Hvala lijepa predsjedniče. U ime kluba SDP-a tražim stanku od 15 minuta kako bi klub iznio javnosti svoje stavove vezane uz izjave i sve okolnosti koje su se u javnosti pojavile oko ministra kulture gospodina Zlatka Hasanbegovića.
Hvala lijepa. U ime kluba HNS-a.
U ime kluba HNS-a na istu temu vezano uz zadnje informacije o ministru kulture tražimo stanku od 15 minuta.
Hvala. U ime MOST-a, kluba MOST-a.
Mi također u ime kluba MOST-a tražimo kratku pauzu iz istih razloga.
Netko drugi još? Obrnuta je tablica. U ime HSP-a AS-a.
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
Hvala lijepa. U ime kluba HRID.
U ime kluba HRID također po istoj točki molim pauzu.
Kolega Horvat ja vas ništa ne čujem.
Dakle, iz istih razloga u ime SDSS-a tražim.
U ime kluba SDSS-a. U ime kluba Laburista.
U ime kluba Hrvatskih laburista također po tom pitanju stanku.
Hvala. I u ime kluba HDZ-a uvaženi zastupnik isto, Jasen Mesić jel' tako? I s time bismo onda završili. Hvala lijepo. Oprostite ali, dobro. Onda ćemo i kolegu iz HSLS-a i nacionalne manjine. Dobro, hvala. Ali molim vas drugi put na vrijeme dignite ruke. Dakle, sad smo 9,35 u 9,45 se vidimo. Hvala lijepa. STANKA U 9,35 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI]] Evo poštovane kolegice i kolege ja vas molim da zauzmemo mjesta, vrijeme je isteklo koje smo dali si za stanku pa ćemo krenuti kako su se prijavljivali klubovi. Prvi se prijavio u ime kluba SDP-a pa će i govoriti prvi uvaženi zastupnik Nenad Stazić, izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Kada smo ovdje potvrđivali Vladu ja sam govorio u ime kluba SDP-a i upozorio sam namjerno premijera da u Vladu ne imenuje ministra kulture Zlatka Hasanbegovića. Iznijeli smo tada i razloge i rekli da zbog tog čovjeka Vlada neopravdano i nepotrebno može dobiti epitet proustaške. Premijer me nije poslušao, nažalost. On je i jučer rekao da je gospodin Hasanbegović uvjereni antifašist. Ja koristim ovu tribinu, ovu govornicu, ovaj moment da pitam premijera da li su se u TEVA-i u kojoj je bio menadžer tako oblačili uvjereni antifašisti? I što bi napravio kao jedan od menadžera TEVA-e da mu je ured u tu tvrtku židovskog kapitala došao netko sa ustaškom kapom. Jel' bi i za njega tvrdio da je uvjereni antifašist? Čuju se sada verzije da to nije ustaška kapa nego da je to kapa HOS-a. Opet zapovjednik HOS-a Marko Skejo to demantira ali kapa je samo simbol identiteta. Nije toliko važno kakva je bila kapa nego što je bilo ispod te kape. A to što je ispod te kape je puno gore od kape. Gospodin Hasanbegović je bio suradnik lista koji se zove "Nezavisna država Hrvatska". Evo naslovnice. To je glasilo Hrvatskog oslobodilačkog pokreta. Uređivao je Srećko Pšeničnik, zet Ante Pavelića, predsjednik HOP-a stranke koju je osnovao Ante Pavelić. Član HOP-a, barem po pisanju toga lista, bio je i ministar Hasanbegović. I to je dokumentirano u tom glasilu. U tom glasilu gospodin Hasanbegović je i pisao. Evo što je pisao, u članku "Mi ne zaboravljamo" on piše o časnim simbolima i imenima ustaških heroja čije se mučeničke i šehijske kosti sada prevrću u zemlji od jada i stida. Upravo zbog tih istinskih heroja mučenika i šehida koji svoje živote položiše na oltar domovine od bleiburških poljana do Foče i Fazlagića kule dužnost je svih nas njihovih štovatelja i sljedbenika, znači sljedbenika ustaša, pokazati put ka izlazu iz ovog mračnog tunela prema istinski slobodnoj i ujedinjenoj domovini od Mure, Drave i Drine pa do Jadranskoga mora. Obnova NDH. To je program ministra kulture Republike Hrvatske. Nismo mi jedini koji upozoravaju. Došlo je upozorenje Vladi, pismo iz Centra Simon Wiesenthal, poznatog centra lovca na ratne zločince. Pisao je Efraim Zuroff, on je direktno upozorio, to su njegove riječi, maknite iz Vlade toga fašistu. Nemojte se sramotiti pred Europom. Tu je bio i Pascal Bruckner osvjedočeni prijatelj Hrvatske. On se zalagao za Hrvatsku kod priznanja. On je bio taj koji je tvrdio u svijetu, u Francuskoj da vodimo pravedan i oslobodilački rat. I taj Pascal Bruckner nas upozorava maknite tog čovjeka iz Vlade, sramotite se. Premijeru upozorio sam vas kod potvrđivanja vaše Vlade, sada vas s ove govornice upozoravam opet. Ili smijenite ministra kulture Zlatka Hasanbegovića ili vi tu ustašku kapu stavljate na svoju glavu. Hvala lijepa.
Sljedeća će u ime kluba HNS-a govoriti uvažena zastupnica Nada Turina-Đurić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege pa mi smo evo nedavno imali raspravu o Vladi, o prijedlogu Vlade, tijekom te rasprave cijela oporba je upozoravala, upozorila dobronamjerno temeljem saznanja koje smo imali o stavovima ministra kulture, o njegovim svjetonazorskim stavovima kako nije dobro da u Hrvatsku vladu uđe osoba takvog političkog profila. No većina je odlučila drugačije, većina je stala ipak čini se iza stavova takvog predloženog ministra kulture, stala je iza svjetonazorskog stava prije svega takvog ministra kulture i to nije dobro za Hrvatsku. Mišljenje je HNS-a da je ovo sada nakon evo cijelog niza događanja koji su uslijedili nakon što je gospodin Hasanbegović postao ministar, da je to mučenje Hrvatske, da je to sramoćenje Hrvatske pred cijelim civiliziranim svijetom. Međutim, taj isti ministar nakon što je tako na nekim klimavim nogama postao član Vlade povlači neke poteze koji su u najmanju ruku se mogu okarakterizirati kao osvetnički prema svima onima koji u ovom društvu žele demokratsku proceduru, koji žele transparentnost, koji žele jednu kulturnu sredinu, uljuđenu sredinu, smjenjuje povjerenstvo koje je odlučivalo o sufinanciranju odnosno koje je predlagalo sufinanciranje alternativnih medija. Upozorenja su nakon toga došla opet sa više strana, organizirala se cijela kulturna javnost, pokrenuta je peticija od strane kulturnih djelatnika znači onih kojima bi taj ministar trebao upravljati za njegovu smjenu, taj broj se sad već penje na nekoliko tisuća ljudi koji se bave tom djelatnošću. S kime će taj ministar upravljati ako ga ne podržavaju ljudi, ako ga bar većina ljudi ne podržava unutar resora u kojem on mora djelovati? Međutim, podršku ministru je dao evo vidimo jučer i premijer. Premijer vjeruje da je gospodin Hasanbegović antifašist. Uistinu mi u HNS-u ne znamo temeljem čega takav stav ima premijer koji je i njegov šef pogotovo sada, danas, jučer navečer nakon što smo u saznanju fakata da je gospodin Hasanbegović i svojom riječju a i svojom pojavom na određenim mjestima apsolutno dio te tzv. filoustaške ekipe koja postoji, koja djeluje očito još uvijek vrlo snažno unutar RH. Pa smo tako jučer mogli pogledati cijeli memorijalni album filoustaških fotografija. Pustimo sad dal se radi o tome da li je na tim kapama slovo u ili je neko drugo obilježje, ali kontekst svega toga jest definitivno filoustaški. I možda su fotografije mogle biti montirane, međutim ovo što je kolega rekao, kolega Stazić ono što je ostalo zapisano kao riječ, kao nešto što je potpisao ministar kulture definitivno nije montirano i dokazuje da smo bili u pravu kad smo upozoravali da je politički profil ministra kulture skandalozan za Hrvatsku. Zato se više po ovoj temi nema što reći. Ono što se može očekivati je da gospodin Hasanbegović odstupi sam, to bi bilo najčišće i najbolje. Druga situacija ako to ne učini da to učini premijer odnosno da ga premijer smijeni, a ako ga ni primjer ne smijeni onda će sigurno biti predmet rasprave njegova smjena u Hrvatskom saboru. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Slijedeći će u ime MOST-a govoriti uvaženi zastupnik Maro Kristić.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici dozvolite da se i mi ispred Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista očitujemo na ovu temu. Dakle, mi u ime MOST-a želimo naglasiti da bilo kakav oblik totalitarnog režima ne podržavamo, kao ni ideološke podjele koje se trenutno nameću. Želimo se baviti problemima koji opterećuju običnog građanina RH. Smatramo da izjava nekih bivših ministara i sadašnjih saborskih zastupnika da u životu svakog čovjeka postoje trenuci na koje nije ponosan ne može biti dovoljno. Očekujemo da nam se ministar Hasanbegović javno očituje kakav je njegov današnji stav o karakteru ustaškog režima. U prošlosti je također bilo ministara, zastupnika i predsjednika države koji su se povezivali sa svim oblicima totalitarizma od ustaštva do komunizma, pa su nakon javne ograde i dalje nastavili obnašati svoje funkcije. Ujedno predlažem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora da za slijedeći tjedan sazovete plenarnu sjednicu Hrvatskog sabora sa jednom točkom dnevnog reda koja će trajati 7 dana a pod nazivom ideološke podjele i da konačno i tu točku stavimo iza nas i da se počnemo baviti stvarnim problemima hrvatskog društva a to su gospodarski problemi i financijska konsolidacija ove zemlje. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Ja bih vam se zahvalio na ovom prijedlogu i kad bih vjerovao da bi tjedan dana diskusije ovdje rezultiralo time da napokon prestanemo se vraćati 70 godina u prošlost umjesto da rješavamo goruće probleme današnjice i naše djece i naših unuka ja bi to prihvatio, međutim bojim se da nažalost nema puno šanse za to. No, slijedeći se za riječ javio u ime kluba HSP-a uvaženi zastupnik Ivan Tepeš. Kolegice Ingrid Antičević slijedeći puta kad mi dobacujete ja ću postupiti onako kako je vaš kolega Peđa Grbin savjetovao vama. Ja samo vam kažem šta ću napraviti. … [[Upadica se ne čuje.]] Ja znam vrlo dobro o čemu govorim a i vi znate o čemu govorim. Izvolite kolega Tepeš.
Uvažene kolegice i kolege, poštovani predsjedniče Sabora pa evo svjedoci smo opet naravno tog povratka u prošlost jer današnja oporba ne može razgovarati o gospodarstvu jer ga je uništila protekle 4 godine pa im je to sklizak teren. Što se tiče očitovanja ministar se očitovao da su to obilježja 9. bojne HOS-a. To za mene nisu zločinačka obilježja. Ja danas ne bih bio dopredsjednik Hrvatskoga sabora da ti dečki nisu dali svoje živote i dijelove tijela pa između ostaloga evo i gospodin Matić koji ovdje sjedi isto jedan od branitelja i ja sa svoje pozicije se svima klanjam. Jer ja danas ne bih bio dopredsjednik Sabora nego ili bi bio 2 metra pod zemljom ili u imigraciji a sigurno ne bih bio zastupnik u srbijanskoj skupštini. I kada govorimo o obilježjima onda su to ta obilježja što je sam ministar Hasanbegović rekao. Danas je 2016. godina, ministar Hasanbegović je u međuvremenu i magistrirao i doktorirao, znamo tko je bio u komisiji i dr. Ivo Goldstein, ja sam duboko uvjeren da ne bi prošao ni jedan njegov znanstveni rad niti magisterij, niti doktorat da su njegovi stavovi suprotni i da se kose sa onime što povijesna znanost i historiografija zahtijevaju. Znam da se svaka riječ važe u historiografiji i svatko od vas tko je radio znanstveni rad u povijesnoj znanosti onda zna da se itekako vodi računa što ćete u bilo kojem znanstvenom radu upisati. Tako i aktualni ministar kulture Hasanbegović. Ja bih postavio pitanje gdje je izbor, dakle tko je objavio tu sliku, odnosno ne ovaj izvor na kojeg se poziva nego gdje će to izaći sutra, to su tjednik Novosti. Tjednik koji je financiran od strane Hrvatskih poreznih obveznika, koji je na jedan vrlo ružan način izvrgnuo ruglu hrvatsku himnu. Nisam vidio, niti gospodine Staziću vi niti klub SDP-a, tada ste bili na vlasti da ste se od toga ogradili, da ste to osudili a to je eklatantno kršenje hrvatskoga Ustava. Isto tako kada je pao MIG Hrvatske vojske, bila je ona naslovnica "Oba su pala". Dakle to što radi tjednik Novosti to ulazi u okvire kršenja hrvatskog Ustava jer u Ustavu se točno definira što je hrvatska himna i kako se prema njoj treba postupati. Nadalje, potpredsjednik Srpskog narodnog vijeća je samnom bio u jednoj emisiji u Banjaluci prošli petak, na pitanje voditelja o mom stavu što se tiče Vučića i Nikolića u kontekstu toga da li ga je predsjednica trebala primiti, ja nisam htio odgovarati u ime predsjedniče ali svoj stav sam izrekao da Vučić i Nikolić, vidim u zadnje vrijeme je mijenjao stavove ali da ja njih percipiram kao političare koji su '90.-tih godina huškali po Hrvatskoj i izazivali ratne sukobe što evidentno postoje dan danas snimke na Youtube na tome. Dopredsjednik Srpskog narodnog vijeća je rekao da, da je bilo takvih loših stvari ali da ako ćemo tako razmišljati danas će ti veliki rascjepi ostati da nigdje dalje nećemo. Znači ta snimka postoji na Youtube-u da sada ne citiram, ali točno možete vidjeti tekst. I da trebamo gledati da su se oni reformirali, da su oni danas nešto sasvim drugo i da sukladno tome ja trebam percipirati gospodina Vučića i Nikolića. A vjerovatno i mi kao Hrvatska država. Pa ja ne znam sada jel' se vi slažete sa tim stavom gospodina Miloševića ili ne, a ne znam što se htjelo postići sa ovom hajkom na ministra Hasanbegovića. Ako se želi ostavka onda mi nije jasno kako se ne traži sa vaše strane bar ostavka kolega u Srbiji ili da bar sa njima ne kontaktirate. Dakle dvostruka su mjerila, dopustite mi, dvostruka su mjerila, dakle imamo mitropolita Porfirija dakle koji je sam priznao da je pjevao četničke pjesme. Mitropolit je u Zagrebu. Dakle nisam čuo od vas da ste zatražili da on evo u unutar srpske pravoslavne crkve da neku ostavku. Dakle dvostruka mjerila nekima se nešto progledava kroz prste, drugima ne. Dakle ja nisam za to da se nikome progleda kroz prste. Ono što sam već nekoliko puta ponovio, ponoviti ću i sada protiv sam svakog oblika totalitarnih režima i fašizma i nacizma i komunizma. I sve što veliča te režime za mene je strano i oštro osuđujem. Ali isto tako molim da u hrvatskom društvu počnu postojati jedna mjerila a ne dvostruka mjerila i nad nečim se iščuđavati a na drugome ne. Evo toliko, zahvaljujem.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika HRID, uvaženi zastupnik Drago Prgomet. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Država je ozbiljna onoliko koliko drži do činjenica i koliko je sposobna racionalno te činjenice primiti, analizirati i iz njih izvući dobar zaključak. A mene kao i jučer kada sam govorio interesiraju prije svega činjenice i o slučaju Lozančić a danas već možemo govoriti i o slučaju Hasanbegović. Svjestan da činjenice teško prolaze u duboko podijeljenoj državi u kojoj, slobodan sam reći, postoji samo crno i bijelo. Ako ne želite prihvatiti skoro da nemate izbor. Pa se pita ima li što između ova dva paralelna svijeta koja se međusobno hrane, međusobno se nadopunjuju i opstaju zahvaljujući jedni drugima. Jedna od konstanti razmišljanja u ovoj državi je donijeti presudu a ne saslušati. Toga smo se nagledali prije svega u našim političkim strankama. I racionalno smo spremni zauzeti jednu od strana bez argumenata, bez dijaloga koji možda nekome čini situaciju jednostavnijom ali nisam siguran i ljudskih ugodnijom. Ne želim nikoga braniti, još manje osuđivati ali mnoge teme bi danas bile izbjegnute da smo se držali samo odluka koje je donio Hrvatski sabor, od deklaracije, o totalitarnom komunističkom režimu i njihovim žrtvama do Deklaracije o antifašizmu. Osobno smatram antifašizam ne ideologijom nego skupom vrijednosti koje nitko nema pravo monopolizirati. Kao što nitko nema pravo monopolizirati domoljublje niti poštenje. A što je sa onima koji se smatraju i domoljubljima i poštenim? Kome oni pripadaju? Tako i u ovom slučaju činjenica je da je antifašizam okupljao i socijaliste i komuniste i demokršćane i liberale. On danas u zapadnoj Europi postaje ideološki temelj za suprotstavljanje svemu onome što smatramo zlim, rasizmu, ksenofobiji, antisemitizmu. Nekoliko komentara na ono što sam čuo tijekom prijepodneva. Ne prihvaćam da je ova Vlada filoustaška. Ova Vlada doista zagovara konzervativne vrijednosti koje na žalost u sebi sadrže dosta elemenata retro tradicionalizma, reminiscencija na prošlost nama danas potpuno nepotrebnih pa i pokušaju sprječavanja dostignute razine ljudskih prava i sloboda. Ne smatram da ova država, da je u ovoj državi fašizacija na pomolu. Radikalizacija da, ali ona nije krenula sa ovom Vladom. Bili smo svjedoci radikalizacije za vrijeme prošle Vlade, s jedne strane pokušaja da se tzv. političkom gerilom smijeni aktualna vlast, a s druge strane nedostatkom hrabrosti aktualne vlasti da se suprotstavi bilo kojem obliku radikalizma pa dapače i poticale taj radikalizam. Jer u izbjegavanju dijaloga ljudi prihvaćaju ideologije, prihvaćaju radikalizam, boje se znanja, boje se kompetentnih ljudi koji su u stanju držati naš korak sa svijetom u kojeg smo se davno integrirali. Ono što očekujem od našeg ministra to je jasan odgovor o fašizmu, da li smatra fašizam kao skup vrijednosti o kojima sam govorio ili ideologijom koja je na žalost imala svoju crnu stranu i povijesti Hrvatske. Smatra li antifašizam vrijednosnim sustavom koji je doista u preambuli Ustava a kojeg je ako se ne varam po riječima tvoraca Ustava pisao sam pokojni predsjednik Franjo Tuđman. Jer šteta se mora popraviti, šteta je učinjena i uzalud poruka premijera koji kaže moj ministar je antifašist ako to ne čujemo jasno i glasno od samoga ministra. Ministar ima pravo ne odgovoriti na ovo i to je odgovor i to je odgovor. Ali onda mora znati da njegovo pravo ne može biti iznad vrijednosti i odgovornosti i obveza koje je preuzeo. U političkom životu odgovornost i obveze koje preuzimate su iznad vaših prava. I ponavljam kao i jučer interesiraju me činjenice, interesira me jasan stav ministra o onome što je govorio i o onome što je pisao. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeći će u ime kluba SDSS-a riječ uzeti uvaženi zastupnik Milorad Pupovac.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Nisam izašao za ovu govornicu zbog kape, nego zbog onoga što je ispod kape. Vremena su bila takva da su ljudi nosili razne kape kao što je netko rekao jučer ili danas. Bio je košmar i kaos u kojem se mnogi nisu snalazili i nisu prepoznavali što koja kapa može značiti i što koja kapa znači. Problem je u tome što je ispod kape. I da li to što je ispod kape ustrajno, dosljedno biva zastupano. To je pitanje. Kome Jasenovac može biti mjesto koje Hrvatski sabor ne bi trebao komemorirati? Kome osuđeni ratni zločinac iz Drugog svjetskog rata i pripadnik nacističkih formacija može biti osoba koju treba veličati? Kome antifašizam može biti floskula? Može biti i nekome tko je nosio kapu kao što je ova na fotografiji, a može biti i nekome tko je sasvim bez kape i bez kose. Ali za mene je pitanje na kojim vrijednostima gospodine predsjedniče govorim vama zbog toga što kažete okanimo se nečega što nam neće donijeti dobro. A tko je to dobro raspirio u posljednje tri ili četiri godine i zašto taj netko ako ga je raspirivao za potrebe izbora nije rekao dosta kad se Vlada formirala. Zašto to radi i danas? Tako kad idete ulicom da doživite da vas pljunu kao što će me vjerojatno pljunu kao što će me vjerojatno pljunuti neki zbog ovoga govora. Da vas pozdravljaju sa "za dom spremni" u mojem gradu gdje je i potpredsjednik Sabora bio i sudjelovao među hiljadama onih koji su izvikivali "za dom spremni" i ljudima govorili idite u Srbiju koji sa Srbijom imaju veze manje nego on. Hoćemo takvu državu? Hoćemo takvo društvo? Hoćemo govoriti o zajedništvu a kopati podjele, širiti strah i stvarati atmosferu nasilja? Je li to Hrvatska demokratska zajednica? Je li to stranka koja je teškom mukom čuvala odnose među ljudima, onda kad su bili na najgori mogući način narušene? A sada smo na rubu ne samo da šaljemo verbalne metke jedni prema drugima, sada smo na rubu da se počnemo tući. Samo je pitanje tko će to prvi napraviti. Znate za mene, nerado ovo govorim zato što je to reći da je Pupovac Srbin iz Hrvatske to je otprilike kao reći da je zlato najskupocjeniji materijal, dakle nonsens. Ali za mene je antifašizam temelj identiteta naroda kojem pripadam. I ako je u modernoj hrvatskoj povijesti išta od Srba Hrvatskoj dano u vrijednosnom i političkom smislu dan je antifašizam. I moja je dužnost sveta da ju pred onim Srbima koji ga negiraju i pred onim Hrvatima koji ga negiraju branim taj antifašizam kao temeljnu vrijednost najboljih odnosa koji mogu biti među ljudima, najboljih vrijednosti koje mogu biti u državi i najboljih vrijednosti koje mogu biti između država. Ako ćemo to smatrati floskulom, ako ćemo Jasenovac, pa neka ukine Sabor [[Upadica Reiner: Hvala vam lijepo, vrijeme ste obilato premašili.]] Zahvaljujem gospodine predsjedniče.
Hvala. Sljedeći će riječ uzeti u ime kluba Laburista uvaženi zastupnik Jaroslav Pecnik, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege mislim da gospodin Hasanbegović nije ni trebao postati ministar, već prvi potezi su pokazivali da se taj čovjek ne snalazi u toj funkciji govorim na odnos prema Povjerenstvu za neprofitne medije, i već prvi potezi su pokazali ne samo na ideološki background gospodina Hasanbegovića već i na ono što zapravo slijedi a to je osvetnički pohod prema onima koji drukčije i suprotno misle sve u duhu antikomunističkog manifesta gospodina Karamarka. Zaredali su prosvjedi kulturnjaka, PEN klub, Društvo pisaca, pojedini glumci, velika skupina glumaca i da ne nabrajam ali zaredali su i ili barem ja sam čuo za jedan skup potpore, pismo potpore 77 povjesničara koji su podržali gospodina Hasanbegovića. Međutim, da li će ti povjesničari moći podržati i dalje gospodina Hasanbegovića nakon spoznaje, ne kape, kapa je najmanje bar za mene nije nešto posebno, ali da li će moći dati potporu čovjeku koji je pisao za proustaško glasilo i to kako pisao za proustaško glasilo "Nezavisna država Hrvatska". Između ostaloga on tamo kaže da je propast NDH jedna od najvećih grešaka, tragedija u povijesti hrvatskog naroda. Zar doista je propast NDH jedna od najvećih grešaka u povijesti hrvatskog naroda? Pa to naprosto ne mogu vjerovati! Mnogi kažu pa to Srbi rade, srpske "Novosti", odnosno to nisu srpske "Novosti" nego to je glasilo Srpskog nacionalnog vijeća u Hrvatskoj, usput budi rečeno ja vjerujem da malo tko čita te novosti ali to su jedne od najboljih tjednika ne samo u Hrvatskoj nego na cijelom prostoru ove regije. Vi se možete s tim složiti ili ne složiti i ja vam neću dobacivati kad vi budete hvalili vaša glasila. Ja mislim da je ovo glasilo naprosto jedno korektno dobro glasilo. Ali u svakom slučaju ono što je bitno ustalasala se i međunarodna javnost. Efraim Zuroff je rekao da, upozorio je našu Vladu zašto preuzima stigmu ustaškoga. Ja doista ne mislim da je ova Vlada ustaška, ali zašto preuzima tu stigmu ustaškoga, što joj to treba? Zašto stoji između ministra Hasanbegovića? Netko će reći Židovi su osjetljivi, pa naravno da su osjetljivi nakon svega ali zamislite mogu i Srbi biti osjetljivi u Hrvatskoj na gospodina Hasanbegovića. I oni imaju na to pravo. Pa sjetimo se da su najveće žrtve tijekom 2. svjetskog rata bili upravo Srbi na ovim prostorima, ne Židovi, a mi stalno govorimo o nečemu, malo zaobilazimo. Nama ta istina ne odgovara. Havel koji sigurno nije bio komunist ali je bio antifašist je rekao mnogo tekstova treba živjeti u istini. Živjeti u istini je vrlo zahtjevan moto, ali to je jedini put da shvatimo što je antifašizam. Da li je antifašizam floskula? O antifašizmu mi možemo pričati svašta. Ja se slažem da mnogi imaju … [[Govornik se ne razumije.]] i govore da vežu ga za komunizam, za zločine, za onaj križni put i to je sve razumljivo. I to može biti točka prijepora. Ali antifašizam je, govorim o konkretnim uvjetima u bivšoj Jugoslaviji, odnosno Hrvatskoj, ali sigurno je da je antifašizam civilizacijska vrijednost moderne Europe. I ako to ne shvatimo mi zapravo ništa nismo shvatili. Za mene nije problem što gospodin Hasanbegović misli o antifašizmu, za mene je problem što gospodin Hasanbegović misli o fašizmu. Ja bih volio čuti što on misli o fašizmu, a čuli smo što misli o fašizmu. E sad, zašto Hrvatskoj vladi treba sve ovo? Zašto Hrvatska vlada stoji iza tog čovjeka? Zašto gospodin Orešković premijer kaže da je on mislio da je antifašist? Na osnovu čega? Na majke mi, rekao je Hasanbegović majke mi ja sam antifašist i on vjeruje pa je to tako. Ja mislim da treba neka druga mjerila uzeti u obzir i u svakom slučaju to je čovjek koji mora otići, naprosto zbog jedne duhovne higijene ovoga društva. Ja ću samo podsjetiti na kraju na riječi gospodina Hasanbegovića, dosta ovako prezirno rečeno, kada je ukinuo neprofitne medije, Povjerenstvo za neprofitne medije, njegovo pravo, u redu. Pa neka cvijeta tisuću cvjetova. Da, neka cvjeta tih tisuću cvjetova ali za fašistički korov tipa Hasanbegovića tu nema mjesta.
Hvala lijepa. Sljedeći će u ime kluba HDZ-a govoriti uvaženi zastupnik Jasen Mesić.
Zahvaljujem lijepo gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege, počet ću ovo izlaganje u ime kluba HDZ-a onim što smo stalno govorili i što smo isticali i dok smo bili opozicija i sada da se želimo okrenuti prema napretku i budućnosti, da želimo raditi na dobrobit hrvatskih građana koji god oni imali političke, ideološke stavove. A to želimo zato što smo protiv svih totalitarizama, zato što smo protiv fašizma, zato što smo protiv komunizma i svih izama koji zatiru ljudska prava, pravo govora, slobodu mišljenja, slobodu izražavanja. To je temelj na kojem je osnovana naša stranka i to je ono čega ćemo se držati. Protiv smo svih totalitarizama zato što poštujemo jednako i sve žrtve svih totalitarizama, što nam je stalo dati pijetet svima koji su u ime ili protiv neke ideologije bili kažnjeni pred sudovima. U tome ne pravimo razliku. Zato smo se opirali i ukidanju pokroviteljstva Hrvatskog sabora na Bleiburgu. I nastavit ćemo tako. Pri tome ćemo se držati jednakih kriterija. Relativiziranje povijesnih zločina protiv ljudskih prava kao što je to bio goli otok koji se danas relativizira bit će jednako od nas osuđivan kao i fašistički zločini. Zločine komunističke diktature nikad nećemo podvlačiti pod antifašizam jer su to različite stvari. Držat ćemo se jedinih istih principa i ako je nešto objavljeno u nekom mediju onda ćemo isto tako gledati i demanti koji je jučer ministar Hasanbegović uputio. Di je doveo u pitanje autentičnost, gdje je rekao da se ne radi o nikakvim ustaškim obilježjima nego obilježjima postrojbi integrirane u Hrvatsku vojsku na čiji spomenik koliko smo upoznati je gradonačelnik Baldasar Splita položio cvijeće. Mnogi dužnosnici pa kojih je bilo i u ovom Hrvatskom saboru, pa neki dužnosnici koji su danas uvaženi predsjednici nekih susjednih nama zemalja koji su se slikali sa kokardama danas jako mirno sebe gledaju u ogledalo. Pa i mi ovdje kolegice i kolege u Hrvatskom saboru nismo svi ustali kad se u Srbiji relativizira četnički pokret i naziva se antifašističkim. To nije nešto što ćemo mi podržati. Tražimo iste principe, iste aršine. Ako je netko ko povjesničar iznosio rezultate svog istraživanja izvolimo sazvati tematsku sjednicu odbora neka diskutiraju kolege povjesničari, neka se suoče s povijesnim argumentima. Nemojmo to svoditi na naslove tiskovina. Svako ima pravo zaista u Hrvatskoj napisati praktički što želi i to mu još država Republika Hrvatska iz proračuna isfinancira. Tako je vrlo lako se baviti poslom. Postoji informacija da i urednici koji vode danas taj list su se u svojim mladim danima mogli uhvatiti u sličnim situacijama na koje danas vjerojatno ne bi bili ponosni. Postoji isto tako razmišljanje u velikom djelu hrvatske javnosti da upravo ovo zaoštravanje u ideološko suprotstavljenim stavovima nije počelo jučer i da se ne može očekivati ako u novinama izlazi lijepa naša haubica da će to određene političke stranke ili narod gledati i da se od toga neće razviti polemika. Zbog toga što to nije ono i ne vodi nas onom što je naša prva misao i koju sam izrekao prvu a da krenemo prema budućnosti protiv svih totalitarizama. Hvala vam lijepa.
Vrijeme. Hvala lijepa. Slijedeći će u ime kluba HSLS-a govoriti uvaženi zastupnik Milivoj Špika, HSLS-a, BUZ-a kombinirano.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege, nekako mi se čini da su ovakve ili slične rasprave postale pravilo pa neka plenarna sjednica na neku ideološku temu baš i ne bi dala neki rezultat ali izmjena Poslovnika ja vjerujem da svakako bi. Čini mi se da dijelu kolega ovdje još nije jasno ili im nisu javili ili nisu shvatili da su izbori bili prije 3 mjeseca. Nekako mi se čini da sabornica nije mjesto za predizborne govorancije ili ja nisam dobro informiran pa se očekuju neki izbori za mjesec, dva dana. Netko ovdje kaže, čini mi se da je bio šef SDP-a koji je jednom prilikom rekao kako ulazeći u oporbu za poziciju … ako je ovo sve što umijete i znate, a što pokazujete već nekoliko tjedana slabo, slabo. Ja sam mislio da vi to znate daleko bolje, ali vraćati se na ovakve teme iz dana u dan jasno pokazuje koja je ustvari razina političkog ali i socijalnog i ekonomskog razumijevanja trenutka u kojem se Hrvatska nalazi. Ako imamo činjenično stanje a imamo da smo svi mi ovdje nas 151 kao i svih 20 ministara dali prisegu koja između ostalog sadrži da će se držati Ustava Republike Hrvatske onda svako pitanje o tome da se netko treba izjasniti da li podržava ili ne podržava navode o antifašizmu jest besmisleno. Samom prisegom svi smo se ovdje po tom pitanju jasno očitovali. Nećemo valja dopustiti sebi da na ovom mjestu raspravljamo možda i o princu Harryju koji se vidio pod nekim čudnim znakovima. Hoćete li sutra o kolegi Stanku Grčiću? Hoćemo li možda o gospodinu Stjepanu Mesiću? Hoćemo li možda o kolegi Peđi Grbinu? Hoćemo li o bilo kome ovdje…
Kolega Maras, molim vas prestanite dobacivati. To radite kontinuirano. Ja ću poslušati savjet vašeg člana Peđe Grbina, uvaženog pravnog stručnjaka da u takvim slučajevima vas opomenem. … [[Upadica se ne čuje.]] U redu, izričem vam opomenu gospodine Maras. Izvolite.
Hvala lijepa. Nekako kao osoba koja je prvi puta član ovog časnog Doma sam mislio da ćemo se ovdje baviti puno više, zapravo isključivo gospodarskim i socijalnim temama. Ispalo je da to našu cijenjenu oporbu ovdje uopće ne zanima. Ako ćete krenuti, vi ćete vrlo lako doći do toga da ćemo neke datume ukinuti. Jer bilo je prilika i kada su se neki pozivali na određene datume, a Bože dragi, godina ima 365 dana a i puno je godina iza nas pa se onda neki događaji povezuju i prozivaju se pojedinci za razno razne stvari. Međutim, svakako se neće dogoditi da ćemo zbog nekih događanja iz povijesti moći živjeti u toj prošlosti ili se stalno vraćati nadajući se da će to bilo tko od naših građana imati koristi. Već sam vam nekoliko puta rekao da od ovih rasprava nitko neće naći posao, nitko neće prestati biti blokiran. I onih 100 tisuća ljudi koji su se iselili za vrijeme mandata kukuriku Vlade se neće vratiti u Hrvatsku niti o tome razmišljaju. Zanimljivo je da nitko od vas nije otvorio na početku zasjedanja temu zašto je i kako je netko poklonio recimo 300 milijuna eura koncesionaru Zagrebačke zračne luke. Ili kako ćemo riješiti neki od gorućih problema koji tište građane Lijepe naše. Ali ove teme da li ministar Hasanbegović treba biti ili ne, to su vam izgleda omiljene. Ovime ne činite pakao nama, ovime činite pakao sebi a i građanima za koje vjerujem da je strpljenje pri kraju. Ja se nadam da ćemo hitno u proceduru uputiti izmjenu Poslovnika o radu Hrvatskoga sabora i konačno stati na kraj ovoj zlouporabi ove stanke i skretanju pozornosti sa bitnih tema. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. I zadnji koji će u ime kluba Nacionalnih manjina govoriti uvaženi zastupnik Šandor Juhas. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, dame i gospodo. Dozvolite da i ja u nekoliko misli iskažem stav nacionalnih manjina. Kada se pripremaju ratovi ili kada veliki ratuju onda se mali primire, šute, paze. Mali imaju kažu fine osjetljive senzore koji onda osluškuju šta se dešava u društvu. Klub Nacionalnih manjina je prošle godine 14. svibnja u Puli donio jednu Deklaraciju o nesnošljivosti i etnocentrizmu u Hrvatskoj u kojoj smo upozorili na pojave koje se počinju događati i koje su se događale. Ta deklaracija je ovako naišla na, u nekim krugovima na dosta ovako negativan stav ali kako vrijeme odmiče tako se pokazuje da smo mi bili u pravu. Ja bih samo pročitao izjavu pučke pravobraniteljice u vezi te deklaracije koja je rekla da izražava razumijevanje i solidarnost sa potpisnicima deklaracije zabrinuti zbog učestalih pojava koje narušavaju vrijednosti poput suživota, tolerancije, multikulturalizma te uvažavanja drugih i drugačijih a na koju je sama ukazivala u svojim izvješćima i izjavama. To je ona rekla, mi smo napisali tu deklaraciju, pogledajte na internetu. Druga stvar na koju bih upozorio su vrijednosti, dosta često spominjane ovdje. Mislim da mi gubimo iz vida, koji se nalazimo ovdje i koji govorimo u ime naroda, u ime građana, da su hrvatski građani sredinom 20.-og stoljeća bili na strani pobjednika, da su učestvovali u jednoj briljantnoj pobjedi protiv totalitarnog fašističkog režima i da su se svrstali uz napredne snage svijeta. Gubimo iz vida i to da smo krajem 19.-og stoljeća, ne 19.-og, nego 20.-og stoljeća opet na strani naprednih snaga u europskim okvirima doprineli i izašli kao pobjednici u rušenju komunističkog totalitarnog režima. I to su vrijednosti koje trebamo njegovati, koje treba da nas vode u našu budućnost i to su vrijednosti na kojima trebamo odgajati naše generacije. Što mi radimo? Bavimo se prošlošću, pokušavamo revidirati sve ono što su hrvatski građani u te dvije velike sjajne pobjede donijeli Hrvatskoj. Treća stvar. Mislim da je važno nekad poslušati i mišljenje drugih šta drugi kažu o nama. Mislim da je bitno da uvažavamo i mišljenje drugih ne samo da imamo sliku koju sami o sebi stvaramo. Prije nekoliko dana u medijima je osvanulo mišljenje centra Simon Visental koji se jasno odredio prema našem trenutnom ministru kulture. Ja ne bih ovdje ništa ni dodao, ništa ni oduzeo samo bih upozorio ponovo to što sam rekao malo prije treba ponekad poslušati i mišljenje nekoga tko je sa strane i ne stvarati sliku o nama onakvu kakvu mi mislimo da je. I još bih nešto rekao i zamolio kolege i s lijeve i s desne strane, nije dobro, nije dobro ako ostvarivanje manjinskih prava nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj pokušavamo vezati za ostvarivanje prava hrvatskog naroda u drugim susjednim ili nesusjednim državama. Postoje uredi koji se s time bave, postoji Vlada Republike Hrvatske koja imenuje čelnike tih ureda i ne možemo biti robovi takvih pogleda i takvih razmišljanja.
Hvala vam lijepa. Nemojmo dobacivati nego krenimo malo dalje na sljedeću točku dnevnog reda, odnosno prvu točku dnevnog reda. Nemojmo dobacivati nego krenimo malo dalje na sljedeću točku dnevnog reda, odnosno prvu točku dnevnog reda danas, a to je - Godišnje izvješće Financijske agencije za 2014. godinu Podnositelj izvješća je Financijska agencija temeljem članka 21. Zakona o Financijskoj agenciji. Materijal ste primili u pretince. Raspravu je proveo Odbor za financije, državni proračun. Izvješće ste primili na sjednici. Želi li predstavnica podnositelja dati dodatno obrazloženje? Da. Izvolite. Predsjednica Uprave Financijske agencije uvažena gospođa Anđelka Buneta. Izvolite.
… [[Govornica naknadno uključena.]] i zastupnici Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Pred vama je Godišnje izvješće o poslovanju Financijske agencije u 2014. godini. S obzirom da standard nije propisan izvješće je strukturirano po uzusima i pravilima dobre prakse i konstruktivnim prijedlozima saborskih zastupnika iz dosadašnjih saziva Sabora. Dozvolite mi da istaknem najznačajnije odrednice financijske i poslovne. 2014. godina bila je izuzetno radno intenzivna kako na područjima unapređenja internih procesa, tako i na poslovima koje smo radili za naše klijente u komercijalnom smislu i temeljem javnih ovlasti. Iskazano financijski ostvarili smo ukupni prihod od 846,1 milijun kuna i to je u odnosu na 2013. blagi porast od 3%. Ostvareni rashodi iznosili su 797,8 milijuna kuna i u usporedbi sa 2013. 7% su viši. Ostvarili smo bruto dobit od 48,2 milijuna kuna što je 37% manje u odnosu na 2013. Prihodi sadrže naše redovne prihode od financijskih, elektroničkih usluga, usluga za državu, informatičko-komunikacijskih usluga, te ostale prihode. Za istaknuti je da iz tradicionalnog segmenta poslovanja još uvijek ostvarujemo oko 45% ukupno poslovnih prihoda. Tu mislim pod platni promet, nacionalni klinički sustav, malo srednje poduzetništvo, a taj trend pada sve kvalitetnije supstituiramo prihodima od elektroničkog poslovanja, kartičnog poslovanja i poslova arhiviranja. Također, tijekom 2014. godine značajnije nam se smanjio prihod od državnih institucija zbog izmjena zakonske regulative i uvođenja JOPD obrasca cirka 38 milijuna kuna. Zato je razumljiv i iz strukture prihoda po segmentima kupaca jasno vidljiv trend pada prihoda od poslovanja agencije sa državom, dokle prihod od elektroničkih usluga i poslovanja sa fizičkim osobama raste, a prihod od poslovanja sa pravnim osobama stagnira. Direktni kontakt sa našim klijentima ostvarujemo preko poslovne mreže koja osigurava nacionalnu pokrivenost kroz četiri regionalna centra, 18 podružnica, 143 poslovnice, 13 ispostava i one u ukupnom prihodu FINA-e sudjeluju sa 57%. Kao što sam već navela rashodi agencije u 2014. bili su viši 7% u odnosu na 2013. na što je najveći utjecaj imalo povećanje financijskih i izvanrednih rashoda za 66% u odnosu na 2013. što u naravi predstavlja vrijednosna usklađenja potraživanja kupaca većinom tijela državne uprave, a sukladno međunarodnim računovodstvenim standardima. U strukturi ostvarenih rashoda u 2014. generalno gledano troškovi osoblja činili su 43%, materijalni troškovi 24, troškovi amortizacije 10%, ostali troškovi poslovanja 9%, a financijski izvanredni 13%. Investicije u 2014. iznosile su ukupno 45,3 milijuna kuna i manje su za 33% u odnosu 2013. a u najvećem dijelu investicije se odnose na informatičku opremu i sudjeluju negdje sa 53% u ukupnim investicijama. U poslovnom smislu 2014. obilježio je rad na području unapređenja internih procesa u samoj FINA-i kao i na poslovima koje obavljamo za naše klijente. Izdvojila bih sljedeće, u cilju usklađenja naše organizacije sa strateškim poslovnim ciljevima koji su prezentirani u strateškom dokumentu pod nazivom "Inovacijska strategija Financijske agencije za razdoblje 2014.-2017." u 2014. godini izmijenili smo organizacijsku strukturu FINA-e radi unapređenja efikasnosti i veće fleksibilnosti kako bi što promptnije odgovorili zahtjevima vlasnika i tržišta. U suradnji s našim socijalnim partnerom definirali smo odredbe novog kolektivnog ugovora koji je stupio na snagu sa 1. lipnjem 2014. i tim socijalnim sporazumom revidirana su materijalna prava naših radnika. Na nivou godine radi se o smanjenju od 11,5 milijuna kuna. I revidirali smo sustav plaća koji je redefiniran na način da se jedan dio plaća veže uz regionalnu uspješnost podružnica, a jedan dio na individualnu uspješnost radnika. Intencija je bila da takvim sustavom osiguramo objektivnije nagrađivanje sastavnica agencije, odnosno njenih radnika sukladno njihovom učešću u realizaciji poslovnih aktivnosti i na kraju u učešću u realizaciji samog rezultata poslovanja. Paralelno s redovnim poslovanjem i provođenjem aktivnosti koje su bile usmjerene na unapređenje internih procesa agencija je nastavila razvijati nove odnosno već započete projekte među kojima bih izdvojila samo neke. Prvenstveno implementaciju centralnog obračuna plaća i upravljanja ljudskim resursima u javnom sektoru. U uspjeh ovog projekta uložili smo iznimne ljudske, tehničke, financijske i organizacijske preduvjete, a sve zato da projekt uspije. Danas iz ove perspektive mogu reći da RH može biti iznimno ponosna što je ovako složen projekt uspjela implementirati u rekordnom vremenu s vlastitom pameću i svrstala se u red rijetkih zemalja, a i multinacionalnih kompanija koje su u tome uspjele. Naravno, ovo je projekt na kojem puno još treba raditi, prvenstveno na hr. izvještajnom sustavu ali okosnica je uspješno implementirana, a u prilog tome govore sljedeći podaci. Početkom 2014. u sustavu su bile 473 institucije obuhvaćene, a krajem 2014. u sutavu COP-a obračunavalo je plaću 2179 institucija za gotovo 248 tisuća zaposlenih. Kako je COP jedan od stožernih elemenata reforme javne uprave i samo za ilustraciju navest ću nekoliko elemenata da bi stekli dojam koliko je ovaj projekt složen a koji naravno bez supporta tijela državne uprave ne bi mogao uspjeti. Napravljena je web aplikacija kojoj korisnici, dakle tijela državne uprave, pristupaju putem digitalnih certifikata čime se jamči visoka razina sigurnosti sustava. Trenutno u aplikaciji je dostupno 3372 različita mjesta, radna mjesta. Implementirana je 31 uredba, to podrazumijevam kolektivne ugovore, zakonske, podzakonske akte koji su povezani sa svim ili samo sa određenim grupama institucija i utječu naravno na obračun plaća. Unutra je uneseno oko 300 različitih dodataka. Što tu mislim? To su recimo posebni uvjeti rada, dodatak na zvanje odnosno dodatak na obrazovanje i slično. Istaknula bih i projekt e-građanin kojim se omogućio online komunikacija građana s javnim sektorom. U tom projektu koji je nagrađen u Meksiku kao najbolji projekt u komunikaciji građana sa javnim sektorom u svijetu FINA-i je bilo povjereno uspostavljanje i operativno vođenje nacionalno identifikacijsko-autentifikacijskog sustava kao jedinstvenog mjesta verifikacije elektroničkog identiteta za pristup e-uslugama što smo uspješno odradili. Sustav je vrlo dinamičan i u njega kontinuirano ulaze novi pružatelji usluga za građane, novi izdavatelji vjerodajnica tipa evo u zadnje vrijeme su ušle dvije banke kao naravno i krajnji korisnici građani. Od 2011. FINA je preuzela i poslove prisilne naplate na računima poslovnih subjekata i građana otvorenih u bankama u RH i FINA je tim zakonom postala jedinstveno mjesto za primitak, obradu i postupanje po ovrhama. Naravno moramo pratiti i zakonske izmjene pa je 2014. donesena jedna značajnija izmjena Ovršnog zakona koje su zahtijevale i dosta velike prilagodbe sustava. Svakako jedna od najznačajnijih koju bih istaknula je promjena koja omogućava izvansudske naplate odnosno izravne naplate u FINA-i temeljem presude odnosno druge ovršne odluke a također je omogućeno radnicima da direktno u FINA-i zatraže ovrhu na teret poslodavca u slučaju neisplaćene plaće i to samo na temelju obračuna neisplaćene plaće. Na Odboru za financije bilo mi je upućeno pitanje o broju blokiranih poslovnih subjekata i građana na kraju 2014. kao i o ukupnim potraživanjima FINA-e pa koristim priliku da odgovorim na ta pitanja. Zbog neizvršenih osnova za plaćanje 31.12.2014. godine bilo je blokirano 47 870 poslovnih subjekata, a ukupna vrijednost neizvršenih osnova za plaćanje iznosila je 29,6 milijardi kuna. U odnosu na stanje godinu dana ranije 2013. riječ je o smanjenju za 14 230 poslovnih subjekata i smanjenju prijavljenih neizvršenih osnova za plaćanje u iznosu od 3,9 milijardi kuna. Ako usporedimo sa 2015. taj trend i dalje reći ćemo za poslovne subjekte u broju i u potraživanjima je u opadajućem trendu. Što se tiče građana nažalost situacija nije takva. Zbog neizvršenih osnova za plaćanje s 31.12.2014. u blokadi je bilo 322 498 građana a njihov dug je iznosio 31,06 milijardi kuna. U odnosu na 2013.riječ je o povećanju za gotovo 7% nominalno 22 703 građanina i povećanju ukupnog duga za skoro 8 milijardi kuna. Ako gledamo 2015.broj građana se smanjio ali njihov ukupni dug je porastao nominalno i radi se većinom o građanima u dugogodišnjim blokadama. Što se tiče odgovora na pitanje u vezi FINA-nih potraživanja od kupaca ukupna nenaplaćena potraživanja FINA-e evidentirana na 31.12.2014. iznosila su 325,7 milijuna kuna, a od toga dospjela potraživanja iznosila su 143,6 milijuna kuna i u najvećoj mjeri oko 85% odnose se na potraživanja od tijela državne uprave. Što smo poduzeli da naplatimo ta potraživanja? Sukladno Zakonu o financijskom poslovanju i predstečajnim nagodbama, sukladno internim aktima sve zakonom dozvoljeno što znači od telefonskih poziva, dogovora, alternativnih mogućnosti plaćanja, proveli smo 647 kompenzacija, 1400 cesija asignacija, poslali smo preko 44 tisuće opomena kupcima, pokrenuli smo 1509 postupaka prisilne naplate naših potraživanja. S obzirom da je RH osnivač FINA-e pokazali smo posebnu kooperativnost pri dogovaranju uvjeta naplate potraživanja od njenih institucija tako da smo recimo predlagali, bili smo tu vrlo proaktivni sastanke, koordinacije i recimo potpisan je jedan veliki sporazum za dugovanja 2010.-2011. u iznosu od 162 milijuna kuna. Iz kratkoročnog reći ću sporazuma prešao je u dugoročni gdje je rok naplate do 31.12.2016. sukladno onom sporazumu o mjerama prekomjernog deficita. FINA-i je povjeren i posao postupka predstečajnih nagodbi pa bi samo nekoliko riječi o njemu. Za ilustraciju u 2012.godini kada je započeo taj posao u FINA-i je radilo 37 nagodbenih vijeća na tim poslovima a krajem 2014.bilo ih je aktivno 19. Odstupanja zakona na snagu zaključno s prosincem 2014.ukupno je zaprimljeno 7574 predmeta odnosno poduzetnici su predali te predmete sa ukupnim iznosom prijavljenih obveza od 67,8 milijardi kuna, a zapošljavaju 60 148 radnika. Od toga je na dan 31.12.2014. riješeno 6963 predmeta što čini gotovo 92% svih zaprimljenih predmeta, a ovih 611 predmeta je prešlo u narednu godinu znači u radu je. Od ukupno riješenih predmeta 1765 je riješeno s pozitivnim ishodom što znači da je prihvaćen plan restrukturiranja odnosno sklopljena je predstečajna nagodba iako po ukupnom broju to nije mnogo to je svega 23% potrebno je istaknuti da se radio o dužnicima na koje otpada gotovo polovica svih prijavljenih obveza 43% i da isti zapošljavaju 26 440 radnika gotovo 45% svih ukupnih. U 5198 predmeta postupak je bio obustavljen ili je prijedlog odbačen ili je u pravilu završio stečajem. Konkretno 3678 je otišlo u stečaj. Do 31.12.2014. ukupan iznos duga odnosno blokada za sve ove navedene dužnike smanjen je za 12,6 milijardi kuna. Na kraju posebno bi još istaknula rad na nacionalnom projektu jedinstveno područje plaćanja u eurima u RH prilagođavamo naš nacionalni krilinški sustav … odnosno direktivama EU. To se radi sa velikim timom na čelu sa Hrvatskom narodnom bankom. Tu su unutra komercijalne banke, Hrvatska gospodarska komora, Hrvatska udruga banaka i što ćemo napraviti? U principu omogućit ćemo svim našim poduzetnicima i građanima prekogranično plaćanje u eurima sukladno da kažem europskim direktivama. I evo prekjučer smo dobili od Hrvatske narodne banke rješenje, odnosno odobrenje za rad euro … Dakle ovu fazu smo dobro odradili. U svom izlaganju nastojala sam istaknuti samo najbitnije, naravno ne umanjujući značaj ostalih aktivnosti ali htjela sam još na kraju reći za sve ovo vrlo dinamično razdoblje 2014.trebali smo i novih radnika tamo da smo zaposlili 70 novih radnika i godinu smo završili sa 3139 zaposlenih. S tim da naglašavam da smo pretežito zapošljavali na određeno radno vrijeme. Navedeno povećanje uvjetovano je bilo potrebno za ekspertnim znanjima koja su nam bila potrebna za realizaciju prvenstveno projekta COP. U ukupnoj kvalifikacijskoj strukturi zaposlenih u agenciji i nadalje dominira srednja stručna sprema 56% udio, dokle udio visoke stručne spreme sada iznosi 25% i uvećan je za 1% u odnosu na 2013. S obzirom da smo svjesni da ulaganje u zaposlenike odnosno u njihovo znanje, edukaciju je jako bitno u 2014. uložili smo ukupno 1,3 milijuna kuna a u strukturi tih ukupnih troškova školovanja 66% čini edukacije i obrazovanje za postizanje znanstveno, stručnih pravnih, ekonomskih i informatičkih zvanja te specijalističkih, a 34% čine stručna usavršavanja kroz konferencije, seminare, simpozije i troškove članarina u strukovnim udruženjima. Tijekom 2014. zabilježen je i porast broja odlazaka zaposlenika na edukaciju u visini 9% u odnosu na 2013. zbog povećanja internih edukacija u kući za 139%. Što to znači? Razvili smo sustav internih trenera koji prenose znanja i vještine sadašnjim i novim zaposlenicima i time utječemo na racionalnije upravljanje troškovima obrazovanja. Zaključno. FINA je 2014. poslovala pozitivno, uspješno je provela proces reorganizacije, sudjeluje u razvijanju projekata koje procjenjujemo da će nam u budućnosti donijeti nove izvore prihoda jer naš posao, odnosno prihodi iz tradicionalnih izvora sredstava ima silazni trend već godinama. Uvažavajući percipirane promjene u okruženju te nova očekivanja kako naših klijenata, tako vlasnika, radnika pa i najšire zajednice u 2015. ušli smo vrlo aktivno spremni redefinirati našu inovacijsku strategiju za razdoblje 2013./2017. u svrhu kvalitetnijeg pozicioniranja u budućnosti dakle da bi se uskladili sa novonastalim okolnostima jer naše tržišne i druge okolnosti izuzetno brzo se mijenjaju. Zahvaljujem na pozornosti.
Hvala lijepa. Imamo 2 replike. Prva je uvaženog zastupnika Ivana Sinčića.
Hvala vam gospodine predsjedniče Sabora. Evo gospođa predstavnica FINA-e spomenula je blokade, da je to jedan od alata koje koriste. Htio bih napomenuti da pravne i fizičke osobe koje su se našle u blokadi su zapravo žrtve financijskog nasilja. Naši građani kao fizičke osobe veoma teško nađu zaposlenje, mnogi godinama ne izlaze iz blokade. Još kada neki veliki dug dođe, zatezna kamata, to je zapravo dužničko ropstvo i jedino zapravo promjena Ovršnog zakona ih može izvući. Što se tiče pravnih osoba, jako im je otežano zapravo javljanje na bilo kakav natječaj i ne mogu se izvući zapravo iz te loše situacije. Ali ne krivim naravno vas za to, to je posljedica Ovršnog zakona, Stečajnog zakona. Ono što me zanima konkretno kod Financijske agencije, dakle vaše usluge, konkretno recimo blokiranje i naknade za ovrhe, dakle postoji sigurno nekakav troškovnik. Tko je donio taj troškovnik i tko je nadležan za promjenu tog troškovnika? Imali smo nekoliko slučajeva, zapravo ne nekoliko, mnogo je bilo slučajeva da su na temelju izmišljenog nekog duga i na temelju duga za kojeg vjerovnik ne zna da ga je već naplatio, dolazili nalozi. Na temelju tih naloga je dužniku blokiran račun pa čak i ovršen. Iako se poslije uspostavilo da je potraživanje neutemeljeno ipak je Financijska agencija naplatila tu uslugu za sebe. Prema tome zašto se ne provjerava je li nalog utemeljen? Odnosno kada se utvrdi da nije, od strane vas ili od neke druge institucije zašto se svejedno naplaćuje ta usluga? I treće pitanje, zašto je potrebno nekoliko dana a ako dođe vikend pa i do tjedan dana da se račun odblokira, i zašto su ljudi zapravo i do tjedan dana bez novca? Hvala vam.
Hvala lijepa.
Sustav ovrha sukladno novom Zakonu o ovrhama, evo dozvolite malo ću šire objasniti. Do 2011. godine ovrhe su provodile banke i to je bilo u sklopu platnog prometa. Svaka banka imala je svoj sustav na provođenja, reći ću ovrha. Država je odlučila da će napraviti jedan jedinstveni sustav koji će biti, reći ćemo pravedan, transparentan i učinkovit. Govorim o sustavu da će se prema svim dionicima koji imaju probleme sa plaćanjem svojih obveza postupati na jedan, jedinstven standardan način. I u tome smo uspjeli, kao država govorim. I recimo i Europska komisija i mnogi su dolazili iz Europe gledati kako je Republika Hrvatska napravila taj sustav, pohvalili su ga i rekli da je izuzetno transparentan i jednoobrazan. Kako mi naplaćujemo da kažem naše usluge? Prema pravilniku kojega donosi i potpisuje ministar financija. Prema pravilniku točno piše što se i kako naplaćuje. Naše naknade stvarno nisu, ja to se usudim reći velike. Zašto kažem to? Zato što je vrlo senzibilno Ministarstvo i pravosuđa i Ministarstvo financija da je svojoj agenciji naredilo, napraviti ćete taj posao po cijeni reći ćemo koštanja. Mi dokažemo, pokažemo kalkulaciju i dokažemo koliko nas to košta jer naravno nije u redu da i mi imamo gubitak na tom poslu.
Hvala lijepo. Nažalost toliko je predviđeno za odgovor. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Gorana Marića. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospođo Buneta spomenuli ste da ste sudjelovali u projektu HITRO ali to me onda malo podsjetilo da kažem da ovo važe izvješće upozorava na mnoge pojave koje nisu dobre. Da, sudjelovali se u projektu HITRO ali temeljem tog projekta Ministarstvo uprave od 2012., '13. i '14. duguje vam 4 milijuna kuna i to vam još uvijek nisu platili. Imate dospjelih potraživanja od Ministarstva uprave po pitanju, temeljem projekta HITRO 4 milijuna kuna. Ovo samo govori jedan mali primjer kolika je dubioza po pitanju neplaćanja i da zapravo mi ne znamo istinu koliko država i državne institucije duguju i imaju nepodmirenih, dospjelih nepodmirenih potraživanja. Ako samo vi, odnosno FINA potražuje 161 milijuna 797 tisuća i 479 kuna od državnih institucija samo FINA ima dospjelih nenaplaćenih potraživanja 161 milijun kuna. Od toga evo Ministarstvo uprave 4 milijuna, Zavod za statistiku 25 milijuna kuna, imate REGOS gdje u izvješću kažete ne osporava potraživanja, ali i ne plaća uporno nego duguje 69 milijuna kuna FINA-i dospjelih ima dugovanja. Ministarstvo financija vam duguje 36 milijuna kuna, čak i Porezna uprava. Ministarstvo poljoprivrede koje se hvali da sve plaća na vrijeme samo u 2014. i petnaestoj godini ima neplaćenih prema vama 18 i pol milijuna kuna. Ovo izvješće je dragocjeno da bismo ovo saznali, a ja vas molim da sve poduzmete da naplatite ta potraživanja jer da FINA-u zaštitite od ovih neodgovornih koji vode državne institucije. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sada ćemo prijeći na, želi li zapravo prvo izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Uvaženi zastupnik Goran Marić ne želi. Onda ćemo otvoriti raspravu. Prvi se u ime Kluba zastupnika SDP-a javio uvaženi zastupnik Ivo Jelušić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Ova rasprava neće biti živahna kao prije ova, prije nego što smo prešli na ovu točku iako se raspravlja po meni o jednoj vrlo važnoj agenciji, Financijskoj agenciji koja se u stvari zove agencija mada po svom načinu rada i poslovanja i po svemu je trgovačko društvo. Ali nebitno je, dakle koja je njega pravna forma i kako se zove. Zvala se nekada i zavod za platni promet, nekada služba društvenog knjigovodstva. Bitno je da ona obavlja jednu vrlo važnu ulogu ne samo za državu, nego općenito za hrvatske građane i gospodarstvo. Čuli smo i izlaganja predsjednice uprave da je FINA izgubila u segmentu platnog prometa čime se nekada isključivo bavila ona di je imala u stvari i monopol još dok je bila SDK odnosno ZAP, da je izgubila dakle taj monopolni položaj i da je izložena tržištu i onda zahvaljujući i tome ili i zbog toga se morala okrenuti i okrenula se nizu drugih aktivnosti, poslova na tržištu, a i u poslovima za državu što je dobro. I danas vidimo da u stvari općenito, dakle čak i taj posao koji se odnosi na državu i koji radi sa državom se također smanjuje iz godine u godinu. Prema tome, FINA postaje sve više tržišno orijentirana. I možemo samo zamisliti kako bi izgledao gospodarski život općenito građana kada bi ne dao bog FINA na jedan dan stala, kada ne bi radila. To bi bio opći kolaps. Dakle, to samo naprosto govori o tome koliko je to bitna institucija, agencija, odnosno djelatnost kojom se bavi. Ako pogledamo samo podatak da je svaki dan se dogodi preko 500 000 transakcija, dakle riječ je o sto pedesetak milijuna transakcija godišnje koje se, dakle 500 tisuća transakcija dnevno, 3000 zaposlenih itd. Pa i ako ima primjedbi, a ima sigurno pojedinačnih primjedbi na rad pojedinih segmenata, ljudi itd. Nije ni čudo s obzirom na broj ljudi koji je dnevno uključeno u aktivnosti s obzirom na broj sankcija. Prirodno bi bilo očekivati i više primjedbi s obzirom na broj izvršilaca i količinu posla koju rade. Dakle, FINA je bitan servis za rad državne uprave, za ministarstva itd. Na koncu konca i Strategija razvoja javne uprave gotovo bi bila nezamisliva bez podrške FINA-e u onom segmentu, dakle gdje ona sudjeluje kroz prije svega podršku kroz informacijske sustave. Međutim, osim što je servis FINA svojim aktivnostima, radom i unapređuje, dakle ona djeluje, ona djeluje proaktivno, daje određene prijedloge za unapređenje ubrzanja određenih procesa, prije svega u državnoj upravi, ali i drugdje. Kad sam govorio o tome da je FINA bila orijentirana i bila primorana, dakle okrenuti se drugim aktivnostima ne samo platnom prometu vidimo u izvještaju za 2014. godinu da je samo u toj godini negdje došlo do nekih petnaestak novih poslova, djelatnosti, aktivnosti koje je FINA preuzela ili se ponudila da preuzme. Da brojim samo nekoliko: novog Ovršnog zakona, dakle FINA je preuzela provođenje elektroničke javne dražbe. Uspostavljen je registar zadužnica što je jako bitno za sigurnost ovrhe i općenito za sigurnost novčanih sredstava. Na koncu FINA je, odradila je aktivnosti sve na implementaciji sustava jedinstvenog obrasca za prikupljanje podataka o primicima i porezima popularno zvanog JOPD. Dakle, iako je niz novih djelatnosti, niz novih aktivnosti u 2014. FINA radila nije došlo do značajnijeg povećanja zaposlenih što je bitno. Dakle, negdje oko sedamdesetak ljudi više što je na 3000 ljudi neznatno povećanje. Ali prije svega je to rađeno zbog potrebe promjene kadrovske strukture. S obzirom da kada je FINA promijenila i način rada i vrstu rada potrebno je sve više visoko obrazovanih kadrova, prije svega informatičkih, osposobljenih i obrazovanih i vidimo to na primjeru, dakle da je 2010. godine u FINA-i bilo sa visokom stručnom spremom 628 ljudi ili 21% od ukupno zaposlenih, a već 2014., dakle o godini o kojoj razgovaramo bilo je 788 ili 25%. Dakle, za 4 postotka više ili ako mogu reći je za jedan posto se svake godine poveća broj kadrova sa visokom stručnom spremom što je dobro i što je trend koji će se sigurno morati nastaviti jer naprosto takva je priroda posla da je sve više potrebno visoko obrazovnih kadrova. S obzirom dakle da je FINA doživjela od 2002. godine, dakle otkad je izložena tržištu ako mogu tako reći u segmentu platnog prometa i bilježi odljev klijenata u poslovne banke što je naprosto realna prijetnja i što se događa. Nužno je dakle tražiti i osim ovih tradicionalnih oblika poslovanja i nove oblike poslovanja. Ja sam već nabrojio neke ali mislim da je potrebno istaknuti da je dakle FINA u 2014. godini zaista bila izvanredna podrška određenim projektima Vlade, navest ću jedan projekt, e-građanina po čemu smo prepoznati u Europi kao vodeća zemlja EU. Dakle, gdje je FINA također odradila svoj dio posla i da vodi ustvari taj jedinstveni sustav verifikacije elektroničkog identiteta. Nadalje, centralni obračun plaća koji je započela prethodna Vlada uz podršku, informatičku podršku FINA-e naprosto bez te podrške ne bi bio zamisliv i tijekom 2014. godine taj COP je proširen i na školstvo, zdravstvo, agencije, ustanove u kulturi itd. Dakle, sve u svemu na sve ostale segmente. Naprosto danas je on apsolutno koristan projekt koji je uveo naprosto reda u plaće ako mogu tako reći, uveo reda i pravednosti a na koncu donio i niz ušteda državnom proračunu. Također je bitna stvar koju je FINA u 2014. godini radila a nove su aktivnosti ako mogu tako reći to je bilo vezano za prisilnu naplatu i posebno za predstečajne nagodbe kojih je u 2014. godini bilo preko 7000 zahtjeva za pokretanje predstečajne nagodbe, dakle negdje oko 7500. Dakle, ogroman je to posao koji je trebalo odraditi i koji je bez povećanja zaposlenih FINA odradila sa postojećim kadrovskim potencijalom. Nisam dosada govorio ništa o financijskim pokazateljima poslovanja FINA-e iako je to najčešće i glavna tema rasprave ovdje. Ne zato što su oni loši ili što se ima što skriti nego naprosto upravo naprotiv što su oni jasno vidljivi i što FINA već dakle niz godina za redom ima pozitivno poslovanje i ostvaruje povećanje prihoda. I to u onom segmentu koji se ne odnosi na suradnju sa državom. S obzirom da dakle posao sa državom odnosno usluge koje radi za državu nije mali, on je u 2014. godini iznosio gotovo 40% prihoda, dakle negdje oko 330 milijuna kuna, ali je on za 7% manji nego u prethodnoj godini. Međutim, iako su dakle prihodi koji se alimentiraju po osnovama usluga za državu padaju FINA bilježi rast prihoda na drugim zbog aktivnosti na drugim područjima i taj rast prihoda je u '14. u odnosu na '13. bio za 3%, a u odnosu na 2012. za 9%. Inače uvijek je prilično nepopularno govoriti ili možda čak nije ni najutemeljeniji pokazatelj kolika je dobit FINA-e i sličnih trgovačkih društava ili agencija koje se bave sličnim poslovima jer naprosto svi oni koji rade za državu svoj profit, svoju zaradu ne mogu povećati tako što će povećati cijenu usluga jer to je dozvoljeno ako mogu tako reći na tržištu ali ne i kad rade za državu. Prema tome, ona bi mogla povećati svoje prihode tako da poveća cijenu usluga za državu, ali to naravno nije prihvatljivo. Prema tome, teško je govoriti dakle o profitabilnosti kada ti naprosto država određuje dobar dio uvjeta poslovanja ili dobar dio prihoda kao što je ovdje slučaj negdje oko 40%. Međutim, ono što je apsolutno vidljivo, a to je da je u okviru dakle i povećanog opsega posla i povećanog prihoda došlo do smanjenja materijalnih troškova i troškova za usluge iako bi bilo logično da se oni paralelno s povećanjem posla povećavaju oni su ipak smanjeni u 2014. godini za 4% u odnosu na 2013. i za 10% u odnosu na 2012. godinu. Taj iznos nije mali jer naprosto ukupni materijalni troškovi i troškovi za usluge su negdje nešto manji od 200 milijuna, dakle ukupno negdje oko 20% od ukupnih rashoda. Dakle, nije to mala stavka. Sve u svemu možemo sigurno reći da je FINA ostvarila pozitivne financijske pokazatelje s jedne strane, s druge strane da je izvršila gotovo sve, ne gotovo sve nego sve projekte koji su joj bili zadani i bez naprosto ovakvog rada FINA-e ne bi bilo moguće realizirati mnoge projekte koje je ova Vlada odnosno Vlada u prethodnom sazivu, a tako svejedno, tako će vrijediti i za ovu Vladu, koja je započela. Tako da je FINA zaista odradila jedan izuzetno kvalitetan posao i njen rad apsolutno ocjenjujemo pozitivno i nadam se da će se tako nastaviti i u budućnosti. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeći se u ime kluba HDZ-a javio uvaženi zastupnik Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Pa govorimo o jednoj instituciji koja je u datom vremenu trebala biti ugašena ali nažalost strašno puno zbog tog gašenja je izgubila i onda ista politička nomenklatura je osam godina kasnije tu agenciju pretvorila u najvažniju agenciju u ovoj državi. Dakle, s obzirom da sam 2002. govorio neke stvari samo ću ih ponoviti. Dakle Hrvatska 2002. naprosto nije bila spremna za liberalizaciju platnog prometa i prepuštanje platnog prometa poslovnim bankama vjerojatno su se dogodili i ovoliki dugovi i dugovanja i silne stvari. Međutim, danas za FINA-u možemo reći da je država najveći korisnik usluga FINA-e ali istovremeno da je država i najveći dužnik prema FINA-i. To je ono što se u principu kad gledate izvršenje proračuna ne vidi jer proračun se vodi po nekakvom gotovinskom principu, knjiži se samo ono što je plaćeno a ono što trebate platiti ne vidite nigdje. A s obzirom da FINA i država su lijevi i desni džep onda to niti ne vidite u principu u ovom izvješću. Dakle, iz ovog izvješća se vidi da je FINA usvojila puno novih da tako kažem proizvoda koje radi država i da ih radi, međutim postavlja se samo jedno elementarno pitanje da li se FINA kad pogledate fluktuaciju radne snage da li se FINA osposobila da radi te sve poslove? Prije svega Zakon o izmjena zakona, Ovršnog zakona i Zakona o prisilnoj naplati da li su oni dovoljno educirani, da li znaju raditi taj posao? Međutim, ono što ja u ime kluba želim danas, u ime kluba HDZ-a danas govoriti, ja želim ovdje danas polemizirati pa i ja se iskreno nadam da će se javiti neki zastupnik u ime kluba HDZ-a oko dvije prvorazredne političke teme. I mislim da naprosto bez obzira što se radi o izvješću od 2014.godine ne možemo preskočiti da je samo praktički u 3,5 rečenice napisano nešto o predstečajnoj nagodbi. Predstečajna nagodba je jedan zakon koji je izglasan u ovom Saboru jednoglasno praktički, a nakon tjedna dana je promijenjeno 45 članaka i taj zakon je otišao u sasvim dugom smjeru. I ono što zanima zastupnike u ovom Saboru je ne ovako šturu napisati da je 2014.zaprimljeno 7574 predmeta u kojima je iskazano 65 milijardi kuna prijavljenih obveza i da obuhvaćaju te tvrtke koje su u predstečajnoj nagodbi zapošljavaju 60 148 radnika. Mislim da je to presuhoparan podatak iz nekoliko razloga. U protekle tri, četiri godine smo imali priliku slušati kako se smanjio iznos potraživanja države, kako su se smanjili iznosi nenaplaćenih sredstava međutim to je bilo samo administrativno brisanje temeljem provođenja predstečajne nagodbe. Dakle ono što vjerojatno zanima nas u klubu HDZ-a a i zanima hrvatsku javnost, nakon 3 godine koji su rezultati predstečajne nagodbe? Koliko je procesa uspjelo, koliko ih je propalo, koliko je danas zaposlenih u odnosu na trenutak kad je pokrenuta predstečajna nagodba, zašto? Pa zato što je država putem predstečajnih nagodba otpisala preko 10 milijardi kuna. Postavlja se pitanje što je sa malim i srednjim poduzetnicima i obrtnicima koji u principu na tim ročištima niko ih ništa nije ni pitao. Rečeno im je dobit ćete toliko i toliko potraživanja, ili nećete dobiti, na toliko i toliko godina bez kamate i uzmi ili ostavi. Dakle o tome se ovdje ništa ne piše, a mnogi obrtnici su nažalost zatvorili svoje obrtničke radnje isto kao i mali poduzetnici. I to su činjenice, činjenice koje kad govorimo o izvješću financijske agencije on se moraju naći u ovom izvješću. Zašto? Pa zato kad pogledate prihodovnu stranu financijske agencije onda ćete vidjeti da najizdašniji prihodi praktički prihod od naknade za provođenje predstečajnih nagodbi ako se ne varam to je negdje oko 114 milijuna kuna u 2014.godini i onda je logična stvar da nas kao saborske zastupnike koje i poduzetnici i građani pitaju zanima koji je rezultat toga. I mislim da je to područje koje bi u izvješću moralo biti posebno obrađeno iz jednostavnog razloga što se radi o milijardama proračunskih prihoda. Isto tako vjerojatno su i neka radna mjesta spašena ali isto tako je vrlo interesantno vidjeti koje tih prvih 200 sretnika koji su bili u postupku predstečajne nagodbe. Dakle, to je ono što u ovom izvješću nažalost ne vidimo, ali to je ono što ćemo tražiti u ovom izvješću i što ćemo tražiti u izvješću 2015. Jer pogledajte bio je nekakav zakon tamo 2002.godine o dospjelim nenaplaćenim potraživanjima naziv jedan, smisao i tehnika vrlo slično samo što je u predstečajnim nagodbama to provedeno nikada nije podastrto izvješće što se stvarno dogodilo. Ali kažem temeljem Zakona o predstečajnoj nagodbi otpisano je desetak i više milijardi kuna potraživanja države. Što će biti sa malim i srednjim poduzetnicima i obrtnicima da ne govorim. Također, vrlo je interesantno da iz godine u godinu raste broj blokiranih hrvatskih građana. Nažalost taj iznos je u ovom trenutku na 29,6 milijardi kao što je rekla, zapravo 2014.kao što je rekla gospođa Buneta. I to je isto nešto nad čim se moramo zabrinuti. Kako je došlo do tog duga? Posložit ga po nekakvim socijalnim kriterijima i imovinskim kriterijima. I ono što želim ovdje jasno reći vrlo interesantno da se u ovim izvješćima se praktički vrlo malo ili nimalo ne spominje OIB. OIB je trebao biti instrument temeljem kojega se rješavaju određene stvari. OIB je trebao biti instrument temeljem kojeg se u predstečajnim nagodbama ne bi dogodilo da 5, 6 ili 10 tvrtki kćeri najedanput ima 70% potraživanja i dirigira sa kompletnim stečajnim i predstečajnim procesom. Zašto OIB? Pa ako vidite da ukucate OIB jedne tvrtke ili vlasnika te tvrtke vama se, tako je bilo zamišljeno, oni koji su donosili OIB ali nažalost on je tako proveden, vama se trebala otvoriti lepeza svih tvrtki koje je on otvorio ili koje su tvrtke koje taj vlasnik otvorene i onda na kraju dođete bez obzira na Zakon o međusobno povezanim društvima da su ta društva itekako povezana jer kad se vidi i korištenje materijalnih resursa i osnovnih sredstava onda ćete vidjeti da su te tvrtke itekako povezane i da baš ne mogu spadati po Zakonu o međusobno povezanim društvima da nisu međusobno povezani i onda bi vidjela da mnoge stvari se naprosto ne bi mogle dogoditi. Ali kažem ovdje imamo što imao u tri i pol rečenice objašnjeno. I još jedna projekat koji je započeo 2009.godine a to je centralni obračun plaća. Dakle sa projektom centralnog obračuna plaća se započelo isključivo iz jednog razloga, s obzirom da u mnogim ministarstvima temeljem kolektivnih ugovora imate 30, 40 dodataka na plaću da se konačno u ovoj državi vidi ko s kojeg osnova dobiva koju plaću i to je trebao biti praktički zadnja stepenica ka donošenju Zakona o platnim razredima gdje bi se plaćao rad, gdje bi se plaćalo znanje, gdje bi se plaćala stručna usavršenost, gdje se ne bi plaćala formacijska pripadnost kao što je to nažalost u ovom trenutku u RH. I bez obzira koliko mi govorili o reformi ovoga ili onoga, bez sustava platnih razreda mi ne možemo riješiti problem niti javnih službi, niti MUP-a, niti MORH-a niti bilo koga drugog. Jer da netko dobije toliku plaću samo što formacijski pripada negdje a ne zbog toga što radi taj posao to je nešto šta naprosto nije pravično. I to je bio razlog zašto se krenulo na centralni obračun plaća. I da se razumijemo, ovih 5 godina nije razvlačila FINA, ovih 5 godina su razvlačili oni koji nisu htjeli unesti podatke unutar da se obračunaju plaće. To je istina i to treba reći. I to je ono kada se kaže da politika ne podupire reforme. Ovo vam je klasični primjer kolegice i kolege. Sve je praktički bilo pripremljeno 2009. da se krene s tim. Međutim, kada pogledate tek 2014. najveći dio subjekata u državi je počeo, prešao na COP. A znate što su ministarstva i ostali korisnici trebali napraviti? Samo su u FINA-u trebali unesti podatke o plaćama, koeficijentima, svim ostalim dodacima i sustav je pametan onoliko koliko ga pametno nahranite i dobijete te podatke. Međutim netko je to uporno godinama obrazlagao. Evo, meni je žao što gospođa Buneta ni danas nije rekla, a meni iz razumljivih razloga, da COP je kasnio isključivo zbog toga što oni koji su bili odgovorni za korištenje državnog proračuna, a radi vam se samo o sredstvima za plaće iz državnog proračuna negdje oko 28,2 milijarde kuna. Tolike su plaće od ovih svih proračunskih korisnika. Kada tome pridodamo javna poduzeća pa danas sutra i jedinice lokalne samouprave onda je iznos preko 30 milijardi kuna. I ako vi ne utvrdite točno po kojem osnovu se isplaćuje koja plaća onda ne možete govoriti o bilo kakvoj reformi. Ne mora značiti reforma da će se smanjiti plaća. Dapače, reforma treba značiti oni koji znaju, oni koji vrijede i oni koji rade da će dobiti više a oni koji ne rade pa ti nisu ni zaslužili da dobiju. Ja mislim da je to jedna stvar oko koje ćemo se svi složiti. I zato je, kažem zato smo u ime kluba razmišljajući o čemu govorite, jer ovo su drugo sve tehnički podaci, ovo su procesi koji traju dugo i o njima treba progovoriti ovdje. Zašto? Zato što će se za 2 ili 3 godine predstečajna nagodba pretvoriti u nekakvo političko prepucavanje. A istovremeno smo 2012., 2013. slušali da su smanjena potraživanja države za 10 milijardi kuna. Nisu smanjena. Samo je, u onom trenutku kada je pokrenut postupak predstečajne nagodbe porezna uprava je rasknjižila zaduženja prema tom subjektu temeljem te predstečajne nagodbe i to je naprosto samo nestalo iz knjigovodstvene evidencije, ništa drugo. I zato kada govorimo o agencijama, kada govorimo o njihovoj svrsishodnosti potrebi, ne potrebi, ono sigurno što za FINA-u treba reći da su se kao feniks iz pepela digli i da su danas ključna informatička podrška praktički svim projektima Vlade. I to je činjenica. E sad, što oni rade o tome, ovisi o tome što će im Vlada dati da radi. Pa ne ovisi o njima. Dakle oni imaju neke proizvode koje nude tržištu, mogu biti dobri, mogu biti loš ali su takvi kakvi jesu. Ja i dalje tvrdim da u platnom prometu prije svega sa građanima ima puno naših sugrađana koji još uvijek svoje obveze plaćaju na šalterima s obzirom da su šalteri FINA-e u principu u svim gradovima Republike Hrvatske, većim, praktički u samom centru najdostupniji, mislim da je to nešto zbog naših građana, o čemu bi se trebalo razmišljati. Trebalo bi razmišljati da sve državne institucije imaju onaj kod i da praktički putem njega se naplaćuje da nema onoga tipkanja kada mora se ukucavati po 30, 40 brojki, na takav način ćemo pomoći svojim građanima. Dakle, bez obzira na ove primjere, ali kažem ako ne dobijemo u izvješću za 2015. podatke, govoriti ćemo o njima i 2015. Klub HDZ-a će podržati ovo izvješće jer ono je na tehničkoj razini dobro napravljeno. Daje nam odgovore na neka pitanja, daje nam informaciju o nekim novim proizvodima koje je FINA usvojila i bila podrška za određene projekte Vlade. Ali kažem ovo su dvije ključne stvari gdje se radi o milijardama kuna i naprosto smatram da izvješće mora, zapravo da te silne milijarde kuna zaslužuju nekoliko stranica a ne nekoliko rečenica. Prije svega da saborski zastupnici dobiju vjerodostojnu informaciju što se to događalo sa predstečajnim nagodbama. I ovdje bi bilo dobro da se napisalo toliko i toliko subjekata, toliko i toliko zaposlenih je primilo plaću u tom i tom iznosu, onda bi taj podatak bio puno snažniji i onda bi mi vjerojatno o nekim stvarima u ovom Saboru drugačije razgovarali. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sada ćemo prijeći na sljedeći klub a to je klub MOST-a, uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović.
Gospodine predsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Nekoliko riječi ispred Kluba zastupnika MOST-a, u povodu ovog izvještaja Financijske agencije. Evo na prvom mjestu pitanje ovrha i tu zaista mislimo da treba preispitati i promijeniti Ovršni zakon. I u pravu je gospodin Sinčić koji je evo postavio pitanje i koji je svojim aktivizmom pokazao znači u kojem smjeru treba djelovati da ovdje nešto ne valja. Ne može se događati to da čovjek koji duguje 30, 50 ili 80 kuna da poslije još 700 ili 1000 kuna mora platiti na temelju provedenog ovršnog postupka u kojem najviše zarađuju ne odvjetnička društva nego pojedina odvjetnička društva kao što Hrvatska ima svega nekoliko odvjetnika, je li tako. Drugo pitanje su predstečajne nagodbe, evo ovdje je gospodin Šuker rekao, tu treba napraviti detaljan izvještaj. Gospođo Buneta, ja ovdje i mi u MOST-u nismo došli u Sabor da čitamo izvještaje koje nam je nažalost ostavio SDP pa se već mjesec i pol dana bavimo izvještajima, partizanima i ustašama, ja nisam zadovoljan, trebali smo još o tome raspravljati jer inače sutra ujutro će opet netko reći dajte još dva sata da to konačno, mi smo evo dali prijedlog da sedam dana plenarna sjednica raspravlja o tome. Dakle, molim vas. Mi ćemo Klub zastupnika MOST-a tražit će pismeno da sačinite detaljan izvještaj za ovaj čitav Sabor o predstečajnim nagodbama. Dakle, to je jedna crna mrlja u novijoj povijesti Hrvatske. Poslije pretvorbe i privatizacije to je vjerojatno najveći izvor kriminala u Hrvatskoj. Preko toga ne možemo i ne smijemo prijeći, o tome se mora otvoriti rasprava. Ako ne sada, onda će se po prirodi stvari otvoriti hoće bit za godinu, dvije, tri. Upravo prethodna Vlada je bila ponosna na taj projekt predstečajnih nagodbi i taj ministar koji je pokrenuo bio je nahvaljen do neba, a na žalost postao je sam žrtva predstečajnih nagodbi. Dakle, da bi ove rasprave u Saboru imale smisla i da bi građani koji nas gledaju ovdje preko televizije, da bi konačno dobili odgovore na ova pitanja mi moramo imati prave stvari. Dakle, vi ste ovdje u izvještaju, mi ćemo ga podržati naveli puno toga. Ali tražimo odgovore na ova važna pitanja koja su vezana za predstečajne nagodbe gdje je Financijska agencija igrala izuzetno važnu ulogu i da jednostavno vidimo što se tu dešavalo. Ako se ne varam ja sam vidio u vašem izvještaju pored ovih svih dužnika koje je doktor Marić precizno u lipu naveo, molim vas potvrdite ili demantirajte. Ako sam dobro vidio tamo stoji da vam Hrvatska narodna banka nije platila neki dug od 8 ili 10 milijuna kuna. Ne znam da li sam dobro vidio. Ako je točno da vam nisu platili kako to, jer to je, ta firma ne može bit nelikvidna. I zadnje pitanje budućnost FINA-e. Malo prije je rečeno, čini se da je bio projekt da se bivši SDK, odnosno poslije ZAMP, ne ZAMP nego ZAP, pardon, da se jednostavno utrne. To se uklapalo inače u jedan projekt da društvo ostane bez ključnog najvažnijeg izvora informacija koje vi danas dajete i obrađujete. Kad jedno društvo i država nema takav izvor informacija, ono ne zna što se dešava. Znači, ne možete, nema menadžmenta, ne možete upravljati procesima, vi ste izgubljeni. Bilo bi dobro da nam pored ovog izvještaja koji ima svoju namjeru, da nas također informirate nešto više o budućnosti FINA-e, dakle u kojem smjeru ona ide strateški, da vidimo u kojem omjeru, odnosno u kojoj mjeri je FINA povezana sa svim državnim institucijama. Jer rekao sam da je to informacijska, informativna podloga svih institucija u Hrvatskoj od Ministarstva financija, Porezne uprave, DORH-a, ovoga, onoga, trgovačkih sudova. Dakle, nezaobilazno. FINA nam daje krvnu sliku gospodarstva i društva, svih procesa, bez nje ne znamo ništa. Pa u tom kontekstu bilo bi neophodno potrebno da nam se u Saboru prezentira jedna jasnija slika budućnosti FINA-e, jer vi možete puno toga još raditi, imate veliki potencijal kako ljudske resurse, a i vaša mreža pokriva čitavu Hrvatsku. Dakle, još jednom na kraju zaključujem u ime MOST-a da želimo, nije nam namjera bavit se samo izvještajima koje ćemo ovdje potvrditi ili odbaciti i poslije pojeo vuk magare. Želimo promijeniti ovu Hrvatsku u svim detaljima, pa i u ovom kontekstu, pa evo i u vezi ovog projekta OIB zašto je on stao itd. A nikad nije bila veća, bolja informatička podrška. Nikad nije bila tako razvijena informatika, telekomunikacije. Znači, postoje razlozi zašto se neke stvari stopiraju, a hrvatska javnost želi čuti odavde te odgovore. Jer ovdje nismo došli da sjedimo i trošimo vrijeme ili da uveseljavamo građane koji gledaju, nego da zaista mijenjamo stvarnost. Evo hvala.
Hvala lijepa. Imate dvije replike. Prva je ona uvaženog zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa uvaženi profesorre, moram reagirati na jednu tvrdnju, a to je da nismo ovdje da samo raspravljamo o izvješćima. Ja vam moram skrenuti pažnju da ste vi većina, da vi diktirate tempo, da niste opozicija, da mi isto čekamo da vidimo te reforme, da vidimo te nove zakone, zakonske prijedloge. Ali na vama je inicijativa da ih donesete. Do sada smo iz Vlade vidjeli samo neka kadrovska rješenja, nekoliko zakonskih prijedloga koja govore samo o tome da se mijenjaju neki zakoni da bi se uskladili sa potpredsjednicima Vlade, ali od reforma još ni "r". Znači, čekamo da se dogovorimo prvo da vidimo tko su zamjenici i pomoćnici ministara. Znači, od vas se očekuje inicijativa svakako. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović.
Pa poštovani kolega, moram priznati da ni ja nisam zadovoljan ovako kilavom pripremom znači formiranja Vlade. Ispričavam se na ovom izrazu, ali vi ste najmanje pozvani ovdje i znači koalicija koja je obnašala vlast da postavlja takva pitanja da očekujete nešto u ovih 20 dana da radikalno promijenimo Hrvatsku. Što ste vi radili ove četiri godine? Prema tome, vi očekujete sad čuda. Naravno i ja očekujem i građani i s pravom se pitate. Međutim, vi ste puno toga zakuhali i to ne samo 4 godine već puno prije toga. Ovdje sjede neke vaše kolegice i kolege koji nisu bili u stanju vodit svoje obiteljske neke posliće, a to su bili vaši uvaženi ministri koji su doprinosili svojim lošim radom razvaljivanju Hrvatske. Evo.
Sljedeća replika je uvažene zastupnice Nade Turine Đurić.
Kolega Lovrinović kažete u vašoj raspravi, između ostalog jel', da se bavimo starim temama ili nevažnim temama odnosno temama koje je pregazilo već na neki način vrijeme jer je većina ovih izvješća iz 2014. godine pa vam moram skrenuti pažnju da kojim slučajem je Sabor iscrpio u prošlom mandatu dnevni red da mi danas u Saboru ne bi imali što raditi. Da je u saborsku proceduru ušlo čini mi se tri ili četiri tehnička prijedloga za izmjene zakona, jedan od strane MOST-a također kao prijedlog novog zakona vezano za saborske plaće. Međutim, morate znati da procedura ide na način da Vlada predlaže zakone, u pravilu, da oni potom dolaze u Sabor a mi Vladu još nismo ni do kraja formirali. Prema tome, ne stoji baš vaša optužba jer je prošli saziv Sabora, a ja sam u njemu sjedila, ako ću se prisjetiti dobro već prvi dan zasjedanja nekoliko zakona promijenio. Jedan od onih koji su bili najžurniji, najurgentniji je bio Ovršni zakon. Tako da se ne bih složila s time da mi nismo radili i da nismo došli spremni. A očito je znači sa ovom situacijom koju sada imamo u Saboru da je ekipa koja je došla u Vladu bila ili nespremna ili da još nije ili da pravovremeno nije dogovorila što i kako činiti i koji su joj ciljevi kako bi u ovom Saboru mi mogli raspravljati o onome što je za Hrvatsku važno. A ono što je najgore čini se da se ništa ne radi u pravcu toga da se i nastavi raditi ono što je bilo dobro. Jer evo ovih dana vidimo da nije baš sve tako bilo loše i da su neki pokazatelji koje smo očekivali da će biti bolji upravo ovih dana i u brojkama se pokazali za Hrvatsku dobrima.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović.
Pa poštovana gospođo vidi se da vi imate veliko iskustvo u Saboru. Međutim to, ove rezultate koje vi ovdje nabrajate, ne vide hrvatski građani. 300 tisuća nezaposlenih je ponovno, vanjski dug, javni dug i da sad ne držim predavanje iz ekonomije. Puno toga ne valja. Puno je bilo materijala. Naravno ja vam govorim o ovim točkama koje su ostale neriješene. Dakle, zašto su ostale neriješene? Vidite vi mjesec dana mi se već ovdje bavimo ono što je trebalo riješiti u prošloj godini. No i to ćemo riješiti vjerojatno do kraja ovog mjeseca. A mislim da bi bilo dobro osnovati ministarstvo prošlosti pa da za ovo vrijeme dok, da oni to raspravljaju da mi se bavimo budućnosti pa ako bude nešto tamo procijeđeno što je zaista problem da to uvrstimo. Ali, nemojte nas opterećivati. Dakle, riješit ćemo te stvari ali dajte da zaista rješavamo probleme jer ovo kurenje vatre oprostite na ovom izrazu svaki dan ovdje kad počne sjednica sa jedne na drugu stranu to ne vodi nikuda, to nema nikakvog smisla. Mi smo ovdje došli i očekuje se od nas da zaista ponudimo neka rješenja, a ne da se prepucavamo ili tko će održati bolji i upečatljiviji govor ili reći neku sintagmu ili neku metaforu pa da ga prenese neki od medija kako bi kod svog stranačkog šefa ili partijskog zaradio koji bod više jel' tako. Mi, kad je riječ o MOST-u, mi to nećemo trpjeti. Prema tome, dajte se svi uozbiljite.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Jedina je zasada ona uvaženog zastupnika Gorana Marića, izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče naglasili ste da je jedina pojedinačna, a ovo izvješće je toliko inspirativno da bi mogli se zamisliti zašto je samo jedna pojedinačna rasprava. Pa prof. Lovrinović je naglasio samo problem predstečajnih nagodbi i da nitko nema potrebe reći nešto više o tome. U raspravi se naglasio jedan problem na koji se FINA našla zbog nenaplaćenih potraživanja i neodgovornosti onih koji su vodili državne institucije i ostali dužni FINA-i. Ovih nekoliko minuta ću iskoristiti za onaj dio o kojem pišete da ste imali obrađenih 7574 predstečajna postupka. Od tih nagodbi pišete da je obuhvaćeno 65 milijardi kuna prijavljenih obveza i 60 tisuća radnika. Mene interesira nekoliko pitanja i mislim da bi bilo dobro, i ne samo dobro nego nužno, da imamo Izvješće o predstečajnim nagodbama po svim bitnim elementima. Evo nekoliko samo razmišljanja što bi mene interesiralo. Je li 60 tisuća zaposlenih samo kod predstečajnih dužnika ili obuhvaća i predstečajne vjerovnike? Mislim da kad se barata podacima da se misli samo na dužnike. Ali mene interesira što se događalo sa zaposlenim kod vjerovnika? Koliko je bilo zaposlenih kod ukupno prijavljenih predstečajnih vjerovnika? Možda malo više od 60 tisuća. Interesira me koliko je zaposlenih bilo nakon dovršetka tih predstečajnih postupaka kod predstečajnih vjerovnika? Kako su predstečajni postupci se odrazili na vjerovnike, ne samo na dužnike? Što se događalo s njima? Koliko su izgubili radnika, da nisu oni možda završili u stečaju? Što ako imamo 15 tisuća predstečajnih vjerovnika, a nakon predstečajnih nagodbi njih polovica je završila u stečaju? Ovdje se govorilo o nedjelima u tom području. U zadnje vrijeme je popularno govoriti čini mi se samo u Hrvatskoj o fašizmu, ali iz jednog kuta. Ali nitko da spomene ekonomski fašizam a on je na svakom koraku oko nas. Pa predstečajna nagodba ozakonjeni je ekonomski fašizam. Zamislite prisiliti nekoga da tko je platio sve obveze iz fakture i porez da mora otpisati ta potraživanja a platio je porez iz tih nenaplaćenih potraživanja, a onaj tko nije platio tu fakturu nije platio ni porez, njemu se oprašta sve. Kako to nazvati drukčije nego možda čak i ekonomskim aparthejdom? Zato ne smijemo i ne možemo preći preko predstečajnih nagodbi. Mora se znati istina oko njih, mora se znati koliko je tu bilo neodgovornosti, koliko je tu bilo drskosti, koliko je tu bilo i nezakonja. Kako objasniti činjenicu da država naplaćujući svoja potraživanja uzima nekretninu u vrijednosti 36 milijuna kuna ili 34 milijuna kuna, a onda istu tu nekretninu gospodin Peinović objavljuje na prodaju putem javnog natječaja i početna joj je cijena milijun i nešto tisuća kuna, znači skoro 30 puta manje i nitko je neće kupiti i nije ju ni do danas prodao, ali su je procijenili na 34 kad je trebalo zatvarati nekome potraživanja. I na to šute sve nadležne institucije, čak se oglašavaju i da je tu sve čisto. Koliko je od 65 milijarda kuna prijavljenih obveza pripadalo povezanim osobama predstečajnih dužnika? To je vrlo bitno pitanje. Predstečajni dužnici su izmišljali obveze i povezivali sa povezanim osobama a mi ne znamo uopće koliko je takvih obaveza. Od ukupno onih 7574 koliko ih je završilo nakon predstečajne nagodbe u stečaju? Po ovim podacima se da zaključiti skoro polovica. Jer ako je vaš trošak bio 9,5 milijuna kuna a prihod 4,8 milijuna kuna, a razlog zašto niste naplatili je dolazak u stečaj onda ispada da je polovica predstečajnih postupaka odnosno dužnika u predstečajnom postupku završilo ponovno u stečaju. Pa ko je to tako procjenjivao da će biti uspješna predstečajna nagodba kad ih je polovica i vas natjerala u dug. Tko će nadoknaditi štetu koju ste prouzročili FINA-i, ne vi, zakon vam je naredio? Tko će nadoknaditi ovih 5 milijuna kuna koje vi niste naplatili? To je šteta FINA-i. Imali ste trošak, nemate prihoda, a imamo slučaj za 1 milijun i 200 tisuća kuna je pritvoreno 21 osoba u Hrvatskoj. Ovdje 5 milijuna, 30 milijuna, 100 milijuna, 500 milijuna ništa se ne događa. Koliko je odobreno predstečajnih nagodbi za dužnike koji nisu imali niti jednog zaposlenog? Koliko je odobreno predstečajnih nagodbi za dužnike koji su imali do 10 zaposlenih? Nemamo te podatke. Koliko je predstečajnih vjerovnika nakon prisilnog otpisa potraživanja otpustilo radnika i završilo u stečaju, oni sami. Je li bilo pritisaka na FINA-u u postupcima predstečajnih nagodbi i tko je vršio pritiske? Jesu li to možda radile i službene osobe? Jesu li moram nazvati jadni djelatnici FINA-e jesu prolazili svašta bili na DORH-u na ispitivanju, jesu. Zbog čega? Ni krivi ni dužni. Jer se na vas vršio pritisak da morate prolongirati rok za produženje predstečajne nagodbe iako je zakonski bio istekao rok i nije se moglo pogriješiti? Jeste imam dopis službene osobe koja kaže ne odlučujte vi o tome, ne odlučuju zakon, on odlučuje kad će se produžiti rok po kojem pitanju. I mimo zakona radi. Koliko je izmišljeno potraživanja u predstečajnim nagodbama? Nitko to ne zna. Tko je kontrolirao i utvrđivao predstečajne obveze i potraživanja? To nitko nije utvrdio. Zamislite tolike postupke 50 milijardi, 65 milijardi kuna u pitanju a da nitko nije utvrdio jesu li ta potraživanja točna ili nisu. Dužnik je utvrdio koliko je on dužan, a nitko drugi nije imao pravo ni provjeru toga. Vi ste vjerovnik dužnika i ja tvrdim da sam dužan, da meni on duguje 5 milijarda kuna, vi nemate pravo provjeriti je li ja dugujem ili ne dugujem, je li moje netko povezana osoba isto tako … predstečajnog dužnika, vi nemate to pravo provjeriti, sud to nije imao pravo provjeriti. Samo što dužnik kaže to je istina i to se prihvaća. I nad svim tim zatvoriti oči, sve to prešutjeti i staviti pod tepih. Ovo je nešto zbog čega se Hrvatska mora crveniti, što je se činilo u predstečajnim nagodbama i koliko je kad se kaže spašeno radnih mjesta, koliko ih je upropašteno, koliko ih je zatvoreno, kako se odrazilo kad predstečajni dužnik mora prisilno otpisati svoja potraživanja, kao se to odrazilo na njegove vjerovnike, koliko on nije platio zbog toga drugima, što se događalo sa cijelim tim nizom? Nema povratne informacije ima samo ona jedna, prva informacija, toliko i toliko stečajnih postupaka su smanjili, nastavili su raditi, ostalo je zaposleno toliko i toliko. Da, ubili smo 100 da bismo spasili 60. I opravdavamo onda ubojstvom 100 pravnih osoba sa spašavanjem 60. Ali ovo nije kritika FINA-i, vi ste morali provoditi ono što vam zakon naredi i što su vam dali i gurnulo vas još u gubitak. Još vam duguju 171 milijun, ne plaćaju vam i još vam naprave troška 4,5 milijuna kuna na predstečajnim nagodbama. Zato mislim da bi bilo nužno da se formira u Saboru i to konsenzusom istražno povjerenstvo koje bi utvrdilo sve okolnosti u svezi predstečajnih nagodbi. To bi bio dugotrajan i mukotrpan posao ali on bi bio nužan ako želimo odgovoriti na ova pitanja, barem dijelom. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prva je ona uvaženog zastupnika Ivana Lovrinovića. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Evo dva pitanja dr. Mariću. Prvo je, smatrate li vi da je ovim aktom predstečajnih nagodbi koje kada su provedene na način kakav ste vi sada, iako u kratkom roku slikovito opisali, praktično ozakonjena pljačka iz pretvorbe i privatizacije u nekim slučajevima ili u mnogim? I drugo, što mislite o izjavi gospodina Debeljaka, vlasnika DIV-a ojije neki dan u medijima rekao da nije radio, da se ne trsi radi što radi, da bi mu bilo bolje da se prijavio u predstečajnoj nagodbi jer bi stotinjak milijuna mogao kuna zaraditi. I još jednom i vi ste rekli ali bilo bi dobro da ovdje potvrdi čitava Domoljubna koalicija ovo što smo mi tražili a vi ste evo tražili da se osnuje ovo istražno povjerenstvo. Dakle da to ili učvrstite ili demantirate, da se konačno o tome stvari razjasne. A bilo bi dobro da se očituje i SDP-ova koalicija za koju ovako nemam trenutno snažan dojam da se želi uključiti znači u takav projekt da konačno, ja mislim da bi to svima nama kao Saboru značilo puno a najviše građanima, konačno da saznaju istinu o potezu i politici koja je proglašavana ozdravljivanjem hrvatskog gospodarstva, projektom koji će doprinijeti zapošljavanju itd., pa da konačno imamo zaista jednu pravu sliku. Pa molim vas, tražio bih od vas znači odgovore na ova pitanja. Hvala.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Goran Marić.
Hvala lijepa. Pa izjave nerado komentiram ali ću odgovoriti indirektno. Ne isplati se raditi u Hrvatskoj, ne isplati se plaćati u Hrvatskoj redovito jer uvijek pođu bolje oni koji ne plaćaju svoje obveze. I čak je i onda osmišljen zakonski okvir kako tu diskriminaciju zapravo ozakoniti. I nije sporno da je ovaj Zakon o predstečajnoj nagodbi diskriminatoran. Mene samo zabrinjava da je Ustavni sud cijelo vrijeme šutio na sve predstavke. A toliko sveučilišnih profesora je kazalo što misli o tom zakonu. A praksa je pokazala puno gore nego što se i predviđalo. Ne samo što se ozakonilo što se nije smjelo ozakoniti nego je i zakon izigravan i puno toga je učinjeno i mimo zakona. Ali ono najgore od svega je da su se u predstečajnom postupku mogli prijavljivati sa svojim potraživanjima svi tko god je htio a da nitko to nije mogao prekontrolirati je li to potraživanje stvarno postoji ili ne postoji. To je najgore od najgoreg. Zamislite da vi možete evo sada reći pa ja od vas potražujem i ne trebate dokazivati milijarde. I ničime ne morate dokazivati. To kaže dužnik, ja sebi dugujem tamo nekom svom povezanom poduzeću, ja sam fizički, nema ni dokaza o uplati. I nitko nije mogao prekontrolirati. A kada bismo samo izlistali kojih je prvih 20 pravnih osoba završilo u predstečajnoj nagodbi i malo izanalizirali strukturu vlasništva tih tvrtki, odnosa sa nekim drugim tvrtkama, sa nekim osobama onda bi nam bilo jasnije zbog čega su predstečajne nagodbe donijete. Ali isto tako bilo bi interesantno vidjeti zašto je nekima otpisivano 70% potraživanja a nekima samo 10%.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo. Kolega Marić, ja sam pokušao u ime kluba polemizirati neke stvari u ovom izvješću iz jednostavnog razloga da više paušalno ne govorimo jer svima nama, saborskim zastupnicima su mnogi podaci nažalost nedostupni. I nama članovima Odbora za financije i za gospodarstvo. Jer kada bi se držali samo Zakona o fiskalnoj odgovornosti onda unutra jasno piše jedna odredba u jednom članku da kada se donosi nekakav zakon da se mora napraviti i procjena njegovog fiskalnog učinka. A ovaj zakon se donosio, ne samo da ima itekako pogubni fiskalni učinak, jer kažem u datom momentu je ovaj zakon i ono što je provedeno temeljem ovog zakona služilo kao argument da su se dugovanja prema državi smanjila za 10 milijardi, i vi i ja smo o tome govorili u proteklim godinama da je to administrativno … [[Govornik se ne razumije.]] Međutim, ovo što smo mi danas govorili, nažalost dok ne dobijemo službeni podatak od onoga tko to vodi je nažalost prazna priča. I svi oni koji su izgubili u predstečajnoj nagodbi nažalost od toga nemaju nikakve koristi. I zato mi trebamo inzistirati da u izvješću 2015. dobijemo izvješće oko predstečajnih nagodbi. I kakva je situacija sa tim tvrtkama prije svega onima kojima su otpisana silna potraživanja prema državnom proračunu. Jer u jednom momentu je rečeno da su se potraživanja države smanjila preko 10 milijardi kuna a s obzirom da na prihodovnoj strani državnog proračuna nismo imali priliku vidjeti da se po pojedinim pozicijama povećali prihodi sa osnova tako smanjenih potraživanja države, onda očigledno to administrativnim putem smanjeno u predstečajnoj nagodbi. Zato kažem da bi o tome trezvenije i jače i bolje razgovarali, jer ponavljam ovo je drugi puta u vrlo kratkom vremenu slična priča. Zakon o dospjelim a ne naplaćenim potraživanjima, a nakon 10 godina Zakon o predstečajnoj nagodbi ista politička nomenklatura.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Goran Marić.
Hvala lijepa. Pa zato smo i govorili kolega Šuker da je potrebno izvješće posebno dostaviti o provedbi predstečajnih nagodba i istaknuli ovdje nekoliko pitanja koja nas interesiraju i koja bi svakako trebalo sadržavati odgovore, na ta pitanja trebalo bi izvješće sadržavati. Jedno od pitanja smo postavili malo prije 60 000 zaposlenih, a koliko je zaposlenih bilo u predstečajnim vjerovnicima. Drugo pitanje bi me interesiralo koliko je iz prijavljenih i na kraju otpisanih potraživanja, znači onim vjerovnicima što je prisiljeno, morali su otpisati, koliko je po tim prisiljeno otpisanim potraživanjima već plaćeno poreza? To bi me interesiralo. A koliko po otpisanim dužnicima nije plaćeno poreza? Država otpisuje i koliko nije već ranije naplatila poreza. Primjerice, vjerovniku koji je, nije naplatio fakturu i mora sada, morao je otpisati po nalogu i po odluci vijeća i po zakonu, on je platio porez na dobit po toj fakturi jer mu je cijela faktura ušla milijun kuna plus PDV, onih milijun kuna je prihod. Prihod osnovica mora platiti PDV po toj fakturi, mora platiti na dobit po toj fakturi. Možda je čak bio i isplatio, digao kredit pa si isplatio nešto dobiti jer ne može funkcionirati drukčije i sad mu država nalaže moraš ti otpisati potraživanja, ali poreze koje si platio po toj fakturi ostaju. Pa mora se namiriti nekako ono što nije platio onaj kome se otpisuje sve. Znači pogoduje mu se sa svih strana. A onda naravno u to se uključe i financijske institucije koje dominiraju sa dužnikom po pitanju odluka, pa onda većinom odluka odlučuju i o onima koji nikako ne bi pristali na otpis potraživanja.
Hvala lijepa. I sada bi završnu riječ dala uvažena predsjednica Uprave Financijske agencije gospođa Anđelka Buneta.
Kao što sam rekla prije nekoliko sati kad sam počela izlagati da je naše Godišnje izvješće strukturirano prema uzusima, pravilima hajmo reći struke nepisano plus konstruktivni prijedlozi saborskih zastupnika iz dosadašnjeg saziva Sabora i tu se posebno istakao gospodin Šuker i mi smo to stvarno stalno činimo i prilagođavamo. Standard ne postoji i naravno da se prilagođavamo. Jako teško je kada FINA ima 130 servisa svakome dati dužnu pažnju, znate nije to jednostavno. Mislim ne da se ja tu sada branim, nego jednostavno bilo bi nam puno, puno lakše kako standardizirati to. Mi smo čak razmišljali na ovaj način, da strukturiramo servise i tako izvijestimo uvaženi Sabor po korisnicima. Znači, ono što FINA radi za tijela državne uprave i ono što radi u komercijalnom osnovu, pa smo onda vidjeli da bi neke stvari ispale iz tog dijapazona i neke dijelove poslova radimo za male i srednje poduzetnike, neke za građane i tako to. Ali hvala vam na svim konstruktivnim prijedlozima. Mi ćemo to nastojati sve uvrstiti za izvještaj 2015. Htjela sam samo, ostala sam dužna uvaženom gospodinu Sinčiću, nisam uspjela u onom vremenu odgovoriti. Ako vas zanima dođite k nama, objasnit ćemo, porazgovarat ćemo i dapače stojimo otvoreni što je u našoj mogućnosti naravno jer mi smo ograničeni i zakonima i pravilnicima da dođemo reći ćemo do poboljšanja ovog sustava. Mi smo dobili taj posao 2011. i do danas boga mi u ovih evo skoro ovo je peta godina, danas su ljudi educirani za ove poslove. Naučili smo ono što nismo znali i mislim da se dobro nosimo sa tim poslom. Vjerujem da možemo i pomoći vama jer mi smo ipak nekakav kontakt prema onim reći ću i blokiranim građanima i poduzetnicima i naši ljudi svašta dožive i prežive, tako da mislim da možemo pomoći jedni drugima i da buduće izmjene zakona apsolutno budu reći ću još bolje i primjerenije s obzirom da imamo nekakvo iskustvo do sada na osnovu kojega možemo graditi nove izmjene i dopune zakona. Što se tiče predstečajnih nagodbi, vi znadete da sukladno Zakonu o financijskom poslovanju i predstečajnim nagodbama FINA je pružala reći ću anulogističku podršku administrativnu, softversku, prostornu plus naši ljudi koji su bili obučeni, imali su određene kvalifikacije stručne, sudjelovali su u radu nagodbenih vijeća. Nagodbena vijeća su samostalna u donošenju svojih odluka. Sve odluke i pismena koja se donesu na tim ročištima javno se objavljuju na stranicama FINA-e i prema OIB-u može se pratiti svaki taj dužnik u kojoj fazi je bila ta predstečajna nagodba. Mi ćemo se potruditi, ali ne možemo sami, naravno jer moramo za ova neka pitanja konzultirati i Poreznu upravu i Ministarstvo financija jer mi nemamo sve te podatke, da bi sačinili jedan kompletan izvještaj o predstečajnim nagodbama. Mi možemo samo ono što je do nas, jel'. Ali evo s obzirom da je ovdje i gospodin Marić zatražio i više vas zapravo da bi bilo dobro napraviti takav jedan izvještaj mi ćemo sa svoje strane učiniti sve da bi se takav izvještaj sačinio. OIB kao element koji je saživio ja ću reći u svim sferama života i rada, svim našim sustavima i podsustavima mi bez njega nitko ne bi mogao funkcionirati, nema šanse. Tako da mi razmjenjujemo podatke i sa poreznom i sa drugim sustavima. Naravno ako nije dovoljno možemo i više, ali sukladno zakonskim propisima jer mi sebi sami ne možemo dati ovlasti da razmijenimo neke podatke ako nemamo to pravo. Što se tiče pitanja uvaženog zastupnika prof. Lovrinovića ne radi se o HNB-u nego o HPB-u potraživanje jer imamo neke sporove. Tri su oni dobili pa je 16,5 milijuna u njihovu korist, prvostupanjska a mi smo se žalili i to datira još od davne 2007., 2008., a dvije smo mi dobili. To je tih 8 što potražujemo. E sad, pošto je to drugostupanjski sud oni će se žaliti na naše, mi na njihovo i to će trajati još ne znam koliko godina, a velim radi se o 2006., 2007., 2008. Jedino što imamo sa HNB-om to je spor od 2003. mislim, nemojte me hvatati za riječ, a radi se o upadu u platni sustav Vukovara 1996., nažalost. To su takve duge, duge stvari dalekosežno u prošlost sežu jer mi smo i kompanija, odnosno agencija, sa dugom povijesti, 57 godina. Što se tiče ovoga da bi bilo dobro da dođemo ovdje i da razgovaramo o budućnosti FINA-e. To bi bilo savršeno. Da se FINA-u pita nešto, u smislu kako FINA sebe vidi naravno gazda vlasnik je onaj koji će donijeti zadnju jel', ali mi smo oni koji prate direktive EU, mi tražimo svoje mjesto pod suncem, mi smo sada otvoreni konkurenciji europskog tržišta zato smo i ušli u … [[Govornica se ne razumije.]] da se prilagodimo. Tu smo dali reći ćemo supportirali vlastitim sredstvima. Zašto? Da ostanemo u tržišnoj utakmici jer inače nismo, gotovo je. Neće biti više ni 45% tradicionalnog posla odnosno prihoda iz tradicionalnih poslova. I smatramo da je to izuzetno bitno. Nama ostaje da se prilagodimo direktivi kako je mi popularno zovemo 80/20. Što to znači? Da nam uskoro država kao naš vlasnik neće moći davati poslove zato što ne ostvarujemo 80% prihoda od poslova s državom. Mi više radimo za komercijalni dio nego za državu. Dakle, država nam neće moći više temeljem zakona nekog ajmo reći na taj način dati određene poslove. Dakle, mi se moramo transformirati i mi to sve pratimo, gledamo, imamo nekakve prijedloge i ideje dapače bilo bi nam jako drago da to bude interaktivan rad i da nam pomognete, da vi čujete što mi to radimo, što smo napravili, kako mi to gledamo. Naravno mi ćemo pričati i sa našim resornim ministarstvom, odnosno Ministarstvom financija, da pokažemo što i kako mi vidimo sebe, a oni će reći feedback sa svoje strane. Mislim da sam u pravilu odgovorila gotovo sve. Ako nisam nešto ispričavam se. Stojimo na raspolaganju, možete i pismeno, usmeno kako god. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. S time zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Evo na ovu temu o FINA-i, predstečajnim nagodbama i svim ostalim stvarima potrošili smo samo malo više vremena nego na onu prvu temu, valjda to ukazuje na stupanj važnosti o kojima trebamo razgovarati u ovom Parlamentu. No, dobro. Sljedeće, Godišnje izvješće Financijske agencije za 2014. godinu. Podnositelj izvješća je Nadzorni odbor Financijske agencije. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu Odbora za financije i državni proračun dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prihvaća se Godišnje izvješće Financijske agencije za 2014. godinu. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. 135 glasova za, 2 suzdržana, 1 protiv. Utvrđujem da je većinom glasova donesen zaključak kako ga je predložio Odbor za financije i državni proračun.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovane gospođe i gospodo zastupnice i zastupnici. Evo sve vas lijepo pozdravljam i koristim priliku da u ime Agencije za zaštitu osobnih podataka kažem još nekoliko riječi možda bitnih u odnosu na sam sadržaj izvješća. Dakle, agencija je sukladno zakonu podnijela ovom Saboru Izvješće o radu za 2014. godinu i ono ukratko predstavlja presjek svih aktivnosti i rezultata rada u tom razdoblju. Kratko samo u vezi s podsjećanjem na poslove i ovlasti agencije rekao bih i podsjetio da je agencija pravna osoba ovlaštena za obavljanje nadzora nad obradom osobnih podataka. U tom smislu nadzire provođenje zaštite osobnih podataka na zahtjev ispitanika, na prijedlog mogući treće strane ili po službenoj dužnosti. Karakteristika u ovom izvještajnom razdoblju je da su povećane aktivnosti osobito u smislu nadzora po službenoj dužnosti što na neki način predstavlja i svojevrsnu proaktivnost same agencije. Pored toga agencija rješava povodom zahtjeva za utvrđivanje povrede prava zajamčenih zakonom kao i to da vodi središnji registar evidencija o zbirkama osobnih podataka i registar službenika za zaštitu osobnih podataka. Postoji niz još poslova koji su zakonom predviđeni kojima se agencija bavi, ali ja ću samo kratko naglasiti one najvažnije. Spomenuo sam nadzor i da se iščitati iz samog izvješća da je značajan porast aktivnosti nadzora kako izravnih tako i neizravnih a posebno ovih po službenoj dužnosti. To kako sam rekao odaje dojam veće proaktivnosti nego što je to bilo u prethodnim razdobljima. Agencija također obavlja i provodi nadzor nad iznošenjem osobnih podataka iz RH i tu je vidljiv također značajan porast aktivnosti odnosno značajan porast postupanja po tom djelu poslova gotovo dvostruko u odnosu na prethodnu godinu. Kada je u pitanju unaprjeđenje zaštite osobnih podataka dakle putem prijedloga i preporuka kako domaćim tako i međunarodnim institucijama i tijelima kroz različite također oblike suradnje uočava se isto tako značajan pomak odnosno značajno povećanje svih oblika suradnje i aktivnosti na tom području. Što se tiče središnjeg registra to je živi mehanizam. Evidencije se u kontinuitetu popunjavaju, dopunjavaju, neke se gase, neke dolaze nove. Tako je u 2014.godini pristiglo u agenciju i obrađeno oko 1500 zahtjeva odnosno evidencija o novim zbirkama i približno oko 400 novih obavijesti o imenovanju službenika za zaštitu osobnih podataka. Središnji registar ima i mogućnost da prima zahtjeve putem elektroničke pošte kojim putem je odgovoreno na preko 150 upita korisnika odnosno obveznika središnjeg registra. Putem info telefona također odgovarano je na veliki broj upita kako sam rekao korisnika. Središnji iliti stožerni dio rada i djelovanja agencije čine upravni postupci koji se provode po zahtjevima za zaštitu prava. Oni su također bitno povećani u toj godini za gotovo petinu. Upravni sporovi koji se u principu iniciraju nakon što nezadovoljna stranka nije zadovoljna rješenjima agencije a po zakonu jedino moguće jer rješenju agencije nema mogućnosti žalbe nego pokretanju upravnog spora. Bilo ih je 10 u toj godini u odnosu na prethodnu 2013.to je jedan mali porast, prethodno ih je bilo 8. U samom izvješću dati su karakteristični oblici tih postupaka odnosno sporova. Ja ne bih posebno naglašavao ništa od toga. Želio bi samo ukazati da većinu sporova, većina sporova završava tako što se u biti potvrdi rješenje agencije. Jedan mali broj sporova se završi tako da se ili poništi rješenje ali izuzetno mali broj i naloži ponovno postupanje i u tom smislu agencija nastoji da pribavi nove dokaze i utvrdi nove činjenice odnosno provede postupak na način da pokuša svakako na zakonitoj osnovi potvrditi prethodno donesenu odluku. Kad je u pitanju područje davanja pravnih mišljenja koji su vezani uz obradu osobnih podataka i postupanje voditelja zbirki tu je također došlo do značajnog porasta u smislu ukupnih aktivnosti i ukupnog broja takvih tajnih mišljenja posebno u neupravnim postupcima gdje je tijekom godine primljeno preko 500 upita, nešto je preneseno vrlo malo ih prethodne godine. I uglavnom većina odgovora i mišljenja na te upite je završena, odnosno donesena. U ovom području za istaknuti je povećan broj upita javnopravnih tijela. To govori o nama, o sve većoj svijesti tih institucija da važnost pitanja zaštite osobnih podataka stave na odgovarajuće mjesto. Dakle riješeno je od toga ukupno oko 540 i dio jedan mali 30 i nešto preneseno u 2015.godinu. I u ovom području je također u direktnoj komunikaciji odgovoreno na veliki broj upita. Nastojali smo i nadam se i ostvarili značajan pomak i povećanje svih oblika međunarodne suradnje kroz različite radne skupine povezane s direktivama EU kroz primjerice EUROPOL, suradnjom sa europskim nadzornikom za zaštitu osobnih podataka, putem savjetodavnih tijela kao što je DAPIX, svjetska konferencija povjerenika za zaštitu osobnih podataka i privatnosti i kroz stanoviti broj studijskih radnih posjeta bilo da su zaposlenici agencije odlazili u inozemna tijela ili je slučaj bio obrnut. Što se tiče suradnje sa državnim tijelima, tijelima javne uprave i pravnim osobama u Hrvatskoj. Također višestruko je povećan taj broj i ti oblici suradnje kroz različita postupanja od Hrvatskog sabora preko Vlade, ministarstava, gradova itd.. Nastojali smo i podignuti razinu odnosa sa javnošću konkretno sa medijima kroz obilježavanje raznih događanja što sve stoji u izvješću, kao što su obilježavanje dana agencije, obilježavanje europskog dana podataka, zaštite osobnih podataka i kroz različite vrste edukacija koje radimo u maksimalno mogućim okvirima onoliko koliko stignemo i koliki su nam kapaciteti. U svim ovim područjima značajno je povećan opseg tih aktivnosti i ja bih rekao i rezultati. Uvijek ono što ovako male institucije kao što smo mi boli je proračunska razina, odnosno količina sredstava kojom raspolažete da možete efikasno odraditi sve one zadaće koje se stavljaju pred vas. Nastavljajući praksu štedljivosti kao i prethodnih godina i u 2014. godini smo se ponašali u okviru plana, proračunskog plana tako da je rekao bih nešto sredstava i ušparano negdje 9% sredstava manje u odnosu na ukupan broj je praktično ostalo neutrošeno. U zaključku bih samo rekao da, ponovio neke od konstatacija da su značajno povećani zahtjevi i upiti za pravna mišljenja. To potvrđuje tezu o većem povjerenju građana u agenciju. Kroz sudjelovanje u sporovima, odnosno pravnim postupcima zaključujemo da stvaramo na taj način i unapređujemo i vlastitu praksu u Republici Hrvatskoj kako sudovi tako i mi kao javno-pravno tijelo nadležno i odgovorno za taj dio posla. Visok postotak potvrde rješenja agencije od strane upravnih sudova, naravno po nama potvrđuje ovu tezu. Što se tiče dakle svih oblika nadzora, vidimo i uočavamo kontinuirani porast sa relativno malim brojem zaposlenih ljudi. Generalno smatramo da je dojam o ukupnom poslovanju pozitivan, zadovoljava ali naravno treba i može biti još i bolji. Preliminarni pokazatelji za izvješće 2015. godine potvrđuju da upravo se krećemo u tom pravcu. Ja se ispričavam, malo sam prehlađen. To bi bilo to što sam, kao dodatni komentar na izvješće želio vama naglasiti. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. Uvaženi Andrija Mikulić, predsjednik Odbora za informiranje, informatizaciju i medije. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Dakle Odbor za informiranje, informatizaciju i medije razmotrio je na 3. sjednici održanoj 10. veljače 2016. Izvješće o radu Agencije za zaštitu osobnih podataka za 2014. godinu koju je predsjedniku Hrvatskoga sabora dostavila Agencija za zaštitu osobnih podataka 9. srpnja. Odbor je navedeno izvješće razmotrio kao matično radno tijelo. U vrijeme rasprave odbor nije raspolagao sa mišljenjem Vlade Republike Hrvatske na predmetno izvješće. U uvodnom izlaganju ravnatelj agencije rekao je da agencija nadzire provođenje zaštite osobnih podataka na zahtjev ispitanika, na prijedlog treće strane ili po službenoj dužnosti, ukazuje na uočene zlouporabe prikupljanja osobnih podataka, rješavanja zahtjeva za utvrđivanje povreda prava zajamčenih zakonom, vodi središnji registar evidencije o zbirkama osobnih podataka i registar službenika za zaštitu osobnih podataka, te obavlja i druge poslove. Agencija je u 2014. godini obavila 374 nadzora što je porast za 12% u odnosu na 2013. godinu. Prema mišljenju većine članova odbora agencija nije opravdala razlog svog postojanja i zaštite osobnih podataka bez obzira na navedene podatke. Niz prijepora i prigovora u javnosti na rad agencije izazvalo je nepovjerenje građana u sustav zaštite osobnih podataka. Posebno problem je izrazito loša koordinacija agencije sa ostalim državnim agencijama i ministarstvima što je rezultiralo neadekvatnom i neučinkovitom zaštitom osobnih podataka. Iako tehnički zadovoljavajuće izvješće prema mišljenju većine članova odbora nije prihvaćeno. Odluka o neprihvaćanju izvješća za 2014. godinu isključivo je motivirana politikom Vlade Republike Hrvatske koja je smjenom čelnika agencije ostavila sumnju u rad iste. Odbor je, dakle … [[Govornik se ne razumije.]] većinom glasova 6 za i 4 protiv odlučio predložiti Hrvatskom saboru sljedeći Zaključak a to je: "Ne prihvaća se Izvješće o radu Agencije za zaštitu osobnih podataka za 2014. godinu.".
Hvala lijepa. Sada ćemo prijeći na raspravu i ime Kluba zastupnika, prvi će biti Hrvatska demokratska zajednica i govoriti će uvaženi zastupnik Davorin Mlakar.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Prilika govoriti o izvješću za 2014. godinu u veljači 2016. sama po sebi nije neka stvar kojoj bi se trebali osobito veseliti, ali vjerujem da će u idućih par mjeseci stići izvješće za 2015. godinu. Ono što je zgodno ovom prilikom to je mogućnost govoriti o politici protekle Vlade i o politici protekle saborske većine. I danas i proteklih dana od saborske danas opozicije slušali smo priče o imenovanjima, razrješenjima, obrazloženjima gdje su se nemilice koristile riječi kojih bi se trebali sramiti u hrvatskom Parlamentu, a sad ćemo pokazati na primjeru izvješća o radu ove agencije kako ste vi to kritičari radili u svoje vrijeme. Za konstatirati je da je izvješće za 2014. godinu podneseno Hrvatskome saboru i da ga je potpisao ravnatelj agencije gospodin samo da ipak ne pogriješim Antun Rajkovača, Anto Rajkovača oprostite. Izvješće je kao što ste čuli i u nastupu predsjednika matičnog radnog tijela i tehnički i sadržajno apsolutno zadovoljavajuće da se njemu mogu staviti možda neki prigovori, ali ne bi ono bilo razlogom za neprihvaćanje izvješća što znači i zakonitog rada agencije u 2014. godini. Problem leži u nečemu drugom. Postavljamo prvo pitanje tko je gospodin koji je potpisao i ponudio Parlamentu izvješće o radu agencije za raspravu. Gospodin Anto Rajkovača vodi se kao ravnatelj te agencije. Mi smo još uvijek pod dojmom rada prošle Vlade i pitamo se da li je to baš tako. Naime, u svibnju 2015. godine ta ista Vlada donijela je odluku kojom je razriješila dužnosti, odnosno predložila Hrvatskome saboru koji o tome odlučuje da se razriješi dužnosti gospodin Anto Rajkovača i njegova zamjenica gospođa Dolenc. Sabor je zaprimio prijedlog Vlade kao i obično kao što to radi Vlada nemamo obrazloženja a zbog čega su trebali biti razriješeni i taj je dokument stigao u Hrvatski sabor i kroz stanovito vrijeme u hodnicima Hrvatskoga sabora se izgubio. Navodno to je sad već prema kazivanju naših službi došao je do Odbora za izbor i imenovanja, ali dalje od tamo nije stigao. Govorim o tome zato što je Vlada 7.5. poslala odnosno nama dostavio zastupnicima predsjednik Hrvatskoga sabora prijedlog odluke o razrješenju ravnatelja i zamjenice ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka. Zanimljivo samo dan ranije, ali u proceduri istovremeno Klub zastupnika SDP-a poslao je Hrvatskom saboru, odnosno njegovom predsjedniku i prijedlog da se jedan zakon, Zakon o sprječavanju sukoba interesa nađe u hitnoj proceduri i da se izmijeni jedan njegov članak. To su činjenice koje i danas stoje. Sabor o prijedlogu Vlade nije nikada imao prilike odlučivati na plenarnoj sjednici. Sabor je tijelo koje imenuje i razrješava ove dužnosnike na prijedlog Vlade Republike Hrvatske koje je dobio, ali o tome nije raspravljao. Nema obrazloženja zašto se to dogodilo dok ne uđemo u povijest odnosa nekih državnih institucija jer ćemo onda progledati i bit će sve puno jasnije. Naime, ta ista agencija o čijem izvješću danas raspravljamo svojedobno nekoliko dana ili tjedana prije toga javno je istupila s obzirom da su se na internetskim stranicama posebne jedne druge službe, a to je Povjerenstvo o sprječavanju sukoba interesa našli osobni podaci ljudi za koje je agencija upozoravala da se na taj način ti podaci o tim ljudima nisu smjeli tako iskazati u javnosti. I umjesto da tijela međusobno surađuju i dođu do kvalitetnog rješenja a osobito na zakonu osnovanoga, Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa je prvo izbrisalo podatke koje je objavilo na mrežnim stranicama, nakon toga sazvalo tiskovnu konferenciju, usprotivilo se mišljenju Agencije za zaštitu osobnih podataka, a onda da stvar bude ljepša pokrenulo upravni spor protiv te iste agencije zbog toga što je ona zakonito obavljala svoj posao. U tom vremenu dok se bori povjerenstvo sa agencijom dolaze ideje iz tada Vlade i vladajuće većine da se razriješi i ravnatelj i njegova zamjenica dužnosti. Međutim, u sporu koji je trajao sa Povjerenstvom o sprječavanju sukoba interesa interesantno uključuje se i Europska komisija, uključuju se čak i pravni stručnjaci s Pravnog fakulteta i svi daju za pravo agenciji, a nitko povjerenstvu. I onda je rezultat cijele te priče da ne pogriješim što se tiče datuma 1. rujna 2015. godine Upravni sud u Zagrebu donosi rješenje o obustavi upravnog spora između agencije i povjerenstva s obzirom da je Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa u tom upravnom sporu povuklo tužbu protiv agencije. Danas je 2016., gospodin Rajkovača sjedi na mjestu na koje je imenovan prije nekoliko godina, cijeli postupak Vlada je pokrenula zato da bi u javnosti difamirala i njega i njegovu zamjenicu i njihovu službu, da bi se koristila drugim tijelom središnje uprave koje je pokretalo postupak protiv njih od kojeg je odustalo jer je shvatilo vjerojatno još tijekom toga postupka da nije u pravu. A radi se o objavi osobnih podataka o kojima je svima neugodno govoriti jer se tiče državnih dužnosnika, a to su podaci o vašem osobnom statusu, o činjenici koliko neki od dužnosnika imaju djece, na kojoj adresi žive, kolika su im primanja, krediti koje su dizali prije stupanja na dužnost itd., itd. I bez obzira na spor između ove dvije službe mi ni pitanje tih podataka nismo riješili na zadovoljavajući način. Riješili smo ga metodom SDP-a, da u isto vrijeme dok se vrše prijepori i sukobi između dva tijela državne vlasti oni po hitnom postupku istovremeno mijenjaju zakon i to samo jedan članak a da svima bude potpuno jasno o čemu se radi to su podaci koji se i na mrežnim stranicama određenih institucija pojavljuju o državnim dužnosnicima, a njihova intervencija u zakon glasi da se dodaju članku koji govori o objavljivanju podataka riječi iza riječi dužnosnika dodaju se riječi te se na njih ne primjenjuju odredbe zakona kojim se uređuje zaštita osobnih podataka. Možemo se naravno pitati kakve su to dužnosti ili kakva je to kategorija ljudi na koje se zaštita osobnih podataka ne odnosi. Što je to sve što se u hrvatskoj javnosti mora pokazati o dužnosnicima i da li je baš nužno da se o njima piše i ono što može kasnije čak ako hoćete ići tako daleko govoriti i o sigurnosti i njihovih obitelji. Ali o tome se nitko nije pitao jer je trebalo zadovoljiti strasti vjerojatno javnih servisa i na taj način se pokazati otvorenim društvom sa svim vašim podacima zbog kojih sutra netko od vas ili vaših kolega može trpjeti ogromnu štetu. To je rezultat rada prošle Vlade, ali kao i obično na vrlo nespretan način. Ta Vlada je željela pokazati da njene institucije ne rade kvalitetno, ne tretirajući njihov posao nego smjenjujući čelnike službi zbog toga što su se usudili tumačiti zakon onako kako su sva kasnija tijela pokazala da je ispravno tumačenje zakona. Ostaje nam pitanje, sada je prilično jasno tko je bio u pravu u cijelom tom postupku. Nitko nije postavio pitanje kako je to Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa radilo i kako baš nitko nije našao potrebnim pitati da li su oni u nečemu povrijedili zakon i da li je bilo pitanje njihove odgovornosti umjesto odgovornosti onih koji su ukazali na njihovo nezakonito postupanje. Ali to je sve pokriveno hitnom intervencijom zakona na prijedlog kluba SDP-a u Hrvatskom saboru. Ovo je prekrasna ilustracija da svima bude jasno kako je to SDP vladao i kako je radio. I zbog toga moram reći, zbog tih sumnji koje su otvorili razrješavanjem ljudi koji još uvijek su na tim istim pozicijama samo zbog toga klub HDZ-a neće podržati ovo izvješće ali će u potpunosti podržati ljude koji su dosada radili u agenciji na zakoniti način. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Pa kolega Mlakar ja sam pažljivo slušao vaše izlaganje, ja imam ponešto više dvojbi temeljem vašeg izlaganja jer zaista smo u proteklom mandatu ovdje nazočili brojnim problemima koje smo uočavali a dolazili su od strane Kukuriku vlade i Kukuriku koalicije koja je to sve uredno peglala i govorila da je sve ok, da je sve zakonito. Prva mi je dvojba da li zaista ravnatelj agencije i njegova zamjenica i dalje jesu ravnatelj te iste agencije? Druga je oni su pokrenuli spor protiv Republike Hrvatske pri Europskoj komisiji, ako sam dobro informiran, i ne znamo kako je taj spor završio. I treće je ono čemu svjedočimo danas, a to je ponašanje današnje opozicije, a tadašnje vlasti. Jer oni bez problema danas tvrde da recimo saborski Odbor za unutarnju politiku koji ima imenovano 12 članova ne može funkcionirati jer nema predsjednika. Ali agencija u kojoj su razriješeni i ravnatelj i njegova zamjenica bez problema funkcionira punih evo 7, 8 mjeseci od razrješenja. Onda ne znamo opet u ovoj drugoj situaciji kad govorimo o SOA-i. Kažu svi i govore da SOA jednostavno nema nadzor, a ravnatelj još uvijek nije razriješen. I onda to usporedimo s ovime što su oni radili. Oni su jednostavno zaboravili da smo mi imali cjelodnevnu raspravu, to je bila rasprava koja je trajala cijeli dan. Objedinjena točka prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o sukobu interesa i razrješenje. Sabor nije donio nikakav stav, niti je razriješio, niti je potvrdio odluku Vladu, niti je dobio novo imenovanje, niti se išta desilo. I danas raspravljamo ovdje kažem o izvješću iz 2014.i ne znamo zaista da li ovaj gospodin kojeg osobno mogu cijeniti jest legalan ili nije legalan? Evo pa mislim da ćemo danas tokom dana čuti dosta zanimljivih situacija oko ove agencije.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Davorin Mlakar.
Poštovani kolega Boriću, ovo je samo dio problema, jedna mala ilustracija gdje se može vidjeti kako Vlada, SDP-ova vlada kako vlada SDP-ova većina. Ono što je ostalo ne izrečeno ovom prigodom je pitanje zašto je to tako a meni se nameće zaključak da je to tako zato što oni žele na ovaj način brinuti o zaštiti osobnih podataka. U tom grmu leži zec. Pa ćemo onda otvoriti nadam se raspravu i o tome kako je moguće koristiti osobne podatke u našoj državi npr. da Vlada i tijela državne uprave podatke o građanima koje imaju prenesu u vlasništvo i na korištenje trgovačkim društvima. Postoji jedno interesantno trgovačko društvo baš zanimljivog djelokruga, zove se APIS kojemu je prošla Vlada prenijela kompletne popise birača i nad kojima Vlada više ne vrši nadzor. A onda se pitamo da li je tu bilo mjesta da se Vlada pobrine da Agencija za zaštitu osobnih podataka tamo vrši nadzor i vidi kako se raspolaže osobnih podacima ili je bilo dovoljno ovakav jedan sukob sa drugim tijelom državne uprave pa da odluči da treba smijeniti ali samo jednu stranu. Druge je poštedjela, nitko nije rekao zašto. A na koncu je ispalo da baš oni koje je Vlada predložila smijeniti da su bili u pravu i da su radili zakonito. Zaključak prepuštam vama.
Hvala lijepa. Slijedeći će u ime Kluba zastupnika MOST-a riječ uzeti uvaženi zastupnik Mario Klobučić.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolege i kolegice zastupnici, gospodine Rajkovača ovdje samo sada čuli izvješće kolega iz HDZ-a iz Domoljubne koalicije zašto oni neće ovo izvješće prihvatiti, međutim oni su gledali na to izvješće iz jedne druge perspektive. Ja bih htio malo ipak više pažnje posvetiti samom izvješću koje je agencija izradila. Na početku bi rekao kako Agencija za zaštitu osobnih podataka nije dovoljno transparentna agencija jer se jako malo informacija o djelatnosti, poslovanju djelatnicima same agencije može pronaći na njihovoj službenoj stranici. Komparativno analizom posljednja tri godišnja izvješća za 2012., 2013. i 2014.godinu izgleda da je agencija bila dosta aktivnija u 2013.nego u 2014.barem kada je u pitanju edukacija medijske i javne kampanje i EU projekt, dok je promet nadzora i davanja mišljenja državnim institucijama porastao u 2014. godini. U izvješću iz 2014.stojii da agencija nije provela ni jedan EU projekt, samo jednu edukaciju službenika i to samo njih 500 od ukupno 2200 iako iz osobnog iskustva mogu reći da je vrlo relativno čime se ti zaposlenici bave, odnosno to je njihov dodatni posao ali dovodim u pitanje čak i njihov posao i sumnju u postojanje takvih radnih mjesta odnosno dodatnih zaduženja za te poslove. Nadalje, piše da su samo nastavili radionice i edukacije za djecu. Nigdje nije navedeno o kojim se radionicama i edukacijama radi niti u kojem broju. Dakle kako možemo mjerljivo dati mišljenje o tome jel to dobro ili nije ako tih podataka nemamo. Samo jedna konferencija ili javni događaj plus provedeno sudjelovanje na Splitskom festivalu i u kampanji protiv govora mržnje na internetu. Uz to je još i izrada promo materijala navedena samo sporadično. U izvješću za 2013.ima mnogo više navedenih aktivnosti u ovom segmentu, pa se s pravom možemo pitati zašto je AZOP u 2014.ostalo preko pola milijuna kuna neiskorištenih proračunskih sredstava. U strateškom planu za 2014.do 2016. godine stoji da je jedna od važnijih djelatnosti agencije podizanje svijesti građana mladih i djece nadasve na području zaštite osobnih podataka. To se iz izvješća ne može smatrati ostvarenim pogotovo zbog malog broja aktivnosti te vjerojatno usko povezano s tim ostvarenim viškom sredstava. Na tom području spominju se samo ambasadori privatnosti ali to je jedina stvar koja je provedena i to jednokratno. Problem je također izuzetno veliki postotak proračuna agencije koji se koristi za plaće zaposlenicima a sva sredstva agencija dobiva iz državnog proračuna. Prema nekoj računici jednostavno iz izvješća može se reći da je to čak i do 80% sredstava. Također je problematično ne provođenje unutarnje kontrole što nije obrazloženo u izvješću iako se preporuča da AZOP kao izravni proračunski korisnik provodi unutarnju kontrolu što se vidi i u strateškom planu za 2015.godinu. Zatim možemo postaviti načelno pitanje opravdanosti mnogobrojnih agencija kojih ima oko 190 i sličnih institucija koje zapošljavaju preko 20 tisuća ljudi i troše oko 70 milijardi kuna godišnje većinom proračunska sredstva RH. Kod nas se agencije ne smatraju djelom državne uprave, njihovi zaposlenici imaju plaće prema razini radnog mjesta koje agencije određuje same. Nema kontrole nad njima. Dok se čini nakon primopredaje da su ministre zatekla ministarstva u kojima je navodno jako puno nepopunjenih radnih mjesta. Istodobno imamo preveliki broj agencija koje se bave aktivnostima koja bi pripadala nekom od ministarstava. Ljudi se u njima moguće zapošljavaju po političkoj podobnosti ili po nekim drugim vezama. Direktiva EU Parlamenta o zaštiti osobnih podataka, članak 28 kaže, svaka država članica osigurava da je jedno ili više tijela u njenom području odgovorno za nadzor primjene ove direktive. Dakle nigdje ne piše da to mora biti nužno agencija. MOST-u je stalo da održi obećanje dano građanima da će se uvesti reda u državne službe i mnogobrojne agencije i pri tome ćemo čvrsto stajati. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Sljedeća na redu je uvažena zastupnica Marija Puh u ime Kluba zastupnika HNS Liberalni demokrati.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine Rajkovača, poštovani kolegice i kolege. Pravo na zaštitu osobnih podataka jedna je od temeljnih prava zaštite interesa svakog pojedinca koji se odnosi na sprječavanje, suzbijanje i sankcioniranje svih vrsta zlouporaba osobnih podataka a zajamčeno je propisima Europske unije a samim time i Republike Hrvatske. Svrha zaštite osobnih podataka je zapravo zaštita samog privatnog života građana. Iako se do nedavno činilo kako je zlouporaba osobnih podataka samo fiktivna filmska priča, stvarnih primjera je nažalost i u Republici Hrvatskoj sve više. Kako bi se djelovalo preventivno potrebna je sustavna i temeljita edukacija svih naših građana kako bi oni sami znali na koji način mogu zaštiti sami sebe i kako bi mogli otkloniti moguće zlouporabe svojih osobnih podataka. A to smatram da bi trebao biti i jedan od velikih zadataka ove agencije. U tom kontekstu izrazito je važno da agencija ima svoje kontinuirano djelovanje prema svim skupinama društva a prema izvješću je vidljivo da za interes za upoznavanje sa ovom tematikom postoji te da su mediji u odnosu na 2013. godinu povećali svoje upite vezane uz zaštitu osobnih podataka za čak 50%. Nadam se da ćemo i u izvješću za 2015. godinu također vidjeti povećanje u komunikaciji sa javnošću jer nažalost djeca u sve ranijim godinama dolaze u kontakt sa potencijalnim opasnostima na internetu a i ljudi postaju sve neoprezniji i ranjiviji. Vjerujem da je svatko od nas ovdje dobio barem jedan mail ili poruku na društvenim mrežama da mu je daleki rođak ostavio veliko nasljedstvo te da mora dostaviti svoje podatke tzv. odvjetniku koji će tada poduzeti potrebne radnje za prijenos nasljedstva. Možda vam se sada tu čini prenaivno da ljudi odgovaraju na takve mailove no moramo imati na umu da ljudi vole vjerovati u nemoguće i da zahvaljujući nedovoljnoj informiranosti padaju u mreže potencijalnih prevaranata koji se tada koriste njihovim osobnim podacima naravno na samo njihovu štetu. Osim toga, svaki dan smo zatrpani medijskim natpisima o ciberbullyingu među djecom koja su zapravo najranjivija skupina. Internet, danas djeci koristi kao izvanredno sredstvo komunikacije i učenja no to je ukoliko se on koristi pametno i u kontroliranim uvjetima. Internet im je danas na dohvat ruke i na njega se mogu spojiti na svakom koraku a najčešći način za to je naravno danas svi imaju svoje pametne telefone koje nose sa sobom i koji su njihov mali cijeli privatni svijet. Edukacija i informiranje pogotovo za ovu dobnu skupinu je iznimno važno. Leonardo de Vinci projekt partnerstva Perception of data protection and privacy issues by children an youth u čijoj izradi je sudjelovala i Agencija za zaštitu osobnih podataka došao je do zabrinjavajućih podataka vezanih uz sigurnost djece na internetu. Citiram: "Svaki drugi ispitanik nije siguran upravlja li samo on podacima koje postavlja na Internet i ostaje li objavljeno u njihovoj nadležnosti". Više od trećine ispitanika je sklono otkrivanju svoje zaporke i korisničkog imena drugim osobama. Više od pola njih na internetu postavlja svoje osobne fotografije, videa, brojeve osobnih mobitela, elektroničke adrese, ime škole koju pohađaju itd.. Na pet ispitanih, njih dvoje postavlja tuđe osobne podatke na Internet a da pri tome ne traži njihovo dopuštenje. Ispitanici su i sami bili u situaciji neželjenog objavljivanja osobnih podataka pa je svaki deseti od njih doživio neugodnosti i uvredu u stvarnom životu nakon virtualnog objavljivanja osobnih podataka. Nažalost nije im strano ni lažno predstavljanje pa su iskusili da se netko umjesto njih predstavljao i oponašao ih na internetu. Iz navedenog zaključujemo kako je evidentna isplepetenost stvarnog i virtualnog utjecaja na sveukupni život ispitanika. Alarmantna većina, njih čak 92% nije upoznata sa aktivnostima ili edukacijskim aktivnostima za zaštitu osobnih podataka i privatnosti na internetu pa i ne znaju kome se mogu obratiti u slučaju kršenja osobnih podataka i zlouporabe privatnosti. Temeljeni problem je što ispitanici ne percipiraju što sve kršenje podataka predstavlja, uzrokuje i uopće uključuje a kamoli koji su mehanizmi zaštite što povezujemo sa inicijalnom hipotezom o općoj neosviještenosti i neupućenosti ispitanika u važnost zaštite osobnih podataka i privatnosti na internetu.". Završavam citat projekta. Znači čak 92% ispitanika nije uopće upoznato na koji način može zaštiti svoje osobne podatke a niti kome se oni mogu obratiti u slučaju ukoliko su njihovi osobni podaci ugroženi. Mislim da je to više nego zabrinjavajuće. Agencija bi trebala zapravo više svojih resursa usmjeriti prema edukaciji i informiranju pogotovo najranjivije grupe naših građana a to su djeca. Ali zapravo niti sam rad agencije neće biti dovoljan. Sve institucije, civilno društvo a i mi sami moramo se uključiti i upozoravati na opasnosti kako ne bi bilo novih novinskih natpisa o tragičnoj sudbini djece koja nisu znala na koji način da se zaštiti. Na žalost živimo u polu virtualnom svijetu u kojem na nas u svakom koraku vrebaju opasnosti, a jedino informiranje i edukacija nam mogu pomoći. Zato pozdravljam rad Agencije za zaštitu osobnih podataka kako na polju na koje sam se osvrnula, tako i na druge aspekte njihovog rada kao što su nadzor, davanje prijedloga i preporuka za unapređenje zaštite osobnih podataka, vođenje središnjih registara, provođenje upravnih postupaka, davanje pravnih mišljenja i ostalih djelatnosti vezanih uz zaštitu osobnih podataka. Još jedna zanimljiva informacija koju sam pronašla u izvješću, a to je podatak da niti jedno rješenje koje je donijela agencija nije poništeno upravnim sporom. Meni to govori da ljudi u agenciji profesionalno obavljaju svoj posao. Klub HNS-a podržava Izvješće Agencije za zaštitu osobnih podataka i glasat će za isto. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Prva je uvažena zastupnica Nada Murganić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ravnatelju agencije, cijenjene kolegice i kolege. Javila sam se za ovu pojedinačnu raspravu iz razloga da sa nekoliko rečenica i svojih razmišljanja dadem doprinos i možda neke moja viđenja i preporuke za budući rad agencije. Iako je već u prethodnim raspravama i u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice od gospodina Mlakara i u ostale dvije rasprave već podosta toga rečeno s čime se uglavnom u potpunosti ili djelomično slažem. Naime, možemo zaključiti, a iz osobnog života svakodnevnog znamo da je zaštita osobnih podataka izuzetno značajna i samim time je značajan rad Agencije za zaštitu osobnih podataka i da i mi kao saborski zastupnici, a svakako kao možda kasnije nosioci izvršne vlasti Vlada dadu toj agenciji zaista dobre i potpune uvjete za dobar rad, stručan rad i rad u skladu sa zakonom i u skladu sa onim za šta ih je društvo i angažiralo. Kada je 2003. godine donesen Zakon o zaštiti osobnih podataka moram iskreno priznati da je među nama kao voditeljima osobnih zbirki osobnih podataka bilo podosta čuđenja i dilema kako se uopće mogu štititi podaci naših građana i to danas u vrijeme komunikacijske revolucije, curenja svih i svakakvih informacija, svakodnevne krađe identiteta i sveprisutnosti virtualnog svijeta. Naime, bilo je čak i mišljenja kako će formiranje evidencija zbirkama osobnih podataka i njihov upis u jedinstveni registar štititi građane od zloupotrebe i kako će voditelji zbirki osobnih podataka štititi sami sebe od eventualno neutemeljenih tužbi. Međutim, zakon se ipak primjenjuje u praksi, on je saživio, provodi se i polučio je ipak dobre rezultate. I ova agencija u kojem radu uglavnom ima dobro mišljenje bez obzira na pristup kako i koji način će se podržati ovo izvješće je tome pridonijela. Ono možda što bih ja predložila i usmjerila za budući rad to bi se uglavnom odnosilo, iako je važno da se agencija bavi i statistikama i analizama, da se bavi pojedinačnim pritužbama, odnosno odgovorima na pojedinačne pritužbe, pojačati taj edukativni, informativni rad je vidimo iz statističkih podataka u izvješću pojačan u odnosu na nadzore prema voditeljima osobnih, zbirki osobnih podataka. Ali ono o čemu je govorila kolegica u raspravi ispred HNS-a značajan je i taj edukativni rad prema građanima odnosno prema osobito prema mladima. Tu postoji itekako velika potreba za većom edukacijom građana, jer mi moramo znati kako se zaštititi i kome se obratiti u slučaju zloupotrebe. Agencije najviše se jasno uz pomoć medija otvara građanima na europski dan zaštite osobnih podataka 28. siječnja čak u smislu promocije zaštite osobnih podataka angažirala ili imenovala je ambasadore koji imaju ulogu promotora privatnosti. Ja izuzetno cijenim te osobe, ne bih htjela da se možda krivo shvati, međutim meni osobno je u koliziji njihov posao i njihova potreba da se jako promoviraju i da budu sveprisutni u medijima i u javnosti sa onim za šta je to zamišljeno. Ali ako i ima tu nekakve logike, onda bi to oni morali jasnije dokazati i pokazati nama kao građanima, odnosno javnosti. Iako je rečeno, ali nikad nije na odmet naglasiti potrebu edukacije djece, roditelja, nastavnika, odgajatelja, odnosno svih onih koji su u ulozi odgoja djece, ne samo njih nego svih nas društva u cjelini. Jer ubrzani razvoj tehnologije, stalno korištenje novih tehnologija u komunikaciji, korištenje društvenih mreža dovodi do zloupotreba osobnih podataka, a mladi su tome najčešće žrtve jer su najradoznaliji, najčešće i sveprisutni su na društvenim mrežama, a znamo da je informatika u osnovnim školama izborni predmet a djeca su vrlo, vrlo često na internetu i u društvenim mrežama, odnosno u tome virtualnom svijetu. Građani i sami smo takovi vrlo često se svjesno odričemo svoje privatnosti kada dajemo osobne podatke. Slikanje i dijeljenje fotografija svojih obiteljskih, facebook profili su uvijek mogućnost da dođe do itekakovih zloupotreba. Dakle, opreza nije nikada na odmet. Sve što je objavljeno na internetu ostaje zabilježeno u nekakvom digitalnom obliku trajno. Da ne govorim da krađa identiteta, potkradanje računa, financijskih zlouporaba je moguće jer se služimo i online uslugama kada kupujemo, kada plaćamo račune, kada sklapamo ugovore, kada sklapamo i dogovaramo sastanke i još mnogošto. Zbog toga podržavam rad agencije u budućnosti od onih početnih koraka kada je stupio zakon na snagu, kada se formirala sama agencija nekako se to sve činilo nemoguće, međutim napredak je postignut. Ali nažalost, zlouporaba je sve više. Kako ćemo i na koji način tome stati na kraj, da li je to samo stvar agencije ili nije, ali s obzirom na zakonske ovlasti koje imate morate i više u tom smislu usmjeriti svoj rad. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeća rasprava je uvaženi zastupnik Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Evo ja želim nešto reći o radu ove agencije, ne samo u 2014. jer smo već u 2016., prošla je i 2015. To je jedna važna agencija koja bi trebala zaštititi naše pravo na privatnost da naši osobni podaci, kućne adrese i sve ostalo ne bude dostupno na način na koji je to nažalost danas. Međutim, gdje je nastao problem? Problem je nastao za vrijeme prošle Vlade koja je tom pitanju pristupila kao i mnogim drugim pitanjima na jedan način koji nije bio primjeren. Meni je osnovna dvojba da li je njima pasalo da ta agencija kroz vodeće ljude i kroz svoj rad bude u takvom stanju kakvom je i danas ili im je bolje bilo da je u toj agenciji vladao red? Da li možemo jednako zlouporabiti podatke kad u agenciji nema reda i ne zna se tko je tko, tko je ravnatelj, tko nije ili to možemo lakše ako postoji red? Mislim da tu dvojbi ne bi trebalo biti previše. I zato nas ne čudi 5. mjesec prošle godine. U jednom danu svi političari našli su se na meti medija zbog toga jer su nestale imovinske kartice sa weba Povjerenstva za sukob interesa. I nastala je svojevrsna afera, ajmo reći tako, u kojoj su se počeli optuživati međusobno agencija s jedne strane, Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa s druge strane tko je tu kriv, tko je kome što naložio i tko je postupio zakonito u takvom trenutku. Vlada da to smiri donosi odluku i smjenjuje ravnatelja i zamjenicu gospođu Dolenc i gospodina Rajkovaču, dostavlja prijedlog odluke Hrvatskom saboru, Hrvatski sabor zasjeda i donosi tj. raspravlja o tom problemu tokom čitavog dana. Cijeli dan smo raspravljali o tome, objedinjeno i o izmjenama Zakona o sukobu interesa i o smjeni dvoje ljudi. I kad smo završili raspravu zakon je usvojen, saborski zastupnici pokušali su u nekoliko navrata zamoliti predsjednika Hrvatskog sabora da stavi imenovanje na glasanje. Međutim, bivši predsjednik rekao je riješit ćemo mi to i nažalost od 5. mjeseca do raspuštanja Sabora u 9. mjesecu nismo uspjeli riješiti. I danas imamo situaciju da nam izvješće podnosi ravnatelj za kojeg ne znamo kakav je status. A već sam rekao da imamo i drugu dvojbu, dvoje vodećih ljudi te agencije tužilo je Republiku Hrvatsku Europskoj komisiji, a kao razlog naveli su da je Vlada atakirala s njihovom smjenom na neovisnost rada te agencije. Što se tu u Saboru govorilo? Samo nekoliko izjava iz fonograma. Gospodin Grbin naš kolega zastupnik bio je vrlo uvjerljiv u objašnjenju zašto treba smijeniti ravnatelje agencije. Rekao je nisu poštovali zakone Republike Hrvatske i moraju biti smijenjeni. Kolega Bauk rekao je Sabor je taj koji razrješuje i koji imenuje mi u Vladi smo svoj posao učinili. Mi u klubu HDZ-a protivili smo se takvom načinu jer ispod dva imena nije bilo obrazloženja. Mnoge točke koje smo mi ili zaključke koje smo predlagali predsjedavajući nisu htjeli uvažiti ako nisu imali obrazloženje. Ali tu Vladinu odluku jesu. Kolega Linić tada je rekao da Vlada na brzinu želi sanirati političku štetu koja je nastala, a kolega Stazić na kraju zaključio ova Vlada uvijek se ponašala odgovorno, savjesno i u interesu javnosti. To je samo iz fonograma možda ono najznačajnije. Kako je to završilo evo vidimo danas. Savjesno, odgovorno i u interesu javnosti. Imamo čelnike za koje ne znamo jesu li legalni ili nisu. Međutim, nemamo velikog interesa s druge strane da se ovo ne raspravlja jer je problem vidljiv. Iako su pogriješili iz toga su izašli na najgori mogući način. I što imamo danas? Danas imamo potragu za fašistima, antifašistima a svi podaci su nažalost i od tih jednih i drugih možda dostupni nekima kojima ne bi trebali biti dostupni. I tu smo danas u uvodnom dijelu natuknuli gdje bi problem mogao biti, čuvena firma APIS – javno poduzeće. Društveni ugovor Grada Zagreba i države. Odnos 51 na prema 49. To je firma tj. poduzeće poznato po tome da je zaposlila preko 100 članova SDP-a. I što bi tu trebala agencija raditi? Osnovno je pitanje vama ravnatelju jeste li zaštitili hrvatske građane od zlouporabe mogućih podataka s obzirom da su dobili u tom poduzeću sve podatke birača? Kako su mijenjali društveni ugovori unutar tog poduzeća? Kako je netko tko je dao ostavku na mjesto zamjenika gradonačelnika 2012.mogao potpisati da će se odluke nadzornog odbora sada više neće donositi jednoglasno nego većinom glasova. Što se dešavalo u tom javnom poduzeću? To su neka pitanja jer ne znam da li ste vi, ali ja jesam u tijeku izborne kampanje dobio na svoju adresu program koalicije Hrvatska raste. Bilo je lijepo zapakirano, jedan plastični omot, unutra sve posloženo, ime i prezime, adresa, broj pošte, čak se i tadašnji kandidat za premijera gospodin Milanović svima obraćao osobno unutar tog programa. Kad smo raspravljali o prethodnim izvješćima uvaženi ravnatelju a niste prvi, bile su prije vas još neki, to je agencija koja je u 4 godine promijenila 3 ravnatelja. Činjenica je da u toj agenciji ostaje dojam da nije vladao red i da me nitko nije uspio zaštiti od tih i takvih pokušaja da mi se dostavljaju na kućnu adresu sve moguće tiskanice svih mogućih trgovačkih lanaca, svih mogućih političkih stranaka i da su naši podaci zapravo u prostoru nezaštićeni. A to je vaš osobno ja mislim najveći zadatak. Kako se to dešava? Da li osobno smatrate da je moguće da je u tom javnom poduzeću netko zlouporabio one popise koji su tamo dobili pa da se temeljem toga netko nekome obraća? Ako je tako je li to kazneno djelo? Je li se netko s time služio neovlašteno? Tako da zaista bez obzira na ovo što ovdje piše u 2014.što je korektno vi ćete navesti vlastite aktivnosti, pobrojat će se, sve će se nekako sublimirati, mi ćemo ovdje danas raspravljati ali kao i nakon svakog izvješća nažalost nismo svjedočili boljem radu ove agencije. A opet ono što smo rekli možda i nije na vama najveća greška, nego na bivšoj Vladi koja vas je ostavila u prostoru da ni vi sami ne znate što ste. I volio bi vas čuti što se desilo sa sporom kojeg ste vi kao osoba, kao vodeća osoba agencije i vaša kolegica pokrenuli protiv RH, u kojoj je to fazi i kako će to završiti? Evo hvala lijepo.
Zahvaljujem. Za repliku se javio uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Sabora. Evo kolege iznijeli ste puno argumenata zbog čega, postavlja se pitanje zbog čega uopće služe ove sve agencije kao i ova, jel smisao ove agencije da ona uopće postoji ako ima više nezaštićenih podataka nego zaštićenih, jel možda je bolje još jednu otvoriti agenciju ako ima prostora za uhljebljavanje, pa za protu zaštitu od zaštite osobnih podataka. Svejedno evo prateći ovo sve skupa imamo puste sigurnosne službe, imamo APIS-e, imamo razno razne agencije koje u biti mi ne znamo čemu služe a gledamo da ministarstvo, a puna su, krcata su, a gledamo znači kabinete ministara koja su prazna, znači te određene resore unutar ministarstva gdje su potrebni projekti, ljudi za projekte ta su prazna mjesta. Znači sve je puno ondje gdje mi ne možemo uopće kontrolirati niti Vlada može kontrolirati. Evo vama pitanje osobno jeste li vi da uopće postoji ove agencije? Trebaju li one, jesu li one potrebne? Mi smo stava da ove agencije ne trebaju jer one očito ne služe ničemu ako ništa ne štite. Znači da mi možemo vrlo brzo provesti nekakve reforme, jer bespotrebno je uopće raspravljati ima 15 dana o nekakvim agencijama koje opće nemaju smisla. Kratko pitanje. Po vama trebaju li ove agencije ili većina ovih agencija? Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Bulj, slažem se s vama. Ovo je jedna od agencija koju treba pripojiti da li nekoj drugoj agenciji ili ministarstvu to će se riješiti. Ali pokazuje nesigurnost u obavljanju vlastitog posla i vlastitih zadaća i ovo izvješće vam ne može pokazati tu nesigurnost. Vi ćete uredno dobiti sve što lijepo piše ali u praksi se dešava ono o čemu sam govorio da nismo zaštićeni. Rekli ste da su kabineti ministara prazni, oni su se ispraznili nakon što je otišla ova vlast. Oni su te kabinete punili na jedan čudan način. Donijeli su zakone kad su došli na vlast da u kabinete ministara mogu zapošljavati djelatnike bez provedbe javnog natječaja. I kako su otišli ministri, otišli su i neki djelatnici, ali ne svi, neki su se uspjeli u međuvremenu i snaći i ostali su i dalje unutar državne uprave. Tako i ona namjera koja je možda bila u redu na kraju je otišla u sasvim krivom smjeru. I bit će zaista puno iznenađenja na koja ćemo nailaziti u slijedećem vremenu a ova izvješća samo pokazuju na koji način se vladalo i na koji način je izgledala ta Bundesliga hrvatske politike o kojoj su oni često znali ovdje u Saboru govoriti. Za sebe su govorili da su Bundesliga. Ako je Bundesliga da imate zamjenika i ravnatelja agencije a da ne znate da li je on legalan ili nije, postavlja se pitanje što je onda ispod svega toga ostalo? Tako da ova agencija zrela je za spajanje slažem se s vama.
Zahvaljujem. Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Josip Katalinić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici čitajući izvješće agencije zapitao sam što radi tih 28 ljudi? Oni su raspoređeni u četiri službe, imaju četiri načelnika ali ako malo zagooglate ili na njihovim stranicama pokušate naći čime se oni bave zapravo teško je pronaći te informacije. Ono što sam uspio ipak pronaći je koje dužnosti službenika za zaštitu osobnih podataka uopće postoje. Pa onda ovako imate: vodi brigu o zakonitosti obrade osobnih podataka u smislu poštivanja odredbi ovog zakona i ostalih propisa koji uređuju pitanje obrade osobnih podataka. Slijedeće upozorava voditelja zbirke osobnih podataka na nužnost primjene propisa o zaštiti osobnih podataka u slučajevima planiranja i radnji koje mogu imati utjecaja na pitanja privatnosti i zaštiti osobnih podataka. Sljedeća, upoznaje sve osobe zaposlene u obradi osobnih podataka s njihovim zakonskim obavezama u svrhu zaštite osobnih podataka. Sljedeća, brzine o izvršavanju obaveza iz članka 14. i 17. zakona. Onda dalje, omogućava ostvarivanje prava ispitanika iz članka 19. i 20. zakona i surađuje sa Agencijom za zaštitu osobnih podataka u vezi sa provedbom nadzora i obradom podataka. Kao što vidite oni vode brigu, upozoravaju, upoznavaju, brinu, omogućavaju i surađuju. Zapravo pitanje je što oni uopće rade. Ono što bi sam naziv Agencije za zaštitu osobnih podataka trebao sugerirati da oni zaštićuju podatke naših građana. Međutim, ako je to njihova osnovna funkcija onda to rade vrlo traljavo jer ako idete na Internet i samo "zagooglate" vlastito ime i prezime dobiti ćete hrpu podataka o sebi koji bi trebali biti zaštićeni. Oni nažalost nisu zaštićeni i onda je i upitno uopće i postojanje ovakve agencije. Agencija bi prije svega trebala educirati naše građane kako i na koji način da se sami zaštite da vlastite podatke ne ostavljaju masovno recimo na društvenim mrežama. Edukacija bi trebala biti jedna od osnovnih funkcija ove agencije međutim to nije. Ako gledate što su oni napravili u zadnjih godinu danas to vam je 21 mišljenje, to je 374 nadzora što zapravo može jedna osoba sigurno napraviti u godinu dana. Oni imaju 28 zaposlenih a po sistematizaciji bi ih mogli čak imati 37. Ja bih na kraju zaključio da agencija kao takva uopće ne treba postojati, da je dovoljno 5 do 6 ljudi koji mogu unutar jednog ureda, recimo ureda pri Ministarstvu uprave ili pri MUP-u odrađivati ovaj isti posao i pridružujem se zaključku kolega iz MOST-a Nezavisnih lista da ovu agenciju kao takvu treba ukinuti i zajedno sa čitavim nizom drugih agencija. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Andrija Mikulić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice i kolege. Pa evo danas je već u više navrata rečeno da je izvješće tehnički i sadržajno OK, dakle ima neka forma na osnovu koje se ta izvješća podnose. Ali ono što smo mogli čuti ovdje u prethodnim raspravama a to je pitanje da li oni koji potpisuju to izvješće zaista to i mogu. Očito politika onih koji su do jučer pokušali i nadali se da nešto znaju kako se nešto radi i vodi je rezultirala dijelom i ovime što danas pričamo. Dakle čuli smo oko procedura, Vlada je donijela odluke, došlo se u Sabor, u Saboru se to negdje u hodnicima zagubilo, izgubilo i mi sada defacto ne znamo da li smo na pola puta ili imate ili nemate pravo to potpisivati. Dakle to je oko dvojbi. Ne bih se ponavljao oko onih cjelodnevnih rasprava, očito je to neka praksa koja je nasljedno pravo pa se onda puno priča, puno buke, skreće se pozornost sa bitnih tema na nebitne da bi se pobjeglo od one teme za koju se nema što dobro i kvalitetno reći. Bilo je riječi oko upravnih sporova. Pa upravni sudovi rješenje mogu poništiti i narediti da vi napravite novo ili da ga oni donesu. Toliko oko upravnih sporova. Ovo izvješće je izvješće za 2014., očito kao i u nizu proteklih izvješća da netko na vrijeme nije odradio onaj dio posla za koji je bio zadužen ali vjerojatno je to kao što vidimo praksa nekih koji su to trebali raditi i ranije. Naravno da se radi o temeljenom zakonu, Zakonu o zaštiti osobnih podataka i u ovom izvješću vi dajete jednu analizu postupaka, mjera, ono što je vidljivo da piše da je agencija pravna osoba samostalna. Pa sada s obzirom na ovo sve što smo čuli nisam siguran da ste imali potpunu slobodu u funkcioniranju. Dakle ovdje pričam o instituciji ne o pojedincima u instituciji. Na strani 2 vašeg izvješća kaže se da je temeljem članka 34. zakona ukoliko prilikom obavljanja nadzora ustanovite da su povrijeđene odredbe zakona onda imate nekoliko mogućnosti. Kao agencija imate pravo upozoriti ili opomenuti, rješenjem narediti da se otklone nepravilnosti, privremeno zabraniti prikupljanje, narediti brisanje, zabraniti iznošenje osobnih podataka itd., iz Republike Hrvatske itd., itd.. Pa kaže protiv rješenja agencije nije dozvoljena žalba ali se može pokrenuti upravni spor. Dakle znamo trajanje upravnih sporova u prosjeku koliko to traje, vi ste koliko sam shvatio na ovih 10 na 6 dobili odgovore. Osim navedenih mjera kaže agencija može predložiti pokretanje postupaka kaznene ili prekršajne odgovornosti pred nadležnim tijelima. Ja moram priznati da iz ovog izvješća mi nije razvidno. Dolazim iz jednog, ili dolazio sam, bolje rečeno, iz jednog sustava koji se zove Državni inspektorat a onda neki koji su do jučer bili na vlasti, danas hvala Bogu više nisu, su taj inspektorat rasformirali. Nisu mogli shvatiti da tamo radi tisuću poštenih i kvalitetnih ljudi koji su radili 80 do 100 tisuća nadzora godišnje. Pa da nauče nešto, to je bilo negdje oko 400 do 500 tisuća kontrola na bazi godine. Prema tome, kada pričamo o ovom dijelu, zašto sam taj dio rekao? Jer ovdje vidim da radite nadzore, 374 nadzora, 186 na zahtjev ispitanika, 2 nadzora na prijedlog treće strane a 186 nadzora obavljeno je po službenoj dužnosti. Zašto sam rekao ovaj uvodni dio? Zato što kad ste u takvom sustavu onda vam se može desiti da vam netko sa treće strane proba usmjeriti sustav temeljem nekakvih zahtjeva i vi jednostavno ste silom zakona prisiljeni da morate odgovarati na to. Dakle, jedno je ono što bi vi trebali raditi po planu i programu, a jedno je kad vas netko izvana pokuša usmjeriti u neki dio koji nije dobar i kvalitetan. Dakle, lijepo je izdefinirano što je to zaštita osobnih podataka. Pa mislim da je najsvetija stvar kad imate zaštitu privatnosti i ostalih ljudskih prava i temeljnih sloboda. I naravno da pozdravljamo u ovom dijelu članak 24. koji govori da svatko tko smatra da mu je povrijeđeno pravo ima zajamčeno Zakonom o zaštiti osobnih podataka mogućnost da podnese zahtjev i to je u redu. To je sigurno dobro i to je ispravno. I taj dio pozdravljam. Nije mi jasno kad pričamo ili kad govorite o optužnim prijedlozima, onda kažete da u ovom izvještajnom je agencija postupala kako obvezuju pojedini zakoni što je jedino i moguće da tako postupa, jer inače u suprotnosti ni u skladu sa zakonom. Dakle, nalaže se ovlaštenom tužitelju prije podnošenja optužnog prijedloga nadležnom sudu ili drugom tijelu obavijestiti o prekršaju onog za kojeg se namjerava jel' tako podići taj optužni prijedlog. I tu kažete da je u izvještajnom razdoblju da ste izradili takvih 6 obavijesti. Da li to znači da je bilo svega 6 prekršaja koje ste ustanovili ili je to bilo nešto drugo? Ono što mi je još zapelo u oku, dakle vi kažete da su određena sredstva planirana za određenu godinu 2014. i da ste, da nije se utrošilo 520, gotovo 3000 kuna. Sad vas ja pitam koji je razlog? Što znači racionalnost u trošenju? Da li to znači da to nije dobro planirano na početku ili je nešto vezano za strogu prirodu posla, razmišljam na glas jel' pa vas iz tog razloga to pitam. Rekli ste da je najvažnija aktivnost te agencije nadzor, dakle kontrola da li netko provodi propise i da li radi u skladu sa tim propisima koliko sam shvatio. I slično pitanje kao što su imale kolege i konstatacije iz MOST-a to je 28 djelatnika na današnji dan, 37 po sistematizaciji. Sad me zanima da li niste imali mogućnost primit druge ili je nešto drugo bilo posrijedi? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Pravo na repliku uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Sabora. Kolega Mikuliću, vi ste se spomenuli da ste radili u inspektoratu sad se zove agencija, jel' ukinuto il' nije, međutim po vama ispada da je prije bilo bolje kad je bio inspektorat, sad je ugašen pa nema inspektorata pa je taj inspektorat napisao na tisuće predmeta pa je bio možda Inspektorat za ugostiteljski objekat imali ceduljicu kolika je visina stolice, pa bi to ukočilo naše gospodarstvenike, u biti usporavalo bi ih. Znači, isto je po nama u MOST-u zvalo se inspektorat ili agencija ako ne radi svoj posao. Znači nije tu sad pitanje broja predmeta, nego funkcionalnost da bi našim građanima, privrednim subjektima da ima, da čemu služi a ne da služi samo za uhljebljavanje i koliko imamo obrađenih ovih predmeta. Ako predmeti koče razvoj nečega i ako služe te inspekcije ili agencije same sebi one nemaju svrhu, tako da nije bitno hoće li se ovo sutra zvati inspekcija ili agencija. Vrlo je bitno da nije potrebno imati tolike ljude za ono što ne služi u korist građanima i u korist privredi, razvoju. Hvala. To sam rekao zbog toga što ste to naglasili da je prije puno bolje bilo. Pa nisu ni prije ni sada nešto baš puno bolji rezultati. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Josip Borić. Oprostite Andrija Mikulić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi zastupniče Bulj. Dakle, govorimo o dvije kategorije, to je elementarno poznavanje sustava državne uprave. Jedno je Državni inspektorat, jedno su agencije. Ja nisam rekao da je inspektorat bio taj koji je radio loše ili dobro. Ja sam samo iznio činjenicu da ono što je bilo dobro da se rasformiralo za vrijeme bivše Vlade. Za informaciju, na internetu imate mogućnost izvješća oko toga, pa ćete vidjeti tko je što radio, a inače je to bila institucija i hvala vam na ovoj replici jer ste mi dali mogućnost da kažem koja se bavila nadzorom provedbe propisa i obavljanja poslova. Inače je bila institucija koja je na svojim Internet stranicama imala objavljeno što vas očekuje kada ti djelatnici Državnog inspektorata i inspektori ili viši inspektori dolaze kod vas u nadzor. Mi se nismo bavili visinom stolice, mi smo tijelo koje je provodilo provedbu propisa, odnosno tu kontrolu. Dakle, rasformiran je u šest ministarstava potpuno nelogično i loše. A što se tiče broja ljudi onda ću vam reći da u pojedinim ministarstvima gdje su te inspekcije pripojene je došlo do znakovitog, a nepotrebnog povećanja broja ljudi.
Zahvaljujem. Sada određujem stanku do 15,00 sati kada ćemo nastaviti sa raspravom po ovoj točki dnevnog reda. STANKA U 13,28 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Evo poštovane kolege idemo dalje s nastavkom sjednice. Imamo još jednu pojedinačnu raspravu. Za pojedinačnu raspravu još se javio uvaženi zastupnik Maro Kristić.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Ono što sam ja želio problematizirati po pitanju Agencije za zaštitu osobnih podataka ali i po pitanju svih agencija koje djeluju na području Republike Hrvatske su materijalna prava zaposlenika tih agencija. Naime, danas tijekom rasprave smo mogli čuti kako u Republici Hrvatskoj danas postoji 190 agencija i sličnih institucija koje zapošljavaju preko 20 tisuća zaposlenih, a troše oko 70 milijardi kuna godišnje proračunskog novca. Ono što želim istaknuti, a to sam vidio negdje u medijima da je trenutna plaća gospodina izvjestitelja u bruto iznosu 22 960 mjesečno. Simptomatično je da gotovo u svim izvješćima agencija koje smo mogli čuti ovih dana u Saboru da u tim agencijama je zaposlen jedan jako veliki broj rukovodećih kadrova. Dakle, kada govorimo o njihovim sistematizacijama i pravilnicima o unutarnjem redu oni se potpuno uređuju apsolutno bez intervencije Vlade koja osniva te agencije i Sabora koji imenuje i razrješuje njihove ravnatelje. Ta primanja su po nama iz MOST-a potpuno neusklađena sa državnim prosjekom i smatramo da je potrebna jedna temeljita revizija sistematizacije tih poduzeća jer ona su očito prenategnuta. Svi se zaklinju u to kako se ponašaju vrlo racionalno, kako su u potrošnji sredstava vrlo skromni. U izvješćima vidimo da oni imaju u njihovim pravilnicima predviđeno jako puno zaposlenih, da rade sa smanjenom radnom snagom, da su vrlo efikasni. Međutim, kada vidimo da na plaće zaposlenika otpada gotovo 70% sredstava kojima raspolažu da u njihovim agencijama recimo od 20 zaposlenih više od 10 bude na rukovodećim pozicijama onda je potpuno jasno zapravo da su to manipulacije. Kada vidimo kolike su plaće rukovodećih kadrova onda je to zaista poražavajuće. Smatramo da se konačno trebamo prestati ponašati kao dobri sluge, a loši gospodari i jednostavno prekinuti ovu praksu, napraviti jednu temeljitu reviziju planova zapošljavanja u svim agencijama i koeficijenata koje treba izjednačiti sa realnim stanjem u Republici Hrvatskoj.
Hvala. S ovim smo završili ove rasprave. Imamo završnu riječ, gospodin Anto Rajkovača ravnatelj agencije. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo samo bih iskoristio priliku i rekao par riječi u odnosu na osvrte prethodnih diskusija. Bilo ih je i od strane predstavnika klubova i pojedinačno pa neću duljiti sigurno puno. Najprije bih se zahvalio na diskusijama i zahvalio se na opaskama i kritikama bez obzira u kom smislu bile, promatrale ih kao negativne, pozitivne. Naravno pozitivne su uvijek draže i predstavljaju svojevrsnu satisfakciju rada svih nas. Ne mogu komentirati i nemam o tome adekvatne informacije zašto vezano za ovo izvješće nije bilo mišljenja Vlade, zašto je to tako. Ali se ne bih apsolutno složio sa time da je jedan od razloga stajališta ili stavova prema ovom izvješću nekoordinacija s drugim tijelima jer ta koordinacija ide svakodnevno i u kontinuitetu. A ako smo u tom smislu mislili na ovaj recentni slučaj, aferu ili kako god možemo nazvati sa uvaženim Povjerenstvom za sprječavanje sukoba interesa reći ću nešto o tome na samom kraju. Od strane nekoga od zastupnika sad da ne bih slučajno pogriješio bilo je upitno iznos proračunskih sredstava odnosno ne utrošak plana Proračuna za 2014. Naime, ovdje se radi o moram napomenuti mada nisam mislio ja sam ravnatelj agencije od travnja mjeseca 2014. godine. Znači, podnosim izvješće čak i za nepunu godinu gdje sam rukovoditelj. Ali nije to toliko važno, podnosio sam prošle godine i za 2013. gdje uopće nisam bio fizički prisutan ali nekako to se može premostiti i idemo dalje raditi, i to je to, jel'. Htio sam samo reći da su planirana sredstva za 2014., naravno morala su biti planirana prije, u biti ne utrošena iz razloga toga jer je dio sredstava negdje cca u iznosu 530 tisuća kuna bilo planirano za zapošljavanje nekoliko novih ljudi zaposlenika u smislu popune postojeće važeće sistematizacije. Kako je odlukom Vlade RH ustvari došlo do ograničenja u smislu zapošljavanja novih ljudi ta sredstva koja su bila planirana na bazi plaća, rashoda za plaće su naravno ostala neutrošena. Još jednu sitnicu bih dodao vezano za inače proračun agencije, vjerujem da vam je poznato, ako slučajno nije evo iz agencije se faktički izdvojio povjerenik za informiranje kao novo tijelo, novonastalo tijelo i za pokretanje i start tog tijela ustvari odvojeno je od sredstava agencije negdje 1 milijun i 600 tisuća kuna za tu godinu. Pa se tu sada nalazi te dvojbe oko samih iznosa i oko samog proračuna. Što se tiče napomene da li postoji i da li se provodi unutarnja kontrola odnosno svojevrsna revizija u samoj agenciji, da provodi se. Svake godine Vladin ured za reviziju provodi reviziju poslovanja, daje o tome svoje mišljenje. Evo nedugo je pristiglo i završno mišljenje, sasvim pozitivno vezano za poslovanje od strane Vladinog ureda za reviziju. Apsolutno bi se složio i podržao sve navode koji se tiču povećanja poboljšanja i uvjeta i sredstava kad je u pitanju edukacija široka osobito onih vulnerabilnih skupina odnosno mladih, djece i mladih kako bi što odgovornije zajedno sa školama, obrazovnim institucijama, roditeljima itd. istaknuli i akcentirali potrebu odgovornosti na svakom pojedincu a i društvu u cjelini kad je u pitanju zaštita osobnih podataka osobito u eri evo svi znamo izloženosti, ovolike izloženosti svih pojedinaca i društva u cjelini modernim tehnologijama. Spomenuto je u jednom od izlaganja ali htio bi dobronamjerno naglasiti ovdje očito poštovani gospodin zastupnik nije obuhvatio jednu cjelinu odnosno službenik za zaštitu osobnih podataka nije službenik agencije nego službenik voditelja zbirke a po zakonu o zaštiti osobnih podataka voditelji zbirki su sve pravne institucije, javna državna tijela, pravne osobe sve. I odgovornost za zaštitu osobnih podataka u okviru rada i djelovanja svih tih institucija odnosno pravnih osoba upravo leži na samom voditelju koji određuje službenike koji se brinu o zaštiti osobnih podataka. Agencija kao što smo i uvodno istakli je i osnovana zbog toga da nadzire provedbu zaštiti osobnih podataka. Te službenike imenuje voditelj zbirki i njegove nadležnosti su striktno propisane u stvari člankom 18.a Zakona o zaštiti osobnih podataka. Slijedeće što je bilo istaknuto, mislim da je uvaženi zastupnik Borić spomenuo u dva navrata tužbu prema EU. Ja bih samo htio reći da nije agencija podnijela nikakvu tužbu nikome, nego je na bazi odnosno kao kaprodukt svih onih događaja koji su započeli puno prije nego 4.svibnja upitala pismo Europskoj komisiji što je bila naravno u obvezi izvijestiti o događajima. Europska komisija koliko je nama poznato postavila pitanja Vladi o bezrazložnoj smjeni čelnika promatrajući to kao u biti atak na neovisnost jednog neovisnog tijela. Postupak je u tijeku, ja ne mogu ništa dalje u vezi s time reći, ne mogu prejudicirati kako će završiti i što će tu biti. To je stvarno nemoguće u ovom trenutku. Iskazani su problemi glede zlouporabe, odnosno marketinga pa i u smislu i političkog marketinga osobito neželjenog koji se ustvari događa u vrijeme, prije, za vrijeme i neposredno poslije različitih izbora koji se kod nas događaju i odvijaju. Tada zaprimamo pojačano pojačan broj obraćanja građana agenciji i rješavamo sukladno zakonskim mogućnostima i sukladno propisima i rješavamo na način kao i sve druge predmete koji ulaze u nadležnost i djelokrug rada agencije. Htio bi reći da smo neposredno prije zadnjih parlamentarnih izbora slijedom saznanja i ranijih iskustava u dogovoru sa Državnim izbornim povjerenstvom i to smo i učinili izdali odgovarajući set preporuka u tom smislu, znači preporuka svim akterima izbornog procesa o poželjnom ponašanju slijedom izborne promidžbe koja je regulirana odgovarajućim zakonima i tu nema ništa sporno. Upravni sporovi također je bilo problematizirano. Dakle, relativno mali broj upravnih sporova imamo i moram stvarno ponovno naglasiti za sada prema svim podacima uspješno prolazimo kroz tu priču mada moram spomenuti da ne želeći atakirati na spor sudova ali traju, jednostavno ti sporovi traju i za nekakva rješenja koja smo donijeli u 2014.i danas dan nisu završeni, pokrenuti su a nisu završeni sporovi. Mi nikad ne prejudiciramo niti polemiziramo o odlukama sudova. Složio bi se da je nadzor jedna od najvažnijih funkcija i doista kao što sam i u izlaganju naglasio da težimo nadzornu funkciju staviti u potpuno u proaktivnu razinu tako što ćemo težiti planski po službenoj dužnosti na jedan, po jednoj sektorskoj podjeli recimo u financijskom, obrazovnom, bilo kojoj razini djelovanja provoditi odgovarajući nadzor i sukladno obavijestima kojima raspolažemo i utvrđivati postojanje ili nepostojanje ugroze glede zaštite osobnih podataka. Bilo je pitanje samo 6 optužnih prijedloga. Moram reći da je nekako svih godina ovaj dio sankcija u biti, agencija ne može izricati sankcije nego podnijeti optužne prijedloge nadležnim tijelima, u prvom redu prekršajnim sudovima a u određenim situacijama ukoliko je to potrebno eventualno, ukoliko tijekom rada dođe do spoznaja o sumnji na počinjenje kaznenog djela obavještava o tome policiju odnosno državno odvjetništvo. U odnosu na optužne prijedloge, da bilo ih je samo 6 jer to ne znači da nije prekršaja bilo više ali je to krajnja mogućnost kojoj pribjegavamo za sada iako težimo da one voditelje zbirke koje se ogluše o naloge, odnosno rješenja ili pravorijeke agencije da pravovremeno i dostavimo o tome odgovarajuće prijedloge nadležnom sudu. Onaj iznos o kojem sam govorio povezao sam sa tih 28 zaposlenih. Jedno od pitanja što radi 28 ljudi bilo je, a čini mi se da je uvaženi zastupnik samo jednu sekvencu iz izvješća uzeo u obzir oko određenih prijedloga, mišljenja itd.. Jako puno je da tako kažem uvjetno govoreći proizvoda agencije svakodnevno i mislim definitivno ne mogu se složiti s time da ljudi tamo rade vrijedno svoj posao i svakodnevno vrlo uporno vjerujte podkapacitirano ali ipak evo uspijeva se udovoljiti onoj zakonskoj obvezi odnosno svrsi postojanja takve agencije. I sada bih se samo kratko referirao ukoliko mi se dozvoli. Vrlo je problematiziran taj slučaj iz 2015., znači ovdje povezan sa ovom diskusijom odnosno sa ovom temom, ali mislim da treba reći i evo ja ću to izreći ovdje, s time da bih naglasio od trenutka kada je ta tzv. afera izbila u javnost, mene osobno niti bilo koga iz agencije od zaposlenika, rukovoditelja itd., nitko, ni jedna osoba iz političkog, iz državnog sustava nije priupitala barem kurtoazno a što se to dogodilo. Znači ni usmeno, ni pisano, ni ništa, ništa, ništa. Pa to je moj nekakav možda odgovor na to da li sam kao čelnik agencije legitiman ili ne. Pa odgovor je sljedeći, valjda jesam. Nitko me nije razriješio funkcije što ne znači da sutra neće biti drukčije. Ali mislim, vrijedno je to reći. Dakle 4.5.2015. Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa je sazvalo konferenciju za medije, uklonilo sve, dakle sva izvješća odnosno imovinske kartice dužnosnika sa interneta tvrdeći javno, to se možete uvjeriti da to čini zbog rješenja Agencije za zaštitu osobnih podataka što definitivno nije istina. Spomenuta izjava i uklanjanje kartica rezultirala je tada stvarno evo moram iskreno reći neizdrživim medijskim linčem, ja sam se osjećao nevjerojatno. Naravno htjeli ne htjeli i politički se to garnira pa onda to tako izgleda. Jer su kažem agenciji potpuno neosnovano imputirane određene radnje i propusti. Prvo da je naložila uklanjanje imovinskih kartica što je notorna neistina i o tome postoje dokazi i svi materijali. Možete koga osobno interesira slobodno pogledati na stranicama agencije sve je objavljeno, sve je transparentno, sva komunikacija i prema Hrvatskom saboru, prema klubovima, prema svim zastupnicima, prema europskim predstavnicima, našim europskim zastupnicima u Europskom parlamentu. I sve dakle imovinske kartice, nažalost, povjerenstvo je samoinicijativno uklonilo. Nikakve veze sa agencijom nema. I druga, druga optužba, možemo to tako reći kaže da je agencija naložila skrivanje podataka dužnosnika što također naravno nije točno. Agencija je provodeći svoje zakonske ovlasti još u veljači prošle godine 2015. ukazala povjerenstvu na propuste u imovinskim karticama. Imovinske kartice dužnosnika su bile nepotpune, neujednačene, nisu uopće sadržavale relevantne podatke, ne znam od imovine do drugih podataka. A s druge strane neke su sadržavale privatne osobne podatke koji nisu bili propisani Zakonom o sprječavanju sukoba interesa da se javno objavljuju tadašnjim zakonom. Agencija je stoga pokušala održati i sastanak sa predstavnicima povjerenstva te u dobroj vjeri ukazati na spomenute nepravilnosti a kada se na posljetku nakon tako što bi rekli prijateljskog nagovaranja, kada se na posljetku sastanak i održao, povjerenstvo, dakle članovi povjerenstva nije postojao niti jedan pravno utemeljeni argument agencije. Niti jedan. 20.4.2015. agencija je donijela rješenje sukladno zakonu. Dakle rješenje je potpuno zakonito kao pravni akt koji smo sličnih smo donosili i prije i poslije itd.. Dakle pravni akt protiv kojeg je moguće pokrenuti upravni spor, tako zakon kaže. Međutim, umjesto da se pokrene upravni spor, što je potpuno legitimna priča, 4.5. se sazivaju konferencije, sve se to događa sa tvrdnjom da rok od 8 dana koji se u rješenju spominje da se ti korigiraju, u minimalnim iznosima da se korigiraju ti podaci, da je to nedovoljno itd.. I da objava imovinskih kartica, da se dakle objava uskladi sa rješenjem agencije da bi potom u roku od 4 dana nakon toga čim je agencija znači otklonila bilo kakvu poveznicu i odgovornost za samo to uklanjanje vratila natrag na Internet prilagođavajući ih rješenju agencije. I unatoč rješenju agencije objava imovinskih kartica i dalje je bila nepravilna i nepotpuna budući je njihova inicijalna objava od strane povjerenstva bila nesukladna zakonu. Zbog toga je i doneseno rješenje. Što dalje o tome reći? Dakle, bez obzira na atak tada tako je to doista izgledalo ja stvarno nikog osobno ne bih u tom smislu apostrofirao, nego jednostavno je to bilo tako, atak na samu agenciju, na korektan i pošten rad zaposlenika agencije jer takvo rješenje donosi stručne službe, ne donosim ga ja osobno i bilo koji pojedinac. Ja ga potpisujem ne? Mi smo poklonili se, nastavili raditi svoj posao sasvim normalno kao što trudimo se svakodnevno raditi. Do kada, evo to ćemo mi. Legitimitet dakle čelnika po nama nije upitan jednostavno zbog toga što nije došlo do razrješenja. Samo bih se vrlo još kratko osvrnuo na spajanje, pripajanje, ukidanje itd. Naravno, odrasli smo ne pa znamo i po medijima i po svim i elektronskim pisanim itd. Već dugo vremena se govori o restrikcijama, ukidanjima itd. O.k. slobodno, apsolutno se nemamo namjeru povinovati odnosno nemamo namjeru usprotiviti odlukama osobito ne odlukama ovog Visokog doma. Međutim, htio bih naglasiti da treba dobro voditi računa o toj inicijativi jer se naprosto spajanje, pripajanje ovakve agencije ne bi trebalo dogoditi, spojiti bilo kojem drugom tijelu, bilo kojem ministarstvu, jer bi to bilo izravno kršenje Direktive 95/46 Europske zajednice kao i Konvencije 108 Vijeća Europe koju je Hrvatska potpisala, ratificirala u kojem se izrijekom navodi ovakvo tijelo i baš nazivom agencija mada naziv sam ni po čemu ne znači ništa, može se svati i ured, može se zvati i povjerenstvo, može se zvati bilo kako to je sad stvar jednostavno nečeg drugog. Dakle, konvencije koje je faktički međunarodni ugovor i iznad je nacionalnog zakona. Pa evo, ne prejudicirajući ništa unaprijed ja bih vam se još na kraju htio zahvaliti što ste me evo saslušali, što ste saslušali uvodnu diskusiju. Bilo mi je dragocjeno čuti i razmišljanja i kritike i sve vas još jednom pozdravljam i zahvaljujem.
Evo i završnim osvrtom predlagatelja zaključujemo raspravu po ovoj točci, glasat ćemo kad se steknu uvjeti.
Sljedeća točka Izvješće o radu Agencije za zaštitu osobnih podataka za 2014. godinu. Podnositelj izvješća je Agencija za zaštitu osobnih podataka. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu Odbora za informiranje, informatizaciju i medije dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Ne prihvaća se Izvješće o radu Agencije za zaštitu osobnih podataka za 2014. godinu. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. 77 glasova za, 4 suzdržana, 57 glasova protiv. Utvrđujem da je većinom glasova donesen zaključak, pardon da nije donesen zaključak, donesen zaključak oprostite obrnuto kako ga je predložio Odbor za informiranje, informatizaciju i medije.
Idemo dalje na, sljedeća točka pet je - Izvješće o radu Državnog ureda za reviziju za 2015. godinu Podnositelj izvješća je Državni ured za reviziju Republike Hrvatske na temelju članka 15. Zakona o Državnom uredu za reviziju. Materijali su objavljeni na službenim stranicama Hrvatskog sabora. Raspravu je proveo Odbor za financije i državni proračun. Izvješća odbor je primio na sjednici. Evo želi li predstavnik podnositelja dati dodatno izvješće? Evo pozdravljam gospodina Ivana Klešića, glavnog državnog revizora. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjeni zastupnice i zastupnici. Najprije mi dozvolite da vas sve srdačno pozdravim i prije svega da vam čestitam na izboru za zastupnike u ovom Visokom domu. Prema Zakonu o Državnom uredu za reviziju glavni državni revizor izvješćuje Hrvatski sabor jednom godišnje o radu ureda. U skladu s tim Saboru je dostavljeno izvješće o radu Državnog ureda za reviziju za 2015. godinu. Poslovi ureda, vrst revizije, subjekti, predmeti revizije utvrđuju se godišnjim programom i planom rada. Programom i planom rada za 2015. godinu bili su obuhvaćeni svi subjekti za koje je odredbama Zakona o Državnom uredu za reviziju i Zakona o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe propisana obveza obavljanja revizije svake godine, a to su Godišnji izvještaj o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2014. godinu, te političke stranke, nezavisni zastupnici i članovi predstavničkih tijela lokalnih jedinica. Osim ovih revizija isključivo na temelju zakonom utvrđenih kriterija planirane su i revizije proračunskih korisnika državnog proračuna, revizije proračuna lokalnih jedinica izvanproračunskih korisnika neprofitnih organizacija i trgovačkih društava, javnih ustanova u kulturi, lučkih uprava, te revizije učinkovitosti, reviziju učinkovitosti financiranja programa nevladinih udruga i ustanova nacionalnih manjina, upravljanja sredstvima EU fondova u Republici Hrvatskoj, financiranja izgradnje i upravljanja sportskim dvoranama, javne nabave u trgovačkim društvima u vlasništvu Republike Hrvatske, sprječavanje i otkrivanje prijevara kod trgovačkih društava u vlasništvu lokalnih jedinica, upravljanje imovinom u vlasništvu lokalnih jedinica i provedbe strategije razvoja turizma u Republici Hrvatskoj do 2020. godine. Osim toga, ured je planirao obaviti posebne revizijske postupke provjere izvršenja naloga i preporuka danih u ranim revizijama, te obaviti uvid u financijske izvještaje i izvan parlamentarnih političkih stranaka i članova predstavničkih tijela lokalnih jedinica. Što smo obavili u ovom izvještajnom razdoblju? Obavili smo sve planirane revizije osim revizije učinkovitosti provedbe Strategije razvoja turizma u Republici Hrvatskoj do 2020. godine i revizije učinkovitosti upravljanja imovinom u vlasništvu lokalnih jedinica koje su u tijeku. Dakle, obavili smo 273 revizije, od toga 237 financijskih revizija i 36 revizija učinkovitosti. U okviru financijskih revizija obuhvaćen je državni proračun i njegovih 18 korisnika, 86 proračuna lokalnih jedinica, 64 javne ustanove u kulturi, 16 drugih subjekata, 14 lučkih uprava, 30 političkih stranaka, 6 nezavisnih zastupnika i 2 člana predstavničkih tijela lokalnih jedinica. U 86 ili 36,3% financijskih revizija izraženo je bezuvjetno mišljenje, u 146 ili 61,6% uvjetno te u 5 ili u 2,1% nepovoljno mišljenje. nepovoljno mišljenje izraženo je za Državni ured za upravljanje državnom imovinom, Hrvatsko narodno kazalište Ivana pl. Zajca Rijeka, županijsku Lučku upravu Rab, autohtonu Hrvatsku seljačku stranku i bošnjačku Demokratsku stranku Hrvatske. O Godišnjem izvještaju o izvršenju Državnog proračuna za 2014. godinu izraženo je uvjetno mišljenje, a o financijskim izvještajima i poslovanju proračunskih korisnika izražena su 4 bezuvjetna, 13 uvjetnih i 1 nepovoljno mišljenje. Revizijom su utvrđene nepravilnosti koje se odnose na planiranje, računovodstveno poslovanje i financijsko izvješćivanje, prihode i potraživanja, rashode, upravljanje državnom imovinom, državna jamstva, dug državnog proračuna te javnu nabavu. U revizijama za 86 lokalnih jedinica izraženo je 18 bezuvjetnih te 68 uvjetnih mišljenja. Revizijom su utvrđene nepravilnosti u gotovo istim područjima kao i kod korisnika državnog proračuna a odnose se na planiranje, računovodstveno poslovanje, prihode i potraživanja, rashode i obveze, upravljanje imovinom i javnu nabavu. Nadalje, revizijom smo tijekom protekle godine obuhvatili i 16 drugih subjekata i to 7 korisnika državnog proračuna, 5 korisnika proračuna lokalnih jedinica, 2 izvanproračunska korisnika, 1 neprofitnu organizaciju i 1 trgovačko društvo. O njihovim financijskim izvještajima i poslovanju izraženo je 8 bezuvjetnih i 8 uvjetnih mišljenja. Kao što sam već i ranije naglasio ured je u ovom izvještajnom razdoblju obavio i 36 revizija učinkovitosti kojima je obuhvaćeno 125 subjekata. Za financiranje programa nevladinih udruga i ustroj nacionalnih manjina na temelju revizijom utvrđenih činjenica ocijenjeno je da nije u potpunosti učinkovito. Za upravljanje sredstvima strukturnih instrumenata u RH ocijenjeno je da je djelomično učinkovito. Financiranje izgradnje i upravljanje gradskom sportskom dvoranom u Varaždinu, sportskom dvoranom Arena Zagreb, sportskom dvoranom Gradski vrt Osijek, sportskom dvoranom Žatika Poreč te sportskom dvoranom Višnjik Zadar ocijenjeno je da je djelomično učinkovito dok je financiranje izgradnje i upravljanje sportsko-poslovnim centrom Lora Split ocijenjeno da je neučinkovito. Sustav javne nabave u društvu Plinacro ocijenjen je kao učinkovit. U Financijskoj agenciji središnjeg kliničkog depozitarnog društva ocijenjeno je kao učinkovit ali su potrebna određena poboljšanja dok je u društvima HŽ Cargo, HŽ infrastruktura i HŽ putnički prijevoz i Narodne novine ocijenjeno da sustav javne nabave nije učinkovit i da su potrebna značajna poboljšanja. Vezano uz reviziju učinkovitosti, sprječavanja i otkrivanje prijevara ured je ocijenio da je 7 društava poduzimalo potrebne aktivnosti kako bi spriječilo i otkrilo prijevare. 84 društva su poduzimala aktivnosti za sprječavanje i otkrivanje prijevara pri čemu su potrebna određena poboljšanja, a 15 društava nije poduzimalo potrebne aktivnosti te su potrebna značajna poboljšanja. Osim financijskih revizija i revizija učinkovitosti ured je u ovom izvještajnom razdoblju obavio i provjeru izvršenja naloga i preporuka kojim je obuhvaćeno 406 subjekata za koje je obavljena revizija u ranijim godinama. Provjerom je utvrđeno da je izvršeno ili je u postupku izvršenja 70,8% naloga i preporuka uz napomenu da je u posljednjih 5 godina postotak izvršenja povećan sa 50 na 70% što je jako dobro i to nas raduje u Državnoj reviziji. Nadalje, obavili smo i 141 uvid u financijske izvještaje i to za 40 izvanparlamentarnih političkih stranaka i 101 člana predstavničkih tijela lokalnih jedinica. Sva izvješća o obavljenim revizijama dostavljena su Hrvatskom saboru a u skladu s odredbama Zakona o pravu na pristup informacijama objavljene su i na mrežnim stranicama ureda. Kao i ranijih godina i tijekom 2015. godine ured je surađivao prije, u tijeku i nakon obavljene revizije s pravosudnim i drugim državnim tijelima. Razmijenjeni su dokumenti i izvješća za 92 predmeta s Državnim odvjetništvom, Ministarstvom unutarnjih poslova te sudovima. Za potrebe obavljanje revizije ured je surađivao i s Državnim izbornim povjerenstvom. Značajna je i međunarodna suradnja koju ured provodi kroz razmjenu stavova, iskustava i stručne literature. Posebno bih istaknuo suradnju s Europskim revizorskim sudom. Za obavljanje svih poslova ureda kojeg čini središnji ured i 20 područnih ureda u sjedištima županija sistematizirana su 343 radna mjesta, a u siječnju 2016. imali smo popunjeno 269 radnih mjesta. Od navedenog broja 227 zaposlenika obavlja poslove revizije, dakle 74 radna mjesta nisu popunjena i to zbog zabrane zapošljavanja i odlaska zaposlenika u mirovinu ili u druge institucije. Tu moram posebno naglasiti to je naš veliki problem što u slijedećih 2,5 godine 27 ljudi odlazi u mirovinu, radi se o doista iskusnim revizorima. Ulaskom RH u EU proširen je opseg posla ureda koji se odnosi na potrebu pojačane zaštite financijskih interesa EU te jačanjem nadzora nad provedbom mjera fiskalne politike i reformskih mjera s ciljem smanjenja prekomjernog deficita. Veći opseg poslova zahtjeva jačanje kapaciteta ureda što podrazumijeva povećanje broja zaposlenika s posebnim znanjima i vještinama. Zbog navedenog a u skladu sa nacionalnim programom reformi za 2015.godinu i planom jačanja kapaciteta Državnog ureda za reviziju potrebno je popunjavanje sistematiziranih radnih mjesta što bi pridonijelo ostvarivanju općeg cilja ureda i jačanju zaštite financijskih interesa RH i EU. I na samom kraju možda mi samo dozvolite nekoliko riječi o međunarodnim aktivnostima ureda. Zajedno sa kolegama iz Državne revizije Poljske obavljamo twinning projekt u Republici Albaniji. Nadalje, prije 2 godine imenovan, prije 1,5 a imenovani smo u Haagu zajedno sa Državnom revizijom Republike Izraela za interne revizore Eurostara. Dvoje kolega su članovi Revizijskog odbora NATO-a, a jedna pomoćnica glavnog državnog revizora je do 12 mjeseca prošle godine obavljala funkciju predsjednika Revizijskog odbora Eurocontrola, dakle zaštita zračnog prometa u Europi. I moram na kraju još jednu riječ, još nešto reći a to je da je Europski revizorski sud izabrao Državni ured za reviziju RH tome se pridodao i Državna revizija Poljske za obavljanje jedne paralelne revizije. To je prvi put u povijesti Europskog revizorskog suda da oni rade jednu reviziju sa nekom vrhovnom državnom revizijskom institucijom. Pao je dakle izbor na nas, mi smo zbog toga, to je veliko priznanje za naš ured, ali naravno i velika obaveza i mi smo uvjereni da ćemo i to vrlo profesionalno i kvalitetno obaviti. Hvala vam lijepa.
Hvala. Želi li predstavnik podnositelja, pardon odbora preuzeti riječ? Ne, dobro. Onda otvaramo raspravu. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa on je bio đentlmen uvijek, dame imaju prednost. Prva za raspravu se javila gospođa, uvažena zastupnica Dragica Zgrebec u ime kluba SDP-a.
Dobro u ovim poslijepodnevnim satima možemo se malo i šaliti. Hvala potpredsjedniče. Glavni državni revizoru sa suradnicima i suradnicama, kolegice i kolege kontinuirano godišnje pratimo izvješća Državnog ureda za reviziju i moram reći da su to rijetka izvješća koja dobivaju visoke ocjene u Hrvatskom parlamentu. U 2014.godini revidirano je kao što je rečeno 237 subjekata od toga mišljenja koje daje Državni ured za reviziju 36% su bezuvjetna, 62% uvjetna a 2% još uvijek nepovoljna. Ocjenjujemo da imamo spori rast subjekata koji se revidiraju i koji dobivaju bezuvjetna mišljenja jer u ovih 62% subjekata koja dobivaju uvjetna mišljenja kontinuirano desetak i više godina dobivaju jednaku ocjenu pa bi trebalo malo kod tih subjekata analizirati što je to što utječe da ne mogu otkloniti određene nepravilnosti. Kod uočenih nepravilnosti iz godine u godinu ponavlja se jedno te isto, možda u manjem obujmu kod manje revidiranih subjekata ali to se još uvijek odnosi na planiranje, na računovodstveno poslovanje, financijsko izvještavanje, evidenciju prihoda i rashoda, upravljanje imovinom, jamstvima, državnim dugom i oko javne nabave. A od nekih od tih područja imamo i posebna izvješća o kojima ćemo raspravljati idući tjedan. Također, revizija upozorava na nedostatnu kontrolu namjenskog trošenja sredstava koja se daje za subvencije, dotacije, pomoći za financiranje određenih programa i projekata ukazuje na to da se najčešće to provodi samo na temelju dostupne dokumentacije a premalo je kontrole samim uvidom na terenu i mislim da to više ne treba ubuduće uvažavati. Državni ured u ovom izvješću konstatira manjkavost i sporost evidencije državne imovine iako i ovdje imamo napredak u odnosu što je revizija konstatirala ranijih godina kad nismo imali niti uspostavljeni registar, niti strategiju upravljanja i praktički država uopće nije znala kojom imovinom raspolaže. Državni ured u sve većem obuhvatu uz svoju osnovnu reviziju radi i reviziju učinkovitosti, takvih je 36 revizija u 2014. godini ali to radi i kod drugih subjekata koje revidira i ne navodi posebnu reviziju učinkovitosti što je najkvalitetniji dio revizije jer ukazuje na ekonomičnost i svrsishodnost korištenja javnog novca. Mislim da premalo analiziramo upravo ovaj segment izvješća državne revizije jer to treba koristiti i kao iskustvo za budući rad. Uz uobičajene godišnje revizije u 2014. ured je izvršio i reviziju sprječavanja i otkrivanja prijevara kod 106 trgovačkih društava u vlasništvu lokalnih jedinica i tu imamo dosta loš nalaz. U svega 7 društava konstatira se da se poduzimaju sve potrebne aktivnost s ovog područja. U 84 takvih društava nema dovoljnih aktivnosti a čak u 15 se ne poduzimaju nikakve aktivnosti na sprječavanju i otkrivanju prijevara. Nekoliko riječi o najčešćim nepravilnostima na koje ukazuje ured. Kod planiranja konstatiraju da je došlo do probijanja roka za donošenje planskih dokumenata, za donošenje proračunskih propisanih, koji su propisani Zakonom o proračunu pa navode da su upute za izradu strateških planova strategije i Vladinih programa za trogodišnje razdoblje i smjernice ekonomske i fiskalne politike. I posljedica toga je onda bilo kašnjenje dostave prijedloga financijskog plana proračunskih i izvanproračunskih korisnika. Želim ovdje ukazati da je to i godina kada Hrvatska se nalazi u sustavu prekomjernog deficita i ekonomske neravnoteže i kada je Vlada bila u obvezi po prvi puta sačiniti i dodatne dokumente koji su rađeni početkom godine i trebali biti dostavljeni Europskoj komisiji. Odnosi se na program konvergencije i Vladin program reformi. I mi smatramo da je dobro konstatirano u izvješću da dobro planiranje ima značajan utjecaj na upravljanje likvidnošću državnoga proračuna. I kod računovodstvenog poslovanja i financijskog izvještavanja ponovno se konstatira evidentiranje prihoda i rashoda prema modificiranom računovodstvenom načelu što znači obveze se evidentiraju po nastanku, prihodi po raspoloživosti ali da to nije primijenjeno kod svih korisnika, da su najčešće evidencije rashoda po plaćanju i na takav način se određene obveze prenose u iduću godinu. Još uvijek se ne poduzimaju dostatne mjere za naplatu pojedinih potraživanja. Posebno se ovdje ističe problem koncesija pa i državni ured a i ono što smo mi ovdje u Parlamentu u raspravama govorili ponovo kaže da bi trebalo odnosno sam ured je i naložio donošenje pisanih procedura radi ujednačavanja postupanja. Zapravo čini se da ipak u jednom dijelu što se tiče upravo ovakvih primjedbi koje daje državni ured a odnose se i na računovodstveno poslovanje i na planiranje zapravo problem stručnosti administracije koja radi na tom području i tu bi trebalo ujednačiti odnosno možda imati i dodatna savjetovanja kako bi se ujednačili rad u, i u svim ministarstvima ali i u lokalnim zajednicama. Dalje, govori se o upravljanju državnom imovinom, već sam rekla da ovdje je izraženo i nepovoljno mišljenje a prije svega se to odnosi na to što ured ukazuje na nepravilnu diobu završne bilance i agencije između DUDI-ja i CERP-a što je tada imalo za posljedicu i nerealno iskazane pozicije što može prema njima uputiti i na rizik naplate prihoda od imovine. Tako da je mišljenje državnog ureda da nisu osigurani svi preduvjeti za učinkovito upravljanje. Kod državnih jamstava nemamo više onih primjedaba i kod državnog duga da nemamo svu evidenciju ali i tu se ukazuje na određene manjkavosti koje treba u narednom razdoblju ispraviti. Što se tiče javne nabave, revidirano je 742 ugovora u vrijednosti od 2,8 milijardi. I ovdje vidimo napredak u smislu da nema više onih osnovnih primjedaba oko natječaja i nekih problema koji su se javljali u prijašnjim izvještajima. Za nas je zanimljivo izvršavanje naloga i preporuka jer tu smo imali prema revidiranim subjektima i mi najviše primjedaba jer se one uglavnom u godinu dana nisu izvršavale čak i one koje je moglo se ispraviti u nekoliko mjeseci. Tu je učinjen znatan napredak u zadnjim godinama. Tako npr. u 2011. imali smo još evidentirano 50% naloga i preporuka koje nisu izvršavane dok je to u 2014. 30%. Ocjenjujemo još uvijek puno ali napredak je osjetan. Mi u klubu SDP-a podržavamo rad Državnog ureda za reviziju, glasati ćemo za njihova izvješća ali i mi se pridružujemo onom upozorenju koje je dato u izvješću da su ovdje potrebni visoko stručni ljudi koji ne mogu se naći na slobodnom tržištu pogotovo ne uz uvjete koje im pruža državna služba da će u jednom segmentu u kratkom vremenu dio ljudi odlaziti u mirovinu i da je ovdje potrebno voditi računa da se pravovremeno popune ta mjesta. Eto, klub SDP-a glasati će za izvješće državne revizije. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku na ovo izlaganje, uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine, potpredsjedniče. Poštovana kolegice Zgrebec, kada smo u Saboru, čini mi se tijekom 2013. godine donosili Zakon o upravljanju državnom imovinom, tada je bilo niz, izrečeno od strane vladajućih niz kritika na metodologiju i način upravljanja državnom imovinom koju su oni naslijedili. Nakon što je zakon donesen više puta smo u Saboru čuli od Vlade kako je registar državne imovine uspostavljen, kako je izvršena procjena nekretnina u vlasništvu države i kako praktično prvi puta država može i zna s kojom imovinom raspolaže i koja je vrijednost te imovine. Iz izvješća Državnog ureda za reviziju vidimo da 2014. godine nije uspostavljen registar, nije donesena uredba o državnoj imovini, niti je izvršena procjena. Dakle, to nije u skladu sa onim što su govorili predstavnici Vlade, pa možemo najblaže reći da nisu govorili istinu. No nije to samo slučaj bio u toj godini u 2014. Iz ovog se izvješća vidi to i sami možete pročitati, da uredba nije donesena ni do sredine 2015. godine, pa onda pretpostavljam da nije donesena ni do danas, niti da je izvršena procjena cjelokupne državne imovine za koju je zadužen Središnji državni ured. To sam samo htio navesti kako smo više puta u ovoj sabornici slušali od vladajućih kako je potpuno sređena imovina, državna imovina kojom raspolaže Središnji državni ured za razliku od onih prijašnjih kako se to govorilo koji nisu mogli niti suvereno upravljati, niti vladati imovinom koja je u vlasništvu Republike Hrvatske. Dakle, ne samo da nije uspostavljen taj registar u godini za koju je izvršena revizija nego nije taj registar niti procjena imovine napravljena još dan danas evo Vlada je svoj mandat odradila kako je odradila. Hvala.
Odgovor na repliku uvažena zastupnica Dragica Zgrebec.
I nije u potpunosti točno što vi, što ste vi ovdje rekli da je Državni ured to konstatirao. On je konstatirao da ne da nema registra, nego da on nije još uvijek usklađen sa zakonom koji smo donijeli. Prema tome i uredba nije bila donešena. Dakle zakon i uredba, zakon je donesen 2013. godine. Činjenica je i točno je da smo prvi puta raspravljali o registru, imali smo ga ovdje na raspravi, imali smo i Strategiju upravljanja državnom imovinom. Ja ocjenjujem da i Državni ured za reviziju ocjenjuje da ovdje postoji napredak unatoč tome što su dali i nepovoljno mišljenje i određene primjedbe upravo stoga što ranijih godina nismo imali uopće ni cjelovit niti manje cjelovit popis imovine. Imali smo jedan dio imovine koji je bio posljedica, državne imovine koji je bio posljedica privatizacije i koji se nalazio u Fondu za privatizaciju, ali i on je bio nepotpun i o njemu nikada nismo mogli sa sigurnošću konstatirati da je to točno onakav dio imovine koliko je tamo bilo prikazano. Prema tome, ja se nadam i ocjenjujem da će se uzeti u obzir ovo što je Državni ured rekao da ćemo u 2015. godini imati veći jedan napredak, a da ćemo iza toga sam registar i način upravljanja državnom imovinom imati pod kontrolom.
Hvala. Sljedeći za raspravu je prijavljen uvaženi zastupnik Goran Marić u ime kluba HDZ-a.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovani glavni državni revizore sa suradnicima, kolegice i kolege. Javlja se kod čovjeka dvojak osjećaj kad ima ovakvo izvješće pred sobom. Jedno je osjećaj zadovoljstva što su izvješća iznimno visoke kvalitete napravljena i drugi osjećaj mučnine zbog nalaza na koje, koje utvrdi Državna revizija. Mi obično raspravljamo o izvješćima. Ali bi trebalo doći vrijeme da se ozbiljnije raspravi jednog dana o nalazima Državnog ureda za reviziju. Mislim da se do sada tomu nije posvećivalo dovoljno pozornosti. A nalazi Državnog ureda za reviziju i sama izvješća su predragocjeni. Bio sam jedan od rijetkih prije 7, 8 godina koji je kritički se osvrtao na rad Državnog ureda za reviziju, a danas osjećam posebno zadovoljstvo da mogu pohvaliti rad Državnog ureda za reviziju, jer to je jedna od rijetkih institucija koja kontinuirano napreduje, jedna od rijetkih institucija koja može bit na ponos Republici Hrvatskoj zahvaljujući predanom profesionalnom i stručnom radu svih u Državnom uredu za reviziju. Ali mora nas zaokupiti i okupirati naše misli ono što državni ured utvrdi, što nađe a što se uporno prešućuje, zaboravi, nedovoljno prezentira i kao da nema koristi. A ne da su nalazi semafor za Republiku Hrvatsku, nalazi Državnog ureda za reviziju su putokaz za Republiku Hrvatsku. Niti jedna ozbiljnija odluka koja se tiče proračuna državnog ne bi smjela biti donesena bez sustavne analize izvješća Državnog ureda za reviziju, jer ona upućuju na mnogo što. Samo koliki je opseg posla. 237 financijskih izvješća i ukazuju na da je napredak kod korisnika proračunskih sredstava, da je više u postotku otklonjenih nepravilnosti i uvaženih preporuka. Ali ipak ne možemo bit zadovoljni da nakon 25 godina imamo samo 36,3% bezuvjetnih mišljenja, a čak 61,6% uvjetnih mišljenja imajući u obzir na blagonaklonost i vrlo blage kriterije u ocjenjivanju Državnog ureda za reviziju. Imamo u ovom slučaju i 5 negativnih, nepovoljnih mišljenja. Vrijedno ih je spomenuti. Državni ured za upravljanje državnom imovinom, Hrvatsko narodno kazalište u Rijeci, županijska Lučka uprava Rab, autohtona Hrvatska seljačka stranka i bošnjačka Demokratska stranka Hrvatske. Ima sigurno još, s obzirom na dva kriterija i vrijednosnog ali i kriterija pojavnosti moglo je slobodno Ministarstvo kulture biti ocijenjeno i drukčijom ocjenom jer je tamo bilo pojava koje se ne smiju događati. Nije bitna vrijednost ni iznos nego pojavnost. Takvih pojava nije smjelo biti. Zadaća DUR-a je vrlo složena i uporno ponavljamo i slušamo da nisu dovoljno ekipirani, da im nedostaje broj zaposlenih i zato nadam se i vjerujem, a bila je i preporuka Odbora za financije i proračun da im se poveća proračunska stavka za njihov dio proračuna i njihov rad ali nameće se potreba i izmjene Zakona o Državnoj reviziji. Ako samo nekoliko napomena damo kad je riječ o reviziji državnog proračuna onda će se vidjeti sav značaj rada Državnog ureda za reviziju, oni utvrđuju. Strategija upravljanja javnim dugom za razdoblje 2011.-2013. godine donesena je početkom 2011. godine. Znači, ne za vrijeme prethodne Vlade nego one Vlade još jedne prije. A javnim dugom u 2014. godini se upravljalo bez strategije. To piše Državna revizija. Zamislite takav iznos javnog duga, takav udio u BDP-u, takav rast, eksplozija javnog duga a nema Strategije upravljanja javnim dugom uopće. To piše i ne izaziva nikakav osjećaj kod odgovornih. Dalje piše bez primjene posebnih propisanih postupaka nabave nabavljeno je robe u vrijednosti iznad 20 milijuna kuna. Kod lokalnih jedinica, samo dvije, tri stavke. Kaže pojedine lokalne jedinice nisu obavile popis imovine i obveza. Znači da imamo lokalnih jedinica koje nisu, nemaju popis ni obveza ni imovine. Rashodi se ne evidentiraju načelom nastanka događaja nego novčanim tijekom. To tko imalo razumije računovodstvo zna koliko je to odstupanje od normalne procedure. Revizija javnih ustanova u kulturi, ustanove su davale u zakup poslovne prostore bez provedenog javnog natječaja i bez suglasnosti osnivača ili vlasnika te nekretnine. Pojedine prostore koriste zakupoprimci i nakon isteka ugovora. Kod pojedinih ustanova rashodi za ugovore o autorskom djelu i ugovore o djelu su ostvareni u gotovo jednakim iznosima kao i rashodi za zaposlene. Znači, iznosi za autorske radove o djelu i zaposleni imaju iste iznose. Potpuno neprirodna situacija. Bez primjene propisanih postupaka javne nabave samo u kulturi je nabavljeno roba i usluga u vrijednosti iznad 13 milijuna kuna, skoro 14 milijuna kuna bez provedene javne rasprave. Imamo čak i kod revizije lučkih uprava biser da kod pojedinih lučkih uprava naplata prihoda od lučkih pristojbi obavlja se na način da lučka uprava prijevozniku ispostavlja mjesečno račune na temelju dostavljenih izvješća brodara koja sadrže iznos naplaćene lučke pristojbe ali ne i podatke o broju prevezenih putnika i vozila te ukupnoj vrijednosti prodanih karata. Faktura, a nema ni broja putnika, ni broja karata. I tako iz godine u godinu. I tako naš dug raste, čelnici isti, a greške sve veće i veće. Nameće se nekoliko pitanja za raspravu. Koja je uloga Državne revizije? Koja je korisnost nalaza Državne revizije? Koja je svrsishodnost rasprave o izvješćima uopće? Ima li potrebe za izmjenu prakse? Primjerice na odboru kad se raspravlja o evo ovima recimo koji imaju nepovoljno mišljenje i toliko nepravilnosti utvrđeno u svim demokratskim zemljama svijeta na matičnom odboru se pozovu čelnici tih ustanova i moraju odgovarati na sva pitanja koje im članovi odbora postavljaju. I ne izlaze iz sobe za sastanke, iz dvorane za sastanke dok ne odgovore pa taman trajalo i 12 sati. A mi raspravljamo o Državnom uredu za reviziju na odboru a nema predstojnika državnog ureda, nema nitko dati odgovore na pitanja. Tu praksu moramo naći načina kako je mijenjati. Da oni koji ne otklanjaju nepravilnosti i ne uvažavaju preporuke ni nalaze Državne revizije da moraju odgovarati ako ne već u saborskoj raspravi onda na matičnom radnom tijelu, na odboru, na sva moguća pitanja. I da budu sretni ako ih se pohvali ali da se i preznojavaju ako imaju pitanja na koja im je neugodno odgovarati. Sudjelovao sam u nekoliko zemalja na takvim raspravama, promatrač sam bio ali mi smo daleko još od toga, ali mislim da moramo mijenjati tu praksu. Jer propusti su godinama isti i uvijek ista priča. Nema nikakvog razloga da nakon 25 godina većina državnih institucija ne dobije bezuvjetno mišljenje, nema nikakvih razloga samo ako su čelnici osobe koje su sposobne, dovoljno imaju znanja i iskustva i imaju odnos ispravan prema onom čime upravljaju. Evo nalazi Državne revizije čak ima i Ministarstvo financija to, ali nije prihvatilo. Ovo je dokument Ministarstva financija, kaže: "Državni ured za reviziju u izvješćima o provedenoj reviziji upozorava na velike razlike u iznosu materijalnih rashoda po zaposlenom, između proračunskih korisnika se kreće od 20 tisuća do 400 tisuća." Isti troškovi, materijalni troškovi, telefon, energija, struja, prijevoz. U jednoj državnoj instituciji 20 tisuća po zaposlenoj, u drugoj 400 tisuća po zaposleno. Primjerice Državni ured za reviziju ima 20 tisuća kuna materijalnih troškova po zaposlenoj osobi. Ali Državni ured za upravljanje državnom imovinom ima 80 tisuća materijalnih troškova po zaposlenom. Na 99 zaposlenih ima 8 milijuna kuna, a neke agencije čak 400 tisuća. I nameće se potreba standardizacije da se utvrde standardi za pojedine vrste rashoda što bi bilo logično. I na to upozorava već Državna revizija godinama i evo sad je u službenom obliku dala pa je vrijeme da je poslušamo. Što je DUUDI radio tzv. DUUDI? Financijska izvješća ne iskazuju njihovu objektivnu i istinitost rezultata poslovanja. Znači imamo zapravo krivotvorena financijska izvješća kad oni objektivno istinito ne prikazuju poslovanje. Ne iskazuju ni istinito ni objektivno stanje imovine i obaveza. Poslovanje nije usklađeno sa zakonima i propisima. Poslovne knjige ne osiguravaju podatke o stvarnom stanju imovine kojom upravlja DUUDI a koja se odnosi na dionice i udjele u glavnici na nekretnine, potraživanja i slično. U poslovnim knjigama DUUDI-a evidentirana vrijednost dionica i udjela kojim upravlja DUUDI je 16,6 milijarda kuna manja nego je u registru. Potraživanja temeljem ugovora za godišnje naknade za pravo građenja, pravo služnosti ili zakup zemljišta nisu naplaćivana ili se djelomično naplaćuju ili se čak ne evidentiraju uopće. Znači nastane potraživanje temeljem godišnje naknade za pravo služnosti ili zakup zemljišta a onda se to potraživanje uopće ne evidentira. Rashodi za intelektualne usluge prema propisima ne smiju prelaziti 2% od ukupnih rashoda na plaći u DUUDI-ju dvostruko više od ta 2% i više nije 2 nego 4,1%. Bez javne nabave u DUUDI-ju je utrošeno 1,5 milijun kuna, materijalni troškovi 8 milijuna kuna, ne evidentiraju se potraživanja od prodaje imovine. DUUDI prodaje imovinu i ne evidentira da ima potraživanja temeljem prodaje te imovine. A da ne spominjemo kako je davao suglasnost fondu i Ministarstvu zaštite okoliša, preseljenju u Ksaver. Što se događalo sa nekretninom na Ksaveru? Da ne spominjemo Narodne novine i nalaze Državne revizije u Narodnim novinama ali to ćemo kad bude posebna izvješća koja slijede slijedeći tjedan i klub HDZ-a izražava zadovoljstvo ovim izvješćima i prihvaća izvješća, ali su nalazi nešto što obeshrabruje i što moramo otklanjati a možemo samo promjenom pristupa o upravljanju državnom imovinom i odgovornosti. Hvala lijepa.
Hvala, vrijeme. Hvala. Na vašu raspravu imamo 6 replika. Prva je uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine Mariću, nakon vašeg izlaganja ovdje je sve jasno. U biti Ured državne revizije radi svoj posao a mi ovdje saborski zastupnici tj. prethodnim mandatima ste uvijek istu priču slušali a i dalje je pljačkano i uvijek su se ponavljali isti koji su pljačkali od DUUDI-ja, od državne imovine a u biti ništa se nije poduzimalo i ništa se nije rješavalo. Ovdje je pitanje koje su sankcije, da li netko ima sankcije? Šta tu državno odvjetništvo radi? Da li je ono selektivno i u čiju korist oni rade? Da li rade u interesu građana koji plaćaju javno dobro ili rade u interesu tih koji pljačkaju hrvatsku državu? U biti mi smo ovdje saborski zastupnici oni koji ćemo primiti informaciju, koji smo dobili povjerenje naroda tako je bilo dosada, ja govorim dosada, primili smo tu informaciju i nikome ništa. Ja osobno kao saborski zastupnik a postavljam i nama svima pitanje imali uopće smisla da mi ovo slušamo i sjedimo ovdje a i dalje se u biti pljačka hrvatski narod? Uvijek iste priče. Državna revizija odradi svoj dio posla, a ostale institucije koje su plaćene od hrvatskog naroda i dalje štite te koji pljačkaju hrvatski narod. Pa bi vas pitao ima li uopće smisla ovakva izvješća u budućnosti ili ne trebaju izvješća? Jel bi trebali ti doći ovdje pred narod tj. pred nas sabornike pojedinačno koji su u nalazima uočene pogreške, tj. kriminalne radnje i da odgovaraju ovdje narodu. Barem to ako ih već oni koji su zaduženi za progon takvih i zaštitu javnog dobra, kada već on to ne radi a bar da to ima narod pravo i mi saborski zastupnici. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Goran Marić.
Kolega Bulj, ne bih uopće dvojio ima li smisla raspravljati o izvješćima, ima itekako. Što ćemo tek postići ako ne budemo raspravljali. Ali da moramo mijenjati praksu to je nešto što se nameće samo po sebi logičnim. Dosadašnja praksa je neprihvatljiva, društveno neprihvatljiva a i štetna i mi je možemo jedini promijeniti, nitko drugi. I osobno ću pokušati da se ubuduće na matična radna tijela pozovu svi oni koji su predstavnici subjekata koje je revidirala, izvješća revidirala Državni ured za reviziju. Pa da malo čujemo odgovore na ta pitanja. Kada ste govorili što drugi rade, pa imamo slučaj da se progone neki koji su zlorabili putni nalog, netko je koristio putni nalog tko nije smio. I ne ulazim uopće je li to ispravno ili nije jer to nije dio mog posla niti želim se sa time. Ali ako piše u nalazu za Ministarstvo gospodarstva, poslušajte što piše, nisu poduzete mjere za naplatu potraživanja od poduzetnika za neopravdane subvencije u iznosu 48 milijuna kuna. Onda ne mogu shvatiti da tu institucije miruju. Znači netko je pogrešno dao subvencije a čak onda i te pogrešne nitko nije koji je zadužen pokušao vratiti. I Državni ured za reviziju to konstatira, nije poduzeta niti jedna mjera za naplatu potraživanja od poduzetnika za neopravdane subvencije 48 milijuna kuna. Nenamjensko korištenje sredstava državne potpore za restrukturiranje brodogradilišta, to je činjenica. Nisu planirani primici od zaduživanja u iznosu 680 milijuna kuna. Primici su veći bili od planiranih za 671 milijun kuna. Nisu uopće evidentirana potraživanja za eksploataciju mineralnih sirovina nastalih temeljem pravomoćnih sudskih presuda. Znači imate sudsku presudu da ste naplatili, da vam je dužnik i vi ne evidentirate ni ta potraživanja. Hvala lijepa.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Josip Borić.
Pa kolega Marić, vi ste postavili dva pitanja u svojoj raspravi. Prvo, kakva je uopće uloga državne revizije i ovih izvješća i ima li možda mogućnosti da se to nekako promijeni s obzirom da mi provedemo raspravu Sabor u svoje izvješće a onda oni koji trebaju postupati ne postupaju niti po jednom nalazu revizije ili mi o tome ne znamo ništa. Spomenuli ste i dva bitna subjekta koja su dobila negativno mišljenje. Jedno je Hrvatsko narodno kazalište u Rijeci a drugo je Lučka uprava Rab. Kada pogledamo što se događa u tom Hrvatskom narodnom kazalištu u Rijeci, imam osjećaj da je primarna zadaća tog kazališta i njegovog ravnatelja da se bave politikom a onda je kultura sasvim jedan popratni dio njegove aktivnosti. Iako ovaj nalaz ne ide čisto njemu na dušu jer je ovo 2014. a on je došao negdje u 9. mjesecom ali vidjeti ćemo u 2015. što se dešavalo. Tog sam ravnatelja zapamtio po jednoj jedinoj izjavi jer se on zaista primarno bavi politikom a izjavio je da će se Jugoslavija i komunizam jednog dana vratiti, da su Hrvati izmišljena nacija a da je demokracija jedna vrsta zla. I mi s takvim ljudima se bavimo, mi dnevno ovdje produciramo također na temelju takvih određene rasprave a ono što je važno prođe pored nas. Kako reagiraju ti i takvi, recimo ovaj ravnatelj Lučke uprave Rab. On je rekao da ovo mišljenje revizije njemu nije baš dobro da će on uzeti privatnu tvrtku i da će onda on utvrditi što je revizija trebala ustvari utvrditi ali o tome ću govoriti kada budemo imali posebno izvješće o lučkim upravama. Znači imamo jedno ponašanje koje nije ozbiljno a DORH je taj koji treba dati ozbiljnost ovakvom jednom izvješću. I dok ona ne bude postupala po tom izvješću ništa se bitno neće događati. Jer desi vam se u Rijeci da je izvješće recimo negativno onda gradonačelnik grada Rijeke kaže ja dajem uvjetno mišljenje reviziji. I tu završi priča. Znači revizija da gradonačelniku uvjetno mišljenje a on kaže evo ja dajem uvjetno mišljenje reviziji i priča gotova. A nepravilnosti puno.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Goran Marić.
Kolega Borić, logično bi bilo da barem oni koji imaju nepovoljno mišljenje po propisu, trebalo bi donijeti takav propis da automatski se razrješuju. Ne može biti netko ravnatelj ničega ako ima nepovoljno mišljenje. Niti smije biti a mi imamo već, DUDI već godinu dana i dalje isti ravnatelj i radi nanovo štetu. Kazati ću vam što je napravio u zadnjih dana dok je bio. Kako je koncesija nad Kuparima dodijeljena. Znate kako? Na 99 godina tvrtki koja je osnovana 3 mjeseca nakon što je natječaj objavljen. Znači 3 mjeseca nakon što je natječaj objavljen registrira se tvrtka bez ijednog zaposlenog i njoj se dodjeljuje koncesija na 99 godina. Znate li tko je vlasnik te tvrtke? Tvrtka u Austriji koja također nema niti jednog zaposlenog. A znate tko je vlasnik te tvrtke u Austriji koja nema niti jednog zaposlenog? Jedna druga tvrtka u Austriji kojoj je vlasnik jedan Rus. A znate tko je vlasnik te tvrtke? Netko tko je povezan sa 3 tvrtke u Hrvatskoj koje duguju ukupno 150 milijuna kuna Republici Hrvatskoj. I takvima gospodin Pejnović je dao koncesiju na 99 godina. Ali mi smo ti koji moramo učiniti i naći načina kako da takvi nikada više ne dođu upravljati ničim što je državno u bilo kojem obliku. Jer tko nema znanja, tko nema iskustva, tko nema ljudske vrline i u sebi usađen odnos prema Domovini ne može ništa, a kad govorite o kazalištu u Rijeci to je jednom riječju nacionalna sramota.
Hvala. Na redu je, sljedeća replika uvaženi zastupnik Franjo Lucić.
Hvala lijepo. Pa doista bi o ovome problemu mogli pričati unedogled, a istovremeno danas razgovaramo o Državnoj reviziji koja doista radi svoj posao onako kako treba. Ali dakle ovo o svemu što govorimo danas svu odgovornost ima Vlada Republike Hrvatske i to ona prošla Vlada koja je zatvarala oči upravo pred ovakvim problemima, koja je dopuštala da se upravo ovakve radnje koje su osuđene od Državne revizije ne rješavaju i koja je faktički stajala iza tih sviju ljudi koji su evo danas prozivani koji rade u ovim institucijama. Pa zar samo nije bilo dovoljno ovdje poštovane kolegice i kolege sjećam se u proteklom Saboru tražili smo izvješće od Hrvatske televizije ili kako to pojedini zovu Radmanvizija da dostavi kao čelni čovjek ovdje određenu dokumentaciju po pitanju osobnih dohodaka i nekoliko puta ga je ovaj Sabor, ovaj Parlament to tražio i ta ista Vlada to nije registrirala. Ona mu je dopuštala da radi šta hoće. Pa šta se čudite onda što ovako u nekim državnim institucijama gdje nema apsolutno nikakve odgovornosti i gdje čelni ljudi protekle Vlade sjede u njoj i pitate se onda zašto nismo dali povjerenje bivšem ministru unutarnjih poslova Ranku Ostojiću da predvodi upravo odbor ovdje u Hrvatskom saboru. Upravo su takve institucije slijedile ljude, slale na pojedine ljude koji se bave politikom svoje djelatnike da vrše pritisak, da vrše mobing i da ne spominjem neke druge aktivnosti i nečasne radnje. Ako se ovako nastavi i u budućnosti onda ova Državna revizija nema ni smisla i ne treba niti odrađivati ono što danas odrađuje, a radi pošteno i korektno.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Goran Marić.
Hvala lijepa. Kolega Lucić, slažem se da ima odgovornosti Vlade itekako, čak najviše je odgovornost na Vladi. Ali ako malo razmotrite tko je sve bio ministar u prethodnoj Vladi, a kakve sve ozbiljne pa reći ću i integralne ljude i s integritetom ima SDP kao organizacija, a izabrala je za ministre kao da se radi o omladinskoj akciji. Onda nije ni čudo što su nalazi u Fondu za zaštitu okoliša, u ministarstvu u slučaju preseljenja u eurotower, pa kolika je šteta tu napravljena. Točno egzaktno je Državna revizija utvrdila kolika je šteta učinjena državnom proračunu zbog preseljenja u eurotower. Po onoj cijeni po kojoj je u zakup uzelo ministarstvo u eurotoweru ne može nitko nikomu iznajmiti u Hrvatskoj, samo možete to država platiti privatniku. Ali nije ni čudo kad državni ured za sebe uz sve nekretnine iznajmljuje za svoje potrebe nekretninu i plaća cijenu od 14 eura po metru kvadratnom, Državni ured za upravljanje državnom imovinom. A što se tiče HRT-a, pa ravnatelj HRT-a kaže da on ne želi dostaviti ništa Saboru jer on ne odgovara Saboru. Pa tko je Sabor za njega? Pa znate vi tko je on? Pa Jugoslavija se tresla zbog njega, a kamoli, šta jedan Hrvatski sabor? On kaže da nije ni dužnosnik, jer ono to kaže da nije dužnosnik. Tko je zakon da govori tko je dužnosnik? On kaže da nije u sukobu interesa, jer tko je Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa da ono odlučuje jesam li ja u sukobu interesa. Ja kažem da nisam u sukobu interesa. On nije ni u sukobu interesa, ali na žalost još uvijek je ravnatelj i nije mi jasno što se čeka, trebalo ga je već smijeniti i postaviti v.d.
Hvala. Sljedeća replika je uvažena zastupnica Nansi Tireli.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Mariću, evo dijelim vaš ponos da tako kažem što se tiče ovog izvješća i zahvaljujem ovom prilikom i gospodinu Klešiću i njegovom timu na svemu ovome što rade. U svakom slučaju pohvalno. Dijelim isto tako vaše mišljenje kad se pitate koja je uloga Državne revizije i svrsishodnost svih ovakvih izvješća kada se ništa da tako kažem ne događa, odnosno posljedica nema. Ne poštuju se kao što ste i sami rekli osnovna računovodstvena načela, negdje i uvijek je opasno kada za iste stvari jedne kažnjavamo a druge puštamo i dalje da rade svoj posao. Ne bih se složila sa vama kad kažete da moramo smijeniti svih onih koji dobivaju bezuvjetna mišljenja, jer to znači da bimo trebali smjenjivati i predsjednike stranaka političkih i da bimo trebali smjenjivati načelnike i gradonačelnike, jer su oni isto tako odgovorni za evo neuvjetna mišljenja u nekakvim općinama. Znamo kako se biraju i načelnici i predsjednici stranaka političkih, tako da to definitivno ne bimo mogli sami smijeniti. Ono što mislim da je opasno u ovakvim našim raspravama jeste to kad generaliziramo stvari, pa ako nam se netko osobno ne sviđa onda to stavimo pod nepovoljno mišljenje Državne revizije, Ministarstva unutarnjih poslova. Tko god bio na njegovom čelu dobilo je bezuvjetno mišljenje za 2015. i nama se bivši ministar može manje ili više sviđati, ali činjenica jeste da je revizija svoje mišljenje o poslovanju tog ministarstva dala i to trebamo poštovati i cijeniti. Isto tako govorimo cijelo vrijeme o upravljanju državnom imovinom i sad smo dobili izvješće nepovoljno, ali isto tako je činjenica da nismo imali ne samo Strategiju upravljanja i raspolaganja državnom imovinom, nego da do nedavno nismo imali čak ni popis državne imovine, pa se postavlja pitanje što je to revizija mogla kontrolirati i na koji način.
Hvala. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Goran Marić.
Kolegice Tireli naravno mislim da je greška bila slučajno, lapsus, kad ste rekli bezuvjetna mišljenja. Govorio sam o nepovoljnim mišljenjima … [[Upadica se ne razumije.]] Ali naravno da ne mislim na lokalne čelnike ali mislim na direktora poduzeća u lokalnoj jedinici, ne mislim na političku stranku ali mislim na HRT, na DUUDI, na bilo koju državnu instituciju, na agenciju koja ima nepovoljno mišljenje, mislim na HNK u Rijeci, mislim na takve institucije. Da je to nedvojbeno ako je nepovoljno mišljenje da takav čelnik ne može voditi ustanovu nitijednu. Što se tiče generaliziranja nikad ne generaliziram, baš sam konkretno govorio o svakom revidiranom subjektu napose sa konkretnim podacima. Što se tiče, slažem se s vama, stava prema Državnom uredu za reviziju da se radi o iznimno vrsnim i stručnim pojedincima ali koji su na jedan način diskriminirani. I ovu prigodu koristim da bih naglasio tu diskriminaciju. A najveća diskriminacija se odnosi na njihove plaće. Kad bi usporedili plaće ovlaštenih revizora što sve moraju proći, koje kvalifikacije imati a ustavna su kategorija kao i neki drugi, a onda čelnik ustanove jedne druge ustavne kategorije ima dvostruko veću plaću nego čelnik Državnog ureda za reviziju. Je li to prirodno? Nije. Je li prirodno da načelnik sektora ili direktor nekog poduzeća lokalne samouprave koja ima nepovoljno mišljenje ima veću plaću od zamjenika državnog revizora? Nije. A je, tako je. I to moramo mijenjati. Hvala.
Hvala. Sljedeći za repliku se javio uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Marić spomenuli ste reviziju financijskog poslovanja lučkih uprava i rekli ste kako je županijska Lučka uprava dobila nepovoljno mišljenje zbog lošeg financijskog poslovanja same lučke uprave. Ja bih se osvrnuo na rad jedne druge lučke uprave, Lučke uprave Ploče koju je Državni ured za reviziju zaobišao iz razloga što je bio 2 godine prije u toj lučkoj upravi i dao bezuvjetno mišljenje. I premda je dakle ravnatelj te lučke uprave dobio bezuvjetno mišljenje zbog sjajnog vođenja lučke uprave i jednog projekta integracije trgovine i transporta u Luci Ploče koji se financira sredstvima Svjetske banke u iznosu od preko 110 milijuna eura biva smijenjen i na njegovo mjesto dolazi ravnateljica lučke uprave koja je uspjela u svega godinu dana taj projekt gotovo voditi ga da kasni već 20 mjeseci. Ali više-manje što kasni taj projekt 20 mjeseci nego su državnom proračunu odnosno lučkoj upravi a to će ujedno biti trošak i državnom proračunu napravljeni dodatni troškovi od gotovo 85 milijuna kuna u svega godinu i pol dana. Pa bih ja evo zamolio Državni ured za reviziju da ako može i ako je to u planu rada Državnog ureda za reviziju ponovno posjeti Lučku upravu Ploče pogotovo s aspekta kažem što je zbog nestručnog vođenja tog projekta bit će lučkoj upravi, a s obzirom da je jamstvo za taj projekt dala Vlada Republike Hrvatske odnosno državni proračun bit će zbog takvog vođenja projekta toj lučkoj upravi odnosno Republici Hrvatskoj uspostavljeni troškovi od dodatnih 85 milijuna kuna. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Goran Marić.
Hvala lijepa. Kolega Bačić slažem se s vama da ako je Državni ured za reviziju bio u reviziji prije nekoliko godina pa čak i uzastopce u prethodnim svim revidiranim izvješćima utvrdio bezuvjetno mišljenje to ne znači da je prošle ili pretprošle godine bilo isto tako. Pa zato i trebamo potporu dati kapacitiranosti Državnog ureda za reviziju, dati potporu povećanju proračuna za samo 5 milijuna kuna za Državni ured za reviziju da bi mogao funkcionirati i kapacitirati se da obavlja svoju funkciju u cijelosti savjesno, stručno, pošteno i to da može obaviti sve ono što se od njih traži. Nažalost, ili na sreću, mi ne možemo utjecati na plan rada Državnog ureda za reviziju ali bilo bi dobro da svi veći korisnici ili tamo gdje ima naznaka da nije poslovanje kao što ima naznaka u Lučkoj upravi Ploče i to je opće poznata stvar što su napravili tamo da uvrste u svoj plan i tako institucije za koje postoje indicije da se nepravilnosti događaju posljednjih godina. Što znači ako je 5 godina uzastopce bilo bezuvjetno dočim se promijeni poslovna politika i ona se mijenja dovođenjem novih ravnatelja i odmah je promijenjeno sve. Dakle, nužno je povećati kapacitete a to je i zahtjev Europske komisije da se Državni ured za reviziju mora povećati kapacitete i u kadrovskom smislu i u financijskom smislu da bi mogli obavljati svoju funkciju. Zato im moramo dati potporu, a mi se obračunati politički sa nalazima Državnog ureda za reviziju. Jer oni nemaju za to instrumente, oni utvrde ono što nađu. Istina, kako je moguće da Državni ured za jednu godinu utvrdi da postoje odstupanja u popisu imovine, a za 4 godine Državni ured za upravljanje državnom imovinom nije to u stanju napraviti što … [[Govornik se ne razumije.]] Državni ured za reviziju može u 6 mjeseci napraviti.
Hvala. Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Mariću dobro ste vi detektirali da Državni ured za reviziju je obavio dobar posao i jasno prikazao ono što ne valja. Iako je mali obim onih koji su dobili nepovoljno mišljenje tj. u financijskoj reviziji koja je napravljena interesantno je koji su to. To je Državni ured za upravljanje državnom imovinom, Hrvatsko narodno kazalište Ivan Plemeniti Zajce Rijeka, Županijska lučka uprava Rab, Autohtona hrvatska seljačka stranka i Bošnjačka demokratska stranka. Po meni bi ti trebali dobiti kaznene prijave za svoje takvo neposlovanje koje je uzročilo ovakvim nepovoljnim mišljenjem. No, međutim ima i onih koja su uvjetna mišljenja u reviziji državnog proračuna pa i državni proračun i njegovo izvršenje dobilo je uvjetno mišljenje. A uvjetna mišljenja dobili su i Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, Ministarstvo gospodarstva, Ministarstvo kulture, Ministarstvo obrane, Ministarstvo poljoprivrede, Ministarstvo pomorska, prometa i infrastrukture, Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo socijalne politike i mladih, Ministarstvo turizma, Ministarstvo zaštite okoliša i prirode, Ministarstvo zdravlja, Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta i porezna uprava. A to je tri četvrtine cijele Vlade sa uvjetnim mišljenjima, sa većim ili manjim otklonima. I jasno se mora reći da 30 korisnika državnog proračuna, 30% korisnika državnog proračuna nije poslušalo mišljenje državne revizije iz protekle godine i nije postupilo po nalozima, također i ti bi trebali biti sankcionirani. No htio sam reći da postoji i ono što je nesrazmjer a to je revizija učinkovitosti korištenja sredstava nevladinim udrugama i ustanovama, nacionalnim manjinama i savjetima za nacionalne manjine. I tu postoje određeni otkloni pa tako neke nevladine udruge, ustanove i nacionalne manjine uz godišnja izvješća o ostvarivanju programa dostavile su Savjetu za nacionalne manjine nepreglednu, nesistematiziranu dokumentaciju iz koje uopće nije bilo moguće vidjeti gdje su trošili sredstva. Također predlažem da i te treba sankcionirati nadležna državna vlast ili državno odvjetništvo pozabavit se kako su to trošili državna sredstva.
Hvala. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Goran Marić.
Hvala lijepa. Kolega Đakić, nabrojali ste samo neke subjekte koji su imali uvjetno mišljenje a njih je čak 146. Većina od njih ponavlja iste nepravilnosti i ne otklanja i ne prihvaća sugestije i mišljenja Državnog ureda za reviziju. Mi se ne možemo niti smijemo miješati u kriterije Državnog ureda za reviziju. Ali oni su utvrdili standarde da recimo odstupanja veća čini mi se od 2% tek onda može biti eventualno proglašeno, dat se nepovoljno mišljenje, ali ima i onaj slučaj pojavnosti, da i pojavnost utječe na ocjenu. Pa bi mi bilo vrlo mislim prihvatljivo da trag ove vaše izjave da svi oni subjekti revidirani koji su objektivno mogli otkloniti nepravilnost a nisu je otkloniti da u slijedećem izvještajnom razdoblju dobiju nepovoljno mišljenje jer oni nisu izvršili nalog Državnog ureda za reviziju. Ali Državni ured za reviziju ako utvrdi da je on mogao otkloniti i taj nalog izvršiti a nije htio onda ne može dobiti, nego nepovoljno mišljenje. Znači da za njega Državni ured za reviziju ne postoji, on ga ne poštuje, kao da ne tiče ga se nikako, a takvih je uzastopce godinama, čak je Ministarstvo kulture bilo da je utvrđeno da nije poštivalo niti jednu preporuku i nije otklonilo niti jednu nepravilnost, ni jednu nepravilnost. A pojavnosti tamo kao da smo u nekom noćnom klubu a ne u Ministarstvu kulture. I opet se ljute što je nepovoljno mišljenje. Zato svima onima koji uporno ponavljaju i oglašuju se na naloge, to je nalog državnog ureda za reviziju ima osnove za dobit nepovoljno mišljenje itekako ali onda ih ne bi bilo 146 sa uvjetnim nego možda samo 20, 30, a ostalo sve bezuvjetno. Hvala lijepa.
Hvala. Slijedeća za raspravu se prijavila uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš u ime kluba HNS-a.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjene kolegice i kolege, poštovani gospodin Plešić sa svojim suradnicima. Evo pred nama je godišnje izvješće Državnog ureda za reviziju za 2015.godinu i nakon ovih rasprava ja bih uvodno krenula s jednom konstatacijom. Na jednoj stranici tog izvješća stoji i ocjena kvalitete tog ureda a tu ocjenu daju subjekti revizije i subjekti revizije su ocijenili rad ureda sa 4,71. I to je na tragu svega ovog što se i ovdje raspravljalo gdje imamo jedan vrlo, vrlo kvalitetan materijal. Njega treba jednako tako gledati u kontekstu svih prošlih godina, dakle ne u kontekstu samo 2015.nego u svih prošlih godina i vidjeti da ipak postoji jedan napredak. Jer u nalazu Državnog ureda postoji iza toga nešto što je ja bih rekla naredba, oni lijepo kažu nalog i preporuka i očito smo kroz sve ovo ove godine ipak tu napravili jedan značajni napredak. Budući da ćemo idući tjedan imati jedno 8 točaka koje se odnose na pojedina izvješća ja bih iskoristila ovu priliku i malo više rekla o nalazu a koji se odnosi na reviziju proračuna jedinica lokalne samouprave. Od 555 općina i gradova, 556 je Grad Zagreb bilo je, dakle revizija je napravljena u 86 jedinica od tih je 18 dobilo bezuvjetno mišljenje a 68 uvjetno. Od ovih 18 koji su dobili bezuvjetno mišljenje je jedan grad i 17 općina. A gradonačelnica tog grada evo sjedi tu zajedno s nama, a jednako tako načelnik općine Tompojevci je resorni ministar, ministar gospodarstva a njegova je općina dobila bezuvjetno mišljenje. Pa je to na tragu svih onih diskusija da zaista treba malo i gledati tko kako radi. Iz ovog se može puno toga vidjeti. Ono što se može vidjeti je vidjeti u osnovnoj djelatnosti naših jedinica lokalne samouprave i ta osnovna djelatnost je usko vezana sa jednim zakonom koji se zove Zakon o komunalnom gospodarstvu i onda se lijepo može vidjeti kako pojedine općine i gradovi provode taj zakon. Jednako tako ja bih se tu u odnosu na tome što je nađeno u nalazima osvrnula na temu poslovnih prostora. Pa kada malo vidite poslovne prostore onda iz nalaza stoji da dosta općina i gradova te poslovne prostore kojih su oni vlasnici kada daju u najam ne čine to na način putem javnog natječaja nego čine na neke druge načine, jednako tako i ne ubiru određenu naknadu. Jednako tako tu stoji i da boravišne pristoje ili recimo pristojbe za grobne naknade pojedine općine i gradovi ne ubiru. Ali ono što je još dramatičnije a to je da kada je riječ o komunalnoj naknadi, komunalna naknada je isključivi prihod jedinca lokalne samouprave. I jednom pred jedno pola godine ili godinu dana neovisno o ovako jednoj reviziji zajedno sa Udrugom gradova mi smo napravili jednu analizu što znači prihod komunalne naknade u prihodu, u proračunu jedinica lokalne samouprave. I onda se ispostavilo da od 555 gradova, 556 je uvijek Grad Zagreb, budući da ima dvostruki status uvijek ga i posebno naglašavam, da ima 12 općina koji uopće ne ubiru svoju komunalnu naknadu. I pokazalo se da je postotak kojim je komunalna naknada u proračunu jedinica lokalne samouprave kreće se od nekakva 2,3% pa do nekakvih 30-ak%. Takvih 30%-ak% je iznimka. Ali ono što je pravilo, pravilo je negdje između 13 i 15%. I zasigurno bi takva jedna analiza dobro došla u jednoj budućoj reviziji, odnosno jednim budućim nalazima da se točno vidi što pojedine općine i gradovi čine jer u nalazu državne revizije kaže da ne ubiru komunalnu naknadu onako kako treba, kada se povećava bod komunalne naknade da ne pišu nova rješenja, kada dođe do promjena da jednako tako to ne čine. A kada je riječ o Zakonu o komunalnom gospodarstvu onda tu postoji još jedna tema koja je dosta bitna i dosta značajna a to je jednako tako utvrđeno a utvrđeno je obavljanje komunalnog, dakle djelatnosti iz oblasti komunalnog gospodarstva da dosta često to daju drugim pravnim i fizičkim osobama, da se to daje bez javnog natječaja. Da kada se u proračunu povise sredstva za djelatnosti komunalnih gospodarstva da to ne prate odgovarajući programi i to je zasigurno zanimljiva tema u svim revizijama koje se odnose na jedinice lokalne samouprave jer ne smijemo zaboraviti da je zaista to djelatnost koja je isključivo njihova a komunalna naknada je prihod koji je isključivo njihov. I to će u budućnosti vjerovatno i kroz sljedeće revizije biti izanalizirano. Ja se na ove neke druge stvari neću osvrnuti jer zaista idući tjedan još imamo 8 točaka dnevnog reda gdje ćemo pojedinačno imati mogućnost raspravljati o pojedinim stvarima. No, međutim koristim ovu priliku za nešto što u svakom izvješću je posebno naglašeno a tako je naglašeno i u ovom izvješću a to je ono što su i na prvoj sjednici Vlade naši novi ministri rekli a to je problematika zapošljavanja u javnoj upravi. Tako i ovdje vidimo da je popunjenost radnih mjesta, da otprilike 20% radnih mjesta nije popunjeno. Ali i ono što se vidi iz ove analize vam je sljedeće a to je da 79% u državnom uredu od djelatnika čine žene, da je prosjek godina 48,4 i da je otprilike 50% djelatnika starije od 50 godina. Ja si dajem potpuno pravo da mogu o tome govoriti jer sam u onoj grupi iznad 50-te i žena sam. I to je jedan od problema koji imamo svi i koji će u budućnosti imati svi. Kroz ovakva izvješća to zaista treba obratiti pažnju. I ono što mi i danas imamo a to da možemo zapošljavati odnosno ja više ne ali moj nasljednik ili drugi koji to danas čine, vi možete za dvoje ljudi koji odlaze u mirovinu zaposliti jednog novog, u državnoj upravi bez obzira na kojoj je razini, da li govorimo o općinama, gradovima, ministarstvima potrebna je svježa mlada krv. Potrebni su mladi ljudi i napor koji mi svi zajedno trebamo napraviti da iz ovih izvješća osim što ih čitamo, ono što su napravili, osim što u ovom slučaju možemo iščitati i ocjenu kako su oni … [[Govornik se ne razumije.]] je državna revizija ocjenjivala ocijenili njihov rad a to je 4,71 i to je prevedeno uvijek 5-ica da napor trebamo napraviti kako da uspijemo da se u državnim upravama bez koje su razine dođu mladi ljudi, dođu ljudi koji promišljaju neki drugi način i da na taj način zapravo napravimo i taj rad, propulzivnijim i omogućimo da izvješća agencija, ministarstava i onih koji dođu pred ovaj Sabor zaista budu na tragu svih ovih promjena koje se dešavaju u Europi a koji se trebaju dešavati i kod nas. Stoga ja još jedanput koristim priliku da zaista se pridružim ovoj ocjeni koju su ocjenjivali oni koje je ocjenjivala državna revizija. Iz ovog se može puno toga vidjeti jer osim što vi vidite ono što oni daju kao nešto što zaista treba napraviti pa se onda tu vide kroz niz godina poboljšanja ali treba čitati i preporuke. Kada uključite to sve zajedno onda ćemo svi zajedno moći reći da puno bolje i kvalitetnije obavljamo ovaj posao. I stoga će klub HNS-a podržati ovo izvješće. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku, Ružica Vuković, MOST.
Vukovac, poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Kako dolazim iz općine koja je prva u Hrvatskoj pala na reviziji i to godine 2007. zapravo želim sa vama podijeliti i svoje iskustvo. Naime, tada sam ja kao i svi ostali mještani te općine preko upravo saborske sjednice saznala o svim tim problemima koji su se događali u općini. Gledali smo paralelno, dakle ništa se konkretnoga nije događalo, moja općina još uvijek nema niti vodovod, nema kanalizaciju, nema javnu rasvjetu, dakle mnogi infrastrukturnih projekti koji su u drugim općinama zaživjeli kod nas se nisu događali. Ali hoću reći da je načelnik držao to izvješće kao zmija noge itekako skriveno od javnosti. Da bi stvar bila gora tek 2010. ponovno dobivaju uvjetno mišljenje, znači nisu otklonili ništa od onoga što im je revizija zamjerila. Dakle, na neki način to je bilo i početak zapravo moje želje, zapravo da se bavim politikom, odnosno da otklonim sve ono što sam u izvješću kojega je Državni ured za reviziju konstatirao i koji je objavio na internetu da se i otkloni. Hoću reći, dakle 2013. kada smo promijenili konačno vlast u toj općini govorim konkretno o općini Velika Kopanica mene je dočekalo upravo sve ono što ste zamjerili općini. Dakle, oni nisu ništa riješili. Niti je uvedena komunalna naknada, niti grobna naknada, niti išta od onoga što je revizija od općine zahtijevala. Isto tako ovih dana i ja idem na sud kao odgovorna osoba ispred općine zbog onoga što se događalo daleke 2005., šeste, sedme itd. Da ne spominjem da su načelniku sudovi opraštali već prvostupanjski sudovi su mu opraštali određena kaznena djela zbog njegovih godina, nerazumijevanja problematike i sličnih stvari. Evo morala sam s vama podijeliti to svoje iskustvo iz razloga jer podržavam rad Državnog ureda za reviziju i zaista se divim, znači svemu onome što radite. Međutim, smatram da je nedovoljno transparentno, da bi trebalo daleko drugačije reagirati na ono što vi konstatirate. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Meni je izuzetno drago da je cijenjena kolegica koja je načelnica i općine zaista ponukana ovim što sam ja govorila i izrekla problem koji ona ima u svojoj općini i sigurno ih ima puno njih. Ali je ovo prilika da sljedeći put kad dođe revizija dobrim radom u svojoj općini dođete do onih petica koje svi volimo.
Hvala. Sljedeći za raspravu se prijavio gospodin uvaženi zastupnik Miro Bulj u ime Kluba zastupnika MOST-a.
Uvaženi predstavnici izvjestitelja, uvažene kolegice i kolege zastupnici. MOST je nastao da Hrvatska ne bude lovište, zbog toga više da ne bude lovište razno raznih interesa. Zbog toga smo i oformili ovu listu uglavnom s lokalnih razina. Zbog toga pohvaljujem ovo izvješće revizije, Ureda za reviziju, odradili ste ga kvalitetno svoj posao. Iz ovoga vašega izvješća se vidi koliko je propusta i negativnih u javnim institucijama na svim razinama do sada počinjeno, koliko je neodgovorno ponašanje brojnim gospodarskim subjektima i uopće nema nikakve odgovornosti. Vi ste to stavili na papir i zato vam ispred MOST-a, kluba MOST-a hvala. Međutim, da se ne bi dozvolilo da Hrvatska i dalje bude lovište razno raznih grupacija, a da ova izvješća prolaze isključivo kao izvješća o tome ovdje pričamo. Vrlo mali nas je broj, na žalost kolege i kolegice kad je ozbiljna tema. I zamolio bih gospodina Šukera da se uozbilji. I vi ste imali kad govoriti. Ja sam vas se naslušao. Gospodine predsjedavajući! [[Upadica Sanader: Nemojte se vi obraćat pojedincima.]] Držite se Poslovnika. Ne mogu govoriti dok je galama [[Upadica Sanader: O.k. Vi nastavite i nemojte se obraćat pojedincima.]] [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Tako je, jasno. Ne. U nalazu je, utvrđene su brojne nepravilnosti pa da se ne ponavljamo više treba tražiti, tj. MOST će tražiti da od svih subjekata koje su gospoda u reviziji navela da dođu ovdje pred, koje su navela zbog nepravilnosti svih subjekata znači od lokalne samouprave, regionalne samouprave, gdje se ponašaju kao lokalni šerifi, od onih koji su vodili projekte sportskih dvorana, koji je razmjeran kriminal velikih razmjera ili dan danas nije jasno zbog čega su ulagane te, tolika sredstva i zbog čega nisu dvorane završene i tko je radio proračun ili izračun da će one u budućnosti hrvatskom čovjeku biti u interesu, dok neke sredine nemaju dvorane nego nemaju igralište. Javne nabave, lučke uprave, DUDI, naša imovina našega naroda, nas koje je ovdje birao koliko je sredstava otišlo, kome, koliko imovine ima nezaštićene, tko je odgovoran za to? Koliko tvrtki u javnom lokalnom sektoru razno razna javne ustanove, javni prostori teško je uopće o tome i raspravljati i zato još jednom se zahvaljujem. Klub zastupnika MOST-a je ovdje jednoglasan i jasan. Ova izvješća nemaju smisla ako se ne budu mijenjale zakonske regulative, jer reforme provesti jednom zakonskom regulativom. I ako svi oni koji su ovdje navedeni, ja sam im samo citirao jedan broj ne budu došli ovdje bar pred nas saborske zastupnike i ne budu javno govorili, nama davali odgovore a narodu platili račun i odgovornost. Ovdje se postavlja pitanje sankcije, sankcioniranja. Mi ovo sad pročitali, vidjeli. Razmjeri kriminala, nepodopština od lokalne samouprave govorim pa naviše, od lokalnih šerifa koji koriste. Sad zamislite kolika su to sredstva, općine od 1000, dvije stanovnika koriste vozila i preko tjedna i preko vikenda i gonjaju svoju djecu i marendu. Sad zamislite jedna mala općina koliko toga ima, a nećemo sad širiti dalje na lokalnu i regionalnu samoupravu bez ikakvih kontrola, bez ičeg. Ulaziti u državne urede DUDI-je teško je. Zašto nama? Jer smo laici. Međutim, šta rade institucije kao što je DORH. Ja sam osobno evo ovdje stojim pred vama četiri puta digao kaznenu prijavu za nestanak novca 1991. godine. I sad su ti ljudi visoko pozicionirani tajkuni vrlo u jet setovskim tim krugovima nebitno salonskim ili bilo desnim ili lijevim vrlo su ekspeditivni. Međutim ja nisam dobio odgovor, evo bivšim vladama, vidim da se čak i smiju, bivšim vladama koje su pogodovale takvim ljudima da se ta sredstva dodijele. Ja znam da je malo čudno onim koji su dosad s tim upravljali. Pa pogledajte, ja dolazim isto iz krajeva, sve tvrtke su opljačkane. Sve su bile državne. Narod je gladan u tim područjima i narod izumire iz tih područja. A znate zbog čega? Zbog ovoga što su ova izvješća samo ovdje prolazila, a institucije koje su za progon, institucije koje bi trebale odrađivati svoj posao kao što je DORH nisu radile svoj posao. I zbog toga zaključno MOST će podržati ovo izvješće, ali će inzistirati na tome i tražiti da svi oni koji se nalaze ovdje dođu pred narod, a da se mijenjaju oni koji ne rade svoj posao kako u DORH-u tako i u ostalim institucijama, MUP-u ili bilo gdje. Hvala vam lijepo.
Hvala. Na ovu raspravu imamo dvije replike. Prva je uvaženi zastupnik Antun Vidaković.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Evo iskoristio sam priliku replike koja možda se tako ne bi trebala ni zvati, možda je ovo moj prvi nastup obilježen i povredom Poslovnika ali svejedno ja ću reći ono što sam naumio. Prije svega želim pohvaliti rad Državne revizije jer imam veliko iskustvo. Naime, bio sam 16 godina gradonačelnik i ja mislim da je bar jedno 15 puta bila Državna revizija u gradu Novskoj. Nije svugdje tako ali ja sam bio miljenik revizije iz nekih meni nepoznatih razloga. I ovdje je meni neshvatljivo da za ovakve nepravilnosti u tijelima na višoj razini jer mi sa lokalne razine uvijek smo kad dođemo u ministarstva i negdje gore razmišljali kako to fantastično funkcionira. Ovi iznosi, ove nepravilnosti vjerujte mi u jedinicama lokalne samouprave su daleko bolji. Ali jedan primjer ću vam ispričati. Dakle, netko je govorio da se ne može ništa gradonačelnicima, načelnicima itd. Može! Evo moj primjer. Mi smo '99. godine bili korisnici jednog velikog kredita i imali smo jedan veliki investicijski ciklus da smo u godinu dana izgradili 23 ulice, sportsku dvoranu, vrtiće i da ne govorim, iznimno uspješna godina bili smo najveći investicijski grad u Sisačko-moslavačkoj županiji bez premca. Djelatnici koje smo tad imali malo nisu iskoristili svoj godišnji odmor i na zahtjev sindikata ja sam bio predložili su mi da oni koji nisu iskoristili godišnji odmor da dobiju adekvatnu nagradu za neiskorišteni godišnji odmor. Sve je bilo u redu, sve je bilo po zakonu ali ja sam isplatio 2 dana ranije. Protiv mene je dignuta kaznena prijava [[Upadica Sanader: Vrijeme, vrijeme.]] Dakle, Državna revizija kad hoće, to znači preda Državnom odvjetništvu i vodi se kazneni postupak. Hvala Bogu oslobođen sam.
Hvala. Za prvi nastup malo ste prekrdašili vrijeme ali bilo je znakovito. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Nisam, nažalost nisam razumio u čemu je sada meni bila replika ali osobno … [[Upadica se ne razumije.]] Jel' on diga repliku meni ili'? Gospodine predsjedavajući? Dobro, super. Ja bih kratko kazao, lokalna samouprava puno zavisi od toga nažalost u hrvatskom društvu s koje pozicije je vlast, znači na višoj razini tako i na nižoj. Recimo na primjer u mojoj županiji je jedna politička opcija na vlasti i ona na niže razine distribuira sredstva pogodujući određenim znači svojim podobnim općinama, najvjerojatnije gdje nije druga politička opcija. To nije pravedno i transparentno. Sad ne znam je li baš slučaj kod vas takav. Meni je žao što se uvijek lomi na neke gradove kao npr. odakle ja dolazim iz Sinja pa uvijek nekako smo u suprotnosti bili pa se uvijek po političkoj podobnosti dijelila sredstva. Eto to mi je žao ali ne znam jel' kod vas takvi slučaj bio na lokalnoj razini ili regionalno jeste bili ista politička opcija. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Blaženka Bobana.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani gospodine Bulj dva detalja. Govorili ste o dvoranama, izgrađenim dvoranama. Ako mislite na dvorane na nacionalnoj razini onda se s vama mogu složiti i to će biti posebna tema rasprave. Ali ako mislite o dvoranama na lokalnoj razini koje se rade iz proračuna lokalnih zajednica onda se uistinu to odnosi na moć i sposobnost a i naravno financijski potencijal pojedine lokalne zajednice. Ja i vi ne živimo daleko jedan od drugoga i znamo da u našim krajevima neke lokalne zajednice su uspjele u svega 10 godina vlastitim sredstvima izgraditi sportske dvorane, a da neke već u 20 godina nisu uspjele nijednu ni školsku ni gradsku sportsku dvoranu izgraditi i to uistinu ovisi o potencijalu financijskom ali vjerujte mi i o pragmatičnosti izrade proračuna na lokalnim razinama što se tiče lokalnih dvorana. Drugo, rekli ste da nema smisla raditi ova izvješća nego da ćete se zalagati za doradu zakonskih okvira. Apsolutno se slažem da treba raditi na doradi zakonskih okvira ali ću vam reći samo ovo dakle u tri mandata na funkciji gradonačelnika jednog od gradova revizija je bila toliko puta i vjerujte mi da upravo revizija je onaj potencijal koji nama u lokalnoj upravi je ukazivala na neke nedostatke koje vjerojatno ne svjesno nego i nesvjesno smo radili ali nas je revizija obavještavala i govorila što trebamo popraviti. Stvar je lokalne uprave da to mišljenje revizije uistinu ozbiljno i shvati. Tamo u lokalnim zajednicama gdje mišljenje revizije nije ozbiljno shvaćeno tamo uistinu revizija i ne treba, ali je potrebno ozbiljno shvatiti najprije na lokalnoj razini, a zatim i kod svih drugih institucija koje su nadležne za provođenje zakonitosti, pozitivnih zakona RH.
Hvala. Odgovor na repliku, pardon gospon Lovrinović povreda Poslovnika.
Nije, javljam se gospodine potpredsjedniče, pošto se završava sjednica a nisam se na vrijeme javio, ja bi želio samo 30 sekundi tražiti od vas da dobio sam nekoliko poruka na društvenim mrežama da tijekom naših izlaganja selektivno doktora Marića, mene, gospodina Sinčića da je Hrvatska televizija prekidala dio programa kad su bila važna pitanja i odgovori, pa vas molim da se obratimo ili netko Hrvatskoj televiziji ili da prenosi ovu sjednicu kako treba ili da isključimo jednostavno da javnost, ili da dobije cjelokupnu sliku, ali da nas ne cenzurira. Molim vas da nađemo ili vi, poduzmemo nešto da se to ne dešava u Saboru.
Dobro hvala. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa. Gospodine Baban, ovdje se govori o drugim dvoranama koje su bile nacionalnoga značaja, a mnogi su krajevi ostali ne bez dvorane nego bez igrališta kao moj Sinj i Cetinski kraj. Naravno vi ste napravili što ste napravili u svom gradu, govorite o reviziji, imali ste čiste račune po izvješću revizije, međutim ako ćemo o dvoranama isto imate nekakvu sreću što je na regionalnoj razini tj. županijskoj politička opcija u kojoj ste vi na vlasti. Ja to dobro zna jer to govorim iz iskustva kako je moj Sinj, moj kraj zaobiđen. Iz kojih razloga, ne govorim da je tu nešto sposobnost te vlasti, međutim nije nikada se radilo na način i model kako vi kažete da je se isključivo radilo po kriteriju nekakvih projekata, nekakve sposobnosti nego nažalost u hrvatskom društvu se i dalje, neki krajevi se razvijaju isključivo po političkoj podobnosti a neki se bacaju pod noge. I to je jedan od najgorih kriterija koji se može, koji se dogodio za ravnomjeran razvoj svih krajeva u RH o tome sam govorio. Hvala vam lijepo.
Hvala. Slijedeći za pojedinačnu raspravu javio se uvaženi zastupnik Anđelko Stričak.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa evo izvješće o radu Državne revizije za 2015. godinu je pregledno, jasno odnosno zaista kvalitetno. Međutim, meni je za oku zapalo par podataka vezano za sam rad i organizaciju revizije. Iz izvješća je naime vidljivo da je iz godine u godinu sve manje financijskih revizija. Također vidljivo je da se iz godine u godinu po milijun kuna smanjuju sredstva za rad i vidljivo je da je svako peto radno mjesto u Državnom uredu za reviziju nepopunjeno. Imamo 2011.godine da je bilo 527 financijskih revizija. 2012. 447, 2013. 269, 2014. 245 a 2015. 237 odnosno u 5 godina broj financijskih revizija se prepolovio. Također kad su u pitanju financijska sredstva vidljivo je da od 2014. do 2017.je smanjeno ili se planira smanjiti iznos za rad državne revizije za 4 milijuna 149 tisuća kuna. U Državnom uredu za reviziju sistematizirano je 343 mjesta, popunjeno 285 odnosno svega 68 ili svako peto radno mjesto je nepopunjeno. Kada govorimo o reviziji proračuna jedinica lokalne samouprave dao sam si malo truda i proučio u kojim gradovima i općinama odnosno koju stranačku pripadnost imaju gradonačelnici i načelnici gdje je bila izvršena financijska revizija. Tako imamo podatak da je svega 15,11% financijskom revizijom i 2015.godine izvršen nadzor u općinama koje vode dužnosnici tada vladajuće koalicije na državnoj razini SDP, HNS, IDS. Samo 15%, a 85% općina i gradova bilo je obuhvaćeno revizijom znači iz oporbenih stranaka ili ako hoćete konkretno revizija je izvršena u 40 općina i gradova koje vode HDZ-ovi dužnosnici, u 15 HSS-ovih, 8 nezavisnih, 5 IDS-ovih, 4 HNS-ovi, 4 SDP-ovi, 4 SDSS, 3 HSP, 1 HDSSB, 1 HSLS i 1 jedinca lokalne samouprave koju vodi HSP doktor Ante Starčević. Nadalje, kada govorimo o reviziji proračuna jedinica lokalne samouprave, imamo proračun Varaždinske županije iz kojeg će se u 25 godina potrošiti sad me dobro slušajte 850 milijuna kuna tajnim ugovorima. Ugovori su tajni, vijećnici do njih ne mogu, ako ne potpišu izjavu o čuvanju povjerljivosti podataka za projekte JPP. U tim izjavama stoji slijedeće stavak 1.točka 6. "Zaposlenik a zaposlenik je znači svatko tko dođe u doticaj s tim podacima pa i županijski vijećnik je također suglasan da dio podataka koji se sastoji od procjena, mišljenja, analiza, popisa, studija i druge dokumentacije koju je pripremio zaposlenik ili drugi zaposlenici bude sa zaposlenikove strane uništen na zahtjev te da to uništenje bude pisano potvrđeno od strane ministarstva grada i županije. Tko je to ovlašten tražiti od bilo koga da uništava službenu dokumentaciju? Tko to može proglasiti da jedan dio troškova za izgradnju škola i dvorana mora biti vojna tajna ili ne znam kakva tajna? Nadalje, u slučaju da zaposlenik postane zakonski obvezan otkriti bilo koji od podataka ili po nalogu suda ili drugog javno-pravnog tijela, zaposlenik će odmah o tome obavijestiti ministarstvo, grad, županiju. Zbog čega? Zbog čega ako državno odvjetništvo, policija nekog pozove, mora nekog obavijestiti. I naravno sve to se potpisuje pod punom, moralnom, radno-pravnom, materijalnom i kaznenom odgovornošću. Nadalje, iz vašeg izvješća je vidljivo da ste te 2015. godine 92 izvještaja sa pripadajućom dokumentacijom dostavili MUP-u, sudovima i DORH-u. Sada mene zanima da li vi kao državna revizija imate povrat, informaciju što se pod tim poduzelo? Naime, grad Varaždin, državna revizija 2013. za 2012. tvrdi da je bez propisanog postupka javne nabave nabavljano usluge u vrijednosti toj i toj, u tom i tom iznosu. Državna revizija je navedeno izvješće uputila DORH-u a DORH, gle čuda umjesto da postupa cijeli predmet šalje u Ministarstvo gospodarstva, konkretno u Državnu upravu za javnu nabavu. Da li je to moguće provjeriti, da li je to bio zakonom predviđen postupak da državna revizija utvrdi da se izbjegava javna nabava i da državno odvjetništvo ne želi postupiti nego šalje dalje po ladicama da se to čuva? Nadalje, za ovu godinu, da vam malo olakšam nadzor, ako se odlučite doći u Varaždinsku županiju, prošle godine mjesec danas prije izbora uveden je besplatni prijevoz umirovljenika i svih osoba starijih od 65 godina. Varaždinsku županiju taj projekat nije koštao jednu lipu. E sada se postavlja pitanje tko je to platio prijevoz umirovljenika i svih osoba starijih od 65 godina i koliko će na kraju to porezne obveznike na neki drugi način koštati. Evo hvala lijepo.
Hvala. Imamo sljedeću pojedinačnu raspravu, uvaženi zastupnik Josip Križanić.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, uvaženi revizori. S obzirom da je Odbor za financije prihvatio izvješće Državnog ureda za reviziju vidimo da je rad državnog ureda za reviziju od svih subjekata u '14.-oj godini ocijenio sa visokom ocjenom 4,71 što je izuzetan napredak. To nam govori da subjekti koji podliježu državnoj reviziji su sve zadovoljniji revizijom i sve više žele da im revizije dolaze. Ta državna revizija tiše nije tabu tema kakva je bila nekad prije 10-ak godina što znaju načelnici, stariji gradonačelnici, kada je revizija bila davež i blokirala je rad jedinica lokalne samouprave pogotovo malih gdje je bio jedan načelnik volonter, pročelnik i komunalac, nema kolege Bulja pa mi je žao da baš sve načelnike i gradonačelnike naziva šerifima jer mislim da mnogo njih vrlo mukotrpno i predano rade svoj posao. Teško je raditi bilo u takvim situacijama gdje je 3, 4 mjeseca državna revizija blokirala rad takvih malih jedinica lokalne samoupravne no to se promijenilo. To je u zadnjih nekoliko godina promijenjeno i sada revizija odnosi dokumente i poslije traži nadopunu. Upravo u ime tim malih jedinica lokalne samouprave dozvolite mi da vam kažem nekoliko rečenica. Naime ove male općine nemaju stručne službe pa su često upravo ured za reviziju koristile za tzv. preventivna mišljenja i konzultacije oko nekih rubnih ili delikatnih situacija i pitanja. Male jedinice lokalne samouprave, općine i gradovi koji nemaju velike proračune nemaju sredstava za plaćanje ekspertiza. I onda se dogodilo da revizija nije dala preventivno mišljenje niti nikakvo mišljenje ili se dogodilo da su od tri različita revizora za isti problem ste dobili tri različita mišljenja. To je nedopustivo, to se ne smije događati s obzirom da se radi o vrhunskim certificiranim ekonomskim stručnjacima. I ovi kriteriji, vaši kriteriji morali bi biti čim više ujednačeni i čim standardiziraniji. Nadalje, revizori bi morali biti na dispoziciji za upute, pogotovo ovakvih malih općina koje nemaju zaposlene eksperte a ne uskraćivati im tako pomoć. A onda kada dođu u reviziju za par mjeseci ili godinu dana onda znaju odgovore na sva pitanja. Nije dobro nadalje niti to ako revizija u jednoj jedinici lokalne samouprave za iste nepravilnosti dodijeli bezuvjetno a u drugim uvjetno mišljenje. Nadam se da tome nije razlog tko je na vlasti u pojedinoj jedinici lokalne samouprave a tko u državi. To ću potkrijepiti, radilo se o Varaždinskoj županiji. No ja smatram da su ta vremena iza nas i Ured za reviziju sada radi puno transparentnije i puno bolje nego je to bilo u proteklim godinama. I obje ruke trebamo dići za redovitu reviziju … [[Govornik se ne razumije.]] jedinicama lokalne samouprave i tvrtki u njihovom vlasništvu jer subjekti revizije to sada žele jer je revizija sada njima korektiv. I pogotovo u malim jedinicama lokalne samouprave morala bi revizija primarno biti savjetodavnog a tek onda korektivnog karaktera. To je moje mišljenje, ja to imam pravo tu izreći. Iskusni revizor dubinskom snimkom subjekta vidi kontinuitet u radu istog, tako da subjekte recidiviste treba kontrolirati češće i naravno davati im nepovoljno mišljenje ne uvjetno, pogotovo onima koji ne izvršavaju naloge i preporuke i onda inzistirati na tome da DORH po tim preporukama, po tim mišljenjima postupa. U posljednjih pet godina kontinuirano raste broj izvršenja preporuka i naloga što u potpunosti opravdava cilj rada Ureda za reviziju kao i tezu da subjekti sad žele reviziju. Nije dobro što je postotak uvjetnih mišljenja i dalje izuzetno visok 61% nakon 25 godina demokracije kao i uopće mogućnost da u 2015. godini mi uopće govorimo o 2% nepovoljnih mišljenja. Zato je vrlo važno održavati kontinuitet revizijskih nadzora jedinica lokalne samouprave kao što je nekad bilo svake druge godine, a recidiviste i češće a ne da se zbog evidentnog nedostatka sredstava ili broja revizora ti nadzori u zadnje vrijeme sve više smanjuju pogotovo stoga što vidimo da Ured za reviziju vrlo racionalno troši svoja financijska sredstva. Hvala lijepo.
S ovim smo zaključili raspravu za današnju točku dnevnog, ovu zadnju točku dnevnog reda. Nastavljamo sutra ujutro u 10,00 sati i bit će glasovanje u 10,00 sati i neke dopune dnevnog reda. Hvala lijepa. SJEDNICA PREKINUTA U 17,13 SATI.
Sljedeće je Izvješće o radu Državnog ureda za reviziju za 2015. godinu. Za 2014. vjerojatno godinu? Ili 2015? [[Upadica: 2015.]] Ili 2015., pardon. Da provjerimo. Za 2015. godinu, točno. Podnositelj izvješća je Državni ured za reviziju. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu Odbora za financije i državni proračun dajem na glasovanje sljedeći zaključak: "Prihvaća se Izvješće o radu Državnog ureda za reviziju za 2015. godinu." Molim vas glasujte. Glasovanje je završeno. 137 glasova za, 1 suzdržan. Utvrđujem da je većinom glasova donesen zaključak kako ga je predložio Odbora za financije i državni proračun. Poštovane kolegice zastupnice i zastupnici time smo završili ovotjedni rad. Nastavak sjednice zakazujem za srijedu 17. veljače u 9,30 sati sa točkom dnevnog reda Izvješće o obavljenoj financijskoj reviziji javnih ustanova u kulturi. Jedna obavijest isto, zatvorena sjednica Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost održala bi se danas u petak u 11,00 sati u dvorani "Janko Drašković" na 2. katu. Želim vam svima ugodan vikend! Sljedeća točka o kojoj smo se dogovorili je: - Mišljenje Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav na temelju zahtjeva za mišljenje o povredi Poslovnika Hrvatskoga sabora zastupnika Peđe Grbina. Sukladno članku 236. Poslovnika o mišljenju Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Sabor odlučuje bez rasprave. Dajem na glasovanje mišljenje Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav u tekstu kako ga je utvrdio Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Tekst imate pred sobom. Molim vas glasujte. Glasovanje je završeno. Od 127, sada malo manje, prisutnih, 74 za, 53 suzdržano. Prema tome utvrđujem da je većinom glasova prihvaćeno mišljenje Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav.