Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, štovane kolegice i kolege saborske zastupnice i zastupnici. Pred vama je prijedlog Zakona o saniranju posljedica katastrofe na području Vukovarsko-srijemske županije. Donošenje ovog zakona predlaže radi ublažavanja posljedica nastalih uslijed katastrofalnih poplava koje su tijekom mjeseca svibnja 2014.pogodile područje Vukovarsko-srijemske županije te svojim opsegom i intenzitetom i neočekivanošću ugrozile zdravlje i živote većeg broja ljudi, imovine i okoliša. Vlada RH je 20.svibnja 2014.godine donijela odluku o proglašenju katastrofe za područje Vukovarsko-srijemske županije kako bi se što žurnije započeo postupak saniranja posljedica koje nije bilo moguće spriječiti ili otkloniti redovnim djelovanjem nadležnih tijela. Od donošenja navedene odluke do danas Vlada je donijela niz pojedinačnih odluka u svrhu saniranja posljedica katastrofe. Međutim opseg i intenzitet nastalih posljedica zahtijevali su donošenje posebnog zakona kako bi se omogućilo učinkovito sveobuhvatno saniranje posljedica katastrofe kako bi se ostvarile pretpostavke za zaštitu života i zdravlja ljudi, zaštitu životinja, imovina, prava vlasništva, zaštitu okoliša, prirodnih i gospodarskih dobara, kulturne baštine, kulturne infrastrukture kao i drugih prava i sloboda te stvaranje uvjeta za uspostavu normalnog života i nastavak obavljanja gospodarskih, obrazovnih, kulturnih djelatnosti na područjima pogođenim katastrofom. Sa ciljem što žurnijeg saniranja posljedice katastrofe ovim zakonom predlaže se da Vlada odmah po njegovom stupanju na snagu donose na prijedlog nadležnih središnjih tijela državne uprave programe koji će sadržavati mjere aktivnosti obnove i saniranja posljedica za sljedeće područje, zaštite zdravlja ljudi, obnove stambenih i gospodarskih zgrada, te zgrada javne namjene, obnove cesta, privremenog smještaja stradalnika za vrijeme obnove stambenih zgrada, deponiranje mulja, glomaznog otpada i ostalih napalavina, prava i obveze u području porezno dužničkih odnosa, poduzetništva i obrta, poljoprivrede, veterinarstva, rada i mirovinskog sustava, pravosuđa, prava hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata, obrazovanja, zaštite kulturnih dobara i infrastrukture. A ono što želim posebno istaći radi zaštite zdravlja ljudi zakonom su propisane mjere koje može donijeti ministar nadležan za zdravlje radi otklanjanja posljedica katastrofe koje mogu dovesti do epidemije, zaraznih bolesti te drugih prijetnji za zdravlje većeg broja ljudi. Obnova zgrada provodi se njihovim popravkom, isplatom novčanih sredstva umjesto popravka ili uklanjanje zgrada koje nisu sigurne za boravak i izgradnju novih zgrada. Mjere obnove provodile bi se posebno po hitnom postupku pri čemu se ne primjenjuju propisi kojima se uređuje prostorno uređenje, gradnja i nadzor gradnje, posebni propisi koji utječu na propisivanje uvjeta za gradnje građevina ako ovim zakonom nije propisano drugačije. Normalizacija života zahtjeva i uspostavu uvjeta za nastavak obavljanja gospodarske aktivnosti, te u tom smislu su planirane mjere bespovratnih potpora poduzetnicima i obrtnicima odnosno subjektima malog gospodarstva koji su pretrpjeli štete. Također provedbom zakona omogućilo bi se zapošljavanje nezaposlenih osoba s područja pogođenim poplavama kroz program javnih radova. Predviđene su mjere zaštite životinja, kućnih ljubimaca, te mjere otklanjanja štete nastale na poljoprivrednom zemljištu kao i pravo na naknadu štete u naravi ili novcu za domaće životinje bez kojih je vlasnik ostao zbog posljedica poplave. Posebno su uređena pitanja vezano za olakšavanje položaja ovršnim postupcima i postupcima osiguranja, pitanja vezana za reguliranje obveznih odnosa, tijek zastare, zastoj postupka, hitnog postupka, oslobađanje plaćanja sudskih pristojbi kao i pitanja ostvarivanja prava na besplatnu pravnu pomoć i hitnost rješavanja u upravnim postupcima. Hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članovim uže obitelji umrlog hrvatskog ratnog vojnog invalida iz Domovinskog rata s područja Vukovarsko-srijemske županje odgađa se otplata kredite, omogućuje se ostvarivanje prava na stambeno zbrinjavanje mimo utvrđenog redoslijeda za dodjelu stambenog kredita te se udrugama hrvatskih branitelja i članovima njihovih obitelji odobrava prenamjena do 50% dobivenih sredstava za saniranje posljedica poplave. Radi olakšanja položaja obitelji s djecom koja pohađaju osnovu školu osigurava se besplatna prehrana u školama te oslobađaju se plaćanja upravnih pristojbi, a studentima s poplavljenih područja omogućava se stjecanje posebnih prava i studentskih … olakšava upis u sljedeću akademsku godinu. Pored naprijed opisanih mjera prijedlog zakona sadrži i druge pojedinačne mjere i aktivnosti čijom se provedbom omogućava saniranje posljedica katastrofe. Nadzor nad primjenom novog zakona što uključuje nadzor nad provedbom mjera, programa i aktivnosti iz pojedinih upravnih područja provodit će nadležna središnja tijela državne uprave, a o njihovom izvršenju … [[Govornik se ne razumije zbog brzog čitanja.]] redovito na mjesečnoj razini izvještavati Vladu RH. Primjena ovog zakona započela bi neposredno nakon njegovog stupanja na snagu, obzirom da su tijela obvezna u roku od 7 dana predložiti Vladi donošenje programa svako iz svog područja obuhvaćenog u ovom zakonu. Zakon bi važio godinu dana od dana njegovog stupanja na snagu u kojem razdoblju na poplavljenim područjima očekujemo stvaranje uvjeta za uspostavu prijašnjeg stanja, odnosno uspostavu normalnog života i nastavka obavljanja gospodarskih, obrazovanih i kulturnih djelatnosti. Zahvaljujem.
Hvala i vama poštovani potpredsjedniče Vlade. Imamo i jednu repliku poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege, gospodine ministre, potpredsjedniče Vlade. Mene samo zanima zašto u ekipi Vlade koja danas obrazložavaju zakon nije ministar financija? Jer ključne odredbe ovog zakona se upravo odnose na to područje. I ono što bih želio upozoriti danas kao što sam vas upozorio u petak a to da je sukladno članku 4. ovaj zakon u Hrvatskoj neprovediv. Vi morate znati da ne možete krovne zakone mijenjati nekim drugim zakonima. Vi imate Zakon o proračunu, imate Zakon o izvršenju proračuna koji je usvojio ovaj Visoki dom i niti jednim drugim zakonom te zakone ne možete mijenjati. To je članak 4. i članak 19.. Također bih vas htio pitati što sam to znači prava i obveze u porezno dužničkom odnosu? Porezno dužnički odnose ne postoji u financijskoj terminologiji Republike Hrvatske. Druga stvar, vi morate znati da svaki ili oslobađanja od poreza ili privremena obustava zahtjeva upravni postupak koji provodi Ministarstvo financija ili drugo tijelo. Druga stvar, ovaj zakon je donesen na načelnoj razini. Vi ne možete, samo jedan primjer, ne možete reći ne primjenjuju se odredbe Zakona o vodnom gospodarstvu. Vi u tom članku morate točno navesti koji članak vodnog gospodarstva se primjenjuju temeljem ovog zakona. Ako zakon ostaje ovakav onda se ostavlja mogućnost da radi što god tko hoće. Dakle, prijedlog i moj osobno i Kluba HDZ-a u petak je već bio da Vlada da iziđe iz ove pat pozicije najjednostavnije da napravi Izmjenu zakona o izvršenju državnog proračuna će riješiti puno ovih drugih problema. A ovo sve skupa je naprosto onako donesen zakon at hoc a na terenu će i u ministarstvima ljudi postupati kako god hoće. Međutim, radi se o većini stvari koje zahtijevaju upravni postupak a točno se zna kako se provodi upravni postupak i [[Upadica PREDSJEDNIK: Hvala lijepa. I odgovor na repliku.]] Pa dajte mi bar da završim rečenicu.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani potpredsjednik Vlade Ranko Ostojić.
Poštovani gospodine predsjedniče, štovani saborski zastupniče. Mislim da činjenica da danas ovdje nema ministra financija ili nekog od njegovih ne umanjuje važnost jer mi smo ovo raspravili na Vladi, saslušali sve argumente. Ja vjerujem da namjera Vlade Republike Hrvatske nije nikakva izbjegavanje redovnog postupka posebno u onome dijelu gdje u 5% proračuna se može intervenirati. I u tom smislu i programi koje trebaju raditi obvezuju i Ministarstvo financija kao i sve druge. Ono što je istina a to je da je zakon donesen zaista at hoc kako vi kažete a ja ću reći da je donesen žurno s namjerom da bi se upravo što prije normalizirala situacija na tom području jer uz postojeće zakonske odredbe to sigurno ne bi moglo biti gotovo u roku od godine dana. Upravo nadzor i obveza da Vlada na mjesečnom nivou kontrolira sve programe koja krovna ministarstva, odnosno središnja tijela državne uprave trebaju napraviti jesu bili razlozi zapravo da odradimo zakon ne reda radi. Jer ja ću podsjetiti jednu stvar a to je 17., znači prije točno mjesec dana je pukao nasip u Rajevom Selu, mnogo toga se dogodilo u ovome razdoblju, jako puno stvari je otklonjeno ali je potrebno bilo i donijeti poseban zakon da bi šta prije stabilizirali situaciju na tom području. Nikakva namjera nije da se ministarstvima ponudi opcija da izbjegavaju zakone već obrnuto da donesu u roku od 7 dana programe po kojima bi postupali. Hvala.
Hvala lijepa. Da li predstavnici radnih tijela i odbora Hrvatskoga sabora žele iznijeti izvješća? Da. Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo, poštovani zastupnik Zdravko Ronko. Izvolite kolega Ronko.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi ministre, zamjeniče, kolegice i kolege. Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo na svojoj 33. sjednici održanoj 16. svibnja razmotrio je ovaj prijedlog zakona o saniranju posljedica katastrofe na području Vukovarsko-srijemske županije i to kao matično radno tijelo. U uvodnom izlaganju zamjenika ministrice graditeljstva istaknuto je da su katastrofalne poplave koje su zadesile područje Vukovarsko-srijemske županije tijekom svibnja mjeseca i uzrokovale obvezu da se proglasi i katastrofa za područje Vukovarsko-srijemske županije što je učinjeno 20. svibnja 2014. godine. U sklopu toga Vlada je donijela i nekoliko odluka, pojedinačnih u svrhu saniranja posljedica poplave zbog moguće opasnosti za zdravlje, živote ljudi, imovinu i okoliš. No, obzirom da su razmjeri i opseg, intenzitet takvih nastalih posljedica uzrokovali su i potrebu da se donese zakon obzirom da ovih 7 odluka nisu bile dovoljno da se ovo stanje prevlada. Prema prijedlogu Vlade Republike Hrvatske odmah po stupanju na snagu ovog zakona o saniranju ovih posljedica donijet će se i Program obnove i saniranja posljedica u svakom upravnom području, dakako na prijedlog i središnjih tijela državne uprave. Radi učinkovitog i sveobuhvatnog saniranja posljedice katastrofe zakonom se određuju nadležna tijela i rokovi za postupanje u cilju zaštite života i zdravlja ljudi, zaštite životinja, imovine, prava vlasništva, zaštite okoliša, prirodnih, gospodarskih dobara, kulturne baštine te stvaranja uvjeta za uspostavu normalnog života i nastavak obavljanja gospodarskih, obrazovnih i kulturnih aktivnosti. Saniranje posljedica zahtijeva između ostalog izuzeće od redovnog postupka javne nabave, propisivanje posebnog hitnog postupka koji omogućava žurnu obnovu objekata, bespovratne pomoći poduzetnicima i obrtnicima koji su pretrpjeli štetu, zapošljavanje nezaposlenih osoba na poplavljenom području, pitanje rada za opće dobro, olakšavanje položaja u ovršnim postupcima, reguliranje obveznih odnosa, hrvatskim braniteljima mogućnost odgode otplate kredita, pravo na stambeno zbrinjavanje, njihovo pravo na stambeno zbrinjavanje mimo utvrđenog redoslijeda, učenicima besplatna prehrana u školama i osiguranje i ishođenje potrebnih dokumenata radi ostvarivanja prava bez plaćanja pristojbi te olakšanje položaja studentima pri upisu u akademsku 2014/2015 godinu. Hitnost postupka opravdana je potrebom uspostave svakodnevnog života, ali i opsegom i intenzitetom posljedica koje ne mogu biti otklonjene redovnim djelovanjem nadležnih tijela. Prema prijedlogu zakon bi stupio na snagu prvog dana od objave u "Narodnim novinama" i važio bi godinu dana jer se računa do tada da bi se na poplavljenim područjima moglo uspostaviti prijašnje stanje. I dakako, u raspravi koja je bila sveobuhvatna podržana je potreba donošenja ovog zakona čijim će se mjerama omogućit što brže saniranje posljedica katastrofalne poplave na spomenutim područjima i stvoriti mogućnost povratka uobičajenom životu i djelatnostima. No zatraženo je i pojašnjenje članka 12. prijedloga zakona, posebno u pitanju tipskih projekata, odnosno definicije tih tipskih projekata, odnosno kvadratnih metara u poplavi izgubljenog stambenog prostora te i eventualnog financijskog obeštećenja. Ukazano je također na potrebu da se zakonom obuhvati i ostala stradala infrastruktura, dakle i nasipi i kanali i elektro-energetska mreža, a ne samo cestovna infrastruktura. A budući da prema prijedlogu doneseni zakon stupa na snagu danom objave u "Narodnim novinama" postavljalo se i pitanje osiguranja financijskih sredstava u državnom proračunu, odnosno potrebe hitnog postupka izmjene Zakona o proračunu za 2014. godinu radi prenamjene sredstava, no odgovor je da Vlada Republike Hrvatske može sama izvršiti prenamjenu do 5%, a procjena je ili pretpostavlja se da bi to bilo svega 2% od, ja govorim o odgovoru. I nakon provedene rasprave dakako Odbor za prostorno uređenje odlučio je većinom glasova, jednoglasno podržati i predložiti Hrvatskom saboru donošenje Zakona o saniranju posljedica katastrofe na području Vukovarsko-srijemske županije. Hvala lijepo.
Hvala i vama predsjedniče odbora. Da li predstavnici drugih odbora žele iznijeti izvješća? Ne. Otvaram raspravu. U raspravu idemo po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu je Klub zastupnika Nezavisne liste u Hrvatskom saboru i zastupnici Damir Kajin i Ivan Grubišić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine potpredsjedniče, uvažena gospodo zastupnici. Ja se isto slažem da treba što je moguće prije za otklanjanje ovih neprilika ići i s rebalansom proračuna, međutim ono što je sigurno nužno to je normalizirati prilike. I zato kažem da je ovaj zakon nužan, on je blagovremen i on je nadasve hvalevrijedan. Izvanredne okolnosti zahtijevaju, kako da se izrazim, izvanredne zakone. Hrvatska pokazuje i to treba reći da najbolje funkcionira "u izvanrednim okolnostima". I budimo pošteni između sebe, otkad se pojavila ova katastrofa na području Vukovarsko-srijemske županije ili istočne Slavonije Vlada je donijela, ako se ne varam, nekih 10-ak odluka i te odluke su trenutno donesene i mogu ih čak i citirati ovdje. Od donošenja odluka o proglašenju katastrofe za područje Vukovarsko-srijemske županije Vlada Republike Hrvatske donijela je niz drugih pojedinačnih odluka u svrhu saniranja posljedica, kao što su Odluka o utvrđivanju bitnog interesa Republike Hrvatske za nabavu roba, usluga, radova, u cilju sprečavanja suzbijanja zaraznih bolesti, Odluka o dodjeli interventnih sredstava za sanaciju šteta na javnim i nerazvrstanim cestama, Odluku o otpisu dijela zakupnine, naknade za dugogodišnji zakup za ribnjake, naknade za koncesije itd., poljoprivredno zemljište u vlasništvu Republike Hrvatske, Odluku o mjeri pomoći stanovništvu pogođenim poplavama u vezi izdavanja osobnih dokumenta, Odluku o odobravanju pokrića troškova nastalih radi pružanja pomoći stanovništvu izravno pogođenim poplavama, odluku o dodjeli robne pomoći i strateških robnih zaliha za opskrbu, zbrinjavanje stanovništva, Odluku o provođenju mjera gospodarenja otpadom i da dalje jednostavno ne navodim sve te zakonske tekstove ili bolje rečeno odluke koje je donijela Vlada. Da rekoh, ovaj zakon je nužan. Dakako građani Hrvatske su se isto tako solidarizirali sa poplavljenom Slavonijom. Nisu se solidarizirali samo sa istočnom Slavonijom ili sa hrvatskim krajevima već su se naši građani solidarizirali i to je dobro i sa prilikama te velike katastrofe, apokalipse koja je zadesila i Bosnu i Hercegovinu i Srbiju. I da se našalim drago mi je da su naši građani u susretu Bosne i Hercegovine i Argentine navijali za Bosnu i Hercegovinu kao što su oni pretpostavljam navijali kad smo mi igrali protiv Brazila za Hrvatsku. I to je dobro. Molim? Čak i zajednički pjevamo, imamo neke zajedničke pjesme itd. I to je dobro. I to pokazuje da je u nesreći gospodo iz HDZ-a srce veliko što god netko naprosto kaže. Sve što je moguće kako bi se moglo pomoći jasno da treba zakonskim tekstovima regulirati. I svako ministarstvo od onog recimo Ministarstva zdravstva do školstva od prometa do financija, od poljoprivrede do kulture, od Ministarstva za obnovu do gospodarstva, od socijale do policije ili nije bitno vojske treba biti involvirano u obnovu poplavom stradale istočne Slavonije. Danas Slavonije, sutra ne daj Bože možda nekog drugog kraja Republike Hrvatske. Ako izuzmemo rat, ako izuzmemo izbjegličku dramu u zadnjih 20 godina po mom sudu vjerojatno Hrvatskoj se nije dogodila veća tragedija ili veća kataklizma od ovih poplava. Ovdje se između ostalog na strani drugoj ovog zakonskog prijedloga kaže da saniranje posljedica katastrofe zahtijeva izuzeće od redovnog propisanog postupka javne nabave na način da se odredbe propisa o javnoj nabavi ne primjenjuju za nabavu roba, usluga, radova čija je procijenjena vrijednost manja od europskih pragova itd. I mislim da je to isto tako nužno i naprosto potrebno na taj način regulirati kako bi se sam postupak što je moguće ubrzao. Jasno je da tu treba postojati neki super revizor koji će utrošak ne malih, nego znatnih sredstava nadgledati i kontrolirati. Bilo bi dobro da i Bruxelles na neki način pomogne Republici Hrvatskoj kao i Bosni, odnosno Srbiji. Ali mislim da ćemo se na njihovu pomoć načekati i da će gro tereta naprosto pasti na nas. Sigurno je barem po mom mišljenju da su ključni članci u ovom zakonskom prijedlogu članak 5. odnosno članak 12. u svrhu saniranja katastrofe proglašena na području Vukovarsko-srijemske županije koje je pogođeno poplavom, odredbe propisa o javnoj nabavi ne primjenjuju se na nabavu roba, usluga itd. odnosno kao što rekoh članak 12. da mjere obnove zgrade odnose se na obnovu postojećih zgrada o čemu je i predsjednik odbora govorio. Zgrada javne namjene gospodarskih zgrada, stambenih zgrada, te nezakonito izgrađenih zgrada javne namjene, gospodarskih zgrada itd. itd. Jasno je da sve ove zgrade treba obnoviti. To košta, ali to valja učiniti i to treba učiniti što je moguće prije. Ali ponavljam, natječajima treba maksimalno pošteno pristupiti. Ono što je najgore ovdje nije stradala samo jedna generacija. Ovdje je u tim poplavama usuđujem se reći stradalo sve što je više generacija na tom području stvaralo. I ti ljudi u pravom smislu te riječi počinju na neki način ispočetka. I zato je naročito bitno ljudima omogućiti posao bilo u poljoprivredi, bilo u trgovini, bilo u nekom zanatstvu, bilo u malom gospodarstvu. Ono što je isto tako mislim bitno to su članak 35. oslobađanje od plaćanja zakupnina, najamnina, te naknada za korištenje poslovnih prostora i stanova u vlasništvu Republike Hrvatske što će biti oslobođeno tih postojećih zakupnina, odnosno najamnina. I svakako članak 37. gdje Ministarstvo nadležno za poduzetništvo i obrt može subjektima malog gospodarstva dodijeliti bespovratne potpore u skladu s programima iz ovog Zakona. Ono što bih ja predložio da se ovim društvima koji se bave otklanjanja mina a slušamo da će te poplave pomjeriti minska polja, znači da se ta društva ne oslobode plaćanja PDV-a jer mi više od ulaska u EU ne poznajemo nultu stopu istog, ali da se PDV tim društvima smanji na najmanju moguću mjeru svojevrsnom nekom diferenciranom stopom da li od 5 ili od 10%. Nisu to velika sredstva, ali vjerojatno tim društvima bi to silno pripomoglo u njihovom radu. Inače otklanjanje mina sa jednog kvadratnog metra košta ako se ne varam 1 euro s PDV-om. Bez PDV-a to bi moglo biti znači negdje oko 6,25, 20 ne znam 9 kuna ali sad to nije ni bitno. Rekoh moje je mišljenje da bi tu trebalo uvesti neku diferenciranu nižu stopu PDV-a. Članak 46. govori o tome da za vrijeme trajanja katastrofe, te sanaciju i godinu dana po završetku sanacije na području obuhvaćenom katastrofom neće se naplaćivati naknada za korištenje vode i naknada za zaštitu vode propisane podzakonskim aktima donesenim na temelju Zakona o financiranju vodnog gospodarstva. Kod članka 48. nadležni Probacijski ured može rasporediti osuđenika na rad za opće dobro u mjestu izvršenja rada neovisno o udaljenosti od njegovog mjesta prebivališta itd. I mislim da je to isto tako logično, da je to dobro. Umjesto da se igra golf neka se pomogne ljudima u nevolji. Odgode otplata kredita po meni su sigurno ono conditio sine qua non međutim paralelno sa time treba obnoviti nasipe, izgraditi tu vodovodnu infrastrukturu, podići ne znam te trafostanice, struju. To je već sigurno sve učinjeno. Jučer je ministar Dončić govorio o investiciji Hrvatskih cesta u iznosu od 100 milijuna kuna na tom području, jednom riječju na sve moguće mjere ili načine treba pomoći unesrećenima odnosno tom kraju. U ovoj nesreći Hrvatska ima pod navodnicima "sreću" da je pravovremeno se reagiralo, da je stradalo 12 tisuća ljudi, u BiH 900 tisuća u Srbiji nešto manje ali isto puno više nego u Hrvatskoj. Jasno da stanovnici istočne Slavonije nisu imali nikakve sreće s ovim što se dogodilo nego samo nesreću. Ako je potrebno, po mom sudu, treba razmisliti i o jednom posebnom fondu koji bi se punio poput drugih parafiskalnih fondova, npr. Hrvatskih voda ili što ja znam Hrvatskih cesta, gdje bi se godišnje možda akumuliralo 300, 400 ili 500 milijuna kuna ako se dogodi nesreća i da i s tim sredstvima bi se onda moglo otklanjati događaje te elementarne nepogode. Ako se sredstva ne iskoriste normalno usmjeriti ih druge godine u proračun ili ih zadržati ali onda osloboditi tvrtke, građane izdavanja takvog nameta. Sve u svemu mislim da je ovo jedan blagovremeni zakon, da je ovo jedan hvalevrijedan zakon. Ovaj zakon nastavlja regulaciju onih poduzetih mjera u prvim danima nakon što nas je pogodila ta apokalipsa, upravo tako, potop gotovo biblijskih razmjera i ponavljam pokazuje da najbolje Hrvatska funkcionira kada je pod navodnicima "egzistencijalno ugrožena" ili u izvanrednim okolnostima. I za kraj jasno čestitka svima koji su priskočili u pomoć istočnoj Slavoniji. I Hrvatska se pokazala ponovno jedinstvenom kao što je to bila i godine '91. Ponavljam, mi ćemo podržati ovaj zakon, mislimo da je on hvalevrijedan, blagovremen i mislim da isto tako ima prostora da se razmisli o rebalansu proračuna kako bi se sve to i financijskim aktima moglo uskladiti. Hvala.
Preostalo vrijeme ne? Na prijavnici imam Grubišić-Kajin, ne, nećete? Hvala lijepa. Imamo onda replike. Idemo na replike. Poštovani zastupnik Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine Kajin vi ste govorili o nekakvoj minimalnoj ili ne znam kakvoj pomoći iz Europe, očito ste na crti onoga što je i sam premijer rekao tražit ćemo pomoć iz Europe reda radi. Naime, nakon toga se pojavila i ministrica vanjskih i europskih poslova sa tezom da šteta mora biti veća od 0,68% BDP-a da bismo dobili izravnu pomoć od EU. Pa se pitam, a i vas pitam, znate li vi uopće ili je li izračunata ukupna šteta kako bismo usporedili tu ukupnu štetu ako ništa drugo bar sa onih 0,68%? Rekli ste da je ministar prometa rekao da je šteta na cestama javnim 100 milijuna kuna. Je li se itko potrudio uopće da zbroji ukupnu štetu, a već su prošle komisije i povjerenstva, kako bismo potražili izvanrednu pomoć od EU ne reda radi nego zaista zbog potrebe tako da bi i taj dio ukoliko bi bio veći od 0,68% bio dodatna sredstva za obnovu ovoga područja Cvelferije a ne da dakle isključivo tražimo ova domaća sredstva? Ispadne da po nekim odlukama ministara i po programu kao da smo mi u projekte planirali tu poplavu pa sad iz redovnih sredstava koja se povlače iz EU ulaze i projekti za obnovu na poplavljenim područjima. Tražimo izvanredna sredstva od EU, a ne reda radi. Ne znam, vi imate očito isto mišljenje kao i premijer tako da od toga izgleda nema ništa. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Damir Kajin.
Da li je utvrđena ova šteta ne znam ali uvjeren sam ako i nije da će to relativno skoro i biti. Ali u ovom trenutku ima daleko više drugih prioriteta kojim se treba baviti ili kojim se bave nadležna ministarstva. Nisam euroskeptik, da se razumijemo, ali po onoj narodnoj uzdaj se u se i u svoje kljuse, ja želim vjerovati da ćemo i iz Bruxellesa pod navodnicima dobiti neku "minimalnu pomoć" ali isto tako vas uvjeravam da Hrvatska u taj zajednički bruxelleski ili europski fond daleko više izdvaja no što iz Bruxellesa povlači novaca. Želim vas podsjetiti da smo ako se ne varam 2013. godine za period 1.07. do 31.12. uplatili toj "bruxelleskoj administraciji" pod navodnicima negdje oko milijardu i 500 milijuna kuna, da smo možda povukli 50-ak milijuna kuna više. Da ove godine uplaćujemo negdje oko 4 milijarde kuna a da li ćemo povući taj ili nešto više novaca od toga ostaje da se vidi. Ali ono što je najveći problem, što nam prioritete određuju naprosto u Bruxellesu i da sami u Vladi ili ministarstvima određujemo za što utrošiti tih 4 milijarde kuna da bi to bilo daleko suvislije od onoga što čini briselska administracija često uvjetujući da se pojedini poslovi obavljaju, dobro meni je logično, međunarodnim natječajima, ali kupujući njihov materijal koji se ne proizvodi na ovom području. Ponavljam još jednom, nadam se toj nekoj minimalnoj pomoći Europske unije, ali dok tu proceduru prođe normalno ta administracija u Bruxellesu mi nemamo na koga se osloniti doli na sebe same.
Hvala lijepa. Druga replika poštovani zastupnik Dujomir Marasović. Izvolite kolega.
Štovani gospodine predsjedniče. Kolega Kajin, ma znate, vi ste ovdje izašli više u vidu skeča s nekim pričama o bratstvu i jedinstvu, i ja znam da ste vi to rekli samo da bi na neki način nekoga isprovocirali ovdje, ali ja to neću reći zbog vas, nikakvu repliku, no zbog sebe samoga. Ostavite vi kući to vaše bratstvo i jedinstvo, mačku o rep. Nisam ja gradonačelnik Zagreba koji želi biti gradonačelnik Jugoslavije. No zastupnik u Hrvatskom saboru i ne želim više takve gluposti slušati. Nitko Hrvatskoj ništa nije blagonaklon u okruženju, Hrvatska je zapravo, ne u neprijateljskom to bi bilo na neki način pretjerano, ali u jednom okruženju od Slovenije do Srbije i Bosne i Hercegovine. Pa Bosna i Hercegovina navija najjače protiv Hrvatske. Bilo bi jasno kao igra Hrvatska i Bosna, da recimo navijaju za Bosnu to bi bilo logično. Meni je jasno zašto Srbi navijaju ako igra Hrvatska i Srbija za Srbiju, to je u redu, ali u Bosni se navija protiv Hrvatske zato što je to Hrvatska. I to je njihova zahvala Hrvatskoj za sve što smo im primili pola milijuna izbjeglica, što smo ih najeli, napili, naoružali, pomogli im stvoriti državu, izliječili 20. godina poslije rata, smo ih liječili u Splitu. To im je zahvala za sve. I to je ono što Hrvatska prima zahvale u tom vidu da im se nose brazilske zastave i u Zenici, i u Mostaru i u Sarajevu. I dosta više s tim glupostima. U ovom Saboru takvim pričama više nije mjesto. Hrvatska je i za vrijeme Juge pomagala cijeloj Jugoslaviji, a vidjeli ste što je Jugoslavija napravila Hrvatskoj.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Damir Kajin.
Ili ne poznajemo Bosnu ili govorimo o različitoj Bosni i Hercegovini. Možemo govoriti i o Ahmičima itd. ali neću zato jer se tragedija, jer je tragediju u Bosni prolazio i Hrvatski narod. Ne govorim ja o nikakvom bratstvu i jedinstvu, ali govorim o solidarnosti, o pomoći, o razumijevanju koje su narodi ovih područja pokazali i u ovom trenucima jedni prema drugima. Gledao sam ovu utakmicu u kojoj je Bosna igrala s Argentinom, mislim da su i naši reporteri maksimalno korektno pratili taj susret, pa i na neki način "navijali za dobar start reprezentacije Bosne i Hercegovine" . Jutro kada sam se probudio isto slušam taj zajednički bend, … [[Govornik se ne razumije.]] pjevaju tu pjesmu i govore o potrebi traženja pomoći kako za Hrvatsku tako i za Bosnu i Hercegovinu, tako i za Srbiju. I mislim da ovakva vaša razmišljanja upravo nadilaze potrebe zajedničkog jednog nastupa kojeg će ubuduće budite uvjereni biti sve više i više, a da opet nitko ne zagovara bratstvo i jedinstvo, ali da zagovaramo jednu solidarnost i dobro susjedstvo.
Hvala lijepa. Nastavljamo raspravu po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu je Klub zastupnika Hrvatske narodne stranke i poštovani zastupnik Ivica Mandić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, gospodine potpredsjedniče Vlade, gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Ja ću na početku izlaganja ispred kluba Hrvatske narodne stranke izraziti žaljenje, da o jednoj ovako, o jednom ovako važnom zakonu mi odemo na teme koje nemaju nikakve veze sa ovim zakonom. Ono što bih rekao da mi je drago da su pripadnici Hrvatske vojske, Hrvatske policije, zrakoplovstva hrvatskog, Gorska služba spašavanje, ne samo spašavala građane Republike Hrvatske da su oni jednako pomagali drugima u nesreći. Mislim da je to prije svega humanu i na tome trebamo čestitati našoj državi Hrvatskoj i svima onima koji su dali svoje umijeće i mogućnosti spašavanja drugih života. Ono što smo mi u klubu Hrvatske narodne stranke očekivali da će sve političke stranke u Hrvatskom saboru o ovom prijedlogu, o ovom zakonu koji donosimo hitnim postupkom sigurno govoriti afirmativno u želji da tim unesrećenim ljudima na poplavljenim područjima pomognemo što prije i da donesemo što kvalitetniji zakon da ne bilo nikakvih repova. Ono što bih također rekao u ovom uvodu da živimo u vremenu značajnih događanja i značajnih promjena vremenskih prilika i što prije svega na sve nas, pogotovo koji smo u predstavničkom, a posebice oni u izvršnoj vlasti, na značajne klimatske promjene i na značajno događanje i značajno reagiranje na te sve moguće promjene. Znači te promjene nisu jednokratne, one će biti vrlo vjerojatno da će biti ih sve više i da ćemo sve češće morati na ovakav način i reagirati. Ova zadnja elementarna nepogoda je prešla u katastrofu, i ona je pogodila jedan dio Republike Hrvatske točnije Vukovarsko-srijemsku županiju, sedam naselja sa posljedicama koje su imale značajnih utjecaja i na sigurnost, zdravlje ljudi, životinja, imovine i svega onog ostalog. Ono što je bitno u ovim svim nemilim događanjima da je Republika Hrvatska kako uvijek do sada pokazala iznimno visoku solidarnost i da u vrlo kratkom vremenu je prikupljeno negdje preko 50 milijuna kuna, što dobrovoljnim prilozima građana, što raznim aktivnostima. Mislim da je to sigurno za pohvalu i svakom građaninu za svaki poziv i za svako dobro djelo prema ljudima koji su u nesreći trebamo reći veliko hvala. Ono što je također bitno napomenuti da prema procjenama neovisnih medija, da su štete na područjima istočne Hrvatske, Bosne i Srbije nekoliko puta veće nego što su bile u zadnjem Domovinskom ratu ili zadnja ova događanja u ratovima 90-ih godina na ovom prostoru. Ono što je obaveza i ovoga zakona i sviju nas da se život u najkraćem mogućem vremenu vrati natrag na ta područja, da gotovo svi građani koji su napustili svoje domove da se vrate što prije natrag u svoja mjesta, u svoje domove. Iz tih razloga ovaj zakon donosimo po hitnom postupku, da bi određene aktivnosti koje su bitne kod sanacije i kod izgradnje i povratka života na te prostore, da bi imali čim prije, da bi imali čim bolju dinamiku. S obzirom da sada dolazimo u vrijeme i povoljnih građevinskih radova, bilo bi svakako dobro da do jeseni jedan najveći dio poslova i završimo. Iz tih razloga, Vlada RH 20. svibnja proglasila je za to područje katastrofu i od tog vremena djeluje krizni stožer kojeg ovom prigodom također pohvaljujem, da su sve aktivnosti od preuzimanja stožera krenule u pravom smjeru i da je cijelo vrijeme Vlada RH i krizni stožer imao punu kontrolu svih događanja na tim područjima. S obzirom na sve moguće one poteškoće koje su se mogle pojaviti od zaraznih bolesti, kako kod ljudi, životinja i kod onih svih mogućih stvari, mislim da je krizni stožer i nadležna središnja državna tijela, da su na najbolji mogući način odradile i da u vremenu do sada nisu se dogodile nepogode ili neželjeni ekscesi koji su mogli značajno ugroziti i sigurnost i živote i građane. Ono što je također bitno da je od katastrofalne poplave prošlo je već 30 dana, a možemo sa ponosom pogledati unazad da ta katastrofa koja je pogodila mnoge sudbine, da je RH na jedan primjeren, ljudski, humani način znala odgovoriti katastrofi i te ljude primjereno za ovakve mogućnosti i smjestila. Ono što također trebamo reći da je Vlada osnivanjem kriznog stožera, da je Vlada od tog vremena donijela na desetke raznih odluka koje su trebale potkrijepiti određene aktivnosti koje su se događale na poplavljenom području. S obzirom da je broj, da je ocjenom kriznog stožera, posebice Vlade RH, da je ocijenjeno da odluke nisu dovoljne, da bi svakako bilo bolje da se za to područje i proglasi i katastrofa i da se izda poseban zakon za ovo poplavljeno područje. Iz tih razloga mi donosimo ovaj zakon. Ono što bih rekao još da je ova katastrofa se prvenstveno dogodila zbog velikih oborinskih kiša, a prvenstveno zbog pucanja nasipa rijeke Save kod Rajevog sela. Ono što bi svakako bilo potrebno da nadležna, neovisna tijela točno ustanove razloge zašto je došlo do pucanja toga nasipa i mislim da to posebice interesira građane koji su nastradali u ovoj katastrofi, a uostalom i sve građane RH. Ono što bih spomenuo da je sa područja zahvaćenog ovom katastrofom 11 tisuća 500 stanovnika je evakuirano i smješteno, da li kod rodbine ili u nekakve druge centre, da je poplavljeno preko 2700 kuća, 4700 gospodarskih objekata, a da 438 kuća je proglašeno kao opasne kuće za stanovanje. Najveći broj kuća je u Gunji, 182, Račinovcima 145, Rajevom selu 100, Strošinci 9, … Posavskim Podgajcima. Ono što je također bitno da su zahvaljujući kriznom stožeru i pojedinim dijelovima državne uprave, da su na terenu od prvog dana inspekcijske službe koje i danas rade, tako da danas imamo negdje 40 inspektora iz Ministarstva prostornog uređenja i graditeljstva koji procjenjuju nastale štete i koji u biti će biti glavna podloga za odluku o tome na koji način sanirati. Prema neslužbenim procjenama očekuje se da će troškovi obnove na području pogođenom katastrofom, da će biti negdje preko 500 milijuna kuna. To su vrlo velika suma novaca i u vremenu kada je naš proračun i prihodi proračuna vrlo nategnuti, smatramo da svi mi koji ovdje sjedimo imamo tu odgovornost da podržimo sve one odluke koje će omogućiti i osigurati ova sredstva. Ono što je također bitno, kad su se pojedini kolege pitali što će biti sa novcima od legalizacije objekata? Ovdje možemo vidjeti da je Ministarstvo prostornog uređenja i graditeljstva sa pozicija proračuna koji je vezano za to ministarstvo osiguralo preko 200 milijuna kuna koje će ići u svrhu saniranja ovih posljedica. Ono što bih također napomenuo da je na temelju članka 90.stavka 5. Ustava RH predlaže se da pojedine odredbe ovoga zakona i to članci 40., 46., 50., 51., 52., 53.imaju povratno djelovanje kako bi se mjerama saniranja posljedica katastrofe obuhvatilo razdoblje od donošenja ove odluke 20.05. U ovom zakonu točno se definira u 15 poglavlja na koji način će se ovaj zakon primjenjivati u stvarnosti od zaštite zdravlja, obnove pa do hrvatskih branitelja, znanosti i obrazovanja, te kulturnih dobara i kulturne infrastrukture. Ono što je glavni zadatak svih nas, a i ovoga zakona da se život vrati što prije na ovo područje i da se posebna pozornost posveti životu OPG-a kojima nije uništena samo jedna godišnja proizvodnja, već su uništene dvije godišnje proizvodnje i sjetva 2013. i sjetva 2014.godine su nestale. Nestale su mnogobrojni stočni fond s toga područja i tu je obaveza resornog ministarstva da što prije na sve moguće načine ljudima nadoknadi pretrpljenu štetu. Važno je da RH kao i građani RH u samom tijeku pomoći pokazali visok stupanj solidarnosti tako da su brojna OPG-i sa šireg područja Slavonije i Baranje kao iz Like omogućili i poslali velike količine potrebite hrane za prehranu i zbrinjavanje evakuirane stoke. Ono što je važno je da ovaj zakon ima ograničeno djelovanje, da je njegovo djelovanje u dužini od jedne godine, a Vlada RH sva središnja tijela u suradnji sa jedinice lokalne i regionalne samouprave moraju izvršiti procjenu i ako zadovoljavamo uvjetima EU možemo tražiti određeni dio sredstava. Ono što Vlada RH zbog same visine štete smatra da bi bilo dobro da radimo to zajedno sa susjedima BiH i Srbijom, mislim da to neće umanjiti onu pomoć koju naši građani koji su pretrpili velike štete i očekuju. Konkretan amandman na članak 19.ćemo uložiti kao stranka, a on se odnosi po pitanju obnove porušenih kuća ili oštećenih kuća kod građana koji su imali osigurana svoja dobra. Tu mislim da ne smijemo dovesti građane koji su vodili brigu o svojoj imovini na kvalitetan način jer su svoje objekte su osigurali da Vlada RH traži ako se traži obnova da se polica vinkulira u korist države. Tu mislim da treba građanu omogućiti ako on želi izvršiti obnovu sam da on na temelju svoje police može izvršiti sam, a da može koristiti ili benefit onog ubrzanog postupka. Tu mislim da je čisto jedno praktičan problem, da trebamo omogućiti građanima ako je to već osigurao da ima mogućnost da sam riješi na svoj način puno brže i puno kvalitetnije. Klub HNS-a će poduprijeti prijedlog ovog zakona i želja nam je da svi klubovi daju svoje prijedloge da dobijemo jedan kvalitetan zakon koji ćemo donijeti konsenzusom jer Hrvatskim u teškim, složenim vremenima najbolje funkcionara, a ovo je sigurno teško i složeno vrijeme za sve te građane koji su ostali bez svega što su imali u životu. Hvala.
Hvala i vama. Idemo na replike. Poštovani zastupnik Domagoj Hajduković, replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvaženi kolega Mandić, jako ste to dobro rekli. trebamo razgovarati o ovom zakonu da ga učinimo što boljim, evo imamo i neke amandmane i vjerujem da će ih predlagatelj pomno razmotriti, neke i uvrstiti u ovaj zakonski prijedlog. Ali nažalost svjedoci smo da se i ova vrlo teška i ozbiljna tema koristi u dnevno političke svrhe i svjedoci smo politiziranja. Pa ja ne znam kako i kojom logikom netko može iz ovakvih tema doći do Jugoslavije, do toga tko je za koga navijao na nogometnim utakmicama i propitivati naše odnose sa susjedima. Pa zar ne mislite da je to žalosno, pa zar ne mislite da je to sramota? Da tim ljudima koji su pogođeni poplavama dugujemo jedan kvalitetan zakon i da brzo riješimo njihov problem i da im pomognemo, a ne da pričamo o krilaticama iz bivše države. Hvala.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Ivica Mandić.
Hvala lijepo kolega Hajduković. Pa ja sam i na početku izlaganja ispred kluba rekao i izrazio žaljenje da ne trebamo stvarati neprijatelje onih kojih nemamo. Hrvatski građani i hrvatski narod nije narod koji nekoga mrzi i oduvijek smo mi išli s tim da imamo što više prijatelja. A pojedini istupi kolega u Saboru koji su također slobodni i to je njihov stav, mislim da su oni u manjini ne idu u korist Hrvatske države koja je po broju stanovnika i po svom obliku pomalo neobična. Prema tome … trebao tražiti i dobro susjedske odnose, uvažavati sve građane, sve susjede i sve ljude bez obzira na njihovu etničku, nacionalnu, vjersku ili političku pripadnost. Hvala.
Hvala i vama. Poštovani zastupnik Josip Salapić, replika.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupniče Mandić i vaša rasprava a sigurno i sve rasprave koje će ići u kontekstu ovoga zakona kojeg donosimo po hitnom postupku je takva da se u Hrvatskom saboru oko ovoga treba postići konsenzus. Tu nema razloga da nitko od nas raspravlja politički, da se na leđima katastrofe i više sile koja je pogodila Vukovarsko-srijemsku županiju i sve krajeve poplavama ne samo Hrvatsku nego i naše susjede, nema tu mjesta za neku politiku. Čak nije ni bitno tko je prvi otišao tamo ili tko je bio, tko nije bio, bitno je kako ljudi danas žive u privremenom smještaju, jesu li im osigurani svi minimalni uvjeti života da se barem osjećaju kao doma što se kaže gdje su trenutno smješteni. A najvažnije je pitanje kako zaštititi, prvo ljudske živote smo uspjeli spasiti, očuvati zdravlje, spriječiti katastrofu zaraza širenja dalje a sada treba štiti imovinu ljudi to je posao vas gospodine ministre, sigurnost u Gunji, o tome se i u krajevima koji su pogođeni poplavama baš puno ne govori javno ali siguran sam da ima problema, sa terena takve informacije dolaze. A nama u Hrvatskom saboru trebamo poštivati zakonske propise Hrvatske, omogućiti ako je potrebno mijenjati proračun, rebalans to trebamo učiniti i sve zakone uskladiti sa time da ovaj zakon bude u hitnom postupku provediv i da bude zaista na korist ljudima. A svaka druga politika na grbaču onih koji su teško stradali je neprimjerena i Hrvatski sabor se treba vratiti u kontekst političkih rasprava. Nekada je bolje šutjeti pa šutnjom dati odobrenje onome o čemu se govori nego govoriti nešto što nema veze sa zdravom pameti. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Ivica Mandić.
Hvala lijepo uvaženi kolega. Pa ja sam pri kraju svoje rasprave rekao da pozivam sve kolege i sve političke stranke u Hrvatskom saboru na konsenzus jer ovo je katastrofa koja je pogodila jedan dio Hrvatske i koja zaslužuje takav način i takvo ponašanje. U svom istupu ni jednog trenutka nisam se doticao i ulazio u politiziranje. A najbolji primjer kako se trebamo ponašati u Hrvatskom saboru pokazali su građani Republike Hrvatske kod ove katastrofe. Ne trebamo tražiti druge uzore iz svjetske politike, samo pogledajmo kako su građani Republike Hrvatske od Konavla, Umaga, Čakovca, do bilo kojeg dijela Republike Hrvatske, kako su postupali tako neka postupamo i mi. Jer mi smo u biti plod glasanja naših građana pa nemojmo ih razočarati, nemojmo voditi rasprave koje ne idu u cilju da tim ljudima pomognemo. Ono što svakako i ja se zalažem kao i vi da smo mi ti koji prvi moramo rigorozno se držati, provoditi i provoditi zakone koje smo donijeli. Pa iz ovih stopa i molim da predlagatelja ili predlagateljicu, Vladu Republike Hrvatske nakon ovih naših rasprava da uvaži sva ona, sve one primjedbe koje prije svega vode prema transparentnosti ponašanja i provođenju i primjeni svih zakona koje donosimo ovdje.
Poštovana zastupnica Jadranka Kosor, replika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani kolega Mandiću ja se potpuno slažem s vama da bismo trebali učiniti sve da ovaj zakon donesemo usuglašeni, da to bude posljedica, dakle donošenje zakona općeg konsenzusa jer zaista treba pomoći ljudima koji su nevjerojatno teško stradali. Ali da bi to bilo tako moramo poduzeti apsolutno sve da bi ovaj zakon bio prije svega usklađen sa Ustavom Republike Hrvatske. Jer Ustav u članku '90.-tom kaže da se proračun donosi u Hrvatskome saboru većinom glasova zastupnika i da svaki zakonski prijedlog naravno mora jasno naznačiti odakle proračunska sredstava. Govorim to zbog toga što mislim da članak 4. ovoga zakona nažalost nije usklađen sa Ustavom Republike Hrvatske jer se tu predviđa mogućnost sa to će biti ako to donesemo ovaj zakon presedan. Dakle da se omogući samo kroz jedan zakon, da se preraspodjela izvrši veća od one koja je predviđena Zakonom o proračunu. I zbog toga je važno jer ako nešto postane presedan onda se na to mogu pozivati i mnogi drugi. Recimo u Zakonu o obrtu da se napiše da će se izvršiti preraspodjela veća od one koja je moguća kroz Zakon o proračunu. I mogu se na tu činjenicu pozivati mnogi drugi. Dakle, zato mislim da je jako važno, neobično važno da svaki detalj ovoga zakona uskladimo sa zakonima i sa Ustavom. Jer mislim da je teško moguće da ovaj zakon derogira primjerice odredbe Zakona o proračunu ili Zakona o izvršenju proračuna. To bi bio presedan, ponavljam za budućnost. Tako da upravo zbog toga trebamo otvoreno govoriti o onom što mislimo da su otvorena pitanja i da ih do kraja rasprave probamo promijeniti. Možemo to još uvijek učiniti i amandmanima. Međutim, što se tiče Zakona o proračunu [[Upadica: Hvala lijepa.]] ne, trebalo bi ići u njegovu … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Ivica Mandić.
Hvala lijepo. Uvažena kolegice Kosor, nisam da se prave bilo kakvi presedani. Prema tome, uvjeren sam da će Vlada Republike Hrvatske poštivati Ustav Republike Hrvatske i da će prilagoditi ovaj zakon takvom načinu. Ono na što bih ja htio posebno apelirati da ovdje moramo voditi brigu i čuvati vrijeme jer vrijeme brzo prolazi. Svaki dan sada je itekako bitan jer ljeto će brzo proći, jesen će brzo proći, doći će zima, šta ćemo sa tim ljudima? Prema tome, mislim da ovdje moramo imati razumijevanja za ovaj zakon da je on stvarno napravljen stjecajem okolnosti po žurnom postupku i da je uloga sviju nas, svih političkih stranaka da ovaj zakon napravimo takav da poštivamo sve one temeljne vrijednosti koje je donio Ustav Republike Hrvatske.
Poštovani zastupnik Ivan Šuker replika.
Hvala vam lijepo. Kolega Mandić, ja sam još u petak rekao da je klub HDZ-a za to da se ovaj zakon donese konsenzusom i da ga donesemo čim prije. Dakle, to je nešto što je nesporno. Međutim ono što, za što sam se javio za repliku, ja vas pitam otkud gospođi ministrici Anki Mrak-Taritaš 200 milijuna kuna. Pa ne drži ona to u džepu, ne drži ona to u kasi. Dakle problem je ona tih novaca, velite vi novci od legalizacije. Pa nisu ti novci kod nje u kasi u ministarstvu, oni su u sklopu ukupnih prihoda. Vi samo za neke prihode imate da su strogo namjenski određeni i zato sam vam rekao i vama i ostalim kolegama iz Kukuriku koalicije, promijenite Zakon o izvršenju proračuna ako nećete ići na rebalans proračuna. A druga stvar, koliko ste slijepi od toga da svaki ministar svaki dan hodočasti i obećava tamo, pa pogledajte Hrvatski sabor je donio Financijski plan Hrvatskih cesta i ministar Hajdaš-Dončić ode jučer i kaže ja ću dati 100 milijuna. Ne može on dati 100 milijuna dok ovdje se ne skupi natpolovična većina ruku da se promijeni Financijski plan Hrvatskih cesta. I nijedan zastupnik neće dignuti ruku protiv tog plana, dignut će dapače za njega, ali ne može ministar to radit i to je ono što ja cijelo vrijeme pokušavam upozorit. Međutim ne, ovdje se i dalje inzistira na nekim stvarima. Ministri svaki dan hodočaste i obećavaju ono što ne mogu napraviti. Ne mogu. Kolegice i kolege, svi se služite kompjutorom, odite, uzmite Zakon o proračunu članak 46. i jedino tako možete dijelit sredstva. Zakon o izvršenju proračuna za 2014. vam uopće ne predviđa praktički nikakvu mogućnost ovakvih velikih preraspodjela. Pa vi ste vidjeli prilikom rebalansa proračuna Vladi je bio problem smanjiti 500 000 kuna neku poziciju, a sad bi trebalo smanjiti za 500 milijuna kuna pozicije da se prenamijene za sanaciju šteta. Pa bilo bi poštenije da smo išli u rebalans proračuna i da smo povećali deficit za 500 milijuna kuna i rekli to su sredstva za pomoć poplavljenima. To bi bilo najpoštenije, najkonkretnije i najpametnije. Ne bi bilo politički licemjerno što svaki dan doživljavamo. Ali kažem…
Hvala lijepa.
Samo jednu rečenicu molim vas. Ne može nijedan ministar reći da on ima novce za to jer ih nema.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ivica Mandić.
Hvala lijepo kolega. Pa prije svega ne mogu prihvatit vašu konstataciju da ministri nisu hodočasnici i da oni ne idu hodočastiti. Mislim da je to obaveza izvršne vlasti da katastrofalno područje koje je pogođeno sa poplavom, da ministri obiđu i normalno da tim ljudima daju nadu na koji način će se pomoći. Šta mislite zašto premijeri pojedinih država kod bilo koje katastrofe, bilo koje tragedije odlazi na to mjesto. … [[Upadica se ne razumije.]] Pa upravo tako, upravo iz tih razloga ljudi su rekli na koji će način pomoći. Da li vi smatrate da na to područje ne treba uložit 100 milijuna kuna? … [[Upadica se ne razumije.]]
Ako ćete tako razgovarat, ja plaćam kavu, odite dolje u kafić. Nastavite.
Prema tome, ja sam siguran da ministri ne hodočaste, ministri rade svoj posao na terenu i ljudima daju vjeru u povratak jer cilj i Vlade Republike Hrvatske i svih saborskih zastupnika da svih 11 500 evakuiranih ljudi se vrate u svoje domove, a mogu se vratit u domove ako budu imali normalne uvjete za život. Ako budemo se ovdje natezali i prepucavali tko je u pravu, onda budite sigurni ići će za 5 godina natrag, a onda se više neće vratit nitko.
Hvala lijepa. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim vas kolege, možete raspravljat tko je u pravu, samo na parlamentarni način, dakle jedan po jedan, prema Poslovniku. Poštovani zastupnik Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Kolega Mandić, dobro ste prilično raspravljali, ali neke stvari koje ste rekli i kada ste govorili o ponosu, posebice zaista su građani odnosno hrvatski narod pokazao od prvoga dana visoki stupanj solidarnosti sa onima koji su doživjeli kataklizmu na području Cvelferije i svih sela Cvelferije, da ih sad ne nabrajam. Nakon što je donekle minula ova akutna dakle opasnost od poplava, zaista postoje glasine i to od ljudi s terena o problemima sa sigurnosti građana i imovine na području Gunje i još nekih sela, zatim da se umjesto odvoza životinjskih lešina u spalionicu iste zakopavaju tisuću metara od centra Posavskih Podgajaca i toj jami u koju se zakopavaju životinjske lešine nema nitko pravo pristupa, ni građani ni novinari, da je to čuvano od strane MUP-a RH. Nadalje, pitanje je i redoslijeda ili reda radnji koje se vrše na terenu i tu postoji određena problematika. Gledali smo kako se sadi cvijeće oko Općine Drenovci, a u Gunji su i dalje kuće nesanirane, nisu očišćene i nema priprema, sporo teku te pripreme za obnovu i povratak u te kuće. Evo već u Drenovcima smo vidjeli na televiziji kako ovi radnici koji su zaposleni putem države sade cvijeće oko Općine Drenovci. Dakle ima problema i treba ih rješavati. Ja sam za ovaj zakon i svi smo konsenzusom za ovaj zakon da se donese, ali neke se stvari moraju i reći, bez obzira što vijesti s tog terena su hvalospjevne itd., pomalo poput … a problemi postoje na terenu.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ivica Mandić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvaženi kolega, bili smo svjedoci kada je Ministarstvo unutrašnjih poslova donijelo odluku o zabrani ulaska u pojedina naselja. Pa ta odluka nije bila vezana za hir policije ili da netko ne vidi svoju kuću. Upravo radi sigurnosti i u tom prvom vremenu Hrvatska policija i krizni stožer su odigrali svoju ulogu. Ovo što vi kažete sad se događaju, pa tako jasno da pojedine osobe koje su sklone takvim aktivnostima o kojima vi govorite, da ovo su za njih optimalni uvjeti. I zato je još veća odgovornost Hrvatske policije da to područje se posebno čuva. I normalno, te mjere koje nisu bile popularne donijele su svoje rezultate. Mjere po pitanju sigurnosti zakopavanja uginulih životinja to mogu doneti nadležne inspekcije službe na koji način se može zbrinuti kod ovakvih stvari uz određene mjere dezinfekcije i svih ostalih stvari s obzirom na troškove i na sve ostalo. Uglavnom također bih podupro vašu primjedbu da Ministarstvo unutrašnjih poslova, Hrvatska policija mora povesti posebnu pozornost na ove ekscese koje bi se dogodile po pitanju otuđivanja, bilo čega jer kažem ti ljudi su posebno osjetljivi koji su ostali bez ičega. Sad i to što malo ima to je sigurno onda još veća tragedija. Hvala.
Poštovani zastupnik Branko Hrg, replika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa kolega Mandić, vi ste u nekoliko navrata izrazili veliko zadovoljstvo reakcijama Vlade donošenjem odluka Vlade na terenu. I rekli ste također da su se hrvatski građani samoorganizirali i upravo je to ova katastrofa pokazala, da je Vlada bila nespremna i da je reagirala sa zakašnjenjem, a da su se građani samoorganizirali. Ali nisam se zato javio. Javio sam se zato da kažem da nam je vjerojatno i svima cilj da zakon bude dobar. Bilo bi još bolje da smo ga već donijeli, već smo ga mogli donijeti ali da bude provediv na što su već mnogi upozoravali ovdje. I meni nije jasno kad se donosi ovakav zakon zašto nemamo ovdje odmah već gotove tablice, pravilnike kako će se štete, po kojem kriteriju namirivati, zašto to nije u privitku, zašto se to nije napravilo da svi znaju. Ti ljudi nemaju više, jednostavno ne smije nitko imati više srca tim ljudima pripremiti još jedno eventualno razočarenje. Jer kad se ovaj zakon donese ljudi će misliti riješena stvar, oni će, sve će se rješavati. Neće se rješavati, bit će problema. I zato bi možda bilo bolje da drugi tjedan Sabor ne ide na raspust nego da još raspravlja o ovom zakonu do u detalja i kad se donese da onda nakon toga ljudi dolje znaju što ih točno čeka. I meni isto još nije jasno u ovome dijelu vi ste to govorili o poljoprivredi zašto ovdje nema unutra Brodsko-posavske županije. Ovdje je isto bio problem. Nema naknade šteta na ratarskim kulturama. Zašto ih ne spominjemo? 55 milijuna kuna je navodno šteta samo u Vukovarsko-srijemskoj, na tim područjima prema podacima iz lokalne samouprave o kojoj niste ništa govorili. A upravo su ti ljudi bili dolje na terenu kad je Vlada drijemala.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ivica Mandić.
Hvala lijepo. Kolega Hrg, vi ste čelnik jedinice lokalne samouprave, vi znate na koji način funkcionira zaštita za spašavanje. Imamo stožer općinski, gradski ili županijski. Mi ovdje govorimo kriva je Vlada. Da li je netko spomenuo općinski stožer? Da li je netko spomenuo županijski stožer? A ja mislim da nije vrijeme sada tražiti krivca. Sada je vrijeme sada tražiti krivca, sada je vrijeme da tražimo načine kako tima ljudima pomoći. Vi dobro znate koje su, koji je djelokrug rada Stožera za spašavanje općinskog, gradskog, županijskog. Država intervenira onog trenutka kada je smatrala da je potrebno i proglasila katastrofu. I smatram da je dobro napravljeno i odlično, da je moglo bit bolje. Vjerojatno sa iskustvima koje imamo i sa ove katastrofe za drugu katastrofu bit ćemo bolji, kvalitetniji i još ćemo prije reagirati. Ali nemojmo tražiti da je uvijek netko drugi kriv. Počnimo nekako od toga da smo možda i sami krivi nekada. Da li se slažete s tim? Ja sam govorio po pitanju štete u poljoprivredi, znam što to je i rekao sam da su dvije godine izgubljene, a po pitanju stočarske proizvodnje i više godina. Uz ovaj zakon koji ima širinu od 15 poglavlja koji može biti svaki zakon zasebno, ići određeni programi koja će napraviti središnja tijela i jedinice lokalne i regionalne samouprave. Vlada će to prihvatiti. Na drugi način da budemo brzi ne može bit bolji.
Poštovani zastupnik Franjo Lucić, replika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa evo kolega ne bih se složio sa vašim izlaganjima i ja bih rekao da postoje problemi prije problema da tako kažem, prije ovih poplava koji su nastali. Ali vi ste jedne riječi rekli, kaže zatražit će Vlada i pomoć Europske unije. Pa kako će zatražiti kad naš premijer je izjavio kad su ga novinari u samom početku poplava pitali ma ja ću to reda radi pitati, kao od toga i tako nema ništa. Da ne kažem kako je izjavio kad je došao u Vukovarsko-srijemsku županiju izjavio je kako vam je lijepo selo i take izjave. Pa to su nebuloze jednog predsjednika države. A znate gdje su kolega najveći problemi? Ja dolazim iz Požeško-slavonske županije i moje naselje, grad Pleternica i naselje Gradac koje pripada Pleternici je najprvo poplavljeno u Republici Hrvatskoj. Poplavljeno je 385 kuća, šteta je 70 milijuna kuna što na poljoprivrednim površinama, što na stambenim objektima. Nitko iz Vlade Republike Hrvatske nije nas obišao, nitko nas nije upitao za štetu ili za probleme. A znate koji su problemi? Prije 40 dana, skoro 60 dana ja kao zastupnik u Hrvatskom saboru i moj župan tražimo sastanak kod generalnog direktora Hrvatskih voda kod gospodina Plišića. Ma do dan danas se nije udostojio samo sastanak dogovoriti. A šta mi u biti želimo? Ma želimo mu reći da nam osigura sredstva, da izradimo projekte za izradu glavnog projekta brane koja će upravo zaštititi ovo područje od ovakvih poplava. Znate koliko košta taj projekat ne samo projektiranje nego i izgradnje? 15 milijuna kuna. Kolegice i kolege, ovo su problemi. Dakle, mi danas trebamo suštinski riješiti problem da za godinu, dvije, tri ne bude takvih problema. On neće ni primiti niti mene zastupnika, a niti moga župana. Pa kako ćemo izgraditi onda sustav da bi se obranili od poplava? To su problemi, gospodine predsjedniče Sabora. I ja vas molim da uz vaše posredovanje
Najprije isteklo vam je vrijeme, molim vas.
Znam, ali dozvolite. Molim vas, osigurajte taj sastanak da osiguramo građanima izgradnju ovakvog objekta i da ih zaštitimo. A ne da kukamo poslije 70 milijuna su štete. Evo, to su problemi.
Najprije morate poštivati Poslovnik, kolege zastupnike a sve ostalo će biti zapisano, snimljeno i dato na uvid svima na koje se odnosi. To znate da su na web stranicama Sabora sve vaše rasprave. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ivica Mandić.
Hvala lijepo. Kolega Lucić pa ja bih počeo, problemi nisu počeli samo sa ovom poplavom. Republika Hrvatska od '90. godine ima svoju samostalnost i mogla je sa svojim politikama to riješiti sigurno na dobar način. Ono što se ja slažem sa vama da svakako trebamo rješavati preventivno probleme. Evo ja mogu najaviti i jednu tematsku sjednicu Odbora prostornog planiranja i graditeljstva gdje ćemo baš pokušati uz pomoć struke vidjeti na koji način RH može se na najbolji način braniti od poplava. Ali to je preventivno. Prema tome, ono o čemu mi pričamo to treba biti potkovano sa strukom. Vi ovdje govorite o EU, pa normalno EU je zajednica država gdje morate doći argumentirano sa troškovima. Ne možete reći mi imamo troškova 500 milijuna, dajte nam toliko. A čujte najprije mora se vidjeti koliko su stvarno štete i na osnovu toga da li udovoljavamo kriterijima. Ako ne udovoljavamo kriterijima to je bezuspješno. Jer Europa vlada na određenim zakonima i na određenim mjerama na koji način se nešto može napraviti. Vi ovdje ste sad rekli da vas nitko nije posjetio od ministara i iz Vlade RH. Ja smatram da je netko trebao doći, ali vjerojatno bi kolega Šuker rekao da su došli hodočastiti. Zato nije dobro, ja isto, moje je mišljenje da ministri kod svih katastrofa, kod svih tih ružnih događanja trebaju pokazati tu svoju nazočnost i tu ljudsku suosjećajnost svojim dolaskom. Mislim da je to red i da takav način trebamo uspostaviti u hrvatskoj politici.
Hvala lijepa. Završili smo replike i odgovore na replike poštovanog zastupnika Ivice Mandića. Nastavljamo raspravu po klubovima zastupnika. Sada su na redu Hrvatski laburisti u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Poštovani gospodine predsjedniče, ministre, kolegice i kolege. Želim vjerovati da svi u Hrvatskoj ćemo nakon ove katastrofe, poplave, izvući određene pouke. Vjerujem da će konačno i u Hrvatskoj biti shvaćeno da se obrana od poplave ne vodi gradnjom nasipa uz korita rijeka, a netko je spomenuo da bi želio čuti istinu o pucanju nasipa, zašto je nasip puknuo. Sve ćemo prije doznati i znati, imati, i štete otkloniti nego ikad saznati zašto je nasip puknuo. Drugo iskustvo koje je nadam se stečeno je potrebe brže koordinacije lokalne i državne vlasti u smislu donošenja odluke kada Državni krizni stožer mora preuzeti poslove koje je preuzeo jer je očito, po mom sudu, ipak propušteno 2, 3 dana zakašnjela intervencija formiranja Državnog kriznog stožera jer se s lokalnim problemima nisu mogli nositi. Prijedlog ovog zakona i ova katastrofa i treće iskustvo bi nam trebalo … [[Govornik se ne razumije.]] Što nam nedostaje u postojećim zakonima da moramo danas raspravljati i donositi poseban zakon, a da je ovih dana Vlada svojim uredbama ili odlukama morala intervenirati, a sada te intervencije ugrađene u zakon sa retroaktivnom primjenom da bi se pokrila njihova pravovaljanost. Dakle, sada smo otkrili da u Zakonu o proračunu nemamo odredbu o mogućnosti preraspodijele sredstava unutar proračuna u slučaju katastrofe. Takve odredbe u Zakonu o proračunu nema. A ja smatram da bi morala biti. Sad je katastrofa poplave, može biti ne daj Bože potres, može biti požar negdje drugdje i onda ćemo opet morati se nadmudrivati da li je stariji Zakon o proračunu ili ovaj zakon. Nemamo odredbu u Zakonu o javnoj nabavi da je postupak javne nabave u otklanjanju posljedica katastrofe iznimno žuran postupak, a mogli bi imati takvu odredbu u zakonu. Nemamo jer kad su pisani ti zakoni očito se nikad nije vodilo računa da u državi može biti i izvanredno stanje osim rata. Sada smo tekli još jedno, treće iskustvo što se zakona tiče. Da smo mi država koja naplaćuje PDV na donaciju kada fizička ili pravna osoba šalje hranu poplavljenima. Neki dan smo saznali da naplaćujemo u donaciju kada netko želi pomoći u razminiranju Hrvatske pa želi platiti dva milijuna dolara ili eura ali to mora proći oporezivanjem PDV-a. U ovom prijedlogu zakona u članku 11. i 38. se spominje oslobađanje plaćanja PDV-a, mislim da je članak 11. u resoru zdravstva, a članak 38. u sferi poduzetništva. I zato odmah konkretni prijedlog ministre, sve donacije koje se odnose na otklanjanje posljedica katastrofe bilo u novcu, hrani, sredstvima za dezinfekciju, dezinsekciju, deratizaciju, građevnom materijalu, opremi strojeva i mineralnih sirovina moraju biti oslobođeni poreza na dodanu vrijednosti. Ima li logike da ljude, a ne samo građane nego i veliki broj poduzeća uključilo se u pomaganje, a da sustavno nemamo riješeno pitanje da na takvim intervencijama naprosto nema poreza na dodanu vrijednost kao što bi konačno bilo potrebno da skinemo PDV na donacije za razminiranje i donacije socijalnih transfera primjerice kada poduzeće ili građanin donira pučku kuhinju, a ovdje se spominju i školske kuhinje, besplatni obroci, kad bi neka firma donirala školsku kuhinju sa hranom morala bi platiti PDV. … [[Upadica se ne čuje.]] Pročitajte zakon pa ćete vidjeti. Donacije humanitarnog karaktera nisu oslobođene porezna na dodanu vrijednost, a to dokazuje da je Vlada svojom odlukom oslobodila PDV i reagirala na ono telefonsko pozivanje kod teleoperatera i na taj način pokrivala da nije išao PDV. Vlada ovim zakonom sebi daje velike ovlasti, a ovo naglašavam zbog javnosti koja ne smije ostati uvjerena da usvajanjem ovog zakona će sva pravila igre o otklanjaju posljedica poplava biti riješena. Ključ riječi programi, programe donosi Vlada odnosno različiti državni resori i tek o tim programima će se vidjeti sve ono što stradalnike u ovoj poplavi zanima. Dakle, Vlada je zatražila i očito će, a i mi ćemo podržati ovaj zakon, dobiti veliku ovlast. Ovaj zakon daje okvire i mogućnosti, a ključna riječ su programi po područjima ili zonama, ako se ne varam zakon definira programe po područjima, a po potrebi i po zonama unutar pojedinog područja. U članku 19. je predviđeno da će država novac za obnovu zgrada uzeti od onog novca koji se stječe legalizacijom bespravnih objekata. Naš drugi prijedlog ministre, ovo je idealna prilika da konačno riješimo i pitanje kako će država koristiti imovinu oduzeti odlukom nadležnog pravosudnog tijela u kaznenim postupcima protuzakonito stečene imovine. Zar ne bi bilo logično da država sve ono što je oduzela u postupcima oduzimanje protuzakonito stečene imovine sada preusmjeri na sanaciju šteta. Od novaca, pokretnina, nekretnina, svega što god ima na raspolaganju da se da u tu funkciju. Sve države druge koje imaju institut oduzimanja imovine najčešće su to davale za socijalne namjerne. Ovo je idealna prilika da kompletnu tu imovinu oduzetu od kriminalaca u Hrvatskoj preusmjerimo na sanaciju posljedica od poplave. Četvrto poglavlje koje nam je problem, nadzor nad primjenom ovog zakona. Otprilike piše da nadzor vrše središnja tijela državne uprave svaka u svom djelokrugu. Nadam se da me niko neće napast, ali ja ću biti iskren. I u ovoj tragediji bilo je, ima i bit će onih koji će se obogatit, koji će krasti, koji će zloupotrijebiti ili zloupotrijebiti zakon, postupak, posljedicu a najgore da će zloupotrijebiti i činjenicu da neće biti dovoljnog nadzora. Prve takve informacije, naznake jučer sam vidio iz Crvenog križa koji su već počeli upozoravati da u distribuciju i korištenju hrane i druge pomoći koja je na određenom teritoriju već ima nepravilnosti. Zamislite kad krene obnova zgrada, objekata, kuća, poslovnih prostora, radionica, tvornica, javnih zgrada. Ovako definirana točka nadzora nad provođenjem ovog zakona znači da nadziru svi i nitko. Ako ovdje u točci nadzora neće biti drugi stavak koji će ovlasti nadzora nad zakonitošću postupanja tijela državne vlasti, jer tijela državne vlasti nitko ne nadzire, koje su ovlaštene za provođenje ovog zakona bit zaduženo tijelo, tijela koja već u Hrvatskoj imamo, onda opravdano postavljam sumnju da tijela državne vlasti namjerno žele izbjegavati nadzor. Ne može država središnje tijelo državne uprave nadzirati samo sebe. I naravno kad govorimo o zloupotrebama, krađama i bogaćenjima ne mislim da će to napraviti oni krajnji korisnici, to će biti i nova točka korupcijskog rizika kao što sad već očito započinje u lancu svih. Ko zbrinjava automobilski otpad i poljoprivrednu … [[Govornik se ne razumije.]] na tom području, ko je dobio taj posao? Država mu ovo plaća, oni to iznose kasnije na tržište i prodaju, imaju dvostruku zaradu. Tko je dobio ekskluzivu na zbrinjavanju svog otpada do sad zbrinutog, odnosno, netko je spominjao zakapanje lešina, mislim da kolega Grubišić, nemojte se čudit da za lešine koje su zakopane dođu fakture da su spaljene. O tome govorim, na to upozoravam. I ako toga nećemo sad biti svjesni, ako samo 20% novaca koje će država izdvojiti završi u sivim kanalima i crnim fondovima, u korupciji, i mitu i krađi, onda nismo napravili dobru stvar. I završavam sa sljedećim, da li ovim zakonom stvaramo novu nejednakost u Hrvatskoj? Naime, donosimo poseban zakon za područje Vukovarsko-srijemske županije, tamo je proglašeno stanje katastrofe, razumijem, ali poplave su bile i na području Brodsko-posavske i Požeško-slavonske županije. Tamo su isto stradale kuće, poljoprivredna imanja, usjevi, stoka. Ne u tom vjerojatno obimu i vrijednosti. Prošle godine ili pretprošle, poplava je bila u Međimurju. Tamo su stradale kuće, kompletna imovina poplavljenih ljudi. Automobili, strojevi, dvije tvornice, dvije farme. Međutim, nitko nije donio poseban zakon i rekao da imaju pravo na izuzeće iz ovršnog postupka, … otplatu kredita, besplatnu prehranu u školi, poseban status studenata s tog područja, državnu pomoć u obnovi kuća, radionica, tvornica, poljoprivrednih farmi, naknadno štete za uginulu stoku. Prepušteno je lokalnoj zajednici. Ne bi li gospodine potpredsjedniče Vlade Hrvatska trebala imati stalni, redoviti zakon koji regulira sanaciju, zaštitu i oporavak područja koja je poharala katastrofa? Bilo da se radi o poplavi, potresu ili požaru. Da li je razlika, da li je u poplavi stradalo i poplavljeno 2,5 tisuće kuća ili 200, ako tih 200 šteta za njihove vlasnike i nemogućnost življenja, bavljenja poljoprivredom ili drugom proizvodnjom je potpuno ista kao na području o kojemu sada raspravljamo. A smatram da samo postojanjem jednog takvog zakona koji će za sve koji žive u Hrvatskoj, a koji dožive katastrofu imati ista prava i ista pravila u postupku nadoknade štete, omogućavanju čim prije povratka, sanaciju, oporavka i nastavak normalnog življenja. Mislim da bi ovu katastrofu i ovo stanje morali iskoristiti, da nakon ovog posebnog zakona koji se odnosi samo na područje jedne županije, Vlada Saboru predloži zakon trajne vrijednosti koji bi omogućio da u slučaju manjih, većih ili velikih katastrofa, svi koji ju prožive, imaju štetu, imaju ista prava. I ne smijemo se postavljati po principu da je katastrofa samo ako je obuhvaćeno veliki broj kuća, sela, naselja ili površina jer za sudbinu ljudi količina štete i njihova tragedija je jednaka da li je poplavljeno 200, 2 tisuće ili 12 tisuća kuća, ovi ostali nisu nikada u Hrvatskoj do sada imali mogućnost da po ovim pravilima koje ovaj zakon donosi dobiju pomoć šire državne zajednice za otklanjanje i sanaciju šteta.
Kolega Lesar, imate više replika nego kolega Ivica Mandić. Idemo po redu. Poštovani zastupnik Damir Rimac, prva replika.
Poštovani kolega Lesar, više replika. Prva stvar, mogu se složiti oko vaše konstatacije da će nažalost i netko iskoristiti ovu priliku da se obogati. Da, činjenica je i terenski rad pokazuje upravo na to da postoje ljudske zvijeri koje kradu humanitarnu pomoć i humanitarna pomoć ne dolazi onome kome pripada. Da, tu ste u pravu. Ali krivo govorite, da ne upotrijebim neku drugu, grublju riječ, kada napominjete situaciju u Međimurskoj županiji, Brodsko-posavskoj županiji jer tamo nije proglašena katastrofa. Dakle, ja vas moram upozoriti jer vjerojatno kao Međimurac iz sjeverozapadnog dijela Hrvatske ne znam da li ste bili kada u Gunji. Gunja je naselje u Vukovarsko-srijemskoj županiji koje ima 1200 domaćinstava, dakle 5000 ljudi, stanovnika je iseljeno, raseljeno, zbrinuto izvan svojih domova i praktično jedno naselje je izbrisano sa lica zemlje. Gotovo 80% stambenih objekata se mora ponovo izgraditi. Za vašu informaciju u izradi je novi Zakon o elementarnim nepogodama jer nijedna Vlada RH nije pristupila nivelaciji tog zakona, zakon je stari, derutan je iz '97. godine. Nekoliko riječi o vašoj konstataciji da mi ne možemo raditi preraspodjelu proračunskih sredstava, možemo, i to, citiram, Zakon o proračunu, članak 46., stavak 1, proračunska sredstava ne mogu se preraspodijeliti, osim pod uvjetima i na način, iznimno, pa stavak 2, preraspodjela sredstava na proračunskim stavkama kod proračunskih korisnika državnog proračuna ili između proračunskih korisnika i kod izvanproračunskih korisnika državnog proračuna može se izvršiti do 5% rashoda i izdataka na proračunskoj stavci koji je donesen od strane Hrvatskog sabora ukoliko to ministar dopusti. Dakle, kolega Šuker, repliciram kolegi Lesaru, imat ćete priliku meni nakon izlaganja u ime kluba. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Kolega, ja vam se čudim. Vi stalno izaziva konflikt pa čak i onda kad vas podržavamo. Nešto vam se kliknulo krivo pa i krive citate dajete. Kada je u pitanju preraspodjela proračunskog … nisam rekao da ne možemo, nego da u Zakonu o proračunu takve odredbe nema, ali da bi je moglo biti, predlažem da ju uvedemo. To sam rekao, morate slušati kada govorim i nemojte automatizmom napadati sve što govorimo pa čak i onda kada vas podržavamo činite štetu svojoj partiji. Drugo, ja znam što je Vlada rekla i da je proglasila stanje katastrofe i bio sam u Gunji. Vi u Međimurju očito nikad niste bili jer je to preko Drave pa i ne znate gdje je, govorio sam i uspoređivao stanje pojedinca koji je stradao u poplavi kada je proglašena katastrofa i kada nije proglašena katastrofa. Da li je posljedica gubitka kuće, staje, poljoprivredne mehanizacije i sve imovine u kući za jednog i drugog isto? Je, i predlagao da imamo stalni zakon koji će regulirati na jednak način da oba imaju jednako pravo dobiti državnu pomoć u otklanjanju šteta, o tome sam govorio. I ako vi mislite da to nije pravedno, onda onima koji stradaju, a kada Vlada ne proglasi katastrofu kažete jednostavno izvolite se jednostavno snalaziti sami. I u Međimurju je nasip popustio i puknuo i zbog pucanja nasipa je došlo do poplave. Na svu sreću nije potopljeno 12 tisuća kuća, manje ali one čije jesu ostali su bez ičeg.
Poštovani zastupnik Ivan Šuker, replika.
Hvala lijepo. Kolega Lesar, kada pogledate članak 38.koji kaže "Sredstva za dodjelu bespovratnih potpora osigurat će s u državnom proračunu odnosno putem donacije i drugih izvora, donacije iz stavke 1.ovog članka oslobođeni su plaćanja poreza na dodanu vrijednost". Ova odredba je zakonski neprovediva jer kako, tko i na koji način ali da se ta odredba ugradi u Zakon o izvršenju proračuna i kada bi se jasno definiralo ako donacija, ako vi recimo kao građanin kupite štednjak date ga toj i toj obitelji i to se sve poprati određenim papirima, vi imate pravo da ne platite PDV, a ona tvrtka koja prodaje taj frižider će to na jednoj posebnoj poziciji iskazati da je to oslobođeno temeljem toga i toga. Kada bi to bilo napravljeno na takav način onda članak 38.je primjenjiv. A ako idete u Zakon o porezu na dodanu vrijednost njega mijenjati onda ćete napraviti onaj kaos o kojem ste govorili da je nekom rat rat, ali je nekom rat i brat. Tako i ova nesreća ako se to bude događalo će nažalost biti to, a Vlada ako misli da će to rješavati izmjenom Zakona o porezu na dodanu vrijednost onda kada ćemo mi donijeti taj zakon. I zato jesam rekao pa čak i da je istina ovo što vele zastupnici SDP-a da se mogu preraspodijeliti sredstva, pa zašto to onda nisu napravili i zašto nam nisu uputili uz ovaj zakon ako se to može tako. Međutim nekada je u Zakonu o izvršenju državnog proračuna eksplicite stajalo da se mogu preraspodijeliti sredstva točno na koji način i da je Vlada dužna Sabor izvijestiti u roku od 15 dana. ali kada je ta odredba stajala u Saboru onda je s druge strane Sabor dolazili su silni napadi zašto to stoji u Zakonu o izvršenju proračuna. I to je ta odredba za koju sam ja rekao da je treba staviti u Zakon o izvršenju proračuna isto kao za ovaj PDV i za neke druge stvari i onda bi ovaj zakon bio primjenjiv. Ovako ja odgovorno tvrdim da je članak 38.zakonski neprovediv pa neka priča šta god tko hoće.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Kolega Šuker, slična odredba je u članku 11.ovog zakona i za razliku od vas ja stojim na stanovištu da svaka donacija koja ide u svrhu otklanjanja šteta od katastrofe mora biti oslobođena poreza na dodanu vrijednost, to je moj osobni stav i smatram da treba intervenirati u Zakon o porezu na dodanu vrijednost. Vi ste stručniji od mene ja vam to priznajem u tom dijelu, ajmo onda pokušati zajednički naći rješenje ali neshvatljivo da država naplaćuje PDV u trenutka kada građani, poduzeća pa i stranci žele državi pomoći. Da li je to Zakon o izvršenju državnog proračuna? odlično. Idemo sa 4.prijedlogom Vlada molim vas predložite promjenu Zakona o izvršenju državnog proračuna, Zakon o proračunu i riješiti pitanje nesretnog PDV-a na donacije. Kako država može uzimati porez kada netko nekome poklanja da napravi otklon šteta koju je pretrpio?
Poštovani zastupnik Branko Hrg, replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Lesar vi ste nekoliko stvari rekli ovdje, jedna od njih je bila da nakon ove katastrofe da ćemo vjerojatno izvući neku pouku. Bojim se da baš i ne, da će nas opet nešto iznenaditi. Govorili ste također o PDV-u i slažem se apsolutno s vama da ni u ludilu ne bi smjelo naplaćivati PDV na donacije za humanitarne svrhe, ja ću reći i dalje i za sportske raznorazne druge amaterske. Ali vjerojatno će doći i do toga. Pa pazite PDV na hranu recimo se traži već dvije godine da se smanji stopa PDV-a pa sada govorimo da će se možda ipak smanjiti. Ali ono što je bitno i zbog čega sam se najviše javio, rekli ste također da Vlada sebi daje prevelike ovlasti ovim zakonom. Ovaj zakon je zakon nade za one koji su stradali. I tu ste dobro docirali stvar i slažem se s vama apsolutno da bez programa i pravilnika kako će se točno provoditi ovaj zakon da bi ovo mogao postati zakon razočarenja i tu je problem. I ono što kolega Šuker govori već od petka ovdje, stvarno ne vidim razloga, ja ne znam da li se vi s time slažete da se stvarno pripremi do početka drugog tjedna izmjena odluke o izvršenju proračuna i da se otklone sve sumnje da drugi tjedan to izglasamo i da ovaj zakon stvarno onda bude zakon koji je provediv i koji će biti zakon nade, a ne zakon razočarenja.
Odgovor na repliku? Ništa. Poštovana zastupnica Jadranka Kosor, replika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Lesar, s pravom ste zapravo otvorili niz pitanja koja su vezana općenito na uređenje hrvatskoga zakonodavstva vezano za ovakve katastrofe, ovakve kataklizme koje su nas dočekale i mislim da je to pravi trenutak i podržavam vašu ideju da ovaj trenutak iskoristimo da napravimo jedan katalog zakona koje bismo trebali promijeniti kako kada bi se ne daj Bože u budućnosti ponovo dogodila kataklizma mogli reagirati bez ikakvog problema. Jer jako podržavam vaše razmišljanje vezano na mogućnosti zlouporaba. Nažalost hrvatski zakoni se zloupotrjebljavaju. I oni koji žele izbjeći zakonske obveze odnosno oni koji žele zloupotrijebiti za vlastitu korist hrvatske zakone su u tome nevjerojatno domišljati. I zato i ovdje postoji opasnost. A da je tome tako podsjećam sve nas kolegice i kolege da u najtežim trenucima kada su ljudi spašavali samo živu glavu bez ičega, bez ijedne jedine vrećice da su se pojavili pljačkaši, da su se pojavili oni koji su imali hrabrosti, nevjerojatnu ludost i nevjerojatnu pokvarenost da krenu pljačkati tuđu imovinu. Prema tome, ovdje se govori da će svako područje, za svako područje biti napravljeni programi u roku od 7 dana pa još onda 7 dana. Bilo bi dobro da te programe imamo uz ovaj zakon, da imamo jasno, dakle ključ ono što želim reći jest u tim programima, ključ će biti u tim programima, koliko će oni biti detaljni, koliko će oni biti zapravo upućeni i usmjerene onima kojima je to potrebno. Dakle, moramo i mislim da su ove primjedbe sasvim dobronamjerne isključiti bilo kakvu mogućnost, nažalost opet će se dogoditi da ljudi zloupotrjebljavaju odredbe ovoga zakona kojega i ja apsolutno podržavam.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Da kolegice Kosor, nažalost nakon svake tragedije pojavljuju se pljačkaši crnoburzijanci koji se bagate. No ono što je opasnije u ovakvim situacijama da mogućnost bez velike kontrole, nadzora se u te crnoburzijance pretvore i oni koji donose odluke i nekome dodjeljuju nešto od poslova o tome. Ja ne mogu i ne smijem sada dati izričitu tvrdnju jer nisam si uspio provjeriti taj podatak ali u ovom poslu je država angažirala jedno trgovačko društvo koje je imalo situaciju otprilike prije mjesec, dva dana kada je trebalo izvršiti inventuru novca dobivenog od države za zbrinute olupine auta na dva velika skladišta je dva, tri dana prije dolaska državne komisije izbio požar. I oni su ponovno navodno, ta ista firma zbrinjava i dobila je …/Govornik se ne rzaumije./… na tom poslu. Kada to povežem takve stvari, vidite o takvom nadzoru govorim. Oni su isto za mene crnoburzijanci.
Poštovani zastupnik Goran Marić, replika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Lesar, iskazali ste svojom raspravom želju za podržati ovakav zakon ali isto tako želju za boljim i provedivim zakonom. Dali ste nekoliko primjera koje su negativne i moraju se otkloniti ako se želi provesti ovakav zakon. Situacije katastrofa su kao što je ova zahtijevaju žurnu reakciju i žurne zakone ali nam ne dopuštaju donošenje loših zakona, neprovedivih zakona i koji derogiraju druge zakone. Ovim zakonom se mijenja 7 drugih zakona. I Zakona o državnom proračunu i Zakona o izvršenju proračuna, Zakon o komunalnoj djelatnosti, Zakon o PDV-u, Zakon o javnoj nabavi, financijski planovi Hrvatskih autocesta i sve … [[Govornik se ne razumije.]] To je nedopustivo. Bez obzira na žurnost moguće je izraditi zakon koji je provediv i koji će izbjeći sve neugodnosti pa i one o kojima ste vi naznačavali. Nedopustivo bi bilo da bilo tko zlorabi ovakvu tragediju jednog dijela hrvatskog naroda. A nije predviđeno ako se izbjegava postupak javne nabave. A u postupku javne nabave zakonom je predviđeno tko ne može sudjelovati u javnoj nabavi. Može se dogoditi da upravo sudjeluju u ovom oni kojima bi bilo zabranjeno u postupku javne nabave sudjelovati. E takvima je trebalo ovim zakonom isto tako onemogućiti. S pravom ste upozorili na zbrinjavanje leševa ali ne zanemarimo da se ovdje pojavljuju i lešinari. I nisu samo lešinari oni koji pljačkaju, lešinari su i oni koji zlorabe takvu poziciju. Možda su lešinari oni koji prodaju po većim cijenama … [[Govornik se ne razumije.]] materijal ako će prodavati ili koji ne idu sa minimalnom cijenom. Jer u ovakvoj situaciju se ne smije tako, možda će Zakon o javnoj nabavi se zlorabiti. Pitali ste …
Hvala lijepa [[Upadica: Hvala.]] Odgovor na repliku poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Kolega Marić upravo o postupku javne nabave sam najviše i razmišljajući pripremajući raspravu o ovom zakonu. I razumijem da mora se intervenirati sa iznimno žurnim postupkom, jer redovni postupak javne nabave u ovakvim slučajevima napravo svi se slažemo nije primjeren. I kada sam spomenuo izostanak dobrih odredbi o nadzoru upravo sam i o tome vodio računa da sada u ovom postupku dodjele poslova će moći sudjelovati i oni koji ne ispunjavaju niti jedan od uvjeta da sudjeluju u postupku javne nabave jer nema takve klauzule u ovom zakonu. Dakle, da, ne ide postupak javne nabave nego se odluka donosi ali u tom procesu su isključeni oni koji ne zadovoljavaju uvjete postupka javne nabave jer smo njih tamo isključili zbog toga što su već nešto napraviti da nisu imali te uvjete. Ali vrijeme je uvijek ograničeno pa ne mogu svaki prijedlog za govornicom puno objašnjavati. Ali to je sada dokaze, vidite da postojanje jednog stalnog zakona sa kompletnom regulativom bi otklonio prvo potrebe hitnih intervencija Sabora jer bi Vlada imala već takve ovlasti a drugo imali bi vremena da sve ove probleme koji sad se ukazuju dobro razmotrimo, dobro riješimo i smanjimo prostor lešina, lešinarenja i krađa koji nažalost uvijek dolaze nakon katastrofa.
Poštovani zastupnik Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Kolega Lesar, dvaput ste me citirali pa ste zapravo i moje ime spomenuli kada sam govorio o ovoj jami kod Posavskih Podgajaca gdje se zakapaju lešine i gdje nema pristupa ni stanovništvo, a ni mediji iako smo rekli da će to ići u spalionicu prema Zagrebu, Ivanić Gradu, gdje li postoji spalionica lešina. No ono na što ste me potakli na repliku je to da je šteta za onoga koji je stradao u Hrvatskoj Kostajnici ili pak u Brodsko-posavskoj županiji, kojemu su usjevi zbog zaobalnih voda potpuno uništeni i neće imati nikakve, dakle mora ponovo sijati, a nema ni one posebne mjere za dodjelu sjemena, gnojiva itd., nisu ga obuhvatile nego se isključivo odnosi. Naravno da sam ja za hitnu intervenciju i primjenu ovoga zakona potpuno ispravno, kako vjerujem da je i stav Vlade dakle da se hitno pomogne ovome području. Pa onda imamo Pleternicu i Gradac, pa u Sisačko-moslavačkoj županiji poplave od prije 3-4 mjeseca koje su bile katastrofalne i gdje je premijer rekao da ovdje ne živite ne bi bilo puno štete. Mislim te izjave su katastrofa. Ali kada bismo još dodatni prijedlog vašoj raspravi, obuhvatili razmjere i štete od svih tih poplava, samo naziv poplava u svim tim krajevima i u Požeško-slavonskoj i u Brodsko-posavskoj, poglavito Vukovarsko-srijemskoj, Sisačko-moslavačkoj pa i Zagrebačkoj županiji, onda bismo vjerujem ispunili onih preko usta teško izrečenih 0,68% uvjeta od BDP-a Europske unije i sasvim sigurno mogli potražiti pomoć. I ako je Srbija iako nije član Europske unije već dobila milijardu eura, na osnovu čega, temeljem čega? 0,68 na osnovu čega? A mi eto možda ćemo tražiti reda radi. Od poplava ove godine, ja sam uvjeren iako još uvijek nisam u svim podacima, mi imamo štete veće od 0,68%, poplava u svim krajevima Hrvatske.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Kolega Grubišić, upravo o tome se radi. Ako je poljoprivrednik pretrpio štetu na svojim usjevima i jednu ili dvije sezone izgubio zbog toga, on mora imati isto pravo nadoknade štete bez obzira da li je poplava bila na 100 000 hektara, 10 000 hektara ili milijun hektara. Moramo mu dati isti status jer se radi o istoj šteti, istom uzroku i država isto mora se prema njemu odnositi na području Sisačko-moslavačke, Požeško-slavonske, Brodsko-posavske i Vukovarsko-srijemske.
Poštovani zastupnik Dražen Đurović, replika.
Hvala. Vi ste otvorili zapravo dvije zanimljive teme. Jedna koju niste tako nazvali, to je pitanje mafije u Hrvatskoj. Mafija je u Hrvatskoj kao i u svim drugim razvijenim državama Europe i svijeta ušla u cijeli niz legalnih poslova, tako je ušla i u Hrvatskoj i to vrlo dobro zna ministar i bolje zapravo od vas i od mene i tu nema nekih velikih dvojbi, imali mi o tome egzaktne podatke ili nemali. I naravno da se država bori i morat će se još više borit zapravo protiv tog organiziranog kriminala i to izvan politike, dakle mafije koja ulaže novac koji zarađuje na ilegalnim izvorima pretače ga u legalne poslove i to je u Hrvatskoj prisutno. A druga je stvar pitanje nejednakosti, dakle pitanje da li mi zapravo postupamo nejednako kad pomažemo jednima, a nismo prepoznali probleme drugih, dakle ovih poplava koje su se dogodile u područjima o kojima ste govorili vi i gospodin Grubišić, koje su bile manjih razmjera ali su se dogodile i u Požeško-slavonskoj županiji. Međutim, da li bi nedonošenjem ovog zakona ikome pomogli? Ne bi. Dakle hoću reći da bolje je pomoći i u ovoj mjeri sa ovakvim zakonom nego ne pomoći nikome i bolje nešto činiti nego ne činiti ništa. Prema tome, mi uvijek možemo naći neku razdjelnicu zašto još nekome nešto ne činimo. U svakom cenzusu se možemo pitati što se događa s onima koji su 5 kuna iza tog cenzusa pa nisu ušli u tu kategoriju i taj način razmišljanja možemo primjenjivat unedogled. Dakle hoću reći da zaista bolje nešto učiniti ili što kažu Kinezi spasi jednu dušu, spasio si cijeli svijet.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Kolega Đurović, mi ćemo zakon podržati, a naš prijedlog je bio da postoji stalan zakon kako bi se upravo izbjeglo da pomažemo samo jednom, a ne drugom. A u pravu ste, ja nisam spominjao mafiju. Mafija je izraz talijanskog jezika koji označava bandu i dakle umjesto mafije ja govorim da Hrvatska ima bande, a ne mafije.
Hvala lijepa na hrvatskom jeziku. Poštovana zastupnica Nadica Jelaš, replika.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Lesar, zaista je dobro što vaš klub podržava ovaj zakonski prijedlog, međutim ne vidim zašto toliko skepse u vašoj raspravi. Naime, naglašavali ste da od ovog zakona neće biti ništa dok Vlada ne donese programe za sanaciju. Dakle ponavljali ste nekoliko puta da je ključna riječ u ovome zakonu program. Pa naravno da je ključna riječ program i sanacija ove katastrofe radit će se po programima, a kako bi drugačije, stihijski. A već sada zapravo postavljate pitanje mogućnosti korupcije. Dakle Vlada će zaista raditi sanaciju ove katastrofe po programima saniranja posljedica i obnove po upravnim područjima na prijedlog tijela državne uprave, ali u suradnji, to je važno, u suradnji sa jedinicama lokalne i područne samouprave, dakle i s poduzećima s javnim ovlastima, dakle Hrvatskim cestama, Hrvatskim vodama itd. Dakle, ovo je jedna zaista dobra kombinacija državnih i lokalnih sudionika koja će osigurati da se sanacija provede na najbolji mogući način uvažavajući one prioritete koje državna uprava utvrdi zajedno sa lokalnim sredinama kao prioritetne. I da, saniranje posljedica poplave izvodit će se mimo propisanog postupka javne nabave jer javna nabava zaista u ovoj katastrofičnoj situaciji nema mjesta, ona nema smisla. Ali će se obnova, odnosno sanacija posljedica izvoditi uz poštivanje svih načela iz osnivačkih ugovora EU.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Uvažene kolegice Jelaš, nisam izrazio skepsu. Rekoh da Vlada ovim zakonom je tražila i dobit će velike ovlasti. U redu, samo sam na to upozorio, uopće nisam bio skeptičan. Predlagao sam da imamo stalan ovakav zakon. Valjda ćete se složiti da bi to bilo dobro, a ne da moramo intervenirati. Međutim, da na terenu ima problema i nesnalaženja ne samo zbog toga što tek sad ovako zakon donosimo i različitih kriterija. Evo vam primjer koji je došao. Starica 80 godina smješten, 88 zbrinuta privremeno u privremeni dom za starije nemoćne osobe. Živjela je u Gunji sa sinom invalidom koji ima svoju djecu, kuća za rušenje. I država ju je smjestila u privatni dom, zbrinula privremeno, o.k. Ne znam gdje joj je sin invalid sa djecom. Ali što je privatni dom napravio? Pronašao je drugog sina te majke koji živi u Sv. Nedelji i zatražio da vlasniku privatnog doma gdje je država smjestila ovu staricu plati mjesečno 3000 kuna. E sad, upozoravamo. Takve stvari, vidite koje su se već počele događati.
Hvala lijepa. Nastavljamo raspravu po Klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu je Klub zastupnika Socijaldemokratske partije Hrvatske i poštovani zastupnik Damir Rimac.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani potpredsjedniče hrvatske Vlade sa suradnikom, kolegice i kolege zastupnici. Dakle, mjesec dana 17.5. je probijen nasip u Rajevom selu i u Račinovcima. Mjesec dana je prošlo od velike kataklizme ili kako je Vlada Republike Hrvatske 20.5. proglasila katastrofe u Vukovarsko-srijemskoj županiji. Od tada do danas u tih mjesec dana napravilo se puno toga, iako možda unesrećenim mještanima općine Gunja, općine Drenovci to možda i ne izgleda tako. Stoga s ovog mjesta ih molim za strpljenje i molim ih za razumijevanje jer Vlada Republike Hrvatske kao najmjerodavnije tijelo radi odgovorno svoj posao. S druge strane ljudski postupci svakoga od nas razlikuju nas od onih drugih, stoga ću ja iskoristiti priliku da s ovoga mjesta izrazim i sućut obiteljima koji su izgubili svoje najbližnje u nedavnim poplavama na području općine Drenovci i općine Gunja. Mislim da je to moja i ljudska i moralna, ali i politička obaveza. Dakle, proizvođači kada govorimo o poljoprivrednoj proizvodnji bilo je puno rasprava ali evo gle čuda više nikoga nema u sabornici tko se referirao na poljoprivrednu proizvodnju pa sam dužan reći da su proizvođači iz Gunje jučer bili u službenom posjetu kod predsjednika Republike dr. Ive Josipovića gdje su ga upoznali sa problematikom i da sam osobno u svakodnevnom kontaktu s njima i kao agronom, ali i kao predsjednik Državnog povjerenstva za procjenu šteta od elementarnih nepogoda jer s tim ljudima treba razgovarati, te ljude treba saslušati. Neki put i slušanje je bolje od lijepe riječi koja možda nije ostvariva. Naravno da svatko od nas kao državni dužnosnik, saborski zastupnik ili član Vlade mora biti na dispoziciji svakom čovjeku sa tog terena jer oni ne znaju kome da se obrate. Zaista vlada na terenu određena kakofonija i određena zbunjenost, ali to se rješava. Najveći problem je, moram s ovog mjesta podsjetiti bio kad određeni broj starog domaćinstva nije htio napustiti svoje kuće, svoja ognjišta i rekao je da će ostati tamo. Tada je uslijedio problem i za Ministarstvo unutarnjih poslova, ali i za Hrvatsku vojsku koji su morali te ljude evakuirati suviše kasno. Dakle, opsegom, intenzitetom, nepredvidljivošću i neočekivanošću ugroženo je zdravlje i život većeg broja ljudi ali i imovine, da o okolišu i ne govorimo, nakon probijanja nasipa u Račinovcima i Rajevom Selu. Moram reći da sam imao više sreće nego pameti, jer sam 17.5. skupa sa voditeljem Uprave Hrvatskih šuma u Vinkovcima obišao teren i bili smo na nasipu u Račinovcima i kada smo sišli s njega pola sata iza toga nasip je probijen. Dakle, situacija je bila krajnje ozbiljna u tom trenutku i za sve ovo vrijeme što se događalo iza toga. Dakle, iako je Vlada donijela 20.5. odluku o proglašenju katastrofe za područje Vukovarsko-srijemske županije i nakon toga donijela niz mjera o kojima su moji prethodnici puno toga rekli ja ću se referirati samo na odluku o mjeri pomoći stanovništva pogođenom poplavom u vezi izdavanja osobnih dokumenata. Zatim odluku o dodjeli robne pomoći i robnih zaliha za opskrbu i zbrinjavanje stanovništva, ali i odluku otpisa dijela zakupnine naknade za dugogodišnji zakup, naknade za ribnjake i naknade za koncesiju poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske. Da, Vlada je donijela odluku o oslobađanju tih zakupa i dala preporuku jedinicama regionalne i lokalne samouprave da isto te odluke donesu. Nažalost, Vukovarsko-srijemska županija još nije donijela takvu odluku, nadam se da hoće. I unatoč svim ovim mjerama nije bilo dostatno da se stanje na terenu normalizira. I iz tog razloga se ide u hitno donošenje posebnog zakona jer su se zapravo ukazale sve potrebite mjere i radnje da se to i napravi. Zašto? Radi uspostave normalnog života i obavljanja gospodarskih, obrazovnih i svih onih inih mjera i radnja koje zapravo čine jedan život normalnim. Bio on u sjeveroistočnom dijelu Hrvatske, sjeverozapadnom dijelu Hrvatske ili negdje dalje. Normalizacija života očekuje se da će biti u roku godine dana. Daj Bože da to bude tako jer stanje na terenu je iznimno teško. Gledam ovdje kolegu gradonačelnika iz Županje koji je isto bio na terenu kao i ja, vjerojatno će potvrditi ove riječi, onaj tko nije bio na terenu mislim da nema moralno pravo raspravljati za ovom govornicom ili iz svojih saborskih klupa, kritički se osvrtati na ovaj zakon. Afirmativno da, ali kritički ne. Gospodo kolege trebali ste obući čizme, otići u blato i vidjeti kako ti ljudi žive. Zašto hitni postupak? Jer će odmah po usvajanju ovog zakona Vlada Republike Hrvatske donijeti Program obnove i saniranja posljedica u svakom dijelu RH koji je oštećen na prijedlog kako je već ranije rečeno Središnjeg tijela državne uprave jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave. E sad nekoliko riječi i o posebnim mjerama odnosno odredbama unutar zakona jer nisam čuo da su se prethodnici referirali na taj dio. Dakle, zaštita zdravlja ljudi, ta mjera omogućava kako je i kolega Lesar rekao veće ovlasti Vladi, ministru zdravlja za brže djelovanje. Zašto? Zbog eventualnih i mogućih epidemija koje mogu nastati uslijed velikih i visokih vanjskih temperatura. Osobno sam sudjelovao u donaciji Svjetske zdravstvene organizacije i UNICEF-a rehidracijskih kitova za djecu i odrasle i izrazio sam nadu da se oni nikad neće morati upotrijebiti. Jer ukoliko se upotrijebe nastupit će stanje epidemije što neće biti dobro za nikoga u Vukovarsko-srijemskoj županiji jer će se pooštriti bio sigurnosne mjere, bio sigurnosni kriteriji a to naravno ne dovodi ka normalizaciji svakodnevnog života nego ga recimo to tako pogoršava. Obnova zgrada je ovim zakonom definirana i za zgrade javne namjene i za gospodarske zgrade ali i za stambene zgrade uz napomenu da će obnova uslijediti i za nezakonite objekte koji su oštećeni ili uništeni u poplavi, a za čije je ozakonjenje podnesen zahtjev u roku. Držim da je to jasna definicija i da je to jasna mjera koja ljudima na terenu može pomoći. Odredba koja se tiče mjere privremenog smještaja stradalnika za vrijeme obnove u stambenim zgradama putem Ministarstva socijalne politike i mladih sukladno raspoloživim kapacitetima kako je to navedeno u prijedlogu zakona smatram da je vrlo važna, reći ću i iz kojih razloga. Dakle, osobno sam sudjelovao u razgovorima i pregovorima da se hostel u vlasništvu Borova kao državne tvrtke napuni, odnosno da se izmjeste stradalnici. Znate iz kojih razloga? U Cerni, konkretno u športskoj dvorani gdje su smješteni prognanici, nazovimo ih tako, ljudi koje je zadesila poplava, vrlo je s ljudske strane necivilizirano da na podu leže starije osobe 70 i više godina. Njima je trebalo omogućiti jedan adekvatan smještaj sa adekvatnim higijenskim potrebama. Dakle, da imaju i svoju sobu i svoj krevet ali i sanitarni čvor na korištenje. Naravno da je to izazvalo određene i turbulencije u Ferijalnom savezu koji je imao namjeru biti vlasnik tog hostela, ali u ovom slučaju lista prioriteta je nalagala da civilizacijski postupak mora biti zbrinuti te ljude. Vrlo važno je naglasiti da uklanjanje oštećenih zgrada, sanaciju terena, izgradnju novih zgrada trebaju raditi domaće domicilne tvrtke, poglavito iz Vukovarsko-srijemske županije jer će na taj način doći do jačanja gospodarstva na tome području. Naravno da to treba biti prioritet. Obnova cesta, javnih i nerazvrstanih, zakonom je predviđena da se radi od strane Hrvatskih autocesta, odnosno Hrvatski cesta pardon i da se provodi kroz operativne i tehničke elemente postupka sukladno programu Vlade RH koji će biti usvojen i donesen nakon usvajanja ovog zakona. Nitko u svojoj raspravi nije spomenuo deponiranje mulja i glomaznog otpada koje je pod nadzorom Ministarstva zaštite okoliša i prirode a Državna uprava za upravljanje državnom imovinom osigurava lokacije za deponiranje takvoga mulja. Za napomenuti je da je od 3.06., toliko o neučinkovitosti Vlade RH, od 3.06. uspostavljen sustav gospodarenja otpadom na području Vukovarsko-srijemske županije u dijelovima koji su poplavljeni i da je on u funkciji. Uspostavljena su reciklažna dvorišta u Rajevom Selu, Gunji, Drenovcima i Vrbanji, da je do danas odvezeno oko 2700 kamiona sa 36 kubika različitog otpada a da je u Fondu za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost osigurano 50 milijuna kuna za sanaciju terena od dakle nagomilanog glomaznog otpada, elektroničkog, električnog i metalnog otpada. Sve ono što je bilo poplavljeno. Nemojte zaboraviti da je u pojedinim kućama voda bila i preko 3 metra. Dakle, sve ove mjere i radnje služe kako bi se u prvobitno stanje vratilo sve ono što se može vratiti i kako bi se ljudima osigurao normalan život. Vezano uz poljoprivredu kao bitnu odrednicu ovog zakona, naravno da se i u ovome dijelu dane veće ovlasti ministru poljoprivrede jer u slučaju pojave, dakle ono o čemu smo govorili, većim nalazištima uginulih domaćih životinja da ministar poljoprivrede može promptno djelovati. Mjere deratizacije, dezinsekcije i dezinfekcije koje se provode na terenu, provode se, ali držim sa stručne strane da će biti neučinkovite ukoliko se takve mjere i radnje neiskomuniciraju i neiskordiniraju sa kolegama iz Srbije i Bosne i Hercegovine, jer aviozaprašivanje u Županji neće biti dostatno, niti u Vinkovcima, niti u Otoku ukoliko, jer komarac može strujom vjetra, ružom vjetra doletiti pedesetak kilometara. Dakle, ta akcija bi morala biti koordinirana. Dakle, ono s čime smo se susretali u razgovorima na terenu sa ljudima, to je pitanje presijavanja poljoprivrednih površina, odgovor je, moj osobni sa stručnog aspekta bio da ne rade u korist svoje štete jer podološke analize tla još nisu bile napravljene. Dakle, ovdje prvenstveno ne mislim na povećanu količinu mikroorganizama u tlu koja će definitivno postojati, nego na eventualnu mogućnost teških metala jer je u Gunji bilo odlagalište otpada. Iznimno važnim držim stavku koja se odnosi na Hrvatske branitelje da će Hrvatskim ratnim vojnim invalidima iz Domovinskog rata i članovima uže obitelji umrlog pripadnika Hrvatskog ratnog vojnog invalida biti omogućeno odgađanje otplate stambenog kredita do 31.12.2015. godine, nastale troškove prema poslovnoj banci u vezi reguliranja određenih bankovnih obveza snosi Ministarstvo branitelja. Također, vrlo bitna odredba zakona je da se udrugama Hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji omogućava prenamjena financijskih sredstava koje su dobili do iznosa od 50% za sanaciju, odnosno za rješavanje stambenog prostora. Također, odredbe koje se tiču znanosti, obrazovanja, dakle da učenici u osnovnim školama imaju besplatne obroke ili da studenti imaju pravo upisa u jesenjem roku. Klub SDP-a je predložio i određen broj amandmana, dakle koji se odnose na obnovu vodnih građevina jer to zakonom nije bilo predviđeno, prvenstveno na odredbe koje se odnose na Zakon o gradnji, Zakon o zaštiti prirode i Zakon o zaštiti okoliša. I možda na samome kraju, jer vidim da mi vrijeme lagano ističe, treba naglasiti, kolega Šuker i ja smo vodili uvjetno rečeno polemiku putem klupa, da neće ova sredstva o kojima smo govorili, neće biti samo sredstva državnog proračuna. Dakle, tu se radi i o izvan proračunskim korisnicima kao što su Hrvatske ceste, Hrvatske vode, donacije, europski fondovi itd. kao i naravno određena oslobađanja od plaćanja obaveza. Kolega Kajin je imao dobro inicijativu vezano za formiranje fonda i akumulaciju financijskih sredstava do 500 milijuna kuna, o tome treba razmisliti. I kolega Šuker, na kraju moram reći, moj župan, vidim da ste mi dobacivali i vaš potpredsjednik stranke, ako se netko naslikavao to je bio on u slavonskim cipelama i u odjelu, dok sam ja u blatnjavim čizmama obilazio teren, dakle on je vaš potpredsjednik stranke.
Hvala. Privedite kraju.
Dakle, predsjednik stranke koji je vrlo vješto koristio prohadezeovsku lokalnu televiziju i na taj način gradio svoju nekakvu karijeru na uštrb tih jadnih ljudi. Da u pravu ste, nisam bio na televiziji jer se nisam htio slikati.
Hvala lijepo.
Dakle, na kraju Klub zastupnika SDP-a će ovaj zakon naravno podržati jer držimo da je u interesu kako hrvatske javnosti tako i svih građana Republike Hrvatske koji su pogođeni poplavama na području Vukovarsko-srijemske županije. Hvala lijepo.
Kolegica Jadranka Kosor, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Poštovani kolega Rimac, među ostalim ste spominjali evo u svojoj raspravi i ovaj rok od godinu dana, dakle koji je označen rok u kojem će zapravo vrijediti odredbe ovoga zakona. Mislim da bismo trebali razmisliti još upravo vezano za taj rok, još o jednoj mogućnosti. Naime, nisam sigurna s obzirom na obim posla, na goleme probleme s kojima će se suočavati svi oni koji će u konačnici izlazit na teren itd. da će sav posao biti moguće obaviti u roku od godine dana budući da naravno poslije ljeta dolazi jesen, pa onda i zima, jedan dio radova sasvim sigurno se neće moći obavljati u tom razdoblju. A iz duha zakona zapravo proizlazi da on prestaje važiti onda kad sve posljedice budu sanirane. Tako da možda bismo mogli razmisliti da stavimo da zakon će živjeti, da će zakon vrijediti do završetka saniranja posljedica katastrofe a najduže, a najduže u roku 2 godine. Jer mi se to čini sasvim realnim, jer naravno dolazi, i realno je postaviti pitanje što ako istekne godina dana a poslovi ne budu bili obavljeni, možemo onda produžavat zakon itd. ali mislim da treba vodeći računa naravno o žurnosti postupka, o žurnosti provedbi zakona, jer svi ljudi o kojima ste i vi govorili žele samo jedno, a to je vratiti se kući i nastaviti normalan život.
Damir Rimac odgovor na repliku.
Kolegice Kosor, činjenica je da sam se u svom referatu osvrnuo na godinu dana trajanja zakona, ali sam isto tako rekao da će zakon, zakon svojim odredbama omogućava Hrvatskim ratnim vojnim invalidima i braniteljima prolongiranje roka do 31.12.2015. godine. Naravno, dakle ako ste pažljivo slušali, napomenuo sam kamo sreće bit ćemo jako zadovoljni ako zaista u godinu dana sve se to napravi, ali u nekakvim normalnim okvirima uvijek je dobro postaviti jedan jasna, jasno precizan rok to je 31.12.2014. godine. U slučaju potreba naravno da će se on prolongirati, naravno da će se on prolongirati. Ali dajmo, pustimo, vidite i sami da ne možemo kontrolirati vremenske uvjete, do prije dva dana temperatura 35 stupnjeva, ponovno imamo, ono što iz ove rasprave treba izaći kao jedan zaključak. To sam u nekoliko navrata rekao. Klima se mijenja. Mi moram revidirati svoje načine razmišljanja i više pažnje posvećivati preventivi, a manje kurativi jer ovo sve što radimo je kurativna metoda. Dakle, mi djelujemo … Kolega Lucić je govorio o nasipima. Da, ali to je trebalo riješiti prije 10 ili 15 godina, ne sada. To je opet kurativna metoda. Dakle, podržavam vašu raspravu u smislu da ukoliko se sanacija terena i sanacija objekata ne napravi zacrtanom roku, da idemo na izmjenu i dopunu zakona da se određena, vremenski period naravno produži za nekakvo razumno razdoblje. Hvala.
Kolega Goran Marić, replika.
Hvala lijepa. Kolega Rimac, kazali ste da nitko nema moralno pravo raspravljati o ovom zakonu tko nije obuo čizme i gazio po poplavljenim područjima. Mislim da ste malo pretjerali u isključivosti. Ja sam za zakon, ali vi sada tražite od mene, oduzimate mi pravo govoriti o zakonu i dati sugestije da taj zakon bude bolji. Vi ne dopuštate ovom vašom izjavom da se zakon kaže da može biti bolji. Primjerice, da se uopće ne raspravlja o tome je li bolji rok godinu dana ili da zakon traje do 31.12.2015. godine. Da se o tome ne raspravlja. Ja mislim da je bolje do 31.12.2015., ali uzimam i druge argumente. Je li bolje da u zakonu ne stoji uopće kolika su sredstva predviđena ili da ima procjena? Ja mislim da bi bilo bolje da ima procjena sredstava, a u ovom zakonu nema. Ali vi tražite da se pozovem na priziv savjesti i da uopće o njemu ne govorim jer nisam bio u čizmama, ali bez obzira što cijenim svakoga tko je bio u čizmama i pomagao na bilo koji način, za kvalitetan zakon, za dobar zakon je važnije uključiti mozak nego obuti čizme. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, Damir Rimac.
Kolega Marić, mislim da imate problema sa sluhom. Ja nisam rekao da nemate pravo raspravljati, nego sam rekao da svi koji nisu bili na terenu ne bi trebali kritički se osvrtati na prijedlog ovog zakona, završen citati. S druge strane u svojoj raspravi ste ponovo spomenuli zlouporabu od strane pojedinca pa tako i mene. Gledajte, kolega Marić, HDZ je zlouporabio povjerenje građana i pokrao državu, tako da mislim da baš vi niste … da moralizirate meni ili Vladi o tome što je dobro, a što ne.
Kolege, molim vas. Raspravljamo o jednom ozbiljnom zakonu i ispravljanju, odnosno pomoći ljudima koji su stradali, nemojmo unositi ovakve, na ovaj način raspravljati. Kolega Ivan Šuker, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Rimac, nakon vaše rasprave su i točno razmišljam da odustajem od replike jer mislim da nas sve skupa treba biti sram nakon ovakvih rasprava prema ljudima koji su stradali. Ako vi smatrate, ako netko predloži da neke stvari treba popraviti da bi bilo operativnije i da o tome razgovaramo, da to ne smije napraviti, vi se nažalost ispolitizirali ovu … uz puno poštovanje što ste bili cijelo vrijeme na terenu, to je logična stvar. Ali kada je bila poplava u Velikoj Gorici, ja vas nisam vidio, tamo su bili neki drugi koji su na tom terenu. Prema tome, mislim da je to nebitno i vaše licitiranje ja, ja, ja, ja nije dobro. To naprosto nije dobro jer ti ljudi koji su stradali ne zaslužuju takvu raspravu. Moramo pokazati … poštovanja prema njima. Pustimo mi politička prepucavanja, bit će i prostora i vremena za politička prepucavanja i optuživanja, ali ajmo donesti zakon koji će biti primjenjiv, ajmo donesti zakon koji će omogućiti da praktički bageri i svi ostali koji trebaju raditi već mogu biti u srijedu popodne na teretnu. Dakle, to je smisao ove rasprave i smisao nekakvih intervencija. Vi ste meni citirali članak 46. Zakona o proračunu, međutim imate jedan zakon koji vam definira kako se taj proračun izvršava, a to je Zakon o izvršenju državnog proračuna i dragi kolega unutra nemate mogućnost preraspodjele, to je bilo do kraja 2011., 2012. to se maknulo iz proračuna jer po vašoj logici u Zakonu o izvršenju proračuna ne bi trebalo biti ni zaduženja ni ništa jer to je definirano zakonom. Ali Zakon o izvršenju proračuna definira mnoge stvari i moje intervencije su išle isključivo zbog toga da eliminiramo sve one mufljaroše i ostale koji na tragediji ovih jadnih ljudi u Slavoniji žele nešto zaraditi i ništa drugo. I naprosto nije dobro o ovakvim stvarima politizirati. Pa dajmo, pokažimo barem malo duha koji je pokazao hrvatski narod u tim … trenucima, pa dajmo i mi političari se izdignimo iznad toga i budimo barem malo na … razini, ja vas lijepo molim. Uz puno poštovanja što ste bili na terenu…
Hvala. Odgovor na repliku, Damir Rimac.
Kolega Šuker, s vama je uvijek zadovoljstvo raspravljati i ovako formalno i neformalno. Naravno da ovakve stvari ne treba politizirati i da je politikantsko raspravljanje za svaku osudu ma s koje strane bilo. Dakle, ne sjećam se da je ijedan prethodnik izrazio empatiju s tim ljudima, izrazio razumijevanje, zamolio ih za strpljenje, a kamoli da je izrazio s ljudske strane sućut kao što je netko za ovom govornicom napravio. Dakle, podržavam vas u tome, nemojmo politizirati, raspravljamo argumentirano i pokušajmo simulirati što se može dogoditi u budućnosti. Dakle, pogledajte tešku promjenu klimatskih zbivanja u ovoj regiji, dakle apeliram i kao političar i kao stručnjak i kao čovjek, na kraju krajeva, i na kolege iz HDZ-a i na kolege iz pozicije da zbijemo redove i da svojim znanjem i svojim iskustvom pokušamo dati što kvalitetniji, što bolji doprinos razvoju bilo kojeg zakona. Dakle, vaše primjedbe, ja nisam financijer, vi jeste, vaše primjedbe da je nešto moguće, a da nešto nije moguće, dakle u Zakonu o proračunu, člankom 46. jeste, a Zakon o izvršenju proračuna nije. Dakle, to je kolizija koju treba riješiti. Hvala vam lijepo.
U ime kluba Jadranke Kosor i HGS-a, kolegica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine potpredsjedniče hrvatske Vlade sa suradnikom, kolegice i kolege. Zakon koji zaista ima puno dobrih namjera, važan zakon koji je pred nama i mislim da na kraju rasprave neće biti nikoga tko ga neće podržati, međutim ja apeliram da sve primjedbe koje su zaista dobronamjerne kako zakon koji je nužan čija je hitnost nužna i u ovome trenutku ne bi ne samo doživio kritike u javnosti nego ne bi u nekim odredbama možda pao pa možda i na Ustavnome sudu ako bi se netko usudio podnijeti zahtjev za ocjenom ustavnosti nekih dijelova ovoga zakona. Dakle, nužno je da ovdje raspravljamo potpuno otvoreno i da damo potporu svima onima koji su do sada sudjelovali u saniranju šteta odnosno u pomaganju ljudima. Najvažnije je bilo pomoći ljudima, najvažnije je ljudima bilo pružiti utočište ali i nadu i sasvim sigurno da se dogodila neviđena strahota, da su ljudi koji su od kojih je većina užasno teško stradala u Domovinskom ratu, sada ih je u potpunosti uništila poplava odnosno katastrofa, mnogi su u potpunosti stradali, izgubili apsolutno sve. Neki dan sam gledala jednog gospodina na jednoj od naših televizija koji je rekao nešto što me je posebno dotaknulo, a to je da je izgubio i njegova obitelj da su izgubili i uspomene. Dakle sve što su imali sva sjećanja na rođenja, na rođendane, na svadbe, cijelu povijest obitelji i sve uspomene su apsolutno i u potpunosti uništenje, odnijela ih je mutna i prljava voda. I zato mislim da je uredu kada podsjećamo da ova rasprava mora biti prije svega dostojanstvena, vjerojatno mnogi od tih ljudi gledaju. Logično je da ne vjeruju nikome i to se često puta ovih dana čuje, dakle ne vjeruju Vladi, ne vjeruju državi, ne vjeruju nama, ne vjeruju apsolutno nikome, ne vjeruje da je moguća obnova, ne vjeruju da će se vratiti i to je nešto što je normalno u svim situacijama kada su ljudi po ogromnim stresom. I zato razumijem kolege u Vladi i ja sam mislim da sam kvalificirana za ovu raspravu jer sam često puta i kao potpredsjednica i ministrica i predsjednica Vlade i kao zastupnica obuvala čizme i odlazila na vodom ugrožena područja od Međimurja, Velike Gorice evo do Slavonije i znam i često sama osobno doživljavala i uvrede i prezir, što je logično i što je normalno. Ljudi koji su izgubili sve ne vjeruju nikome. I zato moramo pokazati u ovoj raspravi da želimo pomoći, ona mora biti konstruktivna apsolutno bez ikakvog politikantstva i zakon treba provesti brzo, učinkovito, zakon mora imati posljedica, a glavna posljedica mora biti povratak kućama. To je jedino što ljude zanima. Ja mislim da je Vlada dobro reagirala što je organizirala i sjednicu u Županji, što je organiziran stožer. Ja mislim da je dobro da ministri obilaze područje, da sami barem ponekom riječju utjehe pruže jamstvo da će sve ono što država mora osigurati zaista i osigurati. I Vlada je naravno u nepovoljnoj situaciji, što god napravila naići će i to je uvijek bilo tako i to je i danas, naići će na kritike. Međutim budući da se Vlada odlučila, što mislim je jako dobro, na poseban zakon koji treba rješavati probleme ugroženih građana onda moramo učiniti sve da to bude zakon koji će stajati na čvrstim i stabilnim nogama i koji će odgovoriti na pitanje koji su mnogi kolege danas postavljali. Što je zakon? zakon se obraća građanima i građankama, zakon se radi i gradi za konkretne žive ljude. Naravno da je pitanje i opravdano i u ovoj raspravi, dakle radi se za žive ljude koji su teško stradali u Vukovarsko-srijemskoj županiji. A što je sa drugima? I to je legalno i legitimno pitanje koje će sasvim sigurno nas kao zastupnike pitati svi oni koji su izgubili imovinu u poplavama i u Brodsko-posavskoj i u drugim županijama. Ali podupirem da ovo bude, znači to moramo otvarati, to moramo rješavati u nekim drugim prilikama i kroz druge zakone. Međutim podržavam da ovo bude zakon za one koji su u ovom trenutku u najbezizlaznijoj situaciju. Dobro bi bilo i ja podsjećam na to da su se u zakonu precizirala sredstva koja će biti makar u nekom okvirnom obliku koja će biti potrebna da bi se zakon proveo, dakle ne samo da bi se štete sanirale nego da bi se zakon koji je pred nama zaista i proveo. Jer će provedba ovog zakona zapravo se provlačiti kroz najmanje dva proračuna, dakle ovaj aktualni 2014.i kroz proračun 2015.godine. Oko rokova, već sam to malo prije spominjala u jednoj replici, dakle zakon će živjeti godinu dana, međutim u nekim odredbama zakona već se spominjalo vezano za potporu što apsolutno pozdravljam, hrvatskim braniteljima određen je rok do kraja prosinca 2015.godine, dakle i u tom smislu imamo određeni disbalans. Spominjani često članak 4., ja ću još jednom ponoviti, da naravno problem ovoga članka ostaje i dalje u tome što je Zakonom o proračunu predviđena ta preraspodjela moguća do 5%, ovdje se kaže da je moguće i više. I dalje tvrdim voljela bih čuti mišljenje Odbora za zakonodavstvo odnosno predsjednice Odbora za zakonodavstvo. vjerujem da je prošlo i predlažem gospodine potpredsjedniče Vlade da nas o tome izvijestite kakvo je stajalište Ureda za zakonodavstvo Vlade RH koji mora dati mišljenje na svaki zakon koji Vlada prihvaća. To je iznimno dobronamjerno, dobronamjerna primjedba, radi se o svojevrsnom presedanu. Ponavljam i nikako ne bi bilo dobro da zakon koji u sebi ugrađuje toliko dobrih namjera i toliko dobrih želja i toliko naravno dobrih prijedloga da ima probleme u provedbi zbog toga što je neusklađen sa drugim zakonima i u konačnici sa Ustavom Republike Hrvatske. Ustav evo ovdje u članku 91. kaže: "Hrvatski sabor donosi državni proračun većinom glasova svih zastupnika. I u zakonu čija primjena traži financijska sredstva moraju se predvidjeti njihovi izbori.". To kaže Ustav Republike Hrvatske. Jer se tu naravno otvaraju i neću ponavljati, nastojati ću ne ponavljati ono što su već prethodnici iznosili otvorena pitanja vezana i uz javnu nabavu, oslobađanje od PDV-a. Dakle nekoliko zakona na kojih se zapravo ovaj zakon referira i na koji se logično naslanja. E sada ono što bih posebno istaknula jer mislim da o tome do sada baš nije bilo riječi jest povratno djelovanje nekih članaka ovih zakona, znači 40., 46., 50., 51., 52. i 53. vezano za članak 90. Ustava koji kaže: "Iz posebno opravdanih razloga samo pojedine odredbe zakona mogu imati povratno djelovanje.". Dakle, to je u skladu sa ustavom jer se radi o zaista posebnim razlozima ili uvjetima. Međutim, od članka do članka različito se formulira u kojem razdoblju vrijedi, odnosno za koje razdoblje vrijedi određena odredba odnosno povratno djelovanje. Recimo u članku 40. do okončanja provedbe mjera, dakle odnosi se na kamate koje ne teku. Zatim u članku 41. godinu dana po završetku sanacije neće se naplaćivati naknada za vode. Pa onda opet 52. ne teku kamate itd.. Dakle, i uspoređujem sa člankom vezan za hrvatske branitelje. Samo čas da potražim taj članak, da kažem točno o kojem se članku radi. Stranica 20., dakle radi se o članku 60., dakle "Hrvatskim ratnim vojnim invalidima odgađa se do 31. prosinca 2015. otplata stambenog kredita i glavnice i kamata.". Dakle, tu se jasno i precizno definira rok. Predlažem da do kraja rasprave zaista zajedničkim snagama konstatiramo što bi tu i na koji način trebala učiniti da se ove nedoumice o kojima govorimo isprave jer ovo mora biti kristalno čist zakon koji će se jasno odnosno precizno bez zadrške moći provesti. Ako budemo donijeli zakon koji nije provediv u svim dijelovima onda opet nažalost nećemo napraviti ništa. Dakako da treba i logično je da u ovoj raspravi i to ističemo treba doznati što je moguće prije koji su bili razlozi pucanja nasipa, to je nešto što nužno ide uz ovu raspravu kako bismo spriječili da zamislite sve ovo što će se učiniti i sve ovo što će se obnoviti ogromnim sredstvima državnoga proračuna, dakle poreznih obveznika jedanput opet na isti način ne strada. To bi bilo apsolutno više od katastrofe. I jednako se slažem sa stajalištima koja smo već čuli oko članka 38. on je zapravo dame i gospodo, kolegice i kolege neprovediv jer govori o oslobađanju plaćanja poreza na dodanu vrijednost za sredstva za dodjelu bespovratnih potpora koja će se osigurati u državnom proračunu odnosno putem donacija i drugih izvora. Dakle, uz sve ove primjedbe koje sam nastojala preletjeti da previše ne ponavljam što je već do sada bilo iznijeto mislim da svakako treba pojačati odredbe zakona vezane za nadzor. Dakle nadzor se artikulira u zapravo samo jednom stavku, nužno je potrebno da taj nadzor pojačamo. I dakako da zaista zakon koji će brzo stupiti na snagu prate svi programi i prate do sekunde u rokovima koji su predviđeni u zakonu. Znači i predlaganja u Vladi ali i provedbe odnosno početka provedbe na terenu. Gospodine potpredsjedniče Vlade evo uz želju da nastavite jednakim tempom i da zaista prihvatite sve ove primjedbe koje su bile ja mislim više nego dobronamjerne do sada u cijeloj toj raspravi želim svima koji su stradali u ovoj katastrofi da ih ne ostavi nada, da vjeruju i u odredbe zakona koje ćemo donijeti ali da se što prije vrate i da dok su daleko od svojih domova čuvaju zdravlje. A svima koji su izgubili a bilo je i takvih nažalost i najmilije u ovoj katastrofi ja izražavam duboku sućut.
Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice Kosor, izražavam zaista suglasnost sa svim onim što ste izrekli ali neke rečenice i neke misli ću ipak replicirati. Naime, dobili smo još obećanje od premijera kada je obilazio gotovo u početku ove katastrofe poplavljeno područje da ćemo doznati i razloge pucanja novog nasipa u Rajevom Selu još uvijek o tome nemamo izvješća niti imamo izvješća Hrvatskih voda koje bi, ili inspekcija koje bi bile Hoće li to samo Hrvatske vode iz svog proračuna činiti ili će se iz ovoga dio odvojiti za to, to ne znamo. No ono što ste zaista emotivno rekli da su ljudi izgubili uspomene i ona izjava koju smo iznijeli na televiziji mene je također ponukala da kažem da sam gledao u početku te katastrofe jedno dijete koje je bilo smješteno u Cerni u školskoj sportskoj dvorani koje je reklo jedva čekam vratiti se svojoj kući i zagrliti svoga Medu. Dakle zaista nemamo razloga da danas vodimo žestoku raspravu, poglavito stranački ostrašćenu, negoli upravo temeljem te dvije izjave koje ste vi rekli i koje sam je iznio sada. Ovaj zakon za koji će biti klub HDSSB-a uz ona zapažanja da treba promijeniti i zakonsku regulativu općenito u svezi ovakvih katastrofa koje se mogu događati i nadalje, da ne govorimo o potresima itd. koji mogu dovesti do velikih katastrofa. Dakle podržati ovakav zakonski prijedlog i uklopiti ga kasnije u zakonsku regulativu koja će riješiti i ostale elementarne nepogode, odnosno katastrofe koje se ne daj Bože mogu dogoditi u Hrvatskoj. Nadzor ovih sredstava koji će ovim zakonom biti ostvarena…
Hvala kolega. Isteklo vam je vrijeme.
Zaista treba strogo provoditi, kao što i Europska unija provodi nadzor nad projektima koje financira u Hrvatskoj. Dakle potpuno isti stupanj nadzora.
Hvala. Odgovor na repliku, Jadranka Kosor.
Slažem se s vama kolega Grubišiću. Mislim da sam shvatila i onu zapravo glavnu poruku koju želite reći, a o kojem sam ja neizravno ili izravno govorila, a to je da iz ove katastrofe, iz ovog užasa koji se dogodio, o kojima ja mislim da mnogi do kraja nisu ni svjesni razmjera, da moramo izvući neke pouke. Ako se to dogodi bit će dobro, dakle mi bismo morali donijeti neki propis tako objedinjen koji bi odmah mogao početi funkcionirati u trenucima kataklizme o kojoj danas raspravljamo. I slažem se i to je moje stajališta, što prije doznati uzroke pucanja nasipa. O tome kao što smo izviješteni radi na tome jedno povjerenstvo, čini mi se vrlo stručno. Bitno je to ne samo da bismo znali tko je kriv, ako je netko kriv pojedinačno i tko će odgovarati ako netko mora odgovarati, nego zbog toga da se nešto slično ne bi ponovilo. Mi možemo obnoviti nasip i izgraditi novi i zamislite da se nešto slično ponovi. Prema tome, sad ova obnova koja će krenuti i sve će se sanirati to mora biti zauvijek. Dakle mi moramo biti sigurni da će to biti zauvijek. A što se tiče dvorana, spomenuli ste jednu u Cerni čini mi se, vjerojatno i vas svi ti prizori iz dvorana, ljudi koji su apsolutno bez ičega, ponavljam često i bez ijedne vrećice, koji nisu uspjeli ni dokumente spasiti, su podsjećali na ratna vremena, na najstrašnija ratna vremena '91., '92. godine kad smo nažalost prognanike koji su morali bježat sa svojih ognjišta zbrinjavali i u dvoranama i u hotelima. Dakle Hrvatska je pokazala da zna reagirati, ne samo srcem nego i organizacijom, ali sad se traži nešto više, a o tome odlučujemo mi u Hrvatskom saboru.
Kolega Josip Salapić, replika.
Hvala potpredsjednice. Uvažena gospođo Kosor, naše su rasprave danas više-manje u istom smjeru, a to je da ovaj zakon počne što prije djelovati na katastrofom pogođenim područjima, a da Hrvatski sabor sadržaj je pred nama, naša je dužnost da sadržaj u formu zakonsku stavimo, a to je da ga uskladimo sa Ustavom i svaku dobronamjernu kritiku u ovom prijedlogu zakona danas treba shvatiti upravo tako, dobronamjerno, da konačno s obzirom da se radi o višoj sili, o katastrofi koja je podesila ljude ni krive ni dužne, postoji još kritičnih točaka u Hrvatskoj. Nažalost i slažem se sa vama da treba učiniti sve da izvršimo procjene za budućnost koje su to krizne točke i ključne u Hrvatskoj da se ne bi to ponovo dogodilo jer nesreća je nesreća. Nažalost, radi se o nesreći hrvatskog naroda i nema tu nikakve dileme da treba što prije djelovati. Ja se zalažem za to da naše rasprave budu takve da svaki onaj koji je dao svoj doprinos pomoći, nije bitno ako je od srca netko išao tamo i bio tamo izravno i onaj koji je telefonom zvao možda iz Dubrovnika, dao koju kunu koliko su mogli ljudi te sve jedinstvo naroda u teškom trenutku. To treba poštovati, treba poštovati one koji ni ne znaju gdje je Gunja, gdje je Rajevo Selo, a imaju srce za taj narod, to su ljudi pomogli i to sve treba poštovati. A mi moramo pronaći novac, a novaca nemamo. Zalažem se da idemo na rebalans proračuna, ako treba i deficit 500 milijuna kuna, ali da izravno pomognemo stradalom hrvatskom narodu. To su slike koje mi ne možemo nažalost razumjeti. To razumiju najbolje oni koji su pogođeni, kao i rane od Domovinskog rata, kao i rane od obiteljskih tragedija. To može razumjeti samo onaj kojemu je teško, a nama je zadaća da ovu formu stavimo u sadržaj i pomognemo što prije. Hvala.
Jadranka Kosor, odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Salapiću, ja čak ne mislim da sve ove primjedbe koje se iznose da bi se mogle svrstati u kategoriju kritika nego su one zaista primjedbe dobronamjerne i iz iskustva svatko od nas koji je do sada govorimo ima neko iskustvo ili u donošenju zakona ili u provedbi zakona. Mislim da se radi o iskustvu i na ovaj zakon treba gledati zapravo kao na nasip, dakle mora biti tako čvrst da ga ništa ne smije i ne može probiti. Dakle zakon ništa ne bi smjelo probiti u njegovoj provedbi i u njegovoj realizaciji jer je logično da i ovu raspravu prate ljudi na koje se zakon odnosi i da sigurna sam nažalost, kao što sam slušala zajedno s vama sve ove dane izjave mnogih ljudi koji su teško nastradali, zaista ostali bez igdje ičega, koji nam ne vjeruju. Dakle ne vjeruju da je moguće i da će zaista država to sve napraviti. Zbog toga je važno da to bude zakon koji će omogućiti da država koja ima dobru namjeru, Vlada ima dobru namjeru da to zaista do kraja, do posljednjeg slova i realizira, što će značiti do posljednje cigle, do posljednje kuće, do posljednje ceste, do posljednje rupe i naravno u konačnici do nasipa.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a, kolega Davor Miličević. Izvolite kolega.
Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovani ministre, potpredsjedniče hrvatske Vlade sa suradnicima, uvažene zastupnice i zastupnici. Prije samog prelaska na izlaganje Zakona o saniranju posljedica katastrofe na području Vukovarsko-srijemske županije zastupnicima bih izneo neke statističke podatke vezane za županjsku Posavinu. Područja županjske Posavine, pogotovo sela i općine istočnog dijela županjske Posavine već su i prije u elementarnoj nepogodi bili ugroženi s manjim natalitetom, ekonomskom krizom, velikom nezaposlenošću, iseljavanjem mladih i drugim problemima koji su prisutni i u cijeloj Hrvatskoj. Pa tako po popisu stanovništva iz 2001. godine Gunja je imala 5033 stanovnika, 2011. 3752 stanovnika. Drenovci 3049 2001., 2011. 1946 stanovnika. Posavski Podgajci 2001. godine 1568 stanovnika, 2011. 1255. Rađenovci 2001. godine imali su 982 stanovnika, 2011. 700 stanovnika. Rajevo Selo 2001. godine imali su 1407 stanovnika da bi 2011. imali 987 stanovnika. Da ne nabrajam sad ostala mjesta koja su djelomično poplavljena. Vidljivo je da je između 2001. godine, 2011. godine došlo do smanjenja 20% stanovništva na tom području koje je pogođeno izuzetno poplavama. Sada će se ti trendovi, ta smanjenja stanovništva u istočnom dijelu županjske Posavine još više nastaviti. 50% stanovništva je starije od 40 godina. Otprilike 2 i pol tisuće domaćinstava, 3 i pol tisuće domaćinstava direktno je ugroženo poplavama. To se prvenstveno odnosi na Gunju, Račinovce, Rajevo Selo, dio Posavskim Podgajaca, dio Đurića i dio Strošinaca. 2684 kuće su bile pod djelovanjem voda i nekih 900 gospodarsko-pomoćnih objekata. Pod vodom je također bilo 7854 ha zemljišta. Očekuje se da će biti potrebno zbrinuti negdje otprilike 100 tisuća kubika otpada iz poplavljenih kuća i objekata. Do sada je zbrinuto negdje otprilike jedna trećina. Gore navedeni podaci daju težinu i potrebu donošenja ovakvog zakona. Sam zakon u načelu HDZ će podržati, jer ima dobrih zakonskih prijedloga a i nedostataka na koje ću pokušati ukazati. Iako je vrijeme katastrofe na neki način iza nas i već je pristupljeno saniranju šteta koje su nastale, moram napomenuti da za par prijedloga koji su navedeni u zakonu već je vrijeme primjene prošlo. Situacija na poplavljenim područjima je svakim danom vidljivo bolja, iako smo još daleko od dobrog. Sama cestovna infrastruktura nije toliko oštećena i što se tiče obnova cesta mislim da su zakonom predviđena dobra rješenja. Također, člankom 32. privremeni smještaj stradalnika za vrijeme obnove stambenih zgrada predviđeno je dobro rješenje, ali mislim da bi uz ažurnije vođenje državne imovine bolje se primjenjivalo. Po članku 33. Ministarstvo zaštite okoliša i prirode promptno je djelovalo i stvarno je napravljen veliki posao prilikom zbrinjavanja otpada i sanacije terena. Također ima još tih zakonskih rješenja koje su dobro primjenjive u ovakvim kriznim situacijama. Međutim, ima par zakonskih rješenja za koje predlagatelj zakona nije predvidio dobra rješenja. Pa na primjer u članku 37. poduzetništvo i obrt nadležno ministarstvo može subjektima malog gospodarstva dodijeliti bespovratne potpore u skladu sa programom iz članka 2. ovog zakona. Smatram da ne bi trebalo otvoriti mogućnost ministarstvu da nešto može, jer postoji mogućnost subjektivnog dodjeljivanja bespovratne potpore i smatram da ovaj članak ima dobru namjeru ali bi bilo potrebno izbrisati riječ može. Članak 41. poljoprivreda. Ministarstvo poljoprivrede nadležno za poslove koje po zakonu mora obaviti velikim dijelom su obavljeni - sanacija terena, spašavanje životinja, zbrinjavanje kućnih ljubimaca, zbrinjavanje uginulih životinja. No međutim, u članku 41. stavak 1. predviđena dezinsekcija komaraca taj dio postaje jako loš i nekvalitetno obavljen i ovim putem apeliram na Ministarstvo poljoprivrede i Ministarstvo zdravlja da ulože maksimalne napore u rješavanju ovog jako velikog problema. Pored štete koje su nastale od vode ovo je možemo slobodno reći druga elementarna nepogoda koja ugrožava opstanak ljudi, životinja kao i divljači u šumama. Predlažem da se obvezno stavi u zakon dezinsekcija aviotretiranjem komaraca, jer to je jedina uspješna mjera, odnosno način da se suzbiju komarci. Ovdje je bilo priče da nije tretirano u Bosni i Hercegovini, Srbiji komarcima. U Bosni je sigurno, to sam vidio, a u Srbiji ne znam. Članak 47. rad i mirovinski sustav. Predlažem da Ministarstvo rada i mirovinskog sustava predvidi mogućnost zapošljavanja što većeg broja nezaposlenih osoba županjske Posavine, a ne samo sa poplavljenih područja jer smo svi indirektno pogođeni poplavama. Vlada je za područje Vukovarsko-srijemske županije proglasila katastrofu. Za dio županije proglašena je elementarna nepogoda neposredno prije katastrofe zbog obilnih kiša. Najveće posljedice katastrofe pretrpila su poplavljena područja, zatim djelomično poplavljena područja i na koncu i ostala područja. Područja direktno naslonjena na rijeku Savu uspjeli su se obraniti uz pomoć nekih institucija i njima hvala, a ponajviše vlastitim snagama brzo se organizirajući upotrijebivši sve da bi obranili i sačuvali živote i imovinu. Bez poduzimanja gore navedenog i čekajući danas bi i to područje bilo poplavljeno, imovina uništena, a stanovništvo raseljeno. Istovremeno, zbog same obrane pretrpili smo štetu na javnim i privatnim površinama, objektima koji su bili potrebni za obranu od poplave. Smatramo da bi tu štetu trebalo sanirati i to mjerom omogućavanja javnih radova uz financiranje Hrvatskog zavoda za zapošljavanje u cijelosti, a ne sufinanciranje 50% kao što je u cijeloj Hrvatskoj koja nije pogođena katastrofom. Smatramo ovu mjeru za ove jedinice lokalne samouprave koje nisu poplavljene prioritetnom i potrebitnom. Predlažem da se ista uvrsti u zakon. Angažiranje većeg broja ljudi nastale štete bi bile prije sanirane, a ljudi bi se prije mogli vratiti svojim kućama. Zakon načelno ima takvih nedostataka u pitanju obnavljanja stambenih zgrada i može se istumačiti da omogućava neobnavljanje, odnosno … [[Govornik se ne razumije.]] oštećenja, odnosno neisplatu novčane naknade umjesto popravaka. Time su pojedine kategorije građana koji su vlasnici nekretnina na poplavljenim područjima obuhvaćeni katastrofom stavljeni u neravnopravni položaj, odnosno sami će morati snositi posljedice poplave i katastrofe pri popravcima ili izgradnji svojih stambenih zgrada. Kako ti građani svojim činjenjem ili ne činjenjem nisu izazvali poplave i katastrofu ne smiju po ustavnim, zakonskim a i moralnim načelima društva ni trpjeti posljedice obnavljanja ili izgradnje stambenih objekata na svoj trošak. U prijedlogu zakona definicija stambene zgrade obrazložena je člankom 12. stavak 4. prijedloga zakona. Pod stambenom zgradom podrazumijeva se zgrada u kojoj je u vrijeme nastanka katastrofe iz članka ovog zakona stanovao njezin vlasnik odnosno srodnik vlasnika ili u kojoj je vlasnik odnosno srodnik vlasnika imao prijavljeno prebivalište i boravište. Pod pojmom stambene zgrade razumijevaju se i pomoćne i gospodarske zgrade koje su u funkciji stambene zgrade. Navedeni pojam iznimno je važan jer on utvrđuje ukupni obuhvat mjera obnove stambenih zgrada koje su oštećene ili uništene poplavom. Ukoliko bi se prihvatila navedena definicija prijedloga zakona moralo bi se svim građanima sa poplavljenih područja objasniti da navedeni prijedlog zakona ne obuhvaća odnosno da se po prijedlogu zakona neće popravljati, neće isplaćivati novčana sredstva umjesto popravaka odnosno neće obnoviti zgrade koje nisu sigurne za boravak i umjesto njih istovremeno izgraditi nove zgrade i to u sljedećim slučajevima: Pod 1. stambene zgrade u kojima nitko ne živi odnosno u kojima vlasnik nema prijavljeno prebivalište i boravište. Ovdje se radi većinom o naslijeđenoj imovini koja se povremeno obilazi i održava. Za tu imovinu plaćaju se sve obveze kao što plaćaju i drugi mještani koji u tim mjestima žive i imaju prijavljeno prebivalište i boravište. Pod 2. stambene zgrade u kojima žive podstanari a vlasnici te zgrade u toj zgradi nema prijavljeno prebivalište i boravište. Za te zgrade također se plaćaju obveze. Na taj način ti vlasnici nekretnina stavljeni su u neravnopravan položaj u odnosu na druge vlasnike nekretnina i time su direktno povrijeđene ustavne odredbe o jednakosti građana. Činjenica življenja u određenoj zgradi odnosno činjenica prijavljenog prebivališta ili boravišta ne može biti jača od prava na izbor mjesta života i rada i jamstva na imovinu. I pod 3. imamo jedan slučaj jednako tako nezakonito izgrađene zgrade javne namjene, gospodarske zgrade i stambene zgrade za čije ozakonjenje nije podnesen zahtjev u roku posebnim propisanim zakonom i neće se obnavljati po ovom zakonu. Pojedini građani, a njih na ovom području nije malo, zbog nemogućnosti bilo kakvog zaposlenja i opće neimaštine nisu imali novca niti su podnijeli zahtjev za ozakonjenje stambene zgrade u kojoj žive. Po općim pravilima o naknadi štete nema razlike da li je zgrada zakonita ili nezakonita i da za njeno ozakonjenje nije podnesen zahtjev u roku propisanim posebnim zakonom. Opća pravila o naknadi šteti moraju biti temelj i ovom zakonu i jasna poruka da Hrvatska nastoji biti pravna država. Ovim prijedlogom zakona ta poruka nije poslana. Također, u članku 18. prijedloga zakona predloženo je da se obnova zgrada provodi uz suglasnost njihovih vlasnika, odnosno posjednika ako vlasnik nije dostupan ili se ne može utvrditi. Osim uklanjanja zgrada, izgradnja novih koja je dopuštena samo uz suglasnost vlasnika. Navedeni prijedlog zakona dopušta da suglasnost da zakoniti pa čak i nezakoniti posjednik što se nikako ne može dopustiti odnosno ne može se dozvoliti da posjednik odlučuje umjesto vlasnika što je i ustavno neprihvatljivo. Neprihvatljivo je i da posjednik može odlučiti o isplati novčanih sredstava umjesto popravaka, a da za to vlasnik ne zna odnosno da se s tim nije suglasio. Također, predložio bih da se u zakon uvrsti prijedlog da nastave troškove prilikom poduzimanja aktivnosti pripreme i spašavanja i saniranja šteta nastalih poplava nadomjeste se odnosno osiguraju se sredstva za rješavanje financijskih problema odnosno nastalih obveza jer općine, gradovi, županije nemaju tih sredstava. Također, s obzirom na ograničeno važenje i primjenu zakona predložio bih da se ubaci članak gdje bi po završetku radova i sanacije šteta odnosno prestanka primjene zakona izvještaj o urađenom došao u Hrvatski sabor. Također bih prenio poruku ljudi sa terena da ih jednostavno ne zaboravimo i predložio bih da poduzmemo sve što je u našoj moći da bi ljudi s područja koji su pogođeni poplavom i koji su raseljeni mogli se što prije vratiti svojim domovima i nastaviti svoje redovne aktivnosti te na neki način predložio bih da se donesu neka uputstva gdje bi se njima omogućila informacija kako bi došli do svojih prava, mogućnosti korištenja fondova sredstava. Jer ti ljudi su raseljeni, dolaze dnevno možda jedanput u svoje objekte i jednostavno nemaju vremena čitati zakone, a mi smo ipak tu da im pomognemo i jednostavno nemojmo ih zaboraviti. A mislim da bi ove prijedloge barem trebalo razmotriti. Hvala.
Hvala. Damir Rimac, replika.
Kolega Miličević, vi ste se opet dotakli komaraca. Dakle, samo malo pojašnjenje. Dakle, svjestan sam da je u Bosni tretirano ali ne u isto vrijeme kad i u RH. Dakle, iznimno je važno da se tretiranje radi optimalnih rezultata napravi i u Srbiji i u Bosni i u Hrvatskoj u istom vremenskom odmaku. Vezano za vaše referiranje na javne radove moram reći da će ukupno preko javnih radova na području Vukovarsko-srijemske županije koja je u dijelovima koji su pogođeni poplavama biti uposleno preko 1000 nezaposlenih osoba. Drugi je problem koji se javlja na terenu da li ti ljudi imaju dobre namjere raditi ili samo koriste blagonaklonost države i odmah odlaze na bolovanje jer javljaju se i takvi slučajevi. A vezano za vaš evo citat da se mora učiniti sve u svojoj moći da bi se ljudima koji su na terenu dali određena uputstva za korištenje određenih fondova itd., moramo jasno i glasno reći da šteta neće biti tolika da se mogu koristiti sredstva iz Fonda solidarnosti EU. Dakle, ona će biti znatno manja nego 255 milijuna eura, što je dobro u ovome slučaju. Ali bih iskoristio mogućnost i naglasio da se može napraviti, odnosno treba razmotriti mogućnost prijave po kriteriju regionalne katastrofe, a tu mogućnost možemo iskoristiti ukoliko je šteta veća od 0,5% regionalnog BDP-a, dakle šteta će biti veća najvjerojatnije od pola posto BDP-a Vukovarsko-srijemske županije ali isto tako možemo iskoristiti i mogućnost prijave po kriteriju susjedne zemlje prvenstveno u suradnji sa Republikom Srbijom, a koliko mi je poznato Ministarstvo vanjskih poslova radi na tome dijelu. Isto tako vrlo bitno je radi objektivnog informiranja javnosti reći da postoje i sredstva iz strukturnih fondova gdje su financijske zalihe puno veće nego u fondu solidarnosti, ali da je moguće iskoristiti sredstva iz kreditne linije Europske investicijske banke. Hvala vam.
Hvala. Davor Miličević, odgovor na repliku.
Pa uvaženi zastupniče, kao što ste vi rekli da smo mi s terena, i ja s terena dolazim, stvarno komarci su stvarno jedna velika pošast i mi jednostavno nemamo mogućnosti sami si taj problem riješiti. Bilo je pokušaja koji jednostavno nisu dobro završeni. Ovo je čisto moj apel, zamolba, prijedlog da se probaju naći sredstva da se komarci riješe, ne samo u Županji, i na neki način na područjima koja nisu doživjeli poplavu, a kod njih je to još više izraženo, i još im usporava povratak domovima. Što se tiče javnih radova također jedna dobra mjera koju smo mi svi očekivali na tom području gdje je kronična nezaposlenost i u Hrvatskoj, to znamo, ali realno smo mi očekivali da ćemo dobiti javne radove, i realno smo bili spremni otići na poplavljena područja i pomoći tim ljudima da se što prije usele u svoje domove. Sa ovim brojem koji je sad prisutan mislim da će to biti jako teško. Prijedlog je išao ka time, i neka je tako napravljeno, javni radovi su krenuli, to je određenom broju ljudi prvi prihod nakon poplave, i to je dobra stvar. Prijedlog je išao samo ka time da se mi uključimo u pomaganje na neki način, a rješavamo dvije dobre stvari, a indirektno i područja koja nisu poplavljena imaju neke štete pa smo htjeli putem javnih radova sanirati. Hvala.
Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Kolega Miličević, Drenovci i Gunja prema popisu općina, prema indeksu nerazvijenosti ili razvijenosti kako god hoćete, spadaju u krug od 15 općina koje imaju, dakle prvih 15 općina ili najnižih po stopi razvijenosti u Republici Hrvatskoj, indeksu razvijenosti u Republici Hrvatskoj. Dakle, Drenovci i Gunja su među 15, Kistanje je broj jedan, tako da znamo. I taj smo popis vidjeli. Dakle, te dvije općine, a i Vukovarsko-srijemska županija po svom fiskalnom kapacitetu, BDP-u i svemu ostalome nema dovoljno sredstva ili pak mogućnosti da se suoči pa čak ni sa pošasti najezde ili najezdom komaraca. Pa i Brodsko-posavska županija, i Grad Slavonski Brod, i općine u Brodsko-posavskoj županiji dakle imaju tu, ajde da kažem tu pošast komaraca od kojih se ne može ni raditi ni živjeti. Vidjeli smo i snimke i sve ostale iz krajeva, iz Drenovaca, iz Gunje i govorilo se o tome da će, vi kažete da je 1000 nezaposlenih će biti zaposleno na poslovima obnove, sanacije terena itd. Ja se sjećam i izjave ministra koji je također dolazio u Drenovce i Gunju, i neću govoriti ime ministra da ne podijam ovdje kargu, da će biti zaposleno između 4 i 5 tisuća ljudi. Jer zaista, više ljudi će više učiniti i bit će brže završena obnova, i brže će se ljudi vratiti kući i zato se također zalažem kao i vi. Tako da, što se tiče ovih postotaka 5% BDP-a Vukovarsko-srijemske županije ili 0,68% državnog BDP-a, mislim da, ne znam kojim je načinom Europska unija dala Srbiji milijardu eura pomoći, na osnovu čega, koji je to propis bio i koji fond je to bio, fond solidarnosti ili ne znam ni ja što a da Hrvatska ne može računati valjda ni na jedan euro te pomoć. iako je članica Europske unije.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku. Davor Miličević, odgovor na repliku.
Pa sve ste dobro detektirali, i sve ste to dobro rekli. Nije samo problem komaraca izražen u Vukovarsko-srijemskoj županiji, on se naslanja, ma možemo reći uz cijelu Savu i mislim da bi trebali tražiti pomoć od Vlade, jer ako država ne pomogne, jer fiskalni kapaciteti općina, gradova Slavonije, da kažem cijele nisu u mogućnosti da taj problem riješe, koji je stvarno velik. Ja mogu o tome pričati, ali to treba doživit. Također, ste dobro rekli da Gunja, Drenovci su vjerojatno među prvih 15 po ružnom da kažem, su zauzeli na tabeli svoje mjesto. I ja ću samo reći jedan primjer i zato sam i tražio da se uključe što više ljudi u javne radove. Najveći broj korisnika socijalne pomoći su u općini, pored Gunje tu pripada općina Rajevo Selo, Račinovci. Znači tu je najveći dio korisnika socijalne pomoći i često puta ljudi razmišljaju zašto bi ja išao u javne radove ako imam socijalnu pomoć. Oni su otišli van svojih mjesta, da li će se vratiti to je sada pitanje. Iz tog razloga na obećanje ministara koji su obećavali veliki broj radnih mjesta u javnim radovima, a to nama puno znači, iz tih razloga dao sam prijedlog da se pokuša iznaći mogućnost da se uključi što više odnosno sad ovaj broj ljudi i još više ljudi u javne radove.
U ime Kluba zastupnik HDSSB-a kolega Josip Salapić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, potpredsjedniče Vlade, kolegice i kolege zastupnice i zastupnici, ovo je jedan zakon o kojem nažalost danas moramo govoriti u Hrvatskom saboru. Nitko nije mogao spriječiti utjecaj prirode, više sile ali i Božja je volja što se kome od nas može dogoditi danas, šta može sutra, a šta će biti u buduće. Ovo je ljudska tragedija koju kao takvu treba razumjeti i prije svega osobno ispred svog kluba i stranke izražavam sućut onima koji su izgubili svoje najmilije u ovoj velikoj tragediji a isto tako dajem punu potporu ljudima da se što prije vrate u svoje kuće, u svoje domove. Jer nažalost koliko god bilo veliko srce i dobra volja više nikad nećemo moći vratiti stanje baš onakvo kakvo je bilo, ljudske uspomene, na obitelji i živote, i na neke kutke njihovih kuća koje su izgubili u ovoj strašnoj poplavi nažalost nećemo moći vratiti, ali možemo vratiti ono, a to je veliko zajedništvo i hrvatsko srce koje treba biti u svakom trenutku sa svim ljudima u Hrvatskoj koji nažalost ovako što dožive. Vama gradonačelniče Županje, a i gospodinu Rimcu, koji ste izravno tamo kao i kolege zastupnici u Saboru bili, dali sve od sebe, iskreno se i zahvaljujem, a i za očekivati je da ljudi koji tamo žive, ali obnašaju visoke državne dužnosti daju maksimum za doprinos za pomoć svojim ljudima i svojim građanima, obiteljima i svima onima koji su stradali u ovoj velikoj katastrofi. Ono što je najvažnije, a to je da što prije osiguramo da život počne teći … danas trenutku može reći normalno. Izražavamo sumnju da će biti dovoljno godinu dana, daj Bože da tako to bude, međutim već sada treba predvidjeti mogućnost da će to trajati i duže od godinu dana pa treba i zakon staviti u formu da se nažalost obnova neće moći tako brzo izvršiti s obzirom na sve probleme o kojima ste i vi govorili, gradonačelniče, a i s obzirom na situaciju i stanje koje treba snimiti. Zalažemo se za to da se što prije izvrši procjena štete i da je u zakonu trebalo biti otprilike, imamo dovoljno stručnjaka, dovoljno mogućnosti da s obzirom na područje o kojemu se radi može izvršiti procjenu. Ono za što se zalažemo u klubu HDSSB-a da se ove konstruktivne rasprave, dobre namjere koje su izražene oko ovoga zakona koji ima plemenitu namjeru, a to je da ga što prije uskladimo sa ostalim zakonima, sa Ustavom RH i da ako treba idemo u rebalans kada je u pitanju ovaj zakon i ovaj problem da može već sutra se početi u skladu sa zakonom pomagati ljudima. Ono što oni od nas očekuju, mi ne možemo danas ovdje više, a najvažnije je da se ljudi ne zaborave i da što prije Sabor i Vlada poduzmu ono sve što je obećano. To će biti za sada dovoljno, bitno je procijeniti što se događa sa ljudima danas s obzirom na uvjete u kojima žive, a raseljeni su iz svojih područja. Bitno je gospodine ministre da stanje sigurnosti, stanje imovine ljudi koji teško dolaze do svojih kuća, da bude na najvišem stupnju sigurnosti. Imamo dovoljno i sredstava i … u policiji, imamo i u Hrvatskoj vojsci, ne smije se dozvoliti da s obzirom na režim ulazaka u Gunju i na ostala poplavljena područja, bilo tko se bavi kriminalnim radnjama na štetu onih koji su već teško pogođeni ovom velikom katastrofom. Mi danas, poštovane kolegice i kolege, a i svi oni koji prate Hrvatski sabor, ne trebamo govoriti kao političari o tome tko je bio tamo ili nije bio, za očekivati je da predsjednik Vlade, da ministri, da predstavnici Sabora, da ljudi koji su lokalni dužnosnici, načelnici, gradonačelnici budu na prvoj crti pomoći svojim ljudima, a od nas svih, od dužnosnika RH koji svako na svom području može i treba dati doprinos, naša je to zadaća i naša dužnost da se u skladu sa ovlastima Hrvatskog sabora što prije poduzmu koraci da se ljudima pomaže. I ponovit ću ono što je najvažnije u ovome, ne smijemo zaboraviti, danas je stanje ovakvo kakvo je, sutra će biti drugačije, ali uvijek će biti teško na tome području. Zalažemo se za to da se izvrši procjena stanja, nadzora i sigurnosti, kako je uopće došlo do pucanja ovoga nasipa i da se na cijelom području RH i ugroženim područjima što se može procijeniti naprave maksimalne procjene i izvidi da se ovo više nikada ne ponovi. Isto tako, s obzirom da će se graditi kuće koje će biti drugačije od onih koje su do sada bile jer očigledno je, ponovit ću ono što sam rekao na početku, nećemo moći baš vratiti stanje u onakvo kakvo je bilo, nažalost. Trebamo učiniti sve da se procjena stanja sigurnosti kod gradnja novih kuća ne dovede u pitanje da se ne daj Bože ponovo dogodi ovakva katastrofa. I oko današnjih rasprava i politizacije određenih problema, mislim da je … vrijeme u Hrvatskoj s obzirom da se ovo što se dogodilo u Gunji, Rajevom selu i drugim područjima i županijama dogodilo, nije moglo procijeniti. Da jednom pokažemo razum i zajedništvo, da jednom shvatimo da svatko svoju dužnost treba obnašati pošteno i da su ljudi koji su išli tamo to trebali ići od srca, ali i od dužnosti koje rade. Isto tako treba cijeniti svakoga tko je u svojoj sirotinji i svom teškom stanju u životu dao i barem jednu kunu za pomoć poplavljenim područjima. To je nešto što se treba cijeniti. I Hrvatski sabor je dao onoliko koliko je mogao i mi zastupnici odvojili smo od svojih plaća koliko smo mogli, ako treba još, učiniti ćemo još jer nažalost što god napravite nije dovoljno jer je dubina rane i katastrofe koja je pogodila naš narod velika i nitko danas s ove strane ne može razumjeti konkretno što se događa u Gunji kad padne noć, što će biti ovih dana koji su pred nama. Ono što možemo učiniti, kolegice i kolege, da konsenzusom donesemo zakon koji će biti usklađen sa svim pozitivno pravnim propisima RH i koji će omogućiti da već sutra krene obnova pogođenih područja i ono što je najvažnije, a sjetimo se Vukovara i pokojnog predsjednika Tuđmana kada je katastrofa Vukovara bila poslije rata obnova, kada je na Vlaku mira i slobode u Vukovaru tražio od svih županija da svaka obnovi po neki važan, vitalni, infrastrukturalni objekt u Vukovaru, ne znam da li baš sve, svaka županiju svoju obvezu koju je pokojni predsjednik dao ispunila, ali kažem, nemojmo pustiti nikada zaboravu hrvatski narod, dajmo sve od sebe i sjetimo se povijesti, na povijesti učimo, a na budućnosti je da spriječimo. Mi smo površinom mala zemlja, imamo dovoljno kapaciteta, nadam se da ćemo se izvući iz krize, da ćemo omogućiti sprječavanje ovakvih nesreća i da će hrvatski narod shvatiti da nismo mi samo danas jedni uz druge nego da to trebamo biti uvijek. I kažem još jednom, žao nam je, dajemo sućut svima koji su stradali, a pozivamo Hrvatsku Vladu, Hrvatski sabor da ovaj sadržaj zakona što prije stavi u formu da se ljudima pomogne i da im pružimo ruku, ne u ovoj godini dana koliko će trajati ovaj zakon, nego onoliko koliko je potrebno da im se život koliko toliko vrati u normalnu. Hvala lijepo.
Hvala kolega. Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Kolega Salapić, da, ovaj zakon, točno da ima dobre, kako ste rekli, i plemenite namjere i zbog toga ne trebamo puno ni, možda, ajde ne mogu zabraniti nikome javiti se za riječ, ali jasno da je već iz ovih rasprava razmjerno da smo mi svi ovdje, bez obzira na klubove oporbene ili pak klub opozicije, svi smo za ovaj zakon kako bismo građanima Cvelferije, građanima Gunje, Račinovaca, Rajeva sela, Podgajaca, Đurića, Drenovaca, Vrbanje, Strošinaca što prije pomogli. No ono što ipak moram istaći da evo, vi ste spomenuli dva imena ovdje koja su obilazili, bilo ih je još, neću ovdje govoriti kojih, ali npr. kada je evo, premijer dolazio u Podgajce ili u Županju onaj krizni stožer. Nismo vidjeli da je postojalo ne jedinstvo nego jedan sklop da se i gospodin župan vukovarsko-srijemski pojavi zajedno s njim. Dakle to jedinstvo se trebalo iskazati i ranije ali ajde greške ćemo popravljati, zakon usvojimo i da što prije ove ljude koji su stradali u ovoj kataklizmi ili katastrofi kako god hoćete, vratimo u njihove domove i obnovimo i zapravo ujedno i njihove živote. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku Josip Salapić.
Hvala potpredsjednice. Kolega Grubišić pomenuo sam gradonačelnika Miličevića i kolegu Rimca zato što smo raspravljali u tom kontekstu, ljudi su bili na terenu izravno, bilo ih je još, ali ono što je za mene važnije to nije ova forma formalna jeli premijer u datom trenutku odmah baš došao tamo, što je rečeno, za mene je bitan sadržaj. Hoće li ovaj zakon sutra kada ga izglasamo biti odmah primjenjiv i hoće li se ljudi koji su stradali u velikoj katastrofi što prije vratiti svojim kućama. Ima li dovoljno sredstava u državnom proračunu RH da ih odmah plasiramo tamo, moramo li raditi rebalans državnog proračuna, trebamo li ići u deficit i hoćemo li ljudima vratiti volju u život. Jel kolektivna je depresija već bila prisutna prije ove velike katastrofe, već nam je teško, već su tamo ljudi nezaposleni, nema investicija, nema novca ljudi teško žive i još se dogodi ovo nažalost što se dogodilo. I šta god se kaže, kud god se ide možda je bolje da je što manje političara tamo išlo, bolje da je netko pomogao koliko je mogao kunu, 100, 200, 500 odavde ili od svojih kuća jer s obzirom koje je bilo i prije katastrofe ljudi su teško živjeli. Sada je još gore, sada čekaju da se što prije vrate doma, a kada dođu kući vide da je sve uništeno. Tu treba jednostavno pomoći ako treba odvajati koliko treba godina, pa svatko od nas koji radi u Hrvatskoj će se sažaliti nad tim ljudima koji trebaju što prije početi disati punim plućima i živjeti za svoju djecu i za svoje obitelji, davat ćemo koliko treba, ako nema državni proračun skupljat ćemo i dalje koliko treba, treba. to je ono što ja najvažnija riječ ili rečenica da ne padne u zaborav. U Vukovaru je danas teško nema radnih mjesta, a pomalo je u nekim trenucima pao u zaborav osim 18.11.kada svi tamo odu i onda se još desi politizacija slučaja. Tako ima još mjesta u Hrvatskoj koja su stradala kada se uvijek kod nas vrate na politiku tko je na vlasti, čiji je načelnik, tko je gradonačelnik. Vi ste spomenuli župana pa za mene je to sramotno, svi trebaju biti zajedno bez obzira to bio SDP ili HDZ ili HDSSB svi trebaj biti zajedno i ljudima više nije bitno koja je koja stranka nego tko je pošten, a tko nepošten to je najvažnije.
Jadranka Kosor, replika.
Hvala lijepa. Kolega Salapiću vi malo po malo idealistički gledate na to zajedništvo. Ako smo zajedništvo oko donošenja ovog zakona trebali imati onda smo ga trebali imati danas u Saboru, ja mislim da su danas. To je jedan od specifičnih zakona, trebali biti svi zastupnici ovdje u Hrvatskom saboru 151 je zastupnik je trebao danas, ne moraju svi govoriti ali to je isto tako stvarna potpora. Govorili ste o novcima koji ćemo mi kao zastupnici dati, ma zapravo su ti novci beznačajni ali je bitna poruka, beznačajni su s obzirom na potrebe. I spominjali ste druge zakone odnosno usklađivanje ovoga zakona s drugim zakonima, naravno ali je to trebalo biti istovremeno. Dakle ja mislim da smo trebali dobiti na klupe ovaj prijedlog zakona u hitnoj proceduri ali izmjenu i dopunu još nekoliko zakona na koje upozoravamo od Zakona o proračunu, izvršenju proračuna i vodnom gospodarstvu itd., dakle to je nešto što je trebalo biti paralelno napravljeno i onda bismo mogli biti sigurni da zaista kreće velika obnova. A što se tiče Vukovara spominjali ste govor predsjednika Tuđmana u Vukovaru nakon dolaska Vlaka mira, nažalost nisu svi oni koji su se obvezali i tada na tom svetom mjestu ispunili svoju obvezu kao što to biva. I zato je dobro upozoravati kroz ovaj zakon, kada su se vrata vlaka zatvorila i kada su krenuli natrag mnogi su Vukovar zaboravili i to je činjenica.
Odgovor na repliku Josip Salapić.
Slažem se sa vama uvažena zastupnice Kosor. Pa nama je više nego ikada u Hrvatskoj potrebno zajedništvo. Taj idealizam o kojem sam možda optimistično govorio, jednostavno to govorim zbog onih koji vjeruju da se nešto mora promijeniti jer s obzirom na okruženje i što se sve događa. Ovo je nažalost ljudska tragedija, ali sudbina tih ljudi prije tragedije već je bila teška. Ima još puno krajeva Hrvatske koji su u velikoj opasnosti. Em nemaju ljudi radna mjesta, em teško žive i svaki potez i korak koji dolazi od politike ako će se svesti jel danas je tako to počelo neki su se vratili u Jugoslaviju, neki su pričali o sebi, neki su govorili ja, ja pa samo ja, neko je dao manje, neko je dao više. Ma nije uopće bitno koliko je tko dao, ja mislim da je svaka kuna bitna pa ona kapljica kada netko nema ništa pa dao je. bili smo na onim telefonima zajedno pa smo čuli odakle ljudi zovu i šta govore. Dakle sasvim iz suprotnih krajeva Hrvatske gdje nemaju pojma, ne znaju gdje je Gunja, gdje je Rajevo Selo što se događa i ne mogu procijeniti razinu te tragedije. Ja sam čuo tamo priču da je taman bila krizma u selu kada su ljudi bježali sa krizme, sa svećenicima i djeca sa stolova napustiti svoje kuće koje su za nekoliko trenutaka bile poplavljene, e to je tragedija. A ako mi u politici, visokoj državnoj politici nemao u tom trenutku zajedništvo e to je onda zajedništvo. Nismo ga imali ni u Vukovaru prošle godine, nemamo ga ni danas oko ključnih pitanja pa čak ni ovdje, nećemo imati ni sutra kada budemo donosili rebalans proračuna zato što uvijek netko misli da je bitniji. Ako se ljudi ovdje obraćaju sa ja, a ne sa mi, ako nemamo ono mi to je danas samo prisutno u nogometu, bilo bi dobro da bude svagdje prisutno, bilo bi nam puno bolje. Od tih lamentiranja gluposti, od ljudi koji samo sebe vole, gledaju samo svoju priliku za neki budući mandat to je već svima dosta i svima muka. Bitno je tko šta radi, tko je stručan, sposoban, dobronamjeran. Kada budemo uspjeli vratiti ljudskost u politiku, kada budemo emociju stavili ljudsku u ovo što mi radimo onda će biti puno poštenije. Ovako što god kažeš ispadneš glup jer te svako sluša i iza leđa ti govori da radiš da si budala, da izvinite, a to nije pošteno. Ja se zalažem za idealizam i za poštenje.
U ime Kluba zastupnika SDSS-a kolega Dragan Crnogorac.
Dobar dan poštovana potpredsjednice, poštovani zamjeniče ministrice, kolege i kolegice. Dozvolite da izrazim najdublje suosjećanje sa stradalima u ovoj katastrofi koja je pogodila stanovnike Vukovarsko-srijemske županije i da se zahvalim svima onima koji su pomogli u prvom redu građanima Republike Hrvatske bez obzira da li su oblačili čizme ili ne. Znam da su mnogi dali i ono, i onoga što su imali možda premalo ali u želji da pomognu drugima. Tu želim i da zahvalim i predstavnicima moje zajednice, Srbima, jer nisu gledali dal su neki ljudi nastradali, da nisu nastradali jel su različite nacionalnosti jel samo zato što je ova prirodna katastrofa zahvatila sve stanovnike. Klub SDSS-a podržati će ovaj prijedlog zakona iako evo kao što znamo 17.5. se desila ova prirodna katastrofa, kada kažem prirodna znači da je priroda napravila velike katastrofe. I evo 30 dana poslije toga priroda je i otklonila najveću prijetnju tj. vodu. Vodu koja se vratila u svoja korita i koja je u većoj mjeri nestala sa površina. Ono što bi nam bilo drago u klubu SDSS-a su dvije stvari. Prva stvar kao što je već i na klubu a koja je prije nas govorila da podržavaju ovaj zakon jest da smo kod donošenja ovoga zakona svi trebali biti pozicija. Dakle da nama u ovom trenutku ne treba opozicija, da smo kod izrade ovoga teksta prijedloga zakona svi trebali da učestvujemo možda evo na način da se klubovima dalo mišljenje prije rasprava i po odborima i da daju svoje prijedloge kako bi ovaj zakon bio kompletan ili možda neke stvari ne bi bile izostavljene i on bi bio jedan od savršenih primjera zajedničkog parlamentarizma, predstavnika hrvatskih građana u najvišem Domu, u Hrvatskom saboru. Druga stvar, zbog koje isto tako žalimo jeste da su ovim zakonom trebali biti kao što i naš Ustav govori dakle trebali biti obuhvaćeni svi. Nažalost ja se bojim a nadam se da takvi neće biti, da će svi biti i obuhvaćeni. Mnogo ljudi koji su nam se obratili su rekli recite da nije tako kako se na televiziji kaže. Mi smo se vratili i sami moramo iz svojih kuća, iz svojih domova da iznosimo trule stvari, komade namještaja i sve one druge stvari koje su ostale iza vode. Da, javne ceste, drugi javni objekti su očišćeni međutim, ovim ljudima nije nitko pomogao, njima je trebalo pomoći jer tu ima dosta i starih ljudi koji ne mogu da iznesu sve ono što je voda iza sebe ostavila. Ja ovom prilikom želim isto tako da im poručim da budu ustrajni i nažalost da sami uklone ono što moraju da uklone i da ostave pred cestom pa će onda ove službe da odnesu to sve. Ovaj zakon vrijedi godinu dana. Mi mislimo da to treba biti drukčije. Mi mislimo da to treba biti ili do trajanja potrebe obnove svega onoga što je uništeno ili eventualno do proračuna za 2015. godinu. Ne da traje godinu dana nego da se na jedan ili na drugi način predvidi ili možda treći ako netko ima bolje rješenje, i mi smo i sa time suglasni. Kada sam govorio o istim mogućnostima ova poplava je zahvatila sve kao što znamo, međutim mi nažalost moramo ovdje da konstatiramo da u jednom dijelu gdje se ovdje govori o mjerama obnove zgrada koje se odnose dakle na obnovu postojećih stambenih zgrada i na kraju da ne citiram dalje odnosi se skroz do nezakonito izgrađenih zgrada za čije ozakonjenje podnesen zahtjev u roku propisan posebnim zakonom. Međutim, mi se pitamo a što je sa drugim objektima, što je sa drugim objektima za koje možda građani nisu podnijeli zahtjeve ali i oni su nastradali i poplavljeni, i oni su ljudi i oni su građani Republike Hrvatske? I njima treba pomoći, možda ih nema puno, možda nema nitko ali trebalo se ostaviti po nama i ta mogućnost. Nažalost ja bih rekao, ja bih volio, jer danas se ovdje govorilo da je trebao biti netko iz Ministarstva financija, ja bih volio da je s nama danas načelnik Gunje. Znam da je možda to pretjerano ali bih volio da je i on danas tu. Ovdje se danas spominje Vukovar. Iz prakse koju smo mi imali u Vukovaru mi znamo šta je i kakva je bila obnova u Vukovaru. Nažalost, mnogi su nezadovoljni. Nažalost, mnogima obnova do danas nije omogućila da se vrate u Vukovar. Ovdje se govori o građenju tipskih kuća, dakle tamo gdje komisije budu utvrdile da se kuće moraju ili stambeni objekti novi graditi, ali što ćemo, da li će ljudi prihvatiti ako su imali kuće od 200 kvadrata pa će sad dobit recimo tipsku kuću od 120 kvadrata. Da li će prihvatit da netko ili Nadzorni odbor prihvati obnovu koja po njima nije dobro napravljena, odnosno kuća nije dobro izgrađena. Možda ne bi bilo loše da se razmišljalo da se direktno, kao što ovdje u jednom dijelu stoji da će se provoditi isplata novčanih sredstava. Zašto se nije razmislilo da se svima isplate novčana sredstva pa bi vjerojatno ljudi sami kao što su i te kuće koje su napravili izveli te radove onako kako oni misle da je za njih najbolje, onako kako oni misle da je u onoj završenoj fazi kvalitetno urađeno, a ne, a bojim se toga da bude kao u Vukovaru, da dobiju ono s čim nisu zadovoljni ili ono gdje će poslije vjerojatno ulagati žalbu. Ja bih volio sigurno da je ova druga situacija kao što mi razmišljamo, a danas su ovdje mnogi naši kolege pozivali da će biti pljačke i da će biti lova u mutnom, da će netko pogotovo zbog ovih postupaka bez javne nabave, da će mnogi doći samo tu da bi zaradili pare. Mi se toga bojimo i ovo nam je želja da izađemo tim ljudima u susret, ako je to ikako moguće. U članku 32., a jedan kolega je govorio o tome, u svrhu ostvarivanja obaveza Republike Hrvatske iz stavka 1. ovoga članka državna tijela, javne ustanove, trgovačka društva u pretežno državnom vlasništvu i agencije dužne su na zahtjev staviti na raspolaganje prostorne i ljudske kapacitete te opremu Ministarstvu socijalne politike i mladih. Da li je to tako? Nažalost nije. Ja znam da mnogi koji su možda bili dužni da provedu ove mjere neće neke stvari spomenuti, ali mislim da smo mi ovdje dužni spomenuti jer neke su istine, ajmo reći kao istine iznesene polovično. Kada je bila riječ o, kako mi to u Vukovaru običavamo nazvati samački hotel i tu ste u pravu, ali ja se pitam di se ti ljudi hrane. Da li znate di se ti ljudi hrane? Hrane se u sportskoj dvorani, u predvorju sportske dvorane. Mi smo ovakvom odlukom ponizili Vukovar, ponizili smo i radnike Borovo standarda koji ima restoran kapaciteta 350 do 400 mjesta sa profesionalnom kuhinjom pored koje svaki dan ti stradalnici prolaze jer moraju jesti u sportskoj dvorani. E to je sramota. A zašto je to tako ja ovdje neću govoriti i nije ni mjesto ni red, ali to se nije trebalo na takav način desiti. Neću dužiti, još ću samo jednu stvar reći vezano za učenike. Spominje se dakako prehrana. Ja se pitam šta je sa udžbenicima. Ako ćemo učenicima obezbjediti da mogu u školi, da ne budu gladni da tako kažem, mada ja mislim da će se njihovi roditelji pobrinuti već za to, zašto im onda ne obezbjedimo udžbenike koji su novi i koji su sigurno njima jedna od najskupljih i najtežih stavki u idućim školskim godinama. Ovo su stavovi kluba SDSS-a. Kao što sam rekao i što se moglo očekivati, mi ćemo podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Hvala. Mile Horvat, replika.
Zahvaljujem se. Kolega Crnogorac, vi ste ovdje otvorili nekoliko krupnih stvari, a mi kad smo analizirali ovaj zakon onda smo konzultirati dakle iskustva i struke i Državnog ureda za obnovu i stambeno zbrinjavanje i oni su rekli tri su uočene stvari koje bi trebalo popraviti ovim zakonom, a to je kao što ste rekli ograničeno trajanje ovog zakona na godinu dana, a da pritom nemamo procjenu ni vrijednosti učinjene štete ni dinamike posla ni troškovnika. Šta s onima čije se kuće ne obnove iza tog roka, čije se stvari ne vrate iza tog roka? Dakle zar nije racionalnije taj rok drugačije postaviti nego ga vezati. Čudan rok na godinu dana, rijedak zakon koji donosimo sa ograničenim trajanjem. Druga stvar, tipske kuće će biti svima, o tom smo nešto na odboru jučer pričali, obnovljene tipske kuće, možda je to jednostavnije, ali da li je to korektnije? Trebalo bi vratiti kuće kakve su bile, to je na kraju rekla i struka. Treba uvažavati i krajobraz, karakteristike krajobraza, autentičnost grada, prostora itd., što je možda jedna viša sfera svega toga. Međutim, struka je isključiva i kaže ne treba raditi tipske kuće, a mi imamo loše iskustvo sa obnovom. Obnova je bila po principu tipskih kuća, ljudi nisu zadovoljni sa kvalitetom zgrada i života u tipskim kućama. Sama činjenica što je nešto tipski, već ste ga drugačije socijalno postavili u odnosu na ono iz čega ste izašli. I treća stvar, šta je sa nelegalnim objektima koji nisu u fazi legalizacije. Vlasnici su često starci. Nisu imali novaca da podnesu zahtjev za legalizaciju. Trebalo bi i njih uključiti, njih je veliki broj ali ih ne smijemo segregirati. Dakle, obnoviti im te objekte i automatski im dati status legalnih objekata. Sad je prilika da se to uradi.
Dragan Crnogorac, odgovor na repliku.
Pošto imamo iste stavove ja ću samo kolegi u stvari nadopunit ću se i reći mi dosta često ovdje spominjemo rokovi. Međutim, ljudi koji žive u tim delovima nemaju rokova. Oni žele što prije da se vrate svojim kućama u normalan život. Nadam se da će sve ove primedbe ući u konačni predlog zakona. Hvala.
Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Kolega Crnogorac, vi ste govorili o članku, prije svega članku 12. kao i gospodin Miličević koji je govorio o tome da će izostati obnova onih kuća koje nisu prijavljene za legalizaciju kao što je govorio gospodin Horvat. Zatim onih koji žive možda u Zagrebu ili negdje drugdje, a naslijedili su od svojih očeva, djedova kuću u Drenovcima, Podgajcima ili Račinovcima, Gunji, Rajevu nije bitno gdje, dakle u ovom poplavljenom području. Dakle, oni neće biti zapravo ovim zakonskim prijedlogom, članak 12. stavak 1. obuhvaćeni obnovom. Jesu li oni poplavljeni? Jesu. Jesu imali štete na tim kućama, objekte čiji su zaista vlasnici? Jesu. E sad, doći ćemo do jedne u ovim primjenama ovog zakona do jednog diskriminacijskog odnosa. I volio bih znati koliko na tom području ima takvih kuća, takvih objekata koji neće biti obuhvaćeni ovim zakonskim prijedlogom. O tome je govorio gospodin i vi i gospodin Miličević. Možda je on pošto … [[Govornik se ne razumije.]] možda i zna broj takvih objekata koji će zapravo ostati u onom obliku u kojem jesu, jer pomoći neće dobiti ovim zakonskim prijedlogom što ne bi smjelo se dogoditi. Morali bi biti obuhvaćeni svi bez obzira jesu li podnijeli zahtjev za legalizaciju ili nisu podnijeli zahtjev i iz kojih razloga nisu podnijeli zahtjev za legalizaciju. Dakle, tu sam, suglasni smo u tom smislu da ne bismo u ovom slučaju tragedije trebali vršiti razliku između vlasnika ovih objekata. Dakle, trebamo obnoviti sve. A što se tiče tipskih objekata i malverzacija koje su se javljale o tome sam sto puta govorio i o tome bi trebalo razmisliti, a o isplati udžbenika, pardon o isplati novčanih iznosa i načinu kako to izvršiti, kako izvršiti kontrolu utroška tih novčanih iznosa i to je problem. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, Dragan Crnogorac.
Ja ne znam koliki je broj takvih objekata. Ne znam da li ih i ima, ali mislim da bi bilo dobro da mi predvidimo i postojanje mogućnosti obnove i takvih objekata ako ih i bude bilo. Ono što sam govorio, a sad mi je drago da se u sabornici javio i potpredsjednik Vlade jeste da bi nama bilo drago da je danas na početku rasprave bilo na neki način nama približeno stanje mjesec dana poslije šta je na terenu, šta je uklonjeno, koliko kuća je očišćeno, koliko još treba da se očisti. Dakle, da vidimo što je to u ovih trideset dana možda konkretno napravljeno. Jer ja kao što sam upravo rekao mnogi ljudi su se javljali i govorili da su sami morali da iznose iz svojih kuća, iz svojih stambenih prostorija, pa i drugih gospodarskih, dakle sve one stvari koje je voda za sobom ostavila. Mislim da je i to danas na neki način trebalo biti nama približeno i predstavljeno. Hvala.
U ime Kluba zastupnika DC-a i nezavisnih zastupnika kolegica Vesna Škare-Ožbolt. Nije prisutna, klub gubi pravo rasprave po ovoj točci. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Potpredsjednik Nenad Stazić, izvolite.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Dakle, Hrvatsku je pogodila katastrofa. Došle su milenijske vode, vode koje ne dolaze jedanput u sto godina ili jedanput u petsto godina, nego jedanput u tisuću godina. Nasipi se uvijek grade za neku pretpostavku koliki bi vodostaji mogli biti. Ovaj puta vodostaji su bili metar viši iznad ikada najviše zabilježenih vodostaja. Takvu katastrofu nemoguće je ni predvidjeti, ni prevenirati. Ali možemo se protiv nje boriti kada dođe i možemo što sada i činimo sanirati njezine posljedice. Kakva je bila reakcija Hrvatske? Pa s ponosom možemo svi istaknuti, hrvatska Vlada, Hrvatske vode, vojska, policija, vatrogasci, Gorska služba spašavanja svi su reagirali brzo, odgovorno, kvalitetno. sami postradali na početku su djelomično otežavali pomoć jer su odbijali evakuaciju, inzistirali su da ostanu u svojim domovima, nisu vjerovali da će voda doći. To je razumljivo. Čovjek nerado napušta vlastitu imovinu to je shvatljivo, ali eto da su poslušali pozive Vlade, Ministarstva unutarnjih poslova mogli su spasiti dio imovine, dio životinja i ne bi sebe izložili opasnosti kakvoj su se izložili. To mora biti opomena svima nama da imamo više povjerenja u institucije sustava, da Ministarstvo unutarnjih poslova kad daje nekakvo upozorenje da zna što govori. Kako je reagirala ostala Hrvatska? Kako su reagirali građani? Pa ja bih rekao fantastično, nevjerojatno fantastično. Nije bilo osobe koja se nije uključila hrana, voda, odjeća, obuća, higijenske potrepštine, novac, sve, sve što je bilo potrebno. Nije to bilo ni organizirano. Ljudi su spontano reagirali. Hrvatska takvo jedinstvo nije vidjela od rata. Voda je tako silna kakva je došla odnijela sa sobom i sve razlike među nama i ujedinila nas u želji da pomognemo koliko tko može i kako može. Nikada takvog jedinstva. Čuo sam tu samo jedan disonantan ton, župana Vukovarsko-srijemskog Bože Galića. On se žalio da Vlada kada je došla posjetiti pogođeno područje nije obišla njega. Zamislite, njega nije obišla. Obišla je stradale, a njega nije obišla. On je važniji od njih, u svojim vlastitim očima. Naročito mi je antipatično kad netko na tuđoj nesreći nastoji ostvariti političke ekstra profite. A to je baš pokušao učiniti župan Galić kada se ljutio na Vladu. Vikao je on tako na Vladu kao što je jučer kolega Šuker vikao na mene da lažem. Zašto? Samo zato što sam rekao da je bio ministar u Vladi jednoga veleizdajnika u vrijeme kada je ta Vlada donosila svoje veleizdajničke odluke. Ali župan Galić imao je i dodatni razlog da viče na Vladu i da skreće pozornost sa bitne teme. Naime, gospodin Galić bio je član Upravnog vijeća Hrvatskih voda pa je nadzirao Upravu Hrvatskih voda, a Uprava Hrvatskih voda sklopila je u to vrijeme s vodoprivredom iz Vinkovaca posao u izgradnji nasipa, mislim da je cijena bila 22 milijuna kuna. A baš taj nasip je pukao. A baš u toj tvrtki županija u kojoj je župan Galić župan ima 20% dionica. Pa sad da bi skrenuo valjda pozornost s te činjenice on je okrivio Hrvatsku vladu i sadašnju Upravu Hrvatskih voda koja niti je nasip radila niti s tim ima ikakve veze što je nasip pukao. Kažu građani da se tamo krao i šljunak baš na tom mjestu. Sad jel se krao, nije se krao to će ustanoviti istraga. To sad možda nije ni bitno. Sad treba pomoći. E, kako treba pomoći? Brzo i efikasno. To je svrha ovog zakona da omogući brzu i efikasnu pomoć. Ne da se provode javne nabave u kojima će se onaj koji nije uspio žaliti pa će to ići onda na nekakvu komisiju pa će cijela stvar biti riješena za tri godine. Moramo pokloniti tu povjerenje onima koji će voditi posao, to je Vlada Republike Hrvatske, da će taj posao obaviti časno i pošteno. Jer ako budemo otezali pomoć će doći prekasno, nećemo stići. Ne treba biti zavidan Vladi što je svoj posao odradila dobro, maksimalno kvalitetno, bacati joj klipove pod noge pa i uz ovaj zakon, tražiti dlaku u jajetu. Mislim da ga treba podržati. Ako netko misli da ga se može popraviti amandmanom nekim, popravimo ga. Ja osobno sam tri amandmana predložio. Ali zanovijetati sada oko članka 4. ili članka 37. mislim da nema smisla. Nema se vremena, ljeto je pred vratima, do jeseni, do zime najveći dio posla mora biti obavljen. Premijer je rekao Vlada preuzima odgovornost. I ovo jest test za Vladu. Tu se govori kako ljudi sami moraju izbacivati te stvari van, a to je dobro, ja mislim da je to dobro da sudjeluju u tom poslu i čišćenja i reparacije. Mislim da je odlična ideja da se postave kontejneri tamo i da ti ljudi mogu biti tamo i sudjelovati u obnovi kuća, biti prisutni, gledati kako se to radi, davati eventualne svoje sugestije. Mislim da je to dobro. Da te same stradalnike treba uključiti. Onima koji ne mogu sami treba pomoći ako su stari i ako su nemoćni, ali onima koji mogu to raditi sami treba dapače organizirati i omogućiti da to rade. Novca ima, novca jednostavno mora biti za to, novac se prikuplja i dalje. Jučer sam baš bio na jednoj predstavi u kazalištu ITD Frljić "Mrzim istinu" i sav prihod od ulaznica s te predstave, a bila je puna ide za obnovu stradalih. Odlična predstava, tko je nije vidio dosada preporučam da je pogleda, naročito onima koji u Saboru dobacuju kad se vodi rasprava kao da smo na nogometnoj utakmici preporučam da odu u kazalište, možda ih to malo oplemeni, možda ih malo promijeni. Ako ne budu dobacivali i glumcima tamo. Nadam se da će ovaj zakon biti jednoglasno usvojen i da će polučiti uspjeh zbog kojeg je napisan, da ćemo uspjeti pomoći ljudima u Slavoniji koji su stradali. Pokazali smo kao nacija, kao građani pokazali smo to jedinstvo. Hajde pokažimo ga do kraja, podržimo Vladu u njezinim naporima i ovdje kao zakonodavna vlast pomognimo da ovaj zakon bude što je moguće bolji i da po njemu pomognemo Slavoniji. Hvala vam.
Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Kolega Stazić rekli smo da danas možda ne bismo trebali tražiti što kažu ovako raznorazne političke ili prozivanja imenom ali ja nisam odvjetnik ničiji pa svatko tko ima svoju ulogu ili prste u onome što je bilo oko nasipa u Rajevu Selu ne bih htio komentirati. Valjda će i istraga pokazati što je razlog pucanja nasipa u Rajevu Selu. No, ono što ste vi rekli da institucije, institucijama treba vjerovati i treba ih poslušati, bio sam u Podgajcima 7 dan poslije, oko 23.,24. svibnja pa su mi građani Podgajaca rekli da su imali veliki okršaj gotovo fizički sa djelatnicima Hrvatskih voda koji im nisu dali probiti kanal prema Spačvi, nisu im dali jer su oni smatrali da to ne treba i oni su tu na svoju ruku, i policija im je pomogla, čak i djelatnici Ministarstva unutarnjih poslova da probiju taj kanal. I to je, tada je tek počelo otplavljivanje i Račinovaca, i Rajeva Sela, doduše Gunje nešto manje, kada je voda potekla tim kanalom koji je uspostavljen djelovanjem, dakle radom lokalnog stanovništva a ne institucija Hrvatskih voda prema Spačvi. Dakle, toliko o snalaženju nekih institucija u tim trenutcima gdje su sami ljudi, seljani znali kamo da postoji jedan bivši stari potok koje se zvao Drenovac ili Drenovci, kojim je ta voda otekla prema Spačvanskoj šumi. Eto, o institucijama toliko a kažem o ovom nasipu i tome da se po meni u tom trenutku zajedništava kada je dolazio i premijer, i ministri da na licu mjesta, da tamo u Podgajcima, dokle se moglo doći ili u Rajevo Selo da bude uz premijera i župan, pa to ja mislim da je to normalno. U toj situaciji tragedije trebamo biti svi skupa, jel tako?
Hvala. Odgovor na repliku. Kolega, kolega Grubišić, svaku repliku iskoristite nekoliko sekundi više.
Eto, hvala lijepa. Neću odavde repliku više davati uopće.
Odgovor na repliku Nenad Stazić.
Ja stvarno ne znam zašto župan nije došao, ja isto mislim da je trebao doći. On je bio na čelu kriznog stožera županijskoga i taj županijski krizni stožer je upozoravao građane da ne izlaze van unatoč pozivu policije. Taj njegov krizni stožer je građanima rekao nemojte napuštati svoje domove nam potrebe za tim. To je bilo djelovanje župana Galića. Pa onda možda se zbog toga od stida, od srama nije pojavio kad je došla službena delegacija jer je znao da taj njegov stožer nije napravio apsolutno ništa. I jako je dobro, mislim da je Vlada reagirala na vrijeme kad je proglasila katastrofu, jer tada kad se proglasi katastrofa svu odgovornost preuzima Vlada i ona vuče sve konce. Da se čekalo dalje bojim se da bi po djelovanju stožera županijskoga i Bože Galića katastrofa bila 10 puta veća.
Još ćemo čuti jednog govornika, kolega Domagoj Hajduković.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice, uvaženi ministre sa zamjenikom, kolegice i kolege. Mogu reći da se slažem sa potpredsjednikom doma koji je govorio prije mene u veći stvari, a to je svakako da svibanj 2014. godine će biti posebno zapamćen u istočnoj Slavoniji, ali ne samo u istočnoj Slavoniji nego i u cijeloj Hrvatskoj jer taj nam je svibanj donio te katastrofalne poplave. Svjedočili smo nezapamćenoj katastrofi, strašnim ljudskim pričama, ljudi su izgubili sve, neki su nažalost izgubili i živote. To je bila strašna tragedija, neponovila nam se više, nadam se da ćemo iz ovih poplava izvući i neke pouke. Dosta smo govorili o reakcijama Vlada i tu bih se složio sa ocjenama da je reakcija bila pravovremena i dobra, znači angažirane su nadležne službe, angažirana je policija, angažirana je vojska koja je nastojala zaštiti imovinu, ljudske živote i osigurati evakuaciju stanovništva kada je bilo sasvim jasno da će nasipi popustiti. Donesen je čitav niz odluka, Vladinih za pomoć i sanaciju poplavom pogođeno područja, mislim da ih ima 8. Dakle, jedan od govornika je rekao deseta, ja ću se zadržati na tom broju. Međutim, procjena je bila da za kvalitetnu i brzu sanaciju poplava je potreban i poseban zakon koji je danas pred nama i koji danas raspravljamo. No, ono što nažalost mi političari nismo uspjeli toliko pokazati, a to je konsenzus i jedinstvo, pokazali su naši građani. I mislim da su nam tu poslali jednu jako dobru poruku. Potpredsjednik doma je rekao da Hrvatska i Hrvatski građani nisu bili ovako jedinstveni od Domovinskog rata. Da, tu se slažem apsolutno, svi koji smo Domovinski rat proživjeli znamo što to znači, posebno ratom pogođenim područjima i razina jedinstva je ovdje bila zaista zavidna i zaista je bila za pohvalu. Skuplja se pomoć, ljudi su odlazili, odvajali svoje vrijeme, neki su čak uzimali godišnje odmore kako bi išli i branili nasipe, maturanti iz Županje su se organizirali i branili svoj grad umjesto da su se opijali po ulicama i divljali kako to maturanti često znaju raditi. Samo da vam ilustriram, ovo su podaci od 28. svibnja ove godine u tom trenutku bilo je angažirano 1682 djelatnika i volontera Hrvatskog crvenog križa koji su sudjelovali u osiguravanju i prikupljanju pomoći za poplavom pogođena područja. 7116 osoba je u tom trenutku bilo registrirano kod Hrvatskog crvenog križa smještenima u sabirnim centrima ili u obiteljima koje su primale osobe sa poplavom pogođenih područja. Dnevno se dijelilo 5150 toplih obroka i 3740 suhih obroka, a na taj dan sakupljeno je 52 278 859,71 kuna pomoći, što uplaćeno na žiro račun Crvenog križa, što preko telefona koje, dakle za pomoć koji je radio gotovo cijelo vrijeme od kad su poplave počele. To su impozantne brojke i to su brojke koje zaslužuju čestitke i veliku zahvalnost svim volonterima, svima koji su dali svoje vrijeme, koji su dali svoj rad, svima onima koji su dali svoj novac. Neko je spomenuo prije da je jako puno ljudi doniralo, pa čak i oni koji nemaju ali nije isto kada netko da 100 kuna tko nema, tko živi od socijalne pomoći i kada netko da 100 kuna tko ima veliku plaću. I to je nešto što stvarno treba vrednovati i pohvaliti što se cijeli narod solidarizirao, homogenizirao i pomogao onima koji su stradali. Ovaj zakon, odnosno ovaj zakonski prijedlog uređuje način i postupak donošenja programa i mjera saniranja poslije ovih katastrofalnih poplava u Vukovarsko-srijemskoj županiji. Nakon donošenja zakona Vlada će odmah donijeti program obnove i saniranja posljedica katastrofe, a krajnji je cilj kao što je ovdje nebrojeno puta bilo rečeno je stvaranje uvjeta za uspostavu normalnog života i nastavak gospodarskih, obrazovnih, kulturnih i svih drugih aktivnosti na poplavama pogođenim područjima. Mislim da su ovi više nego dobri razlozi za damo podršku ovom zakonskom prijedlogu. I kao što su neki govornici rekli, svaka konstruktivna primjedba, prijedlog, svaki amandman treba prihvatiti, treba saslušati kako bi u konačnici što kvalitetniji zakonski prijedlog koji će najefikasnije i najbrže pomoći onima kojima je pomoć potrebna. Nažalost bili smo i svjedoci tome da se opet … neki duhovi prošlosti koji apsolutno nemaju veze sa ovom raspravom i to je ono što me žalosti, kao što me žalosti, evo prije je bilo spomenuto, odnos nekih lokalnih čelnika prema Vladi, prema legalno izabranim obnašateljima vlasti u RH koji su zaista, mislim, se ponijeli više nego korektno i dobro u ovim uvjetima. No ono što bih još želio istaknuti i s tim ću završiti svoju raspravu, ima još krajeva koji su također pogođeni poplavom. To su krajevi u Sisačko-moslavačkoj županiji, to je Našički kraj, dakle grad Našice, Općina Podgorač i siguran sam da ih Vlada također neće zaboraviti, da će se i tim ljudima pomoći, a prije svega da će se raditi na sustavu odvodnje i obrane od poplava kako ne bi nikad više svjedočili katastrofi ovakvih razmjera. Dakle, još jedanput vas pozivam konsenzusom donesimo ovaj zakon jer građani su nam pokazali kako se u ovakvim situacijama trebamo ponašati. Hvala.
Josip Salapić, replika.
Hvala potpredsjednice. Kolega Hajduković, evo kratko. Naravno da ovo treba biti konsenzus i svaka suvišna politička rasprava je danas bila preko više. Ono što je važno još jednom naglasiti, to jedinstvo treba biti stalno dok god ljudima ne vratimo nadu za bolji život u poplavljenom području i u Gunji i u Rajevom selu. Zamislite novu obnovljenu kuću, bila ona velika i mala, pa da ima zlatna vrata, a kad ih vratite nazad doma, da nema nitko posao u toj kući. Zamislite neku obitelj sa dvoje, troje djece koja studira, koja ide u srednju školu, a koja do prije ove katastrofe, nažalost velike, nisu imali niti posao, bili socijalni slučajevi, loše su živjeli. Ja mislim da naš zajednički konsenzus, tzv. jedinstvo koje mi često u Hrvatskoj nemamo, treba biti na tome da to bude, jučer je bilo teško, danas je poplava i još je teže, a sutra mora biti bolje. Ovaj zakon će omogućiti samo da se krene u obnovu i da država pronađe sredstva ukoliko je u mogućnosti, a mora biti, da se krene u obnovu. Mi smo u jednom danu u onoj humanitarnoj akciji skupili 3,5 milijuna kuna, a treba pola milijarde. Znači, to naše jedinstvo treba biti u svakom trenutku pa čak i naš trud da poslije ovoga pokušamo te ljude nekako zbrinuti da imaju vjeru i nadu u život u svojim novim kućama. Onda smo učinili puno i onda se nećemo baviti, ne vi i ja, nego ima tu duhova prošlosti koji će još neko vrijeme sjediti u Saboru, nažalost, bavit ćemo se budućnošću Hrvatske. To je najvažnije.
Domagoj Hajduković, odgovor na repliku.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega, apsolutno se slažem. Mi smo premali narod da bi se dijelili. Možemo imati različite poglede, možemo konstruktivno raspravljati, ali na kraju dana trebamo biti jedinstveni. I tim krajevima, slažem se sa vama, treba pomoći jer to su krajevi koji su pogođeni bili Domovinskim ratom. Znači, jedanput su već bili suočeni sa iznimnim nedaćama, neki su od njih već jedanput sve izgubili, sad su izgubili ponovo. I zaista treba im pomoći, slažem se sa vama i vjerujem da će i Vlada, ali i mi trebamo svako ponaosob raditi na tome da pomoć damo onima kojima je potrebno. Hvala.
Nastavit ćemo raspravu u 15 sati. Prva na redu bit će kolegica Mirela Holy.
Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom. Na redu je uvažena zastupnica Mirela Holy. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, više kolega nego kolegica. Na samom početku rasprave želim reći da ću podržati Konačni prijedlog zakona o saniranju posljedica katastrofe na području Vukovarsko-srijemske županije jer se nadam da će ovaj zakon pomoći stradalom stanovništvu na poplavljenim područjima, a to je glavna obaveza nas zastupnika i zastupnica da donosimo zakone koje će stanovništvu olakšati i poboljšati život i životne uvjete. No ne mogu, a da ovom prilikom ne naglasim da ovaj zakon donosimo zato što sustav ne funkcionira. Da živimo u uređenoj državi u kojoj u slučaju ovakvih prirodnih katastrofa postoje dobro razrađeni planovi intervencija, spremnost svih službi, kvalitetna adaptacijska strategija, onda bi posljedice ovih poplava bile daleko manje. No živimo u sustavu u kakvom živimo pa nažalost moramo donositi ovakve zakone. Što se tiče samog teksta uvodnog obrazloženja, ne mogu ne spomenuti prilično začuđujuću lakonsku konstataciju da je za provedbu predloženog zakona potrebno osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu, ali bez ikakvog obrazloženja koliko je procjena tih sredstava i iz kojeg će izvora, odnosno s kojih stavki proračuna ta sredstva biti osigurana. Ni sam tekst prijedloga zakona nije puno informativniji, a to je prilično neobično jer ne radi se o malim iznosima, a ti ne mali iznosi će se morati pronaći već iz sada vrlo napregnutog i nategnutog i nedostatnog proračuna. Namjere su dobre, međutim i najbolja ideja, najbolji projekt ili politika ne znače ništa ukoliko nemamo precizno definirane financijske instrumente za stvarnu provedbu tih ideja i namjera. Bilo bi izuzetno loše da ovaj dokument ostane mrtvo slovo na papiru, deklarativna podrška Vlade i Sabora stradalom stanovništvu, a to će se dogoditi ako će se na ovako lakonski način prelaziti preko onoga što je najvažniji dio svake sanacije, a to je novac. Prekrasno je što su građani i građanke Hrvatske pokazali svoje veliko srce i u velikom broju se priključili u prikupljanje sredstava i humanitarne pomoći stradalim područjima. No to također govori da sustav u Hrvatskoj ne funkcionira jer da sustav funkcionira ne bi nadležne institucije od građana tražile donacije pa i donacije u vodi. Moram priznati da sam se zaprepastila kada sam čula za iskaz takvih potreba od nadležnih institucija države koja je 5. u EU po bogatstvu vodnih resursa. U Hrvatskoj u svim gradovima i općinama voda iz slavina dobra zdravstvene kakvoće pa se postavlja pitanje je li baš normalno tražiti od građana donacije u bocama skupe kupovne vode ili je to manifestacija … neorganiziranosti i šlampavosti nadležnih tijela. Nadam se da se radi o šlampavosti, a ne o želji da se pogoduje nekim proizvođačima čije su zarade na vodi i bez toga astronomske. Naime, te tvrtke koncesiju za vodu plaćaju oko 20 milijuna kuna godišnje, a godišnji prihodi su im i 2 milijarde kuna što je zgodan omjer za još bolji profit kojem ne treba dodatno pomagati u slučajevima ovolike ljudske nesreće. Zar je bilo toliko komplicirano vodu za stanovništvu osigurati uz pomoć kamiona cisterni, odnosno tankova za pitku vodu. Koliko bi to koštalo državu, a koliko je koštalo opskrba vodom iz boca? Mislim da javnost mora dobiti na uvid i takve podatke koji ukazuju da se ne ponašamo kao država u teškoj ekonomskoj krizi već kao država pijanih naftnih shakeova. Kada govorimo o ovoj temi također moramo imati na umu da mudre države i mudre vlasti krizne situacije znaju pretvoriti u priliku. Voljela bih misliti da će Vlada ovu iznimno tešku i tragičnu situaciju i krizu iskoristiti kao priliku da da vjetar u leđa posrnulom industrijskom sektoru u Hrvatskoj jer sanacija poplavljenih područja zahtijevat će ne samo velike količine građevinskog materijala, angažmana građevinskih tvrtki koja već 6 godina žestoko osjeća ovu gospodarsku krizu. HGK i HUP upozoravaju da je obujam proizvodnje građevinskog materijala i opreme vezano uz graditeljstvo manji za približno 60% u odnosu na posljednju godinu prije izbijanja kriza, a to je bila 2007. godina. Neosporno je da će sanacija infrastrukture, cestovne i komunalne, baš kao i objekata u privatnom i javnom vlasništvu biti iznimno financijski invazivna za državni proračun, no kao što sam maloprije naglasila Vlada ukoliko to želi može ovu krizu pretvoriti u priliku za djelomičan oporavak hrvatskog gospodarstva, a time i za državni proračun. To naravno podrazumijeva da se sanacija poplavljenih područja provodi u režiji hrvatskih tvrtki i korištenjem hrvatskih proizvoda, građevinskih materijala, proizvoda i opreme koja se koristi u gradnji i opremanju građevina poput betonskog željeza, cementa, cigle, crijepa, cijevi, keramike, sanitarija, tehničkog tekstila, radijatora, parketa, ograda, peći, električnih kabela, namještaja, kontejnerskih i modularnih objekata i slično. Hrvatska gospodarska komora u dopisu upućenom Vladi RH i resornim ministrima apelira na nužno zapošljavanje domaćih resursa u sanaciji posljedica ove prirodne katastrofe i izvođenju javnih radova i to projektanata izvođača građevinskih radova te proizvođača opreme i materijala za graditeljstvo te predlaže da se u skladu s odredbama Zakona o strateškim robnim rezervama nabava roba namijenjenih sanaciji obavi preko robnih zaliha. Mislim da je to prijedlog koji Vlada treba razmotriti i pronaći način da na sanaciji poplavljenih područja angažirati domaće tvrtke i na taj način ovu strašnu nesreću pretvori u priliku za oporavak određenih segmenata gospodarstva pa i novo zapošljavanje ljudi. Na samom kraju izlaganja osvrnut ću se na ono što prilikom govora o ovoj temi nipošto ne smijemo zanemariti, a to je nužnost donošenja kvalitetne adaptacijske strategije jer ove poplave baš kao i prethodne poplave nisu ništa drugo no manifestacija klimatskih promjena najveće globalne prijetnje današnjice koja će se u godinama koje dolaze pogoršavati i eskalirati i zbog toga moramo imati učinkoviti odgovor na ovu prijetnju. Svake godine nam osim poplave prijete i suše i ukoliko hitno nešto ne poduzmemo po pitanju prilagodbe klimatskim promjenama naše gospodarstvo će potpuno nestati i propasti. Samoodrživost svake države se gleda u tri ključna sektora – proizvodnji hrane, upravljanju vodama, te opskrbi energijom. Sva ova tri sektora međusobno su višestruko isprepletena, a Hrvatska je očajno loša i nije samodostatna ni u proizvodnji hrane što je sramota ogromnih razmjera ni u gospodarenju vodama, a ni u proizvodnji energije. Naša poljoprivreda i danas sredinom 2014. godine ovisi o stanju neba, a to je odgovornost i ove i svih prethodnih Vlada. Adaptacijska strategija mora predvidjeti kvalitetnije upravljanje nasipima i kanalskom oteretnom mrežom, unapređenje sustava obavještavana jer je apsolutno neprihvatljiva teza da danas sa svim tehnološkim napretkom, uređajima za mjerenje, satelitskim snimkama nismo u stanju predvidjeti poplavne scenarije na točno definiranim područjima. Hrvatske vode moraju modernizirati svoj sustav obrane od poplava korištenjem pokretnih barijera ili montažnih nasipa koje već godinama izuzetno uspješno proizvode i koriste Švicarci, Nijemci i Austrijanci. Montažni nasipi još su jedna velika prilika za otvaranje tzv. zelenih radnih mjesta u Hrvatskoj, za angažman domaće metalne industrije, za hrvatske potrebe, ali i za izvoz jer će potrebu za montažnim nasipima imati sve države bogate rijekama uključivši i naše susjede Bosnu i Hercegovinu i Srbiju koje su također teško pogođene nedavnim poplavama. Ovakav projekt je i zorni primjer toga da održivi razvoj nije ambicija za povratkom ljudi u špilje već logično i racionalno korištenje uma za razvoj novih tehnologija, inovativnih rješenja i zaštitu javnih dobara u što svakako spada i opća sigurnost građana i prostora. U poplavnim područjima Hrvatske trebamo razmotriti i varijante tzv. plutajućih kuća kao dijelu adaptacije klimatskim promjenama, jer situacija se neće popravljati – upravo suprotno. Iako su ove poplave devastirale Slavoniju moramo shvatiti i prihvatiti činjenicu da mi nismo gospodari prirode, da su poplave prirodna pojava koja ima i pozitivnu ulogu u eko sustavu jer nanošenjem mulja podiže kvalitetu poljoprivrednog zemljišta. Moramo naučiti živjeti s poplavama, prilagoditi im se, ostavljati prostor za prirodno širenje rijeka u retencijska područja, te učinkovito štititi imovinu i živote ljudi u urbanim, gradskim i seoskim sredinama kvalitetnim održavanjem nasipa i mreže kanala, montažnim nasipima, pošumljavanje posebice brdskih područja kroz koje teku rijeke. I za sami kraj savjetujem Vladi da razmotri opciju fitoremedijacije kontaminiranih tala na poplavljenim područjima sadnjom industrijske konoplje. Koliko je industrijska konoplja kvalitetan čistač kontaminiranog tla najbolje govori podatak da Japan planira sanirati kontaminirani prostor oko Fukushime upravo sadnjom ove izuzetne kulture.
Zahvaljujem. Na ovo izlaganje repliku ima Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolegice Holy, vi ste se u vašoj raspravi okrenuli svim mogućim, dakle načinima kako zapriječiti poplavu, dakle modernim rješenjima počevši od ovih da kažem pokretnih nasipa metalnih itd. gdje mi imamo metaloprerađivačku industriju koja bi mogla u ovoj regiji, dakle našoj regiji cijeloj i u okruženju zemalja koje imamo, koje su bogate ovim rijekama mogla poslužiti za proizvodnju upravo takvih nasipa. To je jedno. A drugo što sam htio reći u svezi obnove, dakle domaće industrije koja bi, odnosno građevinske industrije. Vi znate da je u obnovi da sam i nekoliko puta podnosio i pisani upit zbog čega se u obnovi koriste materijali koji su uveženi iz inozemstva, dakle iz drugih država pa na primjer sad neću imenovati ali i mogu. Evo crijep za obnovu je dolazio iz Kikinde, šljunak i pijesak se uvozio iz Bosne i Hercegovine, Srbije. Također i tzv. šuplja cigla također iz susjednih država itd. Imali smo priliku upotrijebiti u obnovi sve te domaće resurse i mogućnosti, ali oni koji su radili na obnovi su koristili neke druge metode kako bi došlo do jeftinijeg proizvoda i proizveli te objekte, tipske objekte na jedan način koji graniči sa kriminalom. Hvala lijepo.
Na repliku odgovara Mirela Holy.
Pa da, zato sam upravo i govorila da za mudre države je svaka kriza moguća i prilika za obnovu za malo drugačiji razvoj. Ono što je tužno jest činjenica da u Hrvatskoj u ukupnoj torti otpada imamo 16% građevinskog otpada što je izuzetno velika količina, daleko veća količina nego što proizvodimo komunalnog otpada i da taj građevinski otpad u jako velikom omjeru završava na ilegalnim deponijima otpada umjesto da se sakuplja na za to predviđenim reciklažnim dvorištima građevinskog otpada i da se tamo može preuzeti besplatno i proizvoditi onda tehnički kamen, šljunak i pijesak koji bi bili izuzetno dobri evo ga i sada za obnovu ovih devastiranih poplavama područja. Naravno da hrvatska industrija ima potencijale da radi na obnovi ukupnoj ne samo infrastrukture, nego i kuća u privatnom i u javnom vlasništvu. Ja smatram da Vlada treba pronaći načine gdje će u obnovu ovih područja uključiti i hrvatsku industriju, građevinski sektor, proizvođače opreme i materijala jer to može na kraju imati i pozitivan učinak za naš BDP i općenito gospodarsku situaciju u zemlji. Dakle, ovo jest jako velika kriza, ali može biti i prilika za djelomičnu obnovu našeg gospodarstva.
Zahvaljujem. Priliku da iznese svoju raspravu u trajanju od 10 minuta sada dobija poštovani zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine potpredsjedniče Vlade i ministre unutarnjih poslova, gospodine zamjeniče, kolegice i kolege. Pa prije svega mislim da danas u, izuzev možda jedne ili dvije rasprave, sve kolege su izrazile želju da ovaj zakon donesemo čim prije i da se pomogne ljudima koji su stradali. I naprosto je dobro kad o ovakvim temama se razgovara bez nekakvih političkih primjesa, međutim ono što je funkcija ovog Visokog doma i što je naš osnovni zadatak je da kod ovakvih zakonskih prijedloga upozorimo da ako smatramo da neke stvari nisu dobre ili da će teško biti provedive na terenu iz jednostavnog razloga da sa lošim zakonom ne zakočimo sve dobre namjere koje postoje definitivno u ovoj državi. Pa ja bih krenuo prije svega, nije mi jasno zašto djelovanje zakona na godinu dana kad on zahvaća definitivno dvije proračunske godine i onda bi bilo logično da to bude 31.12.2015. godine jer tako i tako o Proračunu 2015. će se morati predvidjeti sredstva tako da ovaj članak 4. o kojem ću kasnije govoriti tangira samo Proračun 2014. godine. Dakle, to bi bilo nešto što je logično. Međutim, naprosto moram krenuti od ove točke 3. obrazloženja proračuna a to su ocjena sredstava potrebnih za provedbu zakona. Za provedbu predloženog zakona potrebno je osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu. Što to znači dodatna sredstva u državnom proračunu? Proračun se ne može povećati. Dakle, u osnovnim gabaritima ako se planira ići ovako kao što je predloženo zakonom. No, da nam je bar rečeno da su ocjenjene ili procijenjene štete 100, 200, 300, 500, 600, 700 milijuna nije bitno koliko ali u principu da treba toliko osigurati jer manje-više Vlada valjda već ima u ovom trenutku podatke što i kako im trebaju sredstva. No, to je samo dokaz koliko se drži do ovoga Visokog doma. Međutim, ja od petka govorim o ovom članku 4. i dalje tvrdim da on ako ostane ovakav oni koji će provoditi ovaj zakon se nalaze u silnim zakonskim problemima. Dakle, ako pogledate što se predviđa sa člankom 4. između ostalog kaže da u svrhu osiguranja sredstava za saniranje posljedica katastrofe proglašene na području Vukovarsko-srijemske županije koje je pogođeno poplavom preraspodjela sredstava u Državnom proračunu RH na proračunskim stavkama kod proračunskih korisnika između proračunskih korisnika i kod izvanproračunskih korisnika može se izvršiti u iznosu većem od propisanog u Zakonu o proračunu. To je odredba koja se naprosto ne može promijeniti. Jedan ovakav zakon ne može derogirati i nije jači od Zakona o proračunu. Zakon o proračunu je krovni zakon i nijednim ovakvim zakonom ga ne možete mijenjati. Druga stvar, kada se ovakva odredba želi imati onda se u Zakon o izvršenju proračuna to mora definirati. Zašto? Zato što Zakon o izvršenju proračuna jasno govori kako se koriste proračunska sredstva i to se naprosto mora ugraditi unutra. No, veli Vlada preraspodjelom sredstava iz stavka 1. ovog članka izvještava Hrvatski sabor u polugodišnjim i godišnjim izvješćima. To je katastrofa. Vlada o svim preraspodjelama treba izvijestiti najkasnije u roku od 15 dana Hrvatski sabor. Jer gledajte, mi tek u ovom trenutku imamo Izvješće izvršenja proračuna za prošlu godinu. Prema tome, ovo je odredba koja je naprosto katastrofa. Članak 5. o javnoj nabavi itd., to je ono kad netko u svom dvorištu vidi da je sve divno i krasno, a preko susjedovog plota vidi da je sve katastrofa. Tako i netko tko misli provoditi ovaj članak 5. vjerojatno tako razmišlja da je kod njega. Članak 19., obnova zgrada provodi se sredstvima državnog proračuna prikupljenim od naknade za zadržavanje nezakonito izgrađenih zgrada. Da li ste u Zakonu o legalizaciji primijetili da se sva sredstva uplaćuju na određen račun i da su ona namjenska za to i to? Ako nema toga onda nitko ne može reći da se ta sredstva koriste za nešto jer to naprosto ne postoji. Vi u 108 ili 110 milijardi ili 120 ne znate jer na tim sredstvima ne piše da su za legalizaciju. Ali kad bi se ona namjenski uplaćivala na jedan račun onda bi netko mogao reći da će … [[Govornik se ne razumije.]] čista politikantska odluka u članku koja nema veze sa zdravom pameću. To da si Ministarstvo prostornog planiranja na svoju poziciju ugradi trošak od 200 milijuna i smanji svoje rashode za 200 milijuna onda je to ok. Ali reći da prihodi od toga će se 200 milijuna prenamijeniti je naprosto smiješno. Ali kažem, svašta stoji u ovom zakonu pa između ostalog i to. Ovo odabir izvođača temeljem javnog poziva treba samo komentirati. Financijska sredstva za sanaciju šteta osigurat će trgovačka društva Hrvatske ceste u visini kojom odlukom odredi ova Vlada. Ne mogu oni osigurati ništa više od onog koji imaju, mogu jedino osigurati izmjenu financijskog plana koji je usvojio ovaj Visoki dom. Prema tome svaka druga priča je suprotna zakonu. I onda imate niz članaka kojima se stalno ponavlja, veli da će ministarstva ili izvanproračunski korisnici osigurati sredstva u proračunu. Kud će ih osigurati ako ih nema? Ako već govorimo o preraspodjeli, onda ne treba govoriti o ovome. I sad dolazimo do glave 8., prava i obveze u porezu na dužničkom odnosu. Porez na dužnički odnos ne postoji. Postoji porezna obveza nekoga da nekom nešto plati temeljem nečega, ali porezno dužnički odnos ne postoji u Hrvatskoj mi ga bar u svojoj financijskoj terminologiji nemamo. I druga stvar, ako se željelo to napraviti onda je Vlada nekom odlukom pozivajući se odredbom poreza na dohodak, poreza na dobit, poreza na obvezni zdravstveni i mirovinski doprinos trebala donijeti odluku da ti ljudi imaju nekakav moratorij uplate ili nešto i da od tog i tog dana im se ne obračunavaju kamate na njihove obveze ili dugove. No s obzirom da mi vrijeme curi, članak 38., sredstva za dodjelu bespovratnih potpora osigurat će se u državnom proračunu, odnosno putem donacija i drugih izvora. Gledajte kolegice i kolege mi ovdje govorimo o sredstvima koja će Vlada osigurati iz državnog proračuna. I ne mogu tu nikako biti donacije i drugi izvori jer one se neće uplaćivati u hrvatski proračun. Ali ono što je najgore i najopasnije donacije iz stavka 1. ovog članka oslobođene su plaćanja poreza na dodanu vrijednost. To se ovim zakonom ne može definirati. To možete mijenjati Zakon o porezu na dodanu vrijednost, međutim ja stalno ponavljam da se ovakve stvari jednokratne rješavaju Zakonom o izvršenju državnog proračuna gdje se točno definira Janko Janković kupi frižider da ga Stjepanu tom i tom, donese potvrdu da je predao taj frižider. Temeljem te potvrde onaj koji mu je prodao frižider je oslobođen praktički ne mora uplatiti PDV u državni proračun. Drugačije, vam ostaje prostor za manifetluke i to je nešto čega mi ne možemo reći da nema, da nije bilo i da neće bili, ali ako ostavite ovakvu odredbu koja nije u skladu ni sa jednim zakonom jer reći da će bit nešto oslobođeno plaćanja poreza na dodanu vrijednost, a to niste stavili u Zakon o porezu na dodanu vrijednost, tu niste stavili u Zakonu o izvršenju državnog proračuna, on definira kako prihode tako i rashode državnog proračuna je nešto što je naprosto ne održivo. I zato jesam jutros rekao da je ovaj zakon ad hoc napravljen. Jer ovakve krucijalne stvari se ne mogu definirati na ovakav način. Ili kad, pogledajte članak 39. tu su obnova poslovnih zgrada, i sad se tu nabraja sve skupa što ide, pa u poljoprivredi, troškovi provođenja mjera iz stavka 1. ovoga članka osiguravaju se u državnom proračunu. To se ne osigurava u državnom proračunu, jer se nemaju od kud osigurati. Ona se mogu osigurati na poziciji Ministarstva poljoprivrede isključivo preraspodjelom, a da bi preraspodjelu napravili morate donijeti zakon, izmjenu Zakona o izvršenju državnog proračuna. Drugačije to ne možete napraviti. I vidjet ćete, ako ovaj zakon ostaje ovakav, vidjet ćete kako će sljedeće godine biti nalaz državne revizije. Jer nije prvi put da se u Hrvatskoj događaju neke ovakve stvari. Međutim kolegice i kolege ima nešto drugo, od 1.1.2012. iz proračuna je izbačena, iz Zakon o izvršenju državnog proračuna je izvršena mogućnost preraspodjele da se dokaže kao to ovoj Vladi ne treba. I sada iz nekog ponosa ne želi se to priznati da je to nešto naprosto što mora postojati u Zakonu o izvršenju državnog proračuna i ne želi se ići sa takvom odredbom. Isto tako, sredstva za nabavu opreme i sredstava veterinarsko medicinskih proizvoda osiguravaju se iz sredstva državnog proračuna, s koje pozicije, kojega korisnika, od kud, kako. I takvih imate niz odredbi, zato i jesam upozoravao još u petak u ime kluba, a i danas nekoliko puta da ovakav zakon je nažalost neprovediv jer ako se bude primjenjivao na ovakav način onda oni koji su, koji ga provode nalaze se u poprilično nezgodnoj situaciji da sutra mogu biti odgovorni za nešto što naprosto nema veze s ničim. Ali ovakav zakon kolegice i kolege, ne vidim čemu tvrdoglavost Vlade, čemu ne promijeniti Zakon o izvršenju državnog proračuna, jasno definirat kako će se osigurati sredstva, jasno osigurat [[Upadica Stazić: Vrijeme.]] samo molim vas još jednu rečenicu, jasno osigurati porezni tretmani i onda u 7, 8 članaka definirat šta koje ministarstvo treba napraviti. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Pojedinačna rasprava poštovani Šimo Đurđević. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine potpredsjedniče Vlade, kolegice i kolege. Ja ću malo okrenuti svoju raspravu na malo drugačiji način. Što se tiče zgrada, objekata, dvorišnih zgrada, hala, traktora, auta obnovit će se to, bilo je i gorih stvari kroz povijest Hrvatskog naroda. Obnovit će se, ali mislim da se svi ovdje i Sabor i Vlada trebamo postaviti jedno osnovno pitanje, što i kako dalje, što ako se ponovi, što ako se ponovi? U tu svrhu sam koristio i zamolio ljude koji se bave tim poslom i pitao ih kao je do toga došlo, kako je mogao nasip probiti itd. I što bi bilo rješenje da do toga više u budućnosti ne bi dolazilo, do ovakvih posljedica koje su izazvali poplave. Oni su se usuglasili da bi to bilo kopanje kanala Dunav-Sava u dužini kako je projektiran, 68 km, širine 110 m i da taj i takovi kanal može primiti kompletan tok vode Une i Vrbasa odmah i sada. A da je rijeka Dunav kad se tiče nadmorske visine 5m niža od rijeke od razine rijeke Save i da bi Dunav-Sava tim kanalom funkcionirali po zakonu spojenih posuda, a da dunavski maksimum, znači vode u tijeku Dunava koji od Njemačke sve do Hrvatske kupe vodu iz područja svojim tijekom. Što se tiče maksimuma Dunava da on uvijek kasnije dolazi od maksimuma Save. Isto su mi priopćili da se naše rijeke u pravilu izlijevaju, do 50-tih godina je to bilo u pravilu 2 puta godišnje, ali da e obranu od poplave ne čini samo nasipima, nego se ona radi, vjerojatno je to i vama to poznato, i retencijama, velikim retencijama gdje u naše retencije uz Savu kaže struka može stati količina normalnog toka rijeke Save, može stati u retencije koje su u tu svrhu napravljene. A za obalne vode dakako da bi se prepumpavala voda velikim crpkama. Drugo što sam još htio reći ovdje, mislim da je jedno od rješenje čišćenje korita rijeke Save, i ne samo Save nego i drugih naših rijeka i da bi se i u tom slučaju izbjegle ovako katastrofalne posljedice. Iskopano je 11 km, ne znam da li ste znali kolegice i kolege, 11 km tog i takvog kanala je iskopano u Brodsko-posavskoj i Vukovarsko-srijemskoj županiji, 11 km i da je tih 11 km primilo sve zaobalne vode Gundinci, Babina greda, a spasilo Šamac i Kruševicu od katastrofalnih poplava. Znači, to je jedan od argumenata da kad se ove štete sve zbroje, kad se obnove kuće, kad se obnove gospodarstva, kad se obnovi život u tim područjima, ne znam da li je moguće izračunati koliko i vidjeti koliko će to koštati, ja mislim da je to nemoguće, ali tek tada će nam biti razvidno da smo trebali kroz sve ovo vrijeme ulagati u jedan takav infrastrukturni objekt kao što je Kanal Dunav-Sava, da ne govorim o njegovim komparativnim prednostima za gospodarstvo, za navodnjavanje za područje kompletne Slavonije i dijela kojim je on može prolaziti. I dakako, završetak svih onih infrastrukturnih sadržaja uz rijeku Savu, evo, npr. kod nas u Slavonskom Brodu gasi se INA-in terminal, ne znam jeste li to znali, a mislim da je došlo vrijeme da konačno luku u Slavonskom Brodu i završimo jer s njom upravlja RH. Znači, da zaključim, kolegice i kolege, mislim da bi, ne mislim, nego struka kaže, ljudi ja sam ipak samo učitelj, struka kaže da bi se iskopom Kanala Dunav-Sava za stoljeća ovakvi događaji izbjegli. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Imamo jednu repliku, poštovani Nenad Pleše. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče Sabora. Pa kolega Đurđević, … repliku, krenuli ste sa izlaganjem, što ako se ponovi. Ustvari vi ste govorili da se to ne dogodi, što bi trebalo napraviti, iskopati kanale da se ta voda može odvoditi tako. Ali ako se ponovi, ne daj Bože, trebali bi imati regulirano unaprijed što učiniti u ovakvim slučajevima, pripremljen zakon koji bi trebao regulirati sve to, a ne onda zakon dovoditi ad hoc, što kaže kolega Šuker pa onda kako nam ispadne. Uglavnom, ovo bi nam trebala biti škola da se radi na tako jednom sustavnom zakonu koji bi trebao biti pripremljen u slučaju ovakvih katastrofalnih situacija, da se onda može samo uredno primijeniti. Hvala.
Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Poštovani Goran Marić. Nema ga, gubi pravo na raspravu o ovoj točki dnevnog reda. Posljednji se za raspravu javio poštovani kolega Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kako narod kaže u svojim izrekama, a ima tu puno pameti u tim izrekama, jedno zlo nikad ne dolazi samo. Tako da i ove poplave, što reče kolega iz iste županije, Šimo Đurđević, može se lako dogoditi u ovakvim klimatskim promjenama i u ovakvim vremenima i u ovakvim situacijama kada ne znamo kako će klimatski čimbenici reagirati i na što reagiraju, kako dolazi do poplava, da će se to i ponoviti. Dobro ste rekli da svako zlo za neko dobro, i to narod kaže. Dakle, iz ovoga, iz ove katastrofe, iz ove kataklizme možemo izvući puno poučaka i u ovoj raspravi, ali i ukoliko postoji pametna strategija Vlade RH koja čezne za investicijama. Upravo u ovom segmentu obnove Cvelferije, da tako kažem, grada i svega ostaloga, izvući pouke da 62 kilometra Kanala Dunav-Sava nastavimo i intenzivnije graditi, osim onih 11 kilometara koji su izgrađeni, pa onda izgradnje i na Dunavu luke Vukovar, na Savi Šamac i Slavonski Brod sa poduzetničkom zonom koja već postoji ili treba se otvoriti u Slavonskom Brodu. Dakle, jedna investicija bi vukla odmah i drugu što bi bilo od velike koristi za RH koja vapi, čezne za investicijama. A eto, imamo Kanal Dunav-Sava, da je on bio u onom obliku u kojem je predviđen projektom, sasvim sigurno, s obzirom na razliku u visini Dunava i Save, mogla se sva voda pustiti prema sjeveru, prema Dunavu i do ovakve katastrofe i ovakve, ili kataklizme ovakvih razmjera ne bi došlo uz one sve retencije lateralne kanale koji postoje, koji su već ranije napravljeni, ali se baš neki ne čiste kako treba i ne održavaju kako treba. Pa i ti nasipi o kojima ste govorili, bili ste i sami, i ja sam bio na nasipima u Slavonskom Brodu i u Jarugama, Novom Gradu, …, da ne govorimo dalje, Šamcu, gdje su ti nasipi potpuno travom obrasli, teško ih je primjetiti, ako i probija se voda kroz nasip teško ju je od trave i primjetiti gdje je izbila ta voda ispod nasipa, na korijenu nasipa. Što se tiče ovoga zakona on je dobre i plemenite namjere, tako bi se moglo reći, a za građane koji žive u Cvelferiji, Gunji, Račinovcima, Rajevu selu, Podgajcima, …, Đurićima, Strošincima je i zakon nade, nade u opstanak u tom području i najprije povratak, a onda i opstanak na tom području. Kada spomenuh ove Strošince onda moramo znati kako je uopće došla voda u Strošince. Tako što su spašavajući u autonomnoj pokrajini Vojvodina, … puštena je voda iz Save koja je došla u Strošince do Spačvanske šume. Nije voda iz Gunje i Račinovaca došla u Strošince, nego je došla, dakle unatrag iz druge države. Tako da su poplavljeni Strošinci žrtvovani donekle za neke druge objekte i na drugom području. To da treba izjednačiti stradalnike u svojim pravima dakle bez obzira bili oni stradali u cvelferiji ili pak u Hrvatskoj Kostajnici ili pak na području Sisačko-moslavačke županije, sela u sisačkoj posavini koja su bila u veljači i ožujku poplavljena i koja je također obilazila Vlada i ministri RH pa i u Zagrebačkoj županiji. U svakom slučaju stradalnik od poplave je stradalnik od poplave ma na kojem području bio jer šteta koja je njemu nanešena i koja je oštetila njegov objekt za stanovanje i gospodarske zgrade je šteta koju netko mora namiriti. On to mora popraviti, on mora uložiti dodatna sredstva. Izgubio je sve ono što se moglo izgubiti. Sam ovaj zakon ovdje imamo tzv. Šukerove dvojbe jel tako bih ja to nazvao a u svezi drugih zakona kojih se tiče ovaj zakon kako bi se došlo do usklađenja i sredstava u proračunu koji bi bili sukladni ovome zakonskom prijedlogu. Ja ne bih ulazio u samu srž i bit toga problema usklađivanja ovih zakona, mislim da mi danas bez obzira na naše rasprave smo iskazali ovdje svi da dobru volju i dobru namjeru da ovim zakonskim prijedlogom pomognemo tim ljudima koje je zatekla kako god hoćete katastrofa, poplava, kataklizma ili kako koji god naziv upotrijebio. Ono što zaista je ovdje tako neću reći stidljivo nego u jednoj rečenici rečeno da se porez na donacije neće naplaćivati, to već odavno govorim ovdje u ovom Hrvatskom saboru i za razminiranje i za neke druge. Pa pogledajte samo pozive za humanitarnu pomoć na HTV-u. onda vidite piše pozivom darujete 5,5 kuna plus PDV. Za svaku humanitarnu akciju plaćamo PDV. Pa jel baš toliko potrebno, ja znam da je državi stalo do punjenja državnog proračuna ali baš da pomognemo djeci koja boluju od leukemije recimo humanitarna ili bilo kakvu drugu humanitarnu pomoć pa da i na tome se eto pozivanju telefonskom zaradi. Eto ovaj puta čini mi se da na onaj broj 060 90 11 nema PDV-a što je fala Bogu da po prvi put, bio sam sretan i naravno da sam zvao na taj broj da pomognem, ali čini se da je ovaj puta je upravo taj PDV izostavljen što kažem da je dobro. Dakle, ove godine smo imali poplave najprije tijekom veljače i ožujka u Sisačko-moslavačkoj i dijelom u Zagrebačkoj županiji, pa je zatim poplava izbila ovdje u Slavoniji i to u slijevu rijeke Orljave u Pleternici ali i u Brodsko-posavskoj županiji sela uz Oraljvu Ciglenik, Bečic, Lužani, Malino itd. a onda ovo veliko područje cvelferije. I kada bismo zbrojili štete sve koje su nanešene poplavama u množini govorim u RH 2013.godine, ja vjerujem uvjeren sam da bismo dosegnuli oni famoznih 0,68% BDP-a kako bismo dobili pomoć iz Fonda solidarnosti EU. Nažalost, o tome se čini mi se baš previše i ne razmišlja, tako da već je i rečeno neću više citirati i ponavljati, rečeno je da ćemo možda tražiti pomoć reda radi jel, tako da je to obeshrabrujuća izjava onih koji su nadležni za potraživanje kod elementarnih nepogoda i ovakvih katastrofa odnosno kataklizmi.
Imamo prijavljene dvije replike.
Eto neću više kada su prijavljene replike, može.
Imamo prijavljene dvije replike. Prvo poštovani Damir Rimac.
Poštovani kolega Grubišić, nekoliko demantija dakle spomenuli ste sada u svojoj raspravi poplave koje su bile u 2013.i ove sada pa da se to kumulativno zbroji, to je nemoguće raditi zato što od proglašenja elementarne nepogode imate 12 tjedana da prijavite to prema Europskoj komisiji, dakle ta teza jednostavno ne stoji. Dakle ukratko, ja i vi smo se sretali na autocesti puno puta kada sam ulazio u Slavonski Brod i obilazio nasipe, ali ono što sam vam zapravo htio replicirati spomenuli ste Kanal Dunav-Sava, mislim da je bitnije od tog dijela naglasiti da je Hrvatska dio Strategije EU za dunavsku regiju, a da je jedan od prioriteta te dunavske regije zapravo zaštita od poplava. U tom dijelu mislim da trebamo svi skupa raditi na jasnom i zdravom planiranju koje bi, nazovimo to tako trebalo biti i strateško planiranje, upravo radi zaštite od poplava. Dakle već sam danas nekoliko puta naglasio da osim Fonda solidarnosti postoji strukturni fondovi u kojima je puno veća suma novca. Dakle vrlo je važno kako iskoristiti u Hrvatskoj zaštitu od poplava i od dakle i na području Dunava i na području Save u budućem razdoblju jer svjedoci smo čini mi se da je i kolega Šime o tome govorio da se turbulira, dakle mijenja se i vrlo vjerojatno je da ćemo imati takve ili slične poplave možda i u ovoj godini, ali nagodinu sigurno. Dakle kada se gleda frekvencija poplava u RH unazad desetak godina, poplave uzimaju uz suše najveće udjele u ukupnim štetama u RH.
Na repliku odgovara Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolega mislim da smo na istoj crti u raspravama, ali ne daj Bože da ste vi vidoviti Milan onda bi me ovo jako isprepadalo da bi ovakva poplava, milenijska kako reče gospodin potpredsjednik Sabora da bi se mogla ponoviti ove ili naredne godine, to bi bilo zaista vrlo, vrlo katastrofično. Onda, ali ako već tako razmišljate onda nije stvar samo u strukturnim, ja bih vas pitao a iz kojih je to fondova Srbija dobila milijardu eura. Sama država bez da se uključivala u prekograničnu suradnju zaštite od poplava sa Hrvatskom i Bosnom i Hercegovinom. Strukturni fondovi jesu jedno ali postoji i fond solidarnosti Europske unije. Prema tome, strukturni fondovi i projekti strukturnih fondova spadaju u ono što Republika Hrvatska povlači redovito iz strukturnih fondova. Dakle, u smislu dakle kohezijskih i strukturnih fondova. A ovo su izvanredna sredstva, ja ne govorim o tome što Republika Hrvatska dobiva aplikacijom od 600 milijuna eura u Europsku uniju kao što to govori i ministar poljoprivrede, pa mi ćemo iz tih fondova napraviti stočni fond. Pa to je automatski zapravo smanjivanje drugih ili smanjivanje sredstava za neke druge projekte. Ako ćemo mi sada za poplavu iskoristiti ta sredstva iz strukturnih fondova. A investirajmo mi na kraju krajeva inicijativa Dunav, imamo i savsku inicijativu je li, investirajmo mi u kanal Dunav-Savu. Zašto to nikada vaša Vlada nije potaknula i dala veći značaj Kanalu Dunav-Sava. Kao doduše nije ona prije Vlada također.
Druga replika poštovani Zvonko Milas.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Grubišić vaša rasprava kao i na koncu sve druge ide u pravcu dakle prihvaćanja ovog zakona u što kvalitetnijem obliku kako bi se što bolje pomoglo područjima koja su ugrožena ovom katastrofalnom poplavom. Kolega Đurđević je govorio i o načinima kako se to može u budućnosti može izbjeći. A ja bih se dotaknuo jednog segmenta koji govori o tome da je možda krajnje vrijeme da razmislimo i o uvođenju, odnosno donošenju jednog kvalitetnog zakona o ustroju civilne zaštite. Mislim da je ona prijeko potrebna i da ova katastrofa nažalost još jednom pokazuje koliko jedan organizirani oblik aktivnosti dakle to je segment koji bi trebao biti nositelj svih aktivnosti koji rješavaju ovakve katastrofe da li prirodne ili ne daj Bože uzrokovane još nekim gorim uzrocima. Dakle trebali smo to odavno, zanima me i vaše mišljenje ali mislim da je krajnje vrijeme da dobijemo u Sabor jedan kvalitetan zakon koji ćemo svi podržati ili ćemo možda čekati ne daj Bože novu katastrofu i reakciju koja će opet doći prekasno. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Ja sam kolega Milas govorio o kanalu Dunav-Sava, retencijama, ono što je i govorio vaš naš kolega Đurđević, u svezi prevencije, dakle preventive a zbog klimatoloških promjena koje je gospodin rimac govorio i … [[Govornik se ne razumije.]] Dakle prevencije takvih novih događanja, ne daj Bože. No kada ste već, a civilna zaštita djeluje u slučaju opet ne daj Bože. I dobro je da imamo i jedno i drugo. I suglasan sam s vama da bismo nakon 20 godina od Hrvatske i više od Hrvatske samostalnosti napokon trebali dobiti i tu instituciju jer gledajte šta se dogodilo kada je izbila poplava u, to se nije znalo tko što radi, tko i s čim zapovijeda. Je li to Krizni stožer Vukovarsko-srijemske, je li to Državna uprava za zaštitu i upravljanje, vatrogasci, policija, vojska, sve se sletilo ali je šteta bila takva kakva je i nije bilo moguće u tom trenutku se napraviti nešto bolje. Međutim, ako postoji sustav civilne zaštite koji postoji u gotovo ja bih rekao svim zemljama onda zbog čega to Hrvatska je to izostavila. Možda ni sami nemamo puno odgovora na to ali bi u svakom slučaju trebalo povesti u ovom Saboru ozbiljnu raspravu a za to bi moje mišljenje bilo, dakle moje mišljenje je afirmativno, dakle za. Hvala lijepo.
Završnih 5 minuta u ime kluba HDS-a poštovani kolega Ivan Šuker. Izvolite [[Upadica: HDZ-a]] Oprostite HDZ-a, ispričavam se.
Ja znam gospon potpredsjednik da bi vi rado da ne morate izgovarati više HDZ ali nažalost morali budete to još dugo trpjeti. Kolegice i kolege stvarno se ispričavam što oduzimam vam vrijeme ali htio bih upozoriti na nešto što nisam stigao u svojoj pojedinačnoj raspravi a to je članak 34. Jer nije mi jasno odredba ovoga članka i temeljem kojeg zakona će se ona moći provesti što nažalost karakterizira mnoge odredbe u ovom zakonu. Tako kaže da ako bude trebalo osnovati sanacijsko polje za eksploataciju, zapravo eksploatacijsko polje za sanaciju i izgradnju kako zgrada i obnovu i rekonstrukciju cesta Državni ured za upravljanje državnom imovinom će osnovati pravo uslužnosti bez naknade u korist trgovačkih društava. Ako se ne varam ova nadležnost je gospodine potpredsjedniče u Ministarstvo gospodarstva je obično davalo takve dozvole što se tiče eksploatacije i svega državni ured upravlja sa imovinom. Međutim, ja bih vas želio upozoriti da ova odredba se ne može definirati ovako lakonski da pola rečenice u jednom članku jer to je nešto što je vrlo opasno. Vi ako date nekome eksploatacijsko polje onda naprosto morate definirati količine i sve ostalo što će biti sa tim eksploatacijskim poljem. Ali kažem kao i mnogo članaka je nažalost neodređeno. I kolegice i kolege morate biti svjesni mi ako donesemo ovakav zakon mi smo praktički dali razno raznim ministarstvima da nekakvim svojim pravilnicima uređuju kompletno pravila igre koja će se odvijati daleko od ovoga Visokog doma. I sada bih se vratio još na članak 13. i stavak 2. a to je donacije iz stavka 1. ovoga članka oslobođene su plaćanja od poreza na dodanu vrijednost. Po direktivama Europske unije nema oslobođenja. Zato jesam rekao gospodine potpredsjedniče da bi to trebalo ugraditi u Zakon o izvršenju državnog proračuna gdje se točno može definirati kako ta donacija ide a od trenutka kada je onaj tko donira stekne i daje onome kome će u konačnici to donirati i kakvom potvrdom će država regulirati da tu ne postoji obveza plaćanja poreza na dodanu vrijednost. Samo da vam pojasnim, sjetite se da smo morali ukinuti nultu stopu za kruh i mlijeko jer nulta stopa ne postoji, prema tome, dakle ovaj članak 38. naprosto ne može opstati ovakav kakav je i žao mi je što Vlada u ovom periodu od petka do danas si nije uzela malo truda da ispravi neke ovakve stvari. Mi ćemo, što je rekao kolega Milićević, u ime kluba podržati ovaj prijedlog zakona i u interesu nam je da se što prije donese, međutim mnoge odredbe iz ovog zakona su naprosto neprovedive jer oni koji budu provodili će imati silnih problema da to sve skupa operacionaliziraju. Možda bi bilo dobro da sutra idemo sa nekakvim zaključkom, da će mnoge odredbe iz ovoga, barem ovaj financijski dio Vlada definirati odredbama Zakona o izvršenju državnog proračuna s obzirom da neće nastupiti određena plaćanja u sljedećih 10-ak dana, znači taj zakon se može praktički naći na čitanju početkom 7. mjeseca i na takav način, u ime kluba HDZ-a i iz nekakvog iskustva želimo pomoći Vladi da bude operativnija i da se bavi sa operativnim poslovima, a ne da izmišlja načine kako će riješiti određene administrativne probleme, a to je ono što je u principu najgore jer na kraju krajeva i ovaj zakon nam govori da svi skupa, ne samo ova Vlada nego i Vlade prije toga, naprosto nisu predviđale neke stvari, neke stvari se danas zakonskim odredbama ne mogu riješiti.
Zahvaljujem. Završna riječ potpredsjednika Vlade i ministra unutarnjih poslova, gospodina Ranka Ostojića. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Štovane kolegice i kolege saborske zastupnice i zastupnici. Dosta dugo smo razgovarali o ovome, ja ću pokušati ipak određene odgovore tijekom ove rasprave koji su bili dat, nadam se da je to dobro da i vi imate tu informaciju. Prvo moram reći da nema ni jedne zemlje koja je spreman za katastrofu, to je nešto što ne može biti točno. Naime, iščekivanje katastrofe ili da bi mogli donijeti zakon koji bi predvidio kakvu vrstu katastrofe, s kojom količinom novaca i slično, ćemo moći na to reagirati, to je nešto što je nemoguće. Ali zato odgovor na katastrofu i saniranje posljedice između ostaloga i je, jedan dio je i pred vama nakon što je ovih mjesec dana prošlo i gdje je država napravila niz odluka i svega onoga što ćete vidjeti u izvješću. Ja bih podsjetio da u roku od 30 dana Vlada mora dobiti izvješće Državnog stožera temeljem odluke o proglašenju katastrofe sukladno Zakonu o zaštiti i spašavanju, taj isti naravno ide i u Sabor RH iz kojeg će biti jasno vidljivo koji su sve potezi rađeni od razdoblja proglašenja katastrofe do dana kad je zapravo taj stožer odradio svoj dio posla. Što se tiče podataka oko diskriminacije, da, odgovor je, točno je. Postoji razlika između područja koja su prva bila pogođena poplavom, Pleternica, Požeško-slavonska, Sisačko-moslavačka, dio Brodsko-posavske. Ja sam to javno rekao, zahvaljujući ostvarivanju planova o zaštiti i spašavanju da je konkretno Brodsko-posavska županija napravila najveću uslugu koju je mogla upravo u područjima koja jesu poplavljena. Također, oko procjene šteta, one nisu završene, to je razlog zašto ne možemo u ovom trenutku govoriti o iznosima i ako ste pažljivo pročitali sve vezano za ovaj zakon koji se donosi po hitnom postupku, njegovo uporište se nalazi upravo u konzultaciji sa Uredom za zakonodavstvo u Ustavnim odredbama. Cijeneći ovaj Visoki dom kao glavno zakonodavno tijelo koje donosi odluke i poštujući činjenicu da se radi o izvanrednoj situaciji, o posljedicama koje su se dogodile kao nikad, od rata u RH i da šteta koja je nastupila, je potrebno da ima i reakciju ovog Visokog doma. Također, moram reći da elementarne nepogode, ono što je zakonom propisano i što su župani proglasili elementarne nepogode, odakle će se sanirati poplavljena područja na onima na kojima nije proglašena katastrofa, ne mogu se usporediti sa onim što se dogodilo u Gunji, Rajevom selu, da ne nabrajam dalje, Strošinci, Podgajci, itd. Oko proračuna, da, točno je, ono što ste vi govorili, a to je da su zakonske odredbe takve kakve jesu, zato ja i … da prihvatite ovaj dio oko Ustavnih odredbi pa i ovoga dijela koji ste sami sugerirali, a i konzultirali se sa pomoćnikom ministra financija, kao što sam to i ja napravio. Naime, istina je da ovaj zakon je za specijalne potrebe, da se poziva na Ustav RH i da ide iznad onoga što je inače predviđeno u drugim zakonskim rješenjima, inače ne bi bilo potrebe da ga donosimo. Razlog zašto je Vlada se odlučila na ovo, upravo zato da bi u najkraćem mogućem roku, preskačući sve one barijere, ne mijenjajući sve one zakone koje bi bilo potrebno promijeniti da sanira i da normalizira život na tim područjima. Ovu prigodu moram iskoristiti da kažem da kad govorimo o normalizaciji života na tom području, onda moram odmah isključiti sve ove ideje, a to je da bi se moglo dogoditi da nekakav nelegalni objekat ili da objekat koji nije prijavljen niti za legalizaciju, ova država sanira. Bit ću vrlo precizan i otvoren što se toga tiče. Idemo za tim da se stvore normalni uvjeti za one koji žive i koji se moraju vratiti nazad, a ne da dobijemo situaciju da i ono malo stanovnika koliko ih je bilo na tom području radi ove poplave i štete ode od tamo. Iz tog razloga sve aktivnosti jesu bile usmjerene da se ne dogodi da od tih ljudi pretvorimo ih u prognanike, da ih smjestimo u objekte koje ova država ima na raspolaganju i da na kraju završimo sa pričom da nakon nekoliko godina oni i njihova djeca zapravo budu stanovnici drugih gradova diljem Republike Hrvatske. Zato informacije koje su bile na samome terenu, posebno oko sigurnosti građana i imovine ovaj Visoki dom s ponosom mogu izvijestit da niti jedne krađe na teritoriju koji je poplavljen nije bilo. U svom razdoblju otkad se dogodio proboj u Rajevom Selu pa do današnjega dana, zahvaljujući aktivnostima Hrvatske policije, 6 osoba koje su pokušali iskoristit prigodu, a to je da im je otvoren bio vodeni put brodom da dođu prema području Gunje spriječeni su u toj nakani. Doduše morali su pobjeći, nije ih Policija uspjela uhvatit, ali je činjenica jedna, da su zaustavljeni u očitoj namjeri da iskoriste tu prigodu. Ja vam sad ne bih iznosio podatke od mojih kolega iz Republike Srbije ili BiH, bolje da vam to ne govorim, ali ono što jesmo rekli, a to je garancija sigurnosti građana i imovine je u potpunosti provedena od prvog do zadnjeg dana sa dvije policijske postaje koje su involvirane na samome terenu, kako Policijska postaja u Vrbanji gdje je izmješteno kompletno rukovođenje teritorijem plus granični prijelaz Gunja-Brčko koji je omogućio da se strogo kontrolira uz najmoderniju tehniku bilo kakav pokušaj ulaza sa BiH strane. Oko same organizacije građana i toga kako je trebala država, mislim da će bit prilike da to kroz izvješće čujemo. Ja samo moram reći jednu stvar, a to je da puno prije nego što je pukao nasip u Rajevom Selu pripadnici namjenskih Oružanih snaga su se nalazili temeljem odluke Državne uprave za zaštitu i spašavanje na terenu, da u nijednom trenutku nije bilo da je bio netko bez Policije, vojske i slično, ali je istina da istom logikom kao što je županijski stožer morao preuzet od lokalnih stožera, da je takvom varijantom država koja se nalazila na terenu vrlo brzo se uvidilo da se mora preuzet kompletno upravljanje i koordiniranje i situacija je danas takva da zapravo nakon 20 dana djelovanja na teritoriju prvi put u povijesti i prvi put na način kako se to radilo da je posao odrađen. Upravo izbjegavajući bilo kakve političke konotacije moram reći da jedan od najvećih uspjeha koji su se tamo dogodili je da je upravo suradnja lokalnih, županijskih, svih žurnih službi koje su bile na terenu, građana volontera uz kvalitetnu koordinaciju dovelo do toga da danas možemo zapravo demantirat one rečenice koje su se ovdje čule, a to je da netko teško dolazi do svojih kuća što nije istina. Imali smo dvoje stradalih prvoga dana i nikoga više. Zaustavljena je epidemija i bilo kakvi slučajevi koji su se nakon toga mogli dogodit. Prema tome nitko nije drijemao, ljudi su bili na terenu, itekako se pazilo da se spriječe bilo kakvi slučajevi koji bi mogli biti naravno nova stradanja. Što se tiče rečenice reda radi, žao mi je što nema zastupnika Bore Grubišića i njegove netočne informacije da je Srbija dobila milijardu eura za ove poplave što naravno nije točno. Radi se samo o tekstu koji kaže da će Srbija iz pretpristupnih projekata do 2020. godine imat milijardu eura na raspolaganju da ih dobije. Ono što je točno, a to je da će bit organizirana donatorska konferencija na kojoj Hrvatska kao članica Europske unije ne može sudjelovati, a štete u BiH su značajno veće nego u Republici Hrvatskoj. Također kad govorimo o onih 280 milijuna eura i kad govorimo o sredstvima koja bi mogla bit namijenjena isključivo za štetu koja nastane na infrastrukturi, ponavljam na infrastrukturi. To je taj famozni postotak od BDP-a. Da podsjetim, Fond solidarnosti koji je osnovan 2002. godine u Europskoj uniji upravo radi poplava, upravo radi stradalih u uređenim zemljama Europske unije. Ali samo da jedan friški primjer kažem, a to je da u trenutku kad smo zajedno sa Slovenijom podnijeli zahtjev za pomoć Europske unije na štete koje su se kod nas kretale znači negdje na 15 milijuna eura, u Sloveniji 39 milijuna eura, mi smo dobili jedan dio te pomoći. Ona je iznosila cca 260 000 eura, Slovenija je dobila oko 3 milijuna i Austrija još jedan dio. Prema tome, treba znat da u ovim trenucima Republika Hrvatska u svom dijelu obaveze prije svega se mora oslonit na vlastite snage. Naravno da nećemo propustit nijednu priliku da zatražimo sredstva koja su moguća da se dobiju, ali očekivat ili prikazivat određene događaje sa štetama koje ne bi pomogle, ponavljam, direktno onome šta je u ovome zakonu i napisano. Jer kad govorimo o pomoći vidite da je ona prije svega usmjerena na osobe, pojedince, građane, a samo jednim manjim dijelom na infrastrukturu. Također želim reći da pitanje nadzora koji mora bit redovan, apsolutno se slažem da treba … bilo koju prigodu da netko ovu situaciju, pa i sa pozicije donošenja odluka može iskoristit za ubrzani postupak i da bi on mogao biti temelj za bilo koje muljanje, ja moram kazat da namjera ovog zakona nije samo da je to zakon dobrih namjera, nego je i definitivno data prednost, odnosno prioritet ubrzanom postupku da bi što prije normalizirali stanje na terenu i u svakom slučaju nadzor ne samo kroz ministarstva i kroz obvezu izvještavanja Vlade već i kroz sva redovna tijela koja moraju kontrolirati postupanja svih tih istih ministarstava. To znači prije svega mislim na Državnu reviziju. Ja znam da rečenica da ne vjeruju Vladi, ne vjeruju državi, ne vjeruju političarima ali mislim da je danas prilika upravo i saborskim zastupnicima da podrškom ovom zakonu dođemo do toga da ovo bude i obaveza za Vladu da realizira sve ono što je započeto i uvjeravam vas da na terenu 17. prošlog mjeseca ono što sam mogao čuti od građana ne čujem danas 17. ovog mjeseca, jer su vidjeli da postoje potezi, da postoji rad, da je ova država ne samo solidarnosti njenih građana kroz humanitarnu pomoć već i kroz djelovanje institucija ipak napravila korake koji ne samo da ulijevaju nadu nego govore o tome da je spremnost da se realizira ovaj zakon apsolutna. Što se tiče pucanja nasipa, ja naravno neću komentirati ali znam da je Državno odvjetništvo odmah naložilo provođenje kriminalističkog istraživanja i oni će izvijestiti javnost o tome do kojega su stadija stigli. Ali ovo govorim iz jednog drugog razloga, a to je da nije bilo pucanja nasipa u Rajevom Selu onda nit bi ja danas stajao ovdje pred vama, nit bi razgovarali o ovim štetama, niti bi se dogodilo ono što se dogodilo. Prema tome, ja ne bih tako olako predviđao katastrofe. Moram reći da neke stvari koje su se događale posebno našim susjedima po pitanju kopanja pijeska u Savi su zapravo stvorile retenciju koja je spasila između ostaloga naše područje pa je voda plavila na drugu stranu, da se događalo da zapravo situacije onoga što smo prošle godine prošli ako se sjećate Dunava koji je imao smrtno stradale u svim zemljama na istome putu od početka do raja izuzev Hrvatske. Naravno da postoji puno prostora da se unaprijedi, da je ovo jedna velika škola. O tome ću u onom trenutku kad budemo došli sa prijedlogom oko izmjena Zakona o zaštiti i spašavanju koji mogu dodatno napravit ozbiljne reakcije kao i u korištenju robnih rezervi koje Republika Hrvatska ima i koje su u punom obimu bile korištene sve ove dane i to je razlog zašto se određene stvari retroaktivno traže kroz ovo zakonsko rješenje. Ono šta želim podsjetiti a to je da je intencija bila pomoć stradalima da se život što prije normalizira. Ja vas zato pozivam da razumijete posebnu potrebu ove posebne odluke upravo ovog Visokog doma da u cilju izvanredne situacije za saniranje posljedica koje su se dogodile dijelu naših sugrađana podržite. U ni jednom trenutku nisam rekao da nema spremnosti da se prihvate poboljšanja ovoga zakona, s tim se slažem. Ali vas molim da vodite računa i o vremenu. Izgleda da je puno lakše sagraditi nasip, nego donijeti zakon sa kojim bi taj nasip bio sagrađen. Stoga u svim planovima i u svemu onome što budete, a vjerujem da je bilo jako puno podrške, zapravo intenciji da se pomogne. Radi se o ograničenom području, jednoj županiji, radi se o prostoru sa cirka 11 i pol tisuća ljudi koji su morali izaći iz svojih domova i siguran sam da iz tog razloga imate razumijevanja i za onu rečenicu koja kaže da će biti osigurana dodatna sredstva u proračunu. Upravo koristeći ovu ustavnu odredbu, pa i jedan presedan koji s obzirom na ovu posljedicu koji se dogodio točno je, nije navedeno unutra i ne prepušta se tek tako ministarstvima da to naprave već su dužni u roku od 7 dana kada ovaj Visoki dom usvoji, dan nakon objave su dužni dostaviti sve planove i programe da bi Vlada Republike Hrvatske kroz mjesečno izvješćivanje imala podatke o tome što je napravljeno na tom području. Stoga ja ću se konzultirati naravno sa svojim kolegama vezano za sve ove prijedloge koji su bili sa, koji su dati i vjerujem da ovu podršku koju smo imali kroz razgovor, da će se i kroz ovih godinu dana, sad ću ponovo reći zašto godina dana. Jedan od razloga je naravno da bi svak' onaj tko ide u ovakve radove naravno trebao biti prije svega zainteresiran da ima šta duži rok da ih napravi. Ja mislim da upravo treba dignit ovu ljestvicu upravo na način da se to mora realizirati u godinu dana. Slažem se sa onim da postoji prostor u kojemu je to u dvije proračunske godine, ali se nadam da neće morati doći do situacije da tražimo produženje rokova iz jednog razloga, a to je onda ne bi bilo potrebe za donošenje posebnog zakona. Jer da smo išli sa redovnim zakonom, onda bi vjerojatno u dvije ili tri godine mogli na miru koristeći sve ono šta je bilo tamo, poznajući kako kod nas natječaji idu, kako se to sve skupa događa. Mislim da je dobro da ostane ovakav rok, da to bude obaveza da se u tom vremenu mora dovršit ta priča. Jer u protivnome tvrdim da će se dogoditi problem a to je da će mnogi naći život na drugome mjestu zahvaljujući između ostaloga i predviđenim pomoćima koji su i za privremeni smještaj. I bojim se da bi produžavanje rokova kao što je to uobičajeno u Republici Hrvatskoj učinili privremeno rješenje trajnim rješenjem. Evo hvala vam.
Zahvaljujem. Imamo jednu repliku. Poštovani Ivan Šuker.
Hvala lijepa. Na žalost uz sve moguće intervencije i uvjeravanja izgleda da nisam uspio kod Vlade, ali bih vas svejedno gospodine potpredsjedniče upozorio na odredbu stavka 1. članka 46. Zakona o proračunu koji kaže da proračunska sredstva se ne mogu preraspodijeliti osim pod uvjetima i na način kako je utvrđeno ovim zakonom. A u zakonu koji vi u ime Vlade predstavljate između ostaloga stoji, jedan dio, proračunski ili između proračunskih korisnika i kod izvanproračunskih korisnika može se izvršiti u iznosu većem od propisanog Zakonom o proračunu. Ja ne vidim koji to Ured za zakonodavstvo i koji to pravnik može tako reći ako je ovo krovni zakon. Zato i jesam predlagao da se ovaj problem riješi Zakonom o izvršenju državnog proračuna jer se on može jedino riješiti na takav način. A druga stvar, krajnje je neprihvatljivo da zastupnici u ovom Visokom domu sljedeće godine u petom mjesecu dobiju informaciju koliko je s koje pozicije preraspodijeljeno sredstava za 2014., a za prvo polugodište 2015. negdje u 9. mjesecu 2015., a za cijelu 2015. u 5. mjesecu 2016. Mislim da ne vidim nikakvog razloga da ovaj Visoki dom u roku od 15 dana kako Vlada donese odluku o preraspodjeli sredstava ne pošalje se izvješće kako su ta sredstva preraspodijeljena. Međutim, kažem očigledno ne postoji niti malo dobre želje, ali ove sve rasprave, sve služi tome da vama ministrima u Vladi RH bude lakše, ali vi ste se očigledno odlučili na ovakav put pa sretno vam bilo.
Na repliku odgovara potpredsjednik Vlade i ministar unutarnjih poslova Ranko Ostojić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Upravo uvažavajući ovaj Visoki dom od njega je zatraženo da donese ovakvu odluku. Mislim da nema jačeg tijela, zato sam i ponovio članak 80. Ustava RH koji uvažavajući ovu situaciju može primijeniti varijantu i to je razlog zašto. Što se tiče svega ostaloga ja sam rekao da ću apsolutno o svim primjedbama koje su bile date se konzultirati sa svojim kolegama i da ću iz izvijestiti o tome. Ja se nadam da taj dio prihvaćate da ću to prenijeti njima i da ću razgovarati s tim istim ljudima da vidimo koja su moguća rješenja. A ono što vjerujem da na kraju čuli ste i moju poruku ne radi toga da bi ministrima bilo lakše, ovaj zakon se donosi radi toga da bi se to što brže napravilo. Hvala.
Zaključujem raspravu o tekstu zakona. Glasat ćemo kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o saniranju posljedica katastrofe na području Vukovarsko-srijemske županije, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br. 674. Rasprava, poštovan zastupnik Ivan Šuker.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, s obzirom da Vlada do ovog našeg odlučivanja o ovom zakonu nije svojim amandmanima nastojala popraviti ovaj zakon ja vas molim stanku u ime kluba da se dogovorimo oko toga kako ćemo glasati o ovom zakonu.
Možda imate već dogovoren stav kluba
Hvala lijepo što ste me preduhitrili, imamo dogovoreno.
Imate. Izvolite onda, izvolite iznesite stajalište kluba.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, naprosto u ime Hrvatske demokratske zajednice sam dužan upozorit na neke stvari s obzirom da Vlada niti unutar sebe nije provela proceduru za donošenje ovoga zakona. Jer siguran sam bez obzira ko bio u Ministarstvu financija i ko bio na čelu Ministarstva financija da ne može potpisati pozitivno mišljenje na ovakav prijedlog zakona koji se kosi sa elementarnim zakonima koje to ministarstvo donosi i provodi. Dakle, tu se prije svega misli na članak 4. kojim se ovim zakonom daje mogućnost da se izvrši veća preraspodjela od onoga što je predviđeno zakonom o državnom proračunu. Ne može ovaj zakon biti iznad krovnog zakona. Međutim, ono kolegice i kolege, neću ulaziti u detalje i neću vas gnjaviti jer sam jučer o tome govorio cijeli dan. Što je najspornije, što je zakonski, tehnički neprovedivo a to je članak 38, koji je vrlo kratak pa ću ga citirati "Sredstva za dodjelu bespovratnih potpora osigurat će se u državnom proračunu, odnosno putem donacija i drugih izvora." Donacije iz stavka 1. ovog članka oslobođene su plaćanja poreza na dodanu vrijednost. Kolegice i kolege, ovo je odredba koja je neprovediva, neprovediva je zbog zakona koji je u Republici Hrvatskoj, ali neprovediva je zbog direktiva EU. Za ova obadva članka jučer tijekom cjelodnevne rasprave i osobno i u ime kluba sam predlagao da se ovo može riješiti Zakonom o izvršenju državnog proračuna iz jednostavnog razloga što smo to u proteklim godinama imali nešto slično, osobito ovaj članak 38. gdje praktički do u detalja morate propisati kako će se provesti ta tehnika oslobođenja, a s obzirom da se radi o prihodima državnog proračuna, s obzirom da se radi o uvjetima koji, za koje direktiva EU kaže da to ne može biti tako, onda se to može jedino riješiti Zakonom o izvršenju državnog proračuna. Zakon koji ovaj dom donosi uvijek prilikom izglasavanja proračuna, zakonom koji definira kako će se trošiti proračunska sredstva i kako će se država zaduživati za svoje potrebe. Izglasavanjem ovoga zakona mi dovodimo, zapravo Vlada samo sebe dovodi u situaciju da ne zna kako će ovo provesti. I još jednu stvar na koju želim upozoriti u ovom zakonu, ne može u ovom zakonu stajati da će se sredstva od legalizacije upotrijebiti za ovo zato što niti je u Zakonu o legalizaciji, a niti u državnom proračunu definirano da su ta sredstva namjenska. Ta sredstva su u masi od 120 milijardi ili koliki su već zapravo prihodi sa zaduženja državnog proračuna. Oni se troše kao takvi. Da li će sutra preraspodjelom sredstava biti na poziciji … [[Govornik se ne razumije.]] zaštite, graditeljstva, ta pozicija da toliko i toliko milijuna ide za to, to je drugi par cipela. Dakle, ne želimo kao što sam rekao i prije 5, 6 dana, politizirati ovu točku dnevnog reda. Mi ćemo glasovati za ovaj zakon, ali kao ozbiljna stranka smo naprosto dužni upozoriti Vladu da zakon koji nije donesen po procedurama, jer za ovakav zakon svako ministarstvo mora dati svoje mišljenje, ali kažem bez obzira ko bio na čelu Ministarstva financija, bez obzira iz koje političke opcije zbog struke i svega on ne može potpisati pozitivno mišljenje na ovakav zakon. Dakle, ovo su tri stvari na koje se naprosto mora upozoriti. Ima tu još niz stvari koje će stvoriti izuzetno tehničke probleme Vladi prilikom provedbe ovog zakona. Ali kolegice i kolege ja se iskreno nadam u dubini duše da svima nama zastupnicima u Hrvatskom saboru, kao što je to i hrvatski narod pokazao, je u interesu da pomognemo ljudima koji su stradali. I zato mi stvarno nije jasno da Vlada ne želi to napraviti i ja preporučam Vladi, još jedanput ih molim da do sljedećeg zasjedanja, a to je 2.7. predloži izmjene Zakona o izvršenju državnog proračuna da popravi što je ovdje praktički nepopravljivo i da se tim ljudima koji su stradali, koji su naprosto ostali bez ičega može pomoći. Jer ako se to ne dogodi na žalost otvaramo razno razne crne rupe za razno razne marifetluke onima kojima nije mjesto tamo gdje treba ljudima pomoći. Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora.
Hvala i vama poštovani kolega zastupniče Šuker. S obzirom na vaše legitimno, i poslovničko i zakonito upozorenje Vladi mi se nalazimo rekao bih u jednoj malo šizofrenoj situaciji, pa i vaš klub. Sad ću vam reći zašto. Dakle, vi ćete glasovati za predloženi zakon, tako ste najavili, čekajte samo da vam kažem, dakle vi sami potvrđujete opravdanost donošenja zakona, ok. Dakle, sami potvrđujete opravdanost donošenja zakona, a naravno da se u toj varijanti koju vi predlažete može uskladiti svaki drugi zakon, doduše bit će post, post ok, naglašavam samo što se dogodilo, naglašavam samo što se dogodilo. Idem najprije u skladu sa člankom 193. Poslovnika Hrvatskog sabora dajem na glasovanje sljedeći zaključak, za povratno djelovanje članka 40., 46., 50., 52. i 53. ovog zakona postoji i 53., 51., 52. i 53., postoji posebno opravdani razlozi dakle za povratno djelovanje. Molim da se izjasnimo o tim opravdanim razlozima. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Hvala lijepa. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 98 glasova za i 18 suzdržanih glasova donesen Zaključak o povratnom djelovanju navedenih članaka. Amandmane su na prijedlog zakona podnijeli, posebna tablica je podijeljena zastupnicima, molim predstavnika predlagateljice Vlade RH, Željko Uhlir, zamjenik ministrice graditeljstva i prostornog uređenja da se očituje o predloženim amandmanima. Amandman broj 1 poštovanog zastupnika Ivana Šimunović.
Zahvaljujem. Amandman se ne prihvaća.
Obrazloženje poštovani zamjeniče.
Iz razloga što nije prihvatljivo zbog kvalitetnije sagledavanja i izvještavanja u duljem periodu.
Hvala lijepa. Nema podnositelja amandmana. Glasovat ćemo o amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Molim da se izjasnite. Tko je za amandman broj 1 poštovanog zastupnika Ivana Šimunovića kojeg Vlada ne prihvaća? Hvala vam lijepa. Ocjenjujem nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 2 poštovani zastupniče.
Amandman broj 2 zastupnika Ivana Šimunovića se također ne prihvaća s obrazloženjem jer bit donošenja ovog zakona je upravo u iznimkama od redovitih procedura.
Hvala lijepa. Nema poštovanog zastupnika. Molim tko je za amandman broj 2 zastupnika Ivana Šimunovića kojeg Vlada ne prihvaća? Ocjenjujem da nije dobio potrebnu većinu, hvala lijepa. Amandman broj 3 Kluba zastupnika HNS-a u Hrvatskom saboru.
Amandman broj 3 kluba HNS-a se prihvaća.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman broj 4 poštovanog zastupnika Ivana Šimunović.
Amandman broj 4 [[Upadica predsjednik: Pojačajte glas.]] Amandman broj 4 zastupnika Ivana Šimunovića se ne prihvaća jer zakon štiti dvostruko naplaćivanje po šteti.
Hvala lijepa. Nema podnositelja amandmana. Moramo se izjasniti. Tko je za amandman broj 4 zastupnika Ivana Šimunović kojeg Vlada ne prihvaća? Hvala lijepa. Ocjenjujem da nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 5 Kluba zastupnika HNS-a u Hrvatskom saboru.
Amandman broj 5 Kluba zastupnika HNS-a se prihvaća.
Hvala lijepa. Postaje sastavnim dijelom konačnog prijedloga zakona. Amandman broj 6 zastupnika Ivana Šimunović.
Amandman broj 6 zastupnika Šimunovića se ne prihvaća jer će se obnova provoditi paralelno, a uostalom obnova vodnih građevina bi ovakvom raspodjelom bila zanemarena što nije prihvatljivo.
Hvala lijepa. Moramo se izjasniti o amandmanu poštovanog zastupnika Ivana Šimunović, broj 6 kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Ocjenjujem nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 7 Kluba zastupnika SDP-a u Hrvatskom saboru.
Amandman Kluba zastupnika SDP-a se prihvaća.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman broj 8 poštovanog zastupnika Nenada Stazića, potpredsjednika Doma.
Amandman broj 8 se ne prihvaća.
Hvala lijepa. Obrazloženje.
Jer je predloženom promjenom izostavljeni su pojmovi, vlasnici i posjednici zemljišta što nije prihvatljivo.
Hvala lijepa. Molim podnositelja [[Upadica Stazić: Povlačim amandman.]] Hvala lijepa. Amandman se povlači. Hvala lijepa. Amandman broj 9 poštovanog zastupnika Nenada Stazića, potpredsjednika Doma.
Amandman broj 9 se ne prihvaća [[Upadica predsjednik: Hvala.]] jer je zamijenjen izričaj korektan, tj. predložena zamjena izričaja je bila korektna u samom prijedlogu zakona i nije je potrebno mijenjati [[Upadica Stazić: Povlačim amandman.]]
Povlači se amandman. Hvala lijepa. Amandman broj 10 poštovanog zastupnika Nenada Stazića.
Amandman se prihvaća.
Se prihvaća? [[Upadica Uhlir: Da.]] Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Time smo iscrpili listu amandmana na konačni prijedlog zakona. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnite. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 109 glasova za i 1 suzdržanim glasom donesen Zakon o saniranju posljedica katastrofe na području Vukovarsko-srijemske županije u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Danas ćemo raspraviti još jednu točku dnevnog reda, to je - Izvješće o poslovanju Hrvatske agencije za malo gospodarstvo i investicije u 2013. godini; Podnositelj izvješća je Hrvatska agencija za malo gospodarstvo temeljem članka 15. Zakona o poticanju razvoja malog gospodarstva. Materijal ste primili. Vlada je dostavila mišljenje. Raspravu je proveo Odbor za gospodarstvo. Izvješće ste primili na sjednici. Želi li predlagatelj dati dodatno obrazloženje? Da. Izvolite, poštovani predsjednik Uprave HAMAG-a uvaženi Darko Liović. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane dame i gospodo zastupnici u Hrvatskom saboru. Pred vama se nalazi Izvještaj o radu Hrvatske agencije za malo gospodarstvo i investicije za 2013. godinu. Ukoliko bi dakle u nekoliko rečenica trebao opisati rad Hrvatske agencije za malo gospodarstvo i investicije u 2013. godini to bi definitivno bilo sljedeće: jačanje uloge agencije, dakle daljnje jačanje uloge agencije u razvoju malog i srednjeg poduzetništva u RH, početak suradnje sa Međunarodnim financijskim institucijama i asocijacijama gdje je Hrvatska agencija za malo gospodarstvo i investicije zaključila zajedničke projekte i pandane sa Europskom bankom za obnovu i razvoj i posebno što je za nas bitno Europskim investicijskim fondom. Nadalje, to je isto tako iskorak u transparentnosti u radu agencije kao i otvorenosti agencije gdje su sva jamstva i sve potpore dakle koje su dodjeljivane putem programa Hrvatske agencije za malo gospodarstvo i investicije transparentno objavljivana na Internet stranicama HAMAG INVESTA, a isto tako su i prezentirana u izvješćima koja se nalaze odnosno izvještaju koji se nalazi pred vama. Bilo je to tako isto tako i godina 2013. novih inovativnih proizvoda i alata koje smo ponudili malim i srednjim poduzetnicima u RH za poticanje malog i srednjeg poduzetništva. Spomenut ću samo dakle početak provođenja pilot-projekta mikrokreditiranja za poduzetnike početnike kao i uvođenje novog jamstvenog programa, dakle do 18 milijuna kuna za poticanje prerađivačke industrije i turizma. Dame i gospodo zastupnici dakle dozvolite mi samo ukratko da u nekoliko rečenica se osvrnem na te najvažnije aktivnosti HAMAG INVESTA i da vas ukratko dakle obavijestim koji su to rezultati koji su postignuti u 2013. godini. Najvažnija naravno aktivnost jest izdavanje jamstava i ono što moram dakle konstatirati u 2013. godini broj odobrenih projekata je iznosio 410 što znači povećanje od gotovo 70% u odnosu na 2012. godinu kada je HAMAG INVEST pratio 243 projekta u sektoru malog i srednjeg poduzetništva. Što se tiče vrijednosti izdanih jamstava u 2013. godini odobreno je ukupno 450, nešto malo više od 450 milijuna kuna jamstava, što je povećanje sa 315 milijuna kuna iz 2012. godine. Što se tiče investicija koje su pratile jamstva, dakle na taj način omogućen je plasman preko milijardu i 400 milijuna kuna investicija u sektoru malog i srednjeg poduzetništva, dakle u 2013. godini. Što je povećanje sa 920 milijuna kuna iz 2012. godine. Naši očekivani učinci i praćenje učinka ovih mjera kroz izdana jamstva jest da smo u 2013. godini poduprli otvaranje novih 1146 radnih mjesta. Što se tiče dakle najviše odobrenih jamstava po profilu dakle samih jamstava ono što posebno veseli da je najviše jamstava i projekata odobreno u kategoriji novih poduzetnika, dakle onih poduzeća odnosno novih tvrtki koje su tek krenule na tržište i dakle ta poduzeća upravo i najviše trebaju pomoć države prilikom dakle istupanja na tržište. Također, što se tiče dakle programa rast, tu je došlo dakle do povećanja izdanih jamstava. Dakle u 2013. godini podržano je 105 projekata, a isto tako ne treba zanemariti i izdana jamstva po programu likvidnost gdje je odobreno 93 projekta. Što se tiče profila po bankama dakle Hrvatska banka za obnovu i razvoj naravno kao razvojna banka prednjače po broju izdanih jamstava. Ukupno je odobreno 136 milijuna kuna jamstava za 101 projekt, a slijede Zagrebačka banke dakle 75 projekata sa 80 milijuna kuna izdanih jamstava i Erste banka dakle sa 56 milijuna kuna izdanih jamstava, odnosno 53 podržana projekta. Što se tiče isplate po jamstvima, dakle moram konstatirati dakle uslijed krize koja je i dalje na hrvatskom tržištu, posebno dakle i u tom sektoru koji se reflektira i na sektor malog i srednjeg poduzetništva. Moram reći dakle da smo u 2013. godini isplatili nešto manje od 23 milijuna kuna iz proračuna Republike Hrvatske na ime aktiviranih jamstava što je povećanje dakle za nekakvih 5 milijuna kuna, dakle u 2012. godini isplaćeno 17,3 milijuna kuna. Po strukturi banaka, dakle najviše je isplaćeno Hrvatskoj banci za obnovu i razvitak nešto malo manje od 9 milijuna kuna, slijedi dakle isplata Hrvatskoj poštanskoj banci negdje 3,9 milijuna kuna te Partner banci 2,4 milijuna kuna. Inače, dakle što se tiče same analize portfelja, dakle na dan 31.12.2013. godine Hrvatska agencija za malo gospodarstvo i investicije izložena je po pitanju otvorenih jamstava negdje, nešto malo više od 1 130 milijuna kuna, pri čemu je dakle prednjači, prednjače jamstva koja su izdana u Gradu Zagrebu, negdje oko 153 milijuna kuna, Osječko-baranjskoj županiji 115 milijuna kuna te Splitsko-dalmatinskoj županiji 84 milijuna kuna. Vjerujem da će vam biti interesantno isto tako i profil sektora u kojemu su izdavana jamstva. Najviše jamstava izdano je za sektor poljoprivrede, dakle 512 milijuna kuna, slijede prerađivačka industrija 334 milijuna kuna, uslužni sektor 115 milijuna kuna te turizam dakle negdje oko 87 milijuna kuna. To je što se tiče jamstava. Dakle, kao što sam već spomenuo, u 2014. godini započet je pilot projekt Mikrokreditiranja poduzetnika početnika gdje je prošle godine dakle iz proračuna izdvojeno 2,1 milijun kuna. Ukupno je odobreno 32 Start up projekta pri čemu su dakle uvjeti koji su bili ponuđeni na tržištu, dakle daleko ispod onih koji su na tržištu, dakle na taj način smo htjeli potaknuti poduzetnike početnike. Kamatna stopa 0,99%, uz dakle rok otplate na 5 godina i 6 mjeseci počeka. Što se tiče bespovratnih sredstava, odnosno potpora, Hrvatska agencija za malo gospodarstvo i investicije u 2013. godini je provodila program poduzetničkog impulsa Ministarstva poduzetništva i obrta. Dakle, bili smo zaduženi za B1 mjeru pri čemu je dakle iz proračuna Republike Hrvatske isplaćeno, odnosno predviđeno 72, 2 milijuna kuna. Ono što moram reći, dakle da ugovorenost projekata i realiziranost tih projekata, dakle 100%, a cijeli onaj iznos koji je bio predviđen u proračunu na kraju je dakle i odobren poduzetnicima. Ukupno smo dakle kroz poduzetnički impuls i B1 mjeru zaprimili 416 zahtjeva za dodjeljivanjem potpore pri čemu su dodijeljene 103 potpore prosječnog iznosa 701 tisuću kuna. Struktura po sektorima od 72,2 milijuna kuna, dakle 91% je bilo namijenjeno prerađivačkoj industriji i to pretežito dakle metalna industrija, proizvodnja strojeva i prehrambena industrija, 3% je išlo prema ET sektoru, a 6% dakle na zaštitu okoliša. Što se tiče nekakvih očekivanih učinaka dodijeljenih potpora, dakle to ćemo učinkovito moći pratiti tek od ove godine pa na idućoj godini, dakle u idućim godinama. Ali ono što su poduzetnici prijavili, dakle kroz prijavljene projekte i odobrene projekte dakle jest očekivano otvaranje novih 1001 ranog mjesta, povećanje prihoda, ukupnih prihoda dakle svih poduzetnika za 14%, plasiranje novih 83 proizvoda na tržište te povećanje dakle izvoza je prijavilo 82 poduzetnika koji su dobili bespovratnu potporu. Tu je i projekt sufinanciranja konzultantskih usluga. Ono što smo u 2013. godini odlučili jest da se fokusiramo na one konzultantske usluge za koje smatramo da postoji deficit na tržištu, dakle odnosno postoji deficitarni stručnjaci na tržištu koje treba dakle ohrabriti da poduzetnici naručuju. Dakle zajedno u suradnji sa Europskom bankom za obnovu i razvitak smo provodili projekt poticanja sufinanciranja konzultantskih usluga dakle na području energetske učinkovitosti i zaštite okoliša. Za tu namjenu iz proračuna Republike Hrvatske dakle bilo ja namijenjeno 1,3 milijuna kuna. Kompletno dakle ugovore i isplaćeno poduzetnicima. Prosječna visina potpore po tom projektu iznosila je 54 tisuće kuna. Isto tako, nastavili smo sa kontrolom namjenskog trošenja sredstava, dakle moram reći da smo terenski izvršili provjere namjenskog korišteni sredstava i izvršili povrate po određenim nenamjenskim identificiranim trošenjima. Isto tako i učinkovito smo, radili smo na učinkovitosti naplate po aktiviranim jamstvima. Tu moram reći dakle da smo zabilježili određene pomake u 2014. godini dakle gdje smo u proračun Republike Hrvatske ukupno po te dvije osnove vratili 1,2 milijuna kuna što je povećanje u odnosu na 2013. godinu kada je vraćeno u proračun Republike Hrvatske nešto malo više od 770 tisuća kuna. Dame i gospodo zastupnici, evo dakle to su ukratko aktivnosti koje je provodila Hrvatska agencija za malo gospodarstvo i investicije. Dakle, u 2014. godini kao što znate, vjerujem da znate Hrvatska agencija za malo gospodarstvo i investicije se spojila sa Poslovno inovacijskom agencijom Republike Hrvatske, dakle BICRO-om. I smatram da će nam takvo spajanje omogućiti još bolje i učinkovitije praćenje potreba malih i srednjih poduzetnika u Republici Hrvatskoj na način da ćemo moći ponuditi programe i projekte državnih potpora za praktički sve faze, razvojne faze poduzetnika i poduzeća, dakle od one inicijalne ideje istraživanja i razvoja pa praktički sve do restrukturiranja. Isto tako kao što sam napomenuo, dakle mi smo počevši sa 1.1.2014. godine počeli provoditi projekt izdavanja jamstava poduzetnicima početnicima zajedno u suradnji sa Europskim investicijskim fondom. Potpisavši suradnju sa Europskim investicijskim fondom omogućili smo lakše plasiranje sredstava malim i srednjim poduzetnicima, poduzetnicima početnicima budući da je Europski investiciji fond će kontra jamčiti za izdana jamstva Hrvatske agencije za malo gospodarstvo i investicije u 50% iznosi što ne znači samo dakle rasterećenje proračuna u budućnosti na ime aktiviranih jamstva, potencijalno aktiviranih jamstava nego zapravo znači i pojačanje reputacije jamstva HAMAG INVEST-a i omogućavanja lakšeg plasmana financijskih i kreditnih sredstava poduzetnicima početnicima. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Imamo tri replike. Prvo poštovani Ivan Šuker.
Gospodine Lioviću mene samo zanima nakon ovakvog vašeg vehementnog govora da li vi znate da jamstva HAMAG-a od 10.mjeseca ove godine … 2010.ulaze u povećanje javnog duga RH, kao što su sva sredstva koja diže HBOR kao što su sva jamstva koja RH daje iz državnog proračuna i kao što su Hrvatske ceste i Hrvatske autoceste. Dakle nije uopće sporno da poduzetnicima u RH treba pomoći, međutim vi naprosto morate biti svjesni, a u jednom dijelu rečenice ste to rekli ali tome nažalost niste posvetili više pažnje, a to je da svako davanje jamstva u ovakvim kriznim trenucima je potencijalni rizik za državni proračun. Prema tome mislim da čisto iz ajde nekakvog kolegijalnog odnosa prema kolegama u Saboru ove stvari treba istaći. Lijepo je čuti milijardu i toliko se dalo poduzetnicima, međutim u ovim kriznim vremenima kada ih nažalost više propadne nego što se otvori i oni koji su dobili jamstvo i pomoć države nažalost nalete na prepreku i padnu i ne mogu vraćati taj kredit su potencijalna opasnost za državni proračun. Dakle ako govorimo o lijepim stvarima treba isto tako … HAMAG INVEST da radite kontra države i kontra državnog proračuna, dapače vi ste jedan instrument ekonomske politike da se državni proračun sutra napuni putem onih koji će otvoriti neka nova radna mjesta. Ali zato kada se govori o ovim stvarima onda u izvješću mora stajati ova konstatacija jer ako ova konstatacija ne stoji onda je cijela priča nepotpuna. Jer svaki rizik čim je veći nudi veću opasnost da državni proračun ostane bez jednog dijela novaca. Prema tome, ja sam čitao ovo vaše izvješće vi ste tome posvetili vrlo, vrlo malo pažnje, dapače neke stvari su takve kakve jesu ali mislim da bi bilo dobro da ste ovo spomenuli.
Odgovor na repliku poštovani Darko Liović. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine Šukeru na ovoj opservaciji. Dakle apsolutno smo svjesni toga ali mislim da prije svega Ministarstvo financija mora biti svjesno ove situacije. Dakle kao što znate Vlada RH donosi gornji limit koji Hrvatska agencija za malo gospodarstvo i investicije može biti izloženo. Taj limit iznosi 2 milijarde kuna, dakle to ja maksimalni iznos jamstava kojeg Hrvatska agencija zamalo gospodarstvo i investicije može izdati. Mi smo u ovom trenutku na izloženosti od 1,1 milijarde kuna, dakle dok ne dođemo do tog limita i ne procijenimo da je potrebno povećavati taj limit, dakle nema potrebe da reagiramo prema Vladi RH. Što se tiče rizika, naravno tu je uvijek ovo što ste vi rekli kada izdate jamstvo uvijek postoji rizik da se to jamstvo jednog dana aktivira i da se potraživanja neće moći naplatiti, dakle to je činjenica i od toga se ne može pomoći. Međutim ono što je naša intencija jednom politikom evaluacije rizika prihvatiti onaj rizik koji je prihvatljivi rizik odnosno u onim situacijama u kojima procjenjujemo da će koristi za proračun RH biti veće od potencijalnog rizika za aktivaciju samog jamstva.
Zahvaljujem. Druga replika poštovani Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine Lioviću, jedno ovakvo izvješće bi se trebalo temeljiti na financijskoj terminologiji i ekonomskim kategorijama. Ali ako uzmemo samo jedan pasus na 40.stranici pod točkom 8.1 Naplata dospjelih potraživanja HAMAG-a onda ćemo vidjeti da ne rabite ekonomsku terminologiju niti se dovoljno razumiju ekonomske kategorije. Naime, po osnovi isplaćenih jamstava u 2013.godini ukupno je naplaćeno, jamstva se ne mogu isplaćivati. Pišete na osnovu isplaćeni, jamstva se protestiraju, jamstva se daju, ali jamstva se ne isplaćuju. Kažete da ste od ukupno isplaćenih potpora da je naplaćeno, isplaćene potpore se ne mogu naplatiti samo se može izvršiti povrat isplaćenih potpora. Ne trebate klimati to je terminologija, ali ja dopuštam da … iskustvo nedovoljno poznaje ekonomsku terminologiju. Kada govorite o popisu poduzetnika u zaključku na stranici 48 kojima je izdano jamstvo gdje je sjedište navedeno, naziv tvrtke, djelatnost investitora, iznos danog jamstva, tome je trebalo pridodati i komu je od njih protestirano jamstvo i za koje su od njih naplaćena jamstva, to nedostaje, glavni podatak nedostaje. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku poštovani Darko Liović. Izvolite.
Zahvaljujem se na replici. Dakle s ovom terminologijom sam upoznat, međutim onog trenutka kada HAMAG INVEST isplati odnosno protestira jamstvo nastaje potraživanje. Dakle ovdje se govori o naplati potraživanja. Ja bih ostao dosljedan onome što piše u ovome izvješću. dakle potraživanja dospijevaju i naplaćuju se, a druga je stvar protestiranje. Dakle ovo što ste vi rekli je jedna faza prije od onoga što piše u ovome izvješću, to je što se tiče toga. Što se tiče ovoga dijela vezano za protestirana jamstva ona koja su isplaćena, ja vas moramo upozoriti da to itekako lijepo piše samo da nađem stranicu, dakle imate popis svih onih jamstava iz kojeg je za proračun RH plaćeno. To ćete naći taj popis postoji, navedeno je o kojim se poduzetnicima radi i ono što moram upozoriti da su sva jamstva koja su isplaćena za izdana jamstva do 1.1.2012.godine.
Treća i posljednja replika poštovani Mile Horvat.
Zahvaljujem se. Gospodine Lioviću ovaj vaš izvještaj je korektan sa stanovišta našeg kluba i mi ćemo ga podržati. Međutim ono što hoću da kažem osvrnuo bih se samo na jedan dio vašeg posla, a to je poduzetnički impuls i politika dodjela bespovratnih potpora. Tu imamo određena iskustva koja kažu da se stvar odnosno cijela procedura previše birokratizira odnosno da smo se u nekim stvarima udaljili od suštine i da robujemo formi. Dakle, zbog činjenice da netko nije ispunio jedan formular na način kao što je trebao, obrazac kao što je trebao ispuniti ili zbog činjenica da nismo definirali šta znači slobodna profesija, nismo javno rekli šta je to slobodna profesija a ni u pozivu nismo rekli da slobodne profesije ne mogu konkurirati, odbijemo jednu dobru poduzetničku ideju koja otvara nova dva radna mjesta. I dakle samo je to razlog. Slična situacija se dešava kod potpora za nove tehnologije, istina ne ide preko HAMG INVEST ali moramo znati da Ministarstvo malog poduzetništva je došlo u situaciju da odbija krupne poduzetničke ideje zato što je pet dana prije natječaja … [[Govornik se ne razumije.]] promijenila obrazac. I ukoliko niste potpisali novi obrazac o skupnoj izjavi cijela poduzetnička ideja od par milijuna kuna pada u vodu. Strani investitor otvaranje 10 radnih mjesta, pada zato što nismo novi obrazac potpisali nego stari. A novi obrazac je inače potpuno prazan jer je izjava o skupnoj, skupna izjava je prazna, povezana izjava. Prema tome, iskustva kažu da Europska unija ne radi tako, ona selektira poduzetničke ideje i onda krene od poduzetničkih ideja ka administratiranju. Mi radimo obratno, dovodimo ljude u nepotrebne troškove jer sve ovo što oni rade u pripremi projekta strašno puno košta i odbijamo ih zbog nekakvih administrativnih procedura.
Na repliku odgovora poštovani Darko Lijović.
Zahvaljujem se gospodine Horvat. Dakle, vezano dakle pretpostavljam da se referirate na provedbu poduzetničkog impulsa dakle za 2014. godinu. Moram reći dakle da u provedbi poduzetničkog impulsa u 2014. godini bez obzira što ovo nije predmet rasprave dakle HAMAG INVEST sudjeluje u najvažnijim mjerama dakle to su A1 i B1 mjera. I slažem se s vama dakle da je postotak odbijenih projekata na administrativnoj provjeri zaista previsok. Dakle, on je dosegnuo gotovo 50% svih prispjelih projekata. I ono što definitivno moramo učiniti i mi kao Hrvatska agencija za malo gospodarstvo i investicije u budućim godinama a i Ministarstvo poduzetništva i obrta dakle više uložiti u edukaciju dakle poduzetnika i ne samo poduzetnika dakle očito tu je potrebno educirati i konzultante u pojedinom segmentu dakle da se te prijave na neki način ispunjavaju po svim onim standardima koji su zahtijevani. Što se tiče dakle ovog dijela po pitanju odbijanja na administrativnoj provjeri dakle javni poziv je bio mjesec i pol dana objavljen zajedno sa ček listom svega onoga što je poduzetnik trebao prijaviti, koju dokumentaciju je potrebno dakle prikupiti. I smatramo da je bilo dovoljno vremena dakle mjesec i pol dana od objave natječaja dakle do završetka odnosno početka prikupljanja prijave dakle da svi oni poduzetnici na najbolji mogući način se zapravo pripreme i da prijave svoje projekte. Budući da smo ostavili toliko puno vremena naprosto zbog jednakosti postupanja prema svim poduzetnicima morali smo ići na ovaj način dakle da svi oni koji nisu ispunili čak i te administrativne uvjete naprosto u toj prvoj fazi … [[Govornik se ne razumije.]] budu odbijeni. Dakle, to ne znači da ti poduzetnici se ne mogu prijaviti za neke druge poticajne mjere, dakle tu ne govorimo o bespovratnim sredstvima tu su na raspolaganju i jamstva i mikrokrediti dakle i neke druge mjere gdje ćemo naravno onda poduzetniku pomoći i na neki način sugerirati što je potrebno nadopuniti u dokumentaciji i na koji način onda može zaokružiti svoju cijelu financijsku konstrukciju.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba HDSSB-a govoriti će uvaženi zastupnik Dražen Đurović, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, predsjedniče uprave HAMAG-a, gospodine Lijović i zastupnice i zastupnici. Ja bih rekao što se tiče ovog samog izvješća onako da je ono pa relativno korektno, dobro posloženo, relativno pregledno, korektno napisano, možda se moglo u nekim elementima dakle što se tiče samog izvješća možda još malo više i podrobnije iznijeti neke elemente no ukupno izvješće zapravo, iz njega se da iščitati ponešto o radu HAMAG INVEST-a u 2013. godini. Na samom početku ovoga se iznosi ajde recimo vrijednosni sud o tome ili procjena ili ocjena da je znači HAMAG INVEST negdje podržao programa u vrijednosti 1,6 ili investicije u vrijednosti 1,6 milijardi kuna i da je na taj način omogućio otvaranje preko 1600 novih radnih mjesta. Takva jedna procjena možda bi trebala biti onda i malo bolje potkrijepljena jer se ta procjena neda kvantificirati, barem ne iz ovih podataka koji su vidljivi u izvješću. Dakle, kako se došlo do te procjene ili možda samo vrijednošću iznosa investicija u kojima je HAMAG sudjelovao na ovaj ili onaj način da li kroz jamstva ili kroz potpore. Kada je riječ o odobrenim jamstvima, dakle tih 410 jamstava u ukupnom iznosu 450 milijuna kuna tu bih s obzirom da se navode podaci po županijama, s obzirom da tako i agencija funkcionira, spomenuo bih da, a tako je slično i po drugim programima da uopće ne postoji pokušaj agencije da podupre ni na koji način regionalnu politiku ili regionalni razvoj. Dakle, nema ni pokušaja da se primjerice na neki način koliko toliko prema županijama ide u nekim srazmjerima potpora ili programa u županiji u kojoj ja živim odobreno je 10 milijuna kuna od 450 milijuna kuna jamstava. Ili primjerice kad je riječ o bespovratnim potporama u županiji u kojoj ja živim oni iznose 0, dakle niti jedna odobrena. Dakle primjer Požeško-slavonska županija. No tako i kad se pogledaju razmjeri drugih županija, dakle ukupno agencija očito nije uopće vodila računa o regionalnom elementu. Dakle taj element očito vam ne predstavlja ili pretpostavljam barem da ne predstavlja kriterij. Prijedlog bi bio da pokušate razmislit o tome. Naravno, ne može se nečem što je nekonkurentno dati prednost samo zato što dolazi iz neke županije. Ali isto tako je čudno da baš u nekim programima nekoliko županija nema baš niti jednu poduzetničku inicijativu koja može proći u nekom programu potpore, subvencije ili jamstva, a imamo takvih primjera po nekoliko županija u različitim programima. Kad je riječ o ovim jamstvima ili recimo ovih nekoliko primjera najvećih jamstava dodijeljenih u 2013. godini, vidimo recimo najveće, jedno od najvećih je AMIS Telekom 7,5 milijuna kuna. 10 milijuna kuna Perfa bio, mislim da je to proizvodnja, peradarstvo, proizvodnja jaja. Trebalo bi vidjet kakve su bilance te tvrtke, nadam se da su dobre. Neki pokazatelji nisu baš bili tako dobri. Tu je Bio-el, to je elektrana na biomasu. Ima tu nešto hotelskih poduzeća, nešto OPG-a. U svakom slučaju ima tu svega pomalo. Kakvi su učinci, što se događa s time naknadno? Vidim čak i neke specijalističke ordinacije također sa iznosima oko milijun kuna državnih subvencija. Ali zašto ne ako su OPG-i. Kakvi su učinci toga, koliko toga na kraju ispliva, koliko toga se vrati nazad da zapravo država mora ta jamstva na kraju isplaćivati. Što je rekao i kolega prije, dosta je šturo zapravo izneseno, neovisno o tome da li je metodološki točno prikazano ili nije. Imamo jednu drugu, a rekli ste kako ste spojili još jednu agenciju, imamo primjerice Agenciju za investicije i konkurentnost. Ta agencija ne podnosi izvješće Hrvatskom saboru, AIK ako ne griješim. Dakle kad je osnivana već prema statutu je predviđeno da ta agencija uopće se Hrvatskom saboru ne obraća. Ova agencija podnosi izvješće. Dosta tu ima neujednačenosti. Ono što zapravo sve zajedno nas može zabrinjavat, to je koliko god agencije bile uspješne ili neuspješne, možemo utvrditi da je gospodarska politika neuspješna pa onda u tom slučaju i vi ste tu u prilično nezavidnom položaju jer možete vi bit najuspješniji na svijetu u vođenju jedne agencije ako je ukupni gospodarski učinak debakl. I to onda i vas stavlja kao osobu koja vodi tu agenciju u prilično nezavidan položaj, a ni mi ne možemo hvalit rad agencije ako gospodarska politika ima trendove pada i da uopće ne nabrajam koji su to sve, ali svi znamo da je tome tako. Kolega prije je spomenuo problem birokratiziranja i to nije problem koji je samo kolega spomenuo i koji su se i nama obraćali ljudi u klub, već je to zaista jedan problem nekonkurentnosti Hrvatske u kojem je prepoznata i državna administracija i državna uprava i naravno i agencije koje zapravo funkcioniraju na način da je najvažnije da mi ispunimo formalne preduvjete, administrativne preduvjete. Pa i vi ste se sami zapravo u svom odgovoru na neki način na prethodnu repliku zapravo postavili u poziciju da prvo formalno-pravno pa onda ćemo sadržajno, pa ukoliko formalno-pravno ne zadovoljava na sadržaj se više nećemo uopće ni obazirati, što jest način funkcioniranja naše zapravo cijele državne administracije, ali mislim da se svi manje-više možemo složiti oko toga da nas je takav način funkcioniranja naše državne administracije, naše državne uprave, naše javne uprave i naših državnih agencija zapravo i doveo na ovako niske grane na kojima se danas nalazimo. Pa bi moja preporuka zapravo vama bila naravno da pokušate razmisliti o tome da u ovom vremenu koliko ta vaša agencija postoji i koliko će još postojat u ovom obliku, da pokušate zapravo promijeniti i da barem netko u ovoj državi zapravo pokuša uopće dati primjer načina funkcioniranja i ponašanja koji zapravo se neće svodit samo na popis obrazaca koje netko treba predati, a gdje će onda poduzetnička ideja zapravo biti onaj zadnji element evaluacije, a ne prvi element. Imamo mi u bezbroj slučajeva zapravo tu situaciju da nije važno što je sadržaj nego što je forma, a sadržaj će nam doći na samom kraju naših prosudbi. Umjesto da prvo pogledamo sadržaj, a lako ćemo riješit formu, pa nadopunit ćemo je. Ne, mi ćemo rješavat formu, a ono što ostane od onog što će nas formalno zadovoljit onda ćemo tek pogledat kakav je sadržaj toga. To me zapravo više ovaj vaš odgovor na prethodnu repliku asocirao i naravno to tako i je. Međutim, evo dobronamjeran savjet da pokušate razmisliti o tome da zapravo attitude ili stav, stav prema poduzetničkoj inicijativi pokrenete zapravo u jednom drugom pravcu, u pravcu koji još ova država od svog osnutka nije ni vidjela, a možda ugleda ponekad ili u jednom trenutku ugleda, a to da prvo prepoznamo kvalitetu i sadržaj nečega, a onda riješimo one obrasce koji nam oko toga nedostaju ili koje još dodano trebamo prikupiti. Jer ako nama ičega fali u hrvatskom društvu valjda smo se to dovoljno uvjerili to je da smo zapravo poduzetnički neinicijativno društvo, da nemamo zapravo dovoljno pojedinaca, da nemamo tu društvenu potporu. I onda ako ćemo mi još kao institucije i u institucijama kresat to na sve moguće strane kao što to danas radimo onda ćemo se zapravo konačno naći na ovoj točci na kojoj se danas nalazimo. Evo nadam se sljedećoj godini ili možda u godini koja dolazi da više nećemo ni razgovarati o Izvješću Ministarstva, poduzetništva i malog gospodarstva, da ga više neće ni biti, da također ova agencija će biti u jednom sasvim drukčijem obliku presložena ukoliko dođe do društvenih promjena kojima se svi nadamo u ovoj godini ili najkasnije sljedećoj godini. Hvala.
Zahvaljujem. Replikom ustaje Draženko Pandek.
Evo zahvaljujem. Vi ste dakle … [[Govornik se ne razumije.]] govorili o radu ove agencije u kontekstu cjelokupne gospodarske situacije. Rekli ste naravno da se ne može govoriti ni pozitivno o radu ove agencije, jer kad se pogleda cjelokupna gospodarska situacija. Ali naravno ova agencija se odnosi, dakle na poticanje malog i srednjeg poduzetništva, a u Sektoru malog i srednjeg poduzetništva hvala Bogu bilježimo ipak određene pozitivne pomake. Tako je u zadnje dvije, dvije i pol godine u ovom sektoru otvoreno 12000 novih radnih mjesta. U ovom sektoru bilježimo donekle rast zaposlenosti. Dakle, naravno da je bilo i otpuštanja za to vrijeme, ali je generirano, dakle 12000 novih radnih mjesta u Sektoru srednjeg i malog poduzetništva. Ja vjerujem i siguran sam i može se vidjeti i kroz, dakle očekivane učinke i analizu dosadašnjih učinaka da je i rad ove agencije sigurno pridonio i kroz kreditiranje i kroz jamstva i kroz ove mjere koje su poduzimane dijelu, velikom dijelu otvaranja tih novih radnih mjesta u ovom segmentu. Hvala.
Na repliku odgovara poštovani Dražen Đurović.
Da kolega, evo blagoslovio Bog vaš optimizam. Ne da je 12, nego da je 212000 radnih mjesta novo otvorenih, svi bi mi bili sretni i zadovoljni. I drago mi je što ste vi takav optimista. Nisam mislio uopće zaista kritizirati, pa nisam kritizirao rad agencije. Međutim, sve nas zapravo ukupno građani ne procjenjuju, vrlo teško nas mogu evaluirati kroz naš individualni rad već kroz zapravo učinkovitost države i cijelog sustava s kojim se oni susreću. Dakle, nitko ne vidi koliko vi kolega ili ja radimo u uredu dok sjedimo već samo vide ukupan rezultat funkcioniranja tih institucija i da li je to za njih bolje ili lošije. Na isti način građani procjenjuju rad Hrvatskog sabora i vidite kako nas ocjenjuju. Ocjenjuju nas zbog težine gospodarske situacije, a ne zbog toga da li ćemo vi ili ja kvalitetnije, više ili manje kvalitetno raspravljati o ovoj točci dnevnog reda. Slično je tako i sa radom ove agencije. Možda nadležni ministar može procijeniti kvalitetu rada same agencije, dakle i prateći predsjednika uprave. Ali mi zapravo možemo imati percepciju rada agencije u prvom redu zapravo kroz gospodarske rezultate, a gospodarskih rezultata nema. Nema i nitko osim vas još nije vidio da u Hrvatskoj ima gospodarskih rezultata na žalost.
U ime kluba HDZ-a govorit će poštovani kolega Đuro Popijač. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolega predsjedniče Uprave HAMAG-a. Evo pred nama je izvješće HAMAG Investa za 2013. godinu i složio bih se sa prethodnim kolegom da je izuzetno teško govoriti o ovom izvješću, a ne konstatirati u kojim gospodarskim okolnostima ukupno na koje se ono odnosi, kakvo je stanje čitavog hrvatskog gospodarstva i društva u cjelini. I činjenica je da je ovdje zaista vrlo uredno rekao bih nabrojeno sve ono faktografski što je ova agencija u protekloj godini radila. Ali što bi se reklo "uzaludan vam trud svirači". Dakle, rezultata nema ni na području srednjeg i malog poduzetništva, ni velikog poduzetništva niti bilo čega na žalost. Dakle, mi smo svjedoci stanja gdje evo 13 kvartala za redom bruto društveni proizvod pada. To znači da desetci tisuće radnih mjesta u realnom sektoru se gasi. Taj BDP uglavnom pada upravo zbog katastrofalnog stanja tog realnog sektora, ne države. U državi nije izgubljeno niti jedno radno mjesto, navodno ih je za nekoliko tisuća i povećano. Najveći broj nestalih radnih mjesta je upravo u srednjem i malom poduzetništvu. Zaista kolega ne znam gdje ste uspjeli naći podatak i kako ste uspjeli nabrojiti 12000 novo otvorenih radnih mjesta u realnom sektoru, a preko 50, 60000 radnih mjesta je izgubljeno upravo u srednjem i malom poduzetništvu. Stoga i relativno velik trud ljudi koji rade u HAMAG Investu sa rezultatima kakvi jesu u čitavom kontekstu gospodarske slike i svega onoga što je ova Vlada činila u negativnom smislu prema gospodarstvu zapravo daje jednu priliku da i sam rad HAMAG INVESTA ocijenimo negativnim jer svi su u tom sustavu odgovorni za ovakvo stanje. I sve agencije i sve institucije, sva ministarstva. I ne može se neko ministarstvo ili neka agencija izdvajati iz tog jednog općeg katastrofalnog rada ove Vlade. Kolega je u uvodu govorio o tome što je sve u 2013. godini HAMAG bio ili pokušavao biti, dakle govorio je da se dogodilo daljnje jačanje uloge. Ne vidimo baš u kojem segmentu je bitno ojačana ta uloga, odnosno u kojem su segmentu i povećani ti rezultati odnosno efekti te uloge u odnosu na stanje čitavog gospodarstva kakvo je. Spomenuo je transparentnost. Pa uvijek su se u svim ministarstvima i u svim onima koje su činile dio sveukupne infrastrukture potpora u državi objavljivali podaci i o izdavanim jamstvima i o izdavanim potporama. Dakle, to nije ništa novo, to se radilo i ranije. Možda se tehnološki nešto poboljšalo ali evo tehnologija ide naprijed. Novi proizvodi i alati, preuzeta je ta bankarska terminologija a opet sa i proizvodima i alatima koji su se proizvodili u proteklom vremenu rezultat naravno je očit. Jamstva, kolega Šuker je već spominjao, sasvim je očito i jasno da su jamstva HAMAG-a postala izuzetno atraktivna i prihvatljiva jer su izmjenom Zakona o HAMAG-u postala prvi red naplate od strane kreditnih institucija. Naravno, kao i svako državno jamstvo koje je izdavano i za Hrvatske ceste i za željeznicu i za brodogradnju i za sve ovdje nema nikakvih razlika. S tim što ovdje ova jamstva idu prema privatnom sektoru dok su uvijek jamstva bila izdavana naravno na strani javnih poduzeća odnosno državnog sektora. Ranije do 2012. godine jamstva nisu bila u prvom redu naplate, ali su se ipak izdavala u ograničenom obliku i obujmu. Stoga imamo danas evo i u ovome izvješću oko 23 milijuna kuna protestiranih jamstava, a to su sva jamstva kako ovdje piše u izvješću koja su izdavana a protestirana su od 2002. godine pa praktički do 2011. godine. Koliko će biti ovih protestiranih jamstava nakon ove eksplozije to ćemo tek vidjeti. Dakle, javni dug samo po osnovi jamstava u protekloj godini 2013. je povećan za 450 milijuna kuna ako sam u pravu. Znači, od ukupno milijardu i 200 milijuna kako je rečeno izdanih jamstava u proteklih 2 godine je preko čini mi se 700 milijuna kuna povećan taj javni dug. To može biti rizik države, ako si to država može dozvoliti. Znači, kad se kaže da je jamstveni potencijal 2 milijarde kuna to ne bi baš značilo da se ide sa takvim rizicima da se svih 2 milijarde kuna danas ili sutra protestira i da padne na teret državnog proračuna. Naravno, razumijemo želju da se uđe u ovakvu aktivnost, dakle da HAMAG-ova jamstva postanu u prvom redu naplate no međutim onda bi to možda trebalo biti još pažljivije i možda bi trebalo imati i s tim se slažem s kolegom koji je govorio prije mene dakle da ima nekakav karakter stimulacije određenih grana, određenih regija, određenih sektora industrija ili u što već usmjeravamo gospodarske strategije. Dakle, budući da ih nemamo onda je dobrodošao svatko tko se prijavi na to jamstvo pa ćemo onda kako nam to već ide jer to nije posao naravno HAMAG-a da ocjenjuje strategije, da ih stimulira ili da ih na neki način protežira u svemu ovome što se ovdje imalo namjeru činiti nego da jamstva tako tko već ima određene kriterije zadovolji ovakve ili onakve. I kad se pogleda tu zaista i u samoj analizi i ovdje u pregledu je dano koje su grane najzastupljenije vidi se da je to poljoprivreda. S jedne strane smo sretni što naravno se u poljoprivredi ipak nešto događa. Sa druge strane tko vodi onda bilo kakvu sektorsku strategiju? Da li je to HAMAG, da li je to Ministarstvo srednjeg i malog poduzetništva ili je to Ministarstvo poljoprivrede? Tko, što je sad smisao bio čitavog ovog iznosa od 500 i nešto ili koliko ovdje 380 zapravo u 2013. godini jamstava u poljoprivredu raznih? S obzirom da poznajem jedan dobar dio ovih proizvođača ovdje što su navedeni to ima svašta. Dakle, od Baranje i voćnjaka do vinograda ili ne znam čega, ne znam sad detalje što se zapravo investira u tim kreditima za koje su izdana jamstva, što se to strateški potenciralo, što se to stimuliralo i što je to na kraju očekivani rezultat? Dakle, nije isto ako se stočarstvo ili ako se vinogradarstvo ili nešto, dakle ovdje zaista nedostaje ako se već tako zdušno izdaju državna jamstva onda ona moraju imati nekakav mehanizam ili namjeru sektorskih nekakvih strategija koje očito nedostaju kako i u poljoprivredi tako i u svemu. Nadalje, od ovih bespovratnih potpora, dakle ono što je i bilo najavljivano pred godinu ili dvije da će se smanjiti broj onih koji će potpore dobivati. Ovo je sad smanjeno dramatično, dakle i vidimo da je zbog iskustava koje su poduzetnici imali protekle godine, bitno smanjen i broj onih koji traže potpore. Čini mi se da je 400-tinjak poduzetnika tražilo potpore u HAMAG-u. Protekle godine dobilo ih je samo negdje oko 103. Opet, ako je to bila i namjera da se usmjeravaju sredstva prema određenim sektorima, prema određenim gospodarskim cjelinama, prema određenim regijama onda bi to bilo razumljivo. No, međutim ovdje ima svačeg. Možda ovdje iz ove liste nekima i nije mjesto. Potpore su izuzetno visoke, po nama za razinu srednjem i malog poduzetništva, dakle u iznosu od prosječno 700 tisuća kuna, premda ima i znatno veću, dakle do čak milijun i po kuna. Isto tako što se tiče jamstva ima do 6, 7 ili 8 milijuna kuna izdanih jamstava za određene poslovne subjekte. Po kojim kriterijima, što je navodilo one koji su birali i određivali da će određeni poslovni subjekt dobiti ovaj ili onaj iznos potpore, o tome sada nećemo suditi i politizirati, ali možda bi se s obzirom na ovaj spisak koji je ovdje i prezentiran, o tome i moglo ponešto govoriti. Ali ne želimo stavljat u neugodnu i u delikatnu poziciju same one poslovne subjekte koji su i dobili i potpore, neka ih, neka su dobili, neka rade, neka zapošljavaju i neka žive, ali o transparentnosti, o nekom potpuno drugačijem odnosu prema jamstvima, prema potporama ja se toliko ne bih razbacivao jer bih se zaista ovome svemu moglo i drugačije govoriti ali evo zbog korektnosti prema poslovnim subjektima to ovdje ne bih zaista bilo i primjereno. Sve u svemu, dakle jedan izvještaj tehnički korektno napravljen, ali kao i sve ono što je od ove Vlade dolazilo tako i sam efekt toga je vrlo mali. Dakle, govorimo o tisuću, dvije zaposlenih, očekivano novozaposlenih prema svemu ovome što je ovdje bilo rečeno, a da će proizađi kao efekt jamstava i potpora. Drugo je pitanje koja je šteta recimo učinjena ako se 7 milijardi kuna koje je moglo se povući iz fondova EU i za gospodarstvo ugasilo radnih mjesta, ili koliko je radnih mjesta upropašteno predstečajnim nagodbama jer su mali i srednji poduzetnici zadnji u lancu. Dakle, ako je čak i točno 12 tisuća radnih mjesta kojih se novootvorilo koliko je desetaka tisuća radnih mjesta uništeno predstečajnim nagodbama koje su upravo išle na štetu i na uštrb, i na katastrofu srednjih i malih poduzetnika. Da ne govorimo i niz drugih štetnih odluka, zakona ili generalno kad govorimo gospodarskih, ekonomskih politika koje su provođene ili na žalost ne provođene u smislu reformi ove 2,5 godine. Zato nećemo prihvatiti ovo izvješće, a evo pozivam da ova agonija čim prije završi i da niti ovog ministarstva, niti ovog HAMAG-a iduće godine više ne gledamo. Hvala lijepo.
Draženko Pandek, replika.
Evo, zahvaljujem. Poštovani kolega, vi ste mene u svom govoru prozvali, tj. pitali ste od kud meni podaci ovi o 12 tisuća novozaposlenih u ovom malom i srednjem poduzetništvu. Pa ja bih vam rekao, evo iz studije centra za poduzetništvo, inovacije i tehnološki razvoj tamo su navedeni podaci da je recimo u odnosu na 2011., na 2012. povećan je broj zaposlenih u tom sektoru sa 546 308 na 556 621. Iz podataka Hrvatskog zavoda za statistiku i određenih drugih javno dostupnih podataka vidljivo je da je u ovoj godini otprilike još 2 tisuće, ta neka pozitivna bilanca u ovom sektoru, govorim o sektoru malog i srednjeg poduzetništva. Evo, čudi me da vi kao ekonomski stručnjak ne baratate bolje od mene s tim izvorima. Pa evo, kad ste već upitali vi možete i provjeriti, to su vam konkretni podaci. Hvala.
Đuro Popijač, odgovor na repliku.
Pa hvala lijepa. Evo, ako je to tako čestitam, neka je. Imalo je nešto i smisla, ali ponavljam dakle šta bi se onda dogodilo da smo povukli 7 milijardi kuna iz fondova EU. Možda bi bilo ovih 200 ili 120 tisuća ili 220 tisuća. Na tome inzistiramo, da niste uspjeli tu napraviti ništa, da ste upropastili evo i drugu godinu članstva u EU i da je to puno veća gospodarska šteta nego evo što je korist pa relativno velikog truda ovih ljudi koji sjede u ovim institucijama. Hvala.
Ada Damjanac, replika.
Zahvaljujem se potpredsjednice. Poštovani kolega Popijač, neupitno je, govorimo o 13 kvartala pada BDP-a, ali vi neprestano govorite o katastrofalnom radu ove Vlade, a ja ću vam reći da pad BDP-a u ovih 13 kvartala je rezultat rada vaše Vlade. I po onoj staroj poslovici "Što jedan loše napravi, 100 pametnih ne može razriješiti." I to se nama upravo sad i dešava. Svim potezima ova Vlada pokušava upravo razriješiti vaš katastrofalni rad. I rezultati jesu spori ali su vidljivi i vidjet će se do kraja. Možete vi govoriti o lošem radu ove Vlade, ali ovo što ova Vlada radi ispravlja vaše greške. Hvala.
Đuro Popijač, odgovor na repliku.
Hvala lijepo, potpredsjednice. Dakle, ne znam o kojem to vremenu govorite o katastrofalnom radu bivših Vlada. Dakle, ja sam osobno bio ministar 2 godine. Recimo prije samih izbora koliko 4 kvartala plus 2, 6, recimo i 8. Od tih 8, 2 kvartala zadnja je krenuo gospodarski rast ako govorim o mom osobnom s tim što sam nastupio kao ministar Vlade u vremenu najgore gospodarske krize u svijetu od 26.godine. A što se tiče bivših vlada prije krize prosječan rast stopa rasta na godišnjoj razini BDP-a je bila oko 4,6% ako se dobro sjećam. Dugo će još vode proteći Savom kada će nakon vaše Vlade ne samo biti rast od ili pozitivna nula što vaš potpredsjednik priželjkuje, a gdje je 4,6 ili 5 ili ne znam 5,6% u najboljim godinama. Kada ćemo mi to doseći? Hvala lijepo.
Goran Marić, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Kolega Popijač, jednu ste tezu iznijeli s kojom se baš ne mogu složiti u cijelosti, da je ovo izvješće tehnički kvalitetno napravljeno. Pa pogledajte naslov, što tu primjećujete? Godišnji izvještaj 2013., a barem bi trebalo biti Godišnji izvještaj za 2013.godinu o … kada govorite o tehničkom na stranici 6.uvodna riječ uprave, pa kao da se radi o biltenu aviokompanije gdje na drugoj stranici svaki put imamo sliku predsjednika uprave koji dobrodošlicu želi putnicima i govori o karakteristikama i poslovnim rezultatima aviokompanije. A onda imate uvod. Hajde recite mi još jedno izvješće koje dolazi u Sabor gdje ima riječ uvodna riječ uprave, kada već govorite o tehničkom savršenstvu u ovom … ? Ali recimo nema ukupnih dospjelih i nenaplaćenih potraživanja ne samo za 2013.ukupno, šta je HAMAG. Pa se postavlja pitanje uopće opravdanosti postojanosti HAMAG-a. ako imamo o danim jamstvima da je 50% HBOR-u pa Fondu za razvoj i zapošljavanje onda najbolje da osnujemo još jednu agenciju koja će davati jamstva HAMAG-u za davanje potpora bespovratnih. Koji je smisao da državna institucija da daje državnoj instituciji jamstvo? Nema smisla. Ima samo jedna agencija više. Hvala lijepo.
Kolega Đuro Popijač, sada imate problem jer vam se u klubu ne slažu pa odgovorite.
Hvala lijepo. Ja kolega jako cijenim vaš detaljni pogled na sadržaj, ja sam ipak inženjer prvenstveno pa to malo drugačije gledam nego što vi gledate kao doktor ekonomije i kao analitičar, tako da ja ne čitam možda istim očima onako kako vi čitate, ali vi ste u pravu tu. Dakle tu o samoj formi i svemu onome što vi uočavate kao veliki feler ili problem samog karaktera izvješća ja to ne dvojim da to vjerojatno i drži vodu što vi govorite. No međutim tu je navedeno na to sam mislio niz brojki koje govore o tome što su ljudi radili, evo ja u tom kontekstu čitam da li je to lijeva ili desna strana dobro napisana, da li su ekonomske kategorije, tu ste vi puno stručniji. No suština je, dakle kakav je to efekt generalno polučilo na hrvatsku ekonomiju i što to ima sve skupa smisla, bez obzira da li izvještaj bio onakav ili onakav i to je suština priče. Dakle ni ova agencija ni sve potpore koje su iz državnog proračuna išle prema gospodarskim subjektima nažalost nisu mogle anulirati sve ono negativno što je ekonomska politika ove Vlade učinila tim gospodarstvenicima i zato sam rekao vam … u HAMAG-u uzaludan trud jer sve drugo u samoj Vladi je duboko pogrešno. Hvala.
U ime kluba Hrvatskih laburista-Stranke rada kolega Mladen Novak.
Uvažena potpredsjednice, poštovani predsjedniče uprave sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege. Pa neću upasti u ovu zamku koja je sada postavljena da kažem da je izvješće tehnički dobro napravljeno, ako ništa drugo da barem izbjegnem jednu repliku. Ali ono što sam uočio kada sam počeo čitati je, netko je već od kolega to spominjao ovo 1600 radnih mjesta odnosno mogućnost otvaranja preko 1600 radnih mjesta. Nigdje ne stoji da li je ta mogućnost iskorištena, nije iskorištena ili je ostala mrtvo slovo na papiru. Dobro vjerujem da većim dijelom je ali je formulacija onako da kažem prilično neodređena. Ne može sigurno nitko tražiti od uprave HAMAG-a da odgovara za stanje gospodarstva, da kaže da je sada zaslužna nešto pretjerano za ovakvu situaciju ili da je ne znam, kriva za ovakvu situaciju kakva je s našim gospodarstvom, ali možemo ono što je sigurno da svima, nema nas puno ovdje, ali inače da smo svi tu sigurno je svima u interesu da ti naši poduzetnici povuku tu našu Hrvatsku da obično se kaže da je to najveći motor jedini način da izađemo iz krize. I sada s obzirom da su nama svima više-manje puna usta dobrih želja tim poduzetnicima, ja ću iskoristiti ovu priliku da upoznam i ostale sa pismom, ali ustvari riječ je o mailu koji ste dobili vi, dobili su ga i dva ministra. Mail vam je uputila jedna od poduzetnica koja se kandidirala za poslala nam je projekt za poduzetnički impuls 2014.godine i kako onda ovdje navodi i naravno dobila odbijenicu. Razlog neispunjenost skupne izjave MPO14. Propust je što je u tabelarnom prikazu naslonjen dio … [[Govornik se ne razumije.]] o partnerskim i povezanim subjektima a s obzirom da je ona jedini i 100%-tni vlasnik sada ona navodi citat odavdje kojom dajemo podatke o partnerskim i povezanim subjektima kako slijedi normalno da nije ispunjavala jer nema partnerske i povezane subjekte jer je jedini i 100%tni vlasnik. Ukupna vrijednost njezinog projekta je bilo oko 210 tisuća kuna bez PDV-a, isključivo za strojeve i web stranicu. Poticaj bi iznosio oko 158 tisuća kuna dok bi ona financirala nešto malo više od 52 tisuće kuna projekta i 52 tisuće kuna PDV-a. Što znači ukupno 105 tisuća kuna što sigurno nije u Hrvatskoj baš zanemariv izdatak za malog poduzetnika. Smatram da je to veliki novac koji je bila spremna uložiti u modernizaciju proizvodnje jer su naši strojevi još iz 1950.-te godine a samim time njihova konkurentnost je vrlo loša. Napominjem da je riječ o proizvodnoj djelatnosti. Isto tako upoznaje vas da su proširili djelatnost prošle godine te su uložili u pogon za recikliranje metala. Pogon na test i dodatna električna energija od HEP-a 20 tisuća kuna, izrada elaborata 10 tisuća kuna itd., sve skupa nešto preko 100 tisuća kuna, izgleda da je to sve sada uzalud. Postavlja pitanje sebi da li je jednostavno se pita nije sigurna da li da nastavi dalje ili ne kada za ulaganje i razvoj očito da nema sluha. Postavlja se isto tako pitanje zar je moguće da je jedino rješenje da napusti zemlju i ode van da digne ruke od toga svega. Nisam siguran da li je ovo od iste osobe ali drugi je mail u pitanju, samo vidim da se dosta stvari, su slične i preklapaju se. Ali pitanje od malih poduzetnika, smatrate li poticaj poduzetniku za kupnju dodatnih kilovat snage električne energije od HEP-a ako se mora za to izdvojiti 20 tisuća kuna iako posjedujete priključak električne energije te industrijsku instalaciju. E sada stvarno ovo mi nije jasno da li je to stvarno poticaj ako morate uplatiti 20 tisuća kuna HEP-u a u suštini baš za ništa, barem iz ovoga ispada za ništa. Pa bukvalno po ovome ispada za ništa. Smatrate li poticaj malom poduzetniku da za izradu elaborata o smještaju, odnosno lokaciji i uporabi neopasnog otpada konkretno željeza mora platiti 10 tisuća kuna jer ministarstvo zahtjeva složeni elaborat neovisno o veličini poslovnog subjekta i kapacitetima? Pa sigurno da nije poticaj ako nekome … [[Govornik se ne razumije.]] mislim da je kolega Horvat to na početku rekao ako … [[Govornik se ne razumije.]] sve te silne birokratske prepreke. Ali u ovom slučaju te birokratske prepreke sve i koštaju. Jer ovo samo ovako taksativno nabrajanje sve su to cifre 10, 20 tisuća kuna, na kraju zbirno onda je došla do nekih preko 100 tisuća kuna. Ja znam da to na taj dio vi kao predsjednik uprave ne možete utjecati ali mislim da kompletna poduzetnička klima u Hrvatskoj je sve samo ne ono što bi trebalo biti od strane države poticajna. Mislim da mi samo onako lijepim riječima deklarativno podržavamo te poduzetnike a u suštini birokracija, na kraju krajeva Vlada da ne kažem na svakom koraku podmeće, neću reći … [[Govornik se ne razumije.]] ali dodatne prepreke tim poduzetnicima. I umjesto da se otvaraju nova radna mjesta bojim se da smo svjedoci bez obzira što je kolega izuzetno optimistički govorio o nekim stvarima bojim se da je ako se nastavi dalje ovako još crnja perspektiva za ovu grupaciju ljudi. Hvala.
Goran Marić, replika.
Kolega Novak, rekli ste da nećete upasti u zamku ali upali ste ipak kada ste spominjali kako se poduzetnicima onemogućuje na svakom koraku poduzetnička aktivnost. Pa država i nameće i ono što bi trebalo ali i ono što ne bi trebalo. Mnogima se kaže da moraju imati reviziju a ta revizija ništa ne jamči niti za ništa odgovara. Da moraju objaviti financijska izvješća javno u FINA-i a zato moraju platiti što moraju objaviti izvješće 230 kuna ja mislim po svakom poduzetniku. Ako će priključak, mora na snagu plaćati priključak. Pa kome je u interesu u ovoj državi da netko ne radi? Ako će ga opteretiti sa tolikom naknadom za snagu onda kako će raditi? Znači unaprijed mu se kaže da nije dobro došao sa svojim aktivnostima. Pomaže se istina da se malim i srednjim poduzetnicima pomaže na često i na razne načine, pomalo, sitnim koracima. A onda dođe jedan postupak pa ih se uništi do kraja. Najviše mali i srednji poduzetnici su onemogućeni kroz predstečajne nagodbe. Malo prije je kolega Popijač govorio kako je velikima kroz predstečjane nagodbe otpušteno dosta dugova, koliko je spašeno radnih mjesta a malim i srednjim poduzetnicima ovdje kaže se da je tisuću i jedno mjesto spašeno a 40 tisuća je uništeno radnih mjesta kroz predstečajne nagodbe, malim i srednjim poduzetnicima. I onda kada čitamo ovo izvješće ne bi se ravnatelj agencije trebao krstiti dok mi govorimo nego bi se mi trebali krstiti dok ovo čitamo. Hvala lijepa.
Mladen Novak, odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Pa kolega govorili ste o nekim pomoćima koje od strane države idu prema malim poduzetnicima. No međutim, ne znam da li ima smisla nabrajat sve ove detalje koje je jedna poduzetnica navela s čim se ona sve sreće, susreće, kakve su to sve. A da ne kažem da recimo ima i činjenica je ovdje navedena da je, ja vjerujem u ono što je napisano, ne mogu sad provjeravat njezine navode, da recimo informacije koje oni traže što iz ministarstva, što od drugih institucija dobivaju na kapaljku i u suštini se svode na to da li imate nekoga da vas preporuči tko će vam dati točnu i ispravnu informaciju ili ćete dobiti odgovor koji je negativan, ono čisto bez daljnjeg obrazlaganja ili ćete dobit poluinformaciju pa se onda dalje trudite kako vi znate i kojim putem znate doći do pravog odgovora. Ali isto tako postavljam pitanje zašto su javni natječaji u najmanju ruku nepošteni, zašto je dopušteno da se proizvod koji se natječajem traži specificira u detalje. Pa malte ne imate dva ista proizvoda ajmo tako reći koji su toliko detaljno specificirani, a ima ih samo dva na tržištu, da nema šanse da možete napravit zabunu i uzet onaj drugi jer u natječaju malte ne boja vijaka je naglašena. To toliko daleko može ići da čak i to se navodi. Mislim da to stvarno s pravom upozoravaju da nije ovo baš korektan odnos prema njima.
Dražen Đurović, replika.
Da, vi ste spomenuli kako država otežava zapravo ali država, parafrazirat ću, država to smo mi. Ja sam se toliko puta u ove 2,5 godine loše osjećao i od zakonskih rješenja koja smo mi donosili jer zapravo zaboravljamo da hipertrofirajući, otežavajući i … legislativu raznoraznim područjima zapravo otežavamo život i hrvatskim građanima i hrvatskim poduzetnicima, no često rasprava ode u pravcu da se to zapravo uopće ne primijeti. Imali smo nedavno Zakon o zaštiti na radu, mislim mi smo otežali funkcioniraju rad poslodavcima. Nedavno kad država uvede parafiskalne namete od nekoliko kuna po kubiku za kubik vode, pa naravno da oteža uvjete poslovanja. Kada poskupi cijena plina naravno da je otežala. Mi u ovom mandatu smo donijeli 10-ke zakona kojima smo zapravo, Zakon o tržištu električne energije, Zakon o tržištu ugljikovodicima, Zakon o plinu, bilo je bezbroj tih zakona gdje smo mi zapravo još u ovom mandatu se nadovezali i otežali, a ne olakšali zapravo uvjete na tržištu, uvjete poslovanja i ne izmjene ako hoćete i radnog zakonodavstva gdje isto ne želimo ništa promijeniti. U tome se naravno ne slažemo. Također, dodatno otežavamo i onda nam se pridruži naravno i državne agencije i javna uprava i državna tijela i nadležni uredi i svi zajedno ko da se upremo kako ćemo ugušit, ugasit i zaustaviti ovo malo još proizvodnje što uopće u ovoj državi i postoji.
Mladen Novak, odgovor na repliku.
Hvala. Pa složit ću se sa većim dijelom ovoga što ste vi rekli. Stvarno je istina da ponekad izlazimo odavde sa osjećajem gorčine. Koliko god se trudili, svi mi donosimo te zakone i ne možemo se posut pepelom, ali ako ništa drugo barem ukazujemo na ono što govore ljudi iz prakse. Ljudi koji žive ovo sve ukazuju na te probleme da im se barem pomogne sa ovako, tu ipak ima i sitnih stvari koji su sitni pomaci, a njima bi puno olakšalo u njihovom životu i radu. Normalno da se ne mogu složit na ovo oko radnog zakonodavstva, ali pretpostavljam s obzirom na iskustva koja imamo da dok traje Svjetsko prvenstvo u nogometu, dok su oči javnosti uperene prema Brazilu da ćemo vjerojatno dobit u proceduru konačnu verziju Zakona o radu pa ćete onda moći dati podršku ovim izmjenama Zakona o radu za kojeg mi u stranci Hrvatskih laburista tvrdimo da je konačno uništenje radništva i sindikalne scene u Hrvatskoj.
U ime Kluba zastupnika SDP-a kolega Draženko Pandek.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora. Poštovani ravnatelju Hrvatske agencije za malo gospodarstvo i investicije. Dakle ovo izvješće za 2013. godinu rekao bih ipak da je vrlo dobro strukturirano. Dovoljno je sažeto i pitko, ali mislim dovoljno precizno da pruži dovoljno dubok uvid u sve aktivnosti i mjere koje je agencija poduzimala radi poticanja subjekata malog i srednjeg poduzetništva. Mjere koje je poduzeo dakle HAMAG INVEST strukturirana su ovdje precizno i pregledno u šest poglavlja, pa tako krenimo redom. Jamstva kao dakle podrška pokretanju novih poduzetničkih projekata su kao što je vidljivo iz ovog izvješća, znatno povećana u odnosu na prethodne godine. Tako od 2011. do kraja 2013. ovdje je zamijećen rast skoro za 300%. Prepoznati dakle znači investicije … inovacije u ovoj mjeri te jamstvo povećano dakle sa 50 na 70% glavnice kredita, olakšano financiranje IT-a inovativnih rješenja, plaće. To bih posebno istaknuo kao dobru mjeru, plaće inžinjera koji rade na razvoju inovacija tretiraju se kao … u dugotrajnu imovinu. To je jedno ovako stvarno novo rješenje koje je u biti realno jer ono no hau je isto tako imovina i to dugotrajna. I to je ono što u svakom slučaju treba poticati i velim pozdravljam u ime kluba SDP-a što je ovdje to prepoznato. Treba istaknuti nove jamstvene programe EU početnik i Rastimo zajedno. Isto također moram izrazit zadovoljstvo da je prepoznata potreba da se pomogne poduzetnicima početnicima, da se pripreme za EU tržište evo čiji smo član već skoro godinu dana. Brojni poduzetnici pogotovo mali čini mi se nisu dovoljno dobro pripremljeni da iskoriste sve prednosti tog velikog tržišta, ali niti da se suoče sa daleko oštrijom i boljom konkurencijom nego što je to bila na ovom našem manjem zatvorenom tržištu. Ovdje nije zanemarena ni potreba praćenja poduzetnika koji su, dakle prešli onu start up fazu, te se dakle prati sa ovim programom Rastimo zajedno. Kad govorim o konkretnim brojkama ovdje treba svakako istaknuti broj od 619 zaprimljenih zahtjeva za jamstvom u odnosu, dakle na 359 u prethodnoj godini. A ovaj program novi poduzetnici prelazi dakle trećinu ukupnih zahtjeva. Dakle i svrha je po meni prvenstveno ove agencije bi trebala biti i ona djeluje tako, dakle da tim novim poduzetnicima koji kreću, dakle u svijet biznisa da im pruža onu konkretnu, prvenstveno dakle financijsku pomoć. Dakle, osigurava im lakše dolaženje do sredstava. Njima je naravno pomoć najpotrebnija. Oni imaju perspektivne programe, ali nedostatna sredstva i izražavamo u klubu SDP-a zadovoljstvo da je, dakle ta činjenica da je njima pomoć najpotrebnija prepoznata kroz ove mjere koje agencija pruža. Primjećuje se i značajan porast broja zaprimljenih zahtjeva od većine poslovnih banaka što znači da je agencija prepoznata kao pouzdan i poželjan partner poslovnim bankama u poticanju malog i srednjeg poduzetništva. To do prije nekoliko godina čini mi se nije bio slučaj. Što se tiče odobrenih jamstava, odobreno je 410. Isto tako to ističem kao veliki pomak u odnosu na 243 u 2012. Sama izdana jamstva rasla su, dakle sa 161 na 384. Dakle, u svim segmentima po ovoj mjeri bilježi se značajan rast. Što se dakle tiče isplata po jamstvima ta su rekao bih ipak umjerena, te su isplaćena u 32 slučaja. U tom pogledu pozdravljamo dakle transparentnost ovog izvješća gdje je dakle naveden popis poslovnih subjekata po kojima su isplaćena jamstva u 2013. godini. Kao novu vrlo dobru mjeru istaknuli bi, dakle mjeru mikro kreditiranja kao najpovoljnijih kredita za mikro poduzetnike. Rekao bih da je upravo to najveći problem malih poduzetnika posebno onih, dakle koji tek počinju sa poslovnom aktivnošću, dakle dostupnost novčanih sredstava. Imate dobru ideju, imate volju, imate znanje. Jasno problem su uvijek su problem početna sredstva. Mladi ste, nemate ih od kud uzeti. Ovaj program mikro kreditiranja tu uskače na kvalitetan i dobar način. Nalazimo da se kao pilot projekt pokazao dobrim. Evo i potičemo njegovu širu primjenu. Vidi se da interes postoji. Da je program dobar govori i brojka od 220 zahtjeva, premda se radi dakle samo o pilot projektu. Strateška mjera ove agencije dakle je program bespovratnih potpora. Šire je poznat pod nazivom Poduzetnički impuls. Mislim da je taj program i ta mjera i najviše prezentirana i kroz medije i kroz medijske aktivnosti agencije, kroz dakle i razne tribine i savjetovanja. Evo moram i pohvalit agenciju da je održavala i tribine i poznavala s tim svojim mjerama poduzetnike i na terenu. I dakle ova mjera je uvijek zauzimala nekako centralno mjesto. Ta mjera je definirana kroz tri glavna područja – gospodarski oporavak i razvoj poduzetništva, tehnološki razvoj, jačanje konkurentnosti, te regionalni razvoj i korištenje fondova EU. Rekao bih da su kroz definiranja ovih područja dobro prepoznati strateški pravci kojima treba ići i na području malog i srednjeg poduzetništva. Također bih tu, dakle pohvalio opet transparentnost gdje se dakle vidi koji su, dakle poduzetnici ostvarili pravo na korištenje mjera iz ovog programa. Također nalazimo dobrim da se i navode u izvješću očekivani učinci provedbe aktivnosti, tako da ih možemo i kasnije valorizirati i vidjeti na koji način su, da li su postignuti ti konkretni učinci, odnosno da li možemo valorizirati rad agencije u idućem razdoblju. Od daljnjih mjera kako dakle slijedi u izvješću navode se projekti savjetodavne infrastrukturne podrške gdje svakako treba istaknuti pilot projekt poticanja energetske učinkovitosti. Tu su dodijeljena dakle 23 mjere za 23 poduzetnička projekta. Svakako pozdravljamo da je ovdje prepoznata potreba poticanja energetske učinkovitosti. Hrvatska je naravno uvoznik energenata. Jedni smo od najvećih uvoznika struje i svih ostalih energenata. Svakako da programi poticanja energetske učinkovitosti znatno mogu utjecati ne samo na efikasnost poduzetnika već i na gospodarstvo u cjelini kroz, dakle smanjenje dakle neto one naše bilance uvoza i izvoza. Jer velim Hrvatska je veliki, veliki uvoznik energenata i svakako u ovom području ne samo u segmentu malog i srednjeg poduzetništva treba posvećivati puno veću pažnju nego do sad. Ovdje je to prepoznato. Potičemo i dalje rast i razvoj na ovom području. Treba istaknuti projekt mreže studentskih poduzetničkih inkubatora, jedan od glavnih problema rekao bih hrvatskog poduzetništva je da mi još uvijek dijelom u našoj svijesti živimo u nekim možda prošlim vremenima i da to poduzetničko razmišljanje, poduzetnički duh nisu razvijeni u dovoljnoj mjeri. To je naravno drugi problem, to je i problem našeg školskog sustava i općenito poduzetničke klime u društvu. Ali svakako je zanimljiv ovaj projekt … [[Govornik se ne razumije.]] inkubatora u koje su uključene 32 visoko školske institucije i mislim da predstavlja jedan od koračića u pravom smjeru ka dakle razvijanju tog poduzetničkog duha onih kojima je to u biti najpotrebnije, koji bi trebali biti budući nosioci našeg poduzetničkog razvoja. Dakle, mladima koji se obrazuju na području gospodarstva, ekonomije i ostalih područja koja su bitna za razvoj poduzetništva i gospodarstva. Na području EU fondova koje također nije zanemarivo dakle u izvješću je navedeno operativni program za regionalnu konkurentnost. Posebno tu ističem u sklopu toga program promocije i pružanja savjetodavnih usluga malom i srednjem poduzetništvu. Dakle gdje je 160 odabranih subjekata malog i srednjeg poduzetništva bilo uključeno u tu mjeru. On je dakle započeo u srpnju 2013. godine kad smo dakle ušli u EU. Posebno mi se čini da tu postoji potreba da se naši mali i srednji poduzetnici kao dio gospodarstva koji ne raspolaže možda sa dovoljnom količinom znanja da se na kvalitetan način uključi u dakle programe koji bi omogućili dobivanje sredstava iz EU fondova. Tu su veliki u biti u povoljnijem položaju jer velim mogu angažirati na bolji način stručnjake, mogu ih čak zaposliti, mali poduzetnici to ne mogu. Mislim da je posebno potrebno da ova agencija njih prati i na tom segmentu. Tu je dakle krenuto s tim, u svakom slučaju to će trebati isto tako dići na još veće nivoe. Kad govorimo o informiranju treba istaknuti i ovu mjeru informiranja ulagača, čini mi se također da jedan od dosta velikih problema kad govorimo posebno o start up-u i kretanju u poduzetničke vode je činjenica da mali poduzetnik često ne može biti detaljno informiran čak ni o svim propisima i pravilima koja mora zadovoljiti da bi pokrenuo određenu aktivnost. Sigurno da mu to i ova agencija ali i čitav sustav mora naći mjere kako da tom malom poduzetniku bude na usluzi, da bude njegov servis. Dakle, da mali poduzetnik koji možda jedan ili dva ili sa tri radnika ulazi u poduzetničke vode da mu se daju sve informacije da ne dođe u situaciju da mu dolaze za 3 dana, za 10 dana inspekcije i da mu kažu nisi ispunio ovaj propis ili onaj propis zbog toga što nije i ne može biti realno dobro informiran. Mislim da tu čitav sustav pa i ova agencija mora uskočiti na kvalitetan način i u ovoj mjeri, kad govorimo o informiranju ulagača sigurno tu se radi na tome, posebno dakle kod pružanja informacija investitorima. Ali svakako potaknuo bih i djelovanje na ovom području. Zaključno, rekao bih da se iz ovog izvješća vidi da je radom ove agencije značajno se pomoglo sektoru malog i srednjeg poduzetništva kroz mjere koje su bile, što se vidi iz ovog izvješća, dobro pogođene, dobro strukturirane. Šteta što naravno nisu mogle biti i veće, a iz onih podataka koje ste već čuli u raspravi dakle da je u prethodne dvije godine otvoreno na ovom području neto 12 tisuća novih radnih mjesta vidi se da i u tom segmentu rad ove agencije je bio dobar. I svakako u ime kluba SDP-a ćemo podržati ovo izvješće. Hvala.
Hvala lijepa. I završno u ime predlagatelja predsjednik Uprave HAMAG-a gospodin Darko Liović. Izvolite.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovane dame i gospodo zastupnici evo ja vam se zahvaljujem dakle na provedenoj raspravi i zapamtio sam sve vaše sugestije. Naravno da se uvijek može i mora bolje. Ja bih se samo referirao dakle tijekom rasprave potaknuta su određena pitanja, uloge Hrvatske agencije za malo gospodarstvo i investicije općenito dakle u poticanju razvoja malog i srednjeg poduzetništva ali i po nekim drugim pitanjima. Pa evo samo dozvolite da vas upoznam dakle sa nekim aktivnostima koje mi upravo i provodimo, a koje su na tragu onoga što je ovdje upravo bilo spomenuto. Dakle, bilo je spomenuto da bi Hrvatska agencija za malo gospodarstvo i investicije trebala dakle i u regionalnom dijelu i napraviti jedan iskorak i potaknuti dakle regionalni razvoj svih hrvatskih područja. Konkretno kada je riječ o provođenju poduzetničkog impulsa tu postoji jedna ajmo reći to tako pozitivna diskriminacija gdje se dodjeljuju jedni dodatni bodovi za bespovratna sredstva, dakle upravo po ravnomjernosti odnosno razvijenosti državnog područja odnosno posebno se boduju ona područja gdje je stupanj gospodarske razvijenosti ispod prosjeka RH. Što se tiče dakle transparentnosti svi se pozivamo na transparentnost, međutim činjenica je da je što se tiče Hrvatske agencije za malo gospodarstvo i investicije po prvi puta se krenulo u javno objavljivanje podataka vezanih za odobrenu potporu odnosno za izdano jamstvo. To je prvi put dakle od 2012. godine da se na taj način transparentno pokazuju sve odobrene državne potpore i u tom smjeru taj iskorak, barem za ovu instituciju, je napravljen po prvi puta protekle godine. Bilo je i određenih primjedbi vezano za strukturu portfelja izdanih jamstava pa se tako primijetilo da je pitanje u koje sektore se plasiraju ta jamstva? Bilo je pitanje dakle potegnuto poljoprivrede tako da je činjenica da od ukupno milijardu i 300 milijuna kuna izloženosti Hrvatske agencije za malo gospodarstvo i investicije u poljoprivredi 540 milijuna kuna izloženost. Međutim, ja ću vam reći dakle da je u 2012. i 2013. godini generirano samo 140 do 700 i nešto milijuna izdanih jamstava u sektoru poljoprivrede, a ostalih 400 milijuna kuna koje se nalaze u portfelju jesu jamstva koja su izdana prije 2012. godine i to po operativnim programima Ministarstva poljoprivrede poticanja svinjogojstva, govedarstva, trajnih nasada i ostalih operativnih programa koje su provođene od Hrvatske vlade u periodu prije 2012. godine. Dakle, tu je napravljen jedan značaj iskorak u strukturi izdanih jamstava tako da više poljoprivreda, ja bih rekao koliko god treba naravno poticati poljoprivredu, ali napravljen je iskorak prema ostalim sektorima dakle prvenstveno tu mislim na turizam i prerađivačku industriju. Potaknulo se pitanje isto tako u ovoj raspravi zašto se izdaju jamstva prema državnim bankama. Ja ću isto tako napomenuti da je do 2012. godine struktura izdanih jamstava bila od 70 do 80% izdanih jamstava prema Hrvatskoj banci za obnovu i razvitak, i Hrvatskoj poštanskoj banci, i Croatia banci koje su dakle u državnom vlasništvu. U 2012.i 2013.godini udio izdanih jamstava prema državnim bankama, odnosno bankama u državnom vlasništvu je sa 70 i nešto posto smanjen na manje od 30% što je upravo dakle ovo što je i bilo napomenuto da Hrvatska agencija za malo gospodarstvo i investicije mora napraviti iskorak prema komercijalnim bankama što mi i činimo dakle u ovom proteklom periodu i cilj je upravo potaknuti poslovne banke, komercijalne banke da kreditiraju male i srednje poduzetnike u Republici Hrvatskoj. Evo, ja se još jednom zahvaljujem na konstruktivnoj raspravi. U ime uprave Hrvatske agencije za malo gospodarstvo i investicije obećajem da ćemo nastaviti intenzivno raditi na poboljšanju poduzetničke klime u Republici Hrvatskoj sa svoje strane i da ćemo svoje projekte i programe pokušati prilagoditi na način da one zaista budu korisne za male i srednje poduzetnike u Republici Hrvatskoj. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. O izvješću ćemo glasati sutra. Sutra u 9,30 počinjemo sa Izvješćem o radu pravobraniteljice za osobe sa invaliditetom za 2013. godinu a u 12 sati ćemo glasati o raspravljenim točkama. Doviđenja.
Sljedeće, Izvješće o poslovanju Hrvatske agencije za malo gospodarstvo i investicije u 2013.godinu. U skladu s prijedlogom Odbora za gospodarstvo Hrvatskog sabora dajem na glasovanje sljedeći zaključak: "Prihvaća se Izvješće o poslovanju Hrvatske agencije za malo gospodarstvo i investicije u 2013.godinu". Molim da se izjasnite tko je za predloženi zaključak? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 81 glas za i 31 glasa suzdržanih donesen predloženi zaključak. Time smo završili odlučivanje o odrađenim točkama dnevnog reda prijedlozima akata.