljoprivredni inspektori, sanitarni inspektori i veterinarski inspektori. Zakon o duhanu uređuje odnose u proizvodnji, otkupu, obradi, prometu duhana te proizvodnji duhanskih proizvoda RH. Zakon o duhanu odnosi se na proizvođače duhana, pravne i fizičke osobe koje se bave proizvodnjom i obradom duhana te pravne osobe koje se bave proizvodnjom i prometom duhanskih proizvoda, a registrirane su za tu djelatnost. Prijedlog Zakona o nadležnosti Državnog inspektorata zamjenjuje nadležnošću poljoprivrednih inspektora u dijelu proizvodnje duhana, a u dijelu prometa duhana i duhanskih proizvoda zamjenjuje se nadležnošću Carinske uprave prema nadležnosti propisanoj po posebnim propisima. Zakon o posebnim uvjetima za stavljanje brašna na tržište, uređuje uvjete za proizvodnju i stavljanje brašna na tržište RH. Zakon o posebnim uvjetima za stavljanje brašna odnosi se na proizvođače brašna, pravne i fizičke osobe koje se bave proizvodnjom brašna, a registrirane su za tu djelatnost u RH i koje prve stavljaju brašno na tržište. Prijedlogom zakona briše se nadležnost Državnog inspektorata kao tijela nadležnog za provedbu inspekcijskog nadzora, a nadležnost za provedbu daje se Inspekciji za kakvoću hrane. Prijedlogom zakona o izmjeni Zakona o šumskom reprodukcijskom materijalu uređuje se proizvodnja stavljanja na tržište i uvoz šumskog reprodukcijskog materijala, proizvodnja i uvoz božićnih drvaca, uvjeti koje moraju zadovoljiti dobavljači šumskog reprodukcijskog materijala i dobavljači božićnih drvaca. U postupku upisa u upisnike postupak upisa šumskog sjemenskog objekta u registar šumski sjemenskih objekata uspostava i korištenje rezervi sjemenskog materijala, genetska i sjemenska banka svojiti šumskog drveća, osnivanje povjerenstva za šumski reprodukcijski materijal, prikupljanje, upotreba i razmjena podataka, informacija, te troškovi vezani za provedbu propisanih mjera. Ovim prijedlogom zakona dodjeljuje se nadležnost obavljanja nadzora nad stavljanjem na tržište šumskog reprodukcijskog materijala i božićnih drvaca nadležnoj službi Ministarstva financija. Ove objedinjene zakone će podržati SDP.
Imamo prijavljene dvije replike. Prvo Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega utvrdili ste da će ovakvom novim ustrojem inspekcijski službi u ministarstvima biti bolja efikasnost rada samih inspekcijskih službi kao inspektora što apsolutno ne može stajati s obzirom da su i udruge koje su se koristile inspektoratom dosadašnjim kao neovisnim hrvatskim tijelom kao i GONG kao i sindikati zaposlenika državnih svi su se pobunili protiv ovakvog raspodjeljivanja inspektora i kao gašenja 15-godišnjega državnog inspektorata koji je imao svoje uspjehe koji se jasno vide svake godine kroz njihova izvješća. Vide se u svemu samo vi to ne vidite jer želite striktno staviti pod kontrolu inspektore kako bi ministri mogli upravljati njima i slati tamo gdje ih je volja. No međutim to sigurno neće biti pozdravljeno kao neovisno tijelo. Inspektori će biti striktno u službi politike i to sigurno neće biti ni dobro ni korisno, to je sigurno korak unazad za RH i pred EU a i pred samim građanima. Nikakva efikasnost neće se dogoditi u budućnosti nego samo nazadovanje, nazadovanje zbog političkog kreiranja i usmjeravanja zbog toga što će inspektori biti direktno pod kapom ministara i njihovih pomoćnika i tako se politički usmjeravati u svoj rad. To je ono što se nije smjelo dogoditi i to je ono što sigurno neće biti nikomu na dobro ni nikome na čast, a naročito RH. nikakva efikasnost neće se postići jer da se želi efikasnost 30 dana će Hrvatska biti bez inspektora jer nama nijedan rješenja. Svi su ostali bez rješenja i nitko ih nije nikuda imenovao i tko zna poslije donošenja ovih zakona koji su trebali biti davno prije riješeni kada će imenovati, koliko će ih imenovati. Sada ih nije bilo dovoljno, a kamoli u budućnosti.
Na repliku odgovara Mario Moharić.
Poštovani kolega, vi očito niste slušali mene na početku same rasprave, a i vaša rasprava govori o osnovnom nepoznavanju ustroja inspekcijskih službi u RH. Na početku same rasprave spomenuo sam, a sada ću ponoviti vam, trenutno ustrojeno je inspekcijskih službi inspekcija različitih 40 u raznim ministarstvima, a Državni inspektorat ima ustrojenih 6 inspekcija. I vaša priča o neovisnosti pada tu u vodu, a to mogu osobno tvrditi jer sam zaposlenih Državnog inspektorata bio više od 10 godina.
Druga replika Goran Marić.
kolega MOharić ja sam pažljivo slušao što ste govorili i u uvodu ste objasnili da je cilj smanjenja deficita i da je smjernica postavljeno transformacija Državnog inspektorata. Ovdje se ne radi ni o kakvoj transformaciji Državnog inspektorata nego o ukidanju Državnog inspektorata. A ukidanje nadležnih, nezavisnih, nadzornih tijela i stavljanje pod političku kontrolu je društveno štetno, ali to je ovoj Vladi vrlo blisko. HANFA-u kao neovisno tijelo ste stavili pod političku kapu, sada Državni inspektorat stavljate. Možete i Državnu reviziju, zašto ona onda ostaje kao nezavisno tijelo. Maknimo je kao ustavnu kategoriju. Kakav doprinos će biti ove vaše "transformacije" odnosno ukidanja na smanjenje deficita državnog proračuna? Gdje je financijski plan ovakve reorganizacije? Ne postoji. Možemo predviđati nekakve pozitivne učinke i ja vjerujem ministru Jakovini da će doći do smanjenja nekakvih ali nema procjena, nema analize, nema sustavnog pristupa. Smanjenje odnosno ukidanje Državnog inspektorata će utjecati na smanjenje i ima utjecaja na smanjenje deficita državnog proračuna koliko i mokar kolnik na kišu. Nema veze jedno s drugim. Ali je cilj da se neovisno tijelo stavi pod političku kontrolu. Kaže ministar tko će nadzirati ubiranje boravišne pristojbe, tko kontrolira neplaćanje boravišne pristojbe. Pa eto kontrolira onaj tko ne plaća boravišnu pristojbu. Ovim se otvara da još otvorimo na svim stranama mogućnost takvu da onaj nadzire ne plaća i da ne odgovara zapravo koji bi trebao odgovarati. Hvala.
Na repliku odgovara Mario Moharić.
Poštovani kolega, ponavljate ono isto što i vaš prethodnih o neovisnosti o gubljenju neovisnosti inspektora u inspekcijskim nadzorima jer tobože jedini garant neovisnosti inspekcija bio je Državni inspektorat. A ponavljam vam po treći put i to me navodi da ova rasprava već ide u politikantskom smjeru. Ako je bilo 40 inspekcija ustrojenih, djelovalo do danas po raznim ministarstvima, a u Državnom inspektoratu imate 6 inspekcija. Pa o čemu govorim onda? 6 inspekcija se sada raspodjeljuje po svojim matičnim ministarstvima. I znamo da su inspektori, po zakonu vam to piše neovisni u svojem nadzoru. 40 do sad inspekcija funkcionira po ministarstvima, ponavljam, a samo 6 u Državnom inspektoratu, treći put. O čemu govorimo? Kakvoj neovisnosti i ovisnosti? … [[Upadica se ne čuje.]] [[Upadica: Molim bez dobacivanja.]] Morate znati sljedeći podatak. Državni inspektorat kada se osnivao bio je zamišljen da objedini sve inspekcije, svih državnih tijela [[Upadica: Ne, ne, ne.]] Da, da, da, da. I međutim, to se nije uspjelo sve do danas. A takvo objedinjeno tijelo koje objedinjuje sve inspekcije u Europi ne postoji.
U ime Kluba Hrvatskih laburista javio se Branko Vukšić [[Upadica: Nema ga.]] Nema ga. Klub gubi pravo na raspravu po ovoj točki dnevnog reda. U ime Kluba HDZ-a vrijeme će podijeliti kolege Ivan Šuker i Davorin Mlakar. … [[Upadica se ne čuje.]] Prvi je govorio. Oprostite, ostao je papir ovdje.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine ministre sa suradnicima. Dakle, vrlo interesantno, Zakon nosi nadnevak 5. prosinac. Usvojili smo ga da mora ići po hitnom postupku a o njemu raspravljamo 22. siječnja a na svih ovih 18 zakona piše jedna vrlo interesantna stvar. Ovaj Zakon objaviti će se u Narodnim novinama i stupa na snagu 1. siječnja 2014. Danas je 22. siječanj 2014. Prema tome, gospodine ministre vi i vaši kolege ako hoćete pokazati ozbiljnost i ovo što hoćete reći onda ste trebali danas doći sa amandmanom Vlade na ovaj članak. Druga stvar, ne, ne, nije predan, jer ovo je sramota. Ovo je sramota. Vlada u onom trenutku kada zakon nije raspravljen u Hrvatskom saboru do 31.12. je morala reagirati. Druga stvar, veli za provedbu ovoga zakon nije potrebno osigurati novčana sredstva u državnom proračunu Republike Hrvatske što naprosto nije istina. Postavljam vam pitanje temeljem čega su u prvom mjesecu plaće dobili ljudi, bivši zaposlenici Državnog inspektorata? Jer s obzirom na ovu današnju raspravu i na raspravu koju ćemo obaviti sutra ujutro ljudi još uvijek rade u državnom inspektoratu bez obzira što Državni inspektorat ne postoji. Jer Vlada nije sa ovim Visokim domom, sa većinom saborskom osigurala mjesta sa izmjenama zakona gdje će ti ljudi biti zaposleni. Jer vi dok ovaj zakon ne bude izglasan u Hrvatskom saboru te ljude nemate gdje zaposliti i nemate im otkuda dati plaće. I pozivam državnu reviziju da vidi gdje su se u prvom mjesecu isplatile plaće nadležnim ljudima, zaposlenicima Državnog inspektorata. I ako je to napravljeno u Ministarstvu poljoprivrede ili bilo kojem drugom ministarstvu vi biste prekršili zakon. Zašto? Zato jer ste ovdje napisali da vam nisu potrebna sredstva. To nije istina. Vama su potrebna sredstva za svaki ovaj zakon ali ste unutra mogli naznačiti da će se sredstva preusmjeriti sa pozicije koje su bile … [[Govornik se ne razumije.]] Državnom inspektoratu. Jer ako to ne napišete vi varate ovaj Visoki dom. Jer Ministarstvo poljoprivrede nema tih sredstava. … [[Govornik se ne razumije.]] dio tih sredstava prenesti sa pozicije Državnog inspektorata. Znači vi nas ovdje varate. I u prvom mjesecu ste isplatili protuzakonito plaće. I druga stvar, pažljivo sam slušao vaše uvodno izlaganje gospodine ministre, ti ljudi nisu smjeli raditi, zapravo ne smiju raditi dok ovaj zakon ne stupi na snagu. Ne smiju raditi jer za koga oni rade? Državni inspektorat ne postoji jer smo ga zakonom ukinuli. Vi dok ovaj zakon ne stupi na snagu niste njima odredili mjesto rada. Druga stvar, pitanje je da li i o ustrojstvu državnih tijela i Vlade Republike Hrvatske trebamo neke stvari mijenjati. Jer gledajte, meni je vrlo čudno da vi ovdje kažete, recimo to je članak 569. zaštita životinja itd., da će tu nadzirati Ministarstvo financija i tamo između ostalog piše o trgovini tuljana. Pa … [[Govornik se ne razumije.]] kojeg o kolege Linića u Ministarstvu financija nadležan za trgovinu tuljana. Ali dobro, neka bude. Dakle, toliko o tehnici, toliko o pripremi i toliko o znanju. Jer ponavljam, ovo što sam rekao iza ovoga stojim. I pozivam državnu reviziju da provjeri gdje su u 1. mjesecu isplaćene plaće za sve zaposlenike Državnog inspektorata. Jasno je da i nikada nije bila priča u Hrvatskoj da će se sve inspekcije staviti po jednu kapu iz jednostavnog razloga što inspektori iz Ministarstva financija naprosto formacijski ne mogu nigdje drugdje biti nego u Ministarstvu financija formacijski. Nije mi jasno tko će provoditi drugostupanjske postupke na žalbe na rješenja koja će izdavati ovo ministarstvo. Evidentno je jedno da u je u ovoj kukuriku koaliciji je došlo do podjele kolača. Svaka politička stranka je zgrabila svoj resor, e ali ako nemate inspektore pod svojom šapom onda ne možete taj resor kompletno kontrolirati i to je razlog zašto se ukida Državni inspektorat. Jer na ovakav način nikakvu veću efikasnost nećete postići. To su smiješne stvari. Jer ako s jedne strane govorite da ćete objediniti razno razne poslove i u, da ćete čak i ušparati silne milijarde po tim poslovima a ovdje nešto što je bilo objedinjeno sada se raskapa i pod krinkom kao smjernica fiskalne politike da će se ušparati sredstva što naprosto nije istina i ne stoji. Ali kažem, to je, svatko ima pravo reći što hoće. Ono što fali svim ovim zakonima je koliki u obrazloženju zakona, koliki broj zaposlenih će biti po svakoj ovoj inspekcijskoj službi. Recimo evo ovaj prvi zakon koji je tu kod mene, Prijedlog zakona o službenim kontrolama koje se provode sukladno propisu o hranu i hrani za životinje, pa logična stvar je ako velimo da će to preuzeti služba Ministarstva poljoprivrede se kaže da će biti u obrazloženju zakona, da će to raditi dva, tri, pet ili deset ljudi i onda je logična stvar da u potrebnim sredstvima mora pisati koliko sredstava mora bit osigurano za materijalne troškove i za plaće tih ljudi jer vi tih novaca nemate. Ako ste ih osigurali, osigurali ste ih protuzakonito. Ne možete osigurat za nešto novce što ne postoji. … [[Upadica se ne razumije.]] Kolegica Sobol…
Ja vas lijepo molim kolegice Sobol.
Dakle, ovo samo pokazuje kako funkcionira ova Vlada. Ovih danas 18 zakona, … sutra pokazuje kako ova Vlada radi. Ovi zakoni su morali bit doneseni u 9. mjesecu iz jednostavnog razloga da sve službe se prilagode i da se sve službe pripreme da mogu radit ovaj svoj posao. Sjetite se, davali smo prigovor na hitnost postupka ovog zakona. Bila je izvanredna sjednica, pa mogli smo ovo raspraviti na izvanrednoj sjednici, pa nitko ne bi bio protiv toga. Bilo je daleko bitnije da se ovo raspravi nego neke druge stvari, ali kažem o tom potom, toliko o redu, toliko o fiskalnoj konsolidaciji, toliko o transparentnosti i toliko o napretku službe. Definitivno ovi zakoni nas vraćaju u vrijeme socijalizma itd., a rezultate ćemo vidjeti osobito kad se sukobi atar s atarom kao što se u ovom slučaju koji je sad vrlo aktualan sudarilo ministarstvo sa ministarstvom pa da vidite kud to ide. A sad kolega Mlakar izvolite.
Nastavit će kolega Davorin Mlakar.
Rečeno mi je 20 minuta u ime klubova ali vidim da se tog ne držimo pa ću ja probat u ovih 7 minuta dodati nešto što kolega Šuker nije uspio reći, ali naznačio je. Jedan od razloga za hitni postupak da postoje osobito opravdani razlozi da bi se zakoni donosili, a da bi zadržali barem privid parlamentarne demokracije. U obrazloženju većine ovih zakona čini mi se samo da je kod voda nešto različito. Predlagatelj kaže izbjegavanje pojave pravnih praznina osobito je opravdani razlog za donošenje ovog zakona po hitnom postupku. To nije opravdani razlog. To je možda prema mišljenju predlagatelja opravdani razlog, ali taj razlog sukladno Poslovniku Hrvatskog sabora ne postoji, pravne praznine možemo naći u mnogim zakonima, možemo čak naći u mandatu ove Vlade i potpuno oprečne norme u zakonima koji se tiču istih pitanja, kao što je to recimo izborni sustav, ali da je izbjegavanje pravnih praznina razlog da 18 zakona donesemo po hitnom postupku, to je kršenje Poslovnika Hrvatskog sabora i to je u krajnjoj liniji krajnje nepotrebna žurba. Nepotrebna zbog toga što su ovi zakoni koliko vidimo već stupili na snagu 1. siječnja ove godine, bez obzira na današnje vrijeme, a oni su svi žalosna posljedica ustvari jednog drugog zakona o kojem su kolege govorili. To je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave donesen na temelju, oprostite mi evo i kolega iz SDP-a je dosta čitao, moram citirati da budem sigurniji: donesena na temelju smjernica ekonomske i fiskalne politike za razdoblje od 2014. do 2016. godine i mjera za smanjenje deficita, a jedna od predviđenih mjera je transformacija Državnog inspektorata. Koliko god se nastojali prilagoditi vašim tumačenjima, osobito stranih termina mi transformaciju nismo nužno razumjeli kao ukidanje jedne od državnih institucija nego njeno neko preuređivanje, drugačiji način rada, drugačije ustrojstvo ali sigurno ne i prvenstveno ne ukidanje jednog središnjeg tijela. I zbog kolega iz SDP-a koji su govorili, a čuli smo i iskustvo čovjeka koji je bio zaposlen u Državnom inspektoratu, Državni inspektorat je nastao da bi se objedinile neke inspekcijske službe koje su se pokazale da kada djeluju sinkrono zajedno da su efikasnije i jeftinije nego kada je svako ministarstvo davalo svoju inspekciju da bi obavilo inspekcijski posao. To je bio razlog, to su bili nekakvi argumenti za uvođenje Državnog inspektorata. Ni tada taj inspektorat nije mogao preuzeti sve inspekcijske službe pa primjera radi nije mogao, a nije ni želio preuzeti upravnu inspekciju. To ga naime nije ni zanimalo niti je bio osposobljen za rad, inspekcijski rad u upravi. I sad ono što je najvažnije. Mi se ponovo ovdje loptamo ljudima i to ljudima koji su državni službenici s posebnim ovlastima i odgovornostima, ljudi koji moraju nastupati ako hoćete kao represivni aparat države i provoditi i kontrolirati provođenje zakona. Postoje rekao bih tako dvije teorije, jedna da sve inspekcije budu podijeljene u ministarstvima i druga, da barem neke inspekcije budu u jednom jedinstvenom tijelu kao što je bio slučaj sa Državnim inspektoratom. Sada nemate odgovor na jedno ključno pitanje, osim ovoga o kojem je govorio gospodin Šuker, a to je ako ste centralizirali inspekcije u ministarstva, a znamo da čak nema ministarstva imaju poseban zakon o svojim inspekcijama. Čak neke nepotrebno, nedavno smo čuli da se donosio zakon čini mi se o inspekciji u građevinarstvu. Imate poseban Zakon o sanitarnoj inspekciji, imate poseban Zakon o Upravnoj inspekciji. Ti inspektori će djelovati kao državna uprava u prvom stupnju i donosit će određena rješenja. Ta rješenja vrlo često rješavaju o vrlo bitnim pitanjima za one adresate tih normi, za one na koje se primjenjuju, odnosno one koje kontroliraju. Ali nemate odgovor na pitanje tko će sada kada ste te inspekcije podijelili po ministarstvima odlučivati o žalbama na takva rješenja. Sva načela i Zakon o općem upravnom postupku govore da isto tijelo koje je donijelo rješenje ne može rješavati i po žalbama na ta rješenja. Ako će sve inspekcije biti smještene u ministarstvima onda vas pitam koje rješenje Vlada nudi tko će zaštititi prava građana i tko će rješavati o žalbama protiv rješenja tih inspektora koja su najčešće nešto što će odlučivati u krajnjoj liniji o vašim prihodima. Rješenja o tome da ćete zatvoriti nekakav obrt, lokal ili ne znam što, rješenje koje je donio inspektor određenog ministarstva na žalbu na to rješenje ili prigovor ne može rješavati ministarstvo koje je sad preuzelo te inspektore. Na žalost inspektore ste preuzeli tako da ste ih razbacali po ministarstvima, oprostite na tom izrazu, jer neke inspekcije koje su logički i formalno-pravno spadale pod Ministarstvo gospodarstva sad su vjerojatno u tim rasporedima pripala recimo u Ministarstvo financija. Nikom nije posebno jasno zbog čega. I uz želju da vam ponovo sugeriramo znam da se ne odnosi sve samo na Ministarstvo poljoprivrede željeli bismo od vas zatražiti osim što smo 18 zakona svrstali u ovako kasni sat i kratko vrijeme da se o njima očitujemo, da razmislite barem da ti zakoni idu u dva čitanja, a ne da ovako ad hoc donosite rješenja pa za 6 mjeseci dođete s idejom da ponovo stvaramo novi državni inspektorat.
Hvala. Prelazimo na replike. Prvi se javio Igor Rađenović, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ja mislim da je svima preostalima u ovoj dvorani jasno da Hrvatska nije bila u dobrom dijelu uređena država, a u dobrom dijelu je tome i krivica i ovih inspekcijskih službi koje su prilično loše funkcionirale rekao je tu je još kolega ispred kluba SDP-a. Samo tih 6 inspekcijskih službi, dakle 31435 neriješenih upravnih i neupravnih predmeta. Dakle, inspekcijske službe unutar samog Državnog inspektorata i tek u dijelovima rasprave su se kolege iz kluba HDZ-a dodirnuli ove temeljne, znači temeljne dileme da li inspekcije, da li pojačati Državni inspektorat ili ojačati, dakle službe pri ministarstvima. Ova Vlada odlučila se za ovaj drugi put i vjerujemo baš i zbog ovog podatka i zbog nekih drugih okolnosti koji teško da mogu u ove dvije minute reći, dakle odlučila se za ovaj drugi put. No međutim, kolega Šuker na vašu sam se primarno javio, dakle diskusiju za repliku. Propustili ste jednu osnovnu činjenicu, a to je da smo mi 4. prosinca, dakle donijeli Zakon o ustrojstvu. Dakle, cijela vaša rasprava je moram priznati prilično kvalitetno i efektno, šteta da je u kasni sat pa vjerojatno mediji neće popratiti ste govorili o tome da se nešto naravno i prekršilo, da nema osnove za isplate plaće itd. Dakle, mi smo 4. prosinca donijeli Zakon o ustrojstvu i djelokrugu Ministarstva i drugih središnjih tijela državne uprave i tim zakonom, člankom 10. jasno se propisuje da, dakle stupanjem na snagu 1. siječnja ove godine prestaje Državni inspektorat i sve poslove u okviru djelokruga preuzimaju Ministarstvo financija, Ministarstvo gospodarstva i sve druge, dakle službe. Prema tome, sam status službenika, pravo i sve ovo što ste vi govorili oko plaća rečeni su upravo tim zakonom donesenim 4. prosinca. Dodatno je Vlada 1. siječnja, dakle potpisala Sporazum o preuzimanju službenika Državnog inspektorata i to su ova četiri ministarstva prepisali. Prema tome, sve su na žalost isteklo je vrijeme. Imam još argumenata. Sve je pokriveno i Vlada je to zasigurno napravila. Hvala vam lijepa.
Odgovor na repliku Ivan Šuker.
Kolega Rađenović, samo ste zaboravili da ovim zakonima se definira šta ti ljudi trebaju raditi. Jer dok se ovaj zakon ne promijeni, ne tu se daje samo ovlasti za određene stvari. A zašto onda mijenjate ove zakone ako ste to riješili tim zakonom? Vi naprosto ovim zakonima definirate da prestaje posao da to rade Državni inspektorat, nego to rade ove novo osnovane službe … [[Govornik se ne razumije.]] izmjenama ovog zakona. A ovo o čemu vi govorite ste stvorili preduvjet da donesete ove zakone. A sa ovim zakonom definitivno potvrđujete da ne postoji Državni inspektorat. Imate te tzv. vezana zakone a ovo je zadnji zakon u lancu i vi dok niste donijeli ovaj zakon niste smjeli isplatiti plaće. Vi možete sad pričati što god hoćete, tim više što ste naznačili u ovom zakonu da za provedbu ovog zakona nisu potrebna financijska sredstva. Pa od kud vam onda financijska sredstva ako vam nisu potrebna financijska sredstva? Ovim Zakonom o ustrojstvu ne možete nabaviti financijska sredstva, nego tek ovim zakonom kojim definirate da će te poslove raditi neke nove službe. Ali upravu treba malo znati kao i neke druge stvari, a vaše neznanje nas je dovelo do ovog do čeg nas je dovelo.
Druga replika Hrvoje Nekić.
Uvaženi kolega Šuker, pa evo kako god vi tumačili ove reforme, zapravo osnovni cilj jedan od osnovnih ciljeva ovih reforma Državnog inspektorata je prije svega ušteda i to na način da se inspekcijska tijela ne preklapaju u svom radu i u svojim ovlaštenjima, nego da se postojeća mreža već ustrojenih inspekcija proširi s preuzetim inspektorima iz Državnog inspektorata. Pa upravo tako i ovih 40 ljudi koje ministar spominje je zapravo samo koje je preuzelo Ministarstvo poljoprivrede samo prešlo u već ustrojenu mrežu. Dakle, troškovi se neće povećavati. Jedan od osnovnih ciljeva je ušteda.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Kolega Nekić ti ljudi su bili dosad u Državnom inspektoratu i nisu prešli u ustrojenu mrežu. Oni sad prelaze u Ministarstvo poljoprivrede gdje se tek treba uspostaviti sustav. Da ne govorim o tome, pitanje je da li će teritorijalno ostati isti kao što je bio Državni inspektorat? A očigledno treba sjesti, treba pročitati svih 18 ovih zakona, treba pogledati što je bila nadležnost Državnog inspektorata i onda će vam postati jasno. A o tome da postoji ušteda pa zato sam rekao ovdje je trebalo napisati koliko je potrebno sredstava i onda bi svih ovih 27, 28 zakona lijepo sjeli i izbrojili da vidimo koliko je potrebno sredstava, koliko je koštao Državni inspektorat i vidjeli bi kolika je to ušteda. Ali ovo je politički razlog naprosto ne može zašto bi netko iz HNS-a ili HDZ-a ne daj Bože inspektor kontrolirao ako je na čelu tog ministarstva SDP on to mora imati kontrolu kompletno nad svim. Pa svi oni koji znaju, znaju da je Državni inspektorat i tih 6 inspekcija koje su osnovane su osnovane zbog toga da se ne preklapaju i da nadzori budu čim efikasniji. A o tome da će se s ovim nešto postići to ćete tek vidjeti na što će to sličiti jer da bi to postalo efikasno to se trebalo donijeti još u prvom polugodištu prošle godine, najkasnije u 9. mjesecu prošle godine. A ovako, ti ljudi još u ovom trenutku ne znaju za koga rade i što rade.
Treća replika, Goran Marić.
Hvala lijepa. Kolega Šuker kazali ste rezultate ćemo vidjeti. Pa naravno vidjet ćemo rezultate, ali osjetit ćemo i posljedice. Doduše već smo ih i osjetili. Pa svi svjedočimo anarhiji u Državnom inspektoratu, doduše ne znam postoji li Državni inspektorat ili ne postoji, to ne znam. Ne znam postoje li ustrojbene jedinice pri ministarstvima ili ne postoje. Ako postoje ustrojbene jedinice u ministarstvima kako mogu, ako idemo s tom idejom, kako mogu postojati kad tek danas donosimo zakone? Ako isplaćene plaće iz ministarstava kako su smjele biti isplaćene kad se ne zna ni koliko djelatnika iz inspektorata ide po pojedinim ministarstvima i koliko inspektora i stručnih službi. A ako postoji inspektorat i iz inspektorata su isplaćena sredstva kako kad više po zakonu inspektorat ne postoji? Dakle, to je jedna apsolutna zbrka jer se pristupilo pogrešno i ishitreno. A obojica ste se pitali tko će donositi rješenja na žalbe, i kolega Mlakar i vi. Pa naravno iako kažete da nije praksa da isto tijelo ali kako je uvedena već praksa u predstečajnoj nagodbi da ministar odlučuje o svemu, i o žalbama i o prvostupanjskom imenovanju i komisiji tako će i ovdje ministar isto tako odlučivati, kako je komesarski zakon bio u predstečajnoj nagodbi tako i ovaj zakon zapravo predstavlja jedan komesarski način kontrole i nadzora. A nedopustivo je da ne postoji prilikom ovakvih složenih situacija ne postoji uopće analiza ni sistematizacija radnih mjesta, broja izvršitelja, stručne spreme i koliko od tih iz inspektorata po kojim ministarstvima inspektora sa stručnom spremom, sa kvalifikacijom, sa brojem, sa financijskim opterećenjem ide u koju ustrojbenu jedinicu. To se uopće ne zna ni danas kad govorimo o ovim zakonima, a iako su plaće već isplaćene. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Gledajte kolega Marić, ako vama u zakonu stoji da evo recimo Zakon o kontroli hrane i hrane za životinje u članku 6. u stavku 2. da stoji da to rade gospodarski inspektori onda dok se god to ne briše izmjenama ovog zakona to rade gospodarski inspektori i ne može raditi netko drugi. Ili recimo u članku 7. stavku 2. točki b. kaže vam gospodarski inspektor. Prema tome, dok se ovaj zakon ne donese to mogu raditi gospodarski inspektori, a kad se donese ovaj zakon onda će to raditi Inspekcija za kakvoću hrane ili inspektori za kakvoću hrane. Ili u stavku 3. kaže provode gospodarski inspektori zamjenjuje se riječima provode inspekcije za kakvoću hrane. Dakle, dok se ne izmijeni ovaj zakon možete vi 15 puta promijeniti ustroj Vlade i vladinih tijela ali ovaj posao mogu raditi samo ljudi koji se zovu gospodarski inspektori. A kad se donese ovaj zakon onda to mogu raditi inspektori za kakvoću hrane. Prema tome, to je potpuno jasno. Onaj tko razumije, recimo ministar ne može potpisati iskaznicu dok se ne donese ovaj zakon jer on još u ovom trenutku nema inspektore za kakvoću hrane, nema ih. Tek kad se donese … [[Upadica se ne razumije.]] Nemate ih, ne, ne. Tek kad se donese ovaj zakon onda ćete ih imati jer ovim zakonom vama još uvijek stoji da to rade gospodarski inspektori. To su činjenice. Tko ne zna ustroj državne uprave taj može pričati što god hoće. Ili ćete tvrditi da sad u kontrolu može doći gospodarski inspektor i inspektor za kakvoću hrane ili moglo bi te nove inspektore po ovih 18 zakona pobrajati međutim u ovom trenutku jedini koji po zakonu postoje a to su ovih 18 zakona su gospodarski inspektori. I to su činjenice, kolega Mariću. Ali kažem netko je slijep i naravno u ovoj državi se može što hoće, može i kako hoće. Ali svaka sila ima svoj kraj i nikad nije išlo dokle netko hoće nego dokle netko može i kad mu netko kaže da to više ne može.
I sad ćemo čuti još i repliku Josipa Đakića.
Hvala lijepo. Pa kolega Šuker sve ste definirali koliko je tu propusta, nedorečenosti, bez analize i vidi se da ovakvo rješenje je van svake pameti koje se donosi ovako naprečac, koje osuđuju i oni koji rijetko dižu glas protiv SDP-ove politike, a to je GONG, to su udruge potrošača koje su jasno rekle da ovakav inspektorat je radio dobro svoj posao, da je imao stručne i kvalitetne ljude, da su stvarno bili u funkciji i potrošača i građana, možemo ustvrditi da neće više biti nepristranih inspektora jer će oni morati kontrolirati i sankcionirati poteze onih koji su imali naredbodavci, koji sjede na katu u zgradi, u susjednoj kancelariji. Državni inspektorat je trebao biti poluga za kreiranje boljega, kvalitetnijega društva. Sustav nadzora ovim potezom vraća se sigurno korak unatrag i stavlja u funkciju politike, to je nedvojbeno i to je apsolutno vidljivo. Jasni su ciljevi koji će biti postignuti. Oni će sigurno biti to da je jedna stručna ekipa koja sigurno je do sada obavljala svoje kvalitetne poslove razbacana čak tko zna koliko će ih dobiti rješenja o svojem novom radnom mjestu ali siguran sam ovakvim načinom, ishitrenim potezom je ugrožena neovisnost rada inspektora, ovo je sigurno paušalni potez par exellence koji nije doživljen do sada jer ovo što se radi sa državnim inspektoratom je korak i politički čin kao transformacija državnog inspektorata u politički inspektorat i to možemo sigurno zaključiti.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Pa gledajte kolega Đakić, sad stižu amandmani kluba SDP-a. Pa nije mi jasno zašto klub SDP-a šalje amandmane na tome kad će se primjenjivat zakon ako je predlagatelj Vlada RH, to je naprosto smiješno. Dakle, Klub SDP-a nakon rasprave klube HDZ-a naštampa amandmane i pošalje, al dobro, toliko o ozbiljnosti, toliko o kvaliteti Vlade RH. Kolegice i kolege prosim vas lijepo. Međutim znate na što mene kolega Đakić podsjeća, 2002.netko se isto ovako o nekom somovskom idejom sjetio da bi trebalo ukinuti ZAP i platni promet dati privatnim bankicama. A pogledajte što se danas događa nakon 11 godina sve velike gospodarske stvari i financijske se vraćaju se to nije više ZAP nego je FINA, ali gledajte 7, 8 godina se trebalo krvavo boriti da tu FINU koliko toliko sačuvate da se ne raspada. Pa mene je strah da ne bude opet nekom palo nakon par godina na pamet, samo na svu sreću ta koalicija vjerojatno već neće imati priliku za to da opet osniva državni inspektorat. Ili recimo ukinuli smo financijsku policiju. Sad opet u Ministarstvu financija se slaže nekakva ekstra kontrolni leteći odredi ali kažem, najbolje je kad ipak ljudi priznaju grešku a ove amandmane koje je napisao Klub SDP-a su potvrda da su ljudi konačno shvatili da mi već 22 dana imamo totalni nered što se tiče državnih inspekcija.
U ime Kluba HNS-a govorit će poštovani kolega Petar Baranović.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvaženi gospodine ministre sa suradnicima, poštovane dame i gospodo, vi uporni evo koji večeras u sedam i dvadeset radite svoj posao, Klub HNS-a će podržati ovaj zakon, odnosno ovaj paket od 18 zakona. Mene je dopala čast i zadovoljstvo da ga branim. Volim rekorde, 18 je jedna impozantna brojka a ja ću u ime Kluba HNS-a dati svoj obol uštedi pa ćemo skratiti izlaganje, neće biti potrebno 15 minuta zapravo komentirati osnovne stvari koje se tiču ovog rekordnog paketa. Sam gospodin ministar je u uvodu kazao a i piše i u ovim kratkim obrazloženjima da je intencija bila između ostaloga i ušteda. Neću se upuštati u analize kako i na koji način, bit ću optimista i iskazat ću povjerenje u tu namjeru i u to da će ovo poručiti svoj cilj. Ono što je za mene kao zastupnika a i za Klub HNS-a puno bitnije, a to je da osiguramo učinkovitiju i kvalitetniju kontrolu u ovom području jer konkretno kad se radi od ovih 18 zakona, slično je kao i u prethodnoj raspravi o pesticidima postoji posebna važnost kvalitetnog nadzora proizvodnje hrane, proizvodnje stočne hrane, trženja prehrambenih proizvoda, kontrole u stočarstvu, veterini, sanitarnih propisa, standardna primjene, u ostalo čak i hrane proizvedene iz GMO sirovina odnosno genetski modificiranih poljoprivrednih proizvoda itd., itd. Kolege iz oporbe naravno imaju svoj jasan zadatak kritizirat sve redom i oni su u svojim izlaganjima jako često apostrofirali činjenicu da će ovako ustrojene inspekcije koje su tematski podijeljene po svojim zadacima i po referencama zaposlenika vrlo izvjesno, da neće imati dovoljno efikasnosti jer se stavljaju pod političku kapu. Ja sam znate malo umoran od neovisnih institucija u RH pa vam se onda desi da imate dva istovjetna slučaja i netko vam mrtvo hladno izađe u udarnom terminu i kaže pa da, pa to je normalno da donesemo u skladu s Hrvatskim zakonima za dva istovjetna slučaja dva različita rješenja. Oni nisu pod utjecajem politike. Onda imate situaciju da evo već par mjeseci sigurno nije izblijedio iz sjećanja građanima RH što je koštalo ove godine u Hrvatskoj jednu kunu i pet lipa. Imate neovisnu instituciju, agenciju za zaštitnu tržišnog natjecanja koja je tako marljivo o svojoj neovisnosti radila svoj posao da su se karteli stvarali za vrijeme televizijskog dnevnika u udarnom terminu bez kompleksa i bez straha da će biti bilo kakve represije. Danas smo i kolega Vukšić i ja imali poseban dan, inače opće je poznato da se jako rijetko slažemo ali imamo mi svijetlih trenutaka pa se desi da se u jednom danu složimo dvaput. Kolega Vukšić je ukazao na činjenicu da se teško i rijetko od tih strane tih neovisnih institucija i tijela dirao velike, obično male dobiju batinom po kostima što mi u Dalmaciji kažemo, a veliki u miru apsolutnom miru i nedodirljivo rade svoj posao i kad gledate to sa političke pozicije nije ni čudo, nije baš posebno sabornicima, politički atraktivno tražiti odgovornost od nekakvog ravnatelja, neke neovisne institucije u Hrvatskoj, nije čak ni popularno, jel, udarate na neovisnost sustava. Zato ja mislim da će ove inspekcije biti prisiljene od strane onih koji su odgovorni politički puno učinkovitije raditi jer ukoliko ove inspekcije konkretno koje su predmet večerašnjih 18 zakona ne budu radile kako treba, onda će upravo ovaj čovjek koji je branio taj, odnosno iznio taj zakon biti na neki način politički odgovoran i ranjiv i njemu će biti u interesu kao i stranci koju zastupa i Vladi čiji je član da one inspekcije koje se tiču ovih zakona i nadzora rade svoj posao kako treba. On naime nije neovisan, on je vrlo ovisan. Ovisan je o percepciji glasača, o zadovoljstvu građana, zadovoljstvu potrošača i puno je zahvalnije kad se zna ko za što odgovara u sustavu, nego kad imamo apstraktne situacije. Ja volim kad gledam slike u galerijama, gledat klasike, apstraktno baš nisam nikad preferirao, teško prokljuvim što je slikar u trenutku inspiracije htio napraviti. Ovo je čista situacija. Potpuno čista situacija. Iz percepcije nas iz HNS-a. Dopuštam dakako da u demokraciji ili višestranačju, u pluralizmu ima i kolega koji imaju potrebu ili jednostavno istinski tako osjećaju, imaju drugačije mišljenje od nas. Zakoni su propisani, iz mog iskustva iz struke morskog ribarstva mogu reći da osim Ribarskog inspektorata malo što u ribarskom poslovanju konkretno baš ribarskom poslovanju može bilo koji drugi inspektor s bilo kojom drugom referencom kvalitetno, uspješno nadzirati. Za kraj kao argumentaciju o ovom konceptu gdje se zna točno koja struka, koja inspekcija u okviru Ministarstva poljoprivrede što nadzire. A cijeneći važnost nadzora prometa i proizvodnje poljoprivrednih prehrambenih proizvoda posebice, jedna komparacija, u svojoj mladosti sam bio dosta živahan, par puta sam s motora pao i na svu sreću krpao me kirurg, nije me krpao doktor opće prakse, nego me krpao onaj koji se razumije u svoj posao. Jednako tako smatram kad je u pitanju nadzor kvalitete proizvodnje hrane, poljoprivrednih proizvoda i svega onoga što je vezano uz to, a direktno može utjecati na ljudsko zdravlje pa biti čak i sa latentnim posljedicama, da je ovaj koncept bolji od inspektorata opće prakse. Hvala lijepa na pažnji. Klub HNS-a će podržati ovaj zakon.
Prelazimo na replike. Mladen Marelić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Baranović, rekli ste neovisnost. Da, neovisnost 32 tisuće neriješenih predmeta, to je neovisnost, do sada Državni inspektorat. Ali i neovisnost, mi pričamo da nismo, gledano sada mislim da sam već imao par poziva na tu temu i da sam obavezan da to i rečem da je dolazak na teren Državnog inspektorata znalo se već unaprijed gdje se spava, kod koga se ide u kontrolu, ko priprema, sve se to znalo. Tako da su bili tempirani. Ove godine se prvi put desilo da je Državni inspektorat na terenu nije bio u privatnika, nego je bio u hotelskom, znači smještaju. Hotelsko sa državnim, bio je tad još državno većinski vlasnik u tom hotelu. Znači to je ponašanje Državnog inspektorata, nažalost, što bi trebala biti neovisnost. Mislim da će sa ovakvim načinom biti kontrola dosta bolja i da će svaki ministar imati odgovornost za svoj rad, odnosno svojih inspektora. Hvala.
Druga replika, Goran Marić.
Kolega Baranović, kazali ste da ste u mladosti bili živahni, čini mi se po retorici još uvijek ste vi živahni. Vrlo žestoko nekada i okarakterizirate određene pojave tako da niste izgubili ništa na tomu. A logično je da različito ljudi misle. Logično je i da imaju različite stavove. Logično je da različito promišljaju. Nekad je to istinski, nekad je to iz nekih drugih razloga, ali evo ja ću pokušati samo na jedan konkretan sad slučaj da vidim zašto i kako vi mislite, a evo kako ja u jednom slučaju. Recimo u siječnju ove godine interesira me postoje li za vas ustrojbene jedinice pri ministarstvima ili ne postoje? Postoji li Državni inspektorat ili ne postoji? Ja ću reći što mislim. Mislim da Državni inspektorat formalno ne postoji i mislim da ustrojbene jedinice formalno također ne postoje. I evo vaš amandman dokazuje da će tek postojati kad stupi ovaj zakon na snagu, a to će nakon datuma objave, a nismo ga još ni izglasali. Prema tome to će vjerojatno krajem mjeseca biti. Je li 1. siječanj 2014. prazan hod ili nije? Mislim da nije i evo to dokazuju činjenice. Interesira me kako vi tumačite taj siječanj 2014., je li definirano jesu li ti inspektori, službenici iz stručne službe iz Državnog inspektorata kojeg više nema mogli postati u ministarstvu u ustrojbenoj jedinici kad ih još nema po zakonu, evo tek će stupiti na snagu kad se izglasa i nakon dana objave. Ja mislim da tu postoji prazan hod od najmanje mjesec dana. Hvala lijepo.
Na repliku odgovara Petar Baranović.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Mariću, hvala lijepa na komplimentu da sam još uvijek živahan, to je dobro čuti kad dođete ovako u neke ozbiljnije godine. Što se tiče amandmana rekli ste da smo mi podnijeli amandman. Pa meni su kolege iz SDP-a simpatični, moji tradicionalni partneri politički, ali još nisam se učlanio u SDP. A što se tiče 1. siječnja, ja ovako trivijalno to mogu prokomentirati, znam kad se radi inventura u dućanu da se dućan čak nakratko zna i zatvoriti. Desi se to, da li se to desilo ili nije i koji su detalji vezani uz postojanje od 1.siječnja ustrojbenog modela kako ste se izrazili, to će gospodin ministar biti ljubazan odgovoriti umjesto mene. Hvala lijepo.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu, prijavila se Mirela Holy.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. U Planu 21 Kukuriku koalicije nije pisalo ništa o temi o kojoj danas raspravljamo osim u kontekstu toga da je nužna učinkovitija i transparentniji rad inspekcijskih službi. U hrvatskoj varijanti Agende 21 a to je podsjećam temeljni dokument UN-a o održivom razvoju ne govori se o sudbini Državnog inspektorata ali se o tome govorilo u okviru stranke. Znači nije se govorilo o tome da će Državni inspektorat biti osnažen, da će biti ukinut ili da će biti nešto drugo u Planu 21, ali u okviru SDP-a se dosta toga govorilo. SDP je vodeća stranka na vlasti i spominjala se i razmatrala se mogućnost da se Državni inspektorat ojača na način da se postepeno sve inspekcijske službe prebace u državni inspektorat. Znači to je bila neka ideja koja je bila dijametralno suprotna od ovoga o čemu sada svjedočimo i na čemu sada trenutno radimo. Govorilo se o tome da će se sve inspekcije iz ministarstva s vremenom prebaciti u Državni inspektorat kako bi se položaj inspekcija ojačao kako bi inspekcija postala efikasnija i kako bi rad inspekcijskih službi postao transparentniji neovisan od politike i resornih ministara. Zašto takav pristup? Zato što su inspekcije represivan aparat koji bi trebao biti neovisan od politike, nepristrani instrument koji bez utjecaja politike kontrolira provedbu zakona koja predlažu ministarstva i Vlada, a donosi Sabor. To je trebala biti jedna od mjera reforme državne uprave koja bi državnu upravu pretvorila u ono što uprava treba biti a to je učinkoviti, transparentan, pravedan, nepristran javni servis svih građana i građanki u RH. Svi koji su radili u tijelima javne vlasti znaju kako stvari funkcioniraju u ministarstvima. Što rade ministarstva? Ministarstva predlažu zakone i kroz te prijedloge provode politiku Vlade temeljem koje je vladajuća politika, politička opcija dobila izbore. Ministarstva nakon usvajanja zakona od strane Sabora rade na upravnim rješenjima kojima se ti zakoni provode u praksi. Ti upravni postupci trebali bi biti vođeni pošteno, nepristrano, sukladno točno definiram procedurama i u točno zadanim rokovima s točno definiranim ishodima. Upravni nadzor nad provedbom tih upravnih postupaka najčešće provodi drugostupanjsko upravo tijelo u samom ministarstvu. Prekršajne i kaznene odredbe iz resornih zakona provode inspekcijske službe koje smo ukidanjem Državnog inspektorata sve vratili u resorna ministarstva po metodi sva jaja u istoj košari. Taj pristup dobar za dizanje transparentnosti procedura i demokratizacije vlasti. zašto? Zato što se sve instrumente vlasti i one upravne i one nadzorne i one inspekcijske stavlja u ruke jedne institucije i budimo realni jedne osobe. Ako je osoba odgovorna i poštena to nije nikakav problem. No ukoliko čelna osoba nije takva i zloupotrebljava svoju poziciju i ovlasti tada jedna osoba može iz igre tako da kažem izbaciti one igrače tako da kažem kojoj se ne sviđaju. Demokratska društva rade na međusobnoj kontroli različitih razina i aspekata vlasti. Ako je to cilj onda je logika postupanja dijametralno suprotna onome što se sada radi, a to je jačanje neovisnosti državnog inspektorata, njegovo podizanje na razinu ministarstva, objedinjavanje svih inspekcija u od politike neovisni državni inspektorat i izmještanje svih inspekcija iz ministarstava. To je priznajem jako velika reforma i njen cilj je dizanje transparentnosti i neovisnosti rada inspekcija i dio je velike i sveobuhvatne reforme javne uprave. A upravo je javna uprava i reforma javne uprave najvažnija reforma koju Vlada treba i mora provesti zbog toga što upravo reformom javne uprave možemo doći do onoga instrumenta koji je ključan za izgradnju jeftinijeg, pravednijeg, poštenijeg i efikasnijeg sustava svih tijela javne vlasti. Bez te reforme možemo zaboraviti na uspješnost bilo koje druge reforme i ta reforma mora biti kvalitativna i tek potom kvantitativna. Vlada mnogo toga ne može učiniti, međutim neke stvari može učiniti i mora učiniti a reforma javne uprave je jedna stvar koju Vlada može učiniti jer su ovdje doista svi instrumenti samo i isključivo u njenim rukama. Zbog toga je teško shvatiti zbog čega Vlada RH ne krene ozbiljnije u reformu javne uprave i nadam se s obzirom na činjenicu da je to ugrađeno u prijedlog državnog proračuna za ovu godinu da ćemo rezultate reforme javne uprave ipak početi vidjeti tijekom ove godine.
Zahvaljujem. Za repliku se javila kolegica Branka Juričev-Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo. Pa poštovana kolegice Holy. Malo me iznenađuje, čitavu svoju raspravu ste temeljili na to da će ovo biti poštenije, transparentnije, da nije sve u snazi, sve u jednom čovjeku, sve u rukama jednog čovjeka. Bila sam gospodarski inspektor i jako dobro znam samo jedan inspektor dolazi kod jednog poslodavca i uvijek je samo ta jedna osoba u pitanju neovisno o tome tko mu je nadređen, da li je to ministar ili glavni državni inspektor. Ovo sada kroz čitavu današnju raspravu provlači se učinkovitost, racionalizacija. O kakvoj racionalizaciji govorimo kada evo i sada kroz amandman SDP-a malo je smiješno da SDP upozorava Vladu i sve one predlagatelje zakona da treba u onoj osnovnoj odredbi mijenjati zakon da zakon stupa na snagu prvog dana od dana objave u Narodnim novinama. To će biti u najboljem slučaju krajem ovog mjeseca, znači 1. veljače. 786 inspektora, pa sada računajte puta bruto plaća, to je preko 8 milijuna kuna nepovratno izgubljenih. Ti ljudi na terenu, oni jednostavno ne znaju šta da rade. Oni sjede, dolaze na svoje radno mjesto, znaju da su raspoređeni u ovo ili ono ministarstvo. Prema svojim željama su se pribilježili u ne znam Ministarstvo poljoprivrede pa tako ja ne znam da li ministar zna da npr. Šibensko-kninska županija ima jednu inspektoricu za poljoprivredu a Splitsko-dalmatinska ne. Pa će samo, ta će jedna inspektorica biti nadležna za obe županije a usput rečeno ta inspektorica nema ni vozački ispit. Pitam vas kako će ona doći na područje okolice Trilja, Brača, Hvara i slično? Hoće ići, ne znam vlakom, autobusom, brodom? Koliko će joj trebati? Hoće se tamo plaćati smještaj i slično? Do sada su imali njih troje, četvero bi sjeli u jedno vozilo [[Upadica: Vrijeme.]] Pa bi obišli i to. To područje. Hvala.
Na repliku odgovara Mirela Holy.
Uvažena kolegice ja mislim da me niste baš dobro slušali. Ja upravo zagovaram drukčiji pristup, ja ću podržati ovaj paket zakona. Međutim, ja smatram da bi bio bolji pristup da se ide na jačanje neovisnosti Državnog inspektorata od znači ministarstava, odnosno tijela javne vlasti zbog toga što smatram da nije dobro stavljati sva jaja u istu košaru. I mislim da je bolje da se digne utjecaj inspektorata ukoliko bi glavni državni inspektor imao tako da kažem snage i ovlasti jednog ministara, onda bi on bio al pari drugim ministrima i to bi se sigurno osjetilo i u radu, na kraju krajeva inspekcijskih službi. Međutim, krenuli smo putem kojim smo krenuli i sada je normalno i logično da donesemo ovakav paket zakona i ja ću glasati za ovaj paket zakona. Međutim, smatram da to bi bilo bolje i demokratskija procedura i jačanje na neki način transparentnosti sustava da se išlo upravo u obrnutom smjeru. Ali gledajte, vi ste isto bili jako dugo na vlastiti, mogli ste jačati ove institucije, to niste radili. I činjenica jest da Državni inspektorat koji je imao tih ne znam koliko inspekcija pod sobom nije baš bio jako neovisan i učinkovit u provedbi inspekcijskih nadzora. A zbog čega? Zbog toga što nije postojala politička volja za tako nešto. Meni je amandman Kluba SDP-a logičan, zbog toga što bi bilo nelogično da ostane zakon s obzirom da smo prekršili taj rok, bilo bi bolje da smo ove zakone donijeli prije ali ih nismo donijeli i sada je logično da se ipak donesu sa stupanjem na snagu danom objave u Narodnim novinama.
Posljednja pojedinačna rasprava Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Evo i ja da iskoristim ovu priliku jer ovo je zaista za Guinessovu knjigu rekorda, 18 zakona, paket zakona koji su stupili na snagu a mi ih danas raspravljamo. To je jedno fino saznanje. Ali odmah na početku mi se nameće još nekoliko pitanja. Volio bih znati tko se ovoga sjetio, tko je taj izvor u Vladi, tko se sjetio reći, evo ovo što je neovisno, jedinstveno, idemo to podijeliti po ministarstvima čisto da znamo od koga je inicijativa krenula pa da možemo utvrditi i nečiju odgovornost ako ovo ne bude funkcioniralo. Koji je to bio ministar koji je to predložio. Drugo pitanje koje mi se nameće je na kakvim analizama smo zaključili da je taj sustav neučinkovit, gdje su te brojke jer ipak je to jedna institucija 15 godina 786 inspektora, to je 786 sudbina. I naravno da im nije svejedno gdje će završiti, što će raditi na koji način će raditi. I treće, ovdje piše u zakonu kaže, Vlada Republike Hrvatske na 117 sjednici održanoj 26. rujna 2013. donijela smjernice ekonomske i fiskalne politike za razdoblje 2014.-2016. i mjere za smanjenje deficita. Jedna od predviđenih mjera je i transformacija Državnog inspektorata. Pa bih volio znati koliko će se smanjiti hrvatski deficit s obzirom na transformaciju Državnog inspektorata. Vjerojatno su to analize, ove o kojima ja govorim i pokazale. Jer ono sljedeće što se nameće a to je najopasnije, neovisnost inspektorata u postupanju. To je na ovaj način u potpunosti sada upitno. Jer evo, saznajemo danas, vrti se ova afera oko pomoćnika ministra financija, čovjek ima hotel, čuli smo lijepi hotel a nije platio boravišnu pristojbu. Kako da ovaj iz Ministarstva financija koji je uzeo sada iz očito iz inspektorata jedan dio tih koji su trebali otići u turizam ali nisu pa su završili u Ministarstvu financija jer moraju nadzirati kako se uplaćuje ili troši boravišna pristojba, kako će on otići u taj hotel i napravi inspekcijski nalaz. To je jedno pitanje koje se nameće sa ovakvim izmjenama koje su stupile na snagu a mi ih danas raspravljamo. Nevjerojatno. Jer ipak kažem, 15 godina je iza nas i postoji praksa. HDZ-ove Vlade smijenili su dva državna inspektora. Kada su pogriješili, kada ih se uhvatilo u njihovim greškama oni su smijenjeni. Interesira me tko će ovdje smjenjivati bilo koga. Ovo je sustav u kojem se nitko ne može smijeniti, eventualno mu se može pokrenuti službenički sud. Kako to funkcionira? Jedna prosvjetna inspektorica krenula je u inspekciju osnovnih škola i u jednoj glazbenoj je utvrdila nepravilnosti. Znate gdje je danas? Na službeničkom sudu, Ministarstvo obrazovanja vodi postupak protiv nje. Hoćemo li svjedočiti još mnogim postupcima gdje će ministri pokretati zbog moguće i grešaka u inspekcijskom nadzoru, moguće i krivih nalaza službeničke, ajmo reći postupke ili sudove i na taj način rješavati pitanje kako se ono kaže da ti ljudi budu odani i da rade ono što im se kaže. Neki su se već i nedavno pobunili u jednom otvorenom pismu, međutim sve se to svodi na priču rekla-kazala. Očito da ti ljudi imaju veliki problem. Mislim da nam ovo nije trebalo, ali kako uopće stati na put nečemu što je po meni narušilo sve teorije apsurda, da raspravljamo a piše da je već na snazi, ali Bože moj. Ali javio sam se iz jednog drugog razloga isto jer je ovo indirektno povezano sa dva zakona koja su vrlo interesantna, koja šokiraju danas moje otočane, priobalje, ljude na priobalju, a tiče se morskog ribarstva tj. dozvola za mali ribolov. Loša komunikacijska strategija sa hrvatskim građanima ostavila je stotine tisuća ljudi u šoku. Došli su lijepo uredno ovjeriti svoje dozvole za mali ribolov, a onda im kažu gospodo gotovo, ništa ove godine. Ne, meni je jasno, mi smo to potpisali, ali zašto su ljudi šokirani, očito da nisu ništa znali. Dolaze uredno kao i svake godine. sada više nitko ne zna tko uopće ima pravo, … tko ima pravo. Što je to uopće 50% nekog cenzusa, zašto je to 50%, zašto nije 100. Ljudi non stop pitaju, ja vas to moram pitati pa nemamo mi ministra ovdje svaki dan. Neka kaže, neka objasni, pa nitko ne kaže da je on kriv, ali mi moramo znati što nas čeka. Na otocima ljudi moraju znati. Evo ministru je ovo jedinstvena prilika neka meni kaže gospodo vi na otocima imate pravilo ili priliku još 2014. godinu, svi ili samo oni iznad 60 godina koji su siromašni, a svi ostali nemate nikakvo pravo. Ljudi će to razumjeti, ali su oni šokirani jer nisu očito znali. Imamo pravo mi o tome govoriti. Možda to vama je smiješno u Zagrebu, nama na otoku to nije. Pa neki su živjeli od toga. Možda to vama je smiješno, ljudi su živjeli od toga. Zašto vi mislite da neki 70-godišnjak ili 55-godišnjak je on informiran, da on cijeli dan sjedi ispred televizora i prati sve što se događa u pravnom prometu ili u sustavu. Pa ljudi ne znaju jer im se serviraju sve informacije koje im u životu ništa ne znače, a ovo što im je važno kad su došli u ove područne urede lijepo su ih sa šaltera uputili doma i rekli gospodo vi nemate pravo. Naravno da se čovjek pita što je sad, pa tko je tu kriv, opet HDZ? Pa dobro ako smo mi krivi. Ali što ministar nije obavijestio te ljude? Pa evo, imate priliku, recite im u čemu je problem. Ne napadam vas nego kažem loša nam je očito komunikacijska strategija jer ljudi očito ne znaju što smo mi dobili ulaskom u Europsku uniju. Pitajte ih. Drugo pitanje, gradonačelnici i načelnici, vodna područja, 20 vodnih područja. Moj primjer sa otoka Raba, mi vodu dobivamo iz Ličko-senjske županije, iz Like, a sad nas tjeraju da budemo u vodnom području Primorsko-goranske županije s kojom nemamo nikakvih fizičkih dodirnih točaka. Mi nemamo vodovod, mi nemamo mogućnosti da se spojimo na bilo koji vodovod. Ljudi su u čudu, gradonačelnici i načelnici. Sastanči se svaki dan, ne znam kako je na drugim područjima. Ne znaju što ih to čeka, gdje će to završiti. Evo ministre, prilika je da nam odgovorite na ova dva pitanja. Ja ne kažem da ste vi krivi, nego da dobijemo pravu kvalitetnu informaciju i da znamo što nas po ova dva pitanja čeka u godinu dana. Zato sam iskoristio ovu priliku jer ovo je ipak indirektno povezano sa ovom pričom o Državnom inspektoratu. Hvala lijepo.
Sad prelazimo na replike kojih je … 4. Prvo Mario Moharić.
Poštovani kolega Borić, mene najviše fascinira kad vi i iz vašeg kluba, iz HDZ-a dolaze suze o tome da se rasformirava Državni inspektorat, jedno neovisno tijelo, a radi vaše informacije koju vjerojatno nemate, morate znat da pet inspekcija prije nekih 4 godina otprilike do 5, znači u vrijeme HDZ-ove vladavine izdvojeno već iz inspektorata i pripojeno Ministarstvu poljoprivrede, a to su vam bili stočarski, vinarski, ribarski, šumarski i lovni inspektor. Dakle pet inspekcija, pet inspektora za vrijeme vaše vladavine prije nepunih 3-4 godine. I vi govorite o rastakanju Državnog inspektorata i o nekakvoj neovisnosti. Državni inspektori bili su neovisni, to je činjenica, međutim do određene mjere. Ja ću vam reći samo jedan primjer vaše neovisnosti za vrijeme vaše vladavine i mene kao osobnog primjera te neovisnosti. Evo ovih dana dobivam poruku od jednog od inspektora, glavnog inspektora, bilo ih je 4. Vršio se pritisak na njega, šalje mi poruke da će svjedočit ako idem na sudski spor da … da otkaz. O tim pritiscima ja znam. U dva navrata bila je delegacija HDZ-a sa direktorom HEP-a ondašnjim, glavnim, generalnim direktorom koji je bio moj protukandidat na lokalnim izborima. Prije lokalnih izbora bila je delegacija kod glavnog inspektora da se da otkaz ovome jer ne mogu mu se suprotstaviti. Toliko samo o vašoj neovisnosti.
Vrijeme, hvala. Druga replika, Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora i hvala na intervenciji da zgase ovo hlađenje jer ovo je nemoguće tu sjediti. Kolega Borić, ovo o čemu ste vi govorili u svojem izlaganju, a i još neke kolege iz naših klubova čini mi se da bi rekli neki drugi da se usude, radi se tu o … kolu. To se više sad ne zna tko, šta i gdje. Sad se spominju prije pet godina da su prešli stočarski, vinarski, šumarski, lovni. Pa kakve to veze ima sa ovim inspektorima iz ovog Državnog inspektorata apsolutno nikakve jel' tako kolega Borić baš nikakve. Međutim, zašto se ovo sve radi na ovaj način, a ne samo sada. Pa nije to možda ni kriv ministar. Možda je to bilo na traženje premijera, a obzirom da ne postoje eto tako baš previše ni stručnosti ni iskustva u radu, nema položenih državnih stručnih ispita, nema položenih ni inspektorskih ispita, nema rada u upravi i onda je jako teško znate složiti nešto da bi se pokrilo nešto. I onda mi danas o tome svemu razgovaramo. Nije jednostavno, zaista nije jednostavno voditi ministarstvo i imati ekipu oko sebe i pravnu i ostalu koja nema iskustva u tom radu, a ispunjavati želje, o.k. svog premijera i svog predsjednika stranke, a i to treba onda i braniti.
Treća replika Petar Baranović.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Boriću, nisam se imao namjeru javljati za repliku, ali ste se dotakli jednog polja koje je možda uzet ću sebi za slobodu reći čak možda i detaljnije poznam nego i sam gospodin ministar. Radi se o ribarstvu. Postavili ste pitanje zašto cenzus, postavili ste tezu da ljudi ne znaju šta će. Ja sam neki dan imao pismenu obavijest koju je Uprava za ribarstvo proslijedila korisnicima do sad tog prava obalnog ribolova sa naputkom šta i kako postupat za u buduće. Dakle, uprava je poslala pismeno. Ja sam tu obavijest imao u ruci. Da li su svi službenici poštanski obavili svoj posao, da li su svi dobili u svim jedinicama lokalne samouprave ne mogu suditi, ali toliko o tome. Pitanje malog ribolova je pitanje koje je specifično za Hrvatsku i nigdje u Europi ne postoji takva vrsta kompeticije, profesionalnim ribarima da imate jednu kategoriju koja bi trebala služiti za rekreaciju ili za potporu opstanku stanovnika na otocima, a da isti mogu loviti i puštati na tržište i prodavati suprotno pozitivnim propisima Republike Hrvatske koji jasno definiraju pod kojim se kondicijama može prodavati. Ali smo kao mediteranci, ljudi koji su emotivni dali tu mogućnost ljudima shvaćajući težinu. U pregovorima je jasno trebalo ustuknuti, ali smo i tu hrvatski lukavo možda malo čak i zavrnili naše partnere iz Europe jer smo ispregovarali nešto što se zove mali obalni ribolov koji će biti dostupan samo onima koji su potrebiti i zato postoji financijski cenzus i onima koji su u poodmakloj dobi za to postoji dobni cenzus iznad 60 godina, a ostalima kao alternativa postoji ulazak u obrt i u profesionalni ribolov pa neka ljudi love i neka ljudi žive i neka ljudi rade. Hvala lijepo. Žao mi je šta je isteklo vrijeme, ima sam još.
I posljednja replika Mladen Marelić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Boriću, imali ste vremena da građane Hrvatske, nas otočane obavijestite što ste potpisali tako da se naši građani ne iznenađuju kad dođu tamo jer smo i mi iznenađeni pa sa dosta toga što ne znamo što ste potpisali sve. Jer šta je kolega Baranović rekao meni je kuća pet, šest metara, deset metara od mora, ništa ne mogu raditi. Idem udicu i to mogu. Na žalost Stonski zaljev ni to ne može. Imali smo raspravu o tome jer ste proglasili zaštitom prirode, Lastovske tamo otočje, park prirode, pa su si dijelili dozvole kad kome mogne. E sad dolazimo jedanput svi u isti krov. Ministarstvo, odnosno Ustavni sud je poništio ovo na Lastovu. Vamo su ljudima, profesionalci mogu radit. Znači, dosta ste toga na brzinu potpisali, a niste se izborili za prava nas otočana, priobalja i te. Ne samo to, nego i drugih poglavlja što ste potpisivali. Nije ni čudo kad ministar koji je tada bio nije ni znao taj dan o čemu se raspravlja, što taj dan se potpisuje, ministar vanjskih poslova koji je bio. Bilo je toga da je govorio o drugima predmetima, nije uopće znao što se taj dan potpisuje. Evo to je mislim iskreno.
Za završnu riječ javio se ministar poljoprivrede Tihomir Jakovina. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, štovane kolegice i kolege. Jedan podatak koji je očito promakao ali ja ću ga ponoviti. Ovaj set od 18 zakona koji se veže na Ministarstvo poljoprivrede na Vladi smo imali 5. prosinca na 129. sjednici. Nakon Vlade poslali smo ga u ovaj dom u proceduru. Znači svih 18 naših zakona smo kao štreberi napravili prvi. Vi niste radili. Sorry, greška je sa ovim datumom i očekivali smo da će stupiti i naši s danom ukidanja Državnog inspektorata da će stupiti na snagu naši zakoni. I mi smo poslali u vladinu proceduru kao Ministarstvo poljoprivrede iste ove amandmane koji su sad osnažili kolege iz kluba. Na nama je samo s obzirom da su gotovo identični, da ispravljaju samo datum primjene na prvi dan nakon objave u Narodnim novinama da odlučimo da li će još u petak gnjaviti sat vremena sa objašnjenjem za svaki zakon zašto imamo vladin amandman ili ćemo prihvatiti kluba, isti taj amandman odavde. To je jedina razlika. Uvidjeli smo ne svojom greškom, zakoni su bili poslani na vrijeme. Žao mi je što kolega Šuker i Mlakar nisu tu jer su iznijeli niz netočnosti. Dio toga je poštovani kolega Rađenović objasnio da postoji i zakon koji je usvojio ovaj visoki dom, da postoji i odluka, da u tom zakonu točno je u članku 10. pogotovo 13. govore koje su obaveze. Govori se i na koji će se način putem rješenja odrediti djelatnici koji su prešli u Ministarstvo poljoprivrede, u postojeći ustroj jer mi nismo izmišljali ni poljoprivrednu inspekciju, ni stočarsku, ni vinarsku, ni inspekciju sigurnosti hrane. One su postojeće i rade, samo su imale suženi djelokrug i mogućnost rada zato što smo mogli odrađivati samo do određenog segmenta, a dio su radili gospodarski inspektori. Oni do trenutka dok ne dobiju prema Pravilniku o unutarnjem redu u ministarstvu rješenja rade prema ovlastima koje imaju. Pitali ste za uštede. Evo vam vrlo jedna jednostavna ušteda. Gotovo preko 650000 su koštali najmovi za inspektore Državnog inspektorata. U najvećem dijelu će biti raspoređeni u postojećim prostorima koje već imamo, pa to pomnožite puta 12, pa pomnožite puta broj godina pa ćete onda vidjeti. Kolega je rekao vrlo zgodno i vrlo zorno i 2005. kako su se iz istog tog Državnog inspektorata prelijevali, odnosno vraćali specijalizirani inspektori u ministarstva u određene uprave. Osim toga možemo se vratiti i na '92. i '93. kad je nastao Državni inspektorat, nastao je iz Tržne inspekcije Ministarstva gospodarstva. Opet je pitanje da li ćemo imati polivalentne inspektore koji će raditi i pokrivati sve ili ćemo imati sljedivost kontrole po planu, godišnjem planu kontrola koji se radi ili monitoringa koji je u krajnjem slučaju usklađen i kontroliran od inspekcija Europske komisije kad nam dolaze. Hoćemo se pozvati na iskustva razvijenih starih EU članica, ne znam Italije koja nam je blizu, čak možda ovih malo novijih Slovenije koja isto te inspekcije ima ustrojene u ministarstvu. Osim toga kako ćete mi objasniti kako je Ministarstvo poljoprivrede odgovorno i chek point za sve vezano za Zakon o hrani, kako ja mogu odgovarati za kvalitetu hrane na policama u nekom trgovačkom lancu ako ne mogu ući u taj trgovački lanac ili mesa u staklenim vitrinama u tom istom trgovačkom lancu ako ga tu ne mogu kontrolirati nego, ne ja osobno jer mislim da ministar ne treba ići za ruku ili iza inspektora pa kontrolirati, nego naši stručni ljudi inspektori kada smiju ući u inspekcijski nadzor samo do mesnice odnosno rasjekaonice. Sada će to moći. Da li je znači taj Državni inspektorat tako fantastično radio u tom razdoblju? Ja bih slušajući neke od vaših replika i sugestija rekao da je vjerojatno u Jordanićevo vrijeme on radio fantastično i da smo taj model trebali zadržati. Ja mislim da ne i siguran sam da sve vezano za hranu, vezano za inspekcije koje su u djelokrugu moga ministarstva da će odraditi efikasnije, bolje, kvalitetnije i transparentnije. Mjerljivo će biti financijski u pokazateljima na svim uštedama koje ćemo imati. Od ušteda automobila, od izlazaka na kontrole uzorkovanja do poslovnih prostora. U krajnjem slučaju i ustrojstvu i prema radnim mjestima koja će raditi vjerojatno i na koeficijentima i ostalo. Kako smo mogli plaćati? Pokriveni smo bili i sporazumom koji smo imali, međuresornim sporazumom, preuzimanje ljudi, točno broj ljudi se znao koji je ušao u ustroj i koji imate ali ja imam u ministarstvu 950 djelatnika, mislim da je bilo sa krajem prošle godine, a sistematiziranih oko 1350 radnih mjesta. Slična struktura koja je bila i prije. Ti ljudi su samo popunili odjele inspekcijskih službi koje su već postojeće i koje već godinama rade, samo će sad raditi puno bolje i efikasnije. Kako smo mogli isplatiti? Pa imamo određeni kvantum za 950 ili 2500 ljudi u razdjelu ministarstva i imamo kvantum sredstava koji su nam za plaće, na plaćama. Sporazumom smo točno podijelili i obaveze i prava iz sredstava koja dolaze i materijalna i financijska iz Proračuna Državnog inspektorata koji je bio. Govorenje o tome me je malo ne zasmetalo nego govorimo o velikoj neovisnosti samoga Državnog inspektorata dosada. Državni inspektorat je što bio kao ustrojbena jedinica? Što je bio kao ustrojbena jedinica da je imao takvu strašnu neovisnost? Pitanje je samo što su radili, na koji način i tko je to kontrolirao? Na koji će način izgubiti tu neovisnost ako rade u sustavu koji je programiran sa godišnjim planovima inspekcijskih kontrola plus normama? Nalozi po prijavama. Jer ako bude išlo od građana prijave pa logično da se inspekcijske službe onda načelnik sektora odnosno inspekcijskih službi pošalje djelatnika u dodatnu kontrolu. Ili to ne bi trebao raditi? Budite sigurni da će raditi dok ja vodim ministarstvo. Rade, inspektori rade temeljem ovlasti koje sad imaju. Usvajanjem Pravilnika o unutrašnjem redu ministarstva dobit će rješenja i radit će točno navedene onda poslove koji su možda malo specifičniji, odnosno ne ono što su imali dosada u opisu rada. Kad govorimo, dobro neću sad gospodina Šukera i trgovine tuljana, odnosno krzno od tuljana i slično neću puno spominjati, a mislim da će ovaj set zakona, ovaj preustroj inspekcijskog sustava pojačati inspekcijske službe u mom ministarstvu. Rekao sam oko 950 ljudi imamo, od toga trećina su inspektori. Ovaj dio od 40 ljudi koji mi dolazi je kap u moru ali kap u moru koji će biti dio dobre ekipe i koji će kvalitetnije i bolje raditi na onom segmentu i sektoru poslova za koji smo nadležni, za koji smo odgovorni i po sustavu koji je dogovoren i propisan i direktivama i uredbama i onome što smo dužni od EU. Spomenuli ste sad dvije stvari, kolega Baranović vam je dio toga odgovorio, Poglavlje 13. je završeno, vratili smo se nazad kao slavodobitnici i rekli sve smo živo i mrtvo dogovorili. Hoćete mi reći što se tiče planova upravljanja, što se tiče ribolovnih alata, što se tiče izuzetaka što smo mi to kvalitetno napravili završetkom Poglavlja 13. – ribarstva? Ništa. … [[Govornik se ne razumije.]] do sredine idućeg mjeseca, do sredine ove godine. Da li smo imali mali ribolovni? Je, logično u sezoni ovo što je kolega Baranović rekao pravilnici o obavljanju malog ribolova potpisani, prezentirani, dostavljeni stručnim ljudima. Samo ne pašu svima. Rekli smo imovinski cenzus 50%, rekli smo preko 60 godina, ostali mogu ići na sportski ribolov ili osnovati obrt i početi se baviti gospodarskim ribolovom, a ne biti konkurencija stvarnim ribarima kao dosad. Jer smo tako poticali i zapravo na mala vrata s jedne strane smo bili socijalno osjetljivi i dali smo mogućnost, a s druge strane s obzirom na kilažu smo radili priličnu konkurenciju, odnosno sivo i crno tržište koje se prodavalo po restoranima i bez ikakve kontrole. Na ovaj način je ipak to uređeno. Da li je najsretnije rješenje? Možda ne, ali je nešto na što smo bili dužni obaviti. Spomenuli ste i preustroj odnosno reformu vodno-komunalnog gospodarstva mislim da je to s obzirom da mi citirate Rab, ja sam dobio i dopis koji je usuglašen, potpisan sa svim sad najvećim dijelom čelnika jedinica lokalne samouprave koji podržavaju ovakvu reformu i sa vašeg otoka. Mislim da još nismo predstavili, odnosno uredba je u izradi i ide vrlo brzo ovaj i misli smo na nacionalnom vijeću za vode prezentiramo ovdje u ovome Domu, samu uredbu, uredba ide na Vladu i poslije toga se i formalno određuje ne 20, nego 21 … [[Govornik se ne razumije.]] na osnovu studije, na osnovu struke na osnovu količina i kvantuma isporučene vode a to je 3 milijuna kuna po vodousluženom području smo napravili najoptimalniju mrežu vodno komunalnih poduzeća od gotovo 160 koliko ih trenutno ima u Hrvatskoj, bit će ih 21., bit će financijski, stručno, materijalno, tehnički spremni i za sve one zahtjeve koje trebamo … [[Govornik se ne razumije.]] prema vodama, tri milijarde eura ima do 2023.da bi svako naselje veće od 50 ekvivalent stanovnika imamo vodu odnosno svako naselje veće od 2000 stanovnika moralo imati kanalizaciju, govorimo gotovo o 300 pročišćivača. Ako na jednom otoku imamo sedam ili devet komunalnih poduzeća koji imaju 5-10 da, izgubit će, neće biti više toliko direktora, neće biti toliko nadzornih ili upravnih vijeća ali ćemo imati poduzeća koja će moći i pripremiti i voditi projekte jer ako to ne napravimo što smo preuzeli kao obavezu do 2023.poslije toga će RH plaćati penale i morati iz vlastitog proračuna napraviti svu tu komunalnu infrastrukturu, 95% ili čak i više i čelnici jedinica lokalnih samouprava ali što je još važnije i struka odnosno sami djelatnici iz vodnog komunalnog gospodarstva na javnoj raspravi koju smo napravili, na prezentacijama same reforme su podržale nju i u nju sigurno ideju, budite sigurno da idemo, to je gotova stvar, ide u formi uredbe i krećemo već jer pokazuju i projekti koji nam stižu već sad na mjesečnoj ili primamo na mjesečnoj još malo i u tjednoj razini da velik dio projekt je, jučer smo imali, kolega je predao za projekt Županje i imali smo Međimurje, mjesec prije smo imali Vukovar, u realizaciji su već Osijek i Poreč, to su više milionski, više desetaka miliona eura projekti i puno je lakše ih i voditi i kontrolirati i pripremit i izvest u rokovima koje treba ako imamo osposobljena komunalna poduzeća a ne mala rascjepkana financijski opterećena i sa nedovoljno struke. Malo smo otišli od teme ali ste tražili odgovor. Ja vam se zahvaljujem.
Hvala. Imamo dvije replike, Branka Juričev-Martinčev izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Pa poštovani ministre, ja čitavo vrijeme razmišljam, da li vi stvarno mislite da će se ovom reformom dobiti ušteda ili to morate reći da će biti uštede. Naime, ljudi koji sjede u nekim prostorima, četiri inspektora sada su podijeljena u četiri različita ministarstva, oni i dalje moraju negdje sjediti, znači ponovno ćemo imati najmove nekih prostora s time da sad ćemo morati imati četiri ureda. Ljudi su do sada odlazili na teren jednim vozilom, sada će oni morati također odlaziti na teren jer je to terenski rad, znači svaki će morati imati svoje vozilo. Rekla sam vam primjer poljoprivrednog inspektora za Šibensko-kninsku i Splitsko-dalmatinsku županiju, jednu djelatnicu koja nema položeni vozački, o kojoj uštedi govorimo kad će ona morati obilaziti obe županije, hoćete joj dati vozača? Jedan turistički inspektor za područje čitave Šibensko-kninske županije, on dolazi u jedan grad npr. u Vodice dolazi on svojim vozilom, taj isti dan dolazi inspektor koji će nadzirati rad u trgovini svojim vozilom. Pusti izmjene memoranduma pečata, tabeli, svako od njih mora imati nekakvu svoju daktilografkinju, tajnicu koja će administrativne poslove raditi, koja će sjediti tamo i zaprimati prijave. Meni stvarno nije jasno da li vi ste stvarno uvjereni da će biti ušteda ili samo to morate govoriti a da ne kažem izmjena ovoliko brojnih zakona, kopiranja za sve nas zajedno tu i slično. Malo me iznenađuje stav vaš.
Odgovor na repliku, ministar Jakovina.
Poštovana zastupnice e-inspektor programa 2010.koji u elektroničkom obliku daje mogućnost i pomoć samim inspektorima, to je prva stvar. Druga stvar, još jednom ću ponovit sve ove inspekcije postoje u mom ministarstvu kao ustrojbene jedinice, kao živi ljudi koji rade kontrolu i koji samo dobivaju pomoć ili suport sa većim brojem djelatnika koji će raditi na istim poslovima. Reorganizacija samog sustava kontrola, sukladno godišnjem planu, sukladno individualnim planovima svakog djelatnika, da bit će ušteda. Hoćete da vam kažem još šta je, gps uređaji koji će kontrolirati na koji način se, gdje se vozilo, kod kog se bilo i gdje se trenutno nalazi. Sustav kontrola prijava na posao onog trena kad se klikne službeni mobitel Jakovina će znat da li se odnosno načelnik ili načelnica službe ili sektor će znat da li se krenulo inspekcijski nadzor ili ne. Tako se povećava učinkovitost a kad govorimo u uštedama pa ja vam samo o ušteda ova dva prostora što sam vam rekao, ne znam centrala 331 tisuću kuna, područna jedinica Zagreb, 299 mjesečno. Naš je inspektor, moj 40 inspektor koji će doć sjedit će sa svojim kolegama koji već imaju prostore da li od ministarstva ili od gradova ili od državne uprave gdje sjedimo, sjest gdje ih sjedi dvoje, sjest će ih i troje ili četvero, ali opet kažem ja ih imam samo 40 inspektora. Znam da je Ministarstvo financija već sve svoje preuzelo i smjestilo u svoje prostore. To su uštede i promjena načina rada, nema promjene memoranduma, nema takovih troškova na formulare ili slično, pečati, jer to sve imamo, to postoji. Hvala.
Druga replika, Đurđica Sumrak.
… [[Govornica nije uključena.]] samo me zanima dal ćete ih čipirati, da li će imati narukvice za gps praćenje ili će imati ove okovratnike, možda ipak čipiranje jer evo to je sada već znate i sami u tom ste ministarstvu da je obvezno za pse i za životinje pa bi možda trebali i njih čipirati. A znate tužno je sve to ovako kad govorimo a ono zbog čega sam se ja javila, već mi je glupo govoriti o stručnostima i nestručnostima jest to da kad više ne može preuzeti odgovornost e sad zadnje ste rekli mi smo sve napravili 5.prosinca i mi smo to uputili, ali vi niste radili u Saboru. Pa dobro, ja ne razumijem uopće kako vam pada na pamet da tako nešto kažete, da mi nismo radili. Vi ste nama materijale poslali [[Upadica Stazić: To ministar nije rekao.]] Rekao je. Je, oprostite, rekao, uzet ćemo fonogram. Rekao je mi smo sve pripremili, a vi niste radili. Da li ste ikad pročitali Ustav, Poslovnik ministre? Da li ste uopće u životu se s tim susreli za Boga dragoga? Pa mi smo imali i izvanrednu sjednicu bezveze, razumijete, bez ikakve veze. Tu smo došli, propao plan, Ustav i mi smo tu odsjedili par sati i otišli kući. A vi optužujete na kraju sad nas, eto bilo bi sve ok to tehnički, ali vi niste radili. Morate se ispričati saborskim zastupnicima, gospodinu predsjedniku Hrvatskog sabora Leki, potpredsjednicima i glavnoj tajnici ovdje.
Odgovor, ministar Jakovina.
Poštovana kolegice Sumrak, ako se netko treba ispričati uz svo uvažavanje vas i nisam mislio da će proć moj dolazak ovdje u sabornicu, a da vi nećete imati neku od malo otrovnijih opaski, ali mislim da isprika zapravo za kolege inspektore jer uspoređivati sa psima i mačkama koji se čipiraju, mislim da je bilo nekorektno prema ljudima koji odgovorno rade svoj posao. Ja kad sam govorio o datumima rekao sam kad smo set ovih zakona usvojili na Vladi i poslali u proceduru u ovaj Dom [[Upadica Sumrak: Rekli ste &quot;ali vi niste radili&quot;.]] [[Upadica Stazić: A ja vama kažem da ne dobacujete.]] Tako da u tom dijelu nisam rekao neistinu, rekao sam datum kad je bilo na Vladi i kad je službeno poslano u ovaj Dom. Ja bih volio da nisam morao danas to obrazlagati, nego da sam mogao na izvanrednoj ili već u 12. mjesecu to odraditi onda ne bi se hvatali za ovo primjenu 1.1. Hoćemo to tumačiti da je politička odluka? … [[Upadica se ne čuje.]] Uz svu ovu argumentaciju koju smo naveli da želimo napraviti i bolji i efikasniji transparentni sustav, da, iza nje stojimo i snosimo odgovornost. Da li će zbog toga inspektori, kolege inspektori biti zadovoljni ili ne, ja mislim da su oni profesionalci koji rade svoj posao. Kada sam govorio o podizanju efikasnosti, govorio sam o praćenju rada putem GPS-a na vozilima koja se koriste i ne vidim što je tu problematično da bi kod onih ljudi koji vode službe ili sektore mogli prekontrolirati stvarni učinak tih ljudi koji su na terenu. I vi dobro znate kako i na koji način određeni djelatnici inspekcijskih služba možda baš i tog Državnog inspektorata kojeg toliko danas hvalite su imali i broj izvida i broj kontrola i svega ostalog, na koji način. Ili se kombiniralo kako će se raditi, pogotovo ako se koristi osobni auto za službene svrhe pa se onda naručuju dvije kune po kilometru na računala. Ovaj dio mislim da će u svakom slučaju dići efikasnost [[Upadica Stazić: Vrijeme.]] svih mojih inspekcija. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu o ovom setu zakona o kojima ćemo glasati kad se steknu uvjeti. I sada prekidam sjednicu. Nastavit ćemo sutra u 9.30, točkom 21. To je Konačni prijedlog Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o službenim kontrolama koje se provode sukladno propisima o hrani, hrani za životinje, o zdravlju i dobrobiti životinja, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 546. Rasprava o tekstu zakona je završena. Vlada je podnijela amandmane nakon roka utvrđenog Poslovnikom. Sukladno članku 199. Poslovnika dajem na glasovanje prijedlog da raspravljamo o predloženim amandmanima Vlade. Tko je za? Ima li koga protiv? Suzdržanih? Nema. Ima? Ima suzdržanih. Utvrđujem da smo sa 101 glasom za i 6 suzdržanih odlučili da ćemo raspravljati o amandmanima Vlade. Ministar Jakovina, izvolite.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Vlada Republike Hrvatske podnosi amandman koji utvrđuje novi dan stupanja na snagu ovog zakona. Zahvaljujem.
Hvala. Otvaram raspravu. Ivan Šuker, izvolite u ime kluba HDZ-a.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Ja bih samo u ime kluba HDZ-a rekao da ovo obrazloženje i rasprava o amandmanu se odnosi na svih 17 amandmana i molim da to uđe u zapisnik iz jednostavnog razloga što se sad dogodilo nešto što se nije dogodilo u dugogodišnjoj praksi rada ovog Visokog doma. Dakle, svi znate da je Vlada svojom odlukom od 29. 11. ukinula Državni inspektorat i sukladno tome je trebalo uskladiti niz zakona sa tom odlukom Vlade Republike Hrvatske. Kasnije Vlada je trebala donijeti uredbe itd. I Vlada je, dakle ovaj set poljoprivrednih zakona, njih je ja mislim 16 ili 17 usvojila 5. prosinca po hitnom postupku, uputila u Hrvatski sabor. Dakle, mi smo se i tada protivili hitnosti. Međutim, vrlo je interesantno ti zakoni bez obzira što su bili hitni i morali su bit uvršteni po hitnom postupku nisu raspravljani niti na redovitoj sjednici do 12. prosinca, a isto tako nisu raspravljeni niti na izvanrednoj sjednici. Dakle, o njima smo raspravljali na prvom radnom danu 22. siječnja. Međutim, svih 16 ili 17 zakona je imalo odredbu da stupaju na snagu sa 1. siječnjem. Klub Hrvatske demokratske zajednice je bio zadnji u raspravi i upozorio je na te odredbe i predložio je ministru da praktički samim prijedlogom izmijeni stupanje zakona na snagu. U međuvremenu dok je klub raspravljao, klub HDZ-a je na brzinu naštancao 17 amandmana i poslao ih je. Međutim, vrlo interesantno da je Vlada nakon svega toga donijela svoje amandmane koji su potpuno identični amandmanima kluba SDP-a. E sad gledajte kolegice i kolege, zašto sam se javio za raspravu u ime kluba? Zato što to ovo jasno pokazuje koliko i ministar i Vlada drži do ovoga Visokog doma, koliko ne poštuje vlastiti klub, koliko ne poštuje oporbene zastupnike i koliko ne poštuje ovaj Visoki dom. Pa zar kolegice i kolege ono što je očigledno svima, ako u zakonu stoji da zakon stupa na snagu 1. siječnja 2014. a mi o njemu raspravljamo 22. siječnja i ako oporbeni zastupnik naprosto upozori da je to nešto dobro. … [[Govornik se ne razumije.]] isto tako šutat i danas se napravit pametni i reći čujte kad ste vi digli odluku za taj zakon reći usvojili ste zakon koji stupa 1. siječnja. Ne. Dakle, Vlada je samo pokazala kako funkcionira, kako radi i kako lijeva ne zna što radi desna. Dakle, ne govoreći da kroz neke ove odredbe, a to smo jučer imali priliku u setu gospodarskih zakona vidjeti se guraju nekakve promjene koje nisu nimalo benigne za hrvatske građane tako i ovdje gdje se naprosto samo mijenja jedna riječ, da nije više državni inspektor nego neki drugi inspektor. Međutim, kolegice i kolege ja ću ovdje ponoviti ono što smo kolega Mlakar i ja govorili u ime kluba kad smo govorili o ovim zakonima, a to su odredbe članka 13. i odredba članka 14. Dakle, Vlada je temeljem ovoga što je sama usvojila 29.11. resorni ministri su morali predložiti zakone i isto tako Vlada je morala donijeti uredbe o novom ustrojstvu ministarstava. Jer sve ove inspekcije koje su predviđene da će raditi posao po ovim novim zakonima uredbom se moraju omogućiti da se oni ustroje u resornim [[Upadica Zgrebec: Kolega Šuker raspravljamo o amandmanu, ne o zakonu.]] Kolegice ovo je posljedica zašto se amandman donosi. Ja želim samo široko elaborirati da ne bi bilo zabune i da ne bi kolegice i kolege maltretirao 17 puta zato sam na početku zamolio da ova rasprava bude potpuno identična za svih 16 amandmana koliko ide. Međutim, ja govorim o amandmanu i držim se točke dnevnog reda. Želim samo reći da ovo jasno pokazuje koliko Vlada drži do svih vas. Jer ako je matični klub od ministra, jer je shvatio da je ministar iz HNS-a a SDP je dao amandmane pa možda ovako, ali SDP-ov ministar i klub SDP-a da amandmane i onda drugi ti amandmani dođu na sjednicu. Još kolegica Sobol ako se ne varam je meni dobacila kad sam ja rekao pa napravili smo amandman i došao je amandman, bili su još vrući kolega Dragovan ih je potpisao dok smo tu odgovarali na replike, to je bilo u srijedu. U četvrtak ujutro je Vlada i u četvrtak ujutro Vlada ali potpuno identičan amandman, dakle potpuno u točku, zarez, potpuno isto Vlada donosi amandman. Dakle, to najbolje govori da ministar ne zna da je ovo morao napraviti u 2012., da imamo jedan totalni vakuum što se tiče inspekcija pa bez obzira koliko netko tvrdio da one funkcioniraju naprosto ne funkcioniraju dok nisu donesene uredbe, dok nisu doneseni pravilnici i ti ljudi su u zrakopraznom prostoru. Zato i jesam spomenuo članak 13. i 14. jer u članku 13. i 14. se govori kako funkcioniraju službe i službenici Državnog inspektorata u trenutku dok ovaj zakon ne stupi na snagu. A u prijedlogu ovog zakona o kojem smo mi raspravljali i koji je predložila Vlada je pisalo da on stupa na snagu 1.01. A ovaj amandman kaže da on ne stupa 1.01. nego u nekom drugom vremenu, a što će se događati u tom nekom drugom vremenu govori vam članak 13., stavak 1. i 2. i članak 14. Prema tome, dakle ja sam u potpunosti u ovom što se kaže u temi što se tiče amandmana. I ponavljam, kolegice i kolege dakle ovo je sramotno, odnos Vlade prema ovom Visokom domu, prema saborskim zastupnicima. Ovo pokazuje jedno neznanje, ovo pokazuje jednu nespremnost tim više što podloga za sve ove zakone i poljoprivredne i gospodarske su ne reforme koje se tako pompozno najavljuju, reforme zbog kojih smo između ostaloga izgubili i kreditni rejting nego je podloga za ovo fiskalne projekcije iz 9. mjeseca. Znači, od 9. mjeseca se zna što će se napraviti. Ali gledajte, još uvijek se nije napravilo. Dakle, dok se donese pravilnik proći će još 10, 15 dana i ti inspektori će tek negdje krajem veljače znati gdje su i što rade, a također postavlja se pitanje iz kojih sredstava su njima isplaćene plaće. I druga stvar, volio bih vidjeti kad ti inspektori dođu na teren sa kojom iskaznicom će se legitimirati. Da li sa iskaznicom Državnog inspektorata ili sa iskaznicom koju ministar Jakovina i ministar Vrdoljak još uvijek ne mogu potpisati jer zakoni nisu stupili na snagu. Ali vrlo interesantno, meni je jučer zamjenik ministra gospodarstva rekao da je Vlada donijela uredbe. Kako je Vlada mogla donijeti uredbe o zakonima koji nisu usvojeni na ovom Visokom domu? A jučer je mislim gospodin Leverić kad smo raspravljali o ovim zakonima meni rekao da je Vlada donijela uredbe. Pa kako može Vlada donijeti uredbe za zakon koji mi nismo usvojili? Što bi bilo recimo da je danas na ove zakone bilo brdo amandmana i recimo da se vodni inspektor ne zove vodni inspektor nego se zove inspektor za vode. I kako onda Vlada može donijeti uredbu za vodnog inspektora, a mi smo ovdje donijeli odluku da je to inspektor za vodu. Dakle, kolegice i kolege rezultat ovakvog rada vam je pad kreditnog rejtinga. I mislim da ona rečenica Standard&Poor'sa vam najbolje govori o rezultatima ove Vlade i da je vrijeme da se svi zamislimo i da mi u Saboru naprosto bez obzira kojoj političkoj opciji pripadali ne prihvaćamo ovakve stvari. Jer gledajte, ovaj pad kreditnog rejtinga ćemo plaćati svi. Kamatne stope će plaćati od onog najmanjeg poduzetnika do najvećeg, plaćati će ih Hrvatska država, plaćati će ih poduzeća u vlasništvu države. A između ostaloga razlog za skidanje kreditnog rejtinga vam je i ovo. Hvala lijepo i molim ako može gospođo potpredsjednice da ova identična rasprava bude po svim amandmanima da više ne gnjavim kolegice i kolege. Hvala lijepo.
Kako ste u raspravi zatražili bit će. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Dajem na usvajanje amandman Vlade. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Utvrđujem da je sa 77 glasova za i 32 protiv prihvaćen amandman Vlade. Amandman Kluba zastupnika SDP-a je identičan pa o njemu se nećemo izjašnjavati. I sada dajem na usvajanje konačni tekst zakona. Upozoravam da je za donošenje ovog zakona potrebna većina glasova svih zastupnika odnosno 76 glasova sukladno članku 252. Poslovnika. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Utvrđujem da je sa 77 glasova za i 32 protiv prihvaćen zakon broj 546 zajedno sa amandmanom.