Hvala lijepa gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Evo pred vama se nalazi Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave. Što se željelo postići sa ovim i ovakvim prijedlogom zakona? Prije svega već dugo u raspravama u Hrvatskoj se govori o neravnomjernoj raspodjeli dva osnovna izvora prihoda prije svega jedinica lokalne samouprave i dvije vrste prihoda koja se dijele između jedinica lokalne samouprave i države. Ovakav prijedlog zakona je kako da kažem već dugo u nekakvoj i javnoj raspravi i mnogi prijedlozi političkih stranaka su išli u istom ili u sličnom smjeru i dozvolite mi da u ime Vlade predložim izmjene zakona koje bi prije svega donijele dvije stvari. Jedna je drugačija raspodjela od poreza na dohodak i poreza na dobit i druga je odricanje dijela prihoda koji pripadaju državi. Na takav način bi se povećali prihodi jedinica lokalne samouprave. Ukupno prema analizama koje su napravljene u Ministarstvu financija došlo bi do preraspodjele oko 800 milijuna kuna prema jedinicama lokalne samouprave i želim ovdje otvoreno reći normalna stvar da se postavilo pitanje Grada Zagreba i kao najvećeg gubitnika u ovom prijedlogu zakona. Vi znate da temeljem Zakona o porezu na dohodak, porez na dohodak se plaća prema mjestu stanovanja primaoca dohotka a porez na dobit se plaća prema sjedištu tvrtke koja uplaćuje porez na dobit. Nažalost neravnomjeran razvoj Republike Hrvatske posljedica je rata kad praktički u onim ratnim godinama kad je 33, 34% Hrvatske bilo okupirano, sva gospodarska aktivnost se odvijala praktički u dva grada. Jednim dijelom u Rijeci i Istri, Istarskoj županiji, drugi dio je bio oko Grada Zagreba a inače najprofitabilnije tvrtke dakle financijske institucije, tvrtke koje se bave fiksnom i mobilnom telefonijom, obično imaju sjedište u glavnim gradovima dakle u najjačim gospodarskim centrima. Tako kad pogledate tko su u ovom trenutku najjače tvrtke u Republici Hrvatskoj po dobiti onda ćete vidjeti da su to "T-Mobile" i "HT", "INA", "Croatia", "HEP". Oni svi po prirodi stvari imaju sjedište u Gradu Zagrebu. Temeljem Zakona o porezu na dobit normalno da plaćaju porez na dobit u Gradu Zagrebu i kad pogledate malo analize ne zadnjih godinu dana nego zadnjih nekoliko godina od ukupnog dijela a prema važećem zakonu 10% pripada županijama, 20% poreza na dobit pripada jedinicama lokalne samouprave. Dakle, od tih 30% poreza na dobit koji se disperzira prema jedinicama lokalne samouprave, od tih 30% , 70% poreza na dobit ostaje u Gradu Zagrebu. Dakle, temeljem načela ravnomjerne raspodjele poreznih prihoda prema jedinicama lokalne samouprave gdje se on uplaćuje a i prema ustavnoj kategoriji prema čemu se i o čemu se brinu jedinice lokalne samouprave, s obzirom da porez na dohodak se uplaćuje prema jedinicama lokalne samouprave Vlada je predložila da kompletan udio poreza na dohodak pripada jedinicama lokalne samouprave a kompletan dio poreza na dobit pripada državnom proračunu. Druga stvar ako ovu problematiku gledamo statički, ako je gledamo da je praktički zabetonirano stanje na ovakav način, ako ne uzimamo u obzir procjene rasta plaća, procjene rasta zaposlenosti itd., onda dobivamo krivu sliku. No, da idemo na konkretne stvari što se predlaže izmjenom ovog zakona. Dakle, izmjenom ovog zakona se predlaže da se udio poreza na dohodak za općine i gradove poveća sa 34 na 52%, da se udio poreza na dohodak za županije poveća sa 10 na 15%, da se udio poreza na dohodak za Grad Zagreb koji ima poseban status, ima status i grada i županije sa 47 poveća na 67% i kad zbrojite recimo uzmimo bilo koju županiju, uzmimo Varaždinsku. Varaždin i Varaždinska županija imaju učešće 67% porezu na dohodak. Toliko ima i Grad Zagreb učešća poreza na dohodak. Dakle, potpuno identično učešće o porezu na dohodak. Dakle, to je prijedlog što se tiče izmjene ovoga učešća o porezu na dohodak. No, također se predlaže da se u učešću porezu na dohodak koji imaju jedinice lokalne samouprave koje za 30 gradova i 21 županiju koje imaju decentralizirane funkcije osnovnog školstva da se udio u porezu na dohodak sa 2,9 poveća na 3,1% s tog osnova, da se za srednje školstvo županijama udio porezu na dohodak poveća sa 2 na 2,2%, da se županijama udio porezu na dohodak jer imaju decentralizirane funkcije socijalne skrbi i centra za socijalnu skrbi i domove za starije i nemoćne poveća sa 2% na 2,2%. Također u prethodnim godinama i praktički prilikom svake rasprave o državnom proračunu se ističe problem decentralizirane funkcije županijske bolnice. To je jedan očigledno od problema koji nije dovoljno financijski, kvalitetno decentraliziran i riješen u proteklom periodu zato se predlaže da se za županije koje imaju županijske bolnice kao decentraliziranu funkciju udio porezu na dohodak poveća sa 2,5 na 3,2% ili za 0,7% ili nešto manje od 30% i na takav način bi u principu u budućnosti županije mogle financirati troškove svojih županijskih bolnica ili ako pogledate nominalno prema prihodima 2005. to je negdje oko 70 milijuna kuna ili ako radimo projekcije prihoda do kraja 2006. to je preko 80 milijuna kuna. Dakle, koji direktno bez ovoga povećanja učešća u porezu na dohodak s osnova što imaju sve jedinice lokalne samouprave usmjeravamo prema županijama koje imaju decentraliziranu funkciju što se tiče domova zdravlja. Također još jedna vrlo bitna tema o kojoj obično volimo raspravljati u ljetnim mjesecima kad se nažalost događaju požari a to je problem financiranja vatrogastva i javnih vatrogasnih postrojbi. Tu je očigledno da jedinice lokalne samouprave imaju problema sa financiranjem i zato predlažemo da se za jedinice lokalne samouprave koje imaju osnovane javne vatrogasne postrojbe temeljem zakona i financiraju te javne vatrogasne postrojbe udio u porezu na dohodak s tog osnova decentralizirane funkcije poveća sa 1 na 1,3% poreza na dohodak ili na takav način se praktički prema ostvarenim prihodima u 2005. godini za 20 milijuna povećavaju direktno sredstva jedinicama lokalne samouprave koje imaju decentraliziranu dakle funkciju vatrogastva. Ili ako pogledate ovih pet decentraliziranih funkcija sa ovim povećanjem od 1,6% učešća u porezu na dohodak prema tim jedinicama lokalne samouprave se usmjerava preko 160 milijuna kuna za te dodatne decentralizirane funkcije. Kažem, ne govorim o ovom povećanju od 15 zapravo od 18 plus 5% što imaju povećani udio poreza na dohodak s osnova izmjene raspodjele poreza na dohodak i poreza na dobit i normalna stvar da kad govorimo o ovoj raspodjeli s obzirom da ima funkciju ravnomjernijeg razvoja Republike Hrvatske, da ima funkciju pravilnije raspodjele poreznih prihoda ne smijemo nikako zaboraviti područja posebne državne skrbi i ne smijemo zaboraviti otoke. Područja od posebne državne skrbi su donošenjem zakona dobila udio u porezu na dohodak, praktički država se svog udjela u porezu na dohodak odrekla u korist tih jedinica, to ostaje i dalje. Međutim, uz to a to godišnje iznosi negdje oko 580 milijuna kuna. Od 2004. godine Zakonom o izvršenju proračuna je definirano da povrat poreza na dohodak koji podnesu građani sa područja posebne državne skrbi se vrši iz državnog proračuna i s toga osnova se u ovoj godini vratilo 431 milijun građanima sa područja od posebne državne skrbi a nije se vratilo sa žiro računa tih jedinica lokalne samouprave. Ja moram podsjetiti na 2003. godinu kad je većina tih jedinica u ljetnim mjesecima bila blokirana jer je povrat poreza na dohodak išao s njihovog računa. Dakle, samo sa osnova ove dvije zakonske odredbe, ustupanje kompletno poreza na dohodak koji je bio prije i povrata poreza na dohodak jedinice sa područja od posebne državne skrbi će dobiti preko milijardu kuna, i dobivaju. Također, kad se govori o otocima efekat povećanja za otoke je praktički uz ovo sve skupa još dodatnih 13,4% udjela u porezu na dohodak i to je za otoke dodatnih 40-tak milijuna kuna dodatnih sredstava direktno praktički gdje se država odrekla u korist otoka. Također, s obzirom da je danas vrlo interesantno govoriti o tome da Vlada uzima gradu Zagrebu i politički to kao takvo eksploatirati. Nepodijeljeno je mišljenje bilo dok se nisu napravile analize da bi drugačija raspodjela i na određeni način daljnja decentralizacija trebala ići u ovome smjeru. I sve političke stranke su na možda ovakav ili onakav način sa malo različitim prijedlozima išle u tom smjeru. Međutim, danas kad ide konačan prijedlog onda svi govore o problemu grada Zagreba. Ima još nekoliko jedinica lokalne samouprave koje su na svoju sreću u proteklim godinama imale tvrtke koje izvrsno posluju, tu prije svega mislimo na grad Rovinj i Adres grupu koja ima veliku dobit i za jednu takvu malu lokalnu sredinu sigurno da će to biti udar na proračun. Ima još nekih lokalnih jedinica koje su imale zdravo gospodarstvo i koje su s tog osnova imale povećani prihod poreza na dobit, takvih je 24 od 525. Ali ponavljam, od ukupnog poreza na dobit koliko su imale jedinice lokalne samouprave od milijardu i 800 milijuna u 2005. godini prihod proračuna Grada Zagreba je bio milijardu i 184 milijuna a sve ostale jedinice lokalne samouprave su imale prihod od 595 milijuna kuna. Dakle, dame i gospodo zastupnici, pred vama se nalazi prijedlog izmjene Zakona o financiranju jedinica lokalne, regionalne i područne samouprave za koji smatramo da smo postigli načelo pravednosti a to je da se ravnomjernije raspoređuju porezni prihodi u Hrvatskoj, da sa ovih 800 milijuna kuna 97% jedinica lokalne samouprave će dobiti više sredstava i na takav način omogućiti ravnomjerniji razvoj Republike Hrvatske. I druga stvar, mislim da sa ovako jednom realno postavljenom financijskom situacijom oko financiranja decentraliziranih funkcija smo stvoriti preduvjet za daljnju raspravu o decentralizaciji Hrvatske. Jer očigledno je da više nećemo, jer ovo je decentralizacija praktički bez puštanja obveza. Ne možemo govoriti o decentralizaciji u kojoj se s jedne strane spuštaju prava a s druge strane se ne spuštaju obaveze. Dakle, na ovakvu ravnomjernu i po meni pravednu raspodjelu poreznih prihoda slijedeći korak je u Republici Hrvatskoj kad se postigne ravnomjerniji razvoj je daljnja decentralizacija određenih funkcija, da li je to osnovno školstvo, da li je to zdravstvo, da li su to neke druge funkcije. I druga stvar, sa ovom decentralizacijom gradovi najveći, dakle Rijeka, Osijek, Split će dobiti preko 40 milijuna kuna više u svoj proračun. Gradovi od 15, 20 do 70 tisuća stanovnika će na ovaj način dobiti između 5 i 20 milijuna kuna više u svoj proračun. I na kraju krajeva, stekli su preduvjete da one decentralizirane funkcije što se tiče preuzimanja dijela državne uprave preuzmu i da preuzmu brigu oko kvalitetnijeg funkcioniranja određenih službi što se tiče usluga prema građanstvu, prije svega izdavanja građevinskih dozvola i nekih sličnih operacija. Evo, dame i gospodo, hvala na strpljenju.
Hvala. Odbor za zakonodavstvo, financije i državni proračun, lokalnu i područnu regionalnu samoupravu? Nema namjeru se usmeno obrazlagati izvješća. Otvaram raspravu. Za Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice poštovani zastupnik Anto Bagarić. Izvolite!
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege. Prije svega želim odmah unaprijed reći da će Klub Hrvatske demokratske zajednice podržati ovaj Prijedlog promjena zakona o financiranju jedinica lokalne, područne /regionalne/ samouprave. Naime Zakon o financiranju jedinica lokalne i područne /regionalne/ samouprave definiraju se izvori sredstava jedinica lokalne i područne /regionalne/ samouprave po razinama i vrstama prihoda te vrsti zajedničkih poreza i njihova raspodjela između države, županija, općina i gradova. Razlozi za predlaganje izmjena zakona rješavaju probleme a oni su prije svega zbog negativnog učinka koncentracije poreza na dobit i horizontalne ravnoteže. Provodi se nova raspodjela zajedničkih poreza i to tako da porez na dobit postao je isključivi državni prihod, a porez na dohodak postao je isključivi prihod općina, gradova i županija s tim da ostaje u Državnom proračunu samo kao pozicija dodatna sredstva izravnanja za decentralizirane funkcije od 21% poreza na dohodak. Time se ustvari provodi transformacija, kompenzacija i dalja decentralizacija državnog dijela prihoda. Smatramo da ovaj Prijedlog zakona ima za cilj predložiti što ravnomjerniju, usklađeniju raspodjelu poreza na svim područjima čime će se omogućiti ravnomjerni razvoj cijele Republike Hrvatske. Predložena transformacija kroz izmjenu članka 45. Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne /regionalne/ samouprave zasniva se na sljedećim pretpostavkama: U Zakonu o financiranju jedinica lokalne i područne /regionalne/ samouprave mijenja se članak 45. Zakona tako da člankom 1. Prijedloga ovog Zakona porez na dobit više nije zajednički porez već prihod državnog proračuna. Umjesto toga općinama, gradovima i županijama kompenzira se njihov dio u porezu na dobit, kroz daljnju decentralizaciju odnosno raspodjelu poreza na dohodak primjenom simulacije efekta, ključeva raspodjele i ostvarenih sredstava radi otklanjanja efekata centralizacije poreza na dobit. Poboljšava se pozicija općina i gradova na području posebne državne skrbi, brdsko-planinskim područjima jer im država daje kroz pomoć iz državnog proračuna ukupni prihod od poreza na dobit ostvaren na njihovom području. Poboljšava se pozicija općina i gradova na otocima jer im se i daje dodatni udio od 21% za zajedničko financiranje kapitalnog projekta od interesa za razvoj otoka. Analiza prihoda pokazuje da bi se smanjenjem udjela države u prihodima od poreza na dohodak za 23 postotna poena 18% gradovima, 5% županiji globalno kompenzirao njihov izgubljeni prihod od poreza na dobit. Predlaže se i povećanje dodatnih udjela za decentralizirane funkcije za 1,6 postotnih poena, tj. sa 10,4 koliko smo do sada imali na 12%. Mijenja se udio u raspodjeli poreza na dohodak između države, županija, gradova i općina i grada Zagreba tako da će u raspodjeli poreza na dohodak općine i gradovi umjesto dosadašnjih 34 imati 52%. Županije umjesto dosadašnjih 10, 15%. Pozicija izravnanja za decentralizirane funkcije ostaje dalje 21%. Znači država ako ovo zbrojimo sto posto gubi svojih 24,6% ili bolje rečeno raspodjeljuje na sve jedinice lokalne samouprave dok dodatni udjel u porezu na dohodak za decentralizirane funkcije izgleda onako kako je i ministar pročitao. Ja ću samo dodati odnosno ponoviti još jednom. Osnovno školstvo sa 2,9% povećava se na 3,1%, srednje školstvo sa 2% na 2,2%. Socijalna skrb sa 2% na 2,2% iako moramo tu reći i izdvojiti centre za socijalnu skrb sa 0,4 na 0,5% i domove za starije i nemoćne osobe sa 1,6 na 1,7%. Zdravstvo sa 2,5 na 3,2%, vatrogastvo ili javne vatrogasne postrojbe sa 1% na 1,3%. Sveukupno znači do sada decentralizirane funkcije sa 10,4 na 12% i plus 1,6%. Kada gledamo pojedinačno Grad Zagreb sa 47% udjela u porezu na dohodak podiže se na 67% ili 20% više. Dakle prema Prijedlogu zakona Državni proračun ubuduće više ne bi raspolagao s porezom na dohodak. Međutim i nadalje kao pozicija u državnom proračunu ostala bi dodatna sredstva izravnanja za decentralizirane funkcije u visini od 21% poreza za dohodak, ali ta sredstva služit će za izravnanje minimalnih standarda za decentralizirane funkcije onim općinama i gradovima i županijama koje iz dodatnih udjela u porezu koji se povećavaju s 10,4 na 12% neće moći pokriti minimalne standarde koje će utvrditi Vlada za 2007. godinu. Što se tiče povrata poreza na dohodak, obveznicima poreza na dohodak s područja od posebne državne skrbi i brdsko-planinskih područja Prijedlogom zakona o izvršavanju državnog proračuna Republike Hrvatske za 2007. godinu predlaže se da se i nadalje primjenjuje dosadašnji način tj. da država umjesto jedinica vraća više uplaćene poreze po godišnjoj prijavi obveznicima poreza na dohodak s područja od posebne državne skrbi odnosno brdsko-planinskog područja. Zbog očuvanja položaja posebne državne skrbi jedinice na području posebne državne skrbi dobivaju i pomoć iz državnog proračuna Republike Hrvatske kojom se kompenzira prihod od poreza na dobit koji se ostvaruje na njihovu području i to ne samo državni već i onaj koji je do sad pripadao županiji, to kroz Prijedlog zakona o izvršavanju državnog proračuna Republike Hrvatske za 2007. godinu. Što se tiče financijskih efekata bitno je naglasiti da unatoč uključivanja dijela poreza na dobit općina i gradova i županija on je iznosio 30% u procijenjenoj visini od 206 milijuna kuna. U Državni proračun nakon usvajanja svih zadanih zakonskih pretpostavki, osiguranja prava područja od posebne državne skrbi i brdsko-planinskog područja i otoka za provedbu ovog zakona treba osigurati dodatna sredstva u Državnom proračunu za 2007. godinu što je bio i cilj ovog prijedlog izmjena a Vlada će ga kvantificirati u iznosu koji je potrebi da bi pokrio ovo zakonsko rješenje. Predloženim izmjenama zakona lokalni proračuni općina, gradova i županija prema procjenama dobivaju između 730 i 800 milijuna kuna više nego po važećem zakonu. Člankom 2. ovog Prijedloga zakona predlaže se izmjena članka 45. na način da se brišu godine početka primjene decentralizacije i omogućava jedinicama koje su preuzele decentralizaciju da sredstva doznačuju razmjerno odluci o minimalnim standardima. Nadalje propisuje se da jedinica može sredstva decentralizacije preraspodjeljivati po ustanovama unutar skupina pojedinih djelatnosti ali prema ranije usvojenom planu. Na taj se način usklađuje članak s praksom jer se sredstva koriste već 5 godina a jedinice imaju najbolje spoznaje o prioritetima i djelatnostima u ustanovama. I na kraju znamo da ovo nije dostatno s obzirom na domenu rada koje su dobile jedinice lokalne uprave i samouprave počevši od općina, gradova do naših županija, ali itekako je bitan iskorak u daljnjoj decentralizaciji sredstava, znači fiskusa kako bi te jedinice lokalne uprave i samouprave mogle što bolje i dosljednije financirati dobivene obveze. Stoga će Hrvatska demokratska zajednica podržati ovaj prijedlog izmjena i dopuna Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave.
Hvala. Za Klub SDP-a poštovani zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani ministre, cijenjeni kolegice i kolege. Ovaj zakon je još jedna obmana budući da on vodi ka daljnjoj centralizaciji fiskalnih potencijala Republike Hrvatske i nije točno da će jedinice lokalne samouprave dobiti više novaca. One će dobiti manje novaca i one će dobivati sve manje novaca u odnosu na ovo rješenje koje trenutno imamo u postojećem zakonu. Zakon je protuustavan zato jer ovim zakonom se nekim jedinicama lokalne samouprave uzimaju njihovi izvorni prihodi, a ostavljaju se ovlasti što znači da oni neće biti u mogućnosti temeljem ustavnih odredbi izvršavati ono što im je povjereno, odnosno neće im država dodijeliti adekvatna sredstva za to. Nadalje, postavlja se pitanje uopće koegzistencije sa ostalim zakonima budući da o Zakonu o proračunu već do danas smo trebali predstavnička tijela jedinica lokalne samouprave, odnosno do petnaestog uputiti predstavničkim tijelima proračune. Nećemo čak moći uputiti po ovom zakonu niti kada bude donesen jer on stupa na snagu 1. siječnja. Dakle, postavlja se pitanje kako će se napraviti proračun po nekom zakonu koji tek treba stupiti na snagu za nekoliko dana. Evo nekoliko objašnjenja i računica. Prije svega, bilo bi dobro, bilo je poželjno, bilo je fer prema svima nama ovdje u dvorani, ali i prema svim građanima Republike Hrvatske da se napravio taj izračun po svakoj jedinici lokalne samouprave, ali ne na 2005. godinu jer sada se rade proračuni. Prema tome, svaka jedinica lokalne samouprave je trebala dobiti izračun o tome što će se dogoditi 2007. i u projekcijama 2008. i 2009. godine. Oni to nisu dobili. Oni su dobili smjernice ministra financija u sedmom mjesecu kako raditi proračune. U tim smjernicama se kaže da je porez na dobit, prihod proračuna jedinice lokalne i područne regionalne samouprave i da ga treba povećati za mislim 3,5%. Isto tako je u tim smjernicama koje nisu povućene nije došla obavijest Ministra financija da se ne postupa po tim smjernicama kaže da se porez na dohodak poveća isto tako za nekih 3,5% ili u nekom određenom postotku. Prema tome, jedinice lokalne samouprave moraju po tome postupati, a sada danas mi govorimo ovdje mjesec dana prije kraja godine o tome da će od 1. siječnja biti nešto sve sasvim drugačije. Nešto o računicama znate? Treba čitati ovaj zakon, ali treba čitati i prijedlog državnog proračuna za slijedeću godinu i kada čitate izvršenje za 2005. onda je doista istina ovo što je ministar rekao da ne, da će lokalna samouprava dobiti 700, 800 milijuna više kuna, nego bi dobila 81. U 2005. bi dobila 81 milijun kuna. Da je ove godine ovaj zakon na snazi lokalna samouprava bi dobila 160 milijuna kuna manje zato jer je značajno povećan porez na dobit u odnosu na porez na dohodak. Simulirajte si ovo, ovaj zakon na proračun 2006. godine koji smo ovdje u ovom Saboru imali. U 2007. godini situacija je slijedeća gospodo prema onome što predlaže Vlada Republike Hrvatske, a to je da porez na dohodak neće rasti nego čak štoviše on će padati, a porez na dobit će rasti po stopi od 16% pa će manjak jedinicama lokalne samouprave biti preko 600 milijuna. Dakle, slijedeće godine lokalna samouprava ne da će dobiti više novaca temeljem ovog zakona, nego će dobiti 600 milijuna kuna manje novaca temeljem ovog zakona. Ono što ovaj zakon i proračun skrivaju to je da očito Vlada u predizbornoj godini namjerava podići neoporezivi dio plaće. I to je legitimno da Vlada čini, ali podizanje neoporezivog dijela plaće znači da će prihodi jedinica lokalne samouprave se smanjiti jer to sve piše u državnom proračunu ne u ovom zakonu. U ovom zakonu vam piše što je bilo 2005. godine. Ali mi ne donosimo retroaktivni zakon. Mi donosimo zakon koji će stupiti na snagu 1. siječnja 2007. i vrijediti za neko naredno razdoblje. Situacija u 2008. će biti takva da će manje jedinice lokalne samouprave dobiti 655 milijuna, a prema projekcijama državnog proračuna. Dakle, ja sam uzeo projekcije državnog proračuna koji imamo na klupama, a 2008. 724 milijuna. Ako simuliramo ovaj zakon na podatke koji su nam u državnom proračunu podastrijeti i ja se slažem sa ministrom da možemo govoriti o tome da je nepravedna raspodjela poreza na dobit do sad bila i još uvijek je. Ali, ovakvim načinom mi činimo dodatnu nepravdu jer uzimamo ukupno porez na dobit jedinicama lokalne samouprave, pa je ovim zakonom ta raspodjela prema jedinicama lokalne samouprave apsolutno nepravedna. Sada je nepravedna na ovakav ili onakav način gospodo, ali po ovom zakonu ona postaje apsolutno nepravedna i ne može se unutrašnjom preraspodjelom poreza na dohodak nadomjestiti manjak poreza na dobit u 2007. godini jer u 2007. godini gdje jedinice lokalne samouprave da ostaje stari zakon trebao je prihodovati dvije milijarde tristo milijuna, da ostaje dakle stari zakon. U 2007. dvije milijarde i petsto, a u 2008. dvije milijarde i sedamsto. Istovremeno prihodovat će ovaj dio poreza na dohodak milijardu i sedamsto u 2007., milijardu i osamsto u 2008. i milijardu i devetsto 2009. i tu dolazite do toga da ustvari lokalna samouprava će imati manje novaca nego što sada ima. Ako je trebalo napraviti drugačiju preraspodjelu poreza na dobit onda je trebalo to napraviti u jedinicama lokalne samouprave. Jer ovdje se ne radi preraspodjela nego se radi zamjena. Radi se zamjena koji ne raste sa porezom koji raste po stopi od 15 do 20% godišnje. Raste, raste kolega Jarnjak, preko 15% godišnje vam raste porez na dobit. Nešto zbog toga što smo izmijenili zakonske propise pa nema ubrzane amortizacije, a nešto zbog toga što gospodarstvo doista uspješnije posluje. Tako je. I, tako je, ne, ne, pa treba priznati, to je u redu, pazite, pa to je. Pa to podaci govore, jel. Ali raste taj porez. Ali vi se naravno ne slažete da porez na dohodak ne raste. On raste po stopi od, manjoj stopi od stopi inflacije. I … … [[Upadica se ne čuje.]] Jel možete osigurati mi uvjete za raspravu? Hvala. Dakle, ovdje mijenjamo porez za porez. I ova kompenzacija poreza na dohodak za porez za dobit ide na štetu svih jedinica lokalne samouprave u cjelini. Neki će dobiti, neki će izgubiti. Ali mi govorimo o broju. Pazite, pa ministar kaže 24 grada će izgubiti. A veli neki će tamo dobiti. Ali ne možemo brojeve uspoređivati. Uspoređujem koliko građana živi u tim jedinicama lokalne samouprave. Pa ne možete Zagreb usporediti kao najveću jedinicu lokalne samouprave sa Ciljanima koji kao najmanjom jedinicom lokalne samouprave. I ako Ciljani dobiju, a Zagreb izgubi ne može onda to biti pravedni zakon. Ne možete to onda biti pravedni zakon po tome. Nadalje, ovdje se govori o tome da se sav porez na dohodak daje jedinicama lokalne samouprave, što je netočno. 21% i dalje ostaje državnom proračunu. I ponovno se vrši preraspodjela, jer iz toga se formira Fond za poravnanje kojim se ne vraća svakoj jedinici lokalne samouprave na način da se dobijemo onoliko koliko je poreza u toj jedinici lokalne samouprave stvoreno. Prema tome, i to je netočno. I to je gospodo netočno. Ako ste htjeli biti baš autentični trebali ste onda svih 100% decentralizirati. A onda iz nekih drugih sredstava stvarati Fond za poravnanje. Znate, ovdje će se dogoditi to da će lokalna samouprava u 2007. godini imati manje novaca ukupnosti, da će oni koji su u prošlosti investirali u svoj razvoj, koji su investirali u to da nastaju obrti, mala i srednja poduzeća, da sjedišta tvrtki budu kod njih biti kažnjeni. Zato jer će dobit od njih odlaziti u državni proračun, a porez na plaću, odnosno na dohodak neće to uspjeti kompenzirati jer u konačnosti željeli mi to priznati ili ne najveće plaće se isplaćuju u Zagrebu, odnosno velikim gradovima. I mi s ovim zakonom kažnjavamo one koji su u prošlosti investirali u svoj razvoj. Prema tome, mi predlažemo kao klub zastupnika jedan amandman, a taj amandman ide za tim da doista dođe do povećanja ukupnih sredstava za lokalnu samoupravu. Što znači da predlažemo da ukupno porez na dohodak pripadne jedinicama lokalne samouprave i to 85% općinama i gradovima, 15% za decentralizirane funkcije, a tu će dakle negdje oko 12% dobiti županije, jer oni su osnivači dijela tih ustanova, pri čemu dakle sa 12 dižemo na 15 i to na način da 2 postotna poena dižemo decentralizirane funkcije za srednje školstvo, a 1%, 2 za zdravstvo, a 1% za srednje školstvo. A predlažemo da 20% poreza na dobit bude prihod županija. Dakle da bude pravednija raspodjela i da bude prihod županija. Pri čemu predlažemo da 15% od poreza na dobit bude u Fondu za poravnanje, budući da će se podići iznos za decentralizirane funkcije smanjit će se potreba za Fondom za poravnanje i negdje oko milijarde kuna će biti potrebno za Fond za poravnanje. Tada bi doista bila točna činjenica da će lokalna samouprava dobiti nešto više novaca. U tom slučaju radilo bi se dakle negdje oko milijarde kuna godišnje više novaca za lokalnu samoupravu. Nažalost po ovom prijedlogu zakona to neće biti tako. Ovdje se govori da se ponovno daje nešto jedinicama lokalne samouprave od posebne državne skrbi. Ovaj zakon je na njih neutralan. Dakle oni njima ostaje ono što su i do sad imali. Njima ostaje ono što su do sad naprosto imali. I mi se zalažemo za to da doista sav porez na dohodak ostaje jedinicama lokalne samouprave, da ostaje tamo gdje nastaje, jer se on jedini može identificirati kao takav. Ali ne na štetu iznosa, ukupnog iznosa kojeg lokalna samouprava dobiva. I prestanimo gospodo govoriti u postocima. Postotak ništa ne znači. Treba izračunati kune pa vidjeti kako to se implicira na svaki od gradova i općina u Republici Hrvatskoj. Nažalost simulacija je rađena sa 2005. godine, na proračun 2005. godine, a efekti primjerice za izmjene Zakona o porezu na dobit o nemogućnosti ubrzane amortizacije ima efekt na proračun 2006. i sljedećih godina. Što je sa onim recimo slučajevima kada su poduzeća imala nešto što se zove prenesi porezni gubitak? Pa se lokalna samouprava odricala tada dijela toga zajedničkog poreza. Ima cijeli niz otvorenih pitanja. Ja mislim da ukoliko se prihvati ovakav zakon doista da će to biti korak nazad ka centralizaciji poreznih prihoda Republike Hrvatske, a uvjerit ćemo se vrlo skoro u sljedećoj godini. Drugo, da se čini nepravda prema jedinicama lokalne samouprave jer se nekima, a dovoljno je da se makar jednoj prihodi a da im država to ne kompenzira i to je nešto što sasvim sigurno ne vodi ka onome za što smo se založili ovdje. Još samo jedna rečenica. Nažalost ovaj prijedlog zakona nije prošao niti kroz vladinu Komisiju za decentralizaciju, niti je o ovom zakonu bila konzultirana Savez gradova i udruga i općina što smo se mi kao Sabor i Vlada obvezali po Povelji, Europskoj povelji o lokalnoj samoupravi. Postavlja se pitanje što će uopće raditi vladina Komisija za decentralizaciju ako o ovakvom jednom zakonu ona ne raspravlja. Hvala.
Hvala. Nekoliko ispravaka netočnih navoda. Poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa ispravit ću onaj prvi navod koji je kolega Mršić naveo, a kojeg je sam kasnije zapravo kroz raspravu i demantirao, rekao je da je ovaj prijedlog obmana. Ovaj prijedlog nije obmana, ovaj prijedlog je zapravo pravedan prijedlog koji evo sasvim sigurno pozdravlja više od 95% jedinica lokalne samouprave. Više od 95% lokalne samouprave će imati koristi od ovog prijedloga i sasvim sigurno da je ovo prijedlog koji teži ravnomjernom razvoju Hrvatske i rekao bih da je ovo konačno prijedlog koji će dati mogućnost većeg razvoja jedinicama lokalne samouprave. I možda ste nesvjesno uzeli jedan dobar prijedlog kad ste usporedili Civljane i Zagreb. Postavlja se pitanje zašto Civljane nisu imale jednaku mogućnost razvoja kao i Zagreb, to se postavlja pitanje.
Drugi ispravak, poštovani zastupnik Anto Bagarić.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodin Mršić je u nizu netočnih navoda izrekao dosta toga što ja ne mogu popraviti u jednom ispravku navoda, ali evo jedan ću koji je očiti, koji definitivno stoji, da će sigurno jedinice lokalne uprave i samouprave i županije dobiti više. 700 milijuna kuna za općine i gradove i 100 milijuna kuna za županije plus 146 milijuna kuna za vatrogastvo, zdravstvo i sve ostalo što ide iz ovih decentraliziranih sredstava. Vjerojatno nije ni dobro ni simulaciju napravio pa morao je primijetiti da bi i njegov grad Korpivnica kojemu je gradonačelnik, po ovom modelu će dobiti gotovo 11 milijuna kuna više nego što je prije.
Treći ispravak, poštovani zastupnik Kruno Peronja.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine ministre sa suradnicom. Netočno je ovaj zakon je podnesen sukladno članku 84. Ustava Republike Hrvatske. Netočno je također da je on obmana, jer i otoci dobivaju više, predsjednik Odbora za lokalnu samoupravu da … … [[Upadica se ne čuje.]]
Nemojte uredovati vi, molim vas.
Ometa me u radu. Otoci dobivaju više od 40 milijuna i sada ne pridonose fondu poravnanja, županije dobivaju više. Ovaj prijedlog zakona donesen je na vrijeme, moderan je, ravnomjeran, daje više mogućnosti jedinicama lokalne i područne samouprave i olakšava glavnome gradu ravnomjerniji razvoj jer ostali dijelovi Hrvatske na temelju ovog zakona koji je jedan korak više u pravcu decentralizacije, pridonosi svekolikom i gospodarskom razvitku i zato ga treba podržati i donijet čim prije.
Hvala. Četvrti ispravak, poštovani zastupnik Vladimir Jelkovac.
Gospodine predsjedniče, evo nekoliko navoda koje želim ispraviti. Prvo tvrdnja gospodina Mršića da ovaj zakon vodi ka novoj centralizaciji naprosto nije točno, preraspodjeljuje se cca 800 milijuna kuna, a u korist jedinica lokalne samouprave, naravno ponešto i na račun Grada Zagreba. Sljedeća tvrdnja koja nije točna je da porez na dohodak neće rasti nego padati. To je naprosto netočna tvrdnja, a dobro je ono što je gospodin Mršić ustvrdio da dobit raste brzo ili brže što je eto i njegovo priznanje, jer neminovno je da dobit raste zbog gospodarstva. I zadnje što želim ispraviti, on kaže da je zakon neutralan za jedinice sa područja posebne državne skrbi. To nije točno zato jer jedinice sa područja posebne državne skrbi ako ništa drugo dobivaju onih 10% učešća poreza na dobit koje su do sada prihodovale županije. Ako ste dobro pročitali prijedlog … … [[Upadica se ne čuje.]] Nije točno. Ako ste dobro pročitali prijedlog zakona, jedinice lokalne samouprave sa područja posebne državne skrbi dobivaju dodatnih 10% koje su do sada imale županije. Hvala.
Ispravak, nemojte kolega Linić. Ispravci su. Poštovani zastupnik Kruno Markovinović. Mir molim vas!
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo u ovako vrlo živahnom govoru, kolega je rekao i niz netočnih navoda. Mogu i ponoviti. Ovaj zakon sigurno nije obmana to definitivno, jer je zapravo izašlo se svima onima u susret koji su to tražili jako dugo. Spomenut je savez gradova i općina. Ja sam za vrijeme dok ste vi bili na vlasti bio četiri godine predsjednik Vijeća općina Hrvatske sa istim zahtjevom da se to donese, ignorirali ste potpuno savez gradova i općina, interesantno sad ga hvalite. Dalje nije točno da svi gube. Neki će i dobiti. Pogledajmo grad Sisak. Smrad iz rafinerije gutaju građani a porez na dobit iz rafinerije ide Gradu Zagrebu. … [[Upadica se ne čuje.]] Mi u vlastitom gradu imamo zagađenje bukom velikih kamenara tamo koji se bave, klesara, a porez na dobit ide redovito Samoboru i to 13 godina već. Prema tome mislim da će mnogi i dobiti i dobro je da će dobiti. Hvala.
Ministar financija, Ivan Šuker. Izvolite. … [[Upadica se ne čuje.]] Je, točno. Da. Željko Nenadić, ispravak netočnog navoda.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, ma nisam mogao izdržati da ne ispravim u nizu netočnih navoda, rekao bih čak slobodan ću se, osudit ću se reći i obmana koju je naveo naš štovani kolega Mršić, da kažnjavamo one koji su investirali u svoj razvoj. Ovdje je štovani kolega zlorabio govornicu i govorio kao gradonačelnik grada Koprivnice a ne kao saborski zastupnik što mu ne služi na čast, a …
Na ispravak se navoda skoncentrirati!
Ne kažnjavamo nikoga, a ja ću samo postaviti pitanje na koji način su kažnjeni oni koji su u Domovinskom ratu branili Hrvatsku i četiri godine nisu imali mogućnosti za razvoj a nakon toga su bili totalno devastirani i bez radnih mjesta.
Ministar financija, Ivan Šuker. Kolege molim vas! Kolega Mršić, molim vas uzdržite se … … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Mir molim vas! Kolega Mršić molim vas uzdržite se, vi permanentno dobacujete, komentirate. Nemojte to raditi.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Dozvolite mi evo malu intervenciju, jer palo je niz teških riječi, međutim ja bih gospodina zastupnika samo podsjetio na njegov intervju prije tri-četiri tjedna pa će vidjeti da je u totalnoj diskrepanciji i suprotnosti što danas govori. Govoriti o tome da netko nije napravio analize i da je predložio zakon u najmanju ruku nemojte se ljutiti poštovani zastupniče, je neozbiljno jer to bi bila neodgovornost naspram 500-tinjak jedinica lokalne samouprave i neodgovornost naspram građana Republike Hrvatske. Meni je drago što u saborskoj raspravi o proračunu nećemo se više svađati oko gospodarskog rasta u Republici Hrvatskoj, jer klub SDP-a je definitivno rekao da posljedica dobrih gospodarskih aktivnosti posljedica punjenja dobita i meni je konačno nakon tri godine drago da sam dobio potvrdu od Kluba SDP-a i vjerojatno više nećemo o tome morati raspravljati prilikom donošenja proračuna. Druga stvar [[Upadica: Gospodine ministre, nemojte biti neozbiljni …]]
Kolega Linić, molim vas. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Mir! Kolega Liniću, molim vas.
Gospodine Liniću …
Ministre, mir.
Gospodine Liniću, ako ćete mi vi reći …
Ministre, molim vas!
Izvolite, onda mi recite što mogu reći.
Izvolite, čekajte da ja završim.
Ispričavam se.
Kolega Liniću, molim vas, nemojte da moram isto upozoravati vas za upadice. Budite ljubazni, nemojte da moram koristiti one odredbe Poslovnika nepotrebno i suvišno. Izvolite, ministre, nastavite.
Gledajte, u nedostatku argumenata vjerojatno padaju i ovakve osude. Reći da porez na dohodak u Republici Hrvatskoj, prihod od poreza na dohodak raste ispod stope inflacije u krajnju je ruku neozbiljno i neodgovorno. Jer po svim pokazateljima prihod od poreza na dohodak, pogledajte od prihoda u jedinicama lokalne samouprave, do državnog proračuna, raste preko 11%. Druga stvar, sjećam se ovdje i kritika prilikom izmjene Zakona o porezu na dobit. Kad smo promijenili dvije ključne stvari. Jedna je brisanje odredbe jednokratnog otpisa kao jedne mogućnosti s kojom su se peglale porezne bilance na takav način. Isto kritika, još težih riječi nego što je danas. Efekat toga se danas vidi. Meni je drago da smo postigli ono što smo htjeli. Da smo uveli reda da oni koji plaćaju porez ga trebaju plaćati. Ovdje smo čuli danas da posljedica povećanog prihoda poreza na dobit je posljedica gospodarske aktivnosti, čuli ste što je meni zastupnik dobacio. Ali vjerojatno ljudi poklanjaju porez na dobit ako nije posljedica gospodarskih aktivnosti. No ne bih želio više o tome. U ovom Saboru sam bio zastupnik kad su se zakoni donosili što se tiče financiranja jedinica lokalne samouprave 15.12. i već se usvojio državni proračun, usvojili su se i zakoni. Ovaj Zakon se donosi na vrijeme. Jedinice lokalne samouprave, tim više što će većine njih dobiti povećana sredstva, do donošenja na svom predstavničkom tijelu bez problema mogu povećati poziciju prihoda poreza na dohodak i ukupnu poziciju i s te strane se neće ništa dogoditi. Reci da će jedinice lokalne samouprave ostvariti manjak je naprosto netočno. Ako je to točno onda zašto govorite da će Grad Zagreb toliko izgubiti? Gdje će se pretočiti ti novci? Gdje će se pretočiti ti novci? Oni će se pretočiti u druge jedinice lokalne samouprave. Isto tako u nedostatku argumenata reći da će Vlada sljedeće godine povećati neoporezivi dio poreza na dohodak je u krajnju ruku smiješno jer to je samo dokaz nedostatka argumenata jer Vladi nije na kraj pameti mijenjati tijekom godine i takav propis se ne mijenja tijekom godine. On se obično mijenja u 9., 10. mjesecu da svi oni koji primjenjuju taj zakon se mogu pripremiti za primjenu tog zakona. Ali kažem, vrlo interesantno je pogledati izjave od prije 15-ak ili 20 dana pa ćete vidjeti da su one sukladno ovom Prijedlogu zakona. Tako reći da prihodi od, za Fonda za izravnanje 21% se ne vraća u jedinice lokalne samouprave, koliko se uplatilo, to ne bi bio Fond za poravnanje. Ne bi, taj Fond je ustrojen zbog toga da se iz njega pomogne jedinicama lokalne samouprave oko decentraliziranih funkcija koje imaju slabiju fiskalnu moć. I sredstva iz Fonda za decentralizaciju se preusmjeravaju prema jedinicama lokalne samouprave temeljem standarda koje Ministarstvo resorno, zdravstva ili prosvjete donese, minimalnih standarda i to moraju osigurati sve jedinice lokalne samouprave za decentralizirane funkcije. One koje nemaju dovoljno novaca dobiju sredstva iz decentraliziranih funkcija. I recimo, za sljedeću godinu prihodi za Fond za decentralizirane funkcije se predviđa u iznosu od milijardu i 400 milijuna, a istovremeno sredstva za pomoć za izravnanje su predviđena sa milijardu i 430 milijuna. Dakle, za nekakvih 26 milijuna više nego što će biti prihodi od poreza na dohodak, tih 26 milijuna je uzeto iz nekih drugih prihoda. Ovo što je predložio Klub SDP-a je dodatnih milijardu i pol praktički uzet iz državnog proračuna bez puštanja obveza. Bez puštanja obveza. Međutim, gospodo, zaboravili ste jednu stvar. Državni proračun u Hrvatskoj više nema parafiskalnog financiranja. Sve što se financira je u proračunu. Možda po nekim modelima parafiskalnog financiranja bi to išlo, međutim u uređenim državnim financijama koje imaju Riznicu to ne može ići. I ponavljam, nije istina da jedinice lokalne samouprave će dobiti manje sredstava. Dobit će više sredstava. Drago mi je što ste potvrdili da je gospodarski rast i napredak Hrvatske takav da je porez na dobit takav jer porez na dobit ne mogu plaćati tvrtke koje loše posluju i koje ne stvaraju novu vrijednost. I kažem, bit će nam vjerojatno svima lakše raspravljati o Proračunu za 2007.
Hvala. Nekoliko ispravaka netočnih navoda. Prvi je poštovani zastupnik Slavko Linić. Izvolite.
Pa ispravljam ministra Šukera koji veli da je rast dobiti korelacija sa stopom rasta i rastom gospodarstva. 2003. godine stopa rasta je bila 5,3%. U sve 3 godine ostvarene pod mandatom HDZ-a imali smo rast oko 4%, 4,5%. Znači, manje, manje, gospodarski rast je manji. Nedovoljan za potrebe Hrvatske, dobit je veća. Znači, statistika pokazuje da ministar mora paziti što govori i da govori netočno.
Drugi ispravak, poštovani zastupnik … … [[Upadica se ne razumije.]] Mir ministre. Drugi ispravak, poštovani zastupnik Zvonimir Mršić.
Pa želim ispraviti dva netočna navoda ministra. Dakle, ja sam govorio da dobit raste, a dobit raste iz dva razloga i to sam rekao zbog izmjena zakona jer ste spriječili ubrzanu amortizaciju. Dakle, samim tim administrativnim dobit raste i zbog uspješnijeg poslovanja poduzeća. Poduzeća mogu uspješnije poslovati ne zbog toga što rastu nego primjerice zato što otpuštaju radnike i imaju manje trošak radne snage pa im je dobit veća, kolega Šuker. Malo treba pogledati kakva je bilanca poduzeća. I drugo, što se tiče projekcija, ja sam čitao Prijedlog proračuna. Po Prijedlogu proračuna da ostaje stari zakon jedinice lokalne samouprave trebale bi sljedeće godine po starom zakonu ostvariti 2 milijarde 318 milijuna poreza na dobit, a vi ćete im decentralizirati milijardu 715 milijuna poreza na dohodak. Prema tome, manjak je 603 milijuna kuna. Pokažite papire vaše simulacije, ja vama mogu pokazati papire svoje simulacije pa usporedimo simulacije. Ali ne na 2005. nego na 2007.
Hvala. Treći ispravak, poštovani zastupnik Miroslav Korenika. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa ja mogu vjerovati gospodinu ministru na riječ da su simulacije napravljene, međutim, zašto ih se onda prema nama zastupnicima tako skriva. Ja sam dobio iz općine Martijanec u Varaždinskoj županiji isto tako simulaciju na temelju Prijedloga ovoga Zakona gdje će otprilike 300 do 400 tisuća kuna općina prihoda imati manje. Ako je to dobro, a i vaš kolega je rekao u jednoj od ispravci da će neki dobiti. Pa bojim se da ti neki su jako daleko od naroda. Osim toga kad se govori o porezu na dobit zaboravljate da je 2005. godine cenzus podignut na način da obrtnici koji imaju promet više od 2 milijuna kuna moraju plaćati porez na dobit. Je li to priznati ili ne to je tako. I druga stvar, ove godine gospodine ministre nekoliko smo zakona donijeli gdje smo nametnuli obveze lokalnoj i regionalnoj samoupravi, a nismo novce osigurali. Primjerice sjetite se samo Zakona o elementarnim nepogodama.
Za klub HNS-a, poštovani zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče, ministre, kolegice i kolege. Pred nama je na raspravi i uručivanju jer se radi o hitnom postupku još jedan zakon koji najdirektnije ulazi u interese lokalne i regionalne samouprave, a o kojemu Vlada nije provela raspravu sa asocijacijama općina, gradova i županija iako je Hrvatska taj dio međunarodnih obaveza preuzela i iako smo upravo o tome i često upozoravali da je naprosto neugodno nam glasovati za Zakone o lokalnoj samoupravi ako Vlada kao predlagatelj tu raspravu s njima nije provela. Ja recimo danas ne znam stavove hrvatskih gradova, općina i županija, kakvi su njihovi pogledi, izračuni i simulacije primjene ovakvog Prijedloga zakona na njihove konkretne proračune. Nakon uvodnog obrazloženja ministra financija koji je otprilike rekao da po prvi put spuštamo novac lokalnoj samoupravi bez novih obaveza došlo mi je da predložim interpelaciju rada Vlade i da hitno uvedemo nove obaveze općinama i gradovima da oni mogu taj silan novac potrošiti jer mi tri godine jesmo stalno spuštali obaveze bez novaca. Sada u obrazloženju Zakona piše da dajemo i novac za one obaveze koje smo im već dali. Ali ja imam dva papira koji nagovješćuju i nove obaveze lokalnoj samoupravi u kojem u ovom obrazloženju Zakona nema ništa, o tome ću kasnije. Ja moram reći da sam iznenađen ovim Prijedlogom zakona kad sam ga iščitao i dobio i to naprosto stoga što je Vlada Republike Hrvatske 2. veljače ove godine odgovarajući na naš prijedlog zakona koji je u jednom dijelu skoro identičan Vladinom prijedlogu dala negativno mišljenje iz dva osnovna razloga. Prvi razlog je bio što bi uvažavajući naš prijedlog državni proračun izgubio 408 milijuna kuna, a drugi razlog je bio citiram: "Vlada Republike Hrvatske ucjenjuje da bi se navedenim zakonskim prijedlogom narušili odnosi u raspodjeli poreza između države, lokalne i područne, odnosno regionalne samouprave utvrđeni u smjernicama ekonomske i fiskalne politike Vlade Republike Hrvatske za razdoblje 2006.-2008. te u projekcijama državnog proračuna RH za razdoblje 2006.-2008. koju je verificirao Sabor." Ja dakle ne znam da li je Vlada promijenila svoje smjernice, ali znam da Sabor nije izmijenio projekciju proračuna pa mi nije jasno što se sad desilo da u veljači bi promjena Zakona o financiranju lokalne izazvalo poremećaju u odnosu, a sada kada je Vladin prijedlog neće izazvati poremećaj ili pak je mišljenje Vlade sada promijenjeno i došli su otprilike na dio onih argumenata koji smo i mi tada nudili, a posebice upozoravajući da način raspodjela poreza na dobit jeste nepravedan jer počiva na mjestu sjedišta, a ne na mjesto stvaranja. No, koji su bili prijedlozi, odnosno što je zajedničko, a što nije između Vladinog i našeg prijedloga? I Vlada i mi predlagali smo 21% za decentralizirane, odnosno za pomoć izravnanja decentraliziranih funkcija, i Vlada i mi predlagali smo da država ima 0% u porezu na dohodak, općine i gradovi Vlada predlaže 52%, mi smo imali prijedlog između 50 do 68%, županije Vlada predlaže da im udio u porezu na dohodak bude 15, naš prijedlog je bio 18,6%, decentralizirane funkcije Vlada predlaže 12, mi smo predlagali 10,4%. Kod Grada Zagreba Vlada predlaže da udio poreza na dohodak bude 67, 12 za decentralizirane funkcije i 21 za Fond poravnanja. Dakle, u tom dijelu smo različiti samo u onom dijelu prihoda udjela županija i gradova i to je dobro. Dakle, i naše simulacije i obračuni koje smo tada radili, a koje su u ovom Saboru bili osporavani Vlada je sada prihvatila i došla otprilike do istih odnosa i potreba. Međutim gdje počinje problem? Počinje problem kod dobiti, a posebice u onom dijelu što je Vlada u svom prijedlogu izostavila naš treći prijedlog, a to je porez na promet nekretninama. Naime uz prijedlog poreza na dohodak kao prihod lokalne i regionalne samouprave mi smo predlagali i da cjelokupni porez na promet nekretninama bude prihod lokalne i regionalne samouprave jer je upravo računica pokazivala da i njega treba staviti u funkciju kako bi ovaj drugačiji sustav bio pozitivan za lokalnu samoupravu i to temeljem podataka za ovu godinu bilo bi negdje oko 400 milijuna kuna većih prihoda lokalnoj i regionalnoj samoupravi no što je na temelju postojećih zakonskih odredba. Vlada je svoj prijedlog zakona obrazlagala, odnosno obrazložila u pisanom obliku temeljem podataka i činjenica iz 2005. godine i sve što stoji točno je i te iste podatke koristili smo i mi prilikom davanja naših prijedloga. Međutim, s obzirom da je sada već studeni mjesec i poznato izvršenje proračuna i za 6, pa vjerojatno i za 9 mjeseci ove godine, ali imamo i prijedlog proračuna za 2007. Mene je interesiralo zašto Vlada koristi samo 2005. kao argumenat, a nije obrazloženje i obranu svog prijedloga radile temeljem realizacije 2006., a posebice ne temeljem prijedloga svoga proračuna za iduću godinu. Pa koristeći Vladine podatke podsjećam da je za 2005. ukupni porez na dohodak ako se odbije 899 milijuna prireza bio oko 8 milijardi i 400 milijuna, da je od toga država dobivala milijardu 400, Fond izravnanja milijardu 600, županije 889 milijuna, općine i gradovi dvije i pol milijarde i Grad Zagreb milijardu 800, zaokružujem iznose. U ukupnom naplaćenom porezu na dohodak koji je išao… [[Govornik se ne razumije.]] Grad Zagreb je sudjelovao sa oko 42,5%. Na nivou cijele države. To su podaci iz Vladinog obrazloženja. Te iste 2005. dobit je bila 5 milijardi 700 od čega je država uzimala 3 milijarde 900, županije su dobivale 172 milijuna, općine i gradovi 423 milijuna i Grad Zagreb milijardu 184. E sada ako znamo da je tako bilo za 2005. onda ispada sljedeće. Dohodak kojega se država odriče je milijardu 400, a dobit koju uzima je milijardu 700. I to je u minusu 355. Međutim, to je 2005. I zato nije dobro uzimati 2005. kao osnov za izračun. I ne smije se raditi jer što se dešava s porezom na dobit? U 2005. ubrano je oko 5 milijardi 600. 2006. po proračunu koji još uvijek vrijedi 6 milijardi 400, a po prijedlogu proračuna za iduću godinu ukupni ubrani porez na dobit bio bi oko 7 milijardi 700. To je 20% rasta u odnosu na prošlu godinu. I to je dobro da taj porez raste. Ali tu je udio kolača države daleko veći na ono što se dešava s dohotkom. A što se dešava sa porezom na dohodak? 2005. oko 6 milijardi 800. 2006. po našem važećem proračunu 8 milijardi 700, a 2007. pogledajte prijedlog proračuna i našite stavku porez na dohodak. Milijardu 400. To je onih 20… … [[Upadica se ne čuje.]] Tako je ministre. To je zbog prijedloga zakona. To je onih 21% za Fond izravnanja. Ako je milijarda 421% koliko je 100%? 6 milijardi 600. Kako sad da iduću godinu ukupni ubrani porez na dohodak će biti 6 milijardi 600 a za ovu godinu je planiran 8 milijardi 700. Pogledajte izvršenje proračuna za prvih šest mjesece. Čini mi se da je ostvarenje 48%. Dakle, bit će ostvaren sigurno preko 8 milijardi. Što će to utjecat na činjenicu da će Vlada, oprostite ne da će nego da se planira ostvarenje poreza na dohodak u idućoj godini manji no što je to bio u prošloj i ovoj godini. Da bi razbio ovu svoju dilemu i strah samo jedan podatak želim javno čuti. Koliko se planira ukupno ubrati poreza na dohodak u idućoj godini? I ta će računica svakom vrlo jednostavna. Dakle, što će se desiti? Ministar je odbio svaku pomisao da se poveća neoporezivi dio plaće. Možda će se onda mijenjati porezne stope na dohodak. Možda će se desiti nešto drugo ali ne želim nagađati jer jedini osnov po čemu sam mogao računati jeste prijedlog proračuna. Ono je prijedlog proračuna. Da li je ovaj model moguće prihvatiti a da ne dovodi do toga da u globalu bude možda pozitive ali računica kolege Mršića je ispravna zato ju ja neću iznašati jer je točna. A da ne bude gubitnika po broju stanovnika i po broju poreznih obaveznika više od onih koji bi dobili. Porez na promet nekretninama također mora biti u cjelokupnom iznosu prihod lokalne samouprave. Porez na dohodak mora sa stopostotnim dijelom biti prirast lokalne samouprave a Fond izravnanja ako je potrebno za iduću godinu milijardu 400, ako je potrebno milijardu 400, tih milijardu 400 moguće je akontirati s poreza na dobit koji cijeli ide državi i sa samo 18% ubranog poreza na dobit država može pokrivati Fond izravnanja. A povećanje poreza na dobit je 20,3 planiran u odnosu na ovu godinu. Dakle, još bi bio efekat plus za državu kada bi se samo 18% toga dalo za Fond za izravnanje decentraliziranih funkcija. Udžbenici besplatni za svu djecu, prijevoz u školu besplatan i učenički domovi besplatni. 07. studenog ove godine Vlada je dala svoje mišljenje na dva naša prijedloga zakona na temu prijevoz i udžbenici. Citat: "Uvođenjem obaveznog srednjoškolskog obrazovanja imat će za potrebu izjednačavanje sustava osnovnog i srednjeg obrazovanja što znači da će se pitanja kao što su prijevoz učenika, smještaj učenika u učeničke domove i financiranje udžbenika iz sredstava državnog proračuna putem decentraliziranih sredstava proslijeđenih njihovim osnivačima morat riješit na jednak način uvođenjem gore navedenih promjena." Povećanje je 12% decentraliziranih sredstava i sredstava za osnovne i srednje škole. Radi se radi upravo radi toga jer će očito iz tih sredstava županije i onih 30 gradova plaćati udžbenike i prijevoz djece u školu. Hvala.
Hvala. Dva ispravka netočnih navoda. Poštovani zastupnik Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Lesar je rekao da je Vlada prihvatila prijedlog HNS-a. Kolega vi ste pobrkali redoslijed stvari. Vlada je još u 11. mjesecu prošle godine poslala prijedlog i ja ću vas još podsjetiti odnosno najavila je taj prijedlog nakon klauzure u Varaždinskim toplicama. A vi ste vaš prijedlog poslali u 2 mjesecu 2006. godine. Druga stvar. On nije identičan, to je i treća stvar da ste stvarno htjeli imali ste priliku. Pa gdje ste bili prije par godina? Što ste radili u Vladi SDP-a? Vi ste bili u Međimurju, jer vaša stranka je bila na vlasti. Kolega, ne počinje politička povijest vašim dolaskom u Hrvatski sabor.
Drugi. Poštovani zastupnik Željko Nenadić.
Hvala gospodine predsjedniče. Ma ispravio bih netočan navod koji je više puta ovdje ponovljen a on glasi mi smo predlagali. Zanima tko su to mi? Znamo mi tko su oni i sasvim je jasno svima nama i onima a moram upozoriti javnost da nikako taj prijedlog ne kolidira sa ovim prijedlogom Vlade a mi sa područja iz kojeg ja dolazim i ne očekujemo da nas vi u Čakovcu razumijete.
Za klub IDS-a poštovani zastupnici Valter Drandić i Damir Kajin. Prvi će Valter Drandić. Izvolite!
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici! Bolnice, domovi zdravlja, škole, vrtići, jaslice, socijalna skrb, promet, javni prijevoz, otpad, ćistoća, pitka voda, otpadne vode, kultura, sport, javna rasvjeta, plin, parkovi, vatrogasci, kazališta, tržnice, parkirališta, knjižnice, galerije, prostorno planiranje, zaštita okoliša itd. sve do gospodarskog rasta i razvoja. Sve su to područja o kojima se mora brinuti lokalna i regionalna samouprava a u percepciji ljudi sve probleme ipak trebaju riješiti gradonačelnik ili župan. I dobro je da lokalna i regionalna samouprava ima što šire ovlasti ali kako bi rekli mi u Istri "fali šoldi"-"nedostaje novaca". Osim toga, uz one redovne ili zakonske obaveze i kronično nedostatna sredstva stalno se traži i učešće gradova, općina, županija u projektima koje realizira država na njihovom području. Pa tako, ako u Puli recimo želite zgradu fakulteta morate sudjelovati 50% u njenom financiranju, ako želite bolnicu morate sudjelovati u financiranju gradnje bolnice itd. Ne tvrdimo niti da je i to loše ali problem je što je stvarno novaca za sve ono što se svalilo na leđa lokalne regionalne samouprave, za sve ono što naši građani očekuju jako, jako malo. Danas se u zadnje vrijeme dešava u državi da Vlada ima sjednice po županija, što je dobro, da ministri obilaze županije, gradove i općine ali priča se samo o tome što ste nam donijeli, da li su nam donijeli nekakve darove, i to normalno je da to nije normalna situacija. Normalno je da bi trebalo uspostaviti sustav realnog financiranja u kojem bi gradovi, općine, županije imali dostatna sredstva za ono što su njihove obaveze i za ono što danas građani Hrvatske očekuju da se rješava. U tom smislu mi u IDS-u smatramo da je Hrvatskoj potrebna jedna snažna decentralizacija, jačanje financijske snage gradova, općina i županija jer su upravo tu očekivanja građana najveća što je i normalno. Ljudi se za rješavanje problema najprije okreću prema gradonačelniku, prema županu jer su im oni blizu i žive svaki dan s njima. A očekivanja građana danas su na svu sreću u Hrvatskoj sve veća jer se društvo ipak razvija, kriteriji su sve viši a sredstva niti blizu nisu dovoljna za stvaranje temeljnih uvjeta za normalno funkcioniranje naših lokalnih i regionalnih zajednica. Stoga je za IDS svaki pa i mali korak prema jačanju financijske snage lokalne i regionalne samouprave pozitivan. Vidjeli smo da oko ovog koraka postoje mnoge dvojbe i bilo bi dobro da i mi kao zastupnici dobijemo te analize i da vidimo i točne podatke i o čemu se radi prije nego što se odlučimo za donošenje ovog zakona. Pa moram reći da iako se ovdje ne radi o decentralizaciji da ne bi bilo zabune već samo o preraspodjeli poreza IDS-ov stav je da ako Istarska županija u cjelini gradovi i općine dobije jednu kunu više mi ćemo podržati ovaj prijedlog zakona. Govori se da se radi o pravednijoj raspodjeli poreznih sredstava o kojoj gotovo svi gradovi, općine i županije nešto dobivaju u odnosu na postojeće stanje i mi smatramo da je pravednija raspodjela sredstava tako da prihod od poreza na dohodak bude prihod lokalne i regionalne samouprave, međutim treba vidjeti da li je ovaj model stvarno i najbolji. Ali ovdje svakako treba reći da neće svi gradovi, općine i županije biti dobitnici. Postoje nažalost i gubitnici. Pa su veći gubitnici kao što smo već čuli Zagreb, Istarska županija kao županija, grad Rovinj kao eklatantni primjer. Rovinj recimo gubi preko 20% svojih proračunskih sredstava, tridesetak milijuna kuna. Istarska županija negdje oko 7,5 milijuna kuna. I mi iz IDS-a smatramo da je potrebno iznaći rješenja kako bi se gradovi, općine, županije koji u ovoj preraspodjeli gube taj gubitak nadoknadio. Niti Rovinj, niti Istarska županija ne mogu prebroditi bez velikih problema tako drastičan, tako iznenadan pad njihovih prihoda. IDS smatra isto tako da je dobro što su ovim zakonom zadržana dosadašnja rješenja za financiranje jedinica lokalne samouprave na područjima od posebne državne skrbi i u brdsko-planinskim područjima kojima se vraća u cijelosti porez na dobit. Svjesni smo da su to područja koja će još dugo trebati pomoć i protivimo se svakoj inicijativi da se ta pomoć smanji ili ne daj Bože ukine. Mi u IDS-u kao što je poznato zalažemo se za što veću samostalnost lokalne i regionalne samouprave. IDS se zalaže za veću financijsku snagu općina, gradova i županija jer je to jedini način da stvorimo uvjete za razvoj i rast, za kvalitetan život naših građana. Decentralizacija ne znači samo prenošenje ovlasti na niže razine vlasti, decentralizacije ne znači samo preraspodjelu poreza. Decentralizacija znači i davanje ovlasti gradovima, općinama i županijama kad govorimo o ovom financijskom dijelu za mogućnost utjecaja na poreznu politiku na njihovom području. To znači da gradovi, općine i županije moraju sudjelovati i u raspodjeli recimo to državnih poreza pa i PDV-a, pogotovo poreza na promet nekretnina a isto tako i doprinosa, reći ću samo na primjer zdravstvo. To znači da općine, gradovi i županije moraju dobiti mogućnost da u dijelu poreza, na primjer poreza na dohodak mogu odlučivati o visini poreza u određenim minimalnim i maksimalnim limitima. Time bi općine, gradovi i županije dobili jedan moćan instrument poticanja razvoja na svom području. I to je vrlo jednostavno. Niži porez privlači investicije, investicije stvaraju nova radna mjesta, nova radna mjesta donose nove porezne prihode a rezultat je više ljudi koji radi i u proračunu više novaca. I tu se ne moramo bojati konkurencije, ona je itekako potrebna. Kako je potrebna konkurencija između gospodarskih subjekata u čemu se svi slažemo tako je potrebna i konkurencija između gradova i gradova, općina i općina, županija i županija i ona itekako može potaknuti razvoj a svaka jedinica lokalne i regionalne samouprave najbolje zna kakav razvoj želi kreirati i što će poticati nižim stopama poreza. Prema tome još jedanput da ponovim ako općine, gradovi i županija u cjelini u Istarskoj županiji dobiju jednu kunu više IDS će podržati ovaj zakon. Ali tražimo da se pomogne onima koji će preko noći ostati bez značajnih sredstava. Još jedanput podcrtavam u Istri to su drastično Rovinj i sama Istarska županija. Hvala lijepo.
Hvala. U 11.38 isteklo je vrijeme za prijavu rasprave u trajanju od 10 minuta. … [[Upadica se ne razumije.]] Ima prijavljenih 20 zastupnika, a radit ćemo bez stanke tako da bi mogli apsolvirati ovu raspravu negdje zaključno do 15 sati.
Poštovani gospodine predsjedniče
Izvolite kolega Kajin.
«Ako jedinice lokalne samouprave» rekao je gospodin Drandić «iz županije Istarske dobe jednu kunu više IDS će biti za.» Iako s druge strane evo dobio sam malo prije kalkulacije za neke, gotovo sve jedinice lokalne samouprave u Istri, županija Istarska je vjerojatno jedina županija od njih 20 koja gubi na 210 milijuna proračuna 7 i pol milijuna kuna. Rovinj gubi 30 milijuna kuna. Kanfanar 300 tisuća kuna. Kršan gubi milijun i 300 tisuća kuna. Poreč dobija 3 milijuna kuna, Umag gubi 2 milijuna 700 tisuća kuna. Medulin dobija milijun i 600 tisuća kuna, Vrsar plus 200 tisuća kuna, Marčana dobija 800 tisuća kuna. Pazin dobija 800 tisuća kuna, Vodnjan dobija 1 milijun kuna, Pula dobija 10 milijuna kuna. Raša gubi 700 tisuća kuna, Novigrad dobija 1 milijun kuna, Gračišće, Buzet, Lanišće, Motovun, Lupoglav nešto sitno dobijaju. Međutim što je bit? Što treba reći? Ovdje gospodo nije riječ o decentralizaciji. Ovdje je samo riječ o preraspodjeli između jedinica lokalnih samouprava. Ja se slažem da dobit ovih velikih monopolista o čemu je govorio gospodin Šuker nije u redu da zadržava samo Zagreb, ali projekcije za 2007. pokazuju da za razliku od ovogodišnjeg prihoda poreza na dobit od 4 milijarde 592 milijuna kuna u Proračun 2007. sliti će se 7 milijardi 728 milijuna kuna ili plus 68,3% u odnosu na 2006. godinu. Po projekcijama Vlade za, iz proračuna o kojem ćemo raspravljati za 7 dana. To je znači plus 3 milijarde 136 milijuna kuna od poreza na dobit. S druge strane prihod od poreza na dohodak planira se sljedeće godine 2007. u Proračunu iznosom od milijardu 406 milijuna kuna za razliku od 2006. kada je bio planiran u iznosu od 3 milijarde 323 milijuna kuna. Država se znači po tom osnovu odriče milijardu 917 milijuna kuna pa po toj osnovi planira 57,7% manje. Kada stavimo jedno i drugo u korelaciju vidimo da je razlika milijardu 220 milijuna kuna, ali to za projekcije koje se čine za 2005. a ne za 2007. što će reći da ovim izmjenama država zarađuje iduće godine ili dobija svejedno milijardu 406 milijuna kuna. Hrvatskoj kao što je govorio i Drandić potrebna je decentralizacija. Fiskalna decentralizacija, fiskalna autonomija, radikalna decentralizacija ovlasti po uzoru na druge europske zemlje. Osamdesetih godina naše skupštine općine birale su i suce, birale su i šefa katastra i šefa financija i šefa policije i inspektore i šefa narodne obrane. Osamdesetih godina skupštine općina financirale su u cijelosti i školstvo i pravosuđe i zdravstvo i komunalije, a danas 560 cirka jedinica lokalnih samouprave i regionalnih samouprava ostvaruju 7% tog fiskalnog prihoda. Grad Zagreb sam s druge strane 7%. Znači ovdje je gospodo riječ ne o decentralizaciji. Ovdje je riječ o preraspodjeli između jedinica lokalne samouprave, ne između države i jedinica lokalnih samouprava nego unutar lokalne samouprave. To je bit. Drandić je rekao, ja ću još jedanput ponoviti. Mi nemamo sve kalkulacije još. «Ako županija Istarska dobije jednu kunu mi ćemo podržati zakon.» Ali što treba učiniti? Iduće dvije, iduće godine za 2008. kada će se svi efekti ovoga Zakona anulirati treba pisati nov Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave. I konačno treba otvoriti cjelokupni paket preraspodjela odnosa i ovlasti između države i lokalnu samoupravu jer očigledno ovakva situacija kao što je danas je krajnja, krajnje bezperspektivna. Istina je raste, netko je ovdje govorio mislim gospodin Mrkšić dobit, ali zašto radi? Pa zato da bi veliki monopolisti koji su preuzeli te tvrtke u Republici Hrvatskoj dobit mogli izvlačiti u inozemstvu. Pa HT, ne znam, pretpostavljam ima preko 2 milijarde kuna dobiti. Pa oni su možda dvije trećine te dobiti iznijeli u Njemačku. Banke imaju sigurno dobit negdje 3 milijarde kuna, više od 50% dobiti izvlače u inozemstvu i kažu: pogledajte kakve, kakva strana ulaganja imate u Hrvatskoj, a to je zapravo ostavljena dobit onih banaka koje smo im budzašto prodali tamo '99., 2000. godine. Turizam, ista je situacija. Prema tome, gospodo vrijeme je, a mislim da bi to mogla biti i jedna od … [[Govornik se ne razumije.]] radikalnijih reformi koja, kojoj ni jedna vlast nažalost ne želi pristupiti da se pristupi decentralizaciji odnosno toj fiskalnoj autonomiji, ovlasti i tako dalje u Republici Hrvatskoj. Zašto to vlade nisu spremne učiniti? Zato jer na taj način i bez izbornog legitimiteta mogu kontrolirati kroz donacije iz proračuna one sredine gdje nisu ostvarili izbornu pobjedu. Znači za kraj, još jedanput ću reći po treći puta ako jedinice lokalne samouprave dobe i jednu kunu mi ćemo u županiji Istarskoj podržati ovaj zakon, ali ovdje ni na koji način nije riječ o preraspodjeli između države i lokalne samouprave. Ovdje je zapravo riječ o preraspodjeli unutar samih lokalnih samouprava.
Hvala. Ispravci netočnih navoda. Poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa kolega Kajin pokušava očito revidirati povijest danas u ovom Hrvatskom saboru pa tako kaže da je osamdesetih godina skupštine općine su birale suce, direktore, dužnosnike. Kolega osamdesetih godina je jedino partija, Savez komunista birao suce, dužnosnike, direktore i tako dalje. … [[Upadica se ne razumije.]] Prema tome tu vam je, gospodine, gospodine Kajin riječ je bilo [[Upadice se ne razumiju.]] Riječ je, riječ je o jednopartijskom sustavu. Ako je vama prihvatljiv totalitarni sustav nama sasvim sigurno nije. Riječ je, riječ je o jednom partijskom sustavu. Ako je vama prihvatljiv totalitarni sustav nama sasvim sigurno nije. Ja bih vas molio da mogu završiti svoju misao. …/Predsjednik: Izvolite nastavite!/… …Kolega Kajin, riječ je bilo o totalitarnom, jednopartijskom, komunističkom sustavu. Prema tome, … …/Predsjednik: Kolega mir molim vas!/… … nemojte govoriti da je to ista stvar. Ako je za vas ista stvar za nas u Hrvatskoj sasvim sigurno nije.
Mir! Poštovani zastupnik Vlado Jelkovac. Trenutak jedan. Povreda Poslovnika poštovani zastupnik Valter Poropat.
Hvala gospodine predsjedniče. Članak 214. je povrijeđen. Ovo nije bio nikakav ispravak netočnog navoda.
Ne slažem se s vama. Bio je ispravak netočnog navoda. Drugi ispravak. Izvolite poštovani zastupnik Vlado Jelkovac.
Gospodine predsjedniče isto tako dvije stvari. Prvo gospodin Kajin stalno tvrdi da nije riječ o decentralizaciji nego samo o preraspodjeli. Ja ga ispravljam na način da kažem da to ipak je decentralizacija, a svi smo se mi u ovom Saboru puno puta slagali oko toga da nije dobro da sav porez na dobit ide u centar s obzirom da su, da je on sjedište i središte svih velikih trgovačkih lanaca, banaka, telecoma itd. I također ovo što je ispravio moj kolega gdje je gospodin Kajin ustvrdio da su se u jedinicama lokalne samouprave birali načelnici policija, suci, direktori. Ja bih rekao ovako: “Sačuvaj nas Bože takovog izbora i imenovanja!“ jer znamo da su to radile partije u općinskim komitetima.
Treći ispravak poštovani zastupnik Željko Nenadić.
Hvala gospodine predsjedniče. Ispravljam netočan navod kolege Kajina da je situacija krajnje besperspektivna. Ja bih rekao da je za Hrvatsku, za Hrvatice i za Hrvate osamdesetih godina situacija bila krajnje besperspektivna, a danas kada 95% gradonačelnika i načelnika podržava ovaj zakon mislim da bismo svi trebali biti za njega.
Ministar financija Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa prvo odgovor kolegi Kajinu jer onda sam siguran da imamo 4 glasa “za“ za ovaj zakon. Kad se zbroje efekti, ali sada govorim o procjenama za 2007. godinu jer zakon je predložen na temelju relevantnih pokazatelja i jedini relevantni pokazatelji za jednu godinu su 2005. godina zato što je ona cjelovito izvršena, a ja ću sad pokušati temeljem naplate za prvih deset mjeseci ove godine jednostavno razuvjeriti pa ćete vidjeti da financijski pokazatelji nisu baš ovakvi kakovi se žele prikazati da bi se osporio ovakav prijedlog zakona. Dakle, Istarska županija kada se zbroji ovaj negativan efekat što se tiče Grada Rovinja ja sam to i rekao u svom uvodnom obrazloženju, jer jednostavno pred nekim stvarima ne treba žmiriti. Stvari treba gledati onakove kakove jesu. Dakle, Istarska županija kad se zbroje efekti koliko će da recimo potpuno identično situacija temeljem podataka za prvih deset mjeseci ove godine. Primjenjujemo jedan zakon, primjenjujemo drugi zakon. Dakle, samo drugačija preraspodjela. Kad se zbroji prihod Istarske županije proračuna svih jedinica lokalne samouprave dobit, dakle prihod veći koji bi ostvarili jedinica lokalne samouprave na području Istarske županije je 31 milijun kuna više. Samo Grad Pula će dobiti skoro 20 milijuna kuna više. To je, ja vas lijepo molim, to su procjene napravljene temeljem prikupljenih prihoda sa 30.10. Dakle, simulacija jednog prijedloga zakona, simulacija drugog prijedloga zakona temeljem prihoda 30.10. ove godine. A kad se poigramo malo matematikom i brojkama ja sam pobornik da je najbolje stvari uspoređivati brojkama, ali onda se moramo i dogovoriti za metodologiju. Jer ne možemo ono što nam ne paše baciti van, a ono što nam paše ostaviti unutra. Tako za prvih 10 mjeseci prihod od poreza na dohodak, dakle naplaćeni porez na dohodak u Republici Hrvatskoj je 8 milijardi 338 milijuna kuna. Međutim gledajte, ovih 8 milijardi 338 milijuna trebate dodati 500 milijuna kuna poreza na dohodak koji je vraćen sa ovoga žiro računa na ime povrata poreza na dohodak na područjima posebne državne skrbi. Dakle, to možemo zaokružiti na 8,8 milijardi kuna. Država se ukupno odrekla poreza na dohodak. Dakle, onih 21% ostaje. Dakle, odrekla se 18% u korist gradova i općina ili možemo koristit neki drugi termin. Prepustila je gradovima i općinama 18%, 5% je prepustila županijama i 1,6% na ime decentraliziranih funkcija. To je 24,6%. Ili uzmimo da nam bude lakše računati da je to 25% ili recimo ¼ od ovih 8 milijardi i 800 je 2 milijarde i dvjesto. Jel tako ili nije? To je temeljem ovog novog zakona koji država preusmjerava prema jedinicama lokalne samouprave na ime prikupljenih prihoda za prvih deset mjeseci ove godine. To su podaci iz Porezne uprave u lipu točni. Istovremeno za potpuno isti period imamo prikupljeni porez na dobit od 6 milijardi i 476 milijuna. Jel tako? To je što se naplatilo poreza na dobit. Učešće jedinica lokalne samouprave dakle 10+20 je 30%. Dakle, prosta matematika na 6 milijardi i četiristo je milijarda i 920 milijuna. Dakle, da preslikam ovaj zakon sada ovakav kakav je u ovu godinu država bi na ime ovog udjela u porezu na dobit koje bi jedinice lokalne samouprave da tako kažem prepustile imala milijardu devetsto dvadeset, a istovremeno na temelju onoga dijela poreza na dohodak koji se preusmjerava drugačijom preraspodjelom na jedinice lokalne samouprave ostaje bez dvije milijardi i dvjesto milijuna kuna prihoda. To je razlika 300 milijuna i to je ono što ja cijelo vrijeme u ovih 15, 20 dana kao ministar financija govorim, da će Grad Zagreb sa osnova ovakve preraspodjele ostati bez 500 milijuna kuna i to je pošteno rečeno. To nitko u ni jednom momentu nije pokušao sakriti. Ali istovremeno smo rekli da temeljem ovakve izmjene zakona država se odriče 300 milijuna kuna u korist jedinica lokalne samouprave. Jer gledajte, ako mi od 533 jedinice lokalne samouprave samo njih 30 iako ovo samo pod navodnicima će osjetiti negativno ovu promjenu, a ostalih 500 će osjetiti pozitivno evo kolega Mršić je gradonačelnik Koprivnice. Po simulacijama koje smo mi napravili temeljem prihoda 1.1., 30.10. ove godine će dobiti 11 milijuna kuna više i to je točan pokazatelj i ne možete, gledajte… … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Dakle, gledajte kolega Mršić. Ja znam da vama ovi pokazatelji ne odgovaraju na temelju vaše rasprave. Međutim, u ovakvim rasprava čovjek si uvijek mora ostaviti aduta i za nastavak rasprave. Ako budete željeli dobit ćete ih još. I žao mi je što nema kolege Lesara, kolege Lesara što nema ovdje. Predlaže potpuno identičan prijedlog zakona s tim da nije predvidio da treba povećati sredstva za županijske bolnice. I predlaže još jednu dodatnu stvar, predlaže još jednu dodatnu stvar da se prihod od poreza na promet nekretnina preusmjeri ne jedinicama lokalne samouprave. I sad s jedne strane prema ovom prijedlogu zakona Vlade je užasno kritičan. A ovaj prijedlog zakona je dobar. Dakle, kolegice i kolege, temeljem pokazatelja, naplate prihoda sa 30.10. da bi ovakav prijedlog zakona kakav je Vlada uputila i kakav se ja nadam se će Hrvatski sabor usvojiti primijenili na današnji dan sa 30.10. ove godine s osnova poreza na dohodak. Jedinice lokalne samouprave bi uprihodovale 2 milijarde 200 milijuna kuna više, a s osnova poreza na dobit bi, a država bi toliko manje uprihodovala, a s osnova poreza na dobit bi države, jedinice lokalne samouprave uprihodovale milijardu 900 milijuna kuna manje. Tu bi Grad Zagreb najviše izgubio, skoro negdje oko milijardu 200 milijuna, 300 milijuna, ali ima povećani dio poreza na dohodak tako da bi konačan gubitak bio negdje oko 500 milijuna. I dakle u ovoj ukupnoj preraspodjeli sredstava jedinim dijelom i decentralizaciji jer država je negdje po našim procjenama 4% učešća poreza na dohodak više 4% poreza na dohodak više nego što, nego kad bi u potpunosti usporedili dobit i dohodak preusmjerila prema jedinicama lokalne samouprave. Tako za taj učešće od 4 postotna poena poreza na dohodak možemo govoriti o povećanoj decentralizaciji. Molim lijepa, ali ti 4% vam iznosi 300 milijuna. Samo onih 1,6% za onih 5 decentraliziranih funkcija vam je 160 milijuna. I od tih 160 milijuna za povećane decentralizirane funkcije Grad Zagreb će dobiti negdje oko 70 milijuna. Tako da ne valja uspoređivati podatke, a da se ne odredi metodologija i ne valja ne uzeti sve procese koji su u ovoj raspodjeli vrlo složeni i takovi ih razmatrati. Ponavljam, ovo su pokazatelji sa 30.10. I Vlada je radila 3 projekcije. Jedna na temelju referentnih veličina gdje je cijela godina završena, to je jedino 2005. godina. Radila je na temelju izvršenja proračuna za prvih 10 mjeseci ove godine, dakle naplate prihoda temeljem podataka porezne uprave. U trenutku kad je obrađeno preko 90% poreznih prijava izvršen povrat poreza na dohodak. I temeljem određenih makroekonomskih projekcija i fiskalnih projekcija prihoda za sljedeću godinu radila je efekat ovakvih izmjena zakona u 2007. godini. Vjerojatnost je ovakva. I kolega Mršiću možete slobodno u svom proračunu planirati sljedeće godine 11 milijuna kuna više.
Hvala lijepa. Imamo ispravke netočnih navoda. Prvi je gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine ministre. Razumljivo da vi imate pravo na svoje procjene. Ali imamo mi i na svoje. Ja nisam računao već su za nas ove podatke koje sam iznosio izračunalo u financijskoj upravi u Županiji istarskoj, gospođa Silvana Kostešić koju i vi dobro poznajete, temeljem čega nam je rečeno, e tu ispravljam sada krivi navod, da Pula ne ostvaruje plus 20 nego plus 10 milijuna kuna. S druge strane jedan Rovinj gubi 30 milijuna kuna. Županija istarska kao jedinica lokalne i regionalne samouprave gubi 7 i pol milijuna kuna. Jedan Poreč dobija 3 milijuna kuna. Umag gubi 2 milijuna i 700. Jedan Medulin dobija, dobija i Vrsar, dobija i Marčana, itd. Tu će se negdje iznivelirati, ali daleko od onih 30 milijuna na kraju će pokazati plusa biti će imak manji, manji, manji ovaj raspon. Porez na dobit, jasno je, logično je da brže raste nego porez na dohodak. Broj zaposlenih se u ovoj zemlji povećava za 2, 3% godišnje. Prema tome, taj …
Hvala lijepa.
… dohodak ne može pratiti tok…
Hvala lijepa. Ispravili ste navod u pogledu … [[Govornik se ne razumije.]] I to je ispravak netočnog navoda. Drugi ispravak, gospodin zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Pa ja bih ispravio ministra da će Koprivnica dobiti sljedeće godine 11 milijuna više da se, ako se primijeni ovaj zakon u odnosu na stari. To je netočno zato jer je 5 godina "Podravka" primjerice imala preneseni porezni gubitak, a sljedeće godine je godina kada prvi puta počinje plaćati porez na dobit i samo bi njezin porez na dobit trebao biti preko 10 milijuna. Prema tome, za nas je … … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, ne, ne, ja imam od toga 20%. Ja od toga imam 20, ne ja nego Koprivnica ima 20%, da. A što se tiče brojaka mi nemamo podatke porezne uprave, ali iščitavamo državni proračun. Državni proračun kaže da će u ovoj godini ukupni prihod poreza na dohodak biti 3 milijarde i 140 milijuna. Prema tome, nemoguće je ili je moguće ali onda se negdje skriva jel, da dio tog dohotka ne ide kroz … … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, ne, ne, ne. Postoji nešto, sve to prolazi kroz državni proračun. Dakle ima … … [[Upadica se ne čuje.]]
Hvala lijepa. Polemika nije dozvoljena u pogledu ispravka netočnih navoda. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Treće, gospodin zastupnik Slaven Letica, ispravak netočnog navoda.
Ja bih htio da se smiri ova tenzija na razini članova Vlade i kolege Lesara. I zbog toga ovaj navod Lesaru nije toliko netočan koliko je opasan. On je prijetio da bi ošamario ministra, odnosno predsjednika Vlade, što bi tehnički bilo teško izvesti, ali nije ga nitko na to, a nije ga nitko na to upozorio. Ne smije se dopustiti takva prijetnja jer ti ljudi će donijeti hladno i toplo oružje i bit će opako ovdje u Saboru.
Hvala lijepa. Ovo je više ispravak namjere šamaranja nego ispravak netočnog navoda. Ali idemo dalje. U ime kluba HSLS-a gospodin zastupnik Ivan Čehok. Izvolite.
Gospođe i gospodo, gospodine predsjedavajući [[Upadica: I dame.]] Gospođe i gospodo, rekao sam. Hrvatska je Vlada jedina svjetska država, europska i svjetska u kojoj i matematički izračuni ovise o političkim pogledima. I ovisno o političkome kutu gledanja na kraju se naprave i matematički proračuni odnosno preračuni. Općenito uzevši kada gledamo ovaj vladin prijedlog rekao bih da nije riječ o fiskalnoj decentralizaciji ali svakako jest riječ o fiskalnoj demetropolizaciji Hrvatske. Riječ o tome da svi zajedno uzimamo potpuno nepravedno i nepravično stečenu porez na dobit Gradu Zagrebu, metropoli i to ne samo u financijskom smislu. Takva fiskalna metropolizacija koja je vladala 20 godina vodila je i do socijalne, sociološke, političke i rekao bih općenito metropolizacije hrvatskoga društva od koje će zapravo najveću štetu imati sami Zagrepčani, jer svi vidimo barem mi izvana koji živimo u mirnijim, sređenijim mjestima da na žalost tu metrpolizaciju te dnevne, mjesečne, godišnje migracije, te sve demografske trendove ne prati razvitak Zagreba, prije svega infrastrukturni i prometni. I ovo je jedan od načina da ta fiskalna dempotropolizacija pomogne jedinicama lokalne samouprave, svim onim drugim gradovima osim Zagreba. Potpuno je bilo nepravedno, nepravično, rekao bih i apsurdno da INA ostvaruje svoju dobit zagađujući Sisak, a da tu istu porez na dobit plaća samo građanima Zagreba. Potpuno je bilo nepravedno, apsurdno i štetno po ovu državu da banke, telekomunikacijske tvrtke, turističke tvrtke ostvaruju dobit diljem Hrvatske, plaćaju tu dobit najčešće u Zagrebu, odnosno samo u onim mjestima u kojima imaju sjedište. Osnovni uvjet i osnovno načelo, osnovni način, osnovni razlog zbog kojega postoji lokalna samouprava upravo i jest u tome da tamo gdje građanin živi, tamo plaća i porez, tamo gdje građanin radi, tamo tvrtka za koju radi u kojoj je zaposlen plaća porez na dobit. To je dakle osnovno načelo. Lokalna samouprava preuzima određene funkcije, upravne i samoupravne upravo stoga kako bi građanima mogla ostvariti, artikulirati i ostvariti njihove interese i lokalna samouprava i prima porezne naknade upravo stoga što građani žive na nekom području i zato što građani u tvrtkama djeluju, rade, ostvaruju prihode na nekome području. Pritom naravno svi zajedno trebamo imati na umu da zbog povijesno naslijeđenih okolnosti i uvjetovanoga neravnomjernog razvitka Hrvatske treba uvesti principe solidarnosti, treba omogućiti da dio od onoga što građani ostvare tamo gdje žive i gdje rade se prelije u one krajeve gdje se možda, gdje se živi ili gdje se ne živi i ne radi toliko koliko možda u krajevima veće gustoće naseljenosti, bogatijega povijesnoga naslijeđa. I zato generalno bi se možda založio za to da umjesto ovakve raspodjele za područja od posebne državne skrbi smo trebali radije uvesti određeni postotak solidarnosti diljem Hrvatske nego na ovaj način, mislim da bismo imali više efekta. Ali da sada ne govorimo o toj temi. Ono što je opasnost u toj fiskalnoj demetropolizaciji jest činjenica da i se moglo doista dogoditi da ono što smo uzeli Zagrebu pripadne isključivo državi. Tako ćemo gospodo dobiti onu staru da ne dajemo više gavanu nego dajemo begu ili da nećemo više šopati vrat masnoj guski ali ćemo zato šopati masnoj patki. Dakle ne smije se dogoditi da ono što smo sada preraspodjelom uzeli Zagrebu, pripadne nekome tko je još bogatiji, dakle državi nego upravo treba osigurati da ono što je uzeto fiskalnom preraspodjelom bude rašireno, raspršeno, distribuirano, raspodijeljeno po cijeloj Hrvatskoj. Ono što je najveća opasnost ovakvoga prijedloga jest činjenica da na žalost ovakva labava decentralizacija ili možemo reći u nekakvom širem smislu decentralizacija i demetropolizacija nije ujedno praćena i upravnom decentralizacijom, odnosno činjenicom da lokalna samouprava sada dobiva da je preraspoređeno nešto na što u budućnosti više ne može utjecati ni kad je riječ o neoporezivom dijelu plaće ni kad je riječ o poreznim stopama. Kada bismo ozbiljno uzeli decentralizaciju gospođe i gospodo, onda bismo kao zakonodavno tijelo uz ovaj vladin prijedlog trebali ujedno dati pravo jedinicama lokalne samouprave da one određuju stope poreza, odnosno da one mogu utjecati na neoporezivi dio jer bismo zapravo i na taj način zaštitili od mogućnosti da država za godinu dana kaže sada ćemo povećati neoporezivi dio plaće ili sada ćemo smanjiti porezne stope na dohodak i na taj način ćemo zapravo potpuno poništiti učinke onoga što danas donosimo. Naravno država to može napraviti sebi kad je riječ o porezu na dobit. Međutim vjerojatno sama sebi neće podmetnuti nogu. Prema tome jedinice lokalne samouprave trebale bi ako dobivaju sredstva većinom iz poreza na dohodak, imati jednako tako i prevladavajuću ulogu u tomu da određuju ili da barem suodređuju. I ako postoji način, to prepuštamo Ministarstvu financija da prilikom promjene tih poreznih stopa i cenzusa mora biti, mora biti dakle ili moraju se konzultirati jedinice lokalne samouprave ma kako organizirane, onda mislim da bismo zapravo na taj način izbjegli ove opasnosti o kojoj sam do sada govorio. Ali htio bih reći i nešto drugo. Generalno, općenito uzevši osobno mislim da nije dobro da mi jedinicama lokalne samouprave ukidamo porez na dobit, odnosno da preraspoređujemo na taj način da će sada cjelokupni porez na dobit ići isključivo državi. Gospođe i gospodo u državi skromne, u državi krnje, u državi možemo tako reći nekonkurentne i nekompetitivne investicijske klime, investicijskog okružja, u državi u kojoj je možda primjetnija antipoduzetnička klima i ozračje nego poduzetnička, u državi koja na žalost ima daleko daleko premala green field ulaganja, mi ćemo ovim destimulirati jedinice lokalne samouprave poglavito gradove da privlače ulaganja. Gradovi su do sada poglavito oni koji su, a malo ih je bilo u tome uspješno ili manje sredine, neke općine, privlačili ulaganja upravo stoga što su stvarali određeno investicijsko okružje i računali na porezne učinke od privlačenja ulaganja. U ovako slaboj i rekao bih više možda pomalo labavoj aktivnosti, poduzetničkoj aktivnosti, tad je riječ o menadžmentu i poduzetništvu u lokalnoj samoupravi, mi ćemo sada zapravo demotivirati jedinice lokalne samouprave da privlače ulagače da imaju i zemljište i raspoloživu komunalnu infrastrukturu. Da na neki način smanjuju administrativne zapreke i bojim se da bi krajnji učinak i krajnja posljedica, mislim da mi o tome svi moramo razmišljati, mogla biti upravo to da one sredine koje su do sada uspješnije privlačile ulaganja budući da neće imati više pravo poreza na dobit od investicija, da će zapravo morati podizati lokalne namete investitorima i poduzetnicima, poglavito industriji i da će na taj način alimentirati ove nedostatke. Moglo bi se to dogoditi i to je velika opasnost, poglavito na to upozoravam stoga što i sami znate da je nedavno Udruga poslodavaca jasno analizom primjera iz lokalne prakse utvrdila da poduzetnici od obrtnika do velikih industrijalaca plaćaju gotovo 70 do 80 različitih nameta u jedinicama lokalne samouprave. Sada dakle imamo šumu tih propisa, imamo zapravo jednu hiperinflaciju, pa entropiju tih propisa i može nam se dogoditi da će jedinice lokalne samouprave upravo stoga što na neki način ostaju bez prihoda od poreza na dobit morati pribjeći tome da to kompenziraju porezom na, odnosno različitim drugim lokalnim nametima. Tako da mislim da Ministarstvo financija i svi mi, ako ozbiljno razmišljamo, ako želimo razmotriti sve moguće posljedice i pozitivne i negativne onda bismo o tome trebali razmišljati. Svakako bih volio da, se malo poigram riječima, da ova simulacije ne bude ujedno i destimulacija i da od ovih simulacija zapravo stvorimo stimulaciju poduzetničkih, investicijskih aktivnosti umjesto obrnuto. Ono što također treba reći kad govorimo o ovoj decentralizaciji jest činjenica da ako se ostvare učinci ove preraspodjele mi zapravo prepuštamo jedinicama lokalne samouprave i preko Fonda izravnanja da aktivnije, odnosno proaktivnije i učinkovitije zapravo planiraju razvitak i da uspješnije obavljaju one javne službe za koje su zapravo i nadležne, zbog kojih su zapravo i osnovane. Prije svega, tu mislim na obrazovanje i na zdravstvo. Mislim da uz ove napomene o kojima sam govorio i s molbom, nažalost nema ministra, s molbom da se razmisli o tome, dakle, kako će se u budućnosti možda dio poreza na dobit vratiti jedinicama lokalne samouprave. naravno, na taj način da ne idemo samo Zagrebu i da ne ide samo prema sjedištima tvrtke. Mislim da je ipak riječ o jednome pomaku, o pomaku koji će bar dovesti do fiskalne demetropolizacije, ali mi zapravo trebamo težiti i fiskalnoj decentralizaciji, ali i upravnoj decentralizaciji. I ako jedinice lokalne samouprave imaju pravo na porez na dohodak onda one trebaju imati i pravo i obvezu da određuju te stope.
Hvala. Imamo jedan ispravak, gospodin Kruno Markovinović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo, ima nekoliko netočnih navoda, prije svega zato jer su uopćeni. Veli, ovdje je primjetljiva antipoduzetnička klima u Hrvatskoj. Ma nije točno. Ma nije točno. Ja kao da slušam prije nekoliko dana sastanak sa MMF-ovcima tamo. I oni to tvrde i lijepo smo objasnili da svaki ulagač koji želi ovdje doći s poštenim namjerama, on će to ostvariti bez problema, a … … [[Upadica se ne razumije.]] Poduzetnička, što se tiče destimulirat gradove. Hoće destimulirati vjerojatno Varaždin i Svetu Nedjelju, slažem se. Ali moji dragi stanovnici kažu da im je hvala uvrh glave pa neka poduzetnici odu tamo pa neka poduzetnici odu tamo, nek ih stimuliraju oni koji imaju nezaposlene stanovnike jer kod nas već svi putuju na posao sa svim strana. Prema tome, mislim da je sad prilika za većinu gradova i općina gdje je nezaposlenost malo veća neka stimuliraju na sve moguće načine dolazak. I treće, veli kolega, postotak solidarnosti bi imao više efekata od ovog za područja od posebne državne skrbi.
Hvala.
Pa to, zakon se uopće ne odnosi na to. Ovo se odnosi na sve ono što je nepravedno …
Hvala.
… gdje je firma na jednoj strani, a firma na drugoj.
U ime Kluba PGS-a, SBHS-a i MDS-a gospodin zastupnik Željko Pavlic. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani predstavnici ministarstva, kolegice i kolege. Evo dakle, dopustite da se u ime Kluba primorsko-goranskog saveza, Slavonsko-baranjske hrvatske stranke i Međimurskog demokratskog saveza osvrnem na ovaj Zakon i odmah dakle da napomenem da mi ovaj Zakon nećemo podržati. Zašto? Zato jer mi kao regionalne stranke zalažemo se, a to smo dakle potvrdili i u svojim dokumentima, za korjenitu, istinsku decentralizaciju i regionalizaciju Republike Hrvatske. Nažalost, donošenjem ovog Zakona iako je to bilo u medijima predstavljeno kao veliki korak, dakle, ka decentralizaciji Republike Hrvatske ovim to Zakonom neće biti ostvareno. Bilo je i zanimljivo ovdje maloprije u izlaganju ministra Šukera, bilo je zanimljivo vidjeti kako on teško zapravo izgovara ovu riječ decentralizacija. Za nas je ovo kao što je već bilo jedanput ovdje rečeno, nije bitna dakle decentralizacija nego preraspodjela proračunskih sredstava i to nažalost ne okomita nego horizontalna, dakle, vodoravna. Dakle, sredstva se u velikoj većini dakle raspoređuju između jedinica lokalne samouprave, dakle, između gradova, općina, županija i Grada Zagreba upravo da bude suprotno. Dakle, da se novac pušta od vrha prema dole, novac se spušta malo lijevo malo desno. I sad tu netko dobije, netko gubi. Nitko ne zna koliko, zašto, mislimo da to nije dobro. U globalu ako gledamo odnos svih proračunskih sredstava koji je npr. bio zabilježen 2005. godini, a taj odnos je bio otprilike da je u odnosu na državni proračun da su sredstva koja su bila namijenjena, dakle, spuštena na nižu razinu bila negdje u visini, čini mi se, 11%. Znači i za Grad Zagreb i za sve županije i za sve općine i gradove. Da će odnos otprilike biti isti. Tako i u ovom proračunu za 2007. godinu 90% dakle ide državi, a 10, 11% ide svim gradovima, županijama i općinama u Republici Hrvatskoj. Zanimljivo je da je prije 10-tak godina situacija bila drugačija. Evo ja imam ovdje izvješće revizije za '97. godinu koje nam govori o tome da je taj odnos bio, dakle da su proračunska sredstva išla 82,8% državi, Gradu Zagrebu 5,7%, a jedinicama lokalne samouprave i uprave kako se to zove 11,5%. Dakle, taj trend se iz godine u godinu smanjivao i trenutno ostaje isti, a mi se zalažemo za puno radikalniju decentralizaciju, za puno radikalniju preraspodjelu fiskalnih sredstava, dakle da idemo do jedne granice da 40% svih sredstava koje se ostvaruju u nekom području najmanje 40% ostane na tom području, a 60% dakle ili manje ide državi i normalno tu se onda govori o regionalizaciji, tj. o snažnim regijama u Republici Hrvatskoj, tj. da država što više ovlasti spusti na niže razine, prvenstveno na regije kako bi dakle sama vlast i mogućnost kontrole vlasti i utjecanja na vlast bila što bliže građanima. Na žalost to se ne dešava. Upravo su sada regije najviše zakinute. Prema tome, svjedoci smo da zapravo jača država, a slabi naš regionalni ustroj. Ovdje je dakle bilo riječi, ministar Šuker je rekao da se država slavodobitno, dakle je rekao velikodušno, mogli smo reći odriče nekih 800 milijona kuna, a vidjeli smo maloprije, dakle i sam priznao da se od tih 800 milijona kuna veliki dio, dakle oko 500 milijona kuna odnosi na Grad Zagreb čija će se sredstva dakle preraspodijeliti na ostale gradove i općine. Mi nismo za to dakle da Zagrebu sprječavamo da se njemu smanjuje proračun, već upravo suprotno dakle da sve naše općine i gradovi i županije imaju isto toliko sredstava kao što ima i Grad Zagreb, ali ne da ide to na teret Grada Zagreba nego da to ide na teret države jer država se ovdje dakle odrekla po samim riječima ministrima negdje oko 300 milijona kuna. Državni proračun za 2007. godinu veći je, bez obzira na sve ove promjene, veći je za 8 milijardi 665 milijona kuna u odnosu na prošlu godinu. Prihodi od poreza u 2007. godini bit će za 4 milijarde 613 milijona kuna veći u odnosu na prihode iz poreza na 2006. godinu. Dakle, vidimo da država ne ide na minus nego ide na itekako debeli plus. Ovdje se ističe u obrazloženju da je ovaj Zakon donesen sukladno zahtjevima jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave i zaključcima određenih radnih tijela u svezi neophodnih promjena raspodjela. Tu se možemo složiti dakle da zbilja su u pitanju neophodne promjene raspodjele i najviše je dio upravo naglašavan problem s porezom na dobit. Ali sve dakle jedinice, svi savezi upozoravali su na to da se to riješi na takav način da se porez na dobit dijeli, dakle na taj način prema tamo gdje firme rade, a ne gdje im je sjedište. Vlada predlaže da sav taj porez na dobit ide u državni proračun. To ne možemo podržati. Mislimo itekako bitno, da je itekako bitno da porez na dobit ostane također tamo gdje djeluju firme pogotovo za razvoj gospodarstva jer što će se desiti, iz kojih sredstava će općine privlačiti, financirati, stimulirati poduzetnike? Kako će npr. to napraviti Međimurska županija? Iz kojih sredstava? U Međimurskoj županiji se, dakle ona je jedna od županija u kojoj se smanjuje prihod jer joj se ukida dakle porez na dobit, a rast poreza na dohodak niti ne pokriva dakle to ukidanje i županija će biti u minusu 500 tisuća kuna. Da li tu možemo očekivati u budućnosti nekakve promjene? Ne. Pitanje je dakle da li će biti kakvih promjena u porezu na dohodak u Međimurskoj županiji? A zašto? Zbog strukture zaposlenih u Međimurskoj županiji. U Međimurskoj županiji otvara se tjedno tisuću 888 zaposlenih, njih čak 11 tisuća 742 je zaposleno u prerađivačkoj industriji, a prosječna plaća u toj industriji je 2 tisuće 999 kuna. To su podaci za 2005. godinu. Sad je to nešto više, ali odnos je isti. Dakle, gotovo polovica ima plaću ispod 3 tisuće kuna. Kakav će to biti prihod poreza na dohodak? 3 tisuće i 300 je zaposleno u gospodarstvu gdje je prosječna plaća 2 tisuće i 600 kuna. U trgovini je zaposleno 3 tisuće 109, prosječna plaća je 2 tisuće 680 kuna. U poslovanju nekretninama iznajmljivanje zaposleno je tisuću i 100, tamo je nešto viša plaća, negdje 3 tisuće i 300 kuna. Da li s takvim plaćama Međimurska županija može utjecati na razvoj gospodarstva, privlačiti poduzetnike i slično? Sigurno je da ne može, jer na žalost na to se nije mislilo. Dakle, ono što mi predlažemo što bi trebalo napraviti ukoliko želim vidjeti jednu korjenitu, istinsku, dakle decentralizaciju da bi trebalo porez na dobit ne dati sav državi nego raspodjeljivati dakle po tamo gdje tvrtke, po mjestima gdje tvrtke rade. Porez na dohodak takav kakav je cijeli bi trebao ići u proračune općina, gradova i županija, a ono što bi svakako trebalo uvesti i što bi onda, onda bismo govoriti o ravnomjernom razvoju Republike Hrvatske da se uvede renta i glavarina, tj. prihod općine, grada i županije po glavi stanovnika po broju stanovnika. Dakle, to bi bio jedan siguran prihod općine, grada i županije, imali bi dakle nekakav siguran prihod s kojim bi mogli raspolagati na onaj način koji bi to njima najbolje odgovaralo. Rekao sam već prije dakle da se bitno neće narušiti onaj odnos 10% svim općinama, gradovima i županijama, 90% državi. Ima županija, među njima je i Međimurska županija gdje je situacija dosta teška. Ona nam zapravo može ilustrirati taj odnos između državnih i lokalnih poreza. U 2005. godini državni je proračun bio 85 milijuna kuna. Proračun svih gradova, županija, bila je negdje oko 11 i pol, 12 milijardi kuna. Što to konkretno znači u našoj županiji? U našoj županiji od 2005. godini ukupni zbroj svih proračuna općina, gradskih i županijskog bio je 250 milijuna kuna. U odnosu na državni proračun to je bilo 0,25%. Ili kad bi to dijelili po broju stanovnika, po glavi stanovnika to bi bilo godišnje 2 tisuće kuna. Dakle, godišnje 2 tisuće kuna bili su prihodi po glavi stanovnika za svakog stanovnika Međimurja. To je dakle suprotno na primjer od činjenice da u našoj županiji u Međimurju živi 120 tisuća stanovnika, što opet čini 2,5% ukupnog stanovništva Republike Hrvatske. To nam dakle govori o tome da je i u tom smislu moramo nešto napraviti kako bi mogli govoriti o ravnomjernom razvoju, kako bi mogli govoriti o tome da će naše općine, grad i županije imati dovoljno sredstava da bi se servisirala trenutne obaveze koje imaju prema svojim građanima, a da ne govorimo o nekim novim obavezama koje se najavljuju već i u govoru ministra u sljedećoj godini. Iz svih ovih razloga naš klub neće podržati ovaj zakon jer se zalažemo za istinsku i korjenitu decentralizaciju i regionalizaciju. Ovaj zakon ne ide u tom pravcu. Još jedanput ponavljam, radi se o preraspodjeli između, znači vodoravnoj preraspodjeli između općina, gradova i županija. Manjim dijelom je to uključena i država a naš je cilj da se država odrekne puno, puno većeg kolača nego što ga to ima danas. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega je rekao da se ne radi o decentralizaciji nego o preraspodjeli sredstava. To naprosto nije točno. Radi se o decentralizaciji sredstava i konačno je vrijeme kolega da priznate da nije pravedeno da dobit koja se ostvaruje na području cijele države, na području cijele Republike Hrvatske, da se samo od toga može koristiti samo Grad Zagreb. Uzmite "INA-u", uzmite "Telekomunikacije". Priznajte da je to nepravda i tu nepravdu danas mi ispravljamo kroz ovaj zakon, ovom vrstom decentralizacije. Hvala.
Hvala. Ali ne Vidovića. On je povukao. Nema ni on prijavu. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa je, ali ju je on povukao. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne možemo to raditi, onda bi i drugi tako radili. Znate. Ja ne smijem napraviti iznimku. Hvala lijepa. Na redu je Klub zastupnika HSS-a, gospodin zastupnik Zvonimir Sabati. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, predstavnici ministarstva, kolegice i kolege zastupnici. Dozvolite da i ja u ime kluba Hrvatske seljačke stranke iznesem naše stavove vezane uz Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave. Prije svega na početku da velim da ovo nije prijedlog koji je HSS očekivao. Bez obzira na čitav niz polemika koje se ovdje vodi, mi u HSS smatramo da ovo nije prava decentralizacija. Tek doista možemo govoriti o određenoj, drugačijoj preraspodjeli poreznih prihoda. To prije svega temeljim na tome što se samim time neće bitno promijeniti odnos ukupno prihodavnih sredstava na državnoj razini i na lokalnoj razini. Taj omjer se a u javnosti se manje-više nešto o tome znademo uvijek spominjao otprilike 92% prema 8%. Da li će se ovim zakonom taj omjer promijeniti? Neće se bitno. Samim time to nije prava decentralizacija. I doista svi oni koji govore da je to prava decentralizacija ovo mora biti čini mi se jasni nekakav predznak da se radi samo o preraspodjeli. Samim time što se želi napraviti određene promjene preraspodjele u poreznim prihodima, mi smatramo da je ovo prevažan zakon da se čekalo tako dugo i da se sada prije donošenja proračuna ide s tim u hitan postupak. Trebalo je to staviti na sjednicu prije ove, u pravom čitanju, saslušati sugestije i niz prijedloga. Nadam se da bi svi dali korisne prijedloge i sugestije i da bi nakon toga doista mogli prije donošenja ovog prijedloga proračuna sa konačnim prijedlogom zakona. Naime, mi kao Hrvatska seljačka stranka snažno podržavamo ideju prave decentralizacije nikako ne samo preraspodjele sredstava ali pod pretpostavkama upravo da se doista omogući ravnomjeran razvoj cijele Hrvatske i ono što je jako značajno da se konačno postavi pravičan sustav financiranja jedinica lokalne samouprave a ne putem određenog diskrecijskog "političkog prava" bilo koje Vlade. Da se politički podobnim jedinicama lokalne samouprave omoguće veća državna sredstva. Trebamo postaviti takav sustav da se općinska i gradska čelništva nadmeću sposobnošću i kreativnošću a ne da se određenim političkim pritiscima a ponekad i igrama koči razvoj lokalnih sredina odnosno da se to odlučuje politički ili diskrecijski. Kad sam spomenuo na početku da je trebalo ići u prvo čitanje, mi možemo govoriti o tome se i prije ne znam godinu dana i, prije pola godine govorilo ali nije bilo ovdje u saborskoj proceduri prvog čitanja. Kao glavni preduvjet stvaranja decentralizacije za ravnomjeran razvoj svih dijelova Hrvatske potrebno je prije svega postaviti određene standarde. Što to koja sredina bi trebala imati, pa na kraju krajeva i dobiti da se osigura normalan život ljudi u tim svim sredinama. Da bismo došli do tih standarda treba se podsjetiti da su se nekada veća središta razvijala na račun naselja i manjih mjesta a o neravnomjernom razvoju tadašnjih velikih općina i manjih sredina u tim općinama neću niti govoriti. To znači, siromašne sredine su prije dobivale malo, sada će dobiti još manje. Naime, radno intenzivne sredine s više zaposlenih će dobiti više ovim prijedlogom zakona a sredine s manje zaposlenih manje, čak i osjetno manje i time će se još više produbljivati jaz između bogatih. … [[Upadica se ne čuje.]] To ćemo vidjeti, gospodine zastupniče. Vi imate svoje nekakve stimulacije. Zašto mi nismo dobili te stimulacije na klupe? Zašto ih skrivate? Nemojte. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa nemojte. Zašto mi dobacujete iz klupe, neka bude tiho. Odnosno mi u HSS-u smatramo da će samim time što smatramo da će siromašnije općine dobiti još manje da će se još više stvarati jaz između bogatih i siromašnijih krajeva. Bojim se nažalost da će u selima još teže se živjeti a samim time i pada u vodu populacijska politika. Bilo je naravno i najava drugih rješenja preraspodjela poreza na dobit prema mjestu nastajanja poreza a ne prema sjedištu tvrtke. O tome ste mogli pročitati u novinama, to je najavljivao i sam premijer. Dobro, pravo je vladajuće većine da predlaže rješenja za koja smatra da su najbolja i porez na dobit uzima država. Ali dajmo malo pogledajmo kome najviše? Ključno pitanje. Najvećim gradovima. Ali postavljam pitanje ovdje da li bi se vladajuća većina odlučila na taj potez da je imala gradonačelnika Grada Zagreba, gradonačelnika Rijeke, gradonačelnika Osijeka recimo. Govori se da će jedinice lokalne samouprave dobiti više. Doista, mi bismo voljeli da imamo sve te konkretne pokazatelje, da i mi imamo tu simulaciju pa makar samo da vidimo broj općina koja će dobiti više, koja će dobiti manje. Često puta ovdje iz klupe čujemo dobacivanje kako će 95% općina i gradova dobiti više. Nažalost, prema našim simulacijama koje su vjerojatno bile rađene pješice na temelju podataka koje smo mogli u ovom kratkom vremenu i napraviti, mislim da to baš nije tako. Ja ću navesti samo tri primjera. Primjerice, grad Ludbreg iz moje Varaždinske županije iz koje dolazim dobit će više. Do sada je imao prihod od poreza na dobit 600 tisuća kuna a porez na dohodak 4 milijuna kuna. Na temelju ovog prijedloga zakona dobit će 6 milijuna kuna. Govorim okrugle cifre. Grad Prelog susjedna Međimurska županija imao je do sada prihod od poreza na dobit 2,5 milijuna kuna a od poreza na dohodak također 2,5 milijuna kuna. Sada će sa ovim prijedlogom zakona dobiti manje oko milijun i 200 tisuća kuna. Općina Martijanec, već je bilo govoreno, kolega zastupnik Korenika je malo nešto govorio. Ona sa 4,5 tisuće stanovnika će imati manje prihoda na temelju ovog zakona. Naime, radi se o tome da je ona privukla nekoliko značajnih investitora u određenim pogodnostima ali to su investitori koji imaju dosta modernu visoku tehnologiju. Ali tu će biti relativno manje zaposlenih ali će zato porez na dobit biti značajniji i veći. Isto tako, takvim pogodnostima je općina Martijanec omogućila i otvaranje većeg broja obrta, i oni će naravno kroz svoje poslovanje ostvarivati sve veći i veći promet i on će biti veći pretpostavljam od 2 milijuna kuna i samim time oni će prema zakonskim odredbama trebati plaćati porez na dobit a ne kao do sada porez na dohodak. I samim time to ostaje u državnom dijelu. Isto tako, povećanje sredstava za decentralizirane funkcije, idu prema postojećim zakonskim rješenjima samo županijama i onim gradovima koji su se odlučili da preuzmu primjerice osnovno školstvo. Međutim, veliki broj općina i gradova neće u svoj proračun na temelju te preraspodjele dobiti ništa. Više puta se spominje fond … [[Govornik se ne razumije.]] i 21% koji će ići u taj fond. Međutim, za koga su ta sredstva namijenjena? To piše ovdje u prijedlogu zakona. Upravo za one jedinice lokalne ili područne samouprave koje imaju decentralizirane funkcije a ne za sve općine i gradove, a decentralizirane funkcije su osnovno školstvo, srednje školstvo, zdravstvo, socijalna skrb i vatrogastvo. Pa kad govorimo i o vatrogastvu upravo to povećanje u vatrogastvu ostaje samo za javne postrojbe, iako je bilo najavljivano između ostalog i predsjednik Hrvatske vatrogasne zajednice je govorio da bi se moglo nešto promijeniti pa da i dobrovoljna vatrogasna društva sudjeluju u toj preraspodjeli. Područjima od posebne državne skrbi, brdsko-planinskim područjima i otocima se ovim prijedlozima zakona poboljšava položaj. Tako će ja se isto nadam i biti, to ne sumnjam, na način da im se vraća dio poreza na dobit ili dodatni udio u porezu na dohodak. A što će biti s općinama i onim jedinicama lokalne samouprave koje ne spadaju u ovu kategoriju a imaju porezne prihode ispod 65% državnog prosjeka? O tome nitko ne govori. Ali kad već govorimo o ovih 21% i fondu izravnanja meni uvijek znate kad čitam bilo koji prijedlog, uvijek me nekako smeta kad pročitam u njemu da će uvjete i mjerila za raspodjelu sredstava pomoći recimo izravnanja utvrditi Vlada Republike Hrvatske svojom odlukom. Pa zašto te kriterije javno ne obznanimo da svatko može znati po kojim kriterijima će bilo tko i koliko dobiti. No dobro, što je tu je. Pred nama je taj prijedlog zakona koji je upućen i vjerojatno će biti prihvaćen od saborske većine. Zaključno da kažem da ovo nije prijedlog prave financijske decentralizacije kakvu je HSS očekivao. Ovo neće doprinijeti ravnomjernom razvoju Hrvatske i smatramo da će se stvoriti još veći jaz između siromašnijih i bogatijih ali isto tako smatramo da ovo nije dovoljno stimulativan za lokalni gospodarski razvoj svake jedinice lokalne samouprave. I upravo iz tih razloga HSS neće podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo ispravke. Prvi je gospodin Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa doista je, teško je bilo slušati ovakav veliki broj neistina koje je kolega iznio. Kao prvo rekao je da to nije prava decentralizacija nego je preraspodjela. Netočno, neistina. Drugo, rekao je da će općine sa manje zaposlenih dobivati sada još i manje. Neistina. Treće, rekao je da Vlada ne objavljuje javno uvjete, kriterije pomoći i tako dalje. Neistina. Zato što Vlada objavljuje sve odluke javno. Druga stvar, zar vama nije decentralizacija to što će Grad Osijek dobiti 56 milijuna kuna? Zar vama nije decentralizacija to što će Karlovac dobiti 28 milijuna kuna? To što će Dubrovnik dobiti 15 milijuna kuna? To što će 95% općina i gradova u Hrvatskoj dobiti sljedeće godine 700 milijuna kuna. 700 milijuna kuna ide gradovima i općinama. 100 milijuna kuna ide županijama u sljedećoj godini temeljem ovih odluka. I plus dodatno za ovo što ste vi rekli za decentralizirane funkcije 164 milijuna kuna istim tim gradovima, općinama i županijama.
Hvala. … [[Upadica se ne razumije.]] Hvala. Ispravak gospodin Krunoslav Markovinović. Izvolite.
Hvala gospodine dopredsjedniče. Pa mislim događaju se nevjerojatne stvari. Kada nam se dogodi nešto što smo svi tražili najedanput pesimizam itekakav. Nego ispravio bih ovo. Veli kolega da veća sredstva država daje podobnim gradovima, podobnim krajevima je čini mi se rekao, podobnim gradovima i općinama. Ja molim kolegu da kaže gdje se najviše gradi? Evo primjer Rijeka, nevjerojatna ulaganja u, države u sveučilišta. Pogledajmo tko je pokupio pravo na kredite prošle godine? Kad smo mi tražili nismo uspjeli dobiti čak ni to je li? A oni po vašem nepodobni su dobili jako puno od ove države, doduše nije mi jasno zbog čega?
Imamo jednu povredu Poslovnika gospodin Sabati, izvolite.
Poštovani kolega zastupniče ja nisam rekao da se daje nego sam rekao samo to da trebamo postaviti takve kriterije da se neće moći na bilo koji način davati politički podobnima. Nego to treba staviti u zakone. … [[Upadica se ne razumije.]]
U čemu je povreda Poslovnika i koji je to bio članak?
Zato što je govorio ono što nisam ja.
Ne možete tako, morate se pozvati na članak i reći u čemu je povrijeđen Poslovnik. Idemo dalje. Ivan Vučić, ispravak netočnog navoda.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa ispravio bih nekoliko navoda uvaženog zastupnika Sabatija. On je prije svega svoju raspravu usmjerio u tome da je ovo politička odluka i da je Vlada išla sa izmjenom ovog Zakona zbog toga da bi pogodovala gradovima i općinama gdje je na vlasti Hrvatska demokratska zajednica i još je to potkrijepio činjenicom da sigurno Vlada ne bi išla u promjene ovog Zakona da ima gradonačelnike velikih gradova, spomenio Zagreba, Rijeke, Pule i tako dalje. Ja bih ga samo htio demantirati. U, dobitnici Osijek 56 milijuna, Velika Gorica 21 milijun, Pula 20 milijuna. Županija Zagrebačka 17 milijuna, Koprivnica 11 milijuna. Rijeka 8 milijuna. Sisačko-Moslavačka županija 8 milijuna. Dakle nije se vodilo politikom nego ono što je Ustavom zagarantirano i što smo svi željeli ravnomjernom razvoju cijele Hrvatske. Hvala.
Hvala, ispravak gospodin Vlado Jelkovac. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče ja sam namjeravao ispraviti sve ovo što su kolege prethodno rekle pa ću ipak još jednom spomenuti da nije točna tvrdnja da se ne radi o pravoj decentralizaciji nego radi se kolega Sabati o decentralizaciji. I ponovit ću također ovu misao koju je ispravio gospodin Vučić jer je kolega Sabati rekao ovako: «Ne bi se išlo sa ovim zakonom da je HDZ na vlasti u Zagrebu, Rijeci, Osijeku i još nekim gradovima. Upravo svi oni gradovi koje je on spomenuo izuzev Zagreba po ovom prijedlogu preraspodjele dobivaju. Hvala.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je gospodin zastupnik Miroslav Korenika. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa evo upravo ovi ispravci netočnih navoda pokazuju i ukazuju na to da u ovom Saboru postoje zastupnici prvoga i drugoga reda. Da je Vlada imala ozbiljne i korektne namjere ne bi li onda i svima nama zastupnicima u materijalu koji je došao dala stimulacije i podatke koliko tko dobiva a koliko tko eventualno gubi? Na ovaj način smo neravnopravni [[Upadice se ne razumiju.]] Pa poštovani kolege minimum pristojnosti je da slušate ako ništa drugo. Ako nećete slušati izađite van. I pustite da govorim. … [[Upadica se ne razumije.]] Ja vas molim gospodine potpredsjedniče da me zaštitite od upadica. Prema tome neosporna je činjenica da ako nemamo podatke ne znamo čime je Vlada uopće baratala i računala. To je prva stvar. Druga je stvar htjeli vi … [[Govornik se ne razumije.]] iz većinske koalicije priznati ili ne ovaj Zakon ne utječe na povećanje stupnja financijske decentralizacije. Upravo zadnji ispravak navoda je bio da je ovo preraspodjela. Prema dajte malo uskladite svoja razmišljanja i svoje priče. Stalno nam pričate da je to decentralizacija, a radi se o najobičnijoj preraspodjeli. Gradu Zagrebu ćemo najvećim dijelom uzeti što sasvim sigurno nije slučaj da mi želimo da se Gradu Zagrebu uzme nego želimo da svi ostali u Hrvatskoj dobiju još više nego što su imali do sada. To je onda istinska decentralizacija. Druga stvar, lokalna i regionalna samouprava neprestanim izmjenama zakona od čega nije imuna bila ni jedna saborska većina do sada, ne damo im mogućnost da se planiraju prihodi nekoliko godina unaprijed. I bilo bi dobro, ja još jedanputa napominjem da je Vlada i Ministarstvo financija dalo svim nama zastupnicima stimulacije za svaki grad i općinu u Republici Hrvatskoj, za svaku županiju i Grad Zagreb. Stimulaciju ne samo za sljedeću nego za nekoliko sljedećih godina. Onda bismo imali uistinu dobre i kvalitetne podatke. Imali bismo dobre temelje za raspravu.Na ovaj način to nije tako. Predsjednik Vlade gospodin Sanader obećao je, čini mi se, u jednom odgovoru na zastupničko pitanje kolege Čehoka iz Varaždina da će riješiti problem poreza na dobit na način da će biti poštenija, pravednija raspodjela. Ja vas uvjeravam ovo nije niti poštena niti pravedna raspodjela da samo država dobija udio u porezu na dobit. Sasvim sigurno nije. Bilo bi mi normalno i to je u skladu sa amandmanom Kluba SDP-a da i županije imaju mogućnost dobivanja jednog dijela poreza na dobit jer ako već ne možemo reći koliki je udio u porezu na dobit za pojedini grad i općinu ali za županije, gledano broj stanovnika, kriteriju razvijenosti i svega ostaloga itekako bi se to moglo napraviti. Samo da postoji politička volja. Ovako toga nemamo. U isto vrijeme samo ove godine promjenama ili donošenjem desetaka novih, desetak novih zakona mi smo dali dodatne financijske obveze i lokalnoj i regionalnoj samoupravi. Sjetimo se, ja sam kao zastupnik kad smo donosili te zakone u raspravama ukazivao i pitao: gdje su osigurana sredstva za općine, gradove pa i županije vezano uz Zakon o elementarnim nepogodama gdje se daju obveze da sufinanciraju osiguranje poljoprivrednih usjeva? Mislite li da je ovo dovoljno novca da će to moći napraviti? Ma sasvim sigurno ne. Što ćemo reći sa županijama koje imaju obveze vezane uz paket zdravstvenih zakona gdje moraju ili sanirati ili financirati svoje opće bolnice i ne samo opće bolnice nego kompletno zdravstvo. Varaždinska županija uz opću bolnicu ima tri specijalne bolnice u kojima se najmanje građana Varaždinske županije liječi najvećim dijelom iz ostatka Hrvatske, a eventualne gubitke, razvoj i sve ostalo plaća Varaždinska županija. Prema tome, sasvim sam siguran i uvjeren da planirani dio vezan za zdravstvo od 3,2% u porezu na dohodak nije dovoljan da županije kvalitetno sufinanciraju i vode zdravstvenu politiku na svome području. Uz to još kad nam dođe da nam Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje limite određuje tako kako određuje bez jasnih kriterija, bez jasno objavljenih kriterija onda nije ni čudo da nam je zdravstvo u kolapsu i da nam opće bolnice, pa jednim dijelom i specijalne tako neracionalno posluju. Mene zanima isto tako kako ćemo moći utjecati na to da posebno općine i gradovi, znači lokalna samouprava koja se i do sada često puta odricala da bi dovabila i imala što je moguće više ulagača, što više novih greenfield investicija, što više novih proizvodnih pogona. Samim time više novih radnih mjesta. Što im sad daje za pravo da to rade i dalje. Jedini će biti način da ako im već dolazi netko i otvara tvornicu da isključivo zapošljava domicilno stanovništvo, jer onda bi eventualno mogli imati koristi od poreza na dohodak. Ovako porez na dobit ode opet u Zagreb i pitanje kako će se raspoređivati i kako će te općine i gradovi imati koristi od toga. Zar da i dalje se trude kod svojih građana da se dobije jeftinije zemljište, građevinsko zemljište za izgradnju pogona, da su manji komunalni doprinosi, da su manje cijene komunalija, da je dobra infrastruktura i sve ostalo. Pa nemaju više interesa. Jedino uz zapošljavanje domicilnog stanovništva da idemo za tim da svi skupa Boga molimo da se slijedeće godine ili možda već i ove ili slijedećih godina neoporezivi dio plaća jednostavno ne povisi cenzus. Jer samim time će opet porez na dohodak biti niži. Nitko nam ne jamči da to Vlada neće predložiti ovom Viskom domu možda već prilikom prvog rebalansa proračuna. Prema tome, čini mi se da ovdje puno toga pričamo i svi smo uvjereni da je decentralizacija. Ali ja vas molim još jedan puta na kraju kolege iz lijeve strane, meni s lijeve strane ovoga Visokoga doma, dajte onda ujednačite svoja izlaganja pa nemojte malo pričati da je decentralizacija malo preraspodjela, jer malo se zapetljate izgleda kad vam, usta su brža nego što razmišljate. Ali je činjenica i o tome se govori i evo u jednom našem financijskom dnevniku da će država od ove navodne decentralizacije profitirati slijedeće godine naravno s obzirom na projekcije proračuna jedno cijelo dvadeset i dvije milijarde kuna. Ja se nadam da će ministar i predsjednik Vlade demantirati stručnjake iz Ekonomskog instituta, jer ako već mi zastupnici opozicije ne znamo računati i nedovoljno smo upućeni, a pretpostavljam da onda ekonomski stručnjaci iz jedne od najvažnijih ekonomskih institucija ove države o tome znaju daleko više nego mi. Upravo je ovo jedan od razloga zbog kojih ni ja neću podržati prijedlog donošenja ovoga zakona. Ali isto tako podržat ću amandman koji je predložio SDP gdje se na sasvim drugačiji i puno korektniji način rješavaju ova pitanja, jer i dalje smatram da time da porez na dobit ide kompletan središnjoj državi nije dobar i nema stimulacije za jedinice lokalne i regionalne samouprave da djeluju da se pojačava gospodarstvo na njihovom području. Jer ipak, ako želimo imati konkurenciju među općinama, gradovima i županijama trebamo dati da i preko poreza na dobit se pokazuje one koji su sposobniji, oni koji imaju bolje programe koji će i svoju politiku kvalitetnije i bolje voditi da onda i dobiju nešto tog poreza na dobit što na žalost trenutno nije slučaj. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo ispravak. Prvo gospodin Markovinović. Izvolite.
Gospodine dopredsjedniče, kolegice i kolege. Pa evo, pa nisam ja takav. Evo, kolega veli odmah u uvodu da postoje zastupnici prvog i drugog reda da ih redom nabrojim. Sve one koji su iznosili točne podatke počeo je gospodin Kajin na lipu, gospodin Mršić, kolega Sabati, kolega Vučić, a mogao bih se i ja uvrstiti da vam kažem točne podatke o svom gradu ali ću radije ostati zastupnik drugog reda. Prema tome, nije točno. Potrudite se malo. Možete doći do podataka i izračunati podatke. Nema problema. Dalje. Netočno je da više nema interesa za gradove i općine da stimuliraju dolazak firmi. Pa prije svega svi govorite o nezaposlenosti. Pa dajte potrudite se tamo, dajte im maksimalne uvjete pa nek dođe firma koja će nekog zaposliti, a ako možete birati firmu i birajte firmu i od onih koje imaju malo bolje plaće. Neću dalje, hajde drugi put!
Ispravak gospodin Ivan Vučić.
Pa kolega zastupnik Korenika je u svom izlaganju rekao da se Vlada trebala potruditi da svim zastupnicima da podatke ove koje sam ja prije njega čitao o općinama i gradovima i županijama koje bi ovom preraspodjelom dobiti više. To naprosto nije točno. To mi podatke nismo dobili od Vlade već smo podatke dobili u našem klubu od naših vrijednih djelatnica koje su napravile tu usporedbu, a vi bi bili vjerodostojni u svome iskazu da ste isto tako reagirali kada je te podatke čitao kolega Kajin. Niste, nego ste samo reagirali kada je to čitao zastupnik Hrvatske demokratske zajednice.
Hvala. Ispravak gospodin Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa ponovo ću ispraviti netočan navod da nije riječ o centralizaciji. Riječ je o decentralizaciji kolega. Ako vi doista želite hrvatskoj javnosti uputiti poruku da ste vi za to da se uprihoduje na teritoriju cijele Republike Hrvatske da se dobit samo ostvaruje u Gradu Zagrebu onda to recite, onda to recite. Mi smo za to da tamo gdje se uprihoduje, a uprihoduje se u cijeloj Hrvatskoj. Građani naši troše na gorivo od Prevlake do Savudrijske vale i do Vukovara. Građani naši troše i na cigarete u cijeloj državi Hrvatskoj. Prema tome, neka se ravnomjerno raspodijele ta sredstva. O tome se radi. A danas imamo slučaj da se isključivo dobit tih firmi isključivo ostaje u Gradu Zagrebu. Želimo ravnomjerno raspodijeliti tu dobit. I još jednom da napomenem, gradovi i općine u cijeloj Republici Hrvatskoj dobivaju 700 milijuna kuna, a županije još dodatnih 100 milijuna kuna i plus decentralizirane funkcije po kojima opet ovim prijedlogom zakona dobivaju još 1464 milijuna kuna, pa izračunajte koliko je to.
Hvala lijepa. Povreda Poslovnika gospodine zastupnik Korenika. Izvolite.
Meni je žao ali niste upozorili, pozivam se na članak 214. ali kolege ispravljaju moj navod o nečemu o čemu ja uopće nisam govorio. Pa dajte malo preslušajte fonogram.
214. govori se kad se izriče opomena. A kad opomena nije izrečena onda niste u pravu. Idemo dalje. Zastupnik Vlado Jelkovac, ispravak.
Ispravio bih dvije tvrdnje gospodina Korenika. Prvo gdje kaže da se ova strana treba dogovoriti sama sa sobom da jednom kažemo da se radi o decentralizaciji, a drugi put o preraspodjeli. Nego gospodine Korenika mi cijelimo vrijeme tvrdimo da se radi o decentralizaciji. I druga tvrdnja za koju doista mislim da je nepoznavanje stvari gdje gospodin Korenika kaže da sad načelnici, odnosno jedinice lokalne samouprave neće imati nikakvog interesa i motiva za poticanje investicije na svom području. Onaj koji poznaje proračune jedinica lokalne samouprave zna da od svih poreznih prihoda preko 80% čine porezi na dohodak i dakle interes je i motiv dodatno zapošljavanje, otvaranje novih radnih mjesta, jer će se kroz nova zapošljavanja puniti i lokalni proračuni još više nego do sada u odnosu na prethodni zakon.
Hvala. Opet povreda Poslovnika, gospodin Korenika.
Članak 209. Pa ja sam rekao, ako ste kolega pažljivo slušali, pa to ne podlijeće ispravku netočnog navoda jer sam ja odma vrlo jasno i precizno objasnio na koji način se može stimulirati. Ali vidim da, a upravo ste vi bili jedan od onih koji ste malo govorili decentralizacija, a malo preraspodjela. Pa dajte se malo koncentrirajte više molim vas.
Slušajte, prva vaša intervencija za … [[Zbog najave, govornik se ne razumije.]] Poslovnika nije bila u redu. A ja sam vam dao drugi put pravo pa opet nije u redu jer je on ispravljao ono što je mislio da ste vi rekli. … [[Upadica se ne čuje.]] E on je mislio i ispravio je ono što je mislio. Prema tome, opet nekorektna povreda Poslovnika. Ali kako sam poslovično tolerantna onda idemo dalje. Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Anto Bagarić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodin zastupnik Korenika je rekao da se ne dešava decentralizacija, da mi brkamo otprilike pojmove decentralizacije i preraspodjele. Decentralizacija mehanizmom preraspodjele se doista dešava, znači niste u pravu. Drugo, drugi ispravak navoda kojeg ste rekli da trebamo moliti Boga da se ne povisi osnovica neoporezivog dijela. Ne morate moliti Boga mislim da je vrlo jasan stav Vlade, neće dirati osnovicu neoporezivog dijela onako kako je to učinila vaša prethodna Vlada u dijelu pregrupiranja stope poreza na dohodak kojeg ste donijeli recimo županijama s 5 na 8, općinama i gradovima sa 25 na 32 u to vrijeme. Ali ste za mjesec dana poslije tog podigli osnovicu neoporezivog dijela sa tisuću 150 na tisuću 650 kuna, pa županije, gradovi i općine nisu dobili ništa od te vaše decentralizacije. Hvala.
Idemo dalje, na redu je gospodin zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane gospodo iz Ministarstva financija. Možda bi bilo dobro vidjeti kako je to u drugim državama, jel, da ne otkrivamo mi baš uvijek toplu vodu što se tiče pravednosti raspodjele poreza na dobit u, između središnje i regionalnih i lokalnih razina. Pa mi dozvolite da iz jedne studije koja je rađena u suradnji sa Ministarstvom financija prema podacima koji su istaknuti na web stranici Ministarstva financija kažem kako dakle neke druge zemlje rade pravedniju ili nepravednu raspodjelu poreza na dobit između središnje, regionalne i lokalne razine. Dakle u Austriji 73% zadržava središnja razina, 15% regionalna, a 11% lokalna. U Belgiji 35% zadržava središnja, 59 regionalna, 5 lokalna. U Kanadi 65% središnja, 35% regionalan, lokalna ništa. U Češkoj 72% središnja, 27% lokalna. U Danskoj 13% središnja, kolega Matušiću, odite, pa budite korektni kad se govori, jel. Nemam, za Kubu nemam podataka ali ja ću ako vas interesira to pribaviti. Mada sam siguran da možete te podatke dobiti u klubu ako se potrudite, znate, kao i ove računice koje ste dobili u klubu. I to možda imate, možda imate podatak o Kubi, ne. U Finskoj 79% je središnja, a 20% je lokalna. U Njemačkoj 30% središnja, 32% regionalna, 38% lokalna. U Japanu 61% središnja, 38% lokalna. Luxembourg 70% središnja, 30% lokalna. Švicarska 47% središnja, 36% regionalan, 19% lokalna. U Americi je to 84% središnja, 13% regionalna i 1 i pol posto lokalna. Možemo iz ovoga izvući zaključak, oni koji su slušali da se u razvijenim zemljama europskog kontinenta, pa i Japana, jel, uvijek vrši nekakva preraspodjela poreza na dobit između središnje, regionalne i lokalne razine. Ja sad mogu izvlačiti zaključke zbog čega to jest, a zbog čega to nije. Ali je činjenica da sve te tri razine, a najviše dvije, središnja i lokalna utječu na uspješnost poslovanja poduzeća. Jer ako neka lokalna sredina, a u posljednje vrijeme i u posljednjih 15 godina ili koliko hoćete smo imali takvih slučajeva da su neke općine i gradovi značajno utjecali na to da kod njih budu povoljna poduzetnička klima i da se dolazi investirati u te gradove, tu osnivati poduzeća, mala, srednja, velika, obrte, itd., itd. onda oni to čine zato naravno da bi riješili i otvorila se određena radna mjesta. Ali i zato da bi s osnova tih ulaganja, odnosno uspješnosti poslovanja tih kompanija imale nekakve koristi i nekakve prihode. Mi sada ustvari kažnjavamo ovim zakonom te općine i gradove zato jer im naprosto dakle u jednoj godini oduzimamo ono što su oni stvarali pretpostavke tijekom proteklog perioda. Jer da je možda bilo najava da će sav porezni na dobit pripasti centralnoj vlasti, možda bi te općine i gradovi drugačije razmišljali ili drugačije definirali recimo cijene komunalnih usluga, lokalne poreze na koje mogu utjecati. Možda bi drugačije koncipirali uopće svoj razvoj pa ne bi išli na recimo radna mjesta koja su slabo plaćena nego bi išli na radna mjesta koja su bolje plaćena ili bi možda išli na to da se otvaraju radna mjesta u javnom sektoru, a ne u privatnom sektoru itd. itd. Dakle mi ovdje naprasno 5 do 12 ili 5 do ponoći mijenjamo poreznu politiku u odnosu na jedinice lokalne samouprave. Ovdje imate cijeli niz drugih problema zato jer na žalost nije izvršena simulacija bez obzira koliko se ministar Šuker u to trudio, ali ako iščitavamo proračun za sljedeću godinu mi nemamo, mi u klubu nismo imali nikoga da nam to izračuna, mi smo si sami računali znate. Nama nije Šuker izračunao nego imamo vlastite podatke i analizu proračuna i analizu proračuna jedinice lokalne samouprave i po tim našim proračunima pokazuje ono o čemu sam ja govorio u ime kluba, a to je da će se u budućnosti značajnije više prihodovati poreza na dobit nego što će se prihodovati poreza na dohodak i da će više prihodovati državni proračun s osnova poreza na dobit nego što će jedinice lokalne samouprave prihodovati s osnova dodijeljenoga poreza na dohodak. To naprosto ne treba nikakva računica, treba samo pročitati proračun. Imate izvršenje proračuna za ovu godinu gdje se vidi da je porez na dohodak rastao 7% odnosno da je planirano da će rasti 7%, a istovremeno porez na dobit će rasti 16% i imate situaciju sa sljedećom godinom o kojoj je govorio kolega Lesar gdje se predviđa prema proračunu, ja ne znam možda je greška u proračunu, možda u srijedu dobijemo neki drugi proračun, ali prema proračunu se vidi da će porez na dohodak pasti u odnosu na 2006. godinu, a da će porez na dobit rasti 25%. Kolega Matušić čitajte proračun. Ali proračun čitajte, nemojte čitati ono što vam u klubu izračunaju nego pročitajte ono što dobijete na klupu osim ako ne dobijamo različite materijale. Znate ako dobijemo iste materijale i iste materijale čitamo onda je to naprosto situacija takva. Uvjeravanje znate koliko će primjerice moj grad dobiti, Koprivnica, su jedne administrativne prirode jer je netko to kalkulirao s osnova recimo 2005. godine ili s osnova 2006. godine administrativno jer je rekao o.k. rast će, porez na dohodak će rasti 5%, 6% nije sada bitno, a porez na dobit će rasti ne znam 10% i onda doista jesu to takvi pokazatelji. Ali gospodo sljedeće godine primjerice grad Koprivnica, pa samim tim i Koprivničko-križevačka županija je sve što se u jednoj jedinici lokalne samouprave događa pozitivno ili negativno s osnova poreza, ima utjecaj na županiju budući da dijelimo ta dva poreza, odnosno do sada smo dijelili, bi trebao se dakle porez na dobit bi se trebao udvostručiti zato jer su porezni zakoni takvi da su dvije ili tri kompanije koje su profitabilne imale pravo prenijeti porezni, ili nositi, otpisivati tzv. porezni gubitak i da će baš sljedeće godine prvi puta početi ga ozbiljno plaćati i da će sljedeće godine porez na dohodak gotovo se izjednačiti sa porezom na dobit. I sada netko to što smo četiri ili pet godina strpljivo čekali prenosi u centralni proračun, a u lokalnom proračunu kaže da ćemo mi imati 11 milijuna viška. Ja bih bio spreman prihvatiti da je to točno kada bi Vlada potpisala ovdje da svima onima koji neće ostvariti takvu pozitivnu razliku, namiri iz Fonda za poravnanje, tada bi doista rekli o.k. to su pošteni proračuni. Ali ovdje mi imamo tek navodno neki papir ili navodno projekcije, a nitko iza toga ne želi stati i ne želi garantirati nego nam se uvjerava u tome da smo mogli u klubu si izračunati kakvi će biti prihodi ili neće. Mi jesmo. Mi imamo svoje pokazatelje, vi imate svoje pokazatelje, vidjet ćemo 31.12.2007. godine ćemo vidjeti tko je bio u pravu. Znate to je, vrlo vrlo brzo će se vidjeti tko je bio u pravu. Mi ovdje tvrdimo da smo mi u pravu, vi tvrdite da ste vi u pravu. Ono što nije u redu da se makar i jednoj jedinici lokalne samouprave umanjuju porezi. To nije fer prema građanima te jedinice lokalne samouprave bez obzira čak ako se i ta jedinica lokalne samouprave zvala Zagreb, ako se zvala Sveta Nedelja, ako se zvala Rovinj, ako se zvala Rijeka ili Split sasvim je sve jedno. Nije fer da se nekome uzima da bi se nekom drugom dalo. Decentralizacija znači da će se umanjiti, odnosno da će se dio poreznih prihoda javnih financija preraspodijeliti na način da će lokalna samouprava više dobiti, a decentralizacija ne može značiti da će državni proračun više prihodovati u odnosu na lokalne proračune. Možda može, ali morate zamoliti gospodina koji radi rječnik da onda tamo promijeni značenje riječi decentralizacija i da se decentralizacija zove proces u kojem uzimate novac u lokalnoj samoupravi i dodjeljujete ga državi.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa na žalost sve na čemu je bazirao svoj istup kolega Mršić je netočno, neistina. Naime netočno je da nekome se kaže da su neki od gradova i općina kažnjava ovim prijedlogom zakona. Netočno je da nije izvršena simulacija. Imate mogućnost simuliranja, izvolite potrudite se pa ćete doći do prave simulacije. Ja ću još jednom radi javnosti ponoviti, jer mi se čini da je to bitno. Ovim prijedlogom općine i gradovi u Hrvatskoj će dobiti više 700 milijuna kuna. Županije će dobiti 100 milijuna kuna više plus što će te iste općine i gradovi i županije dobiti temeljem decentraliziranih funkcija dobit će još 164 milijuna kuna više. Kolega zbrojite te iznose. Zbrojite te iznose. Prema tome nikoga se ovim ne kažnjava, radi se pravedna, ravnomjerna raspodjela u Hrvatskoj. Decentraliziraju se sredstva konkretno poreza, iz poreza na dohodak i sasvim je jasno da će 95% općina i gradova imati itekako koristi od toga da ne govorim od Osijeka od 56 milijuna kuna, Dubrovnika 15, Karlovca 28, Splita, svih gradova i općina u Republici Hrvatskoj. Dakle netočno je da se nekoga kažnjava, doista ispravljaju se nepravde.
Drugi ispravak, poštovani zastupnik Željko Nenadić.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa u nizu netočnih navoda ispravit ću samo ovaj zadnji. Čini mi se bespredmetno sve ostalo ispravljati jer smo već o tome govorili. Da nije fer da se nekome uzima, a nekome daje. Pa da li je fer da u Sisku ostanu dimnjaci, a u Zagrebu novci? Da svi oni zaposleni u INA-i, svi oni zaposleni u HEP-u, svi oni zaposleni u valjaonici cijevi, itd., koji rade ne samo u Sisku nego cijeloj toj regiji gravitiraju prema tim mjestima gdje ima posla, svoj dohodak … … [[Upadica se ne razumije.]] Prema tome, fer je da se izvrši preraspodjela. To je izuzetno fer i nemojte više obmanjivati javnost oko toga. Hvala.
Hvala. Replika, poštovani zastupnik Nenad Stazić.
Hvala lijepa. Kažete, kolega Mršiću, da nije fer da se nekima uzima pa spominjete Zagreb. Vidite, ne uzima se tu Zagrebu, uzima se Zagrepčanima, uzima se od zagrebačke djece. 2007. godine u Zagrebu je trebalo biti otvoreno i izgrađeno dječji vrtić Selčina, dječji vrtić "Sunce" u Retkovcu, dječji vrtić "Špansko-Oranice", dječji vrtić Lanište, dječji vrtić Kajzerica i dječji vrtić Brezovica. Neće moći biti napravljeni ako ovaj Zakon se provede. To su novci te djece, zagrebačke djece, od njih se uzima. 2006. godine otvorene su u Zagrebu 33 odgojne skupine. Upisalo se tisuću 500 djece više u vrtiće nego 2005. godine. Svaki vrtić košta 20 milijuna kuna. Kad se ovi novci uzmu od Zagrepčana, od zagrebačke djece neće oni moći ići u vrtić. Od njih se, dakle, uzima, uzima se od invalida Grada Zagreba jer nema grada u Hrvatskoj koji ima tako dobar socijalni program kao što ih ima Zagreb.
Mir!
Ali …
Mir!
Ali ne može se podnijeti, očito se ne može podnijeti da građani koji su izabrali neku drugu vlast, a ne vlast HDZ-a i to od 97. godine da njihova djeca mogu ići u vrtić. Zagrepčane se hoće kazniti, hoće se kazniti zagrebačku djecu, hoće se kazniti zagrebačke invalide. To je ovaj Prijedlog zakona.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Zvonimir Mršić.
Pa ja se u potpunosti slažem s vama, kolega Staziću. Nažalost ovdje od dijela naših kolega ne postoji razumijevanje jer oni stavljaju, naprosto misle da to što se Zagrebu uzima da će biti dodijeljeno njima, a da je to s osnova poreza na dobit. Gospodo, porez na dobit ide državi. Dakle, porez na dobit ide države i prema tome, o tome gdje smrdi ono što se u Sisku radi i gdje se zbog toga ostvaruje dobit neće ponovno dobiti djeca u Sisku niti djeca u Zagrebu, neće dobiti djeca u Sisku jedino ako u Uredu premijera nećete dobiti nekakvu pomoć. Ali tu i je razlika i centralizaciji i decentralizaciji, znate? Decentralizacija znači da dobijete novac da sami o tome možete odlučivati, a ne da morate klečati u Uredu premijera da bi ostvarili nekakve svoje osnovne potrebe za ono što građani od vas očekuju. Prema tome, ovo nije decentralizacija, ovo je uzimanje jednima da bi se davalo drugima. Ono što će biti konačni rezultat ovog Zakona, da će više od polovice građana Hrvatske živjeti, i poreznih obveznika, živjeti u jedinicama lokalne samouprave kojima će se uzimati da bi se drugima davalo. Koncept SDP-a je da svi imaju onoliko koliko sada imaju, a da neki dobiju više. A ne ovako kao što je koncept HDZ-a da se uzme jednom građaninu da bi se dalo drugom građaninu. Treba smanjiti udio državnog proračuna u javnim financijama u korist lokalne samouprave. Vi ga nažalost povećavate.
Državni tajnik iz Ministarstva financija, Ante Žigman, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, uvažene dame i gospodo zastupnici. Evo, imao sam potrebu se javiti nakon ove rasprave i reći par riječi. Prije svega vezano za proračun, žao mi je što je uvaženi zastupnik otišao, vezano za Proračun za 2007. godinu. Dakle, u tom proračunu prije svega se ne nalazi dio poreza na dohodak koji je država, odnosno središnja vlast ustupila jedinicama lokalne i regionalne i područne samouprave koju će oni imati u svom Proračunu za 2007. godinu. I on se ne odobrava ovdje na Saboru i on ne dolazi ovdje na Sabor. To zastupnik jako dobro zna, on se odobrava na skupštinama jedinica lokalne i područne samouprave. Što se tiče poreza na dobit i što se tiče čekanja, strpljivog čekanja, uvaženi zastupnik bi trebao imati na umu da porez na dohodak, sigurno će se platiti, a kompanija porez na dohodak jedne godine može imati, a odnosno može ga platiti ako ima dobiti, a druge godine ga ne mora platiti. I u tom smislu mu porez na dohodak omogućuje, dakle, na razini jedinica lokalne samouprave bolju likvidnost, bolje prihode, bolje upravljanje sa rashodima. I u tom smislu sigurno ravnomjernije plaćanje svojih obveza tijekom cijele godine. A da država gubi značajan udio, gubi. Dakle, ovdje se ne radi, dakle, samo o tome da se radi decentralizacija na način da se iz poreza na dohodak, dakle, omogućuje veći prihodi nego se na neki način i daje i zadovoljava i jedan i drugi kriterij. Dakle, i da se središnja država odriče dijela prihoda što je sigurno za sada prvi puta zabilježeno u praksi javnih financija u Hrvatskoj. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovani zastupnik Ivica Klem. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Naravno da dajem kao zastupnik Hrvatske demokratske zajednice punu potporu ovom Zakonu o financiranju jedinica lokalne samouprave i područne. Upravo iz razloga što je temeljno stajalište politike Hrvatske demokratske zajednice ravnomjeran razvoj svih krajeva na području Republike Hrvatske. Pojedine kolege su govorili između ostaloga o problemima Grada Zagreba i ja sam i kao zastupnik i kao čovjek svjestan da i Grad Zagreb ima dakako i svojih problema, da mora puno toga isfinancirati. I da su također i Gradu Zagrebu potrebna financijska sredstva. Ali i sebe kao čovjeka, ali sve vas pitam da li mi kao zastupnici u Hrvatskom saboru smijemo i trebamo razgovarati na način da Zagreb proguta svo stanovništvo Republike Hrvatske. Ako ovdje stvorimo u Gradu Zagrebu takvu financijsku snagu kakvu on danas objektivno ima vjerovatno će svi građani i sa područja moje općine i sa područja ruralnih sredina i Dalmatinske zagore i Banovine i Slavonije i Baranje i Srijema doći ovdje u Zagreb i bit će im bolje jer će ovdje imati sve od vrtića, od osnovnog školstva daleko kvalitetnije riješeno nego u ruralnom području, srednjeg školstva, visokog školstva, ali šta ćemo dragi prijatelji dobiti u drugim sredinama. Hrvatska demokratska zajednica mora skrbiti i o sredinama koja su ne svojom krivnjom u ratu preživjela teške, direktne, ali i indirektne štete. Od tih ratnih šteta se moja općina, Općina Njemci, Vukovarsko-srijemska županija još uvijek oporavlja i bit će potrebno još minimalno 10-tak godina da se steknu kakvi takvi uvjeti i da ne budemo više područje od posebne državne skrbi. Ja nisam sretan što je moje područje iz kojeg dolazim područje od posebne državne skrbi i nisam sretan zbog toga što je upravo nama u ovome trenutku potrebna pomoć fiskalna da bismo pokrenuli određene procese i zadržali barem onaj dio stanovnika na području i moje općine i Vukovarsko-srijemske županije pa i šire koliko nas danas na tim prostorima živi. Bez jačanja fiskalnog kapaciteta jedinica lokalne samouprave nećemo daleko doći u smislu ruralnog razvoja i upravo ćemo tek krajem sljedeće godine kada budemo radili analizu učinka ovoga Zakona kojeg ćemo iskreno se nadam donijeti i to velikom većinom tek na kraju sljedeće godine ćemo moći raditi jednu analizu i reći da li taj Zakon treba još malo dotjerati kako bismo uistinu ispunili svoju obvezu, a naša obveza nas koji sjedimo ovdje u Hrvatskom saboru je skrbiti o svim prostorima Republike Hrvatske, ne samo o Gradu Zagrebu, ne samo o gradu Rovinju ili još u ovome dijelu nekolicini jedinica lokalne samouprave koji jesu odskočile sticajem okolnosti daleko iznad razine na kojoj je na žalost velika većina jedinica lokalne samouprave u Republici Hrvatskoj. Ja osobno očekujem da je ovo početak fiskalne decentralizacije jer potencijala ima i u državnom proračunu, ali u preraspodjelama i te preraspodjele se moraju vršiti na jedan pravičan način i ne smije se ni u kom slučaju dovesti u pitanje funkcioniranje jedinica lokalne samouprave poglavito na područjima posebne državne skrbi, poglavito u brdsko-planinskim područjima i poglavito na otocima u Republici Hrvatskoj. Hvala vam lijepa.
Hvala. Replike, poštovani zastupnik Nenad Stazić prva.
Kažete kolega kako je ovo jako dobro jer ne treba dopustiti Zagrebu da se ubrzano razvija jer što će se onda dogoditi, ljudi će nam se doseljavati u Zagreb. Vi za glavni grad Hrvatske, za metropolu govorite da nije dobro da se ubrzano razvija. Pa ja sam mogao očekivati bilo što drugo, ali ne baš ovako eksplicitno iznesen stav o glavnom gradu Hrvatske. Pa građani Zagreba su nadam se to čuli što ste rekli pa će to znati i cijeniti. To je stav očito HDZ-a prema glavnom gradu Hrvatske, prema metropoli kako ste je zvali. Znate što? Znat će građani Zagreba očitati vašu namjeru. Od '97. godine otkad niste uspjeli u Zagrebu izboriti vlast na izborima, na izborima, pa je pokojni predsjednik patentirao kupovinu mandata kao način osvajanja vlasti koji HDZ primjenjuje do dana današnjega taj patent. U Zagrebu ne možete dobiti glasove birača, a ja vas uvjeravam nakon ovakvog vašeg stava i nakon ovakvog Zakona … [[Govornik se ne razumije.]] još nećete jer osuditi Zagrepčane, osuditi Zagrepčane ovakvim jednim Zakonom da ne mogu ostvarivati onu dosegnutu razinu brige lokalne samouprave za svoje građane znači prezir prema tim građanima. Kažete da HDZ mora skrbiti o svim područjima i o svim građanima. To smo vidjeli kako HDZ skrbi o svim građanima u Drveniku Velom sa 300 kuna uoči izbora. Nastavite tako skrbiti, ali nemojte kažnjavati građane Zagreba.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ivica Klem.
Gospodine predsjedniče, na ovu repliku ću odgovoriti isto tako jednim povratnim pitanjem. Da li je sramota za grad Vukovar i branitelje Vukovara da im gradonačelnik Grada Zagreba dijeli kao milostinju knjige za osnovno školstvo? Da li je to sramota da jedan grad Vukovar u ovome trenutku koji je simbol hrvatskog stradanja i stradalništva ne može funkcionirati? Vi ćete sada govoriti meni da je meni žao što Grad Zagreb napreduje. Ne, naprotiv. Meni je drago da se Grad Zagreb razvija u regionalni centar ovog dijela Europe, ali ne na uštrb ni Nijemaca, ni Vukovara, ni Škabrnje ni bilo kojeg drugog dijela.
Druga replika, poštovani zastupnik Josip Đakić.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, želio bih replicirati kolegi Klemu jer je zaboravio naglasiti tko su gubitnici, a tko su dobitnici ovakvim decentralizacijom sredstava, a isto tako nije se uključio u onaj moment koji govori da Zagrepčani ni do sada ta sredstva nisu vidjeli jer više od tih 560, 598 milijona je gradonačelnik u Liku pijanog milijardera dijelio diljem Hrvatske za konje, za krave i tko zna za kakove bezvezne manifestacije, ali nije gradio dječje vrtiće tim istim sredstvima o kojima se govori danas. I moram reći da čisto iz političkih aktivnosti koje provodi gospodin Bandić u ime SDP-a i priprema se za svoj politički mandat predsjednika države kao što najavljuje dijeli novce građana Republike Hrvatske, tj. Grada Zagreba diljem Hrvatske, stvara metropolu koja čađi, zagađuje i truje djecu Zagrepčana gdje ih je najviše. I da bude stvar jasna. Dobiva Osijek, dobiva Zadar, dobiva Karlovac, Split, Sisak, Velika Gorica, Pula. Zagrebačka županija kao prsten oko Grada Zagreba koji je potkrijepljen sa 17 milijardi iz ovakve decentralizacije. Dobiva Samobor, Dubrovnik, Šibenik, Vinkovci. Koprivnica gospodine Mršiću, sa 11 milijardi [[Upadica: Milijuna.]] Milijuna. Slavonski Brod, Zaprešić, Rijeka, Sisačko-moslavačka, Varaždin, Bjelovar i Virovitica. I mislim o čemu govorimo kada želimo prezentirati da se želi metropola uništiti. Kontrolirajte svoga člana gospodo draga iz SDP-a da se ne rasipa kao pijani milijarder diljem Hrvatske i bit će za dječje vrtiće [[Upadica: Tako je.]]
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ivica Klem.
Poštovani gospodine Đakiću. Već sam dugo godina načelnik općine Nijemci. Općine koja ima na svom prostoru deset i pol tisuća hektara šume, općine koja ima oko deset i pol tisuća hektara obradivih poljoprivrednih površina i nažalost samo šest i pol milijuna kuna općinskog proračuna u 8 naselja. I kada to sve podijelite sa potrebama a ne moram podsjećati ni vas ni ostale kolege da je područje općine Nijemci stradalo koliko i Vukovar onda vam je jasno u kakvom području je moja jedinica lokalne samouprave. U kakvom stanju je cijela Vukovarsko-srijemska županija. Svi ti o kojima mi danas raspravljamo i porez na dohodak i porez na dobit sticajem okolnosti zbog centralizacije javnih poduzeća, zbog centralizacije poduzeća koja su vlasništvo Republike Hrvatske, prihod je odlazio prema Gradu Zagrebu i prema proračunu Grada Zagreba. I od rudnog bogatstva i od šumskog bogatstva a pogotovo od one prve prerade koja je bila napravljena. Znači kod nas se siječe hrast ali se nažalost kod nas hrast nije prerađivao nego se je prerađivao u Gradu Zagrebu i zagrebačkom prstenu. Upravo zbog toga držim da se moramo borit za ravnomjeran razvoj svih dijelova Republike Hrvatske.
Treća replika, poštovana zastupnica Jelena Pavičić Vukičević. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče: Evo javljam se kao jedna zagrebačka zastupnica. Htjela bih istaknuti uvaženom kolegi zastupniku da svaki onaj koji izrađuje proračun određuje prioritete. Prioritete određuje Vlada, prioritete određuje Grad Zagreb, određuje bilo koja jedinica lokalne samouprave. Činjenica da Vukovar od Grada Zagreba prima tzv. milostinju je sramota Vlade Republike Hrvatske a ne sramota Grada Zagreba. Pitanje je što će se sa prioritetima dogoditi? To je osnovno pitanje danas u ovome trenutku i kao zagrebačkoj zastupnici moram reći da mi je neopisivo žao što se ova rasprava svodi na to tko će kome uzeti i kao da netko u Gradu Zagrebu ima nešto protiv ravnomjernog razvitka Republike Hrvatske. To naprosto nije istina. Same strategije razvitka, ravnomjernog razvitka Republike Hrvatske uopće nema tako da ne znam o čemu govorimo s jedne strane a s druge strane bojim se da ova HDZ-ova skrb o područjima od posebne skrbi je zapravo samo način da se onda govori između ostalog i o tome da gradska vlast, zagrebačka vlast dakle ideološki truje ostatak Hrvatske. To su teze koje su doista sramotne. Mi u Zagrebu nemamo ništa protiv ravnomjernog razvitka Hrvatske. Ne znam zašto je ova rasprava krenula u tome tonu ali to naprosto nije istina. Vidim da se tu zapravo radi samo o sukobu između Sanaderove vlade i Zagrebačkog gradskog poglavarstva.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ivica Klem.
Uvažena zastupnice! Može imat prioritete Grad Zagreb i treba ih imati i u njih ne zadirem. Isto tako i moja jedinica lokalne samouprave iz koje dolazim i moja županija i moje područje ima svoje prioritete. I upravo vidim da ćemo kroz ovakav zakon, kroz ovakve izmjene Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave, neke od tih prioriteta moći daleko brže riješiti i doći na kakvu takvu razinu. Barem da se približimo standardu Grada Zagreba. Ne možemo ga dostići i toga smo apsolutno svjesni ali se moramo približiti, uvažena zastupnice. Strategija razvitka koju HDZ želi provoditi unutar Republike Hrvatske nije strategija razvoja glavnoga grada nego strategija razvoja cijelog područja Republike Hrvatske od otoka, od južne Dalmacije pa do zapadne Slavonije i istočnog Srijema kako god hoćete i Baranje. I zato se kao zastupnik iz Hrvatske demokratske zajednice zalažem. Za ravnomjeran razvoj ne na uštrb Grada Zagreba jer Grad Zagreb ima daleko najjači potencijal i u gospodarskom, u intelektualnom i u kojem god hoćete drugom smislu. I ne može mu taj primat uzeti nitko. Ali podcjenjivanje je, na taj način se odnosit prema drugim prostorima Republike Hrvatske poglavito prema Vukovaru.
Hvala. I sljedeća replika, poštovani zastupnik Davorko Vidović. Izvolite.
Pa evo poštovani kolega, slušajući vašu raspravu, pa i dio rasprava koje su ovdje, sjetio sam se prije jedno 20 godina bio je jedan srpski komentator sportski, koji je rekao, promašio je fudbaler ceo fudbal. Bojim se da je rasprava koja ide ka tome da prijedlog ovoga zakona na bilo koji način povezuje sa decentralizacijom naprosto promašaj. Ovdje se doista ne radi ni o kakvoj decentralizaciji. Decentralizacija bi značilo da se od središnje države spuštaju sredstva prema jedinica lokalne samouprave ili regionalne itd. Ovdje se naprosto o tome nije riječ. Bojim se da su neke rasprave potvrdile malignost ovakvoga prijedloga koji bi išao za nečime vrlo opasnim politički krajnje štetnim a to je konfrontiranje Grada Zagreba i ostatka Hrvatske. To je opasna priča koja može imati loše implikacije i stvaranje dojma da eto bogati Zagreb priječi zaostatak u razvoju ostalih dijelova Hrvatske. Ma nema nikakve dvojbe o tome da ono što se zaradi u Sisku mora na neki način biti vrednovano i kroz porez i ja nisam niti u jednom trenutku čuo nikoga iz Zagreba tko bi imao nešto protiv toga. Ovdje je riječ o tome poštovani kolega, da se uzima Zagrebu, uzima mu se da bi se dalo središnjoj državnoj vlasti da ima još više pa da ona po nekom svom kriteriju to distribuira i da se zamagli zapravo ta priča. Tu se krije velika opasnost. Znači, država sa uzimanjem poreza na dobit koji je veći, izdašniji, brže raste uzima kolač a nama pobacava bombončiće da se potučemo pa ako se osladimo onda ćemo biti za tu priču. Skrenuta je pozornost sa suštinskog problema da je Hrvatska jedna od najcentraliziranijih država na svijetu onakva kakve su u Europi bile prije pedeset godina sa … [[Govornik se ne razumije.]] Portugal i … [[Govornik se ne razumije.]] Španjolska, još uvijek smo tako centralizirana država.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Ivica Klem.
Poprečci koje imamo negdje iz sredstava znači središnje države otprilike bi trebalo biti prema jedinicama lokalne i područne regionalne samouprave uplaćeno znači u slijedećoj godini oko 290 milijuna kuna. To je između ostaloga isto tako važno naglasiti da nije samo, nije samo preraspodjela unutar jedinica lokalne i područne samouprave napravljena nego se ide i korak dalje, ide se prema decentralizaciji i u tom smjeru. Vlada Republike Hrvatske je donijela strateški okvir za razvoj 2006.-2013. godine. Vi ste vjerojatno taj dokument dobili 4. kolovoza 2006. godine. Upravo u tom pravcu želimo omogućiti, još jednom napominjem, svim jedinicama lokalne samouprave da ne životare jer nije smisao lokalne samouprave životarenje da jedinice lokalne samouprave imaju za plaću uprave i načelnika općine. Ne gubi ovdje samo Grad Zagreb. Imamo ovdje primjer i općine Sveta Nedjelja čiji je bivši načelnik naš kolega zastupnik Kruno Markovinović ovdje zajedno s nama. Još jednom ću naglasiti, potreba je da se izvrši ravnomjerno financiranje jedinica lokalne samouprave na cijelom području Republike Hrvatske. Ne možemo se ponašati na način kako se to ponaša jedan od glavnih likova iz grupe TNT iz Alan Forda Super hik da uzimamo siromašnima i dajemo bogatima. Mi se tako ovdje ne smijemo ponašati jer zastupamo cijeli prostor Republike Hrvatske i trebamo ga pravedno i pravično zastupati. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovani zastupnik Kruno Peronja. Izvolite!
Poštovani gospodine predsjedniče, gospođo glavna državna rizničarka, kolegice i kolege! Upravo je ovaj Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave jedan korak naprijed u pravcu ravnomjernijeg razvitka svakog dijela Hrvatske države ali jedan korak dalje u decentralizaciji. Naravno da ono što u prvom redu me veseli kod ovog prijedloga zakona jeste da su upravo oni dijelovi Republike Hrvatske koji do sada nisu imali mogućnosti se razvijati na suvremenim principa a ja ću istaknuti, jedino iz razloga modernog ili zastarjelog shvaćanja razvoja države jest upravo pripada otocima jer oni ovim prijedlogom zakona dobivaju više od 40 milijuna i zapravo kad se pribroje i one pogodnosti da ne pridonose fondu poravnanja onda je to bitan napredak u odnosu na dosadašnji prijedlog zakona. Naravno, i ostali dijelovi ovim prijedlogom zakona dobivaju svoje pravo mjesto u ravnomjernom razvitku a to znači gospodarskom razvitku i povećanju zaposlenika što je jedno s drugim povezano. Ovim prijedlogom se ne mijenja dosadašnja raspodjela u porezu na dohodak kod područja posebne državne skrbi, brdsko-planinskih područja uz već spomenute otoke već im se i poboljšava njihov položaj. Ovo je već proklamirano više evo upravo godinu dana i cjelokupna javnost zainteresirana za ovakav korak je dala zeleno svjetlo. Naprotiv, dosadašnji govornici koji su htjeli istaknuti drugačije nazive ili drugačije rezultate i domašaje ovog prijedloga zakona sasvim su u krivu i nisu temeljili to na pravim podacima. Kad se to sve izračuna može se lako doći do rezultata da je dio poreza na dobit koji pripada državnom proračunu ostvaren na području općina i gradova posebne državne skrbi, brdsko-planinskim područjima. Do sada je sukladno posebnim zakonima bio prihod općinama i gradovima na tim područjima. Kako prijedlogom ovog zakona porez na dobit više nije zajednički porez a prihodi od toga poreza su u cijelosti prihod državnog proračuna to će se ustvari za provedbu navedenih zakona područjima posebne državne skrbi, brdsko planinskim područjima dati 100% prihoda ostvarenog na njihovom području i to kroz pomoć iz državnog proračuna. Naime, upravo takvi rezultati opravdavaju i ovu izmjenu zakona. Također i općinama i gradovima na otocima prijedlog ovog zakona raspodijelio se porez na dohodak tako da uz povećani udio od 52% dobivaju i dodatni udio u porezu na dohodak od 21% zajedničko financiranje kapitalnog projekta od interesa za razvoj otoka. Naime, u dosadašnjim postupcima teško je bilo na neki način prisiliti jedinice lokalne samouprave na pojedinom otoku da zajedno sjednu i zaključe što je od prioriteta za razvoj otoka a ovim prijedlogom u članku 45. stavku 7. govori se oni će zaključiti sporazum o zajedničkom financiranju kapitalnog projekta od interesa za razvoj otoka. U prvom redu se to odnosi na kanalizacijske sustave odvodnje. Nadalje, izgradnju i uređenje dosadašnjih i postojećih luka što je vrlo važan iskorak u razvoju otoka, zadržavanju stanovnika na tim otocima i razvoju društvene infrastrukture, ne samo ove koja se odnosi na komunalnu infrastrukturu. Vjerujem da će ovo biti jedan korak, početni korak da se i nadalje sve više vodi računa o ravnomjernom razvoju čitave Hrvatske države kao što pojedina županija vodi računa o razvoju svakog njezinog dijela, grad o svakom njegovom kvartu i općina o svakom njegovom mjesnom odboru. Stoga su i važne, važni koraci da bi se moglo i nadalje financijskim mehanizmima jačati upravo ono do čega nam je svima stalo, povećanje standarda u svakom segmentu. Posebno u osnovnom školstvu, srednjem školstvu gdje se povećavaju udjeli u porezu na dohodak. Zatim socijalna skrb Centru za socijalnu skrb, domove za starije i nemoćne. Zdravstvo i vatrogastvo kroz javne postrojbe. Naravno da su tu u ovom Prijedlogu zakona svi obuhvaćeni pa i Grad Zagreb jer se kod njega uvećava između ostalog udio Grada Zagreba. 67% uvećano je za dodatni udio u porezu na dohodak i također udio pozicije za pomoć izravnanja za decentralizirane funkcije. Ovdje treba posebno reći da sve jedinice i lokalne i područne samouprave uvijek smatraju da bi trebali dobiti više jer da bi sa više novaca mogle više napraviti međutim osnovna želja i intencija jest da sukladno vlastitim sredstvima moraju računati i na pomoć sa strane. Ukoliko su ta sredstva manja, manja u njihovim proračunima jer se ne mogu namaknuti ne mogu očekivati da im se dade nešto što je izvan njihove mogućnosti, da je pravilno iskoriste i da iz toga poluče upravo kvalitetniji život, otvaranje novih radnih mjesta, kvalitetnu zdravstvenu zaštitu i razvoj uopće školstva na tim dijelovima. Stoga ovaj zakon treba čim prije donijeti. I on je upravo došao u vrijeme kad mnoge jedinice lokalne, područne samouprave izrađuju svoj proračun a oni koji su radoznaliji, koji su oprezniji oni znaju da i mi donosimo ovaj Prijedlog zakona tako da ga mogu ugraditi u svojim proračunima. Upravo je želja i intencija da državnu administraciju potičemo sa ovakvim prijedlozima kako bi mogli doista gledati jasnije i prodornije u gospodarski razvitak.
Hvala. Replike. Potpredsjednik Doma poštovani zastupnik Mato Arlović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, poštovani kolega naravno da podržavam sve ove lijepe riječi koje ste izgovorili o decentralizaciji, pokušaju da se pristupi ravnomjernijem razvoju Republike Hrvatske odnosno zapravo provođenju koncepta regionalne, regionalnog razvoja Hrvatske. No nažalost moram reći da ovaj Zakon to onemogućuje. I ne samo da onemogućuje, ja ne vidim zapravo i zbog toga sam i uzeo repliku da jedanputa skinemo zabludu. Izričito piše u Prijedlogu zakona sve. U obrazloženju prijedloga piše vrlo jasno: «Porez na dobit nije više zajednički prihod već prihod državnog proračuna.» Prema tome porez na dobit država oduzima i izuzima od zajedničkog prihoda ili u onom dijelu koji je bio i prihod jedinica lokalne i regionalne samouprave i postaje isključivo državni. Drugo, piše isto tako: «Stoga je neophodno predložiti osiguranje novog izvora prihoda na temelju raspodjele poreza na dohodak koja bi bila» i piše ponovo «kompenzacija poreza na dobit». Prema tome kolege poštovane niti se radi o … [[Govornik se ne razumije.]] centralizaciji, niti se radi o regionalnom razvoju nego se radi zapravo o preraspodjeli poreznih prihoda između države i jedinica lokalne samouprave s tim da u ovom modelu kako je ovdje predložen ceh treba platiti Grad Zagreb jer Grad Zagreb će dobiti puno, puno manje prihoda s obzirom na preraspodjelu poreza iz dohotka i izuzimanja poreza na dobit, a nego što će to dobiti neki od gradova i općina odnosno regija u preraspodjeli ovog samog poreza na dohodak. Ja osobno mislim da je ako hoćemo, a trebali bi pokrenuti postupak decentralizacije, postupak regionalnog razvoja onda bi trebali raspravljati o tome da porez na dohodak u cijelosti pripadne jedinicama lokalne samouprave i da se eventualno od njega jedan dio izdvoji za razvoj i financiranje ali ne više od 10% za županije. I drugo da se porez na dobit ne centralizira kao isključivi prihod države nego da i dalje ostaje zajednički prihod države i jedinice lokalne i regionalne samouprave i to u onom omjeru koji će omogućiti funkcioniranje regionalne samouprave. Dakle da se odvoji i istodobno da se iz tog dijela prihoda, poreznog prihoda osiguraju posebna sredstva za poravnanje i solidarnost među jedinicama lokalne samouprave, regionalne ako se hoće osigurati. Naime ovako ćemo dobiti nešto što je apsolutno neprihvatljivo da će biti suprotno Ustavu pozicija grada Zagreba jer će mu se uzeti prihodi i s druge strane u isto vrijeme ćemo dobiti konfrontaciju između ostalih jedinica lokalne i regionalne samouprave sa Gradom Zagrebom a Grad Zagreb je samo nešto manje siromašniji nego što su to druge jedinice lokalne i regionalne samouprave. Kod nas nema ni jedne bogate u odnosu na državu.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Krunoslav Peronja.
Upravo i ponovno ističem ovaj jedan važan korak u decentralizaciji. Podaci upravo i demantiraju što je rečeno. Gradovima i općinama umjesto dosadašnjih udjela od 34% pripada 52%. Gradu Zagrebu umjesto sadašnjeg udjela od 47% pripada udio od 67%. A županijama umjesto sadašnjeg udjela od 10% pripada udio od 15% poreza na dohodak koji je ostvaren na njihovom području. Također sustav dodanih udjela za decentralizirane funkcije i sredstva pomoći izravnanja ostaje nadalje nepromijenjen i jedinice koje preuzimaju funkcije ostvaruju pravo na dodatni udio u porezu na dohodak, a nedostajuće sredstva i sredstva pomoći izravnanja iz točke već kako je prije navedeno. Naravno da se i ovim prijedlogom ponovno ističem predlažem povećanje dodatnog udjela za decentralizirane funkcije osnovnog školstva, srednjeg školstva sa 2 na 2,2%. Socijalne skrbi sa 2% na 2,2%. Centra za socijalnu skrb s 0,4% na 0,5, a domove za starije i nemoćne sa 6, 7,6% na 1,7%. Zdravstva sa 2,5% na 3,2% i vatrogastva, redovitu djelatnost javnih vatrogasnih postrojbi 7% na 1,3% u porezu na dohodak. Sve su ovo iznosi naravno koji su jasni, uvjerljivi, logični i vjerujem da je ovo prvi korak koji nas čeka na putu za onu pravu decentralizaciju kako bismo doista željeli i prema našim mogućnostima i proveli.
Druga replika poštovani zastupnik Slavko Linić. Izvolite.
Eto želim replicirati svom kolegu jer obadva dolazimo iz jedinica lokalne i regionalne samouprave. Sad smo ga čuli da čita brojke, postotke je li tako gospodine Peronja. A ja ću čitati kune. Ovo nije decentralizacija ni u kojem smislu čak ni u zakonskom. Ali to nije ni spuštanje novaca iz državne kase u lokalnu kasu. Temeljem projekcija proračuna koje smo dobili također na stol 2007. godine država će temeljem novih poreza koje je pročitao moj kolega ubrati 600 milijuna više. Jedinice regionalne i lokalne samouprave 603 milijuna manje. 2008. to se penje na 655 milijuna više za državu, 655 manje za lokalne samouprave i regionalne. I 2009. to je 724 milijuna kuna. Sveukupno u samo tri godine koliko je projekcija koju nam je ministar Šuker poslao država ubire više po novim porezima koje smo upravo sad čuli milijardu 982 kune, a lokalne i regionalne samouprave milijardu 982 milijuna kuna manje. Prema tome, sredstva se izvlače i vraćaju proračunu. Ako mi to možete objasniti kao decentralizaciju onda ćemo zajedno otvoriti studiju o tome što je decentralizacija. Jer ne može, ovo je jednostavno povlačenje novaca iz regionalnih i lokalnih samouprava i nije točno da se Zagrebu uzima i daje drugim jedinicama uzima državni proračun. Ne treba svađati Zagreb sa ostalima. Prema tome, probajmo shvatiti to su neminovne cifre. Blizu dvije milijarde više ubire državni proračun, a na teret jedinica. To ne možete nazvati decentralizacija.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Kruno Peronja.
Ja ću samo ponoviti ono što sam naveo u uvodnom svome dijelu da ovakvim pristupom, ovim prijedlogom izmjena i dopuna zakona ono što je najvažnije i što je za istaknuti otoci dobivaju više nego što su dobivali do sada. Također i naši općine i gradovi na području posebne državne skrbi i planinsko brdskim područjima dobivaju također više i ono što je najvažnije vjerujem da se na tome neće zaustaviti već da će to biti i koraci dalje koji će omogućiti primjerenom gospodarskom razvitku da i nadalje ravnomjernije se raspodjeljuju novci koji su ostvareni na određenim područjima, da se na tima područjima trebaju što više i vraćati. No, i ona siromašnija trebaju dobiti novce iako ih nisu ostvarili iz razloga ravnomjernog razvoja. Ponovit ću i za Grad Zagreb. Istaknuo sam samo ono da će Grad Zagreb u odnosu na dosad, brojke su uvijek najvažnije da će Gradu Zagrebu umjesto sadašnjeg udjela od 47% pripasti udio od 67% i to je ono najvažnije što bih htio reći i zapravo želim i potvrditi ovom prigodom da bez razvoja glavnoga grada ne može se razvijati ni ostali dijelovi Hrvatske države, a ravnomjernost i pravednost mora se očitovati u svakoj raspodjeli.
Poštovana zastupnica Jelena Pavičić Vukičević. Slijedeća replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Evo kada bismo rezimirali doista shvatili smo da je Zagreb ostao bez nečega, ali ne možemo i dalje ovu raspravu voditi na način da Zagreb nije za ravnomjerni razvoj Republike Hrvatske, jer Zagreb podupire ravnomjerni razvoj Republike Hrvatske. Ali određene stvari koje se i danas događaju i u hrvatskom društvu i danas u Hrvatskome saboru ukazuju na nešto drugo. Mislim da stvari trebamo nazvati pravim imenom. Mi nemamo povjerenje u općinske načelnike, u gradonačelnike, u župane da sami odrede prioritete. Posebno govorim o područjima od posebne državne skrbi, brdsko-planinskim područjima i otocima. Jer mi ne dajemo novac njima. Mi na žalost novac centraliziramo. Dajemo u centralnu blagajnu, pa da onda centralna vlast, centralna država taj novac za projekte za koje će sama smatrati da su vrijedni alimentira na jedinice lokalne samouprave. To je problem. Ako je država doista za decentralizaciju, pa zašto onda ta sredstva od poreza na dohodak i na dobit ne daje doista tim jedinicama lokalne samouprave na područjima od posebne državne skrbi. Zar nemate povjerenja u ljude koji su dobili na izborima vlast. Dakle, općinski načelnici, gradonačelnici i župani. Zašto nemate u njih povjerenja? Postoje tamo poglavarstva, postoje gradska i općinska vijeća. Zašto ne date ljudima povjerenje da sami kažu koji su njihovi prioriteti?
Upravo suprotno. Naime, prijedlozi uvijek općina, gradova i županija, njihovih poglavarstva su najvažniji u rasporedu prioriteta i uvijek te općine, gradovi i županije kažu s koliko vlastitih sredstava moraju ući i mogu ući u te razvojne projekte i traže onda ne samo pomoć od državnog proračuna nego i od svih ostalih koji su raspoloženi za ulaganje da te novce i ulože. Stoga jest upravo pogrešna teza da se nekom nešto oduzima. Naime, ovdje se samo radi ravnomjerniji pristup radi ravnomjernijeg razvoja cijele Hrvatske države i posebno ta jedna pravednost u raspodjeli. Uvijek je trebalo netko tko ima više da da onom tko ima malo više da bi i onaj bio zadovoljan i sretan koji daje. Naime, samo ću još jedanput ponoviti funkciju otočnog vijeća da svi projekti upravo koji kreću iz otoka, iz općina i gradova na otocima prolaze kroz otočno vijeće i tek na temelju takve verifikacije mogu biti kandidirani i za sredstva iz državnoga proračuna. Stoga se ponovno potvrđuje da jedino ovakav pristup je moderan i vjerujem da je ovo prvi korak u jednoj modernoj decentralizaciji koja bi bila primjerena našem gospodarskom trenutku i u budućem razdoblju.
Hvala. Ministar financija Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa, s obzirom da se radi o egzaktnim pokazateljima onda treba i egzaktno govoriti. Recimo da ovaj zakon preslikamo na 30.10. ove godine. Govorim o podacima Porezne uprave koliko je … [[Govornik se ne razumije.]] prihoda. Mi smo na žalost jednu realnu stvar ispolitizirali. Naplaćeni porez na dohodak sa 30.10. je 8 milijardi i 800 milijuna. Ukupno 24,6% država preusmjerava prema jedinicama lokalne samouprave ili to je negdje cirka dvije milijarde … [[Govornik se ne razumije.]] To je egzaktan pokazatelj. To je naplaćeno. To je najvažnije. Možemo mi sad u politiku govoriti što god hoćemo. 8 milijardi i 800 su hrvatski građani uplatiti poreza na dobit. I to je raspoređeno po, temeljem zakona kako kome pripada. Porez na dobit uplaćen, dakle poduzetnici, svi oni koji su obveznici poreza na dobit od prvog do 10., do kraja 10. mjeseca 2006. godine 6 milijardi 475 milijuna. Učešće jedinica lokalne samouprave u porezu na dohodak je 10 kroz 20, 30%. 305 od 6 milijardi i 400 je recimo milijardu 920, milijardu i 930. Razlika između 2 milijarde i 200 i milijardu 920 je 300 milijuna. Toliko bi, da je ovaj zakon sad na snazi prvih 10 mjeseci otišlo prema jedinicama lokalne samouprave. I možemo sad ovdje pričati ovako i onako i iznositi ovakve i onakve pokazatelje, reći da ovo nije ovako, da ono nije onako. Da li je porez na dobit ovako definiran da se plaća prema mjestu stanovanja pravična da neke tvrtke koje su na jednom mjestu i praktički da ta jedinica lokalne samouprave ubere sav to je stvar o kojoj se može raspravljati. Međutim, ovo su dva egzaktna pokazatelja, dakle prikupljeni prihodi za prvih 10 mjeseci. I može se politizirati koliko god hoćete ali ih oboriti ne možete. Ne možete oboriti ono što su platili hrvatski građani, ne možete oboriti ono što je platilo poduzetništvo, trgovačka društva. I to je razlika 300 milijuna. Dakle, da je u ovom trenutku se taj zakon primjenjuje u državnom proračunu s tog osnova bi došlo 300 milijuna kuna manje. Druga stvar, svi zaboravljamo na činjenicu da u nekim razgovorima u nekim prethodnim mjesecima mnogi najveći protivnici današnjeg ovakvog prijedloga zakona su bili veliki zagovornici toga, ravnomjernije raspodjele poreza. Sve je to Vlada predložila. Po našim starim običajima to ne valja. I onda se čak niti ne priznaje argument. Neka netko kaže neki drugi argument koliko je naplaćeno za prvih 10 mjeseci, neka kaže od kuda taj pokazatelj ako nije točan pokazatelj s porezne uprave. Govorim o područjima od posebne državne skrbi. Ako je država ustupila Zakon o izvršenju državnog proračuna, ali od 1.1.2004. godine od kad je ova Vlada na vlasti, a ne prije jer 2003. su područja od posebne državne skrbi bila blokirana u 6., 7. i 8. mjesecu i onda nitko nije plakao nad tim načelnicima, gradonačelnicima i županima. 2003. U ljeto nitko nad tim ljudima nije plakao. A ja ću vam dokumentirati sad koliko je tih ljudi bilo blokirano jer je sa njihovog žiro računa vršen povrat poreza na dohodak. 2004., dakle u prvoj godini mandata ove Vlade Zakonom o izvršenju proračuna je definirano da država ustupa kompletan svoj dio poreza na dohodak i dobit jedinicama sa područja posebne državne skrbi. Iz tog osnova direktno njihov žiro račun ode 500 i još nešto, 520 milijuna kuna je ove godine otišlo. Umjesto da se sa njihovog žiro računa, dakle iz proračuna vraća povrat poreza na dohodak temeljem podnešenih poreznih prijava. To je izvršeno iz državnog proračuna i to je iznos od dodatnih 450 milijuna kuna. Mi smo dakle na takav način direktno prema jedinicama lokalne samouprave sa područja od posebne državne skrbi preusmjerili milijardu kuna, preusmjerili. Jer s jedne strane su dobili novce direktno na žiro račun, bez državnog proračuna. Ti novci nisu došli u državni proračun nego su se kod zbirnog i prolaznog računa preusmjereni prema proračunima jedinica lokalne samouprave … [[Govornik se ne razumije.]] A isto tako u onom trenutku kad su tvrtke s tih područja i građani s tog područja podnijeli zahtjev za povrat ili poreza na dobit ili poreza na dohodak povrat je povlačen iz državne riznice, dakle iz državnog proračuna. To je milijardu kuna. I opet će reći netko da to nije istina, ali to je istina. Decentralizirana sredstva. Pa bivša Vlada je predložila program decentralizacije. Fond za izravnanje je osmišljen zbog toga da pokrije nedostatna sredstva za decentralizirane funkcije jedinica slabijeg fiskalnog kapaciteta. I to sad ostaje identično. Tu se ništa ne mijenja, ali samo zato što ova Vlada to predlaže to nije dobro rješenje. A kad je predlagan taj zakon onda je bilo dobro rješenje. Pa ne vidim sad u čemu je razlika između ovih 21% kad ste ih vi predložili za nešto i danas kad se predlaže da tih 21% ostane sa istom namjerom da se pokriju temeljem minimalnih standarda u zdravstvu, osnovnom i srednjem školstvu da se pokriju nedostaci zbog slabijeg fiskalnog kapaciteta. Znači dok sam ja na vlasti to je o.k., to je divno, to je genijalno, to je fantastično, a kad si ti na vlasti to ne valja. Jer to je recimo stavka koja se ne mijenja, koja ja ostala potpuno identična izvorno kad je donesen zakon. Ali danas ona ne valja, jučer je valja. Čak ne vjerujemo niti pokazateljima koliko je naplaćeno poreza u prvih 10 mjeseci. Čak ni to nije dobar pokazatelj jer se ne uklapa na ono, na scenarij koji smo napisali da ćemo reći. To danas kolegi Mršiću kažem, Koprivnica će temeljem ovoga što je naplaćeno za prvih 10 mjeseci dobiti 11 milijuna kuna viška meni to nije isto. Dobro, nije isto. Ali ja ne mogu iznositi druge podatke osim onih koji su prikupljeni u službama. Ja ne mogu iznositi druge podatke, druge pokazatelje. I kad govorimo o prelasku ili decentralizaciji, da gospodo vama se ne sviđa što je 300 milijuna iz državnog proračuna preusmjereno u jedinice lokalne samouprave bez puštanja novih obveza. To je fiskalna decentralizacija, za tih 300 milijuna. Za tih 300 milijuna. A mi možemo sad govoriti ovako. Nama je čak kad nam politički paše kad netko donese odluku o zaduženju protuzakonitu mimo odluke tih zakona koje smo mi donijeli samo zato što nama to politički paše to je o.k. I takve stvari imamo. Ali Bože moj, šta je tako je.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Linić.
Da ispravljam. Nije decentralizacija i neće se prenijeti 300 milijuna jedinicama lokalne samouprave. To je netočan podatak. Zakon se primjenjuje se 1.1.2007. Isto tako egzaktne brojke imamo iz Ministarstva financija koje smo dobili kao projekcije državnog proračuna 2007., 2008., 2009. 2007. jedinice lokalne samouprave bit će kraće za 603 milijuna. 2008. 655 milijuna. 2009. 724 milijuna. Ukupno, za tri godine projekcije koju je ministar Šuker poslao u Sabor jedinice lokalne samouprave siromašnije su za 2 milijarde kuna. A državni proračun bogatiji. To je prijedlog ovog zakona. Prema tome gospodine Šukere, egzaktni podaci su vaši podaci o proračunu, egzaktni podaci su cifre, podaci, postoci u zakonu. Izvolite ih primijeniti na moment kad se one primjenjuju. 2 milijarde manje to je uzimanje, a ne davanje, a nije decentralizacija.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvažena zastupnica Jelena Pavičić Vukičević.
Hvala lijepa. Evo doista vrlo kratko. Ne možemo govoriti da se sredstva spuštaju nego se preraspoređuju. Demantirali ste sami sebe jer u obrazloženju ovog zakona kažete da se radi o preraspodijeli u cilju ravnomjernog razvoja, odnosno da se radi i o kompenzaciji izgubljenog zajedničkog poreza na dobit s povećanjem poreza na dohodak u korist jedinica lokalne samouprave. Dakle radi se o preraspodjeli i o kompenzaciji, a ne o spuštanju i to je temelj današnje rasprave ovdje i uopće našeg neslaganja.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Nikola Sopčić.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici podržavam izmjene Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave, jer po ovom prijedlogu zakona zajednički porezi ostaju porez na dohodak i porez na promet nekretnina od porez na dobit postaje pri određenom proračunu. Smatram da je ovo daleko pravednija raspodjela od dosadašnje gdje se i porez na dobit dijeli kao i zajednički porez, a dijeli se prema registraciji tvrtke a ne prema tome gdje je sama dobit, sam prihod ostvaren. Ovakav način raspodjele poreza na dobit je bio nepravedan jer je većina velikih tvrtki registrirana u Gradu Zagrebu, a dobit ostvarena na području cijele Republike Hrvatske. Nisu samo velike tvrtke preselile svoja sjedišta u Grad Zagreb, imamo i niz manjih tvrtki, lokalnih koje imaju sjedište u Gradu Zagreba. Evo primjer sa područja sa kojeg ja dolazim, ozaljskog područja, 10-tak tvrtki je registrirano u Gradu Zagrebu, dobit plaćaju Gradu Zagrebu, a kompletno poslovanje, proizvodnju i sve ostalo vrše na terenu, lokano. Na moj direktni upit vlasnicima tvrtke zašto je to tako odgovorili su da im je jednostavnije, jer u masi tvrtki manje ih uoče inspekcije i tako pa im iz tog razloga to bolje odgovara, a Zagreb s te osnove ostvare daleko veći prihod od poreza na dobit. Svi se usvojim izjavama zaklinjemo u ravnomjerni razvoj Hrvatske i sada kada imamo prijedlog zakona koji ide prema tome, govorimo da je nepravedna raspodjela. Mi u ovom trenutku u Hrvatskoj imamo situaciju da se gradonačelnik Zagreba ponaša kao dobri smaritanac, da pojedinoj općini ili gradu kupi vatrogasno vozilo, pokloni kamion za odvoz smeća, kupi knjige, to je sve lijepo, to je sve dobro i pozitivno, no mislim da će biti daleko bolje kada sama ta općina ili grad bude mogla izvršavati obaveze prema svojim stanovnicima i sama kupiti potrebna sredstva koja trebaju za normalno funkcioniranje. Možda je dobro da si i neki grad ili gradonačelnik može priuštiti i besplatnu reklamu u nekom glasilu za 15 tisuća funti ako to njegovi građani vole i žele, dapače to je njihovo pravo i njegovo, no isto tako nije dobro da imamo općina koje nisu u stanju izvršavati svoje osnovne obaveze. I nije točno da sve zemlje dijele prihod od poreza na dobit po tri osnove ili dvije, između državne i lokalne razine. Imamo slučajeva evo kao susjedna Slovenija gdje je porez na dobit prihod državnog proračuna. Što se tiče centralizacije, decentralizacije uvjeren sam da je ovo dobar prijedlog i dobar korak, no slažem se sa svim kolegama koji govore da treba na tome nastaviti i treba i dalje razmišljati i raditi na povećanju fiskalnog kapaciteta jedinica lokalne samouprave koji imaju relativno mali prihod. Imaju staračko stanovništvo, znatan broj stanovnika koji spadaju u socijalnu kategoriju, a mnoge od njih nisu u kategoriji općina i gradova od posebne državne skrbi ili brdsko-planinskih područja. Tako imamo niz općina, pograničnih općina prema Republici Sloveniji čiji stanovnici rade u susjednoj državi, tamo podmiruju porezne obveze i matična općina nema praktički nikakvog proračunskog prihoda od njih i zato sve te općine imaju relativno mali prihod i smatram da bi to trebalo na tome poraditi u daljnjoj decentralizaciji. Smatram da je ovaj prijedlog zakona puno pravedniji od važećeg i zato podržavam njegovo donošenje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Vladimir Štengl.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Ovaj prijedlog zakona ima za cilj predložiti što ravnomjerniju i usklađenu raspodjelu poreza na svim područjima Republike Hrvatske sukladno općem poreznom i ustavnom načelu obveze ravnopravnosti u oporezivanju i financiranju, plaćanju javnih rashoda sukladno ostvarenju poreza i poreznoj snazi poreznih subjekata. Ovo doslovce stoji u obrazloženju ovoga prijedloga zakona u izmjenama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne, dakle regionalne samouprave i tu se gotovo nema što dodati. No, ipak, praksa je pokazala da dosadašnje rješenje u zakonu, a o raspodjeli poreza na dobit i poreza na dohodak tko će ravnomjerni ili bolji ravnomjerniji razvoj svih dijelova Republike Hrvatske i ovim zakonom uvela bi se nova rješenja, novi odnosi u raspodjelu poreza na dobit i poreza na dohodak. I odmah da kažem, više je nego jasno da neke jedinice lokalne ili područne samouprave moguće neće biti zadovoljne ovakvom raspodjelom pa upravo zato što važeći zakon usmjerava sredstva prema nekim sredinama koje su mora se priznati, daleko bolje prolazile, predlaže se ova izmjena. Ne bih posebno komentirao ni pojedine brojčane podatke, postotne odnose u predloženim rješenjima, jer kako je navedeno rezultat je to izvršenih analiza ostvarenja i raspodjela zajedničkih poreza, a napose poreza na dobit i poreza na dohodak kroz višegodišnje razdoblje. Kroz višegodišnje razdoblje, ali na cijelom području Republike Hrvatske. Zato su ta i takova predložena rješenja. No jedan detalj bih posebno ipak izdvojio i posebno pozdravio. Radi se o jedinicama lokalne i područne samouprave koje imaju status područja posebne državne skrbi i status brdsko-planinskog područja kao i otočkih općina i gradova. Itekako su mi dobro poznati pozitivni učinci ovih i ovakvih rješenja, sada prvenstveno mislim na područja posebne državne skrbi i dobro se sjećam kako je bilo i prije ovih rješenja ili je možda bolje to i zaboraviti. Dakle, svakako je više nego dobro da se ti odnosi u raspodjeli zadržavaju i u ovom Prijedlogu zakona. Mislim da o tome mogu posvjedočiti svi uvaženi kolege koji dolaze s tih područja. I naravno, u okviru ovoga, mora se naglasiti još jedna izuzetna pogodnost na području od posebne državne skrbi, a to je povrat poreza na dohodak po godišnjoj prijavi kojim Vlada Republike Hrvatske vraća više uplaćene poreze obveznicima poreza na dohodak u područjima od posebne državne skrbi i brdsko-planinskih područja u punom iznosu. Kolika je to pomoć tim jedinicama lokalne pa vjerujem i regionalne samouprave mislim da možemo mnogi potvrditi. No sigurno je još nešto. Kada su u pitanju porezi i na dobit i na dohodak, to je udio sive ili sivije ekonomije i sve rezerve koje postoje u slučaju rješavanja problema upravo te sive ekonomije. Poslodavci se dovijaju na razne načine, a štetu trpi najviše onaj koji je zakinut za porez i to tako se redom vrti, a rezerve su tvrdim tu. I ne samo ja. Razlog donošenja ovog Zakona po hitnom postupku je omogućavanje jedinicama lokalne i područne samouprave donošenje Proračuna za 2007. godinu primjenom ove predložene raspodjele te izbjegavanju poremećaja u njihovom financiranju. To opravdava donošenje ovoga Zakona po hitnom postupku što i podržavam. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik, potpredsjednik Doma, Mato Arlović.
Gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Dakako, postoji mogućnost da se podrži ovaj Zakon i da se glasa za njega. Za to je se pobrinuo Klub zastupnika SDP-a i pripremio je jedan prijedlog amandmana koji ukoliko bi se usvojio onda bi mogli govoriti da se radi i o pokušaju i malom koraku ka daljnjem regionalnom razvoju i decentralizaciji Republike Hrvatske, ali i pravednijoj raspodjeli poreznih prihoda između države i jedinice lokalne i regionalne samouprave. Bez tog amandmana dosta je to teško učiniti. Zapravo valja podsjetiti na neke stvari koje su zapisane u samom Ustavu. U članku 137. Ustava se jasno kaže, jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave imaju pravo na vlastite prihode kojima slobodno raspolažu u obavljanju poslova iz svog djelokruga. Prihodi jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave moraju biti razmjerni njihovim ovlastima predviđenim Ustavom i zakonom. Država je dužna pomagati jedinice, financijski slabije jedinice lokalne samouprave u skladu sa zakonom. Vidite, poštovane kolege i kolegice. U samom obrazloženju zakona, a i činjenica je, se navodi da je porez na dobit kao zajednički porez se izuzima i postaje prihod države. Isto tako se navodi da se kompenzacija tog prihoda, tog dijela prihoda koji je nekada bio i prihod jedinica lokalne i regionalne samouprave zapravo odvija na način da bi se izvršila dodatna raspodjela poreza na dohodak, odnosno spuštanjem poreza na dohodak na jedinice lokalne samouprave, ali ceh bi platio Grad Zagreb. U izuzimanjem tih sredstava Gradu Zagrebu kao prihoda u isto vrijeme se ne umanjuju poslovi i zadaci koje Grad Zagreb mora u skladu sa Ustavom i zakonom obavljati u odnosu na građane i pravne osobe u Gradu Zagrebu. Drugo, to izaziva vrlo ozbiljne konotacije i sukobe s obzirom na to ako mi mislimo da bi decentralizaciju trebalo izvršiti na preraspodjeli sredstava između glavnog grada i ostalih jedinica lokalne i regionalne samouprave onda mi upravo dajemo argumentaciju onima koji zastupaju i autonomašku politiku da je Grad Zagreb kriv za njihovu poziciju. Nije istina. Republika Hrvatska mora voditi regionalnu politiku, a ne Grad Zagreb i u tom pogledu to moramo napokon jasno i nedvojbeno reći. Treće, nesumnjivo pokazuje kad se usporedi proračunska projekcija da prihodi jedinica lokalne samouprave u odnosu na prihode države padaju samo po tom osnovu. Pod tim poreznom prihodu to je negdje za prvu godinu, 2007. godinu, preko 600 milijuna kuna, dobivaju jedinice lokalne i regionalne samouprave manje u odnosu na to što država dobiva više. A u isto vrijeme valja podsjetiti da u idućoj godini preko 9 milijardi kuna država povećava proračun i treba napraviti, definitivno dajmo, pogledajmo država mora od tog povećanja proračuna početi spuštati izvore sredstava na jedinice lokalne i regionalne samouprave u protivnom. Odnosno u prihodima koji pripadaju jedinicama lokalne i regionalne samouprave u odnosu na državu će se zapravo stalno povećavati i bit će nepovoljan za jedinice lokalne i regionalne samouprave u odnosu na državu. Prema tome, neće se dogoditi decentralizacija nego će se povećati centralizacija unutar sustava u odnosu na jedinice lokalne i regionalne, odnosno lokalnih jedinica prema državi. Drugo što je važno ovdje isto tako, u tom kontekstu kao peto spomenuti. Jeste činjenica isto tako da mi moramo voditi računa da neke od povlastica koje želimo učiniti pojedinim jedinicama lokalne samouprave ili pojedinim dijelovima Republike Hrvatske kao regionalnim jedinicama bez obzira da li će biti to naše županije u formalnopravnom smislu ili će biti prirodno-povijesne regije u stvarnom smislu. Ne smiju se dogoditi na uštrp drugih jedinica lokalne i regionalne samouprave nego mi moramo zapravo početi ne samo spuštati poslove sa države nego i izvore prihoda koje država sebi prigrabljuje. Ne može se dogoditi da izmjenom Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave zapravo globalno gledajući, neovisno o tome što će neki gradovi i neke općine nešto bolje proći u nominalnom pogledu, ali realno će vi manje dobiti ukupno sredstava nego što će to prisvojiti država sa ovog naslova. I u tom pogledu država je, ja moram reći, korektna. Malo ne razumijem kolege kad diskutiraju jer država kaže u obrazloženju kod točke 2., rimskog II u ocjeni stanja i osnova pitanja koje treba urediti, u zadnja dva pasosa vrlo jasno. Porez na dobit više nije zajednički porez već prihod državnog proračuna. Stoga je neophodno predložiti osiguranje novih izvora prihoda koji se temeljem analize prihoda predlaže provesti kroz dodatnu raspodjelu poreza na dohodak. I sljedeće, kompenzacija poreza na dobit kroz povećanje udjela jedinica i porezu na dohodak predlaže se prema učincima. Ali ono što isto tako valja uočiti iz projekcija jeste da porez na dohodak logično, zbog sporije stope rasta zaposlenosti, nažalost, zapravo sporije raste nego što raste porez na dobit u odnosu na ono što privređuju naši gospodarski subjekti. I u tom pogledu će ta razlika biti iz godine u godinu sve veća, veća i veća. U korist države, a na štetu jedinica lokalne samouprave i regionalne samouprave. I zbog toga ja u cijelosti podržavam prijedlog SDP-a koji predlaže da porez na dohodak, za čega smo se mi stalno zalagali, u cijelosti pripadne jedinicama lokalne i regionalne samouprave. I to da jedan dio u tom dijelu se osigura naravno kao prihod gradova i općina, drugi dio kao županija i treći dio kao prihod za decentralizirane funkcije koje se spustiti za taj dio. I drugo, da još uvijek u našim prilikama ako hoćemo otvarati minimum financijskih sredstava kroz decentralizaciju poreznih prihoda koje će omogućiti i decentralizaciju, a i mogućnost utjecaja države ovih, putem ovog sredstva za regionalni razvoj, da zapravo još uvijek mora ostati porez na dobit kao dio zajedničkog prihoda. Kao dio zajedničkog poreza regionalne samouprave i naših gradova. U tom pogledu smatramo da bi trebalo osigurati da taj dio prihoda … [[Govornik se ne razumije.]] poreza na dobit pripada državi negdje 80-tak posto, a jedno 20% da ostane našim županijama jer mi moramo znati da pojedine naše županije kada se radi o dohotku, o porezu na dohodak teško će moći išta ostvariti u odnosu na situaciju u kakvoj se zapravo nalaze u odnosu na općine i gradove. I drugo da od onoga preostalog dijela poreza koji pripada s naslova poreza na dobit županijama treba osigurati, klub SDP-a predlaže da to bude najmanje 15% za zapravo funkcije decentralizacije, odnosno za poravnanje koja su vezana za područja naših jedinica lokalnih i regionalnih samouprave koji su u teškoj situaciji iz razno različitih razloga, zbog razloga ratnih razaranja i ratnih stradanja, pitanja nenaseljenosti, pitanja ne znam neiskorištenosti prirodnih, gospodarskih i drugih resursa itd., itd. Prema tome, mi u tom kontekstu smatramo da bi to bio prvi koračić ka decentralizaciji i regionalnom razvoju, a ovaj Prijedlog zakona ukoliko taj amandman ne bi prošao, na žalost taj dio ne može postići, na žalost taj dio ne može postići. On će zapravo biti samo interna preraspodjela i bojimo se da će otvoriti jedan dio koji neće biti dobar. Mi smo imali do sada periferne jedinice lokalne i regionalne samouprave u odnosu na metropolu u stalnoj napetosti prema metropoli, a sada ćemo imati zapravo stalni pritisak i metropole prema perifernim jedinicama lokalne i regionalne samouprave ili još bolje prema centralnoj državi u odnosu na to što će smatrati da iz njima izuzetno taj dio se prihoda preraspodjeli jedinicama lokalne samouprave. Neki gradovi ponavljam će dobiti nešto više, ali zapravo to ni izbliza neće biti u odnosu na ona sredstva koja će ukupno svi zajednički dobiti u odnosu na povećanje prihoda koje će zapravo država ostvarivati u tim projekcijama u svoje četiri godine. To izričito prolazi iz prijedloga proračuna kojeg smo dobili na klupi, kojeg smo mi analizirali i u tom pogledu, takva situacija jeste kakva je. Ja moram ovdje dodati još nešto. Nitko od nas ne vodi računa o Prijedlogu Zakona o izvršenju državnog proračuna koji i dalje zapravo u značajnoj mjeri poslovnu funkciju i poduzetničku funkciju naših jedinica lokalne i regionalne samouprave drži ograničeno i ograničava i u tom kontekstu se valja također razmatrati pitanje ne samo financijskih sredstava … [[Govornik se ne razumije.]] poreznog prihoda nego imovine koja se nalazi na području jedinica lokalne i regionalne samouprave koja se neće moći stavljati u funkciju regionalnog i lokalnog rasta i razvoja. Ja mislim da će i na tom segmentu se morati raspraviti teret zaduživanja i javnog duga ne smije pasti na općine i gradove koje jedine imaju zapravo validna instrumente osiguranja plaćanja i vraćanja dugova, ako su se zadužile to je njihova imovina, a mi na žalost na tom segmentu i dalje ograničavamo te jedinice lokalne i regionalne samouprave kako s aspekta ukupnih prihoda koje ostvaruju jedinice lokalne i regionalne samouprave u odnosu na proračunske prihode i porezne prihode kod nas do 2%. E sad slušajte ako će to pasti za sljedećih 600 milijona u idućoj godini onda će zapravo mogućnost da po tom osnovu povuku poduzetničku i razvojnu funkciju jedinica lokalne i regionalne samouprave biti još manja nego što je bila u protekloj godini … [[Govornik se ne razumije.]] i u protekloj godini. Zbog svih tih razloga ja smatram da bi stvarno bilo dobro da naše kolege iz Vlade uzmu naš amandman ili na temelju našeg amandmana da pripreme nekakvu drugu moguću varijantu i da zajednički zapravo s ovim Prijedlogom zakona naprave projekciju i sagledaju situaciju kako stvari stoje u odnosu na prihode koji će se oprihodovati nad razine države, oprihodovati na razini svih jedinica lokalne i regionalne samouprave i osobito sa aspekta preraspodjele prihoda u Republici Hrvatskoj između Grada Zagreba i ostalih jedinica ako bi ovakav Prijedlog zakona ostao i poslova i projekata koje je već prihvatio Grad Zagreb i koje bi stoga sa Ustavom i zakonom morao dovršiti. Mislim da bi to mogla biti jedno rješenje koje bi došlo do izlaza. U protivnom ako se ovako ostavi onda će to biti na štetu svih nas. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Ivan Vučić.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre, kolege i kolegice zastupnici. Pa bit ću vrlo kratak jer mislim da je sve već rečeno, a vidim i da interes za ovu temu od životne važnosti vrlo mali. Naime, ja ću se u svom promišljanju vratiti malo unatrag jedno 5, 6 godina, bio sam gradonačelnik jednog malog grada i tada je udruga načelnika, gradonačelnika i župana bila kao jedna udruga dok nije politički poslije rastavljena i ministar, a i ministarstvo je bilo jedno, bio je ministar Ivanišević. Mi smo u Crikvenici imali jedan seminar i jedno od pitanja o anketnom listiću je bilo što vi kao načelnici, gradonačelnici i župani u jedinicama lokalne samouprave očekujete od tadašnje Vlade u narednom periodu? 95% anketiranih bez obzira na političku opciju je odgovorilo da žele neposredni izbor načelnika, gradonačelnika i župana i decentralizaciju fiskalne politike upravo na ovaj ili sličan način. Od tog svega što se dogodilo je bilo da je ministar Ivanišević nakon par mjeseci smijenjen. Svakako da u decentralizaciji fiskalne politike je bilo i moguće drugih poteza, ali trebamo i kao ljudi koji dolazimo iz jedinice lokalne samouprave i danas kad sjedimo u državnom Saboru znati da Hrvatska država je još uvijek mlada država, da sanira posljedice Domovinskog rata i da ne možemo državnu riznicu osiromašiti na uštrb nekoga, da ne možemo ako imamo 100 nekome dati 50 da tih 50 naprosto nekome ne uzmemo. I dobro je ovdje rečeno i Vlada i ministar ne taji da je to preraspodjela unutar opće države, ali je isto tako činjenica od koje ne možemo pobjeći da Grad Zagreb gubi cirka 700, 800 milijuna kuna i vjerujte nije demagogija da sam zaista sretan kao Hrvat da moj glavni grad napreduje i kao dinamovac da se u Zagrebu nešto gradi, ali isto tako sam sretan kad se nešto radi i gradi i u Lovincu i u Slavoniji i u Baranji i u Vukovaru i Dalmaciji, a to nam i Ustav koji smo tako zdušno donijeli ovdje, ne mi nego naši prethodnici u Hrvatskom saboru garantira ravnomjerni razvoj Hrvatske. Kako će on biti ako mi ne provodimo ovu fiskalnu decentralizaciju i svakako je nesporna činjenica da gradovi dobivaju 700 milijuna kuna, da županije dobivaju 100 milijuna kuna, a da središnja država također gubi cirka oko 90 milijuna kuna, a isto tako da su pomoći područja od posebnog državnog interesa povećani za 278 milijuna kuna. Ono što posebno veseli je i što je tako dobro da je povećan i dodatni udio u porezu na dohodak za decentralizirane funkcije pa tako vatrogastvo dobiva 24 milijuna kuna, zdravstvo 66 milijuna kuna, socijalna skrb 36 milijuna kuna, srednje školstvo 19 milijuna kuna, osnovno školstvo 19 milijuna kuna. Namjerno govorim u milijunima a ne u postotcima jer vidim da to nije bilo dobro prihvaćeno. Svakako da uspoređujući i reći da neće biti vrtića u Zagrebu i da se novci tome uzimaju i da nije dobro za tu djecu ali isto tako nije dobro da dijete u Lici, Gorskom kotaru, u osnovnoj školi koja se raseljava, u mjestu koje je imalo 5 tisuća stanovnika a sad ima 300, tjelesnu kulturu radi provlačenjem ispod stolica i klupa. A neki istovremeno imaju klimatizirane športske dvorane, što je svakako i standard koji treba postići i u tim jedinicama lokalne samouprave. Svakako da sto, dvjesto, tristo tisuća kuna u takvim malim općinama puno znače i vjerujte da će one pasti na plodno tlo. Ukupna izdvajanja ako gledamo za decentralizirane funkcije u odnosu 2003., 2007. su veća za 753 milijuna kuna i to dovoljno govori koliko ova država, ova Vlada misli o ravnomjernom razvoju jedinica lokalne samouprave. Svakako ostajem kod toga da se uvijek može bolje, ravnomjernije i da će ova Vlada i u narednom periodu uz našu pomoć to i raditi. Začuđuje me, poznavajući dobar dio zastupnika kao načelnike, gradonačelnike, pa i kao članove nekih odbora, svi smo se zalagali za decentralizaciju. Sada ovo što kaže ministar Šuker kad se to radi, onda smo apsolutno protiv samo zbog toga što to predlaže jedna ili više političkih opcija. Mislim da, pa i vidljivo je kada se pogleda i analiza prihoda u jedinicama lokalne samouprave tko gubi, tko dobiva, da vlada se apsolutno se nije vodila politikom nego isključivo fiskalnom politikom i ravnomjernim razvojem. Zbog svega toga iznijetog apsolutno podržavam ovaj prijedlog i sigurno ću ga podržati. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Linić.
Ponavljat ću dok god budem imao volje jel' nismo krivi mi zastupnici. Da je ministarstvo financija htjelo egzaktne podatke dale bi nam simulaciju. Simulaciju da se ovaj zakon primjenjuje od 01.01.2007. i da se onda mora primijeniti na brojke koje je to isto ministarstvo poslalo u Hrvatski sabor a to su projekcije prihoda 2007., 2008., 2009. I tada bi mu utvrdili da hrvatska država u proračun po novom modelu uzima blizu 2 milijarde više nego po starom modelu. Milijardu 982. Ja zaokružujem na dvije milijarde. Dozvolit ćete ako državni proračun uzima jedinicama lokalne samouprave, ne možete zvati uopće pojmom decentralizacije jer je to uzimanje sredstava jedinicama lokalne samouprave. Uzima se milijardu 982, po projekcijama Ministarstva financija. Financije koje mi ne možemo naći u proračunu. Egzaktni broj, egzaktne do … [[Govornik se ne razumije.]] Pa nisam ja kriv da vama daje netko drugi izračune, mi imamo svoje. Umjesto da u ovom zakonu koji nije tako jednostavan imamo tako egzaktne podatke. Prema tome, najveći zločin je što mi jačamo državu, slabimo lokalnu samoupravu a onda smo usputno načinili preraspodjelu da bi neke od njih zadovoljili. Ali u biti svi na nižoj razini. U naredne 3 godine po ovom zakonu dvije milijarde kuna imat će manje.
Odgovor na repliku.
Pa ja se apsolutno ne slažem s vama gospodine Liniću. Iz podataka koje ja imam i koje sam ja pribavio ali ja vjerujem da ste htjeli njih pribaviti ili da su rezultati bili malo drugačiji da bi ih vi sigurno i pribavili. Jer sjećam se, evo opet se vraćam i 2004. godine dolazeći na neke odbore kao neiskusni zastupnik moje kolege iz SDP-a su imale sve podatke, sve amandmane zapisane, dobivene sa analizom iz ministarstava gdje su bile prije na čelu ili su bili doministri, državni tajnici ili slično. Tako da ne vjerujem da vi niste htjeli doći do egzaktnih podataka da ne bi i sigurno i došli. Svakako da se ne slažem sa vama da jedinice lokalne samouprave gube. Jedinice lokalne samouprave ne gube. Ja naprosto ne mogu razumjet ako je državni proračun povećan u narednoj godini za 8 milijardi kuna od 2003. do 2007. za 28 milijardi kuna ne dobiva socijala, ne dobiva zdravstvo po vama, ne dobiva gospodarstvo, ne dobiva šport pa ja ne znam gdje je onda tih 28 milijarda i tko ih dobiva. Mislim da je matematika tu jasna a i vaše želje.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Krunoslav Markovinović.
Hvala gospodine dopredsjedniče. Pa evo, možda samo nekoliko riječi o onom što danas pričamo cijeli dan. Ali moram ponoviti. Evo, od '93. slušam cijelo vrijeme zašto zagađenje kod nas a novac negdje drugdje? To smo i mi pričali. Ja sam to isto pričao. I ono što smo zatekli u tadašnjoj općini Sveta Nedjelja bilo je desetak samoborskih obrtnika koji su jasno dobivali porez na dobit prema sjedištu firme i sav novac je išao u Samobor. Itekako smo se borili da dođe do nekakvih drugih odnosa. Međutim, nisam bio usamljen. Bilo je iz svih stranaka, načelnici, gradonačelnici. Isključivo oni koji normalno oni koji su imali i pogone u svojim mjestima, sjedište firme negdje drugdje jer konačno firmu je zgodno imati u gradu. Onda dođu poslovni partneri lako. Sve se onda može puno lakše i tako su firme se i ponašale. Moram priznati da smo se prilagodili i sve smo napravili da dovučemo firme k nama. To nam je uspjelo i nije bitno. I sad sigurno gubimo ovdje. Ali zašto ne priznati da je ovo ipak veliki iskorak u smjeru i decentralizacije? Govorimo nije decentralizacija. Što je po vama decentralizacija? Decentralizacija je onda kad preuzimaju neke funkcije države, koje financira država. Pa kad je ta decentralizacija tako slasna zašto je samo tridesetak gradova preuzelo školstvo? Pa znamo da imamo ne znam koliko oko 120, 130 gradova. Imamo i bogatih općina. Zašto nitko neće zdravstvo? Zašto nitko neće ništa od onoga što može uzeti? Zato jer decentralizacija košta, itekako košta. Ja vam moram priznati, meni je daleko lakše da ne znam kod nas školstvo financira županija, zdravstvo neka se brine također županija, o tome nešto država a mi ćemo samo upravljati daleko jednostavno i ono koliko budemo htjeli podizat ćemo standard i jednima i drugima. Malo me smeta ona priča. Šta me smeta? Kaže Zagreb gubi. Ali Zagreb ne gubi od nečega što zavrjeđuje jer gubi upravo na onome što je trebalo pripasti nekom drugom. Ja samo tvrdim da je Zagreb nepravedno do sada dobivao ono što je trebalo pripasti nekom drugom. Ja ću još jedan put ponoviti. Rafinerija Sisak, smrad u cijelom Sisku, dobit Gradu Zagrebu. Ima takovih primjera bezbroj. Tako da zapravo mislim da ovo ovdje ipak će pomoći mnogima. I daleko bolje bi bilo kad bi se moglo izračunati e ajmo porez na dobit sada u određenom postotku, ne znam taj dio firme zavrjeđuje toliko, to neka ostane nama jer taj dio je ovdje a onaj dio ide tamo dalje. Ali to smo sami rekli da je nemoguće, gotovo nemoguće izračunati jer znamo da u našim firmama ima prelijevanja kakovih god hoćete, za čas bi to ispalo opet drugačije i to bi sigurno jako zakompliciralo. Ali ne mogu prihvatiti, evo kolege … [[Govornik se ne razumije.]] da zbog toga vrtići u Zagrebu nisu napravljeni. Pa mi smo radili vrtiće kad nam je bilo najteže, kad stvarno nismo imali novaca. I dizali kredite, i jadni smo bili, nikakvi ali smo napravili dva vrtića isto tako jer mislili smo da je to prioritet. Prema tome, vrtići su ipak stvar prioriteta. Da Zagreb stvarno puno treba treba, evo svi se naslanjamo na Zagreb, svi dolazimo u Zagreb, to je apsolutno točno. I da bi htjeli da lijepo izgleda i dobro funkcionira, i to je točno. Ali ljudi, pa pogledajmo malo kako živi ostatak Hrvatske. I opet napominjem, to nije prelijevanje sredstava jer ti novci nisu nikad ni trebali doći u Zagreb. Gledam malo amandmane, govorite daleko lakše bit će, kolega veli gledajte kad ovi amandmani naši kad se razmotre gdje piše porez na dohodak Gradu Zagrebu pripada 100%. Jako zgodan amandman. Bilo bi još zgodnije da dodamo još za neke decentralizirane funkcije pa da dobije ne znam i 120% ne samo grad Zagreb nego i ostali gradovi, to bi stvarno bilo dobro. Opet govorimo o državi. Država uzima, država ovo. Nisam siguran da baš država uzima toliko ali da je država dobila stabilan prihod to je točno. Država stvarno ima stabilne prihode. I ono što sam rekao na odboru ponovit ću i sad. Ja molim i državu isto tako odnosno ministarstvo da se pobrine da porez iz dohotka bude kvalitetan. Drugim riječima, da država napravi sve da dohodak se ne isplaćuje na dva načina što nažalost imamo jako puno slučajeva jer država sada ima možda manji interes za takav porez pa onda misli neka se mi igramo s tim svim skupa. Dakle, to je obaveza države bila i obaveza bi trebala ostati ovdje. Mislim da se isplati puno ovdje pričati. Mi gubitnici bit ćemo da tako kažem vjerojatno sretni što će dobiti oni kojima treba, ja sam prvi za to pa vjerujem da nećemo zbog toga propasti a mnogima će to itekako dobro doći. Hvala.
Zahvaljujem. Replika uvaženi zastupnik Linić.
Moram replicirati svom kolegi koji je čitao amandman SDP-a. Zagreb se u našem amandmanu ne razlikuje od ostalih jedinica lokalne i regionalne samouprave, jer ako ga bolje pročitate mi predlažemo 100% poreza na dohodak također gradovima i županijama a to što je grad Zagreb i grad i županija onda je to zbroj. A da ste malo to pogledati vidjeli biste da Grad Zagreb ima isti status a ne 120%, potpuno isti. Ne izdvajamo ga. A predložili smo malo kvalitetniju raspodjelu poreza na dobit. Predložili smo da porez na dobit pripada županijama, da se umanje upravo te razlike negdje je zagađenje a negdje su profiti, da se to umanje a ne da se sve da državi. I ono što ponavljam po ne znam već koji puta. Gospodo, tragedija ovog zakona je što se nekim jedinicama lokalne samouprave preraspodjeljuje nešto više novaca ali u ukupnome država uzima u naredne tri godine u svim jedinicama lokalne samouprave 2 milijarde kuna. Ne može se na taj način voditi politika prema jedinicama lokalne samouprave. Da bi se dobile jedinice lokalne samouprave, a to su manje siromašne, na svoju stranu onda se svima uzima 2 milijarde. Pa to je tragedija. To je tragedija, to je suprotno u općim načelima decentralizacije. Decentralizacija znači više prihoda pustiti jedinicama lokalne samouprave. Ministar Šuker je predložio uzeti 2 milijarde u naredne tri godine, uzeti 2 milijarde. A da bismo zamaglili uzimanje onda smo načinili preraspodjelu da bi rekli brinemo o regionalnom razvoju. To su neodgovorne političke poruke.
Odgovor na repliku.
Pa, ja sam siguran s obzirom da gospodin Linić to ponavlja tri puta, nakon deset puta što ponovi počet će i sam vjerovati u to, garantiram. Jer nitko više osim vas ja mislim da u to ne vjeruje. Ali obmanuti javnost, mislim da je to najvažnije u ovom trenutku. Kolega Linić, nemojte se ljutiti, ja znam da porez na dobit od EuroPetrola će sada ići državi a ne gradu Rijeci iako ste vi jako puno uzeli državi da bi EuroPetrol dobio. Hvala.
Zahvaljujem. Replika. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa ja nisam čuo da je.
/Govornik nije uključen, ne čuje se./
Ja to nisam čuo. Nisam čuo da je riječ ukrasti. … [[Upadica se ne čuje.]] Replika uvažena zastupnica Jelena Pavičić-Vukičević.
Hvala lijepo. Pa evo, preuzimajući. … [[Upadica se ne čuje se.]]
Ja se slažem, ja uistinu nisam čuo riječ ni lopov, ni kradljivac ili nešto. Ja to nisam čuo. I dozvolite, ja da sam čuo tu riječ ja bih uistinu kolegi Markovinoviću dao opomenu. Ja to uistinu nisam čuo. Izvolite, replika!
Pa evo doista vrlo kratko. Kad već govorim o obmanama pa prije je obmana onda ovaj zakon koji tvrdi da se radi o decentralizaciji nego što bi bilo da mi u smislu ovih replika, ispravaka netočnih navoda pokušavamo obmanjivati hrvatsku javnost a pogotovo što će ta ista hrvatska javnost, svi ti naši birači, naši sugrađani u ovome gradu, a ako vam nisu sugrađani a onda su vam danas domaćini, ipak zamjeriti način na koji se govori o gradu Zagrebu, o gradskom proračunu i svemu onome što jest potreba danas u gradu Zagrebu. Jer vidite djece je u gradu Zagrebu bilo i prije 2000. pa se nije gradilo. To je, to je taj problem. Bilo je djece pa se nisu gradile, pa se nisu gradili niti vrtići, niti osnovne niti srednje škole. Ostali su samo dugovi. Ostale su samo obveze. Mi imamo cijeli niz škola koje nažalost moraju iseliti iz svojih zgrada a da država pri tom ni na koji način nije pokušala riješiti njihovo stambeno pitanje. Jednako tako grad Zagreb je samo u prošloj godini otvorio nove 33 vrtićke odgojne skupine. Tim tempom planirao je nastaviti u 2007. Danas mi u gradu Zagrebu imamo još uvijek 1500 djece koja nisu upisana tj. koja nisu dobila svoje mjesto u dječjem vrtiću, ali bojim se druge godine kad budu tražili to isto mjesto da adresa na koju će se trebati obratiti neće biti gradski, Gradsko poglavarstvo i gradsko, Gradski ured za obrazovanje.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku Markovinović.
Opet od mene. Hvala. Pa opet moram spomenuti vrtiće. Znate govorimo o vrtiću. Ma vjerujem da Zagrebu treba puno. Ja ću vam reći. Ja iako imam pravo na besplatan prijevoz kao zastupnik svaki put kupim kartu tramvajsku ne bi li, ne znam ZET možda nabavio više ili bolje. Poznato je da Zagreb dobiva besplatno vodu iz crpilišta Strmec, gotovo snabdijeva cijeli zapadni dio i ja sam jedan od potpisnika tog sporazuma i drago mi je da je to tako. Zagrebu treba. Mi želimo, Zagreb … [[Govornik se ne razumije.]] Ali ovo nisu novci o kojima pričamo. Taj novac stvarno po svojoj namjeni pripada nekom drugom. Pripada tamo gdje oni koji, nažalost on neće ići svud tamo. Na ovaj način on neće ići svagdje tamo gdje je trebao doći ali će na neki način niz gradova doći u mogućnost da dođe do decentralizacije. Ako sad pojedini gradovi kao što smo čuli, gradići ajde, manji gradovi dobe 10, 20 milijuna kuna pa možda će stvarno preuzeti školstvo? Možda će stvarno preuzeti zdravstvo? A do sad nisu imali prilike. Evo hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Stazić.
Hvala lijepa. Vidite ovaj, ove uvrede koje smo malo prije čuli koje je kolega Markovinović našem kolegi Liniću uputio meni govore o dvije stvari. Jednoj manje bitnoj, to je civilizacijska razina pojedinog zastupnika, a drugoj bitnijoj o nemogućnosti da se argumentirano ospore brojke pribjegava se uvredama. A nema smisla da se lažemo. Kolega Linić je jasno rekao: Projekcije ne Linićeve, ne SDP-a nego ministra Šukera, brojke ministra Šukera govore da će u 2007. godini jedinice lokalne samouprave dobiti 603 milijuna 336 tisuća kuna manje. Da će 2008. godine jedinice lokalne samouprave dobiti 655 milijuna 535 tisuća kuna manje, država više. Da će 2009. godine jedinice lokalne samouprave dobiti 724 milijuna i 79 tisuća kuna manje, država više. U tri godine država će dobiti više milijardu 982 milijuna i 950 tisuća kuna upravo za taj isti iznos za milijardu 982 milijuna i 950 tisuća kuna jedinice lokalne samouprave će dobiti manje. To su brojke koje proizlaze iz Šukerove analize. Iz onoga što je ministar ponudio. Kad se te brojke ne mogu argumentirano opovrgnuti, kad se nema što reći na to onda se vrijeđa. A dobro. Vi možete vrijeđati koliko god hoćete kolega Markovinoviću ili bilo tko od vaših drugih kolega, ali brojke uvredama opovrgnuti nećete, nećete. Jer pazite činjenice ne treba braniti. One imaju tu naročitu prednost da brane same sebe. Njima advokat ne treba. Zbog svega ovoga nije problem u tome što Vlada predlaže nekakav zakon. Ima Vlada pravo predlagati zakon kakav god hoće. Problem je što ona krivo tumači taj zakon, krivo ga prezentira. Ona ga prezentira kao decentralizaciju i pomoć jedinicama lokalne samouprave a zapravo znači upravo suprotno. Centralizaciju i odmaganje jedinicama lokalne samouprave. Jer ako će netko u 3 godine dobiti manje nego što ima danas onda mu se za Boga miloga valjda ne pomaže, pa to nije teško shvatiti. Naravno da ovdje nema zastupnika koji nije za ravnomjeran razvoj svih krajeva Hrvatske. Naravno, ja vjerujem da ovdje nema zastupnika koji nije za decentralizaciju i fiskalnu decentralizaciju Hrvatske, ali gospodo moja draga pa nije decentralizacija to da se uzme jednoj jedinici lokalne samouprave i da nekoj drugoj. To nije decentralizacija. To se može nazvati preraspodjelom, to se može nazvati ne znam kako, ali se ne može nazvati decentralizacijom. Decentralizacija je kad se državna sredstva dakle sa centralnog nivoa spuštaju na nivo jedinica lokalne samouprave. Prema tome ako Vladi treba novaca, ako ministru Šukeru nije dosta u proračunu pa normalno je da bi htio više. Pa nema ministra financija koji ne bi htio više u svom proračunu. Ali onda treba reći: ja nemam dosta u proračunu, uzet ću jedinicama lokalne samouprave. Jer pravo je Vlade da predlaže i takove zakone. Jedino, ma ima i to pravo, ali nije lijepo, da predalaže zakone kojima to zapravo radi, a to predstavlja drugačije. Kao da mi ne znamo čitati brojke ili kao da ih neće znati čitati gradonačelnici i načelnici općina. Ili kao da ih neće znati pročitati ekonomski stručnjaci i proanalizirati. I na koncu kao da to neće znati napraviti građani. Pa ja se stvarno pitam pa čemu se laže? Pa recite to je tako, trebaju nam novci, uzet ćemo tamo. I u redu stvar. Zagreb kojem ste nekada tepali kao glavnog gradu svih Hrvata, kao metropoli Hrvatske sad mu uzimate novce. Već sam rekao u jednoj replici, ne uzimate vi Zagrebu, vi uzimate Zagrepčanima, vi uzimate zagrebačkoj djeci. Osnovna škola, dječji vrtić, Selčina, Sunce u Retkovcu, Špansko, Oranice, Lanište, Kajzerica i Brezovica sve to treba biti napravljeno 2007. godine. I bilo bi. Jer 2006. godine su 33 takve odgojne jedinice napravljene. I bilo bi ako im ne uzmete novce. Jer ne Gradu Zagrebu i Bandiću toj djeci ćete uzeti novce i to vam mora biti jasno. Ako vi hoćete uzeti toj djeci novce, pa uzmite. Glasajte za taj zakon. Samo nemojte tvrditi da se brinete za tu djecu i da vam je stalo do te djece. Markovinoviću izabrani ste kao zastupnik u jednoj od zagrebačkih jedinica. Osnovno i srednje školstvo. Ja ne stignem sve projekte dakako Zagreba nabrojiti jer ih je beskrajno mnogo. Ali samo za srednje škole i osnovne škole. Osnovna škola “Sesvetska sela“, osnovna škola “Špansko“, “Oranice“, “Sesvetska Sopnica“. U 18 škola je dograđeno ili nadograđeno zato da ne bi išli u tri smjene djeca. Treba napraviti, popraviti Upravno-birotehničku školu. Ovu u Frankopanskoj Hotelijersko-turističku. Sve je to u planu ako ne uzmete novce. Pazite, ako vi izglasate ovaj zakon vama mora biti jasno što izglasavate. Mora vam biti jasno što izglasavate! Izglasavate to da ove škole osnovne neće biti ni popravljene ni napravljene, da neće biti dječjih vrtića. Morate znati kome uzimate. Pa recite to uzimam vam građani Zagreba i to im recite i zašto im uzimate. 2007. godine navršit će se punih deset jubilarnih godina kako je HDZ izgubio podršku birača u Zagrebu. Tada '97. godine na četiri godine je ta vlast kupljena kupovinom dvojice vijećnika. Patent već sam rekao. Patentirao ga je predsjednik Tuđman kada je rekao neću dopustiti oporbenu situaciju u Zagrebu. Patent koji HDZ primjenjuje i danas i u Sisku, i u Karlovcu i gdje god treba. Europska komisija vas danas upozorava da prestanete primjenjivati taj patent i da to pravosudno riješite, Europska komisija. Možda ćete njih slušati! Možda kad ne slušate vlastite građane. Uzimate ovime sirotinji Grada Zagreba, jer nema ni jednog grada u Hrvatskoj koji ima takve socijalne programe. Nema, nabrojite mi jedan. Jedan jedini mi kažite. Ljubomorni ste na uspješnu vlast SDP-a u Zagrebu i sad ju hoćete prikazati neuspješnijom i hoćete Zagrebu, Zagrepčanima uzeti novce, zagrebačkim invalidima jer se iz tih novaca rade programi za invalide. E pa gospodo moja draga vi to sve napravite. Vi lijepo izglasajte ovaj zakon kad se o njemu bude glasalo, izglasajte ga. Ali budite uvjereni znat će SDP objasniti Zagrepčanima što ste napravili, znat će, znat će objasniti. A onda će Zagrepčani znati odgovoriti gospodine Markovinoviću vama kao zastupniku iz jedne zagrebačke jedinice i svim drugima. Znat će vam odgovoriti na idućim izborima. Sasvim sigurno to vam ovaj potez, ovu osvetu prema Zagrebu i prema Zagrepčanima neće vam zaboraviti!
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Markovinović.
Ma teško je ispravljati toliko navoda, ali hajdemo bar neke. Evo jedan veli navod, veli gospodin veli, kolega zapravo veli da nemamo argumenata pa vrijeđam. Pa nisu to uvrede. Pa Državno odvjetništvo stvarno se počelo baviti INA-om. Nema uopće razloga da se ja tim bavim INA-om, gospodinom Linićem, Euro petrolom i ostalim. Pa to smo čitali, pratili smo. Vi se zaklinjete sve što pročitate možemo i mi nešto reći. To je to. Prema tome, ja ne vrijeđam, ne izmišljam, ne vrijeđam, nego samo sam citirao. I molim lijepo ukoliko me mislite prijaviti, pa odgodite malo bar dok gospodinu Marinoviću ne skinu suspenziju da me ima tko braniti tamo.
Zahvaljujem. Ja molim lijepo da se usredotočite na ispravke netočnog navoda. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Nenadić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ispravljam netočan navod da se Gradu Zagrebu nešto uzima. Ne uzima se. Jel znate kako Siščani kažu? Sisak radi, a Zagreb se gradi. Mi samo vraćamo Sisku onaj dio sredstava koji je u Sisku ostvaren. Prema tome, nikome mi ništa ne uzimamo, nego vršimo pravedniju preraspodjelu. I to je istina, a to da će sada ovaj zakon biti kriv za sve ono što se u Zagrebu uradi to je samo 1% zagrebačkog proračuna će biti manje i ne možete u taj 1% strpati i vrtiće, i sirotinju i ne znam šta. To je netočno.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvažena zastupnica Šolić.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Evo kolega Stazić rekao je da se uzima Zagrebu, da se uzima djeci Zagreba, da se uzima umirovljenicima Zagreba i da ne nabrajam dalje. Gledajte gospodine Staziću, ja ću vas podsjetiti i reći da to sve nije točno. Točno je to da se Zagrebu itekoliko daje i za djecu i za umirovljenike i za dječje vrtiće. To sam i sinoć rekla. Međutim, Grad Zagreb od tih stvari ništa nije napravio. U Gradu Zagrebu 6 godina vam je SDP na vlasti nije napravio nego samo jedan vrtić. U Gradu Zagrebu točno u četvrti Brezovica dođite i pogledajte. Ima jedna osnovna škola do četiri godine koja ima od trstike strop sa blatom zamazanim. Pitam svoje kolege koji su iz čitave Hrvatske ovdje došli u Sabor i zastupljuju svoje dijelove. Da li je gdje u Hrvatskoj da je jedna škola sa trstikom plafon ima i sa blatom zamazanim. Evo to vam je na čast SDP-u kako vodite Grad Zagreb. To vam je čast, a niste uspješni nego ste porazni.
Zahvaljujem. Isteklo je vrijeme. Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Sopčić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ispravio bih dva navoda poštovanog kolege Stazića. Jedan koji se odnosi na mogućnost gradnje dječjih vrtića u Zagrebu. Netočna je tvrdnja i pomalo smiješna da Grad Zagreb nije u stanju napraviti godišnje nekoliko vrtića. Ako jedna općina, općina Žakanj je sa 2000 stanovnika i 3 milijuna kuna proračuna ove godine otvori novi vrtić, onda je sigurno i Grad Zagreb u stanju otvoriti nekoliko dječjih vrtića svake godine pogotovo što i nakon ove izmjene zakona Grad Zagreb ima više sredstava nego sve jedinice lokalne samouprave zajedno. Drugo, ispravio bi i tvrdnju da HDZ nije dozvolio oporbeni situaciju u Karlovcu. Nije točno. Birači nisu dozvolili oporbeni situaciju u Karlovcu. Istina, gospodin Stazić ovaj tjedan ima teški zadatak jer je on sam zadužen za grad Karlovac pošto nažalost kolegice Antičević Marinović nažalost nema među nama, pa sam brine o Karlovcu.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvažena zastupnica Zdenka Babić Petričević.
Gospodine dopredsjedniče, kolega Stazić. Ja znam reći ćete šta se sad ona javlja iz jedanaeste izborne jedinice vezano za Zagreb i zagrebačke probleme. Rekli ste neka ste pjevali gradu Zagrebu hrvatska metropola volimo te, glavni grad svih Hrvata. Pjevali smo mu nekad on je bio i ostao i danas. Mi doseljenici ga volimo. Stvarno ga volimo i poštivamo. Kad bi bilo po nama doseljenicima ako ne ništa drugo ovih 6 godina on bi bio čistiji nego što je, a za to ne treba puno sredstava, bez obzira tko je na vlasti. Rekli ste da se ne oduzima, ne oduzima od zagrebačke djece, sirotinji, invalida, umirovljenika. Svako dijete u našoj domovini, pa ako hoćete i svugdje u svijetu dijete je dijete i nemojte spominjati ono na što nemate pravo. A iz naših političkih govora uzmimo nešto što je najljepše u ovoj državi, a to su djeca i ona neka budu jednaka u cijeloj našoj domovini. Ne oduzima se nego se pravilno konačno raspoređuje.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Đakić.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora ispravljam netočan navod gospodina Stazića gdje je naveo da će faliti građanima grada Zagreba, djeci grada Zagreba, invalidima grada Zagreba i svim ostalim skupinama. Neće gospodine Staziću faliti. To je netočno apsolutno. Samo će se morati racionalizirati basnoslovna potrošnja vašeg gradonačelnika.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik, ispravak netočnog navoda, [[Upadica: Je, je.]] Je, je. Ispravak netočnog navoda, zastupnik Zubović. Izvolite. Mislio sam da je replika bila pa sam.
Gospodine potpredsjedniče. Kao Zagrepčanin moram ispraviti gospodina Stazića i njego tako patetičan govor da se Zagrebu nešto uzima. To jednostavno nije točno. Mi Zagreb trebamo zaštiti, a možemo ga zaštiti razvojem ostalih dijelova Hrvatske. Mi trebamo zaštiti Zagreb i zagrebački proračun od dijeljenja bez kriterija novaca po cijeloj Hrvatskoj. Gradonačelnik Bandić dijeli novce po cijeloj Hrvatskoj gdje god dođe bez ikakovih kriterija. I bilo bi lijepo kad bi gospodin Stazić kao saborski zastupnik o tome progovorio. I novce i konje, itd. Najskuplji skijaški kup je Sljemenski kup. O tome bi trebao progovoriti. Ispravak je to, ja sam vas ispravio, rekli ste da je…
Je, je, sve u redu, ja predsjedavam, to je lako što tko dobacuje. Ispravak je netočnog navoda, ja tu procjenjujem.
… Zagrebu nije uzeto. Zagreb će sa ovim možda imati manju gužvu u prometu, manju gužvu u bolnicama i ambulantama.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Arapović.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Osjećam se osobno prozvanim od gospodina Stazića kao … Mogu?
Vrijeme sad.
Bio sam na listi u prvoj izbornoj jedinici, a dobro znate da je prva izborna jedinica centar Zagreba. Dobili smo nešto malo manje od 28% glasova Zagrepčana. Govorili ste da smo mi protiv grada Zagreba, protiv SDP-a. Nije SDP dobio u gradu Zagrebu, dobio je gospodin Bandić, gospodin Ivo Josipović i Mirko Filipović. Da budemo jasno. A koliko SDP vlada gradom? Pa ja bih rekao da ne vlada. Javno ovdje bih rekao da SDP ne vlada gradom. A da će Zagreb osiromašiti ako se da, ako se novci daju u druge gradove, drugoj djeci, pa neće, neće. Jedan primjer, 44 milijuna kuna se daje za knjige. Ostat će pošto će hrvatska Vlada platiti knjige svoj djeci hrvatskoj, hvala Bogu, ostaje 44 i malo nešto više milijuna kuna samo na jednoj stavci. Ako malo bolje pročitamo prijedlog vidjet ćemo da Grad Zagreb iz drugih sredstava može nadoknaditi ta sredstva koja vi kažete da će izgubiti. Ma neće izgubiti nego će početi voditi jednu principijelnu politiku gdi će, neće se razbacivati novcima, počev od moga Čitluka, od moga Čitluka kraj Međugorja blizu Mostar, Sinja, konja, ovoga onoga. Ali će meni kao stanovniku ovoga grada 25 godina svaki mjesec po dvije, tri kune dolaziti više na uplatnicama, puta jedan milijun puno je to po uplatnici. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Stazić. Izvolite.
Mogu replicirati samo na ono što sam shvatio iz ovog govora. Vidite šta se sad meni u replici zamjera i što mi se govori da ja tvrdim netočno? Kaže se Stazić eto lupeta i tvrdi da će po ovom zakonu Zagreb dobiti manje. Nego šta će? Dobiti će više? Više će dobiti po ovome? A slušajte, a slušajte, pa pazite, ne znam kakva mora biti ta kombinatorika. Ne znam koji niz misli se tu mora posložiti da bi se moglo doći do zaključka da Zagreb neće dobiti manje. A svagdje piše da će dobiti eto 700, 800 milijuna. Ali dobro, to prepuštam vama i sposobnosti vašeg razmišljanja. Nemojte dijeliti kolega Arapoviću lekcije kako upravljati Zagrebom, aktualnoj zagrebačkoj vlasti. Aktualna zagrebačka vlast je sad treći put potvrđena na izborima od strane građana grada Zagreba. Vi kažete da je HDZ ne znam 28% glasova Zagrepčana. Dobio je 28% onih koji su na izbore izašli, na ova parlamentarne, a možda baš i iz vašeg Čitluka. Ali Zagrepčana ne. Pa nemojte učiti gradsku administraciju kako i što radi. Oni to jako dobro znaju. A građani Zagreba to jako dobro znaju vrednovati, a znat će vrednovati i ovaj vaš stav i stav vaše stranke prema Zagrebu.
Zahvaljujem. Replika, uvažena zastupnica Jelena Pavičić Vukičević. Izvolite.
Hvala lijepo. Htjela sam replicirati uvaženom kolegi Staziću u dijelu njegove rasprave kada je govorio o nedavnom nalazu Europske komisije. Nakon tog nalaza Europske komisije i nakon obrazloženja premijera Sanadera što misli o tom nalazu Europske komisije i kako smo mi tu naravno ekstra pozitivno ocrtani, izašao je jedan članak u "New York Timesu" gdje se govori o tome da taj tekst nije preveden na hrvatski jezik i da ga ljudi jednostavno nisu mogli pročitati, nisu ga mogli razumjeti. U tom kontekstu mogli bismo predložiti i da se ovakvi zakoni također objavljuju na engleskom jeziku.
Odgovor na repliku. Na engleskom il' na hrvatskom?
Mišljenje Europske komisije u onom kontekstu u kojem sam ja govorio je posve jasno. Europska komisija upozorava hrvatsku Vladu, upozorava hrvatsku Vladu da izvoli pravosudno riješiti pitanje kupovine vijećničkih mandata. To je problem na koji SDP upozorava već više mjeseci. Od zadnjih lokalnih izbora upozorava da je to jedna nedopustiva praksa najnižeg oblika političke korupcije, gotovo jednaka, mogla bi se … /Govornik isključen pa ponovo uključen./ … mogla bi se jedino usporediti s tim da nezavisni zastupnici ili tzv. nezavisni zastupnici dobijaju milijun kuna po mandatu zbog toga da bi glasali za vladine prijedloge. Tema je odgovor na repliku, to je tema. To je tema, odgovor na repliku, a replika se ticala izvješća Europske komisije. Prema tome, … … [[Upadica se ne čuje.]] Ja znam da je vama ta tema neugodna pa dobacujete ne biste li me gospodin Zuboviću zaustavili. Ali to vi možete ušutkavat Pintarića tamo, ali zastupnike SDP-a nećete.
Vratite se na temu. Imate još 30 sekundi.
Vi spriječite dobacivanje.
… omogućite da se vratite na temu, a ja da vam oduzmem riječ.
Spriječite dobacivanje i isključivanje mikrofona.
Molim vas kolete nemojte isključivati. Ili je možda netko od vaših? Netko u dvorani, možda ne ovi.
Da, da sigurno.
Ja ne znam. Moramo povjerenstvo ustanovit. … [[Upadica se ne čuje.]]
Dakle to vam je rekla Europska komisija, a to će vam ponavljati i dalje.
Europska komisija nije tema. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro. Povreda Poslovnika. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodin Stazić je povrijedio članak 209. iznoseći neistine, dobro ja moga kolegu Nešu poznajem više od 25 godina i znam da je uvijek bio u svađi sa istinom, ali da kaže ovo što je rekao za nezavisne zastupnike …
Kolega ja vas molim, kolega zastupnik ima svoje ime i prezime i ja vas uistinu molim da …
Dobro. Pa nismo ono …
Vaše prijateljske odnose na kavi, a molim lijepo da se oslovljava sa gospodin Stazić.
Je, je. Evo nas … … [[Upadica se ne čuje.]] Je, veže nas jedna sveta imenica koja se zove Jugoslavija, on ju je podupirao, ja sam je mrzio. Dakle idemo, iznio je jednu veliku neistinu pred ovim Saborom da nezavisni zastupnici dobivaju po mandatu milijun kuna. To je totalna laž i još je dodao da bi glasovali itd. Dakle svaki zastupnik u Hrvatskom saboru, 152 odukom Ustavnoga suda dobiva toliko i toliko novaca, sad neki su nezavisni, a neki članovima ide u njihove stranke. Tako da partija dobiva za svakoga zastupnika kao što dobiva i nezavisni. Dakle ovo je bila totalna dezinformacija da ne kažem laž. Hvala.
Zahvaljujem. I naglašavam da se ne radi o povredi članka 209. već 214. jer je skrenuo sa teme i ja uistinu kad sam mu htio oduzeti riječ, uvaženi zastupnik Stazić je sjeo i završio svoj odgovor pa nisam mogao upotrijebiti članak 214. a nisam povrijedio članak 209. Zahvaljujem. Jesmo riješili to? Da. Uvaženi zastupnik Damir Kajin. Nije u dvorani. Uvaženi zastupnik Antun Kapraljević. Nije u dvorani. Uvažena zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega predlagatelj. Pred nama je prijedlog Zakona o financiranju lokalne samouprave za kojeg bi bilo bolje da se zove zakon o preraspodjeli financiranja lokalne i područne samouprave na račun Grada Zagreba. HNS je u svojem prijedlogu iz prosinca 2005. godine predlagao da zajednički porezi i to porez na dohodak i porez od prometa nekretnina ostane u potpunosti lokalnoj samoupravi i onaj dio iz Fonda za izravnanje koji sada odlazi u centralnu državu. No u točci 2. i 3. članka 45. vašeg prijedloga izostale su u potpunosti županije, dakle vi ste županije izbacili iz točke 3. dakle prihodi iz stavka 1. točke 2. porez na dohodak dijeli se između države, općine i grada. Županije nisu ovime obuhvaćene. Točkom 4. HNS-ovog prijedloga predlaže se znatno ravnomjernije raspoređivanje zajedničkih prihoda, inače prijedlozi su dosta slični i zato vršim ovu komparaciju, prihodi između općine, gradova i županije i središnje države koja participira u raspodjeli poreza na dohodak kroz pomoć za izravnanje, odnosno kroz Fond za pomoć za izravnanja. Mi smo također predlagali da porez od dohotka da je udio općine, odnosno grada u porezu na dohodak 50%, u županiji da to bude 18,6%, za Grad Zagreb da to bude 68,6% dok je udio pozicije za pomoć izravnanja za decentralizirane funkcije po tom našem prijedlogu bio isto 21%. Da danas dajemo ovaj prijedlog smanjili bi i postotak u dijelu pomoći za izravnanje i to bi ga smanjili sa 21% na 15% ili bi predložili da se formira iz poreza na dobit jer je logika da se financiranje i pomoć jedinicama lokalne samouprave da se daje iz centralne države a ne da se daje na račun ostalih jedinica lokalne samouprave. Ako bismo išli na 15% tada bi preostalih 6% dali gradovima, odnosno općinama čime bi se u slučaju Grada Zagreba udio u porezu na dohodak povećao sa 67 na 73%. Sredstva od 15% ionako su sredstva koja zadržava država i nenamjenski troši na ostale izdatke u državnom proračunu. Ja bih tu zaista zamolila kolegu, s obzirom da nema gospodina Šukera, naime u obrazloženju vašeg prijedloga je rečeno da je ukupno uprihođeno od poreza na dohodak u 2005. godini, to piše na stranici 3, možda najbolje da pogledamo, pardon na stranici 8. Dakle u 2005. godini ukupno je ostvareno 9 milijuna 290 tisuća kuna prihoda od poreza na dohodak od čega prireza poreza na dohodak 899 milijuna, državnom proračunu 1,424 milijuna, a pomoć za izravnanje je 1, dakle, milijarda 682. E sad, moje pitanje glasi, naprosto se nije izvršilo u 2000., kada se ide u izvršenje Proračuna za 2005. godinu dobro se može vidjeti da nije došlo do potrošnje svih sredstava, odnosno da je utrošeno manje. Znači oko 310 milijuna jer je 1,6 milijardi kuna utrošeno. Znači naprosto se 310 milijuna kuna u 2005. godini nije transferiralo prema jedinicama lokalne samouprave i tu bi vas, cijenjeni kolega, zamolila da po završetku rasprave mi malo to komentirate ukoliko mi možete. Dakle, uvidom u izvršenje Proračuna 2005. planirano je 1,8, 1,7, dakle, 1,682 a 310 milijuna je ostalo neraspodijeljeno jer je u Fondu za poravnanje potrošeno 1,4 milijarde. Znači oko 310 milijuna prihoda od poreza na dohodak u Fondu pomoći za izravnanje ostalo je u toj godini u državnom proračunu i raspoređeno je za druge potrebe proračuna, a ne namjenski kao što je trebalo biti. U Prijedlogu za 2007. godinu planira se ukupni porez od dohotka u iznosu od 1,698 milijardi kuna, a ukupni Fond za pomoć za izravnanje je planiran sa 1,4 milijarde. Razlika je opet nekakvih 280 milijuna. Kada bi se zbrojilo tih 280 milijuna i 490 milijuna kuna koliko se očekuje od poreza na promet nekretnina u Hrvatskoj u sljedećoj godini dobilo bi se cca 800 milijuna kuna koji kad bi se prenamijenili ili preusmjerili jedinicama lokalne samouprave tek tada bismo mogli govoriti o pozitivnim efektima procesa decentralizacije i ravnomjernoj raspodjeli sredstava na jedinice lokalne samouprave. Ovo do sada ostalo je samo preraspodjela. I molila bi još jednu stvar. Komentar vezan za isključivanje županija iz raspodjele poreza na promet nekretnina. Naime, porez na promet nekretnina prema sada važećim zakonskim odredbama a i prema vašem prijedlogu, prihod je općine, odnosno grada i države dok županije uopće ne sudjeluju u raspodjeli tog poreza. Nesporna je činjenica da županije donose prostorne planove, te sudjeluju u strateškim, infrastrukturnim i drugim projektima od važnosti za županiju, čime svakako doprinose na određeni način razvoju regije koji se između ostalog održava i na vrijednost nekretnina i opseg prometa nekretnina na njenom području. Ja bih molila cijenjenog kolegu da malo prokomentira. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima uvažena zastupnica Jelena Pavičić-Vukičević. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Evo čuli smo, imali smo priliku danas čuti od ministra financija koji su to bili motivi prilikom predlaganja ovog Zakona. Najčešće se spominjala decentralizacija, no činjenica je da u samom obrazloženju ovog Zakona stoji da je cilj bio provesti jednu ravnomjerniju i pravedniju raspodjelu poreznih sredstava u cilju ravnomjernog razvoja Hrvatske. Te da se radi o kompenzaciji izgubljenog zajedničkog poreza na dobit s povećanjem poreza na dohodak u korist jedinica lokalne samouprave. Mislim da je to ipak važno nazvati jednim pravim imenom, da se radi o jednoj jednokratnoj, o jednoj jednostranoj preraspodjeli sredstava, uglavnom na štetu Grada Zagreba, ali kao što smo to imali prilike čuti i na štetu nekih drugih jedinica lokalne samouprave. Ja znam da bi neki voljeli da Grad Zagreb i zagrebački saborski zastupnici da se bore samo za zagrebački proračun. I doista, ne mogu se načuditi ovoj raspravi koja je u posljednje vrijeme bila prisutna i u medijima da se zapravo samo Vlada brine za ravnomjeran razvoj Hrvatske, posebno za jačanje njezinih najnerazvijenijih dijelova, a da Grad Zagreb zanima samo vlastiti razvoj i da političari u Gradu Zagrebu ne vide dalje od tih administrativno-teritorijalnih granica grada. Tako se problem pokušao svesti na 800 milijuna kuna za koje činjenica da će ih zagrebački proračun izgubiti i, dakle, pokušao se problem svesti na zagrebački proračun i posebno na one na koje zapravo Vlada ipak zaboravila, a to su Zagrepčani, to su porezni obveznici u Gradu Zagrebu. Svaka zemlja na ovome svijetu u bilo kojem političkom sustavu i sa bilo koji vlastodržačkim režimom ima svoj glavni grad. Iako kroz povijest Zagreb nije uvijek bio glavnim gradom Zagreb je glavni grad bio od uspostave suverene i neovisne Republike Hrvatske, bio je glavni grad u ratu i to je danas u miru. Zagrebački dečki također su ginuli na svim hrvatskim ratištima i velika je nepravda da se danas o Zagrebu govori sa određenim animozitetom, da se govori o bogatom Zagrebu kojem treba uzeti i ostatku Hrvatske o siromašnoj periferiji kojoj treba dati. Mi smo u Gradu Zagrebu također za ravnomjerni razvoj Hrvatske, za decentralizacijske procese, za povećanje prihoda jedinicama lokalne samouprave, posebice u onim, dakle, jedinicama lokalne samouprave koje se nalaze na područjima od posebne državne skrbi. Bojim se da smo i u ovoj raspravi izostavili ono ključno, da u ovoj zemlji živi svega 4 i pol milijuna stanovnika i da svi mi ili naši preci od nekuda dolazimo pa možda i sa područja od posebne državne skrbi. Tako da ova na neki način obmana vrijeđa jer će gradovi, općine i županije dobiti doista 500 milijuna kuna manje i to je potpuna istina. Grad Zagreb će imati 800 milijuna kuna manje u svome proračunu i kaže se da Zagreb treba podnijeti žrtvu u korist ravnomjernog razvoja Hrvatske. Bojim se da mi protiv toga nemamo ništa, bez obzira što bi neki voljeli da se zbog toga postavimo na zadnje noge. Ali je problem zašto nemamo tu strategiju ravnomjernog razvitka Hrvatske, zašto nemamo program mjera, zašto država arbitrira i odlučuje što je to kapitalni projekt u određenoj jedinici lokalne samouprave i što će se sa različitim pomoćima države i financirati. No ne mislim govoriti o Gradu Zagrebu samo zato što sam ovdje rođena ili zato što sam izabrana u ovoj izbornoj jedinici. Željela bih onda nešto reći i o tim područjima od posebne državne skrbi, o tim brdsko-planinskim područjima i otocima koji su smatra se dobili neko svoje posebno mjesto da ovdje po ovom spomenutom načelu pravednosti čime moram polemizirati da će dobiti više novaca što je samo donekle istina jer će više novaca opet dobiti samo država, centralna i centralizirana država i državni proračun i Vlada i ministarstva koji su predložili ovu izmjenu zakona jer država ne daje, ne spušta direktno jedinicama lokalne samouprave nego će arbitrirati i suodlučivati pri postavljanju kriterija. I gdje je onda tu zapravo decentralizacija? Na kraju krajeva dok mi danas raspravljamo o ovome Zakonu prijedlog zagrebačkog proračuna za 2007. godinu je već utvrđen i pušten je u proceduru u prvo čitanje prema gradskoj skupštini. Dakle, mi ćemo u gradskoj skupštini raspravljati o proračunu koji sa svojim konačnim prijedlogom, sa svojim drugim čitanjem neće imati nikakve veze i smatramo da isto za taj propust, za taj problem netko odgovoran. Budućnost projekata kao što su zračna luka Zagreb, muzej suvremene umjetnosti, glazbene akademije, financiranja Hrvatskog narodnog kazališta, budućnost "Rebra", izgradnja dvorane za predstojeće svjetsko rukometno prvenstvo to su sve projekti čija je budućnost ugrožena i to na štetu cijele Hrvatske, to više nema nikakve veze sa Zagrebom i sa Zagrepčanima i s time je li Zagreb bogat ili siromašan grad. Tu vas naravno moram razočarati, Grad Zagreb je i u europskim razmjerima poznat po svojim socijalnim programima, potpuno sam uvjerena da nećemo rezati socijalna prava, da ćemo na žalost morati rezati investicije. Kažete da želite ravnomjerni razvoj Hrvatske. Mislim da je onda važno da se ova Vlada bavi sa otvaranjem novih radnih mjesta jer građani ove zemlje žele živjeti od plaće i ne žele živjeti od milostinje, ne žele živjeti od nečeg što se zove pomoć centralne države jedinice lokalne samouprave. Ne žele živjeti od različitih dodataka, od besplatnih udžbenika, nego žele živjeti od svoga rada i od svoje plaće. Prema tome, dok god se na toj razini preraspoređuje s jedne pozicije na drugu, dokle god se preljeva iz šupljeg u prazno bojim se da gubimo svi. Mislim da nitko ne dobiva i da nitko ne gubi, gubimo na žalost ovakvom politikom svi. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Željko Nenadić.
Hvala gospodine predsjedniče. Ma moram ispraviti ponovo netočan navod da se o Gradu Zagrebu ovdje govori sa … [[Govornik se ne razumije.]] Nismo mi počeli tu temu, vi ste počeli temu kako Grad Zagreb gubi, a ja vas pitam da li zbilja smatrate da je pošteno da oni novci koji se zarade u onim mjestima gdje ljudi rade prihoduje Grad Zagreb? Da li je to pošteno i da li je to fer i da li je to korektno? Ja ponavljam, Zagrebu se ništa ne uzima, samo se radi pravednija raspodjela.
Poštovani zastupnik Miljenko Dorić. Nema ga. Gubi pravo na riječ. Poštovani zastupnik Željko Nenadić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine pomoćniče ministra. Pa ja bih počeo sa jednom konstatacijom od danas popodne da me je nazvalo nekoliko desetaka načelnika i gradonačelnika što iz moje županije, što iz okolnih županija podupiruću nastojanja Vlade Republike Hrvatske i Ministarstva financija da ovaj Zakon ugleda svjetlo dana i da dobije većinu u Saboru. Jedna mala općina, da je ne imenujem sada, gdje žive povratnici i naseljenici, koja je do sada imala proračun negdje oko milijun i 200 tisuća i ljudi su uzeli olovku u ruke uz pomoć porezne uprave i izračunali su tijekom dopodneva da će dobiti milijun i 900 tisuća kuna. Za njih je 700 tisuća kuna znači život, a za nas i za Grad Zagreb 700 tisuća kuna gradonačelnik da, pokloni u jednom danu. E to je pravedno i to je u redu i to hoćemo postići s ovim Zakonom. Znači da i oni koji nisu bili u mogućnosti razvijati svoje gospodarstvo, koji nisu bili u mogućnosti vršiti ulaganja u gospodarstvo dođu u priliku da to sad mogu raditi. Isto tako sasvim je jasno da na tim područjima zbog nedostatka radnih mjesta mnogi traže posla i dobiju ga u velikim naseljima, velikim središtima i šta iz toga proizlazi? Da bi oni trebali ustvari se doseliti u ta velika središta, tj. da ne možemo im osigurati njihovo Ustavno pravo da žive tamo gdje hoće jer ako oni putuju svaki dan stotinjak kilometara prema Sisku ili prema Zagrebu pa zar je onda nije logično i pravedno da oni i njihove općine i gradovi ostvaruju prihod tamo gdje ljudi žive. I ja vjerujem da sva ova polemika oko Grada Zagreba i oko toga da se Zagrebu nešto uzima je prilično deplasirana jer će građani Zagreba znati prepoznati i znat će procijeniti da definitivno sa 1%, a 1% je umanjen proračun Grada Zagreba u odnosu na one koji 1% ne može se napraviti niti masa vrtića, niti aerodrom, niti sve ono što ste vi ovdje nabrojili. Prema tome, ja vas molim prilično je kasno i ne bih htio previše polemizirati oko ovoga, sve je već rečeno. Ajmo konačno staviti glave u hrpu i pokazati i građanima Zagreba, a i građanima ostalih dijelova Hrvatske koji na ovaj način će dobiti priliku da potroše novac kako oni hoće, a ne kako Vlada kaže jer ako taj novac … [[Govornik se ne razumije.]] njihov proračun onda će oni raspolagati njime onako kako oni smatraju da je to najbolje. Ajmo im dopustiti da to učine i da napravimo tu pravilniju preraspodjelu. Još jedna teza koja se cijelo provlači, a to je da se ne vrši decentralizacija ovim Zakonom. Ako vi smatrate da je 300 milijona kuna koje će država u 2007. godini prema projekcijama koje je napravio odio za financiranje lokalne uprave i samouprave, ako će država znači proslijediti tih 300 milijona kuna na teren da to nije decentralizacija. Vi smatrate vjerojatno da je to premali novac. Ja vas ponovo uvjeravam da je to za područja na kojima mi živimo i kojima radimo jako velik novac i za to se jako puno može napraviti. Stoga u svakom slučaju ne može se govoriti samo o preraspodjeli gdje ima i preraspodjela je u pitanju, ali isto tako i decentralizacija u smislu ovih 300 milijuna kuna kojih će Vlada Hrvatske u 2007. godini uputiti na ta područja kojima je to potrebno. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo četiri replike. Prva, poštovani zastupnik Zvonimir Mršić. … [[Upadica se ne čuje.]] A ispravak netočnog navoda? Jer to je druga stvar. To je onda prva stvar onda. Ispravak netočnog navoda.
Hvala. Evo uvaženi kolega zastupnik kaže da se gradski proračun, zagrebački gradski proračun umanjuje za 1%. Pošto zagrebački proračun u prvome čitanju ima 7 milijardi kuna a do drugoga će splasnuti za 800 milijuna kuna to je sasvim sigurno nekih 10-11%, nije nikako 1. Nisam vješta u matematici ali prije bi bilo da je to 11% manji proračun nego 1.
Manje je, manje od većega. Manje je više. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, ne. Sada imamo repliku. Poštovani zastupnik Zvonimir Mršić prvo.
Da. Nama je žao što smo mi morali čekati da nam kolega Nenadić napokon objasni ministrovu matematiku. Jer ako je 700 milijuna u odnosu na 7 milijardi 1% onda stvarno je ovo decentralizacija, znate. Ta matematika kad ju primijenite na ono o čemu govorite stvarno se radi doista o decentralizaciji. Međutim, mi primjenjujemo stvarnu matematiku i kad po onoj matematici koju svijet poznaje izračunate cijelu priču onda to nije 300 milijuna više u 2007. nego je 600 milijuna u 2007., u 2008. je 650 milijuna a u 2009. je 724 milijuna, osim ako nemamo različite proračune što isto tako nije isključeno da svaki klub dobije ili pozicija jedan a opozicija drugi proračun u ovome. Ali znate, ako uzmete na 7 milijardi kuna Zagrebu 1% odnosno 700 milijuna onda bi bilo dobro da isto tako, to bi bila decentralizacija, da ste na 110 milijardi Sanaderu uzeli 1% odnosno 10 milijardi i podijelili ih po Hrvatskoj i onda bi sasvim sigurno i ta općina o kojoj ste vi govorili ne dobila 100 milijuna nego bi dobila možda 300, 400 milijuna. Zamislite što bi toj općini tih 300, 400 milijuna značilo. A taj 1% Vladi ništa ne bi značio. Ako Zagrebu taj 1% ništa ne znači pa zamislite što je tek Vladi na 110 milijardi. To bi možda bilo otprilike, ne bi morali baš putovati avionom na opere okolo, mogli bi ići nekim drugim sredstvima. Ne bi možda uopće trebali ići na opere okolo, jel'. … [[Upadica se ne čuje.]]
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Željko Nenadić.
Gospodine Mršić! Očito da mi, vi i ja živimo u dva različita svijeta. I vi nikako ne možete shvatiti da ja nisam govorio o nekakvih 100 milijuna ili 400 milijuna. Ja sam govorio o milijun i 200 tisuća kuna koje je imala općina. Vi to ne možete shvatiti da jedna općina ima milijun i 200 tisuća jer za vas je to bagatela. Ali to je novac od kojih ti ljudi tamo žive, grade ceste, škole, vrtiće imaju čak. Čak imaju pazite i vrtić. Možete li zamisliti? E, to je bit ovoga zakona. Da te male općine kojima je 700 tisuća kuna, ne 700 milijuna kuna nego 700 tisuća kuna život znači i oni su bili strašno veseli i radosni što je ovaj zakon došao u proceduru i što će ugledati svijetlo dana. Hvala lijepo.
Druga replika, poštovani zastupnik Slavko Linić. Izvolite.
I zato ispravljam svog kolegu. 2007. neće biti 300 milijuna kuna u jedinicama lokalne samouprave temeljem podataka Ministarstva financija. Temeljem njihovih projekcija ukupno u narednih 3 godine njihovih projekcija 2 milijarde kuna povlači više u državni proračun a to znači da će se uzeti jedinicama lokalne samouprave. Ja bih rekao postupak oduzimanja novaca jedinicama lokalne samouprave zove se centralizacija. Ne zove se decentralizacija. Prema tome, sam postupak preraspodjele nešto je što nije loše. Što je dobro, što su svi tražili. Ali postupak centralizacije, postupak oduzimanja novaca jedinicama lokalne samouprave nije se tražio i nije ono što žele gradovi i općine. I to je ono što će štetiti gradovima i općinama.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Željko Nenadić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Meni je jako žao štovani kolega Linić, mi smo imali susreta koji su završili drugačije a ne da su se našli na različitim stranama. Ja imam ovdje dokumenat koji se zove scenarijo 13, projekcija za 2007. godinu koji je izradio Odjel za financiranje Ministarstva financija. I tu piše jasno i glasno, ali vi upravo zaboravljate ono što i kolega Mršić zaboravlja a to je da osim poreza na dobit koji je u igri i poreza na dohodak postoji i sredstva koja se direktno iz proračuna daju gradovima, općinama na područjima od posebne državne skrbi a one su u iznosu od 287 milijuna 499 tisuća itd. Prema tome, to je tih 300 milijuna kuna koje će država direktno upucati u područja od posebne državne skrbi. Normalno da vas to ne interesira kad vi niste ta područja i vi taj podatak nemate. Možemo sjesti poslije, ja ću vam pokazat ovo. Ako je ovo falscifikat onda ja lažem. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Marija Lugarić, replika.
Poštovani kolega Nenadić! Jel' vi možete, ja bi vas molila, ako vi možete meni … [[Govornik se ne razumije.]] na jedan dio vaše rasprave nešto objasniti? Ja cijeli dan pokušavam ovdje shvatit da se raspravlja dakle o tome kako se raspodjeljuju novci koji se od hrvatskih građana prikupi na konto poreza na dohodak i konto poreza na dobit, je li tako? E sad. Ja sam čitala državni proračun, projekcije državnog proračuna i čitala sam zakon. Ja nemam nikakve scenarije 11, 13 i ovakve stvari, ja imam državni proračun i materijale hrvatske Vlade. Ako o državnom proračunu u materijalima hrvatske Vlade piše da će jedinice lokalne samouprave sumarno dobiti manje za 600 milijuna kuna u 2007. godini a država istovremeno prihodovati zaboravila sam točan broj stotina milijuna kuna više na konto poreza na 600 milijuna kuna više hvala, na konto poreza na dobit jer to je napisala Vlada u državnom proračunu. Kak' je to onda decentralizacija?
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Željko Nenadić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Vi očigledno da idete šumom a mi idemo drumom i to vrlo čvrsto utabanim putem koji je poznat i koji je hrvatski narod prepoznao na izborima, ja vjerujem da će i opet a to znači da je projekcija prema sadašnjem zakonu i prema zakonskom prijedlogu ista kad se odnosi na porez za dohodak i porez na dobit. Ona iznosi 17 milijardi 680 milijuna itd. Ona je ista, samo je preraspodjela drugačija. A u tom smislu vi nemate vjerojatno sve podatke, vi ste gledali iz proračuna dvije stavke a treću stavku koja se odnosi na pomoć nju niste, nju definitivno niste stavili u funkciju i niste je uračunali u ovih 600 milijuna o kojima vi govorite.
I poštovani zastupnik Slavko Linić. Izvolite!
Predsjedniče, kolegice i kolege! Mi danas razgovaramo o zakonima koji govore o porezima a ne govori o raspodjeli proračuna. Znači, o porezima govorimo jer se financiranje jedinica lokalne samouprave upravo vrši temeljem Zakona o porezima. I što možemo utvrditi? Ovaj prijedlog je korak nazad. Ima jednu dobru stvar. Jedna dobra stvar je preraspodjela u korist općina i gradova, preraspodjela. To je dobra pozitivna stvar, nitko ju ne osporava, svi smo ju zahtijevali. Preraspodjela je poželjna. Čak se možemo i da je današnja prava raspodjela, da je pravi prijedlog zakona mi bi danas vodili raspravu da li je dovoljna visina preraspodjele jer naš amandman SPD-a govori još veću preraspodjelu trebamo učiniti, još veću. Znači, nitko ne osporava preraspodjelu. Ali što mi ne možemo prihvatiti? Ne možemo prihvatiti daljnje jačanje centralne države a smanjenje sredstava za jedinice lokalne samouprave i možemo raditi što god hoćete od projekcija. I dapače, mi bi morali zaustaviti donošenje i glasanje prije nego nam ministarstvo ne da projekcije. Jer mi možemo jedan drugoga lažno ubjeđivati, a da je ministarstvo dalo projekcije vidjeli biste, 2006. godina je jedno, na nju se zakon ne primjenjuje ali 2007. godina vi imate projekcije ministarstva, imate novi izračun 603 milijuna kuna više novaca odlazi u državni proračun. To ćemo mi izglasati. Mi glasamo suprotno zaključcima samih udruga koje štite njihove interese, suprotno Europskoj povelji, suprotno našem zahtjevu koji smo dali Vladi jer mi smo rekli izvršiti preraspodjelu ali i dodatno dati sredstva gradovima i općinama. Zašto dodatno? Zato što im trebaju ta sredstva. Ne mogu isfinancirati sve zajedničke potrebe koje financiraju. Dati dodatno, mi donosimo odluku da im uzimamo. To je prijedlog ovog zakona. Nitko još nije osporio te naše papire, nitko, na bazi projekcija. Vi ih ne želite uzeti, velite da su neispravni. U redu, to su sada vaše pravo da našu argumentaciju ne želite čuti, ali sutra će stručnjaci izračunati da u tri godine će država pokupiti 2 milijarde kuna više. Što ćemo onda? Hoćemo li se onda kajati za donošenje te odluke. Pa ne možemo dati državi 2 milijarde kuna više, ne možemo. To onda nije proces decentralizacije, to nije postupak kojim želimo krenuti. I mi moramo taj postupak okrenuti suprotno, dati milijardu kuna više jedinicama lokalne samouprave. I nitko od strane kluba SDP-a nije osporavao postupak preraspodjele. Mi osporavamo postupak centralizacije. Umanjenje 2 milijarde kuna jedinicama lokalne samouprave. Zbog čega? A nećemo govoriti ono drugo. Kad smo mi zahtijevali preraspodjelu poreza na dobit jer ocjenjujemo da sjedište općina i gradova nije kvalitetno utvrđena osnovica, umjesto da razgovaramo da li su to županije jer u istoj se županiji možda događa zagađenje i sjedište je firme. A zašto ocjenjujemo da ne treba koncentrirati pojedine poreze na gradova i općine ili lokalne sredine i na državu? Zato što se potezima centralne vlasti ovog parlamenta mogu događati svakakve stvari. Sutra želeći stimulirati preraspodjelu koristi plaća reći ćemo smanjit ćemo porez na dobit. Želeći poticati bogate recimo umanjit ćemo stopu od 45%, od 35%. Da li znate što to znači? Manje prihoda jedinicama lokalne samouprave, manje poreze. Država to neće osjetiti, ona bez problema može takav prijedlog uputiti, bez problema. Može reći želimo povećati porez na dobit. Sve će otići u državni proračun. Prema tome, ti zajednički propisi koji su bili, izvinjavam se, zajednički porezi koji su pripadali i jedinicama lokalne samouprave i države značile su nekakvu ravnomjerniju raspodjelu između države i lokalne samouprave. Ali i politika koja se vodila kroz porezne stope imala je onda vrlo jasne i poruke ali i efekte i na centralnu vlast i jedinicu lokalne samouprave. Što mi sada radimo? Jednostavno, jedno pripada jedinicama lokalne samouprave, druga pripada državi i možemo mijenjati svoju politiku stopa, svoju poreznu politiku i naštetiti jedinicama lokalne samouprave. Vjerujte, ovo je zakon koji nimalo neće omogućiti razvoj lokalne samouprave, omogućit će ono što je, slabljenje njihovog budućeg razvoja, slabljenje i ovisit će o milosti centralne vlasti. Ne samo to, nego će centralna vlast poslati poruke. Da, mi bi smanjili stopu, ali ne možemo. Problem su vam jedinice lokalne samouprave, to su njihovi prihodi. Prema tome, političkim porukama možemo pokušati štetiti jedinicama lokalne samouprave. Ne njihovom razvoju nego nanošenjem političke štete jer očito ovaj zakon nije prijedlog unaprjeđenja daljnje decentralizacije jedinica lokalne samouprave, nije prijedlog. To je razlog zašto smo kao klub predložili da i nadalje ostanu zajednički oba dva poreza, da izvršimo decentralizaciju. Čak je naš prijedlog i još više sredstava slabijim i siromašnim. Još više. I porez na dobit dijeli županijama. Znači ne gradovima i općinama, županijama. Je, istina. Naš prijedlog košta državni proračun. Dvije milijarde manje. Umjesto dvije milijarde više dvije milijarde manje. To je prijedlog. Ne treba se usuglasiti oko svega, ali da vidimo onda koliko ga promijeniti? I da li se boriti za jačanje jedinica lokalne i regionalne samouprave? A ne jačanje centralnog proračuna. I još nešto, shvatite nećemo mi moći baš tako jednostavno reći uzeli smo Zagrebu, dali smo ostalima. Nije istina. Dalo se slabijima i siromašnijima. Za pozdraviti. Zagrebu je uzeo centralni proračun. Dvije milijarde kuna koje će se ubrati u naredne tri godine samo. To je novac koji je uzet Zagrebu. To je obračun hrvatske Vlade sa građanima Zagreba. Nije njihov novac otišao siromašnijima. Ne, to nije istina. To nije istina. E, ako je to politika. To možemo razumjeti. To možemo razumjeti. Ako centralna vlast smatra da treba uzeti Zagrebu i unijeti u državni proračun onda tako poručimo. Ali nije uzeto Zagrebu da bi se dalo nekim malim općinama. To se iz ovog dokumenta ne vidi. Iz ovog dokumenta se jasno vidi gdje je novac Zagreba otišao? Otet je i unesen u centralni proračun. Ali ta otimačina građanima Zagreba škodit će svim jedinicama lokalne samouprave. Jer će onemogućiti daljnji razvoj. Onemogućiti. Jer svako daljnje prenošenje sredstava koje će uslijediti sa centralne vlasti na lokalnu samoupravu značit će da neće ići samo siromašnima, samo jadnima nego će jednostavno ići i gradu Zagrebu. I tog trenutka efekti će biti daleko slabiji. Ono što je tragedija da mi danas o elementarnim stvarima raspravljamo kao saborski zastupnici. Hitni postupak je. Nemamo očitovanja nikoga tko bi se meritorno trebao čitati jer su to obveze po europskoj povelji, ali nemamo ni elemenata ni papira po kojima možemo razgovarati. Nemamo. I onda ne vjerujemo jedni drugima. Da li je to svjesno učinjeno? A govori se o lažnim pojmovima. I ja vjerujem da ćemo mi otvoriti raspravu. Jer ako zaista kroz proračun kad ga usvojimo utvrdimo da je država uzela u naredne 3 godine dvije milijarde kune više vjerujte bit će to točka dnevnog reda. Bit će točka dnevnog reda i pitat ćemo se tko je obmanuo vas vijećnike sa nekim drugim papirima?
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Željko Nenadić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ma moram ispraviti netočan navod da nije istina da kolega Linić vaša stranka osporava ovaj zakon i u smislu preraspodjele jer ovdje 90% vaših rasprava se vodilo u smislu brige o jadnom Zagrebu koji će eto ostati bez 600 milijuna kuna i ne znam koliko i kako će evo nećemo čak ni aerodrom moći napraviti zbog tih novaca. Ali, ali definitivno ove ideje koje ste sad ovdje iznesli su vrlo dobre. Samo ste s njima zakasnili tri godine. Tri godine ste zakasnili s tim.
Replika, poštovani zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, naime želim replicirati gospodinu Slavku Liniću na ono što je iznosio da samo jedna stvar u ovom Prijedlogu je dobra. Ja se slažem da apsolutno kao što priznajete da postoji dobra stvar kad se radi o općinama i gradovima koji će ova sredstva potpomognuti u daljnjem razvoju i s time se složimo zajedno jer ovakva decentralizacija proizlazi iz njihovih sitnih zahtjeva koje su upućivali konstantno kroz ove godine i za bivše vlasti vaše kao i za ove. I moralo se krenuti ka ovakvom načinu decentralizacije kako bi stvarno općine i gradovi krenuli ka svojem razvoju jer oni to zaslužuju. I to je osnovna stvar koja vas smeta jer svaki uspjeh i odlučuju … [[Govornik se ne razumije.]] o donošenju dobrih odluka vama ne odgovara. Pa izmišljate centralizaciju, a i sami ste svjesni da svaki dobar i opravdan projekt nalazi uporište u državnom proračunu i ne odobrava se po stranačkoj opredijeljenosti kao što mogu navesti i primjer vladinih projekata u zajedništvu sa gradom Zagrebom. Stoga ne možete govoriti da iz centralne države nema financiranja projekata onih koji su opravdani. Ali zato se traži i kontrola utrošaka sredstava baš u takvim projektima što do sada nije bila praksa a državna riznica sada samo po okončanim situacijama isplaćuje ono što je stvarno učinjeno. Mogu reći da ste imali vrijeme i mogućnost donošenja odluke o decentralizaciji i propustili ste ga. Danas stvarno ostavite prostor da se donese ovo pa ćete vidjeti kako građani gradova i općina reagiraju i s kakvom zadovoljštinom pozdravljaju ovakav način decentralizacije.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Slavko Linić.
Pa s obzirom da ulazite u četvrtu godinu mandata pozivat se na naš mandat samo govori koliko ste bili uspješni tri godine pa ne bih komentirao više te vaše izjave i ja bih rekao podštapalice nekih od vaših ministara. Ali ono što želim vrlo jasno reći. Još jednu praksu ste u Hrvatskoj u ove tri godine inaugurirali. Znate li koju praksu? Posvađaj pa vladaj. Da biste oteli u državni proračun Gradu Zagrebu novce, da biste oteli učinili ste preraspodjelu i onda sada govorite malim općinicama to vam je novac Grada Zagreba. Postoji pitanje da li ćemo biti mi glasniji koji ćemo reći nije istina. To je novac koji vam pripada, ali da biste ga dobili morate dignuti ruke da se otme novac Zagrebu i unese u državni proračun. Prema tome žalosno je da gradimo Hrvatsku, da promjene činimo u Hrvatskoj svađajući Hrvatsku. Vrlo često vaš predsjednik Vlade pokušao je reći: «Neću svađati Hrvatsku». A vi danas to poručujete sa govornice Sabora. Vi mali dignite ruku, hvalite nas, plješćite nam jer eto mi smo vam dali novac Zagreba. Budite uvjereni da ćemo mi govoriti nije istina. Nije istina. Novac Zagreba je uzela Vlada u centralni proračun, a vi samo tome morate pljeskati jer inače nećete dobiti ni za proživljavanje. Vrlo žalosno. Ne valja svađati Hrvatsku.
Hvala. Završni osvrt državni tajnik Ministarstva financija Ante Žigman.
Gospodine predsjedniče, uvažene dame i gospodo zastupnici. Evo u ovom nakon ove cjelodnevne rasprave oko ovog zakona ja bih možda na kraju rasplinuti sve te na određen način neistinite tvrdnje da se središnja država okorištava sa ovim zakonom. To nikako nije točno i sve simulacije na svim godinama koje smo radili vrlo pažljivo u protekla dva mjeseca pokazuju da središnja država gubi dio svojih prihoda i daje ih lokalnim jedinicama. Središnjoj državi, dakle državnom proračunu to nije potrebno. Dakle, zajedno kada se zbroji za iduću godinu porez na dohodak i porez na dobit središnja država bi imala po postojećem zakonu 9 milijardi i 100 milijuna kuna prihoda. Po novom zakonu koji je, odnosno po prijedlogu novog zakona koji se nalazi pred vama središnja država će imati 8 milijardi i 800 milijuna prihoda. Dakle, 300 milijuna kuna manje. Ne znam otkuda i kako ste došli do iznosa od 600 milijuna kuna. Ako pogledate prijedlog proračuna za 2007. godinu vidjet ćete dakle da porez na dohodak pada brže za središnju državu nego što raste porez na dobit i tu se vidi jasno ta razlika, a porez na dohodak koji je država izgubila se nalazi u proračunima jedinica lokalne i područne, regionalne samouprave koju donose njihove skupštine, a ne Sabor i Vlada ne može to predložiti Saboru nego će to pojedinačni, dakle lokalni čelnici predložiti svojim skupštinama i to se nalazi tamo u tim proračunima. I u tim proračunima treba tražiti tu razliku iznosa, a ne u proračunu središnje države, odnosno konsolidiranom proračunu koji će biti u saborskim klupama vrlo skoro. Nadalje, kada govorimo o benefitima ovog zakona, dakle i prednostima, dakle porez na dohodak kao takav je vrlo likvidan prihod za jedinice lokalne i područne i regionalne samouprave. Dakle, dolazi redovno svaki mjesec. Kao što znate porez na dobit dolazi dva puta godišnje, dakle u intervalima u travnju i svibnju u većim iznosima. Dakle, porez na dohodak će dolaziti kontinuirano. Oni koji su bili strpljivi pa čekali možda 2007. da bi neki ostvarili dobit će imati to svake godine bez obzira da li neka kompanija na nekom području proizvodi dobit ili ne, jer vjerujte mi dobit je lijepa samo dok je ima, a kad krene ekonomija nizbrdo onda te dobiti više nema. Pa se onda pitate gdje su vam prihodi? A plaće će se kao takve sigurno isplaćivati. Dakle, u tom kontekstu veliki benefit je za jedinice lokalne uprave i samouprave i u svemu tome skupa oni sigurno neće biti zakinuti. O pravednoj raspodjeli ja mislim da je bilo sasvim dovoljno riječi tijekom cijelog dana, tijekom cijele rasprave i mislim da oko toga ne treba dodatno trošiti riječi. Iako sam iz Zagreba, iako mi je Zagreb vrlo drag u tom smislu određene jedinice lokalne i regionalne samouprave sigurno trebaju imati određenu razinu pravednije raspodjele prihoda. Napominjem, u ovom smislu ovaj prijedlog zakona sigurno će doprinijeti pravednijoj raspodjeli prihoda prema lokalnim jedinicama. Lokalne jedinice automatski dobivaju taj prihod čisto da toga dakle ne raspodjeljuje ni Porezna uprava, nego se automatski na osnovu ovog zakona njima čim se uplati porezni obveznik prihod, odnosno porez to se dakle transferira na račune jedinica lokalne i područne samouprave i naravno u tom kontekstu će biti puno bolja likvidnost i puno ravnomjerniji i poboljšan razvoj Republike Hrvatske u budućnosti. Hvala vam lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Slavko Linić.
Ispravljam netočni navod državnog tajnika koji je istakao da ćemo iduće godine imati manje sredstava u državnom proračunu. Točan podatak je imat ćemo 603 milijuna kuna više. Da državni tajnik drži da je njegov podatak točan dostavio bi ga saborskim zastupnicima što mu je bila i obveza. I obveza mu je bila. Prema tome, računice saborskog zastupnika imaju istu težinu kao i podaci koji tajnik drži sam za sebe. Prema tome, netočan je njegov podatak. 603 milijuna ćete više ubrati iduću godinu, a o tome ćemo se morati itekako debelo porazgovarati. A držim vas odgovornim što niste podatke dostavili saborskim zastupnicima. To vam je inače i obaveza.
Drugi ispravak poštovani zastupnik Zvonimir Mršić.
Ja bih isto tako želio ispraviti netočni navod da će državni proračun prigodovati manje. Ako čitamo isti državni proračun, prijedlog državnog proračuna i projekcije za 2008. i 2009. onda će država uprihodovati 603 milijuna kuna više dobiti nego što će izgubiti poreza na dohodak i to su činjenice. Ako to nije točno doista je bio red da se onda ovdje kaže da ovaj proračun koji mi imamo nije točan, nego da postoje projekcije proračuna koji drugo govore. I drugo što se tiče o stabilnosti prihoda, ako poduzeće loše posluje onda prvo što reže su plaće i radna mjesta, jer nikad vlasnik neće ići na svoju štetu nego uvijek ide na štetu radnika. Prema tome, ako neće biti dobiti, neće biti Boga mi niti poreza na dohodak. Ne da neće biti poreza, neće biti niti plaća za te ljude, pa će ti ljudi doći na socijalni program gradskih i općinskih proračuna.
Zaključujem raspravu. Nastavak sjednice u srijedu u 9,30 sa raspravom o Prijedlogu državnog proračuna za 2007. godinu i ostalim pratećim dokumentima. Idemo na glasovanje. Prvo, Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandman je podnio Klub zastupnika SDP-a. Državni tajnik, Ante Žigman. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Predloženi amandman Kluba zastupnika SDP-a …
Dajte malo mira! A vi glasnije.
U redu. Dakle Vlada amandman Klub zastupnika SDP-a u cijelosti odbija. Razlog je da bi država izgubila 3 milijarde i 276 milijuna kuna u odnosu na raspodjelu prema važećem zakonu od iznosa koji gubi država Gradu Zagrebu bi pripalo čak 54% sredstava, milijardu i 700, a županijama svega 8%, gradovima i općinama 38%. Prema raspodjeli prihoda predloženo je u amandmanu, Grad Zagreb bi dobio čak 48% više od prihoda nego što ih ima po važećem zakonu. Prema amandmanu Grad Zagreb ima pravo na 100%-tni udio u porezu na dohodak što je 3,9 milijardi kuna. Pored toga grad ima pravo na dodatni udio za decentralizirane funkcije od 15%. Budući da je već dobio 100% poreza na dohodak, postavlja se pitanje odakle će se izdvojiti sredstva za njegovu decentralizaciju što iznosi 600 milijuna kuna. Po projekciji resornih ministarstava minimalni standardi za decentralizirane funkcije u 2007. godini iznosili bi 2,5 milijarde kuna. Prihvaćanjem amandmana jedinice bez Zagreba bi iz dodatnog udjela za decentralizirane funkcije unatoč povećanim stopama ostvarile svega 810 milijuna kuna za minimalne standarde. Navedena raspodjela poreza na dohodak i dobit ne može se prihvatiti dakle jer bi u toj raspodjeli Grad Zagreb u odnosu na važeći zakon bio u posebno povoljnom položaju u odnosu na druge jedinice.
Hvala. Tko će? Poštovani zastupnik Zvonimir Mršić u ime Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Prije svega želim ispraviti netočnu tvrdnju državnog tajnika, dakle ne bi izgubio državni proračun 3,5 milijarde nego bi se 3,5 milijarde decentralizirano jedinicama lokalne i područne i regionalne samouprave. Ovaj amandman je išao za tim da doista po ovom zakonu dođe do decentralizacije i financijskih sredstava. Na žalost sada kada je postalo bjelodano da sljedeće godine u 4. mjesecu jedinice lokalne samouprave moraju vratiti povećani udio poreza na dohodak po godišnjim prijavama, a da će porez na dobit po godišnjim prijavama biti prihod državnog proračuna potpuno je izvjesno da jedinice lokalne samouprave u sljedećoj godini će imati manje novaca, raspolagati sa manje novaca nego što raspolažu u 2006. godini. Stoga tražimo da se o ovom amandmanu glasa jer ovaj amandman govori doista o decentralizaciji, a prijedlog zakona kako ga je Vlada predložila govori o tome da će se dodatno centralizirati fiskalni prihodi u Republici Hrvatskoj u korist državnog proračuna i ne samo na štetu Zagreba i ne samo na štetu 33 jedinice lokalne samouprave, nego će sljedeće godine više od pola građana Republike Hrvatske živjeti u jedinicama lokalne samouprave koji će imati manje prihode od onoga kao što su imali u 2006. godini. Klub SDP-a traži izjašnjavanje o ovome amandmanu.
Molim, trebamo glasovati. Molim uključimo se. Tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća? Rezultat? 21 za, 2 suzdržana, 66 protiv. Nije dobio potrebnu većinu. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 71 glasom za, 5 suzdržanih i 4 protiv donesen je Zakon u tekstu kako ga je predložila Vlada. Gospođe i gospodo zastupnici, otvaram sjednicu. Predlažem da prvo počnemo raspravu o Prijedlogu Državnog proračuna za 2007. godinu sa pratećim dokumentima a da glasovanje o prijedlozima Mandatno-imunitetnog povjerenstva obavimo u 15 sati. - Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2007. godinu, s Prijedlogom projekcije proračuna za 2008. i 2009. godinu - Prijedlozi financijskih planova za 2007. godinu, s Prijedlogom projekcija za 2008. i 2009. godinu - Hrvatskih voda, - Hrvatskih autocesta, - Hrvatskih cesta, - Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, - Hrvatskog fonda za privatiazciju, - Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost - Prijedlog Državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2007. godinu, s Prijedlogom projekcije proračuna za 2008. i 2009. godinu /konsolidirano/ - Obrazloženje državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2007. iu projekcije za 2008. i 2009. godinu