Hvala lijepa. Poštovane gospođe zastupnice, gospodo zastupnici. Evo pred vama je Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Konvencije o policijskoj suradnji u jugoistočnoj Europi. Konvencija o policijskoj suradnji u jugoistočnoj Europi sastavljena je 5. svibnja 2006. g. u Beču. Države članice Konvencije su Austrija, Slovenija, Mađarska, Bugarska, Rumunjska, Srbija, Crna Gora, Albanija, Makedonija, Moldova i BiH, dakle 11 država članica i otvorena je i drugim državama za pristupanje. Trenutno se razmatra i mogućnost pristupanja Italije i Turske ovoj Konvenciji. U skladu sa člankom 40. Konvencije, ona stupa na snagu za dakle nove države koje pristupaju, 90.-tog dana od datuma polaganja isprave o ratifikaciji, prihvatu, odobrenju ili pristupu države potpisnice. Nakon provedenog postupka ratifikacije, Konvencija je inače stupila na snagu 10. listopada 2007. g. za prve dvije države koje su je potpisale, Republiku Albaniju i Republiku Makedoniju dok je dakle kao što sam rekao, za ostale države potpisnice, Konvencija stupila na snagu 90.-tog dana nakon što je pojedina država potpisnica priložila svoju ispravu o ratifikaciji, prihvatu, odobrenju ili pristupu. Konvencija predstavlja podlogu za uspostavu učinkovite i kvalitetne policijske suradnje među državama potpisnicama posebice u sprječavanju i otkrivanju kaznenih djela te borbi protiv prijetnji, javnom redu i sigurnosti. Jednako tako, Konvencija se u ovom trenutku smatra najjačom i najvažnijom regionalnom pravnom osnovom za međunarodnu policijsku suradnju sa država jugoistočne Europe. Očekuje se da će postupajući temeljem ove Konvencije, države, stranke približiti se standardima policijske suradnje kakvi su uspostavljani unutar schengenskog prostora. Konvencijom se uspostavlja međunarodni pravni okvir za razvoj prekogranične policijske suradnje između ugovornih stranaka Konvencije, prvenstveno u borbi protiv organiziranog kriminala, terorizma, nezakonitih migracija ali i u borbi protiv ostalih prijetnji i sigurnosti. U tu svrhu u Konvenciju su uključene odredbe kojima se uređuje zajednička analiza prijetnji, časnici za vezu među državama, zaštita svjedoka, razmjena informacija relevantnih za otkivanje počinitelja kaznenih djela, razmjena iskustava, provedba prekograničnoga nadzora, nadzirane isporuke, provedba prikrivenih kriminalističkih istraživanja, uspostava zajedničkih istražnih timova te osnivanje i rad odbora ministara država članica Konvencije. Držim da je važno i spomenuti da će pristupanje RH Konvenciji dodatno pridonijeti očuvanju stabilnosti i sigurnosti na jugoistoku Europe ali i integraciji tih država, dakle prvog hrvatskoga susjedstva u EU. RH je izjavila rezerve, planira izjaviti dakle rezerve na pojedine odredbe Konvencije koje nisu u skladu sa schengenskim pravnim okvirom te na odredbe koje se odnose na razmjenu , obradu i zaštitu osobnih podataka zbog potrebnog usklađivanja sa pravnom stečevinom EU-a ali će osim toga i obavijestiti, dakle osim izjave rezervi, obavijestit će o nadležnom tijelu za provedbu zakona, to je Ravnateljstvo policije u MUP-u, nacionalnoj središnjoj jedinici, to je Služba za međunarodnu policijsku suradnju u upravi kriminalističke policije kao i o stupnjevima tajnosti u RH zajedno s tablicom istoznačnosti stupnjeva tajnosti. Dakle da bude vidljivo koji stupnjevi tajnosti postoje u Hrvatskoj, koji su u Europi ili u pojedinim zemljama potpisnicama ove Konvencije. Rezerve se odnose na provedbu pojedinih područja međunarodne suradnje. Primjerice poput prekogranične potjere u odnosu na države koje nisu članice EU, odnosno s trećim zemljama s kojima RH nema zaključen poseban dvostrani međunarodni ugovor. Jednako tako, zbog pravila zaštite osobnih podataka uložena je i rezerva radi usklađivanja odredbi konvencije s odredbama uredbe i Direktive o zaštiti osobnih podataka te će u tom slučaju primjenjivati naše nacionalno zakonodavstvo koje je u skladu s EU zakonodavstvom o zaštiti osobnih podataka. Izjavit će se i rezerva u odnosu na razmjenu klasificiranih podataka jer je moguća dakle, razmjena takvih podataka moguće je samo s onim državama s kojima RH ima sklopljen Ugovor o razmjeni i uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka. Ipak od 11 članica potpisnica konvencije, RH ima sa 9 od tih 11 država takove bilateralne ugovore. U odnosu na odredbe Konvencije o razmjeni podataka o vlasnicima i korisnicima motornih vozila, plovila i zrakoplova, takvi podaci se neće razmjenjivati jer se ulaže rezerva na čl. 4 st. 5 Konvencije, kako bi se izbjegla razmjena takvih podataka za kaznena djela i prekršaje, zbog teritorijalne nadležnosti kada je u pitanju razgraničenje između RH i susjednih zemalja. Dakle, kad nije jasna granica između razgraničenja između Hrvatske i susjednih zemalja, ulaže se rezerva na razmjenu ovih podataka. Osim dakle, rezervi i obavijesti, prilikom polaganja svoje isprave o pristupu, RH će priopćiti i izjavu da pristupanje konvenciji RH ne utječe na obveze koje RH ima svojim članstvom kao članica EU, kao i drugu izjavu da pristupanjem konvenciji i izvršavanjem njezinih odredbi se ne prejudiciraju granična pitanja sa susjednim zemljama. Dakle što se tiče samog postupka pristupanja, radi se o konvenciji sa zatvorenim brojem potpisnika, ali kao što sam rekao s mogućnosti pristupanja za druge zainteresirane države, stoga se na ovaj način unutarnji postupak po Zakonu o zaključivanju međunarodnih ugovora poprilično ubrzava. Evo, i na kraju napominjem da za provedbu ovoga zakona neće biti potrebno osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu RH. Hvala vam lijepa.
Hvala vam. Imamo 3 replike. Prvi je kolega Križanić, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče. Vi ste govorili o mogućnosti potjere između zemalja članica i EU iz zemalja članica koje nisu u EU, pa me zanima kakva je situacija tu sa prenošenjem oružja između tih zemalja kod potjera i kakva je situacija obzirom na specifičnost između naših susjeda, pri čemu mislim na Republiku Srbiju, Republiku Srpsku unutar BiH, znači da li je mogućnost kod potjera da li je ta policija s jedne i druge strane granice u slučaju potjera ima pravo nositi sa sobom oružje. Hvala.
Odgovor izvolite.
Nisam čuo pitanje, na što na oružje, nisam čuo, ako može dopuniti… Na što se odnosi, ovlasti policije.
Ovlasti policije kod prenošenja oružja u slučaju prekogranične potjere zemalja članice EU i zemlje koje nisu članice EU, specifična situacija BiH, Republike Srpske i Republike Srbije i Hrvatske. Hvala.
Policije susjednih zemalja i naše zemlje imaju pravo intervenirati i one razmjenjuju suradnju, dakle i u takvih pitanjima, tada je u pitanju prenošenje oružja preko jedne članice, odnosno između dvije susjedne zemlje. Dakle, države policije, država imaju pravo reagirati i postupati.
Kolega Ostojić, izvolite.
Poštovani državni tajniče, ja se čudim vama kad pričate o policijskim poslovima koliko ne poznate upravo ovo pitanje, a to uopće nije istina što ste rekli, ali kasnije ću raspravljati o tome, nego moje pitanje je li bilo prije inicijative od 2006. godine da se pristupi ovoj konvenciji ili ne? Ovo govorim iz razloga što evo sad, 13 godina zapravo iza toga mi pristupamo konvenciji, drugo .../nerazumljivo/... materijalu, zašto nema onih dokumenata koji govore o tome kad su pristupile Austrija, Mađarska, Bugarska i Slovenija, odnosno tog sastavnog dijela ove konvencije. Hvala.
Odgovor izvolite.
Poštovani g. zastupniče, u određenom razdoblju ste vi bili ministar unutarnjih poslova, međutim sada se pristupilo potvrđivanju ove konvencije o policijskoj suradnji jer evaluacijom naših obveza u sklopu pristupanja Schengenu zaključilo se da bi takvo pristupanje bilo korisno i da bi se time znatno popravila, ubrzala suradnja sa zemljama na jugoistoku Europe, dakle RH i svih zemalja EU. Na taj način je ovo naše istočno susjedstvo uklopili u europske standarde i oni koji se tiču samoga Schengena i time olakšala suradnja između država, a RH će to biti olakšavajući uvjet, jedan od razloga koji će ubrzati pristupanje naše države schengenskom prostoru. Hvala lijepo.
Kolega Stričak, izvolite.
Hvala predsjedniče HS-a, kolegice i kolege, državni tajniče, pa nedavno je u medijima bio jedan članak da su se na jugoistoku Europe doslovno određene kriminalne skupine specijalizirale za određene vrste djelatnosti ovih poslova. Tako se u tom članku navodi da Hrvati se bave krijumčarenjem oružja i krivotvorenjem dokumenata, Srbi i Crnogorci krijumčarenjem narkotika, dok Albanci da su se specijalizirali za trgovanju drogom, ljudima i prostitucijom. Također u tom članku se navodi da je albanska mafija među 5 najmoćnijih u svijetu. S obzirom da kriminal ne poznaje nacije, rase, vjersku pripadnost, nego, evo, ispada da kriminalne skupine jako dobro surađuju i da se nadopunjavaju [[Upadica: Hvala]] [[Govornik se ne razumije]] da svakako je potrebno donijeti ovaj Zakon. Hvala.
Izvolite.
Poštovani zastupniče, kao što ste rekli, kriminal ne poznaje nacionalnosti i granice, kriminalci vrlo dobro surađuju. Stoga je potrebno da i države članice preko svojih policijskih službi surađuju i pokušaju biti brže od kriminalaca. Ova Konvencija, držimo da će tome svakako znatno pridonijet.
Hvala vam. Idemo sada vidjeti jesu li zainteresirani predstavnici Odbora da uzmu riječ. Ako ne, onda idemo na raspravu. Prvi je na redu klub zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Marijan Kustić.
Hvala lijepo predsjedniče HS-a. Zastupnice i zastupnici, uvaženi državni tajniče, g. Katiću, evo, pred nama se nalazi Konačni prijedlog Zakona, Konvencija o policijskoj suradnji za jugoistočnu Europu. Države koje sačinjavaju ovu međunarodnu organizaciju su Republika Austrija, koja i trenutačno i predsjedava ovom organizacijom do 30. lipnja 2019.-te godine, Republika Albanija, BiH, Republika Makedonija, Republika Moldova, Crna Gora, Rumunjska, Republika Srbija, Republika Bugarska, Mađarska, te Republika Slovenija. RH do sada nije bila potpisnica ove Konvencije. Podsjećam da je pristupanje Šengenskom prostoru naš zajednički strateški cilj i jedan od glavnih vanjsko političkih prioriteta RH. Zato se i provode potrebne aktivnosti za ispunjavanje propisanih uvjeta. Slijedom navedenog, s ovim državama, potpisnicama Konvencije, već ostvarujemo kvalitetnu bilateralnu i multilateralnu i operativnu političku suradnju, te u svim oblicima koji su predviđeni ovom Konvencijom. Pristupanjem ovom međunarodnom Sporazumu predstavlja nastojanje za uspostavom moderne policijske suradnje između država potpisnica, posebice na sprečavanju i otkrivanju kaznenih dijela u borbi protiv prijetnji, javnoj sigurnosti i redu, te se njome uspostavlja dodatni međunarodni pravni okvir za razvoj prekogranične policijske suradnje, čime će se dodatno pridonijeti stabilnosti i sigurnosti u jugoistočnoj Europi. Evo, na temelju navedenoga, klub zastupnika HDZ-a podržati će ovaj prijedlog Zakona. Hvala.
Drugi klub zastupnika je klub zastupnika HNS-a. Nema kolege Čuraja, tako da gube pravo govora. Treći je klub zastupnika SDP-a i kolega Ranko Ostojić, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče, štovane kolegice i kolege zastupnice i zastupnici, ova Konvencija koja je 2006.-te godine potpisana, kasnije pristupile još neke druge zemlje i članice EU itd., naravno da je jedan od oblika moguće policijske suradnje, ali se postavlja prvo pitanje i zato sam namjerno i maloprije u replici zapravo govorio o tome da li postoje neki drugi modaliteti i činjenica je da iz doba i dok sam ja bio ministar, a i ranije, smo zapravo podržavali i… [[Govornik se ne razumije]] proces i jednako tako sve druge oblike suradnje koji su bili na području, znači, i jugoistoka Europe. Ono što iznenađuje je da evo ovdje koristimo termine koji inače nisu uobičajeni u ovoj Konvenciji. Nemam ja s tim smetnju ako je to geografski pojam, ali jedan od razloga zašto se vrlo često, zapravo, izbjegavala ova situacija, a to je da RH pristupa ovakvoj Konvenciji od 2006.-te godine je bilo upravo područje koje se i ovdje tekstom citira, a to je državama zapadnog Balkana. Uobičajeni način kako to zapravo, pozivamo ih da zovu to jugoistok Europe i sve ostale inicijative koje su bile, bile su isto tako kvalitetan i dovoljan okvir za policijsku suradnju. Ono što je istina, prema podacima Europola, 7% najozbiljnijih pripadnika organiziranog kriminala u EU dolazi sa područja Balkana i to je bilo glavno odnosno glavni razlozi zbog čega je suradnja policija na ovom području, koja je doslovno bila zamrla do 2000.-te godine, tražila određene dodatne institute i načine kako da sve zajednički funkcionira. Ova premosnica državama zapadnog Balkana, kako tu piše, a ja to zovem jugoistok Europe, je bila, zapravo, da se u tim situacijama iskoristi prilika, a to je bolja informiranost, razvijena informacija, podaci koji imaju, ali jednako tako i pomoć njima u suzbijanju onoga što ne možete zvati svojim dvorištem jer rješavajući probleme i kod sebe, oni na neki način mogu pomoć i EU i RH na održavanju stabilnosti. Ono što je ovdje navedeno kaže da je RH odlučna da do kraja 2018.-te godine ispuni sve preostale tehničke uvjete potrebne za ulazak u Šengenski prostor, te vjeruje kako je moguće da Vijeće da u prvoj polovici 2019.-te godine donese političku odluku o pristupanju Republike Šengenskom prostoru. Iz ovog teksta, ako ja možda krivo govorim, ja mislim da je sad 2019.-ta godina, to bi podrazumijevalo da je ovdje navedeno da je RH ispunila sve tehničke uvjete potrebne za ulazak u Šengenski prostor. Naravno da to nije istina i naravno da je ovo situacija kako se olako i površno pristupa i ovakvim međunarodnim ugovorima i treba naglasiti da priča o tome da će Vijeće u prvoj polovici 2019.-te godine donijeti političku odluku o pristupanju RH Šengenskom prostoru, uopće nije kraj procesa u pristupanju Šengenu. Možda ta istina treba proć tehničku evaluaciju koju između ostaloga recimo Bugarska i Rumunjska su prošli još od 2008. godine, a do dana današnjega nemaju ovakvu odluku niti su niti su primljene u Šengenski prostor. Ovo govorim iz razloga šta ispada da evaluaciji tim razmotrio pristupanje konvenciji kao jedan od oblika i preporuka koje treba znat, da od 2015. godine, dvije godine nakon što smo ušli u EU imamo pravo uć u situaciju da postanemo članica Schengena. Pismo namjere je predano upravo 2015. godine na vrijeme, od tada su se pokušale napravit sve radnje pretpostavljam i vjerujem da je to strateški nacionalni interes iako je on u ovom trenutku sakriven pod oznakom klasificirano i nemamo prave podatke o tome što se zapravo događa s tehničkom evaluacijom. Ali ovde piše pa ajde da sad recimo državni tajniče vjerojatno u svom kamilica odgovoru reć da je to istina ili nije istina, a mislim da tu može bit vrlo jednostavno, a to znači osnovno pitanje je li Hrvatska ispunila sve preostale tehničke uvjete potrebne za ulazak u Schengenski prostor do kraja 2018. godine, ovo je 2019. prema tome ja bi molimo vrlo precizan odgovor na tako nešto. Što se tiče operativne prekogranične policijske suradnje posebice sa susjednim zemljama, kao što sam i maloprije reagirao vezano za oružje to uopće nije tako odnosno zakonom se odnosno i pristupanje ovoj konvenciji se propisuju pravila i samo bilateralnim ugovorima je riješena situacija kada ide i potjera, prekogranična potjera, kad se može uporabit oružje, između ostaloga da vas ja naučim tom političkom poslu, ali policajac strane zemlje čak i situaciji kad postoji bilateralni sporazum može koristit službeno oružje, nosi ga s sobom, ali ga može koristit samo u situacije krajnje odnosno situaciji samoobrane. Ali to je varijanta u kojoj smo već navikli na to da bez točnih podataka zapravo se ode vrlo važne konvencije raspravljaju i dolazimo u situaciju da zapravo pristupamo nečemu čemu smo iz različitih razloga sigurno su postojale određene rezerve i ranije, a i danas su istaknute vrlo značajne radi kojih Hrvatska zapravo nije pristupila ovakvom, ovakvoj procesu odnosno konkretno Konvenciji o policijskoj suradnji u Jugoistočnoj Europi. Ja ne kažem da se treba protivit suradnji u Jugoistočnoj Europi, ali sa koliko rezerve se zapravo ulazi u tome, a to je između ostaloga istaknuto, a to je da će primjena bit za određene članke samo na odnosu na one članice koje su članice EU, da je isto tako za sve ostalo potrebno urediti dvostranim međunarodnim ugovorima i nije točno da zapravo u 9 od 11 zemalja mi imamo sklopljene bilateralne sporazume na svim područjima koji reguliraju one varijante koje sam nazvao ovde u konvenciji. To isto tako nije točno. Ali da ne govorim o tome, samo u odnosu na konvenciju namjera koja zapravo treba bit jasno rečena, ova konvencija je zapravo na neki način poruka od strane evaluacijskog ima da Hrvatski sabor pristupi ovakvoj konvenciji bez obzira unutra šta se nalaze nazivi čak i neke nestale, nestale ove zajednice Srbije i Crne Gore i da se time na neki način ispuni jedan od uvjeta za potrebe za ulazak u Schengenski prostor. Toliko o tome je li točno da smo ispunili sve tehničke preduvjete ili nismo i ono što ja želim reć a to je pitanje analize prijetnji, časnika za vezu, zaštite svjedoka, razmjene podataka, iskustava i potjere, možda bi bilo dobro da čujemo koliko mi imamo časnika za vezu sada aktivnih, koliko ih je vraćeno nazad i više ne postoje u zemljama koje se nalaze u našem okruženju i koliko je zapravo istina da ova konvencija bez obzira šta nije u skladu sa Schengenskim pravnim okvirom bude zapravo poruka od strane EU da mi njoj pristupimo. Ja ću reć da je ovo zakon koji ispada kao forme radi, to napravimo ali može biti izuzetnih problema naravno jer međunarodni ugovori toliko su važni i konvencije, njima ne trebate ulazit sa figom u džepu, ili jeste unutra ili niste. Ono šta ja želim poslati kao poruku oko već sklopljenih međunarodnih ugovora, svega onoga što mi imamo, siguran sam da ću biti u prilici kasnije kad čujem odgovore na ova pitanja koja sam ovde postavio, moći reagirat odnosno tražit i pitat šta je zapravo prava intencija ove konvencija. Jel nam netko naredio da zapravo pristupimo ovakvoj konvenciji il je ovo stvarna iskrena namjera RH da kroz pristupanje ovakvoj konvenciji uđe u varijantu da surađuje sa zemljama u okruženju i da time zapravo postigne ono šta bi nam trebao biti interes, a to je da u suzbijanju organiziranog kriminala, prekograničnog kriminala i najboljih susjedskih odnosa zapravo postignemo ono šta nam je interes, a to je sigurnost na Jugoistoku Europe. Hvala.
Zahvaljujem, nemamo više ni jedan klub, pa idemo na pojedinačnu raspravu, prvi na redu Branimir Bunjac, međutim nema ga pa gubi pravo govora. Druga pojedinačna rasprava kolega Anđelko Stričak, izvolite.
Hvala predsjedniče, kolegice i kolege, kako bi se unapredila borba protiv organiziranog kriminala, terorizma i nezakonitih migracija, ali i borba protiv ostalih prijetnji javnom redu potrebno je donijeti ovaj Zakon o potvrđivanju Konvencije o policijskoj suradnji u Jugoistočnoj Europi. U tu su svrhu u konvenciju uključene odredbe kojima se uređuje zajednička analiza prijetnji, časnici za vezu, zaštita svjedoka, razmjena podataka i iskustava, potjera, prekogranični nadzor, nadzirane isporuke, prikrivene istrage, zajednički istražni timovi, zaštita podatka te osnivanje i rad odbora ministara. Konvencija o policijskoj suradnji u Jugoistočnoj Europi sastavljena je 5. svibnja 2006. godine u Beču kada su je potpisali ministri unutarnjih poslova Republike Albanije, Bosne i Hercegovine Republike Makedonije, Republike Moldavije, Rumunjske i tadašnje državne zajednice Srbije i Crne Gore a između 2008. i 2013. godine Konvenciji su pristupile Republika Austrija, Republika Bugarska, Mađarska i Republika Slovenija. Tako da u ovom trenutku broji 11 država stranaka. Osim što je pristupanje RH Konvenciji preduvjet ulaska u prostor šengena smatra da se bi upravo njeno pristupanje dodatno pridonijelo očuvanju stabilnosti i sigurnosti na jugoistoku Europe ali i označilo premosnicu državama zapadnog Balkana na putu prema EU. Kada govorimo o nezakonitim migracijama smatram da je bitno istaknuti da je upravo migrantska kriza bila najveća kriza s kojom se susrela Hrvatska policija od Domovinskog rata. Te 2015. godine kroz Hrvatsku je prošlo više od 670 tisuća migranata a da naši građani te gospodarstvo nisu pretrpjeli nikakve ozbiljne štete. Tada je balkanska ruta išla preko Srbije a sada na ovom preko BiH, tj. od Turske, Grčke preko Albanije, Crne Gore do BiH-a. Balkanska ruta po procjeni pojedinih analitičara odgovara onoj koju koriste krijumčari oružja i droge. Prema njihovim procjenama na ovim prostorima tj. na jugoistoku Europe, Hrvati uglavnom drže trgovinu oružjem i krivotvorenim dokumentima, Srbi i Crnogorci se bave krijumčarenjem narkotika dok su se Albanci specijalizirali za trgovanje drogom, ljudima i prostitucijom. Pretpostavke su da je danas na svijetu najopasnija mafijaška, tj. kriminalna organizacija meksički narkokartel, nakon njih talijanska mafija, potom ruski kriminalci, američki gangsteri i potom albanska mafija. Kada govorimo o terorističkim prijetnjama napominjem da su najveća prijetnja povratnici sa ratišta u Siriji i Iraku. BiH je zemlja u kojoj radikalni Islam rapidno raste, iz koje je više od 300 njenih državljana sudjelovalo u ratovima u Iraku i Siriji i to na strani terorističkih skupina Isila i Al Kaide. Upravo zbog toga tim više trebamo budno voditi brigu o njima. Stoga smatram dobrim da je u Konvenciju ugrađena odredba da će ugovorne stranke, tj. države potpisnice imati ujednačenu razinu informacija o stopi kriminaliteta te najmanje jednom godišnje izraditi zajedničke analize. Također dobrim rješenjem smatram i odredbe da tijela za provedbu zakona ugovornih stranaka surađuju u području razmjene nastavnih planova za obuku i usavršavanje, dogovaraju zajedničke seminare i prekogranične vježbe, sudjeluju u specijalnim operacijama u svojstvu promatrača te omogućuju pohađanje tečajeva i usavršavanje na svom području. Stoga smatram da je suradnja potrebna, da Konvencija daje dobru podlogu za to a naravno sve u cilju da naši građani budu što sigurniji. Hvala.
Imamo dvije replike, prvi je na redu kolega Ostojić, izvolite.
Štovani kolega Stričak, ja bih samo jednu stvar rekao da nije dobro generalizirati, označavati Hrvate kao te koji drže biznis sa krijumčarenjem oružja ili ne znam Albance za narkotike. Ja mislim da je pošteno i najbolje zvati ih kriminalcima. Kada bi policije naših zemalja i susjeda surađivale na onome nivou koliko oni surađuju koliko oni surađuju između toga. I iz tog razloga evo ja samo tu malo sugestiju imam da ne ispadne da generaliziram. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Pa kolega Ostojiću, ja sam se pozvao odakle mi taj podatak. Prema tome, evo znači to su pretpostavke analitičara da su se upravo kriminalne skupine specijalizirale za pojedine vrste kriminala. Slažem se s vama da ne treba generalizirati ali da treba unaprijediti i pojačati policijsku suradnju svakako da.
Druga replika kolega Križanić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ovom konvencijom regulira se stabilnost i sigurnost zemalja južne i jugoistočne Europe i šengenskog prostora kao i ugroze i prijetnje koje s tog prostora dolaze. Ovog momenta nama po vama gospodine Stričak je najveća prijetnja su migranti koji dolaze po balkanskoj ruti pa me zanima i prethodno je bilo govoreno o tome vaše mišljenje jesmo li mi ispunili preduvjete, imamo li mi dovoljno smještajnih kapaciteta za migrante. I zanima me vaš stav o tome, prije nekoliko godina, prije 3, 4 godine kada je bio val migranata velik s one strane, s bosanske strane, govorilo se o tome da bi u Varaždinu trebao biti smještajni centar, sabirni centar za te migrante. Pa me zanima da li vi i dalje mislite da je baš Varaždin pogodan za takav sabirni centar pogotovo stoga što je Varaždin izuzeto daleko od balkanske rute. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Kolega Križaniću, da je migrantska kriza još uvijek aktualna je, to svjedočimo, možemo reći moda ne dnevno ali tjedno po novinskim natpisima i policijskim izvješćima. Da je u Turskoj oko 5 milijuna migranata koji žele u Europu je točno a u cijelom svijetu je oko 200 milijuna ljudi u pokretu. Hrvatska se sa time jako dobro nosi, vidjeli smo da 2015. godine kada je bio najveći udar te migrantske krize je Hrvatska policija odlično odradila svoj posao. Dobro ste primijetili, tj. podsjetili me, 2015. tada aktualna Vlada je planirala u Varaždinu otvoriti jedan takav centar za migrante. Na svu sreću to je spriječeno. A ono što me posebno raduje, mi smo taj prostor prije mjesec dana vratili legendarne Pume. Hvala.
Idemo sada na iduću raspravu, kolega Ranko Ostojić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, štovani državni tajniče. Ja ću još jedanput izrazit svoje iznenađenje zašto vi zapravo ne odgovarate na pitanja koja smo i maloprije imali. Pa to bio bi red da znamo jesmo li ispunili tehničke uvjete, nismo li zapravo sad u 2019. g. kao što tamo piše i da je zapravo ta priča završena, da li je ovo stav EU-a ili stvarna iskrena želja naše zemlje da pristupi bez fige u džepu i bez ozbiljnih rezervi prema zemljama na jugoistoku Europe. Što se tiče same činjenice a to je da u ovom trenutku naša zemlja ima određene podatke koje sam vas pitao da mi kažete oko časnika za vezu koliko je njihovih ovdje, koliko je naših tamo, kako funkcioniramo, koliko smo vezani jedne na druge kroz ovu situaciju, ja bi bih prije svega želio iskoristiti ovu svoju pojedinačnu raspravu upravo u tom segmentu da još jedanput pozove na to i da se konvencijama odnosno situacijama u kojima se nakon 13 g. priključujemo nečemu šta nismo željeli, moramo imati kvalitetne i dobre razloge zašto to sada radimo a prije toga smo se isključivo držali određenih bilateralnih sporazuma i potpuno drugi procesa kojima smo bili jako aktivni od Višegradske skupine do situacije brdo procesa zajedno sa Slovenijom itd. Ono šta bi ja želio također istaći u ovoj naš situaciji, znači što se tiče RH, podaci o prekograničnom kriminalu, povećanju i svemu ostalome naravno ukazuju da je i danas najveći brij kaznenih djela eventualno krijumčarenje ljudi. Da li je zapravo došlo do zamjene i situacije u kojoj podaci koje smo imali ranije a to je da je puno manje nečeg drugoga i da su se kriminalne skupine orijentirale na varijantu da zapravo rade sad vrlo unosan biznis a to je ono što im je najjednostavnije i najlakše i šta mogu u ovom trenutku utržit. Također, želim reći da pitanje same veze odnosno odbora ministara itd., njihovog funkcioniranja s obzirom na nedostatak u materijalima koje imamo ovdje a to je da nemamo šta su zapravo stavovi Slovenije, koje u njihove rezerve, koji su stavovi Mađarske, koje su njihove rezerve, koji su stavovi Republike Slovenije, Bugarske itd. koji su pristupili nakon ovoj Konvenciji onda naravno ne možemo ni znat na koji način to funkcionira, bilo bi dobro da znamo što su do sada ministri zapravo tih zemalja na neki način doprinijeli, učinili da suradnja na ovim zemljama odnosno koliko su oni uspjeli u svoj ovoj suradnji kvalitetno napraviti da bi danas RH njoj pristupila. Evo ja sa svoje strane želim još jedanput podsjetiti a to je da pitanje same policijske suradnje nije sporno, da pitanje situacije u kojoj je potrebno sa susjedima graditi odnose kvalitetne u interesu zajedničkome i njih i nas, a nikako na način da zapravo to bude nalog nekoga sa strane koji nam kaže da biste ispunili schengenske uvjete, vi morate pristupiti takvoj konvenciji bez obzira šta je ona donesena još 2006. g. Hvala.
Imamo jednu repliku, kolega Orepić, izvolite.
Poštovani kolega Ostojiću, mene samo zanima, vi kao predsjednik Odbora za nacionalnu sigurnost dovodite u pitanje jednu Konvenciju odnosno nastojanje da se napravi jedna Konvencija o suradnji, šta stoji u toj nejasnoći odnosno šta je je nejasno i šta je eventualno problematično. Za očekivat je da predsjednik Odbora za nacionalnu sigurnost i ovakvi zakoni odnosno ovakvi prijedlozi o suradnji budu usuglašeni i budu jedna zajednička intencija jer nadam se da nam je svima zajednički cilj što prije ući u schengenski prostor i zadovoljiti i tehničke i političke uvjete po ovom pitanju.
Odgovor, izvolite.
Poštovani kolega Orepiću, s obzirom da ste bili na mom mjestu iza mene onda vjerojatno da ste prepoznali ovu situaciju da u njoj nema nedostataka da bi ste onda i vi potpisali vjerojatno i potrudili se da to bude i tada riješeno. Rezerve koje su ovdje izražene, one se nalaze na posebnom papiru su takve da zapravo mi danas pristupamo Konvenciji sa takvim rezervama da neće biti zapravo primjenjivo ništa iz te konvencije. Evo to sam htio reć. Znači nije uopće sporno pitanje hoćemo li mi ić u policijsku suradnju, da li i uopće ne sumnjam da je u vaše razdoblju jednako tako i u svemu skupa interes Hrvatske da surađuje ali kroz one procese kojima imamo kvalitetne odnose, ovdje smo na neki način poslani u pristupanje konvencije, ja se ne protivi, ne, ni kao odbor, nemam protiv toga ništa ali sa ovakvim rezervama, mi zapravo nemamo onu iskrenost i moje pitanje je da na kraju možemo zaključiti, to je točno, to dobro da napravimo ali odgovore moramo prije toga dobiti. Hvala.
Zahvaljujem, nemamo više replika pa idemo na iduću pojedinačnu raspravu, poštovani kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Kada govorimo o ovoj temi odnosno o sigurnosti o granicama i o suradnji sa susjedima najviše u ovim recimo to tako turbulentnim vremenima, naravno da je svaki pomak unaprijed dobar i da hrvatske granice i hrvatski sustav mora funkcionirati na najbolji mogući način. Nažalost mi živimo u državi gdje bitne teme ne dolaze do izražaja ali zato dominiraju u naslovnicama teme koje su po meni irelevantne za građane RH, glavna vijest je proteklih tjedana fake news, znači to je sada nova agenda reforme Vlade g. Plenkovića, borba protiv fake newsa. Umjesto da se bori za sigurnost građana, da se bori za bolje gospodarstvo, više radnih mjesta, mi se bavimo prvo sa jednim informatičarom iz Đakova par mjeseci pa kad je potrebno da zakrilimo aferu avioni odnosno neuspješnu nabavku aviona i eskalaciju sukoba ovdje u Hrvatskom saboru, sad smo krenuli sa fake newsevima odnosno sa jednom aferom koje je totalno irelevantna za građane RH. Da li netko nosi špic papak ili nosi oble cipele. Znači to je ono čime se sada u ovom trenutku bavi cijela RH i što naši građani gledaju i o čemu razmišljaju i što je zaokupiralo medije. Znači ovo su teme koje bi bile po meni iz sigurnosnog aspekta, policijskog aspekta puno zanimljivije jer mi moramo osigurati da naša zemlja bude sigurna zemlja kao što je to bila u periodu kad je stotina tisuća izbjeglica prolazimo kroz nju da uopće nismo ni znali da se nešto posebno dešava, bez obzira što su neki dizali graje, pokušavali motivirati ljude na to da će se dešavati neki ekscesi i tako država prava treba funkcionirati. Ja zato pozivam ovdje da se i ne drže press konferencije u MUP-u sa fabriciranim aferama koje to u biti i nisu. Znači u biti to, to su James Bondovske konstrukcije koje ovo što mi sad slušamo proteklih dana i čime se cijela nacija bavi pa i premijer Plenković tome jučer posvećuje 5-10 minuta elaborirajući pred samu sjednicu Vlade. Znači to je možda, nekad smo imali ST, slobodni tjedni ako se sjećate 90-ih ovdje u Hrvatskoj gdje su se objavljivali takvi članci, sada državni mediji, Hrvatska televizija, RTL, umjesto da se bavi pravim temama mi se bavimo totalno sporednim temama, vjerojatno potrebnim za odvraćanje pažnje, u biti za rađenje fake newsa. Znači da se ne vidi koji su stvarni problemi u RH i kako to u biti ne funkcioniraju stvari nažalost u našoj zemlji. I zato ja kažem, znači pridružujem se tu i ovim razmišljanjima, ajmo rješavati prave probleme, ako već pristupamo nekom sporazumu, konvenciji, suradnji, ajmo to zbilja realizirati a ne da nešto potpisujemo samo zato da bi potpisali, na kraju se neće ništa u potpunosti ispuniti niti desiti i ja bi rekao da imamo čak i sreću u ovom trenutku što kako bi rekao, nemamo toliki niti priljev kao što smo imali priljev ljudi u RH, odnosno tranziciju kroz RH s obzirom, nažalost da velika većina ljudi ni izvana, kada dolazi u Hrvatsku nema baš neku ambiciju ovdje ostati, nažalost većina ljudi odlazi iz RH, naših sugrađana, znamo i sami koliko je to, 100, 200 tisuća od proteklih godinu dana, to je zbilja alarmantan podatak i zato bi to trebalo biti na naslovnicama, a ne da li netko nosi špic papak ili obli papak. Znači to je nešto što mislim da je puno važnije za RH. Hvala lijepo.
Imamo 3 replike. Prvi je kolega Hrelja, izvolite.
Kolega Maras, samo da vam dokažem da sam vas pažljivo slušao i ovo što ću reći je u stvari ispravak netočnog navoda. Informatičar nije bio iz Đakova nego iz Belišća, hvala lijepa.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepa, ali evo to vam pokazuje recimo, situaciju u Hrvatskoj. Imate jedan takav slučaj koji se rasteže 6 mjeseci, navodno je čovjek radio SMS lažni da bi srušio Vladu. Pa tko to može uopće povjerovati? Mislim, to je priča, to je fake news. To je fake news. Znači sa te strane glavni kreator fake newsa u Hrvatskoj je hrvatska Vlada. Konstantno. Kao fake news da je Grmoja pobjegao od razbijača ovdje u HS-u iz sabornice, a svi smo vidjeli da stoji ovdje. To je također fake news. Hvala Bogu, snimila je to kamera HTV-a pa je cijela Hrvatska vidla da se lagalo i da se radi fake news. Znači mi imamo na djelu fake news politiku. To je ono što kreira hrvatska Vlada. Nažalost. Hvala lijepa.
Kolega Ostojić, izvolite.
Poštovani kolega Maras, vezano za vašu diskusiju, ja bih želio reći da je poznata stvar da jedna afera završava kad počne druga. To je očita taktika zapravo da se to radi. Iz tog razloga bi volio zapravo ukazati da je možda puno važniji problem, ne znam koliko ste ga primijetili, a to je da je fabriciranje same kao što ste i naveli afere, na neki način potpomognuto sa dokazima i materijalima, a te dokaze i materijale nije napravio netko drugi nego država. E to je po meni puno važniji problem kako se može dogoditi zapravo izvješće, dokumenti, fotomontaže itd., sama izvješća i dokazivanja je li nešto neistina, može izaći prije u jednome tjedniku i vani u javnosti nego što to dobije DORH koji po zakonu ima pravo raditi po kaznenim djelima i naložiti na koji način da se s tim dalje radi. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Pa mislim to samo po sebi što ste rekli u biti odgovara i zbog čega većina građana misli da je ta afera u biti konstruirana da se sakriju pravi problemi. Jedan od problema je, vidjeli smo prošli tjedan nervozu u vladajućoj koaliciji, avioni, neuspjeh, znači trebalo je nešto iskonstruirati kako bi zaokupilo javnost, ne? Inače, čuo sam da pisci scenarija CSI Miami traže ovaj, ulazne podatke za jednu od svojih epizoda kako se forenzički utvrdilo istinitost fotografije jer kažu takav pristup metodički nisu vidjeli gotovo nigdje u svijetu po vrsti cipele, da je to fascinantno i žele napraviti jednu posebnu emisiju CSI Miami-ja na način kako se utvrdila lažna fotografija iz tjednika Nacional, znači to je, evo, toliko smo fascinirali čak i hollywoodske ovaj, moćnike da žele napraviti jednu epizodu po ovoj aferi u Hrvatskoj i nazvati ju špic papak. Hvala lijepo.
Kolega Stričak, izvolite.
Hvala. Kolega Maras, imali ste zaista jednu zanimljivu raspravu. Hrvatska javnost se opet imala prilike uvjeriti u vaše moralne standarde i vrijednosti. Naime, vi ste tu podržali kriminalne skupine. Podržali ste da je normalno izraditi fotomontažu, falsificirati, dati lažni vijest, nekome podmetnuti, degradirati ga, uvrijediti bez jedne trunke da je o tome istina. I to je očito vama normalno, slično i samo tako nastavite.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepa, ja nisam nikoga podržao. Ja samo govorim da postoje službe, da postoji metoda, kolega Ostojić je rekao tko se s time bavi da se ne fabriciraju takve afere. Jel vi zbilja vjerujete u to da je netko konstruiranim SMS-ovima htio srušit Vladu? Ono što djeca mogu napraviti na web-u, koja su minimalno, nešto znaju informatički, da su htjeli na takav način srušit Vladu RH. Pa tko to uopće može povjerovati u to? Ja vam govorim o tome da mi se u RH, u hrvatskom prostoru i u određenim trenucima, kad je to očito potrebno, bavimo aferama koje to nisu. Ako je to tako sve, kao što vi govorite, pa to je trebalo istražiti, to je trebalo taj tren riješiti, ne da se rasteže 6, 7, 8 mjeseci, koliko se rasteže. Ja sam za to, za ozbiljnu državu, ne za afere koje se kreiraju onda kad je to potrebno. Hvala lijepo.
Idemo na iduću raspravu, kolega Đakić, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče HS-a. g. državni tajniče, kolegice i kolege, pa evo ova Konvencija koja je još 5. svibnja 2006.-te godine donesena u Beču i koja je obuhvatila određeni broj država jugoistočne Europe, danas je za pozdraviti i kažem da imam i ja određene rezerve prema, uz one koje su navedene kao vrlo bitne. Ja bi rekao da ova Konvencija o političkoj suradnji teško će se detaljno i dobro uspostaviti dok god je u Srbiji na snazi Zakon o ratnim zločinima koji tereti 300 i nešto hrvatskih građana. Kako će policajci RH po nalogu tužiteljstva Srbije istraživati fabricirane i scenirane optužnice koje se stavljaju na teret 300 i nešto građana RH tj. branitelja, pa i političara. Među tima postoji 44 u kojima je i Branimir Glavaš, saborski zastupnik, u kojima je i g. Šeks i Merčep i svi oni koji su bili 44-ero na Trpinjskoj cesti, jednako tako kao i Purda, kao i svi ostali. Kakva će to biti policijska suradnja u tome dijelu, samo sa Srbijom i RH dok god je na snazi njihov Zakon o ratnim zločinima koji oni tretiraju nadležnosti nad građanima RH. Ja znam da kriminalne radnje treba sprečavati u svakom slučaju, da treba sa svima zemljama jugoistočne Europe surađivati. No, bili smo svjedoci da puno puta ni crvene tjeralice RH se ne primjenjuju u Srbiji, ne primjenjuju se u Republici Srpskoj, ne primjenjuju se u BiH, ta suradnja i pravosudnih tijela, kao i policijskih organa, nisu zaživjela s obzirom da su zakonski okviri još puno puta neusklađeni sa europskim standardima, tako da, mislim da na ovom polju i na ovom dijelu je policijska suradnja nemoguća i to je najveća rezerva po meni iako se to u ovoj Konvenciji nigdje ne spominje, ali kaznena dijela su kaznena djela, pa i ratni zločini su kaznena dijela. Stoga smatram da je trebalo jasno staviti u ovu Konvenciju naglasak da se odnosi na sve osim na ono što nije u duhu europskih zakonskih standarda da suradnja policijskih tijela može biti u svim kriminalnim aktivnostima, osim u onima koje smatramo da su posebni sud za ratne zločine Republike Srbije koji nema nadležnost nad RH i u tom pogledu i u tom smislu je ogromna rezerva mene, kao i svih, mislim, hrvatskih branitelja i svih svjesnih političara da se to ne smije dogoditi da policija RH istražuje neke fabrikate koji su stvoreni u logorima smrti diljem Srbije i RH, koji su pod prisilom, pod prijetnjom batinama i raznim oblicima prisile, iznuđeni, potpisani i to će doći našoj policiji da istražuje te osobe koje su bile zarobljene, zatvorene, mučene, premlaćivane. Tu je najveća rezerva koju ja imam, uz ove koje st vi naveli i smatram da je ona trebala biti opisana u ovoj Konvenciji, a i da RH ima puno pravo, s obzirom da je i stavila 5 posebnih odredaba kojima se sprečavanje zatvaranje poglavlja 23. i 24. u pristupnim pregovorima Republike Srbije ulasku u EU u kojima i ovo pravosuđe Srbije se mora rekonstruirati, ugasiti se posebni sud koji ima nadležnosti i jurisdikciju nad hrvatskim građanima. Tu je evo, ta moja opredijeljenost da je to trebalo i nužno bi trebalo u nekom članku ove Konvencije spomenuti, da sve drugo je okej, ali ova stvar da policija surađuje na progonu građana koje je srpsko tužiteljstvo sa službom KOS-a sastavilo prema njima i fabriciralo optužnice i sad će ih po ovoj Konvenciji moći i morati hrvatski policajci obrađivati, te ih procesuirati ukoliko to bude svrsishodno i dokazalo da su oni bili počinitelji određenih dijela. Smatram da fabrikat optužnica koje su sastavljene u srpskim logorima smrti, sigurno ne može biti nikakvi dokazni materijal. Možda je stoga aspekta je dobro reći da je potrebno negdje u ovoj Konvenciji baš tu specifičnost RH spram Srbije i Crne Gore, jasno i definirati, te se ograditi i to staviti kao najveću rezervu u političkoj suradnji. Hvala lijepo.
Hvala. Idemo na replike, prvi je kolega Kovač, izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedniče. Evo ga, g. Đakiću, vi ste govorili o policijskoj suradnji i ja ću još jedanput vrlo jasno reći da naravno da RH mora u bilateralnim pregovorima ishoditi to da Zakon za ratne zločine ne može vrijediti za RH. Međutim najkasnije će Republika Srbija morati promijeniti svoj zakon i s nama napraviti sporazum o izbjegavanju sukoba nadležnosti prije ulaska u EU, ako ona to želi. To je jasno definirano prije 2,5 godine smo to ugradili u pregovarački okvir Srbije tada smo primili puno batina u hrvatskoj javnosti zbog toga, ali smo to napravili, na to smo ponosni i to će na kraju krajeva biti isto doprinos pomirenju između Hrvatske i Srbije. Bez toga nema ulaska u EU. Hvala lijepo.
Odgovor, kolega Đakić.
Kolega Kovač, jasno je da do sada ni dobra volja niti jedan korak u otklanjanju te opasnosti koja je fabricirana i stvorena kao posebna jurisdikcija na građanima RH nije napravljena. Republika Srbija u Poglavlju 23, 24 nije napravila po meni ni jedan pravni korak kako bi otklonila ono što joj je stavljeno kao posebni oblik da mora i ukinuti sud za ratne zločine te ove fabricirane optužnice koje je sastavio KOS u zajedništvu sa JNA i lokalnim četnicima, ne mogu biti važeće i da ne mogu se primjenjivati na RH. Policija mora istraživati, pa i imaju odjeli za ratne zločine, pa tako i ova suradnja bi se mogla prenesti i na taj oblik.
Zahvaljujem, prije druge replike, molim vas da pozdravimo svi zajedno članove i članice Udruge osoba s invaliditetom Bolje sutra i učenike i učenice Osnovne škole Koprivnički Ivanec iz Koprivnice. Dobro došli. … [[Pljesak.]] Sada bih molimo kolegu Bulja, izvolite.
Hvala lijepo, kolega Đakiću slažem se u ovome dijelu 23. Poglavlja po pitanju Srbije, ali jednostavno Hrvatska nije tribala dozvolit im da se otvori bilo kakvo poglavlje i da uopće ostaje mogućnost u budućim pregovorima kakva je naša diplomacija ulaska u Srbiji, da naši branitelji ostaju četnicim na lovištu, da Republika Srbija sudi Hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata, to je problem. A imao i povjerenstvo koje je osnovano u ministarstvu 2016. koje je imalo obavezu po praćenju Republike Srbije po ovom pitanju ulaska u EU trebalo je se sastati, ja sam, svake godine jednom dat izvješće i izvijestit predsjednicu republike, niti jednom je nije izvijestilo u 2017., u 2018., a povjerenstvo je imalo tu obavezu. Znači RH nije učinila ono što je trebala učiniti [[Upadica: Hvala.]] dok god Srbija ne ispuni uvjete prema [[Upadica: Hvala.]] koje treba nije trebalo pristat na pregovore.
Kolega Đakić, izvolite.
Hvala lijepo, kolega Bulj bili smo, bili ste u zajedničkoj vladi zajedno s nama kada su pregovori otvarani i zajednički ministri su glasovali o tome da se dozvoli Srbiji otvaranje tek onda kada smo, kao što je kolega rekao, ugradili 5 posebnih mjerila i kriterija koje mora ispuniti u Poglavlju 23., tek onda. I to je Europska komisija potvrdila i bez toga neće biti zatvaranja toga poglavlja i ja sam bio protiv otvaranja pristupnih pregovora dok se nisu ta 5 posebnih mjerila kriterija ugradili. Evo što je Miro Kovač s kojim smo imali zajedničkih aktivnosti u Ministarstvu branitelja, sa svim braniteljskim udrugama smo dogovorili i tako je to išlo. Mislim da je to dobar osigurač i da ne treba prejudicirati nikakve druge momente.
Povreda Poslovnika, izvolite.
Povreda Poslovnica 238. kolega Đakiću, niti u jednom trenutku ministar iz MOST-a to nije podržao gospodin Šprlje zna se da je Ministarstvo vanjskih poslova to napravilo na svoju ruku, zna se naša reakcija [[Upadica: Kolega Bulj.]] i zna se u to vrijeme što smo mi zastupali. Znači [[Upadica: Molim vas samo malo, kolega Bulj.]] samostalno i samoinicijativno je to bilo, radi istine …/nerazumljivo/… rekao neistine.
Ne, ne, ne možete ovo je vidljiva, jasna, potpuno jasna povreda Poslovnika i dajem vam opomenu. Ovdje ste napravili vidljivo namjerno ovaj repliku, a ne povredu Poslovnika. Idemo dalje kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolega Đakić vi ste u svojoj raspravi o potvrđivanju Konvencije o policijskoj suradnji u Jugoistočnoj Europi naveli dakle i ovaj Zakon o kaznenoj nadležnosti za ratne zločine Republike Srbije koji su se dogodili na području bivše Jugoslavije i u tom smislu je Republika Srbija na sebe preuzela odnosno njena državna tijela ovlasti da presuđuje u svim kaznenim zločinima za vrijeme bivše države koje su se dogodile bez obzira o državljanstvu i počinitelja i same žrtve. Jasno da je taj zakon za nas neprihvatljiv i mi smo već u nekoliko navrata rekli da u Poglavlju 23. koji se odnosi na pravosuđe i ljudska prava RH mora zadržati poziciju da se ne mogu zatvoriti, ne može zatvori niti Poglavlje 23., a niti ostala poglavlja odnosno ne mogu se zaključit pregovori dok se ne stavi van snage taj nepravičan [[Upadica: Hvala.]] zakon koji omogućuje Republici Srbiji da [[Upadica: Hvala vam.]] procesuira ratne zločine.
Odgovor, izvolite.
Kolega Bačiću u svakom slučaju ja sam izrazio samo jednu rezervu između ove dvije koje su već postavljene, mislim da ta rezerva stoji u vremenu dok se ne dogodi njihova svijest da su stvarno osnovali sud koji ne može bit nadležan za prostor Hrvatske do tada policijska suradnja u tom aspektu ne bi trebala biti na tim ratnim zločinima. Samo to ja ne izražavam rezervu prema ničem drugom, drugo je sve ono što je u duhu normalnoga suradnje policija kao i pravosudnih tijela kako bi se kriminal suzbio na što manju mjeru, kako bi se svi otkrili, kako bi sve bilo u duhu pravne države i jedne i druge. Ali ovo sigurno ne možemo prihvatiti, ali puno put smo od strane Srbije izmanipulirani u dostavi određenih dokumentacija ovoga i onoga pa tako ja postavljam rezervu i na ovaj dio, samo na ovaj dio koji se zove … [[Govornik se ne razumije.]] zločine i policijska suradnja u tom pogledu. Hvala.
Hvala vam, kolega Stričak, izvolite.
Hvala predsjedniče. Kolega Đakiću, u svojoj raspravi ste navali, da podržavate policijsku suradnju, pogotovo kada je u pitanju kriminal i teška kaznena dijela, međutim, svoj veći dio rasprave, posvetili ste kaznenim prijavama srpskog tužiteljstva, a vezano za naše branitelje. Pogotovo onih koji su prošli koncentracijske logore po Srbiji. Također smatram da je to nedopustivo, pa između ostalog Hrvatska još uvijek traži 1500, 8 svojih nestalih i 414 smrtno stradalih. Te obitelji, dan danas ne znaju gdje su kosti njihovih najmilijih. Pa evo, u tom smislu podržim.
Idemo dalje sa odgovor, pardon.
Hvala lijepo g. predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Striček, da, dobro ste ustvrdili, jedno od odredaba koje su stavljene u 5 mjerila i kriterija, posebnih mjerila i kriterija je i razmjena podataka o nestalim. Ukoliko to se događa, a vidjeli smo da puno puta se događaju prevare i podvale, da se donose dokumenti koji su već viđeni, jasno je da moamo postaviti rezerve i prema ovoj konvenciji koja je u biti dobra, jako dobra, ali moramo, ja bi volio da se u nju može ugraditi i taj segment policijske suradnje, na svim ovim dijelovima kriminalnih oblika, osim na onom kroz … [[Govornik se ne razumije.]] ratnih zločina. O tome policija Hrvatske i Srbije, sigurno ne može surađivati s obzirom na … [[Govornik se ne razumije.]] optužbe.
Idemo sada na iduću pojedinačnu raspravu, poštovani kolega Culej, izvolite.
Poštovani predsjedniče. Kao što poslovica star kaže, nije bitno šta se govori, nego tko govori, ja bi mogao slobodno reći, prema onome, pošto sam dovoljno star i nisam naivan, da kažem, nije bitno kakav ugovor se potpisuje i konvencija, nego s kim se potpisuje. Iz životnog iskustva znam, kada god smo što sa Srbijom potpisivali još iz vremena Domovinskoga rata, kada smo potpisivali primirja, da smo tada najviše stradavali i ginuli. Da ne postoji suradnja između naše policije i njihove policije, ja u to ne vjerujem, zato što dolazim iz kraja u kojemu svojevremeno, a vjerujem još i danas, ako nisu otišli u zasluženu mirovinu, su hrvatski policajci radili u Vukovaru u Podunavlju, zatim su se presvlačili u nekoj kući u Tovarniku, ostavljali svoje oružje i uniformu hrvatske policije bez nadzora i prelazili granicu uz Srbiju, gdje su živjeli. Svakodnevno su dakle, iz jedne države u drugu, tj. našu, dolazili na posao. Čisto sumnjam zbog njihove povijesti i onoga što su činili u vrijeme Domovinskoga rata, da su oni nastavili raditi za interese domovine Hrvatske, a da nisu, kao i mnogi danas koje u hrvatskoj politici isto tako vidimo, nastaviti raditi i djelovati za svoju matičnu državu koju priznaju više već ovu u kojoj su se rodili i koja ih plaća hrvatskim kunama. Kako surađivati sa policijom onih po pitanjima ratnih zločinima, ko što kaže g. Đakić i drugi, kada su ih oni moguće i činili, a mi sami sami ne surađujemo dovoljno, između sebe unutar naše policije pa da pitamo naše bivše kolege, što oni znaju, koje oni imaju spoznaje i saznanja o našim nestalima, mrtvima, grobnicama, stratištima, logorima i ostalima. Kada mi dobro znamo da Hrvatska ne priznaje ni logor u kojemu je bio naš ministar Predrag Matić, Fred sa svojim suborcima, oni ne priznaju ni taj logor, ne priznaju ništa. Nadaju ni posjetiti ni bilo koju ploču postaviti, mada smo svi svjesni i svjedoci smo da ima na tisuće ploča stradanja Srba u Hrvatskoj, a gdje se nije dogodilo ništa osim stradanja Hrvata. Mi ćemo i dalje pričati o suradnji, evo krenuti ću samo jedna suradnja, kako zaštiti hrvatsku granicu, a da vukovarska, šarengradska ada, gdje je dozvoljeno da se koriste i Srbi i Hrvati tom istom adom. Kako spriječiti šverc oružja, opijata, cigara i ostalih roba. I sam sam bio svjedokom prošlu jesen na Dunavu prema Apatinu, pecao sam sa prijateljem sa hrvatskoj strani Dunava, čamci sa srpske strane Dunava, dolaze ribiči, pređu na našu stranu, prebace u određeni čamac neku torbu ili ju puste u Dunav, zavezanu za bocu Coca cole flašicu, ovaj drugi dođe to i pokupi. Naleti riječna patrola, hitno, netko je pozove, oni nalete, oni se lagano povuku na svoju stranu, patrola prođe, oni se opet vrati. Tko nama radi u tim patrolama, tko nam radi u službama otprave, tko to sve nadzire, tko je s druge strane. Ako može vojni kamion, mali, doći s druge strane, dovesti cigare, prebaciti ih na čamac, taj čamac pređe u Borovu Selu ili bilo gdje drugdje, tko to nadzire, tko javlja, dojavljuje. Recimo imam slučaj mojega policajca, specijalaca bivšega, kojemu sam bio zapovjednik, koji se jedne noći našao u patroli na Dunavu u Borovu Selu i kada je zaustavio čamac u kojemu je bila neka krijumčarena roba, počeli su mu prijetiti, bilo ih je previše, on se povlačio par metara unazad, izvukao je pištolj i morao je pucati u samoobrani, ranio je jednoga, pa se pitao gdje je taj policajac sada. On nije ostao tamo da bi raskrinkao razotkrio one koji su radili sa tom šverca robom, nego je on prebačen na neko drugo radno mjesto, da bi ga udaljili sa tog slučaja i sa takvim stvarima. Da govorim o suradnji policije, istočne Slavonije, posebno u vrijeme Krajnje, a koju smo mi naslijedili, a koji su imali pomoć s … [[Govornik se ne razumije.]] strane Dunava, ti isti danas rade, a mi isti koji smo živjeli tamo znamo, da je sav zločin išo iz kuće Pavle Čikanovića, gdje je bila policijska stanica tih istih naših naslijeđenih, da kažem, emancipiranih Hrvata, ne onih koji su se reintegrirali. I o čemu dalje pričat, a ne biti sarkastičan, ne biti ciničan i ne biti iskren, a iskrenost u RH nije na cijeni, pa se bojim da neću, budem li dalje nastavio, moguće dobio kakvu opomenu ili da me ne pozovu na kakav razgovor. S ovim ću završiti, vama na znanje. Što se tiče Konvencije, potpisati ćemo kao i sva primirja, al u rezultate čisto sumnjam jer ni u hrvatskoj policiji nismo uspjeli riješiti ono što nam je pred očima, što nam stoji kao klin u oku, i lijevom i desnom. Kad nismo u stanju riješiti pljačku policijske stanice u kojoj zapovjednik 4 pile donosi na analizu da utvrde koji je rez, da li je bilo lijevi navoj il je bio desni navoj, ni to nisu u stanju utvrditi. Kad nismo u stanju utvrditi gdje nam je nestalo stotine komada oružja u vrijeme našega bivšeg ministra, neću ga spominjati, ni dan danas, možda je to vojna tajna. I još jedno da ne zaboravim slučajno, imamo u Odboru za unutarnju i nacionalnu sigurnost čovjeka koji se zove Gordan Bosanac i on će vjerojatno biti uključen u cijelu ovu Konvenciju i dogovor jer on radi za dobrobit RH, posebno kada su u pitanju migracije, a moguće i Šengen jel on je predlagao svojevremeno da 50 000 neprovjerenih emigranata i imigranata, da ih primimo u RH, vjerojatno na našu dobro i na našu korist. Mislim da sam vam dovoljno rekao. Hvala vam.
Povreda Poslovnika. Kolega Ostojić, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Povrijeđen je čl. 232. koji govori da govornik može govoriti samo o temi dnevnog reda o kojoj se raspravlja, a ja kao predsjednik Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost moram naglasiti da g. Gordan Bosanac nije član Odbora, već je član Vijeća za građanski nadzor, izabran u ovome Saboru i prema tome, nedopustivo je da ga se na ovaj način u Sabora po jednoj potpuno drugoj temi optužuje za stvari koje su zapravo kazneno djelo. Ako kolega ima saznanja [[Upadica: Hvala vam]] za kazneno djelo, neka ga prijavi.
Hvala vam. Kolega Ostojić, dakle, danas tijekom jutra čuli smo puno izlaganja koje su odudarale od teme o kojoj mi razgovaramo, čuli smo isto tako da se prozivaju ljudi koji nisu ovdje, isto ih se tako sugerira da su možda počinili kaznena djela, tako da su to rasprave u Saboru. Ja smatram da svi odgovaramo za ono što kažemo, ali ovdje nema povrede Poslovnika, to vam je vjerojatno jasno. Idemo sada dalje, kolega Ostojić izvolite, vi ste u ime kluba SDP-a, završno izlaganje.
Štovani predsjedniče, štovane kolegice i kolege, zastupnice i zastupnici, ja ću ponovo, još jedanput inzistirati na određenim pitanjima, dal je RH ispunila ispunila uvjete ili nije, to piše tamo. Ja smatram da je vrlo bitno da se u ovom HS-u o pitanju kod nacionalnog interesa, to je pristupanju Šengenu, mora razgovarati. U ovom trenutku je to zatvoreno, mi nismo u prilici znati je li to točno ili nije, a državni tajnik do sada nije došao u situaciju da nam na to odgovori. Što se tiče samih situacija političke suradnje, apsolutno, da budemo precizni, ja jesam oduvijek bio ZA policijsku suradnju, ali ona koja je istinska, korektna i koja nije sa figom u džepu. Ovdje je bilo rečenica danas, potpisat ćemo, ali kao i sva primjera, naravno, da to nećemo poštovati. Prema tome, rezerve hoćemo li, nećemo, ja sam uvjeren da je ovo zapravo danas jedna od Konvencija odnosno formi koje će u HS-u bit prihvaćene na način, eto to su nam rekli iz EU da napravimo radi toga da bi ispunili Šengenske uvjete, a sve drugo, zapravo, nećemo ni provodit. Uostalom, to smo istakli i kroz rezerve koje su tamo napisane, a pored toga i sama atmosfera, zapravo, se može svest i najbolji argument iskoristit u članku Zakona koji kaže da svatko snosi svoje troškove za provođenje ove Konvencije. Naravno, državni tajnik je istakao i u svom uvodnom govoru da neće biti troškova za hrvatski proračun, to znači da neće biti troškova. Naravno da se ova strategija neće ni provodit jer kad bi se ona provodila, onda bi naravno trebalo plaćat i časnike za vezu, ministri bi morali odlazit na sastanke, zapravo, njihovoga Odbora ministara, odgovor koliko su se puta sastali, nismo sazvali, ne znamo koji su benefiti koji su do sada napravile sve kolegice i kolege iz svih ovih nabrojenih zemalja. Ono što je istina, a to je, mi smo u situaciji da danas imamo priliku razgovarat o Konvenciji za koju tvrdim da je samo forma, a da je istina da nikakve namjere nisu da se ona i realizira. Što se tiče samoga postupka donošenja nedostatka u materijalima, ja neću na tome puno inzistirati, ali kad u ovome Saboru, iako je donesena strategija nacionalne sigurnosti i postoji obaveza da se jedanput godišnje izvještava ovaj HS. Čemu se mi trebamo čudit kad ni takvo izvješće u RH u Saboru koji je to usvojio, ne dolazi na dnevni red i mi ga nemamo. Prema tome, nema potrebe da gubimo ovdje vrijeme, zapravo, pričajući o stvarima koje izbjegavamo donijet. Da smo donijeli migracijsku politiku koja je postojala od 2015.-te do 2018.-te, onda bi mogli i relevantno govoriti o tome jesu li migranti najveća opasnost za RH ili nisu, da li postoje nekakve druge opasnosti. Ja bi samo podsjetio da potpuno drugo piše u strategiji nacionalne sigurnosti, pa bi prilika bila da kroz to izvješće o tome razgovaramo. I na kraju, ja ću reći samo svoje, a to je, izrazi svoju suzdržanost uz ovu priču. Ne radi toga što se protivimo policijskom suradnji na području jugoistoka Europe ili sa zemljama iz EU, već iz razloga, što se ne može na ovaj ovršni način, pristupati, donositi dokumenti koji nemaju sve sastavnice unutra. Nemate odgovore na pitanja koja su postavljena i zapravo doći do toga, da ovaj Hrvatski sabor, još jedanput bude iskorišten samo radi toga da bi se ispunila forma. Hvala.
Druga završna rasprava, Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista, kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče, uvaženi tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Ovim prijedlogom zakona Konvencije o policijskoj suradnji u jugoistočnoj Europi, gdje se često spominje Balkan, ali zaista treba spominjati kao nas svrstavati u to područje, pa i u ovome tekstu, koji ste dali u prijedlogu i u ocijeni stanja i cilja donošenja ovog zakona, nije dobro, jer u ovome trenutku, mi kada govorimo o suradnji, onda moramo to gledati iz više aspekata, pogledati, kada je po pitanju ratnih zločina i ja mislim da u ovoj konvenciji trebalo bi to da bude uvedeno, jer moramo znati da je trebalo biti uneseno, jer moramo znati, da tijekom Domovinskog rata, bili su brojni logori na području Republike Srbije, brojni naši nestali, brojni oni koji su huškali a dolaze u Republiku Hrvatsku, pod tapetom crvenih, prihvaća ih se, dočeka ih se. Prema tome, ja mislim da treba, ratni zločin nikada ne zastarijeva, prema tome smatram da u tom kontekstu je trebala ići ova konvencija, premda je ona vjerojatno neostvariva i neprovediva. Ali, u kontekst ove priče, ja bi se još jednom, osvrnuo na najbitnije, ono, što je ključ problema i sa suradnjom sa Srbijom, koja se i dalje, poziva na kvazi neku pravnu jurisdikciju, nad području cijele RH, gdje bi u biti hrvatski branitelji, ostali njima lovište. Evo, imam ovdje i priopćenje Ministarstva pravosuđa iz 6. mj. 2017. gdje se protive otvaranju javno izručenje, gdje se protive otvaranju i gdje nisu nikada dobili odgovore, na neprihvaćanje primjedbi Ministarstva pravosuđa RH, od Europske komisije, na poglavlje 23. i 24. tako da RH, uopće nije trebala otvoriti pregovore, blokirati Srbiju pregovore, da uopće ih otvori, dok ne ispuni ove stvari. Međutim, diplomacija naša je odradila kako je odradila. Znači ne možemo mi ovdje razgovarati o nečemu gdje hrvatska diplomacija ne vodi brigu o zaštiti svojih građana. Branitelji na području RH, jer je pravna jurisdikcija ta, kvazi, koja se poziva je dozvoljeno pregovaranje. Smatram da bi u ovoj konvenciji, koja je sada manje bitna, koja je manje bitna, u biti ona je neprovediva. A europska, a mi u pretpristupnim pregovorima, ne blokiramo Srbiju. I ne samo to, imamo povjerenstvo iza svega toga, u to vrijeme sam istupao sa ove govornice, bezbroj puta, upozoravao javnost, poslije toga je ministarstvo, osnovalo povjerenstvo, oni su povjerenstvo to koji će pratiti Srbiju ispunjavalo ove uvjete, koje se navodilo Hrvatskoj da su potrebni, međutim, to povjerenstvo se sastajalo 2016. dva puta, 2017., 2018. niti jednom i to je povjerenstvo bilo dužno izvještavati predsjednicu Republiku. Što znači da mi, ova konvencija je mrtvo slovo na papiru. Dok god Srbija, i njeni čelnici koji su bili vojskovođe, koji su bili huskači, na ovome području, kao što je bio Vučić, do tog trenutka mi ne štitimo hrvatske interese i sve konvencije, ove koje dovodimo, one su u biti mrtvo slovo na papiru. I još jednom pozivam vas kao predsjedništva Vlada, Ministarstvo unutarnjih poslova, zaustavite naše loše poteze, spriječimo da pravna jurisdikcija Srbije bude na hrvatskim braniteljima, ta kvazi, koju je proguralo kroz Ministarstvo vanjskih poslova, sada se peru ruke, a Ministarstvo pravosuđa, je to upozorio, da nema odgovora od Europske komisije, na sve primjedbe koje su dali, a to je pitanje 23. i 24. poglavalja i ta univerzalna jurisdikcija, ta kvazi, koju je Ministarstvo, evo sada će g. Kovač govoriti, tada kao čelnik jednostavno prihvatio, da se otvore pregovori, a što nije smio, pa što god rekao. Hvala.
Prije rasprave kolege Kovača u ime Kluba zastupnika HDZ-a završno, samo 2 informacije, prvo, dobili ste to i mailom, sutra, ćemo u 11 sati provesti izjašnjavanje o podnesenim amandmanima, a u 12 sati, glasovati o raspravljanim točkama, pa ćemo nakon glasovanja i iznošenja stajališta klubova, nastaviti onda sa raspravama o planiram točkama za sutra i druga stvar je, predlažem da objedinimo danas raspravu za točke 3., 4., 5. i 6. današnjeg dnevnog reda. Problematika je slično povezana, tako da ako ima netko protiv, nek se izjasni, može izvolite.
Gospodine predsjedniče, ne bi imao ništa protiv, ali za svaki slučaj, ako može ono s 15 na 20 minuta da mi se ne dogodi kao zadnji put, znači … [[Govornik se ne razumije.]] 5 minuta duže.
Može, evo odmah sada, dakle, raspravljati ćemo onda u ime Klubova 20 minuta, s obzirom da se radi o 4 točke, hvala vam na prijedlogu. Dobro, idemo sada na raspravu Kluba zastupnika HDZ-a završnu, kolega Miro Kovač, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Čuli smo dosta toga o ovoj Konvenciji o policijskoj suradnji u jugoistočnoj Europi. Svrha Konvencije jest sprječavanje i otkrivanje kaznenih djela i borba protiv prijetnji javnoj sigurnost, nema tu ničega spornoga, treba surađivati. Slušao i upoznao kolegu Ostojića oko zapadnog Balkana, i tu se slažemo, međutim mi više nismo na zapadnom Balkanu, mi smo iz njega izašli kad smo ušli u EU, mi više nismo u EU-u u dokumentima, nas više ne navodi kao zemlju zapadnog Balkana, znači mi smo se emancipirali sa područja i tu smo imali koliko sjećam, imali jedan konsenzus u Hrvatskom saboru kada smo krenuli putem integracija u EU, nismo htjeli biti na zapadnom Balkanu i mi smo iz njega izašli, mi više nismo dio tog zapadnog Balkana, tu je sad samo 6 zemalja u susjedstvu, BiH, Srbija, Crna Gora, Makedonija, Kosovo i Albanija. To su sada službeno zemlje zapadnog Balkana. Slušao sam također i kolegu Bulja koji je govorio o pregovorima Srbije prije 2,5 g., ja moram ovdje jasno reći, mi smo tada bili u jednoj Vladi, u Vladi HDZ-a i MOST-a, isto tako ću vrlo jasno reći da je iz Ministarstva vanjskih poslova, ja sam tada imao čast bit na čelu tog ministarstva, krenula inicijativa da se uopće uvjetuje otvaranje poglavlja 23. Nitko drugi to nije učinio prije nas. to smo učinili mi. Odluka o tome otvara li se poglavlja ili ne otvara, donosi hrvatska Vlada a predsjednik Vlade je bio g. Tihomir Orešković. Prema tome, sada ić u nekakvo politikanstvo o stvarima koje su nacionalni interes, ne interes MOST-a ili HDZ-a ili SDP-a nego stvari nacionalnog interesa strančariti na ovakav način, meni je to neprihvatljivo. Ja to neću učiniti. Ja smatram da je dužnost svih nas ovdje nadzirati u kojoj mjeri Srbija ispunjava zahtjeve koja mora ispuniti. Mi smo zatekli 2016. nulu i ništa nije bilo učinjeno, čak je kolega Miljenić htio nešto napraviti iz SDP-a 2015. g., međutim gđa. Pusić je bila protiv toga kao ministrica vanjskih poslova, mi smo tada imali konsenzus, mi smo se izborili i ugradili iako je bilo puno, puno pritisaka u EU-u među partnerima ugraditi tih 5 zahtjeva i tek kad smo ugradili zahtjeve, onda smo rekli e, sad možemo otvoriti pregovore i to smo javno rekli i g. Orešković i moja malenkost u Parizu, Elizejskoj palači da ćemo ti napraviti nakon što je usvojeno i prihvaćeno da postoje kriteriji koji nisu samo hrvatski kriteriji nego i kriteriji EU-a, to su kriteriji EU-a ne samo hrvatski. I sve dok se ne dođe do toga da Srbija zaista počne davati informacije o nestalima, to je obveza, dok Srbija ne krene mijenjati svoj Zakon o ratnim zločinima i sama napravi Konvenciju o izbjegavanju sukoba nadležnosti, sve dok ne bude primjenjivala svoj pravni okvir za manjine pa tako i za hrvatsku manjinu koja mora imati svog zastupnika temeljem sporazuma između Hrvatske i Srbije o zaštiti manjina, sve dok ne bude riješeno pitanje odštete za žrtve rata kao što to čini Crna Gora, neće biti moguće da Srbija uđe u EU i tu nema ničega antisrpskoga, to je pitanje temeljenih prava, pitanje funkcioniranja pravosuđa a ne ono što je rekla gđa. Pusić da netko u Hrvatskoj izigrava da je veći Hrvat ili ne daj bože, ja sam se zgrozio, ja sam bio šokiran kad sam čuo riječ srbomrz. To je strahovit, to je širenje govora mržnje. Mi smo ovdje da štitimo interese RH, svojih državljana, svojih građana, bilokojeg podrijetla da jesu pa bili oni i Srbi, ali sve dok se ne riješe ova pitanja za žrtve rata pitanje nestalih, pitanja ukidanja ovog zakona ili modifikacija zakona da više nema sukoba nadležnosti dok se ne riješi pitanje prava hrvatske manjine, neće biti stupanja u EU. Hvala lijepo.
Kolega Grmoja, izvolite, zahtjev za stanku.
Hvala poštovani predsjedniče. Znači u kontekstu ovoga što je govorio kolega Kovač i suradnje sa Srbijom, znači sasvim je jasno da nije MOST strančario po ovom pitanju nego je ministrica Pejčinović Burić prozvala upravo ministra Kovača zbog otvaranja poglavlja, išla je to natovariti MOST-u a sasvim je jasno da je to tada bila tehnička Vlada, da ste vi kao tehnički ministar krenuli u tom smjeru a da na stranicama Ministarstva pravosuđa još uvijek imate objavljenje priopćenje tadašnjeg tehničkog ministra Ante Šprlje koji se protivi takvoj odluci i kaže da iako mi možemo i dalje intervenirati kao država članica znači ako bude potrebe, da ovo što je sada dogovoreno, da nije jamac znači da će ti svi zahtjevi Hrvatske biti uvaženi i da ovaj nacrt znači zajedničkog stajališta za otvaranje poglavlja da su takvi da otvaraju prostor za različite interpretacije i nejasnoće, znači vaš kolega u Vladi vas zapravo kritizira zbog toga i kaže da se ne slaže sa tom odlukom. Znači treba hrvatskim građanima jasno reći da se Ministarstvo pravosuđa nije složilo sa ovim nacrtom i u zaključku kaže Ministarstvo pravosuđa nikad nije dobilo povratnu informaciju o eventualnom prihvaćanju ili neprihvaćanju primjedbi Ministarstva pravosuđa RH od strane Europske komisije odnosno Ministarstvo pravosuđa nikad nije dobilo uvid u konačni tekst zajedničkog stajališta EU-a za poglavlja 23. i 24. pregovora s Republikom Srbijom. Vi ste kao ministar to išli ispravit, osnovali ste povjerenstvo koje bi trebalo to pratiti i ja to pozdravljam ali ono što je problem sada da se to povjerenstvo ne sastavi.
Hvala vam. Ne može replika. Tražite stanku, izvolite. Da, da. Dobro, imamo stanku od 10 minuta, nastavljamo u 11 i 15. STANKA
NASTAVAK NAKON STANKE Dobro. Nastavimo s radom. Meni preostaje da zaključim raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Konvencije o policijskoj suradnji u jugoistočnoj Europi, drugo čitanje, P.Z. br. 491, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 79 za, 40 suzdržanih donesen Zakon o potvrđivanju Konvencije o policijskoj suradnji u jugoistočnoj Europi.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnoga reda: - Konačni prijedlog Zakona o ublažavanju i uklanjanju posljedica prigodnih nepogoda, drugo čitanje, P.Z. br. 428; predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85 Ustava RH i čl. 172. u vezi s čl. 190. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe poslovnika koji se odnose na drugo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu. Želi li državni tajnik g. Zdravko Zrinušić, predstavnik predlagatelja, dodatno obrazložiti, državni tajnik u Ministarstvu financija? Da. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani g. predsjedavajući, poštovane zastupnice i zastupnici HS-a, Prijedlog Zakona o ublažavanju i uklanjanju posljedica prirodnih nepogoda prihvaćen je na 9. sjednici HS-a Zaključkom od 12. listopada 2018. godine. Kako tim prijedlogom zakona, tako i ovim konačnim prijedlogom zakona, definirano je što se smatra prirodnom nepogodom, pa onda samo bi kratko ponovio. To su potres, olujni i orkanski vjetar, požari, poplava, suša, tuča, kiša koja se smrzava u dodiru s podlogom, mraz, izvanredno velika visina snijega, sniježni nanosi, lavina, nagomilavanje leda na vodotocima, klizanje, tečenje, odronjavanje i prevrtanje zemljišta te druge pojave takvog opsega koji je, ovisno o mjesnim prilikama uzrokuju bitne poremećaje u životu ljudi na određenom području. Kao što znamo, požari, poplave, odroni te druge prirodne nepogode postale su sve učestaliji problem s kojima se jedinice lokalne samouprave nisu u stanju same nositi, a štete na imovini vrlo su visoke i vrlo teško nadoknadive, poglavito ukoliko imovina nije osigurana. U proteklim godinama, štete u RH broje se u milijardama kuna, pa u tom smislu samo i dao ili ponovio određene statističke podatke, prema službenim podacima u 2016. prijavljene štete su iznosile 1,55 milijardi kuna, od čega u poljoprivredi čak 1,47 milijardi kuna šteta. U 2017. prijavljene štete su iznosile još i više, 3,49 milijardi kuna, od čega u poljoprivredi 1,88. U 2018. visina prijavljenih šteta, je pala i dobro da je tako, no i dalje je to iznimno veliki iznos. Do sada prijavljene štete za 2018. iznose 450,9 milijuna kuna, od čega u poljoprivredi one iznose 194,3 milijuna kuna. Dakle, ako to sublimiramo zadnjih 6 godina prijavljene štete nastale usred prirodnih nepogoda iznose ukupno 12,59 milijuna kuna. Na nemogućnost države, a poglavito jedinica lokalne i područne samouprava u pogledu pružanja financijske pomoći sa svrhom sanacije nastalih šteta očituje se kroz, rekao bih poražavajuće brojke dodijeljene pomoći za prijavljene štete, koje su proteklih godina, po proteklih 6 godina ukupno iznosile 194,3 milijuna kuna. Navedeno ukazuje na nužnost promjene dosadašnjih postupanja prilikom sudjelovanja države u djelomičnoj sanaciji šteta budući da je dosadašnji sustav dodijele pomoći postao neodrživ. Konsenzusom i koordinacijom svih razina vlasti, kao i sudionika tijela državne uprave u postupku prijava i procjena šteta, ovim normativnim rješenjem očekuje se efikasnije djelovanje prilikom dodjele sredstava pomoći za nastale štete, sa svrhom adekvatnije pomoći onima kojima je prilikom djelovanja prirodnih nepogoda pomoć najpotrebnija. Jedna od važnijih inicijativa ovog konačnog prijedloga zakona je ukazati na nužnost osiguranja imovine, a koja može biti dijelom i poticana u skladu sa važećim pravilima, poglavito u sektoru poljoprivrede gdje se i bilježe najveće štete od prirodnih nepogoda. Nažalost, svjedoci smo da je veliki dio imovine neosiguran, tako da su djelomične sanacije šteta iz graničnih izvora sa stava državnog proračuna nedostatne za umanjenje ukupnih gospodarskih šteta. Stoga osiguranje imovine jest jedino dugoročno rješenje koje će u konačnici doprinijeti smanjenu gospodarskih gubitaka, a država će u tom smislu nastojati na još učinkovitiji način iznalaziti rješenja kojima bi se subvencionirala plaćena premija osiguranja, uključujući izvore EU. Ponovno želimo naglasiti važnu ulogu ovoga zakona u smislu ustrojavanja Registra šteta koje će osigurati podatke po imenu i pre svake fizičke i pravne osobe koja je prijavila štetu, vrsti štete i iznosu štete. Takvi podaci predstavljaju prvi i sustavnu bazu podataka o nastalim štetama od prirodnih nepogoda. Na taj način osigurat će se pravodobne informacije o vrstama šteta na pojedinom području koje će moći koristiti i ostala tijela državne uprave, dakle i registar sam po sebi zbog zaštite osobnih podataka nije javan pa će se morati paziti i na taj segment u smislu zaštite osobnih podataka. Temeljem postavljenog kriterija ažurne provjere podataka o nastalim štetama putem izvida od strane povjerenstava, kao i nadzora nad eventualnim nepravilnostima od strane nadležnih tijela državne uprave, uključujući državno povjerenstvo, nastojat će se umanjiti potencijalne manipulacije u smislu nastanke štete te davanjem netočnih vrijednosti glede oštećenja imovine. Također, navedeno treba utjecati i na transparentno iskazivanje svih podataka te pravednu raspodjelu novčanih sredstava za djelomičnu sanaciju šteta od prirodnih nepogoda. Odredbama predloženog zakona prepoznaje se i posebne okolnosti, koje osim navedenog uključuju i socijalni status oštećenika, tako da se u ovom dijelu poštuje načelo humanitarnosti odnosno solidarnosti. Naravno uz ovaj zakonski prijedlog kao jedan od normativnih rješenja kojim se nastoje umanjiti negativne posljedice djelovanje prirodnih nepogoda, postoje druge mogućnosti koje su komplementarne s ovim zakonom, a čine ih odredbe propisa kojima se omogućava donošenje programa državnih potpora u skladu s odredbama pravila o državnim potporama ... [[Govornik se ne razumije.]] uslugama ili pak poljoprivredi. Važnim je uzeti u obzir i naglasiti kako se kroz odredbe ovoga zakona ne uređuje unaprijed zajamčeno pravo na odštetu fizičkih ili pravnih osoba već je ovo normativno rješenje jednim značajnim dijelom humanitarnog karaktera kroz pružanje pomoći i djelomične sanacije šteta na ugroženim područjima bili da se radi o javnoj infrastrukturi ili stambenim i poslovnim jedinicama, u konačnici i zaštiti života i zdravlja ljudi na područjima ugroženim posljedicama prirodnih nepogoda. Glede glavnih novosti koji se propisuje konačni zakon u odnosu na prijedlog zakona je to da su izvršene dorade u nomotehničkom smislu samoga zakona u cilju bolje jasnoće teksta zakona temeljem primjedbi Odbora za poljoprivredu i Odbora za zakonodavstvo. Nadalje, uvažavajući stajališta pojedinih zastupnika ovog Visokog doma izraženih na saborskoj raspravi prilikom prvog čitanja prihvaćene su primjedbe vezane za prijevoz šteta na građevinama za koje nisu, za koja nisu donesena rješenja o izvedenom stanju tzv. nelegalne građevine. S tim u vezi učinjene su izmjene u tekstu konačnog prijedloga zakona na način da se prilikom dodjele sredstava pomoći uzimaju u obzir i one građevine za koje je pokrenut postupak donošenja rješenja o izvedenom stanju ukoliko je isti pokrenut prije nastanka prirodne nepogode. Glede dijela stanovništva koji je socijalno ugrožen dodane su odredbe kojima se propisuje dodjela sredstava pomoći za štete na nezakonito izgrađenim stambenim objektima u slučajevima socijalno ugroženih oštećenika. Prilikom rasprava i na saborskim odborima iznijeti su određeni primjeri u smislu da se pobliže propiše sam sam status što je to socijalno ugroženih osoba ili gospodarski subjekt pa u tom smislu će pretpostavljam i tijekom ove rasprave iznjedriti određena kvalitetnija rješenja nego što je sada i mi smo ih spremni naravno prihvatiti. Isto tako prihvaćene su primjedbe u vezi odgovornosti povjerenstava gradskih, općih i županijskih za procjenu šteta od prirodnih nepogoda te je dodana odredba da se članovima povjerenstva imenuju osobe koje imaju dobar ugled i raspolažu stručnim znanjima. Evo hvala lijepa svima na pažnji.
Hvala i vama. Imate 3 replike. Prvu repliku je tražio gospodin Vlaović.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi državni tajniče, ovim zakonom bi trebali ići u susret k tome da pomognemo našim građanima od elementarnih nepogoda i prirodnih katastrofa. Svjedoci smo da se svake godine zbog klimatskih promjena one sve češće događaju i sa su sve izrazitije i da su štete sve veće. I na ovaj način kako je to predviđeno u državnom proračunu sa svega 20 milijuna kuna za sanaciju šteta i ovim modelom da će se isplatiti građanima svega do 5% vrijednosti oštećene mirovine jednostavno tjera te građane da ne prijavljuju štete. Ovo je prevara građana, lijepo se ministri naslikaju tamo gdje su elementarne nepogode, poplave, svi trče pred kamere, obećavaju i naknadu štete a kada se kamere ugase novaca nema i ljudi su razočarani. Mislim da ovo nije dobar model i da se država tu mora ozbiljnije uključiti kako bi pomogla našim građanima jer osiguravajuće kuće bježe od osiguranja usjeva i nasada i naši poljoprivrednici to nisu u stanju financirati. Hvala.
Želite odgovoriti? Izvolite.
Hvala lijepa na vašem pitanju poštovani gospodine zastupniče. Jasno je iz ovog što smo ukratko iznijeli u uvodnom dijelu u svezi zakona i kao i rasprave koje smo imali na saborskim odborima da ovaj zakon nije nešto što bi trebalo biti rješenje ovoga pitanja koje vi iznosite nego je ono puno širi opseg u smislu i drugih mjera koje Vlada RH može poduzimati pod drugim propisima uključujući njene ovlasti. Ovdje se želi stvoriti jedan zdrav okvir u smislu prije svega osiguravanja registra šteta i dobivanja kvalitetne baze podataka koja neće biti zagađena netočnostima ili podacima koji su simulirani i slično. Dakle, polazeći od toga ovaj zakon ničim ne ograničava Vladu RH da temeljem važećih i drugih pozitivnih propisa uključujući i propise EU pomaže ugroženim područjima. Hvala.
Hvala. U zadnji trenutak se javila još 2 zastupnika tako da ima 5 replika sve zajedno. Drugu repliku ima gospodin Stričak.
Potpredsjedniče, kolegice i kolege, državni tajniče. Svjedoci smo da evo uslijed klimatskih promjena sve više prirodnih nepogoda i katastrofa da su sve ozbiljnija prijetnja a naravno te prijetnje nisu zaobišle ni našu domovinu. Svjedoci smo da unazad par godina nikada više požara, poplava a i snježnih mećava u prošloj godini. Tu ste naveli kolike su štete od tih prirodnih nepogoda međutim ono što je po meni najbitnije u svemu tome, mi u svim tim nepogodama nismo imali ni jednu smrtno stradalu osobu i to je najbitnije u svemu ovome. A sad oko zakona biti će onih koji će podržavati a isto tako poput kolege Vlaovića koji će biti protiv. Ja smatram da ga treba donijeti ali naglašavam da je najbitnije u svemu tome da zahvaljujući našim snagama zaštite i spašavanja kod nas nije stradala smrtno ni jedna osoba. Hvala.
Želite li odgovoriti? Izvolite.
Evo hvala lijepa, poštovani gospodine zastupniče i hvala dragom Bogu da je to bilo tako kada je već u cijelom svijetu taj trend porasta elementarnih nepogoda da je kod nas kada su već bile da nije bilo ljudskih žrtava. I zahvaliti ću naravno i određenim institucijama ove države kao i udrugama koje djeluju na terenu, takve pojavnosti nadam se da će biti limitirane i dalje i da neće biti ljudskih žrtava zahvaljujući i preventivnom djelovanju na terenu. Hvala.
3. repliku ima gospodin Bulj.
Hvala lijepo. Pitanju posljedica od, tj. elementarnih nepogoda do sada je primijećeno ključni problem što se ljudima ne isplate štete kao npr. što je bilo u požaru u Dalmaciji. 3 fizičke osobe kojima su kuće izgorile nisu im plaćene štete u iznosima procjenjeni. I to je ključni problem. Ovaj zakon mora biti u središtu onih koji će biti pogođeni prirodnim nepogodama kako područja, tako i ljudi. Međutim ovdje ne vidimo nikakav financijski okvir. Niti je financijski okvir sadašnji u proračunu a davali su se amandmani nije dovoljan za elementarne nepogode a to je vidljivo iz požara koji se dogodio u Dalmaciji prošle godine, tj. pretprošle. Što po tome pitanju radite? Mora biti u središtu područja a pogotovo svaki čovjek, a bez financijskog okvira, samo registar imati, to je prazno slovo na papiru. Hvala.
Hvala lijepo. Uvaženi državni tajniče, izvolite.
Hvala lijepo na postavljenom upitu. Kao što se iz samoga zakona vidi, predviđeno je donošenje financijskih planova, odnosno, okvira postupanja za do kraja, odnosno, do kraja listopada tekuće godine, za nastavnu godinu, u smislu i preventivnog djelovanja. Naravno, financijski okvir je uvijek limitiran proračuna jedinice lokalne samouprave, pa i ujedno i državni proračunom. Ono što smo ovdje željeli naglasiti da nije jedini način da se oštećenici isplaćuju kroz ovaj zakonski okvir, nego imamo i masu drugih sredstava koje nam nudi samo EU i ovim zakonom je i predviđeno da se financiraju iz EU, određeni troškovi u svezi elementarnih nepogoda. Drugo je ono što se i odredbom zakona želi poticati, da ljudi pokušavaju i da žele osiguravati svoju imovinu i da će država financirati plaćenu premiju takvog osiguranja. Puno je … [[Govornik se ne razumije.]] puno manja visina osigurane isplećene premije, nego što bi sutra bila nastala osigurana šteta. Hvala lijepo.
Na redu je sada g. Vešligaj.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Državni tajniče. Pa evo, gledam ovaj zakon iz kojeg ćemo zapravo izroditi registar štete koja će biti jedna onda baza podataka koja bi nam trebala biti jedna osnova za bolje i kvalitetnije upravljanje, reći ću sa elementarnim nepogodama, jer mi danas imamo financijska sredstva od državnog proračuna, pa imamo u hrvatskim cestama nešto za elementarne nepogode, pa imamo sada po novinom nešto u Hrvatskim vodama, dakle, trebali bi tu dobiti ja se nadam jedan okvir, za jedno bolje, kvalitetnije upravljanje i način na koji ćemo naravno to obeštećivati. To neće biti naravno moguće, niti bez ozbiljnijega osmišljavanja, ozbiljnijega modela jednoga subvencioniranja premije osiguranja. I još ću tu samo jedno pitanje, konkretno imati, kod ovih elementarnih nepogoda, odnosno, prirodnih nepogoda, koje ste nabrojali, nije spomenuta, nisu spomenute štete koje su uzrokovane velikim poremećajima na biljkama i na životinjama, konkretno se radi o zlatnoj žutici vinove loze, koja je evo pronađena u vinogradima u 10 hrvatskih županija, jedna bolest koja se jako intenzivno širi, smatram da bi to trebalo također stajati, ovdje u ovom prijedlogu zakona. Hvala.
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepo. I hvala na elaboraciji i postavljanju upitu, kolega mi suflira da bi se to trebalo podrazumijevati u okviru ovoga što je definirano kao šteta, međutim, ja bi naglasio da je Ministarstvo poljoprivrede, toliko je nadležno u kontekstu svoga djelovanja takve stvari, prevenira i kroz dio subvencija koje ona radi, da takve stvari onda isplati oštećenim osobama i građanima. Hvala.
Posljednja replika, g. Škibola.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora. 2017. g. bile su velike poplave u povijesnom kraljevskom gradu Ninu blizu Zadra, interesira me koliko je ministarstvo doprinijelo u sanaciji grada Nina, nakon velikih i ogromnih šteta, koje su bile tamo. Mediji su izvijestili da se samo 21% potvrđenih šteta sufinanciralo od države i ovo je jedno iskustvo od jednog čovjeka, koji kaže da je on zbrojio 260 tisuća kuna štete, a nije dobio niti 50 kuna odštete. Možete li mi konkretno komentirati upravo vezano za Nin i koliko je tu država doprinijela. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Kolega … [[Govornik se ne razumije.]] tablica gdje imamo analitiku po svakoj pojedinoj šteti, ja imam global u kontekstu pripreme za prezentacije samoga zakona i u tom smislu, u ovom času, mogu samo reći da su to iznimno visoke brojke, a što se tiče samoga grada Nina, pogledati ćemo, ukoliko takav podatak nemamo ovdje, možemo ga pribaviti i kasnije iskomunicirali u vezi toga. Hvala.
Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu, prvi je g. Miro Bulj, ispred Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista.
Potreba ovoga zakona je bila odavno. Međutim, sam zakon, kao zakon, je navedene što sve spada u prirodne nepogode. Vidimo ovdje kada čitam da prirodne nepogode ne spada primjer vrlo jedna velika nepogoda koja se događa često u gradu Splitu, gdje vodoopskrbni sustav bude zagađen. Naravno, zbog toga imaju ogromne štete naši građani i to bude i u drugim našim gradovima. Evo npr. … [[Govornik se ne razumije.]] je često zagađen, tako da danima su ljudi prisiljeni kupovati vodu u trgovinama ili na drugi način organizirati se lokalne samouprave i od drugih lokalnih samouprava tražiti pomoć u pitkoj vodi. Tako da bi trebalo razmišljati i u tome dijelu i u ovaj okvir staviti, jer voda je nešto najbitnija, poglavito u velikim sredinama, kao što je Split, dolazi do zamućena te vode i voda jednostavno nije pitka. Ovdje ste naveli brojne stvari. U biti ono o čemu bi trebalo najviše razmišljati, to je financijski okvir. Da, financijski okvir je iz EU fondova, govorite znači, iz donacija i iz proračuna državnog. U proračunu državnome je 20 milijuna kn. To je zaista za područje RH, kada se sitimo elementarnih nepogoda, predviđanje je minorno. Ja ne znam jel to 1% od onoga što se je u prosjeka u zadnjih 10 g. dogodilo po pitanju elementarnih nepogoda. Znači prosječno godišnje. Davani su amandmani, upozoravan je na to. Znači ovaj zakon mora biti u središtu područja lokalne samouprave, ali naravno, prije svega čovjek koji, osobe, pravne fizičke, bilo one poljoprivrednici, što ste vi ovdje naveli, sve ove pojmove, koje ste stavili u ovaj prijedlog zakona. Ključni je znači financijski okvir, mi ga nemamo, spominju se donacije, pa ne može biti sve stihija. Znači donacije da, to je se dokazalo kada su bile poplave, u Slavoniji oni kad je bijo pukao, kad je bila ogromna poplava. Smatram da ovim Zakonom mi nismo dali ovdje rješenje, osim što ste stavili na jedno misto pojmove koji su dosada uglavnom postojali, gdje govorimo o Povjerenstvima za štete od lokalne, državne, regionalne do državne, tko je u sastavu tih tijela. U biti ovim Zakonom se ne rješava ključni problem, a to je svaki naš građanin. Evo primjer što se tiče poljoprivrede. Spominjete ovdje sušu i nevjerojatno je da u Sinjskom polju bude suša ljeti, al to je Ministarstvo poljoprivrede, 2019.-ta je godina, sustav navodnjavanja nemamo, a više rijeka Cetina izbaci u jednom danu vode, nego svi izvori u Izraelu godišnje. I mi u ovom trenutku nemamo sustavno navodnjavanje, suša je. Znači, prevencija je sustav navodnjavanja, a ne 20 milijuna kuna sramotnih u proračunu RH. Pa to nije dovoljno za jednu manju općinu u Slavoniji gdje se ljudi bave poljoprivredom. Prema tome, Registar šteta, od iza požara, ljudima nije plaćena šteta i to se radi selektivno. Negdje se isplate 100% štete, zbog nekakvih elementarnih nepogoda i to je okej, a negdje se ne isplati. I naravno, kad govorimo o infrastrukturi, mi moramo znati da su zime puno oštrije u brdsko planinskim područjima i da je puno teže održavati infrastrukturu. U Gorskom kotaru 6 mjeseci traje zima, u Lici snijeg, to triba održavat, to triba platiti i ne može biti isti ovaj zakonski okvir za Gorski kotar, Dalmatinsku Zagoru di pola godine triba ulagati u održavanje cesta, čišćenje i krčenje tih puteva, iza toga ostaju ogromne štete, udarne rupe na tim cestama, nemaju proračunske kapacitete za to održavat, nemaju proračunske kapacitete, to može Zagreb odradit zato što npr. i članarina, turistička članarina, bez obzira što imamo telekom, HT u našim gradovima, kompletna članarina odlazi zbog toga što je registriran HT u Zagrebu, odlazi Zagrebu. Međutim, nerazvijenim krajevima, našim krajevima, u Sinju koje je područje veliko, Vrgorački kraj, Dalmatinska zagora, Zagorje, gdje nemaju financijske kapacitete, pa kako će to ljudi u ovome zakonskom okviru, šta će oni dobit? Kažete lokalna samouprava ne može ništa osigurat poslije zime. Ja sam prošle godine bio u, iza onoga velikog snijega, u Gorskome kotaru sa načelnicima i gradonačelnicima, pa njihove štete su, da im je 5 puta veći proračun, cijeli proračun, ne bi mogli sanirati štete na putevima, lokalnim cestama, ne bi mogli sanirati, bez obzira šta im i Hrvatske šume sa velikim kamionima tu prevoze i rade im udarne rupe, preuzeo drva, bez obzira, oni su ostavljeni sami sebi. Znači, ovdje je jedan, ovdje treba Ministarstvo regionalnog razvoja uključiti se, Ministarstvo poljoprivrede, MUP po pitanju vatrogasnih. Ovdje je jedan cili niz vrlo bitnih aspekata, ovo je nedovoljno. Ovo je ono što znamo, a ako nemamo financijski okvir, ako smo mi samo naveli da imamo proračun, donacije i EU fondove, onda je to, a u proračunu državnom imamo 20 milijuna, a 2/3 RH lokalne samouprave vrlo teško će to moć održat, vrlo teško s ovim Zakonom, ne teško, nego nikako. Znači, ovdje nismo pomogli poljoprivredniku, nismo pomogli ugroženim područjima u Slavoniji, nismo pomogli područjima gdje jedinice lokalne samouprave imaju velike štete i posljedice od elementarnih nepogoda, to je znači, zima, snig, čišćenje, udarne rupe. Nisu ovdje pomogli ni gradovima koji imaju onečišćenu vodu, jel triba imati nekakve izračune… [[Govornik se ne razumije]] splitski bazen zna imati po nekoliko, po tjedan, nema doticaja sa pitkom vodom, osim u, znači, sa javnim vodovodom. Znači, imamo brojne probleme, al ovdje oni nisu navedeni, nit je dat ovdje zakonski okvir. Ovaj Zakon je više, ajmo reć, piar Zakon, da lipo ljudi to slušaju, da ljudi vide kako su ovdje nekakve mjere navedene, kako će postojati nekakav registar, kako postoje Povjerenstva općinska, gradska, županijska, državna, kako će u tim Povjerenstvima Ministarstvo odrediti svoje ljude, ali to nije, to je već poznato, i danas postoje Povjerenstva i postoje Povjerenstva u Saboru, mislim, u Saboru. Ako nemamo financijski okvir, ako je omotnica 20 milijuna kuna financijska u proračunu RH, ovaj Zakon je onda bespotreban. On je lip i čitak za pisat. Navedena su točno, navedeno je sve što triba biti navedeno, što su prirodne nepogode, značajni pojmovi, Povjerenstva, sve je navedeno, u biti nemamo zakonski, nemamo okvir. I nemamo mjere koje bi Ministarstvo trebalo poduzimati po pitanju poljoprivrede, pa npr. po pitanju suše potrebno je iz Ministarstva financija uložiti za navodnjavanje Sinjskog polja, Vrgoračkog polja, ne znam, i onda nema suše jer ćete više davati novca za sušu, nego da uložite u navodnjavanje. Znači, ovaj Zakon je jedan piar okvir s kojim će se moći ova Vlada RH pohvaliti da ga je donijela. Što se tiče financijskog okvira, on ne postoji, on je ziro. Znači, oni koji budu oštećeni sa ovim Zakonom u elementarnim nepogodama u prirodnim, posebice, prirodnih nepogoda, apsolutno neće imati ništa. Ja vjerujem da ovo šta ste vi napisali u ovome zakonu, je mislim znam da je neprovedivo, volio bih da ste u ovim zakonom da su date zadaće ministarstvima što su dužne koje ministarstvo da odradi, koji sektor, inače ovaj zakon će biti mrtvo slovo na papiru, nažalost žao mi je, ali je mrtvo slovo na papiru. Možemo to govorit sad i dužiti, međutim ja jednostavno nemam druge riječi nego, mrtvo slovo na papiru, ako je zakon, ako je proračun 20 milijuna kuna RH, ako znamo da u situacijama kad su elementarne nepogode kojim se to iznosima radi ne vjerujem i nadam da …/nerazumljivo/… ovaj vremenskih nepogoda ali znam da ovaj zakon ne donosi ništa dobro po pitanju rješavanja prirodnih elementarnih nepogoda, ništa. Ovdje nema dobra, ovdje nije u središtu toga zakona čovjek, pojedinac ili neka lokalna samouprava ili ne znam neko područje, ovo je samo nabrajanje što bi tribalo. I naravno da ćemo čut vašu raspravu, naravno pokušat ću još jednom vid al ovo se ne more ni amandmanima ispravit jel ovo je trebalo bit puno ozbiljnije, puno ozbiljnije, vjerujem da ćete ovo ne znam šta da ćemo ipak u konačnici što prije tražiti drugo rješenje da se ne događa kao što se događalo kad je bila poplava u Slavoniji sve da bude stihija. Hvala lijepa.
Sada je na redu gospodin Josip Križanić koji će govoriti u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Poštovani gospodine podpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege, dakle pred nama je prijedlog Konačni prijedlog Zakona ublažavanju i uklanjanju posljedica prirodnih nepogoda i ja ću opet u ime kluba kao i uvijek govoriti o meritumu i opet i ponovo izražava žaljenje što ne možemo jedni drugima replicirati na izlaganje klubova jer su tu najinteresantnije rasprave i svašta bi već sad moga replicirati kolegi Bulju, ali idemo mi od početka. Dakle, ovaj prijedlog zakona predlaže dodjelu pomoći na naših da se štete prijave u registar šteta, a pomoć će biti dodijeljena ovisno o vrsti i oštećene imovine iz Državnog proračuna RH ili iz EU fondova ili iz donacija. Da li je dosta ili nije dosta, to mi uvijek, nikad ne može biti dosta, ali doći ćemo i do toga. Uspostavlja se registar šteta koji će osiguravati podatke po imenu svake fizičke i pravne osobe koja je prijavila štetu, vrste štete i iznosu štete i takvi podaci predstavljaju prvu bazu podataka o nastalim štetama od prirodnih nepogoda. Metodologija za procjenu šteta od elementarnih nepogoda je općeg dijela sve točke osim točke A1. i A2. postaju sastavni dio ovog zakona radi jasnijeg postupanja do donošenja novog pravilnika. E sad to je važno, dakle zakon, govorio sam o tome i prošli put će biti operativan tek onda kad donesemo novu metodologiju za procjenu i taj novi pravilnik. Dakle, puno je tu stvari koje treba mijenjati vezano uz pravilnik, to kao predsjednik Povjerenstva za uklanjanje posljedica prirodnih nepogoda mogu potvrditi i to zna i moj tajnik i gospodin Zrinušić i moramo o tome čim prije pokrenuti pitanje da se taj pravilnik donese. Tako su načelnici primjerice prijavljivali štete na nerazvrstanim i lokalnim cestama, kad smo prilikom isplate šteta isplaćivali štete onda nismo znali točno na šta se te štete odnose s obzirom da uz državne, županijske i nerazvrstane ceste postoje tzv. lokalne ceste koje spadaju u ingerenciju Žunca. Također često puta povjerenstvo nije moglo sa sigurnošću donijeti odluku o cjeniku poljoprivrednih proizvoda jer su ti cjenici bili dosta, dosta različiti tako npr. je bila ponuđena cijena kilograma guske 50 kuna, a purice 7 kuna, bile su dosta i netransparentne cijene žitarica, šljiva ili jabuka. Za ubuduće bi bilo dobro da takve procjene se donesu, za takve procjene se donesu jedinstvene cijene na početku godine, prijedlog kojih daje Ministarstvo poljoprivrede te da se koriste TISUP-om ili Državnim zavodom za statistiku, da one budu čim transparentnije i čim egzaktnije podatke da dobimo u tom pravilniku tako da povjerenstvo neće imati mogućnost improvizacija. Prijedlogom zakona bi se isključili oštećenici koji su osigurali svoju imovinu, a što je intencija usmjerena prema većoj savjesti svake fizičke i pravne osobe za važnost osiguranja imovine. Propisana je obveza da se naknada štete odnosi samo na legalizirane građevine odnosno za koje je doneseno rješenje o ozakonjenju prema propisanim propisima. S obzirom da je Zakon o legalizaciji još uvijek aktualan, puno je objekata još nelegalnih pogotovo štagljevi, svinjci, staje, pogotovo kod tih gospodarskih objekata i dobro je što je se u drugom čitanju uvažio prijedlog Odbora za poljoprivredu da će se obeštetiti oni oštećenici koji su prije nastanka štete od elementarnih nepogoda pokrenuli postupak legalizacije. Iskorak je također učinjen uvažavajući naše sugestije iz prvog čitanja, a to je da se pomoć štete od elementarnih nepogoda može dodijelit i nezakonito izgrađenim gospodarskim, stambenim zgrada u slučajevima socijalno ugroženih oštećenika. Dakle, tu je intencija bila dobra, ali zbog različitih, zbog jasnih izričaja sam ja danas podnio amandman, ja ću vam ga pročitati vezano uz ovaj dio, dakle u članku 20. stavku 5. predlažemo da se iznimno od stavka 4. točke 4. ovog članka sredstva pomoći za ublažavanje i djelomično uklanjanje posljedica prirodnih nepogoda mogu se dodijeliti i za štete od nezakonito izgrađenim stambenim zgradama korisnicima socijalne skrbi s priznatim pravom u sustavu socijalne skrbi, određenim propisima koji uređuju i područje socijalne skrbi i drugih pripadajućih akata nadležnih tijela državne uprave. Dakle ovim amandmanom mijenja se i članak 20. konačnog zakona i tu smo htjeli točno doreći pojam socijalno ugroženi građani odnosno kako bi se definiralo da su u smislu ovog zakona socijalno ugroženi građani oni građani s priznatim pravom u sustavu socijale tako mi kod samog donošenja odluka nećemo imati dileme što to točno znači jer je dosta široki pojam bio socijalno ugroženi građani. I drugi amandman vezan uz članak 43. planove djelovanja iz članka 17. stavka 1. zakona za 2019. g. predstavničko tijelo jedinica područne (regionalne) samouprave te Gradska skupština grada Zagreba dužni su donijeti do kraja veljače 2019. To je čisto zbog toga jer će se zakon donijeti ovih dana a ne bi se stiglo donijeti na onakav način kao što je bilo predviđeno člankom 43. Dalje, iz nadležnosti državnog povjerenstva ograničila bi se dodjela sredstava pomoći za djelomičnu sanaciju od šteta u poljoprivredi do 50% ukupno planiranih sredstava za tekuću godinu. Isto se može povećati na maksimalno 70%. Kad govorimo o ozbiljnoj poljoprivrednoj proizvodnji onda elementarne nepogode ulaze u rizik poslovanja. Dakle tu smo htjeli skrenuti poljoprivredne štete prema osiguranjima jer dakle od prošle godine postoji mogućnost u visini od 75 000 eura po domaćinstvu ili jednoj pravnoj ili fizičkoj osobi mogućnost sufinanciranja od čak 70% osiguranja poljoprivredne proizvodnje iz EU-a. I tu mogućnost moramo maksimalno iskoristiti da bi za štete koje su do sad bile u poljoprivredi jer smo isplaćivali najviše iz državnog proračuna štete upravo za poljoprivredu da bi ostalo više novca za druge štete, bilo bi dobro i nužno je skrenuti te štete u poljoprivredi a pogotovo ozbiljnu poljoprivrednu proizvodnju pri čemu mislim na OPG-ovce i poljoprivrednike koji se profesionalne bave poljoprivredom ka osiguranjima. Dakle takve štete, 70% se sufinanciraju iz EU-a, mi imamo model u Varaždinskoj županiji da još 20% sufinancira županija i ako se uključi sa 5% JLS, praktički 5% ostane poljoprivrednim što treba iskoristiti i bilo bi šteta da se onda sredstva plaćaju iz državnog proračuna za štete. Zadržavam rezervu da u slučaju eventualnog prestanka sufinanciranja osiguranja poljoprivredne proizvodnje iz EU fondova se ovaj članak stavi van snage jer naša poljoprivredna proizvodnja u tom segmentu ukoliko se ne bi ta sredstva dobila iz EU-a, ne bi mogla konzumirati naknadu štete i sama to ne bi mogla isfinancirati. To ne bi bilo dobro. Uređuju se postupanja nadležnih tijela u slučaju nastanaka štete te se uređuju zadaci povjerenstva i obveze funkcioniranja za procjenu šteta unosom podataka u Registar šteta te određuju kriteriji kojom prethodi suradnja svih uključenih. Tu je dobro da se propisuje odgovornost gradonačelnika i općinskih načelnika za namjensko korištenje dodijeljenih sredstava pomoći te se upućuje na odgovornost općinskih, gradskih i županijskih povjerenstava za provedbu mjera procjene otklanjanja posljedica elementarnih odnosno prirodnih nepogoda. Tu do sada smo imali situaciju da nitko nije odgovarao, da su se štete namjerno napuhavale, državno povjerenstvo nije imalo mogućnosti uvida u te štete i to je dobro da se zakonom veća odgovornost propisuje općinskim i gradskim povjerenstvima. Propisano je također da Vlada jedinice lokalne i regionalne samouprave mogu dodijeliti i žurno pomoći u slučaju nastanka štete većeg opsega zbog kojih prijeti ugroza zdravlja života stanovništva u područjima zahvaćenim prirodnim nepogodama. I sad dolazimo na ta famozna sredstva, znači na aktivnosti naknade za štetu uzrokovane elementarnim nepogodama u državnom proračunu osigurane 20 milijuna. O tome sigurno da ja kao predsjednik povjerenstva mogu reći da to nikad nije dovoljno međutim smo imali situaciju da je u 2017. Vlada svojim rebalansom odredila čak 100 milijuna što je puno više nego 20 a opet je bilo puno premalo tako da ne znam koja cifra bi tu bila dovoljna ali to je sigurno neka inicijativna cifra od koje se kreće. Za Registar šteta osigurano je 400 000 godišnje a za procjenu šteta od elementarnih nepogoda osigurano je 160 000 kuna što je više nego do sada i to je dobro da se između dv čitanja za rad državnog povjerenstva upravo u cilju kontrole na terenu osigurana sredstva za nekakve dnevnice, troškove, noćenja, to do sada nije bilo tako i teško je bilo post festum nakon procjene za 6 mj. iz ureda u Saboru odrediti da li su te štete bile ili nisu, sad je to drugačije pa će moći povjerenstvo izaći na teren i direktno vidjeti kakve su bile štete. Ovim zakonom propisano je da povjerenstvo daje Hrvatskom saboru godišnje izvješće po procjeni šteta i utrošku sredstava što je dobro. Također je dobro što je broj članova povećan sa 10 na 14 povjerenstva, tako je povjerenstvo pojačano sa predstavnicima Ministarstva gospodarstva, zaštite okoliša, mora, prometa i infrastrukture. Bilo bi dobro još jasnije odrediti o nekim podzakonskim aktima i pravilnicima kriterije za izbor stručnih povjerenstava koja pružaju stručnu pomoć općinskim i gradskim službama. I na kraju želim reći da je vrlo važno čim prije propisati i to do u detalje pravilnike, procedure, obrasce i registre tako da se onemogući bilokakva naknadna intervencija u sustav. To se događa često i onda imamo mi kao državno povjerenstvo problem sa time tako da bude maksimalno sve transparentno jer se često puta događaju žalbe koje odgađaju onda izvršenje i potvrđivanje šteta od državnog povjerenstva. Klub HDZ-a će ovaj zakon, ovakav i uz ove preporuke podržati. Hvala vam.
Sada je na redu g. Marko Vešligaj ispred Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Evo, kolegice i kolege zastupnici, poštovani državni tajniče, evo već nekoliko puta danas rečeno je da je svrha ovoga zakonskoga okvira poboljšanje postojećeg sustava dodjele pomoći za ublažavanje i uklanjanje posljedica prirodnih nepogoda, tako nam je zapravo i naslov ovoga zakona. Reći da doživjeti prirodnu ili elementarnu nepogodu, kako je sadržavao ovaj isti zakon u prošlom formatu je za svakoga građanina, za jedinicu lokalne samouprave jedna teška, jedna izvanredna situacija i nažalost danas u svjetlu klimatskih promjena kojima svjedočimo te elementarne nepogode, te prirodne nepogode su učestalije, puno su razornije, više su i medijski popraćene, pa imamo, reći ću ja, svi mi i veći senzibilitet uvijek za njih. Mogu reći da sam se kao gradonačelnik tih nepogoda stvarno nagledao, prvenstveno klizišta kojima obiluje Krapinsko-zagorska županija, ali i tuča, bilo je suša, bilo je poplava. I na početku imamo tu jedan taj malo pojmovni problem elementarne ili prirodne nepogode, dakle prestaje nam važiti onaj Zakon o zaštiti elementarnih nepogoda, imamo sad ovaj prijedlog Zakona o ublažavanju i uklanjanju posljedica prirodnih nepogoda, ne znam, možda bi tu bilo samo pogrešno zaključiti da se radi o potpuno novom zakonu ili je zapravo ovo kontinuitet zakona koji prestaje važiti jer možda u nekim dijelovima prirodne i elementarne nepogode ne bi bilo ovaj jedno te isto, imamo određenih dodirnih točaka, no pustimo sad ovaj pojmovni dio. Ono što građane uvijek zanima, nakon što se mu to desi jest nadoknada šteta. Bile one velike, bile one male, uvijek je pitanje da li ćemo što dobiti od države, od grada, od županije, hoće li nas se obešteti i nekako nam pomoći i to je po meni je ključno pitanje zapravo ovoga zakona, da li će sami građani imati koristi od njega, da li će, ja sam rekao prije i u replici, samo uspostavljanje Registra šteta, kojega vidim kao najveću novinu ovoga zakona, jednu dobru stvar koji ima ovaj zakon, hoće li taj registar konačno biti jedan početak uspostavljanja sustava nadoknade štete za te prirodne nepogode? Evo, nekoliko podataka, u zadnjih 5 godina prijavljene štete usred prirodnih nepogoda iznosile su gotovo 12,5 milijardi kuna, a dodijeljene pomoću su bile 174 milijuna kuna, dakle nekakvih 1,5% ukupno smo obeštetili građane. Naravno da nitko ne očekuje da je realno, da je normalno da će se cijeli ovaj iznos tih šteta i uvijek imamo nekakve stvari o kojima možemo raspravljati i pričati o njima, to je samo procjena štete da će se one obeštetiti. No jesmo li mi zapravo uspostavili jedan model? Nismo. Naravno da nismo. Registar šteta jest jedan početak, međutim jako puno stvari je, koje nažalost se ovim zakonom ne definiraju, a možda su se i mogle. No puno zakona nam je nažalost takvih, da donesemo jedan okvir, a nakon toga čekamo programe, čekamo mjere koja, uredbe koje Vlada treba donijeti, a u ovakvim situacijama, nažalost građani nemaju vremena. Ja ću se malo više tu osvrnuti na klizišta na kojima evo, obiluje cijela naša zemlja, posebno ovaj sjeverni dio, imali smo u zadnjih nekoliko godina ovdje stvarno velikih problema s tim, neka klizišta su dobila manji tretman, neka su dobila veći medijski tretman. Recimo, na području Krapinsko-zagorske županije ukupno 300 klizišta, procjene šteta 112 milijuna, dakle, to su i štete koje se naravno, nalaze i na županijskim i na nerazvrstanim i na ovim lokalnim cestama koje su pod upravom ŽUC-a, ali brojni ljudi su nažalost doživjeli to da moraju iseliti iz svojih stambenih objekata i da još nisu dobili obeštećenja za to, a smatram da u takvim slučajevima ne bi smjeli uopće, ne bi se uopće smjelo razmišljati je li netko osigurao ili nije imovinu, radi se najčešće o ljudima koji žive u ruralnim krajevima, koji žive na selima i ukoliko je ovaj nekakva politika i stav taj da pokušavamo zadržati život na tim prostorima, onda bi trebali tu interventno, intervenirati zapravo odmah. Drugu stvar koju želim istaknuti jest ovaj problem zimske službe koji vidim da je navedeno kod ovih prirodnih nepogoda, ova jedan zapravo članak di bi se moglo to podvesti, ti ekstremni zimski uvjeti nažalost pogađaju veliki dio našega teritorija, evo Gorski kotar nam je tu stalni jedan problem, no problemu su brojni i u kontinentalnim županijama, u Krapinsko-zagorskoj, dijelovima i Varaždinske, Međimurske županije, Koprivničko-križevačke itd. Evo recimo na području Krapinsko-zagorske županije bile su velike elementarne nepogode u prošle dvije godine i ti iznosi koji su jedinice lokalne samouprave premašivale, bili su značajno veći od onoga što su one imale same u planu. Sad, ja sam očekivao da će nešto Zakon o brdsko-planinskim područjima ovdje riješiti, ali dobili smo tamo jedan zakon, koji je, vidimo sada po uredbi odredio koje lokalne jedinice ulaze u obuhvat brdsko-planinskih područja i one će možda imati nekakvu pomoć za to, a one ostale koje nisu ušle, nažalost neće. Dakle, opet nismo ništa riješili. Govorim to zato jer takvi zakoni bi zapravo trebali biti na neki način povezani. Kad se donose, onda bi trebali kroz zakone rješavati možda i ove probleme jer kad pogledate kakvim prosječnim prihodima raspolaže jedinica lokalne samouprave, posebno u sjevernim dijelovima RH. Ti prosječni prihodi su daleko nedostatni da bi si osigurali jedan kvalitetni nivo, komunalni nivo, što je zacijelo danas i jest čišćenje snijega. Ono što sam prije također istaknuo jest da mi je žao da nije konkretno navedeno, makar znam za neke aktivnosti koje je poduzelo samo Ministarstvo poljoprivrede, al smatram da bi ovo trebalo stajati također u Zakonu, to su, znači, štete koje su uzrokovane velikim poremećajima na biljkama i na životinjama. Spomenut ću, dakle, zlatnu žuticu ili fitoplazmu koja je, evo našao sam podatak, do kraja 2016.-te godine pojavila se u vinogradima u čak 10 hrvatskih županija, možda danas čak i više i stvarno, riječ je o jednoj vrlo agresivnoj bolesti, bolesti za koju kažu da je gotovo pa neiskorjenjiva i mislim da smo o tome trebali malo ozbiljnije i da ćemo trebati ozbiljnije postupiti ukoliko smatramo, a vjerujem da ćemo se svi složiti, da jest vinogradarstvo je jest jedno od ključnih poljoprivrednih grana koje imamo, jedna grana u kojoj smo napravili jedan veliki iskorak, stupili i na svjetsko tržište, poboljšali kvalitetu vina, dakle, moramo spriječiti takvo nešto da se događa. Osiguranje same imovine, kao što sam rekao prije, nitko ne očekuje nadoknadu ovoga cijeloga iznosa jer fiskalni kapaciteti niti države, niti gradova, niti županija, nisu dostatni za to. Međutim, ja tu ne vidim da idemo u smjeru nekakvoga, jasne politike sufinanciranja poljoprivrednih, sufinanciranja osiguravanja, prvenstveno poljoprivrednih usjeva, nakon toga i, pa i ostale imovine od strane države i na kraju se to sve svede na način da se dobije nešto novaca, nešto ako rebalansom ostaje na kraju godine, pa onda to osiguramo. Ovaj stvarno iznos koji imamo u proračunu od 20 milijuna kuna je definitivno premali. Ja sam i Amandmanima na proračun 2017.-te, 2018.-te, pa i za ovu 2019.-tu godinu predlagao da se digne na 100 milijuna kuna, uvijek to na kraju tako i dođe, ali obično rebalansom, ali to je nekakav minimum minimuma. U svijetlu ovih klimatskih promjena kojima svjedočimo, u svijetlu vrlo agresivnih elementarnih nepogoda koje imamo, to je minimum minimuma koji bi morao biti osiguran u državnom proračunu, da bi mogli barem dijelom obeštetiti, da bi mogli dijelom subvencionirati premije osiguranja i početi graditi jedan sustav, inače bi ti iznosi trebali biti vjerojatno i 200, 300 milijuna kuna. Mi imamo sad sredstva, nije samo istina, nije samo tih 20 milijuna kuna, pokušali smo klizišta i kroz Fond za zaštitu okoliša, pokušalo se nešto kroz Hrvatske ceste, sad po novome ide nešto kroz Hrvatske vode. Dakle, imamo tu dosta stvari koje su razbacane i tu sam isto očekivao da će biti malo jasnije i konkretnije sve izdefinirano kroz ovaj Zakon, ali vjerujem da će se, evo, kroz neke još možda Pravilnike, Uredbe, to definirati. Puno članaka je u samom Zakonu koje se odnose na rad Povjerenstava. Na terenu, velike su vam razlike. Dobiti kvalitetne ljude da sudjeluju u radu Povjerenstava je vrlo teško, opet naravno, sve povezano sa financijama jer teško da će se netko danas ozbiljnije angažirati, posebno ako posjeduje nekakva stručna znanja i biti u radu nekakvoga Povjernstva. Pozdravljam to možda da se malo i pojačalo ovo državno Povjerenstvo za elementarne nepogode, mislim da mu treba dati, ja sam mu isto član, da mu treba dati jedan veći značaj i smisao. Što se tiče ovih izvora, ja sam se, dakle, tu fokusirao na, to je navedeno unutra, izvori jesu proračun i proračun jedinica lokalne samouprave, EU fondovi, da, možda za neke veće elementarne nepogode, ali znate koliko su tamo rigorozne stvari, a elementarne nepogode prirodne su neke stvari koje treba vrlo brzo intervenirati i biti tu aktivan. Metodologija, sama procjena šteta, mislim da bi se tu isto dalo dosta o tome razgovarati, dosta je prostora za poboljšanje. Također, samo kratko navedeno unutra, ali dobro to je nešto što predstoji, zapravo, u radu samoga državnoga Povjerenstva. Slažem se tu, netko je spomenuo da treba izuzeti onu imovinu koja je osigurana, naravno da da, ali uz uvjet da ipak tim ljudima, koji su se pokazali kao savjesni građani, da nađemo model ili kroz proračun ili možda prvenstveno kroz proračune županija, gradova, općina, da im subvencioniramo premiju osiguranja, prvenstveno, još jedanput ponavljam, za poljoprivredne usjeve. Pitanje nelegalizirane imovine, naravno, za socijalne slučajeve to podržavam, ali za sve ostale koji nisu to napravili, ali bila im je obaveza, mislim da je jedna loša poruka koju šaljemo unatoč tome, naravno, ako se nekome elementarna nepogoda dogodi, ako mu kuća se sruši, treba mu pomoć, ali to onda kroz Zakon tu treba biti vrlo oprezan. Sve u svemu, reći ću, evo, za kraj, predstavlja određeni pomak, ja vjerujem da će ovaj Registar šteta stvarno zaživjeti i da će biti jedna osnova da možemo graditi jedan sustav koji će prvenstveno pomoći građanima koji su se našli u teškim situacijama, a to svaka od ovih prirodnih nepogoda jeste. Hvala.
Hvala. Sada je na redu g. Branko Hrg ispred kluba zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a, izvolite.
Hvala lijepo g. podpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, naš klub će podržati prijedlog ovog Zakona jer u krajnjem slučaju iz svih prethodnih rasprava je uočljivo da se radi o Zakonu koji definitivno nudi određena poboljšanja, naravno da uvijek može bolje, da se uvijek može dorađivati, da uvijek imamo mogućnosti da još, sagledavajući efekte koje Zakon ima, poboljšavamo isti. Svakako, kao što su i skoro svi prethodnici naglašavali, da je uvođenje Registra šteta, jedno od najvažnijih stvari u Zakonu jer ako nemamo na jednom mjestu da tako kažem sve obuhvaćeno onda imamo problem i uvijek postoji mogućnosti i određenih manipulacija i nezadovoljstava i razno raznih problema, tako da je uvođenje tog registra u svakoj slučaju jedna dobra stvar i sve štete koje nastaju u principu kad dođemo do trenutka da su sve uvedene, da su uvrštene, da se mogu tako procjenjivati, da se određenim automatizmom rješava i procjena štete, da se automatizmom rješava ta prijava štete, da se rješava i isplata štete, sigurno da će među građanima izazvati određeno zadovoljstvo, sigurnost u sustav i poštenje tog sustava. Jer stvarno je teško kada se formira neko povjerenstvo, na kraju krajeva izaći iz tog posla onako da ti netko ne prigovara, da ne kaže je ovdje je bilo ovako, moglo je onako i takve stvari definitivno treba probati riješit na način da budu rješavane više tehnički a ne onako proizvoljno na terenu. Ono što bi želio reći kako sam ja isto iščitavao ovaj zakon, da je intencija ovog zakona ljude motivirati da se osiguravaju. Posebno kod poljoprivredne proizvodnje i tu je jedna velika uloga i lokalnih samouprava. Mislim da lokalne samouprave kao oblik vlasti najbliži građanima imaju tu jednu veliku ulogu i da mogu u velikoj mjeri pripomoći edukaciji ljudi, ukazivanju na mogućnosti, ukazivanju na što, na ono što mogu dobiti jer ako ljudi mogu dobiti 70% sredstava za policu osiguranja poljoprivrednih usjeva ili kultura ili svoje proizvodnje poljoprivredne onda je to u svakom slučaju pozitivno i mislim da u tom pravcu treba ići što više i normalno je da onda u onom drugom dijelu ljudi koji su osigurali tu svoju proizvodnju ne spadaju u onu kategoriju koja bi trebala dobivati dodatna sredstva iz država ili lokalne samouprave. Ono što je također pozitivno je omogućavanje jedinicama lokalne samouprave tzv. žurne one naknade štete, žurne intervencije jer se tu u principu događa uvijek problem da treba u onom trenutku dok se neka šteta dogodi uskočiti s pomoći i čelnici lokalne samouprave praktički temeljem ovog zakona imaju tu mogućnost jasnije definiranu. Svi se na neki način uvijek kad govorimo o štetama ili elementarnim nepogodama najviše vraćamo na poljoprivredne proizvođače i na najveće probleme koji se tu u krajnjem slučaju događaju i malo prije je kolega Vešligaj govorio također o jednom problemu koji je prisutan u Hrvatskoj u kojem je na Odboru za poljoprivredu u nekoliko navrata bilo govora i koji se širi, a to je zlatna žutica vinove loze. Na neki način ako gledamo da ćemo pokušat poljoprivredne proizvođače usmjeravati prema osiguranju kultura, a ako znamo da osiguravajuća društva ne osiguravaju ovakvu vrstu šteta, dakle od ovakvih bolesti onda nam ostaje da nam je ostala jedna praznina da tako kažem gdje moramo intervenirati i gdje i država i lokalna samouprava zajedno i kad govorim lokalna mislim naravno i na općine, gradove i županije, zajedno moraju pripomoći u suzbijanju i tog štetnika, ali naravno i u sanaciji šteta. I to iz vlastitih sredstava obzirom da se preko osiguravajućih društava to ne može. Malo sam prije provjeravao od 2, 3 osiguravajuća društva dakle rečeno mi je da ne osiguravaju takve štete. Tako da ja ovdje to gledam na način da će se onaj iznos koji država osigurava u proračunu koji lokalne i regionalne samouprave osiguravaju u svojim proračunima u principu trebati usmjeravati u tom pravcu i pripomoći za one štete koje se ne mogu na neki drugi način nadoknaditi. Ponavljam da je stvarno veliki posao pred lokalnom samoupravnom nakon donošenja ovog zakona, da se stvarno krene u edukaciju, pojačanu edukaciju, pojačano objašnjavanje mogućnosti koje dakle će imati poljoprivredni proizvođači, da se i lokalne samouprave u tom dijelu uključe još dodatno. Znam da smo nekada imali programe gdje se je negdje oko 75% police praktički sufinanciralo, 25% je bilo na račun samog poljoprivrednog proizvođača, znači sad smo opet tu u tom dijelu i mislim da stvarno u tom pravcu maksimalno treba ići jer one štete koje su se do sada nadoknađivale iz državnog proračuna ili negdje možda uz neku pripomoć lokalne samouprave stvarno su izazivale i revolt i bijes ljudi i bilo je to sve skupa tragikomično kad su ljudi stvarno dobivali po par kuna za neku štetu koju su prijavili, napravili velik posao, izvidi na terenu, sve se je to obavilo na kraju od svega toga skupa nikakve koristi nitko nije imamo. Dakle, ovim registrom i upisom dosta tih stvari će se na neki način više tehnički poriješiti i bit će u svakom slučaju lakše sve to skupa pratiti, a posebno će biti važno i bitno kada dođe do tog registra kada se u njega u jednom periodu upisuju štete moći će se u stvari pratiti kontinuitet i vrste nekih šteta i nepogoda, posebno na poljoprivrednim površinama u pojedinim dijelovima RH i na taj način u principu se pripremati za određene intervencije koje tek slijede. Eto, uz ovih nekoliko razmišljanja i misli, ponavljam naš klub HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a podržat će ovaj Zakon.
Hvala lijepa. Sada će uzeti riječ gđa. Božica Makar ispred kluba zastupnika HNS-a, izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedavajući. Uvaženi državni tajniče, uvaženi pomoćniče ministra financija, kolegice i kolege, evo danas u drugom čitanju imamo Konačni prijedlog zakona o ublažavanju i uklanjanju posljedica prirodnih nepogoda kojim bi se trebali urediti kriteriji i ovlasti za proglašenje prirodne nepogode, procijene štete i dodijele pomoći za ublažavanje posljedica. Ispred mene su govorili moji kolege koji govore sa sjevera, pa zapravo, i ja bi se osvrnula na istu temu, ali poći ću od onog jezičnog izrečaja, da li je to elementarna nepogoda ili je prirodna nepogoda, ali u čl. 3. navedeno je da se tom prirodnom nepogodom smatra potres, olujni orkanski vjetar, požar, poplava, suša, tuča, kiša koja se smrzava u dodiru s podlogom, mraz, izvanredno velika visina snijega, snježni nanosi lavina, nagomilavanje leda na vodotocima, klizanje, tečenje, odronjavanje i prevrtanje zemljišta i pod toč. 12. imamo druge pojave takva opsega koje ovisno o mjestima, prilikama, uzrokuju bitne poremećaje u životu ljudi na određenom području. Tu smo mi ispred Odbora za poljoprivredu imali jednu primjedbu i tražili smo da se tu još navede bolest životinja i bolest biljaka, najezda nametnika ili okolišni incident. Dobili smo obrazloženje od strane predlagatelja da je to upravo uključeno u ovo toč. 12. Zašto o tome govorim? Evo, i kolega Hrg i kolega Vešligaj, s obzirom da dolaze sa sjevera, poznat je ovaj problem bolesti vinove loze. Naime, kao što je već rečeno, nijedno osiguravajuće društvo ne želi od bolesti osiguravati vinograde jer to bi trebalo štititi se, znači, da mi zapravo, dobro ne štitimo te naše vinograde jer su oni bolesni, al znamo da se zapravo radi o fitoplazmi koja se širi nekontrolirano i gdje nije na vrijeme počela zaštita i suzbijanje ove bolesti, da ima i tu niz drugih čimbenika, da ne bi sad u to ulazila, ali da ona postaje veliki problem, postaje veliki problem i u našim županijama, u našim jedinicama lokalne samouprave. Međutim, često se događa da je ona zastupljena na jednom brijegu, nema je na drugom, a ona ne poznaje teritorijalne granice jedinica lokalne samouprave, pa tako kad bi išli pogledati samu štetu, ona ne prelazi 20% vrijednosti izvornih prihoda jedinice lokalne samouprave za prethodnu godinu, ali i ako uzmemo kompletan urod, on nije manji za 30% prethodnog trogodišnjeg prosjeka jer nisu ravnomjerno obuhvaćeni na sva područja, na istom području jedinice lokalne samouprave, tako da tu stvarno imamo taj problem koji bi trebalo na neki način riješiti i to što hitnije. Isto tako, ispred kluba HNS-a, u prvom čitanju, imali smo nekoliko nedoumica vezano za požar jer piše da se u smislu ovog Zakona štetama od prirodnih nepogoda ne smatraju one štete koje su namjerno izazvane na vlastitoj imovini, te štete koje su nastale zbog nemara ili zbog nepoduzimanja propisanih mjera zaštite. Naime, kad je požar i kad se utvrdi da on nije posljedica prirodne nepogode, znači, on je podmetnut. Ne pronađe se onaj tko je podmetnuo taj požar, ali šteta postoji. I štete su često iznimno velike. Znamo i samo koliko su štete od požara u ljetnim mjesecima dolje u Dalmaciji i na koji način će se to rješavati. Ono što smatramo izuzetno dobrim je ovo unapređenje sustava prijavljenih šteta od prirodnih nepogoda i to u smislu ažurnosti, točnosti i transparentnosti i da je prepoznato nužno vođenje evidencije prijavljenih šteta od prirodnih nepogoda na jednom mjestu, pa je novina ovoga Zakona upravo uspostava Registra šteta koji će osigurati podatke o imenu svake fizičke i pravne osobe koja je prijavila štetu, vrsti štete i iznosu štete i takvi podaci predstavljaju pravu bazu podataka koju će, naravno, moći koristiti i ostale tijela državne uprave i svi oni kojima je to u interesu da dođu to tih podataka. Svi smo ovdje govorili i o osiguranju. Osiguranje je stvarno bitno jer ako uzmemo da u 6 godina je isplaćeno manje od 2% prijavljenih šteta, znači, od 12,5 milijardi prijavljenih, 174 milijuna kuna, to je stvarno malo. Da su štete velike, jesu, da svi ne očekuju nadoknadu kompletno prijavljene štete i to je točno, ali da svaka šteta, vraća da li nas kao privatnog vlasnika, da li poljoprivrednog proizvođača, nekoliko godina unatrag, neki čak više ni ne uspijevaju ponovno pokrenuti svoju proizvodnju, je točno. I tu je stvarno dobra ova mjera da što se tiče poljoprivredne proizvodnje odnosno usjeva I neke županije su se stvarno uključile još s dodatnim osiguranjem i ima veliki dio općina i gradova koje također pomažu svojim poljoprivrednicima da osiguraju svoje usjeve kako bi im šteta bila što manja. Međutim nije isto dal' netko treba platiti i tih 30% mada je 100% daleko više kad bi morao cijelu platiti ili mora platiti 10 ili 5% ukoliko još ima sufinanciranje tako da bi stvarno bilo dobro da i ostale jedinica regionalne i lokalne samouprave se uključe u ovo sufinanciranje jer osiguranje je kod nas uvijek rijetko i jako mali broj poljoprivrednika a i ostalih građana osigurava svoju imovinu. Ovaj zakon predviđa da je osigurana imovina izuzeta iz nadoknade kod elementarnih nepogoda, normalno jer bi trebalo biti nadoknada iz osiguranja. I ono o čemu je još ovdje bilo riječi vezano na članak 12. gdje je bilo propisano da se nadoknada štete vrši samo legalizirane građevine, tu je sad izuzetak i tu smatram dobrim ovaj prijedlog kolege Križanića da se točno naznači koje su to socijalno ugrožena kategorija da ni se oni izuzeli bez obzira što imaju nezakonito izgrađeni objekat ali to je objekat u kojem oni žive, rade, funkcioniraju, to je zapravo u pravilu najčešće ono što jedino i imaju. Klub HNS-a će podržati ovaj zakon. Hvala.
Hvala. Sada je na redu g. Davor Vlaović ispred Kluba zastupnika HSS-a.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, uvaženi državni tajniče sa suradnikom. Pa evo u ime kluba HSS-a mogu reći vezano uz Konačni prijedlog Zakona o ublažavanju i uklanjanju posljedica prirodnih nepogoda da bi to trebao biti dobar alat ali da on u stvarnosti je jedna obmana čak mogu reći i prevara naših sugrađana. Zašto to kažem? Zato što je u državnom proračunu svega 20 milijuna kuna za ublažavanje posljedica od elementarnih nepogoda što je premalo da bi se ozbiljnije saniralo štete našim sugrađanima. Što se događa kad se proglasi elementarna nepogoda? Kamere su sve tamo, svi su novinari, to je vijest, to čita predsjednik Vlade, trče ministri, trče svi državni tajnici, žele se slikati i žele pokazati sliku kako je Hrvatska socijalna država, kako iskazati empatiju prema građanima čija imovina uništena je i tamo im daju obećanja da, bit će vam nadoknađena šteta, bit će vam sanirani ti problemi s kojima ste se susreli. Međutim što se događa kad se kamere ugase? Rade se procjene šteta, dostavljaju, donosi se odluka i u konačnici građani dobiju desetke ili 100 kuna za naknadu štete. I naravno da su onda razočarani. Pa zašto im onda dajemo lažna obećanja da ćemo kroz ovaj zakon i kroz ova sredstva im sanirati štetu? To nije fer prema našim građanima i to nije pravi odnos prema našim građanima. Kaže se da može se iz Europskog socijalnog fonda povući sredstva za sanaciju ovih šteta a koliko smo u tom bili uspješni, najbolje pokazuje primjer iz 2017., 2018. gdje nismo uspjeli povući sredstva iz ovog fonda za sanaciju šteta od požara na šumama dok recimo Španjolska i neke druge države jesu. I tu do kraja nismo razradili metodologiju, uskladili je sa europskim direktivama kako bi mogli povlačiti iz fonda i tu evo jedan od zadataka da kroz pravilnik koji je najavljen i metodologije se uskladimo da bi mogli kvalitetno napraviti izvještaje, registre i da bi onda mogli povlačiti sredstva, znači još uvijek i to treba reći, nismo sposobni za to a ovaj primjer koji sam naveo to potvrđuje. Također, evo ovdje želim iznijeti negodovanje naših poljoprivrednih proizvođača koji su upućivani da kroz program mjera ruralnog razvoja i mjeru 5.2.1. bila rađena ona velika kampanja nakon onih požara u Dalmaciji, prijavite što vam je stradalo u požaru, vašim voćnjacima, maslinici, vinogradi na mjeru 5.2.1. i usudim se reći da je koštala više ta kampanja na javnim medijima nego što su naši proizvođači dobili sredstava a ne mogu vam reći koliko su dobili jer sam tražio podatak iz Ministarstva regionalnog razvoja pisanim putem kao saborski zastupnik i nisam odgovor odnosno dobio sam odgovor da sukladno Poslovniku Sabora, članak 140., uputim dopis odnosno pitanje. Znači pogriješio sam proceduru ali očito se želi zamagliti i sakrit podatak da je više koštala ta kampanja na javnim medijima nego što je povučeno sredstava za mjeru 5.2.1. za uništeni proizvodni potencijal jer jednostavno najveći dio tih nasada ili nije u sustavu potpora, nije u ARCOD-u i trebalo je ljudima reći nećete dobiti naknade, zato trebala je država iz vlastitih sredstava povećati sredstva za ove iznose, tada smo mi kao klub HSS-a tražili da se u proračunu poveća ta stavka na 200 milijuna kuna, povećana je sa 20 na 100 milijuna i građani su dobili par 100 kuna, ni negdje 3% od ukupnih šteta što je stvarno malo i u biti ljudima šaljemo poruku ma ne vrijedi vam prijavljivati štete jer su iznosi naknada premali i to predugo traje i nećete si s tim pomoć. Jednostavno na ovaj način to nije dobro riješeno. Kad se proglašava elementarna nepogoda sve kreće od jedinica lokalne samouprave, od načelnika, izvršne vlasti, predstavničke vlasti ali treba reći da nisu sve jedinice lokalne samouprave u istom položaju, nemaju isti fiskalni kapacitet, nema dovoljno stručnih i kvalitetnih ljudi da bi povjerenstvo odradilo posao. I najveći dio tog posla su na terenu odrađivali djelatnici kad je riječ o poljoprivredi i štetama u poljoprivredi, djelatnici Poljoprivredno-savjetodavne šumarske službe koje sad više nema. Sad su djelatnici Ministarstva poljoprivrede, pa vas sad pitam, tko će sad izići na teren, da li će općina morati tražiti suglasnost Ministarstva poljoprivrede da može angažirati ljude i da li će dobiti tu stručnu pomoć, to nije riješeno i to se mora riješiti jer u jedinicama lokalne samouprave nema toliko kolega agronoma, veterinara i drugih struka koji neće izaći na teren i dati stručnu pomoć jedinici lokalne samouprave, predstavničkom tijelu i izvršnoj vlasti i to, evo, država zakazala i to treba kroz Pravilnik i metodologiju riješit. Također je ovdje, već spomenuto je problem prosječnih cijena poljoprivrednih proizvoda i drugih građevinskih objekata koje mi nemamo kvalitetno ustrojeno i onda se tu javljaju različiti podaci. Kažu neki, napuhuju se štete, a nije istina, samo se želi biti objektivan u onim stručnim znanjima ljudi koji rade u tim Povjerenstvima, da se to kvalitetno i odradi. Naveo bih i nekoliko primjera nebrige države kad je riječ o sanaciji šteta od elementarnih nepogoda. Pa evo primjerice, Slavonski Brod, prošle godine za Uskrs, ne zna se tko je kriv, zagađena je pitka voda, nema pitke vode, digne se Stožer za zaštitu i spašavanje, Stožer civilne zaštite, angažiraju se tvrtke, pitka voda se nabavi, razvozilo se, dijelilo se građanima. Međutim, još dan danas, koliko ja imam informacije, te tvrtke nisu dobile naknadu za distribuiranu pitku vodu, pa pitam, flaširanu koja se dijelila građanima, pitam ovdje državnog tajnika da li ima tu informaciju, ako nema, molim da mi se odgovori da li će bit plaćeno, znam da je uredno poslana sva dokumentacija da se to plati. Još uvijek građani grada Slavonskog Broda ne znaju tko je zagadio vodu, dobili su pitku vodu flaširanu, dijelilo im se, ovima koji su bili u potrebi, a tvrtke koje su dale tu vodu, nisu dobile naknadu za angažirana sredstva. Pa evo, to nije u redu i to se mora ispraviti. A kad je riječ o štetama u poljoprivrednim kulturama, naveo bi primjer općine Staro Petrovo Selo, gdje je napravljena procjena, predano na vrijeme sve i od 26 općina i 2 grada, jedino Staro Petrovo Selo nije dobilo naknadu štete, a znate zašto, jer je procjena šteta bila negdje na poljoprivrednim kulturama ispod 50% jer su ljudi kvalitetno i stručno odradili posao, a netko je na državnom Povjerenstvu donio odluku da se nadoknađuje šteta samo ako je preko 50%, a u Zakonu stoji da se nadoknađuje šteta ako je viša od 30%. Nemojmo u procesu donošenja odluka neke oštetiti zato što se to nekome sviđa ili ne sviđa, nego budimo ravnopravni prema svima, nek svatko ima jednaku šansu da dobije naknadu štete, pogotovo kad se kvalitetno na terenu odradi posao. Također je ovdje spominjana i polica osiguranja. Da, ja sugeriram svim poljoprivrednim proizvođačima, osigurajte svoje usjeve i nasade i svoju proizvodnju. Međutim, treba reći i činjenicu da osiguravajuće kuće tu rade nered na tržištu, da nema pravog sređenog tržišta kod osiguravatelja, da ucjenjuju naše poljoprivredne proizvođače, da su te police još uvijek visoke, pogotovo sad kad se sufinancira od strane EU, Ministarstava, pa i regionalne samouprave, da su cijene otišle u nebo, a da naši poljoprivredni proizvođači na kraju ne dobiju adekvatnu naknadu. Primjerice, ako vam tuča uništi nasad jabuka, oni vam priznaju samo ono što je ostalo na stablu i što je oštećeno na stablu, a ono što je jabuka pod stablom, to nije šteta, to nije bio urod. Evo, to su jedni od primjera zašto se naše ljude destimulira da osiguravaju usjeve i nasade, tu Ministarstvo poljoprivrede mora odigrati ulogu da sa osiguravajućim kućama napravi pravila igre kako bi se ispravno postupalo prema našim poljoprivrednim proizvođačima. Spominjano je ovdje žutica vinove loze i tu je, klub HSS-a rekao je da s 5 milijuna kuna, koliko je u državnom proračunu je premalo i to je samo za istarske vinograde, a šta je za vinograde u Zagorju, Međimurju, a sutra i u Slavoniji jer je i tamo primijećen ovaj cvrčak. A najavio bih i nebrigu za svinjogojstvo gdje smo mi kao klub tražili da se stavi u proračun 5 milijuna kuna za svinjogojstvo jer nam je na granici opasnost od afričke svinjske kuge i tu nismo predvidjeli ni jednu kunu da bi zaštitili svoje svinjogojstvo, toliko nam je stalo do poljoprivrede i do naše proizvodnje. A evo, obično 15. 4. krene program zaštite nasada i usjeva od tuče i to je jedan vid elementarne nepogode, krene aktivna obrana od tuče. Ja sam postavio pitanje Ministarstvu poljoprivrede koliko je u 2018.-toj nabavljeno raketa da bi se ta obrana mogla provodit, uputili su me na Državni hidrometeorološki zavod, dobio sam i od njih odgovor. Znate koliko je nabavljeno u 2018.-toj? Niti jedna raketa, a županije su uredno uplatile sukladno zakonskoj obvezi svoj dio. Pa vas pitam, gdje je potrošen taj novac, za što i kani li se onda ukinuti obrana od tuče raketama i ostaviti naše poljoprivredne proizvođače na milost i nemilost elementarnih nepogoda. Želimo mi proizvodnju hrane u RH i želimo li zaštiti našu proizvodnju? Očito da ovim primjerom ne i tražim da se žurno raspiše natječaj za nabavku raketa i da se osigura na svakom raketnom mjestu, na svakom onom našem raketaru po selima, a ima ih 300-tinjak u Slavoniji i na taj način čuvamo radna mjesta u Slavoniji i Baranji, da oni imaju s čime raditi i zaštitit usjev dok god je na snazi da u okviru Zakona o obrani od tuče se koriste i rakete. Zašto se onda i ne nabave? Ovo je jedan vid nebrige za selo i poljoprivredu i Slavoniju. Hvala lijepo.
Hvala. Sada je na redu g. Kažimir Varda ispred kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti, reformista i Nezavisnih zastupnika, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege, ja imam potrebu zapravo naglasiti ono što piše i u obrazloženju Zakona, pa pretpostavljam da je ovo klimatsko modeliranje za RH za razdoblje do 2070.-te godine napravljeno i da na osnovu toga, na osnovu takvih procjena radite i prijedlog, Konačni prijedlog Zakona. Budući se očekuje promjena čitavog niza klimatskih parametara s posljedicom veće učestalosti i intenziteta ekstremnih vremenskih i klimatskih događaja. Naime, svjedoci smo da zbog globalnih klimatskih promjena RH je također suočena s čestim prirodnim nepogodama, ponekad i više puta tijekom godine na istom području koje uzrokuje štete na imovini. E sad, ono što mene posebno zanima vezano je uz čl. 3. Konačnog prijedloga zakona. St. 3 u smislu ovog zakona štetama od prirodnih nepogoda ne smatraju se one štete koje su namjerno izazvane na vlastitoj imovini te štete koje su nastale zbog nemara i/ili zbog nepoduzimanja propisanih mjera zaštite. Mislim da bi ovaj stavak trebalo proširi. Što to znači? Što to znači? Ako su i namjerno izazvane, to je jasno. Zapali, uništi, to mi je jasno. Ali, koje su nastale zbog nemara, ako se ne održava parcela, okućnica, dolazi do požara koji nije baš na toj lokaciji nastao, ali se širenjem uništi i ta lokacija odnosno ta parcela, usjevi, nasadi, voćke itd. Mislim da bi to trebalo u popratnom, možda aktu, možda pravilniku detaljno razraditi. Upravo ovo nemar u najvećem dijelu, to smo vidjeli posebno kod požara, izaziva velike štete. Upravo taj nemar. I predlažem da to razmislite da se to odgovarajućim aktom riješi. Što se tiče osiguranja, ovo na što je kolega Vlaović upozorio, imamo mi prilike koje osiguravamo kućanstva ili svoju imovinu također debelo osjetiti. Odnos osiguravatelja prema osiguranicima. Ovise od kuće do kuće i ovisi o, evo primjerice, susjed ima poplavu u stanu, vunene tepihe, osiguravatelju, da ga ne spominjem, prijavi, dakle poplavila je odvodne vode. Kaže mu osiguravatelj smotajte tepihe pa kad mi dođemo. Molim vas. Pa kad mi dođemo. Šta mu ostaje. Dajte da se nagodimo, dajte mi nešto da bacim te tepihe. Prema tome, ovdje mislim da postoji obveza da ministarstvo, gdje ćete vi u krajnjoj liniji i osiguravati sredstva iz EU fondova za namiru ovih šteta, da na neki način dogovorite ili nađete po javnom natječaju osiguravatelja koji ima sigurno rizik, ali će mu rizik bit daleko manji nego što je to sada. I čl. 15 stručno povjerenstvo. Meni je otprilike jasno na što vi aludirate, ali zavisi, normalno i o vrsti štete ili požar ili poplava ili grom ili pad aviona ili već nešto, ali meni se čini da bi ovim člankom također trebalo odrediti bar generalno, zavisno o vrsti štete, osniva se stručno povjerenstvo. Ono isto ne može biti generalno za sve. Vrste šteta. Znači zavisno o vrsti štete. To je samo u slučaju ako se zbog nedostatka specifičnih znanja, procjene štete od neprirodnih nepogoda ne može napraviti na razini lokalne samouprave ili grada Zagreba. Evo, uz ove napomene, Klub Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, bez Reformista, o tome smo pravovremeno obavijestili Tajništvo, prihvatit će ovaj prijedlog, konačni prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Ažurirat će se podaci. Sad prelazimo na pojedinačne rasprave, prvi je na redu g. Miro Bulj.
Hvala lijepo. Opet ću ponoviti što sam kazao u ime kluba, da konačni prijedlog Zakona o ublažavanju i uklanjanju posljedica prirodnih nepogoda je ono što bi trebalo biti potrebo i ono što bi trebalo imati, ali ne u okviru 20 milijuna kn u državnom proračunu, a to ću taj financijski okvir ću još jednom obrazložiti jer moraju postojati nekakvi kriteriji koji će biti definirani ovim zakonom, moraju postojati izračuni i pretpostavke uslijed posljednjih 10 godina .../nerazumljivo/... naš koeficijent koliko je godišnje bilo šteta i da postoji nekakav financijski okvir, a ne da u državnom proračunu kako ste naveli financira se iz državnog proračuna, iz EU fondova štete i od donacija. Međutim, kad vidimo da u državnom proračunu 20 milijuna kuna, onda je to nemamo taj nekakav okvir financijski gdje će i jedinice lokalne samouprave i regionalne i županije, a poglavito pravne i fizičke osobe, bilo poljoprivrednici ili bilo koji drugi gospodarski subjekti ili fizičke osobe kao što je po pitanju bilo požara 2017. kad su bili veliki požari kao elementarna nepogoda, gdje ni danas ljudi nisu isplaćeni, njihove štete za obiteljske kuće. To sam ponovio u nekoliko navrata kad ste bili ovdje, ovdje treba biti široka platforma, vi ovim prijedlogom zakona ste rekli da se zna kome će se prijaviti šteta, da će postojati gdje se i do sada se prijavljivala šteta, da će postojati Registar, da će postojati povjerenstvo i da imamo određenu nadležnost. Međutim, sve bez financijskog okvira unutar proračuna i predviđanja je problem jer se događa stihija i ljudima se isplati niti 5% u konačnici. Ja mislim da svih nastalih šteta .../nerazumljivo/... od elementarnih prirodnih nepogoda, niti 5% šteta. Zbog čega bi se trebala sva ministarstva uključiti? Sva ministarstva bi se trebala uključiti. Većina ministarstava, poglavito recimo Ministarstvo poljoprivrede. Evo ovdje mi navodimo sušu, ja ću spomenuti Sinjsko polje. Naravno da će biti suša u Sinjskom polju kad nemamo sustav navodnjavanja, mi imamo sustav odvodnje. i naravno da je neprirodno da u Sinju imamo, u Sinjskom polju da imamo sušu ali da imamo navodnjavanje, 2018. g. koje se obećaju već godinama gdje imamo sred polja prolazi rijeka Cetina, gdje imamo plodno tlo, gdje imamo 6000 ha poljoprivrednog zemljišta, jednostavno blizina Splita, blizina mora bilo bi pogodno za bavljenje poljoprivredom a ovako su veliki rizici naših poljoprivrednika da se dogode elementarne nepogode i tako je nezamislivo da se kaže u Sinjskom polju imamo sušu. A opet ću ponoviti, više izvor Cetine, same Cetine nećemo govoriti pritoka rijeka, izbaci vode u jednom satu nego godišnje svi izvoru u Izraelu a Izrael se natapa, oni pustinju osvajaju a mi u oazi mira di čista bistra rijeka, znači tu treba uključiti Ministarstvo poljoprivrede. Idemo na Ministarstvo regionalnog razvoja, naravno da nije isto održavanje infrastrukture poslije, da nisu štete od elementarne nepogode isto u dalmatinskoj zagori, u Gorskom kotaru, u Lici, u Zagorju i brdsko-planinskim područjima nego negdje di su manji gradovi na manjoj površini gdje je bolja infrastruktura, gdje su im veći financijski kapaciteti, naravno da je lakše održavati i da su im puno manji troškovi. Samo navodeći primjer Gorskoga kotara koji je ... [[Govornik se ne razumije.]] elementarne nepogode prošlu godinu kad je bio onaj ogroman snijeg nanesene su ogromne štete na infrastrukturu, prometnice su bile rupa na rupi, uništene. Tu treba ogroman novac, ja sam bio poslije gore, gore su bili brojni dok je bio snijeg i dobro je pomoći kad je snijeg međutim mi moramo te lokalne samouprave znači kategorizirat po ovome pitanje a ne način kao što je napravljeno da smo mi donijeli Zakon o brdsko-planinskom području bez da smo znali okvir područja tj. koliko je broj jedinica lokalne samouprave, i sad vidimo u prijedlogu zakona koji je u javnoj raspravi, više nije 45 jedinica lokalne samouprave u brdsko-planinskom području nego se taj obuhvat proširio na 87 jedinica lokalne samouprave što je za 100% povećan broj a financijska sredstva su povećana samo za 10 milijuna kuna povećava se broj sa 30 ili 35 na 45 i uglavnom gdje se povećao za nekakvih 20, 30% a u biti za 100% im poveća obuhvat tih jedinica. Znači brdsko-planinskim područjima primjera Knin, Drniš, Gorski kotar, Lika, to su općine koje nemaju financijske kapacitete, mali broj stanovnika, infrastruktura je rasprostranjena, poglavito prometnice lokalne, tko će to njima održavati, tko će im štete poslije toga platiti? Znači puno je ozbiljnija priča od ovog PR zakona. Ovdje se trebaju uključiti svi. mora se uključiti Ministarstvo regionalnog razvoja uz Ministarstvo poljoprivrede a ne samo jednu stavku stavit a ta stavka kaže ovako, u proračunu 20 milijuna kuna za posljedice od prirodnih nepogoda, 20 milijuna kuna. Pa to jednoj općini u Slavoniji manjoj koja ima poljoprivrednika, kolji imaju nekoliko 10-aka hektara, to su štete na tim površinama. Znači ovdje treba jedna široka unutar Vlade, znači unutar resorna suradnja da bi se prije svega prevenirale štete, tog sam naveo primjer navodnjavanja, rekao sam na primjer onoga odakle dolazim iz Sinjskoga polja a tako i na drugim područjima jer je nezamislivo, evo ja ponavljam još jednom, sve su Vlade obećavale otkad je RH. Sustav odvodnje je napravljen 50-ih godina, a sustav navodnjavanja nemamo. I naravno da tu očekujemo sušu. Naravno da poljoprivrednik tu neće proizvoditi, naravno da će taj koji se bavi poljoprivredom morati odseliti, on nema od čega živjeti. Znači mi ćemo više potrošiti sredstava a neće ih dobiti poljoprivrednik jer nema dovoljno novca da osigura svoje usjeve, nema uvjete, nema katastarske knjige uredne, nema zemljišne, znači to je jedan kompleksan i velik problem a ovaj zakon je u biti, ovim prijedlogom zakona ste samo utvrdili da će postojati registar, nadležnost tijela i do sada je bilo povjerenstvo, sad je na državno razini i bilo je povjerenstvo i županijsko i općinsko i prema županiji, gradovi i općine tražili bi da se proglasi elementarne nepogode međutim štete su evo ja, ne znam, ovdje ima i dosta lokalnih čelnika i ljudi koji su po gradskim vijećima, neka kažu koliko iznosima se štete isplaćuju poslije elementarne nepogode, to su iznosi teško do 10%, uglavnom okvirno je do 5%. A poglavito siromašnije općine, ponavljam još di su slabiji kapaciteti. Ponavljam, di su slabiji. Jednostavno one to ne mogu podnijeti. ... [[Govornik se ne razumije.]] napisano iz EU fondova da će se financirati jednim djelom međutim to je sve pod upitnikom, mi i dandanas moramo govoriti kad govorimo o europskim fondovima općenito da je predviđeno RH bilo 10,5 milijardi kuna, da smo do sad povukli 900 milijuna. Pustimo priče svake godine ugovorili ili ćemo ugovoriti nego koliko smo povukli. Niti 10%. A uplatili smo 5,5 milijardi kuna od 2014. do 2020., znači završno. Eura, pardon. Znači ovaj zakon je PR koji će dobro poslužiti Vladi da se pohvali kako je napravila i ovaj zakon, ovdje nema znači te financijske omotnice koja je realno napravljena u okviru nekakvih izračuna a to Ministarstvo financija je moralo ovdje nama saborskim zastupnicima u obrazloženju predočiti naravno koliko očekuje štete godišnje u prosjeku u Slavoniji na poljoprivrednim usjevima. Mi to nemamo a siguran sam, samo u Slavoniji već je bar 10 puta nego ovaj predviđen proračun od 20 milijuna, ona znamo koliko prosječno požara očekujemo u posljednjih 10 godina, izračun u godini dana, mi taj izračun nemamo mi nemamo određene koeficijente, određene mogućnosti i međuresornu suradnju što bi tribalo napravit da se previnira da ne bude požara u šumama, znači koliko trebaju ulagat ministarstva, ovako mi samo evo paušalno, stihijski se događa kao šta je bio kad je bio požar u Splitu ili kad je bila poplava u Slavoniji kad je nasip pukao znači dogodila se stihija, ljudi se samoorganizirali po cijeloj Hrvatskoj, to velko srce je tada proradilo u cijeloj Hrvatskoj pomoći su stizale, međutim to je bila stihija to nije bio sustav organiziran. I još jednom ponavljam, molimo bih vas da riješite štete koje su nastale [[Upadica: Hvala.]] požara da isplatite ljudima za njihove obiteljske kuće, koje još niste riješili. Hvala lijep.
Prvu repliku ima gospodin Željko Lenart.
Zahvaljujem poštovani podpredsjedniče, pa kolega Bulj dobro ste primijetili da svega 20 miliona kuna je namijenjeno za ovu namjenu što je premalo, pogotovo ako gledamo da je nedavno Vlada potrošila 65 miliona kuna za nabavku mobitela. Mislim da su mobiteli daleko manje važni od naknade štete od elementarnih nepogoda. No moramo i reći to da država nije kriva što se dešavaju elementarne nepogode, ali je kriva zato što je uništila sustav za obranu od tuče, kriva je zato što ne održava kanalsku mrežu i propuste i dolazi do poplava i jednostavno su to uzroci često puta šteta koje su daleko veće nego što bi one trebale biti. Đabe nam je sada uvoditi još nove kategorije šteta kada s ovih 20 miliona kuna ne možemo niti jednu mrvicu šteta koje nastanu pokriti i nadoknaditi onima koji su oštećeni. Hvala.
Odgovor, gospodin Bulj.
Slažem se da je to premali iznos, evo složit ćemo svi ovdje saborski zastupnici, bilo iz većine ili iz manjine, da su to minorni iznosi i naravno da tu još ima šteta, ovdje su u zakonu nabrojane štete, ima ih 12, tj. nabrojane su prirodne nepogode, ja sam napomenuo u ime kluba da je jedna vrlo bitna posljedica šteta prirodnih je, zagađenje, onečišćenje izvora Jadra gdje cijeli splitski bazen ne može, ne koristi vodu. I to su ogromne štete il za lokalnu samoupravu jer mora organizirati da imaju ljudi pitku vodu. Građani moraju kupovati vodu u trgovinama koja je 10 puta, 100 puta skuplja nego ovaj šta je ovaj u javnom vodovodu. Znači imamo mi tu šteta koje postaju, međutim ovdje treba uključiti sve da rade svoj posao i tu ste u pravu. Od onih koji držaju kanale do onih koji su zaduženi da navodnjavaju se polja, a ne da bude u sred ljeta [[Upadica: Hvala.]] suša u Sinjskom [[Upadica: Hvala.]] polju gdje prolazi čista bistra rijeka Cetina.
Hvala. Slijedeću repliku ima gospodin Križanić.
Hvala vam gospodine podpredsjedniče, gospodine vidi se vaše elementarno nepoznavanje metodologije isplate šteta. Vi ste govorili neki se naplate 100%, neki ništa, pa onda govorite o požaru Split, pa o Cetini, dakle nije točno to. Metodologija isplate šteta je takva da su se svi koji su imali valjani zahtjeve što se tiče požara Split naplatili po ključu isto. Onda opet govorite da se naplate 5%, postoji metodologija. Suša jel vi zbilja mislite da ijedna država na ovom svijetu isplaćuje kompletno sve štete za sve elementarne nepogode iz državnog proračuna i zbilja vi mislite da bi izvori Cetine i navodnjavanje i ne znam što ste govorili melioracije trebale biti predmet ovog zakona o kojem mi danas govorimo. Ja mislim da ne. Taj zakon je dobar okvir za dodjelu šteta, a vi govorite o piaru, piar ste vi, vi sebi govorite o piaru. Poljoprivreda, poljoprivredna proizvodnja nema nikakve razlog da se osigurava, da se izvlači iz ovog dijela [[Upadica: Hvala.]]
Hvala lijepa, gospodin Bulj odgovor.
Pa očito vi znate sve i da ćete vi dat sva rješenja u ovoj državi kao dosada, pa, jel vaši rezultati su vidljivi, znači mi trenutno nemamo uopće poljoprivrede u RH koja je na dnu dovedena zbog politika koju vi kao znalci provodite. Imamo samo uvoznu poljoprivrednu politiku, uvoznih lobija koju vi zdušno štitite i po pitanju svinjogojstva ja ne vidim da nije razlog da razgovaramo o elementarnoj nepogodi suši jer je predmet zakona. Predmet ovoga prijedloga je suša, pročitajte ako ste pročitali ili vi kao sveznalac pročitajte ovo šta vam je predložilo ministarstvo ovaj zakon, pa ćete vidjeti da je suša navedena, a potvrdit će ljudi koji dolaze iz cetinskog kraja, Dalmatinske zagore da je sramotno da mi u 2019. godini nemamo navodnjavanje Sinjskog polja. Nebitno tko je na vlasti ali vi kao sveznalica ste i doveli, vi sveznalice koji sve rješajete u europskom duhu da ste doveli poljoprivrednu na dno dna. Gora je nego iz Drugoga svjetskog rata [[Upadica: Hvala.]] i na to vam ne mogu ništa drugo nego čestitati. Uspjeli ste u vašoj namjeri.
Hvala lijepa. S nama su na galeriji učenice i učenici Strojarske tehničke škole Faust Vrančić, iz Zagreba, pozdravimo iz s pljeskom, molim vas … [[Pljesak.]] Hvala lijepo. Sada idemo dalje sa točkom dnevnoga reda, podsjećam, Konačni prijedlog Zakonima o ublažavanju i otklanjanju posljedica prirodnih nepogoda, na redu je g. Josip Đakić, koji će imati pojedinačnu raspravu.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Državni tajniče sa suradnikom, evo pred nama je Konačni prijedlog Zakona o ublažavanju i uklanjanju posljedica prirodnih nepogoda, koji je u drugom čitanju i ovaj zakon je djelomično posljedica prirodnih nepogoda koje treba urediti na puno kvalitetniji način nego što je to do sada bilo. Znači ovim zakonom se je puno toga izmijenilo i definiralo, kako bi on bio funkcionalan i efikasan u otklanjanju i podmirenju i sanaciju štete koje se događaju od elementarnih nepogoda u RH. Prirodno nepogode su posljedica nekoliko godina prilično su česta pojava, a one su požari, poplave, klizišta, tuče i druge vremenske nepogode koje nanose ogromnu štetu na imovini građana RH i ugrožavaju poljoprivrednu proizvodnju i gospodarsku stabilnost pogođenih područja. Jedan od ciljeva ovoga zakona je postizanje efikasnije evidencije svih šteta, nastali uslijed prirodnih nepogoda, koja bi se vršila na jednom mjestu, putem aplikativnog rješenja registra … [[Govornik se ne razumije.]] od prirodnih nepogoda. Štete se vrlo rijetko podmiruju u potpunosti, građani koji su oštećeni u prirodnim nepogodama revoltirani su u iznosima kojim se isplaćuju, nemogućnosti i stabilizacije poslovanja oštećenika, neučinkovitosti postojećeg sustava dodijele pomoći zbog iznimno malih sredstava koje se dodjeljuju kao pomoć, potiču na potrebu podizanje svijesti o važnosti osiguranja poljoprivrednih usjeva, imovine i svega ostaloga što je Zakonom o poljoprivredi definirano da Ministarstvo poljoprivrede, potiče i subvencionira osiguranje poljoprivrednih usjeva kao i svega ostaloga u dostatnom iznosu i mislim da je obavezno osiguranje bi trebalo biti zapravo vezano uz poticaj, o čemu sam puno puta govorio i na komisiji. Jer uzaludni su poticaji, ukoliko nije usjev osiguran, poticaji su bespredmetni i sav teret nastaje i stavlja se na komisiju za utvrđivanje štete, pa onda i na državni proračun, koji u ovim godinama nikada nije bio dostatan, da bi namirio sve ono što se je dogodilo. Police osiguranja koje su subvencionirane od Ministarstva poljoprivrede sigurno su najbolji način kako u većini da se saniraju štete u punom iznosu, ali i ova definicija, kroz ovaj zakon jasno govori o tome. Nekoliko puta smo govorili o tome što su donosi, recimo, poplave i zbog čega u većini one jesu zbog prevelikih oborina, nevremena koja se događaju, sve češće i sve veće su poplave na našim područjima. Vidjet ćemo što će se dogoditi u proljeće kad se snijeg s Alpa otopi, kada krenu vode dole, kako ćemo to spriječiti. Ja sam u svojim raspravama i u prvom čitanju, kao i u nekim drugim raspravama, govorio o tome zašto i što je uzročno posljedična veza poplava. Poplave kao takve jesu zbog prevelikih oborina, no, kapaciteti naših rijeka i apsorpcija naših rijeka je bitno smanjena. Protočnost njih i nataloženost s materijalom, šljunkom, pijeskom, drvom i ostalim predmetima, u našim rijekama je ogromna. Ne čišćenjem u zadnjih 10 godina naših rijeka, prepolovio se kapacitet i rekao sam jednu slikovitu pojavu ili primjer, da ne možemo nasipe graditi duplo šire i dva puta veće jer će korita rijeka doći na vrh nasipa u konačnici i to je logika koju moramo znati, moramo otkloniti, da čišćenje rijeka ima multipraktivni faktor na proračun RH, da se država ničime neće obavezati da bi morala ulagat, nego iz izvađenog materijala naplatiti sve ono, pa i štete također mogu bit pokrivene sa poslom koji se događa na našim rijekama. Rijeke su potencijal i o njima treba stvarno iskreno razmišljati i zakonski regulirati. Iako smo promijenili Zakon, iako govori Zakon o tome da se eksploatacija mineralnih sirovina u našim rijekama može događati, ona još uvijek nije u primjeni. Agencija za plovne puteve ili Agencija za vodne puteve u konačnici, nisu izvršile svoju zadaću, promašile su funkciju, ništa nisu učinile, pa je tako i Luka u Osijeku zapravo zamlađena i nije očišćenja, tako da brodovi tamo teško pristaju. Plovni putevi zapravo ne postoje skoro više, sve su to posljedice, a o poplavama o kojima govorim i šteti od poplava, evo, stvarno možete dočarati što se događa. Nitko o tome zrelo i ozbiljno ne želi saslušati i otkloniti. Da bi što manje bilo troškova u proračunu, nužno je prionuti jasnom cilju, a to je da se plovni putevi čiste, da kapaciteti naših rijeka koje su nataložene do 2m sa materijalom, osim na području Zagreba gdje je izvađen sav materijal i zapravo je metar dublje korito, samo na tom području, a sva druga područja i Save i Drave i Dunava i Une su zapravo nataložena ful maks. Evo, to je ono što primjećujem da nije dobro u RH, a uzrokuje štetu, a može biti korist za proračun jer ako računamo da smo kroz proteklo vrijeme materijal za cijeli koridor PC uvezli iz Republike BiH tj. iz Republike Srpske i platili ga kao uvozni materijal, zapravo je on naš. On je naš, iz naše Save je izvađen materijal, iz naše Une i prodan nama da bi napravili cestu. Mi stvarno kao da smo na nekom drugom planetu i da ne znamo upotrijebiti svoje Zakone, dok Mađari vade šljunak, dok Srbi vade šljunak na Dunavu, mi smo to zabranili. Zabranili i ja sam se protivio puno puta, isposlovan je Zakon da se može, ali pravni akti još nikada nisu saživjeli. Primjećuje se da je ovaj Zakon vrlo recitativan po pitanju naknade šteta. Člankom 4. propisuje se načela koja su nadležna tijela u obvezi primjenjivati prilikom određivanja kriterija raspodjele pomoći za djelomično uklanjanje posljedica prirodnih nepogoda. Ta načela nalažu uzimanje u obzir opsega nastalih šteta, utjecaj prirodnih nepogoda na stradanja stanovništva, ugrozu života i zdravlja ljudi, onemogućavanju nesmetanog funkcioniranja gospodarstva. U tom smislu prirodna nepogoda može se proglasiti samo pod uvjetom propisanim čl. 4. ovog Zakona, a pomoći za ublažavanje i djelomično uklanjanje posljedica prirodnih nepogoda ne dodjeljuju se za štete na imovini koja je osigurana. Šteta na imovini koje su izravne namjerno ili iz krajnjega nemara, neizravne štete, štete nastale na nezakonito izgrađenim zgradama javnoj namjeni, gospodarskim zgradama i stambenim zgradama, štete na objektu ili području koje je proglašeno kulturnim dobrom, štete nisu na popis propisan način unesene u registar. Evo, to je ono što je recitativno u Zakonu možda i trebalo bi o tome još porazgovarati. Štete u slučaju osiguravajućih rizika za imovinu koja nije osigurana ako je vrijednost oštećenja imovine manja od 60% vrijednosti imovine. Nadalje, ovim Zakonom propisuju se i rokovi u kojima je potrebno izvršiti niz radnji. Rokovi teku od dana proglašenja prirodne nepogode. Međutim, treba istaknuti da rokovi za postupanje nadležnih tijela nakon potvrde konačne procijene štete, nisu propisani. Kada govorimo o izravnim sredstvima za ublažavanje i djelomično uklanjanje posljedica prirodnih nepogoda, onda ovaj Zakon predviđa sredstva iz državnog proračuna, sredstva Fondova EU i donacije. Ja bih tu stavio i postotak u budućnosti od eksploatacije mineralnih sirovina iz naših rijeka, da bude upotrijebljen za sanaciju šteta od poplava. To bi bilo dobro i mislim da bi to bilo prikladno jer nadamo se da će krenuti i ta aktivnost na našim rijekama, što je nužda i obaveza. Nejasna je odredba čl. 22. kojom se predviđa primjena pravila o državnim potporama prilikom dodijele pomoći za ublažavanje i djelomično uklanjanje posljedica prirodnih nepogoda poduzetnicima. Podsjetimo, čl. 107. Ugovora o funkcioniranju EU u st. 1. određuje da svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojima se narušava ili [[Upadica: Hvala]] prijeti da će narušiti tržište [[Upadica: Vrijeme]] i dizajn.
Hvala, vrijeme, vrijeme vam je isteklo. Na vaše izlaganje imamo 7 replika. Prvi je kolega Babić a nakon njega kolega Stričak. Izvolite kolega Babić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kažete kolega Đakić da je ovaj zakona funkcionalan i kvalitetan ali bih još nadodao da je on i transparentan, ažuriran i trebalo evo zbog naše javnosti reći samo dvije stvari. Dakle važeći zakon, Zakon o zaštiti elementarnih nepogoda, sredstva su se isplaćivala na način da bi se odlukom Vlade ili odlukom Sabora a na prijedlog samog povjerenstva doznačavala sredstva iz državne riznice koja bi se nakon toga prebacivala općinama i gradovima a onda krajnjim korisnicima. I vi ste zapravo na samom kraju rekli a ja ću to još podebljati i podcrtat zapravo da će ovaj zakon koji u sebi ima pravilnik o Registru šteta krajnji korisnik izravno moći prijaviti štetu i dobiti sredstva iz državnog proračuna i vi ste naglasili a ja podvlačim još, ali i iz EU-a što je jako bitno zbog onih kojima je šteta ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Babić, da, ovaj zakon je dobar no međutim ono i što sam rekao, nisam dovršio, u stavku 2. istog članka navodi se da su između ostalih potpore za otklanjanje šteta nastale zbog prirodnih nepogoda ili izvanrednih događaja spojive sa unutarnjim tržištem. Dakle ne predstavljaju narušavanje tržišnog natjecanja stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određenih roba u povoljniji položaj. Znači ne mogu se tretirati kao državne potpore. Vjerujem da ovim zakonom će biti puno toga lakše definirano i riješeno ali evo, ja apeliram i ovim putem da stvarno osiguranja koja su nužna i potrebna kod naših poljoprivrednika budu u što većem broju, da budu ona stimulirana i potpomognuta Ministarstvom poljoprivrede i da ćemo tako najbolje rješavati ali i da čistimo naše rijeke što prije kako bi imale veći apsorpcijski potencijal.
Hvala. Iduća replika, kolega Stričak, nakon njega kolega Zekanović. Izvolite kolega Stričak.
Hvala potpredsjedniče. Pa kolega Đakiću, vi ste dali u svojoj zaista konstruktivnoj raspravi niz primjera na koji način je moguće preventivno djelovati i spriječiti štete od prirodnih nepogoda. Naime, ovdje se smatra da kad su u pitanju elementarne nepogode ili štete prouzročene prirodnim katastrofama da nije moguće unaprijed recimo to nazovimo preventivno djelovati. Upravo ovaj vaš primjer s čišćenjem korita rijeka je jedan dobar primjer na koje načine je moguće ublažiti štete od poplava. Em se na taj način zaštititi stanovništvo, gospodarstvo i poljoprivredne površine em upravo čišćenjem korita na jedan način punimo državni proračun. A zasad svoj proračun pune Mađari i država BiH.
Hvala vam. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Pa kolega Stričak, da, nije to jedini primjer kako se može otkloniti ili pomoći, naravno i navodnjavanje koje bi trebale sve županije isprojektirati, isplanirati, početi raditi u zajedništvu sa Ministarstvom poljoprivrede bi bilo otklanjanje posljedica suša, navodnjavanja koje u cijeloj Hrvatskoj iznosi, ne znam, možda nekoliko sitnih postotaka, zapravo nisu dostatni. Budućnost poljoprivrede se ne može bazirati na očekivanju samog lijepog vremena, pravovremene kiše itd. Navodnjavanje je ono što treba biti budućnost i županije sve bi trebale prionuti ka tome da što više projekata realiziraju navodnjavanja kako bi imali što bolju kulturu, što veći prinos i što više ostvaruju prihoda.
Hvala. Slijedeći je kolega Zekanović a nakon njega kolega Lenart. Izvolite kolega Zekanović.
Poštovani kolega Đakiću, spominjete održavanje vodotoka, naravno, svi smo za održavanje vodotoka, međutim ovdje moram upozoriti na dvije stvari. Dakle blizini vodotoka jako često su mnoge nelegalne stambene građevine koje su čudom legalizirane i danas država Hrvatska troši milijune kuna da bi se te znači pojedinačne često zgrade, znači ne naselja, spašavala od poplave umjesto da se zapravo nije taj objekt mogao legalizirati ili da se te ljude jednostavno premjesti na neku drugu lokaciju što je po meni nedopustivo i suludo. A s druge strane kad govorimo o održavanju vodotoka, ne vodi se previše računa o zaštiti prirode, često se zapravo vodotoci ili dugotrajni, jaružen je neograđivanjem obala i pokosa zapravo ruše jer je vegetacija stala, to vi najbolje znate i drži obale znači fiksirane kada se vegetacija uništi, vodotoci stradavaju a to je često u tvrtkama koje održavaju vodotoke upravo u interesu a to se zove kriminal.
Hvala. Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala lijepo. Pa kolega Zekanoviću, u pravu ste, svega ima u tom poslu kad gledate koji današnji tijek kad plovite čamcem ili bilo čime, vidite flora i fauna su različite a da naši zaštitari prirode su rigorozni. Oni čuvaju i ptice i životinje i biljni i životinjski svijet, zabrane na sve stavljaju tako da se nikakva djelatnost zapravo ne može događati. I u najmanjem obliku prirodne zaštite oni nađu način kako bi zabranili nešto. Gospodarska djelatnost ne smije stradavati zbog toga što netko štiti ptice. Taj isti kada dođe do poplava, nije uzeo čamac i premjestio gnijezdo. Nije utvrdio obalu. Nije došao postaviti nekakvu skretnicu kada dabrovi nabrane branu i očistiti to od njih. To se ne događa ali kritički se znamo osvrtati i primjedbe stavljati kako bi uvijek našli način kako zabraniti gospodarsku djelatnost.
Hvala. Slijedeći je kolega Lenart, nakon njega kolega Vlaović.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Pa kolega Đakić, vi ste rekli otprilike citiram, mi smo donijeli zakone da ne možemo vršiti eksploataciju sirovina iz rijeka, mi smo ovo, ne znam na kog ste mislili, na vas iz HDZ-a ili na sve nas koji nismo mogli u tome sudjelovati. Vi ste svjesni isto kao i što ja znam da neki danas ilegalno eksploatiraju i na Dravi i na Savi i da to postoji, ali očito neki ljudi to mogu, su politički podobni imaju zaleđe, a ostali ne mogu. I smatram da time što ne dozvoljavamo korištenje građevinskog, vađenje građevinskog materijala iz rijeka u biti radimo veliki problem i tu se slažem s vama. No međutim, vi ste u prilici da te zakone sad promijenit ako niste mogli prije, ali u onom trenutku kad smo pristupali EU i preuzeli smo neke obveze, kao Natura 2000 jednostavno ruke vezane. Tad smo trebali o tome razmišljati, sad je malo i kasno za takve stvari.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. A kolega …/nerazumljivo/… da jesmo i zabranu smo donijeli kojom se zabranjuje, ja sam bio zgrožen s time i kritički se osvrto na to i cijelo vrijeme tupim po tome, ja ću reći točno kada je donesena i što je, ali isto tako donesena je i promjena zakona za vrijeme kad je bio ministar Jakovina, ali podzakonski akti nikad nisu doneseni. I danas jednako tako stoji i ja na svakom povjerenstvu za štete govorim o poplavama i razlozima poplava i još jedanput ću objasniti zašto da korito rijeka raste do nivoa i zašto da se grade nasipi duplo veći neg što trebaju, pa to nema logike. Korito mora biti čisto, onda je apsorpcija veća i onda se može održavati nivo vode koji dolazi iz Austrije iz Alpa i od svud drugud.
Hvala, slijedeći je kolega Vlaović, nakon njega kolega Križanić.
Hvala podpredsjedniče, kolega Đakić drago mi je da ste vi spomenuli da je za Hrvatsku neprihvatljivo da se ne vadi šljunak i pijesak iz rijeka, da je to i gospodarski štetno i da to sigurno možemo opravdati pred Europskim vijećem i komisijom i da postoje modeli kako da se to ipak radi, zbog našeg gospodarstva, gradnje infrastrukture ali i zbog onih obrtnika koji su nabavili strojeve imaju opreme, zapošljavali svoju porodicu, moglo se makar na nekoliko mikro lokacija dozvolit tim ljudima koji imaju opremu i koji su zapošljavali svoje obitelji da se bave vađenjem šljunka i pijeska. I nedopustivo je da još uvijek nije riješena sedrena barijera kod Kadra ispod Slavonskog Broda i da je Sava tokom ljeta kod niskih vodova stajala neplovna, a trema 2, 3 milijuna kuna, to je jednostavno nebriga države prema Slavoniji zbog toga ljudi iseljavaju. Vodostaj vam u ljetnim mjesecima tu bude toliko nizak da možete pregazit u cipelama špičokama i otić na kafu kod komšije. Hvala.
Hvala vam, izvolite odgovor na repliku.
Hvala, uvaženi kolega da u pravu ste, nebriga, Agencija za plovne puteve ili Agencija za vodne puteve reko sam nije izvršila svoju zadaću, nekada je imala i 70 zaposlenih, njihovi projekti i planovi su rekli bi 0 bodova. Postoje mogućnosti, ni Natura 2000. ni bilo ko i tada postoje izuzeci po kojima …/nerazumljivo/… se i u parku prirode vadi kamen. I postoje rješenja, za sve postoje rješenja i može se, ali kad neko zatupi da se ne može, pa spominje Naturu 2000. pa sve poziva se na zelene što su rekli oni, pa poziva se na ove, al to opće nije točno, postoje izuzeća u kojima jasno se rješenje donosi odluka da je to gospodarski interes RH i tu je kraj priče. Tako piše u rješenjima, ako je u parku prirode gospodarski interes pa zašto nije u rijeci Dravi, na rijeci Savi, na Uni, na Dunavu [[Upadica: Hvala.]] zašto nije tamo gospodarski interes.
Hvala vam. Slijedeća replika kolega Križanić, a nakon njega kolega Pernar.
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče, kolega Đakić o problemu čišćenja korita rijeka od nanosa šljunka i pijeska smo često puta razgovarali i znamo da je on potencijalni uzrok elementarnih nepogoda, poplava. A na tu temu sazivali smo i tematsku sjednicu Odbora za poljoprivredu i zbog navedenog me zanima da li vi mislite da bi Hrvatske vode ali i Ministarstvo zaštite okoliša trebalo sudjelovati kasnije u sanaciji šteta upravo zbog ovog problema kojega ste vi naveli. Zanima me i to šta mislite o tome, ne samo, znamo da se pijesak kojega vadimo iz rijeka, koji se sad vadi iz rijeka može koristiti za sanaciju obala i zečje nasipe, ali me zanima da li smatrate, a to do sad nije tako da možemo taj pijesak koristiti i u sanaciji šteta od elementarnih nepogoda na dotičnom području. Hvala.
Hvala vam. Odgovor izvolite.
Hvala lijepo, pa kolega Križanić jasno je da u proteklih 10 godina zabrana eksploatacije mineralnih sirovina je oko 5 milijardi kuna uvezanog šljunka, pijeska i kamena u RH što legalno, što ilegalno i ugrađeno u naše ceste, u naše autoputeve, u naše …/nerazumljivo/… kanalima, rijekama itd., pa to je novac koji je trebao biti na računu komisije za štete, 5 milijardi kuna, znate šta je to, pa 100% svaka šteta je mogla biti plaćena. Mi smo promašili, mi smo to dali u Bosnu, u Srbiju, u Mađarsku, od svima onima od kojih smo uvozili. Dali smo gotov novac, u tome je stvar i ja to ne razumijem, ja stvarno ne razumijem kako se neko može drznuti da takav, da takvu štetu napravi Hrvatskoj.
Hvala vam. Izvolite, kolega Pernar.
Uvaženi zastupniče Đakić govorili ste puno o posljedicama elementarnih nepogoda za selo i seljaka, međutim ja mislim da najveća opasnost za našeg poljoprivrednika ne dolazi od prirodnih katastrofa već od politike jedne stranke, odnosno bolje rečeno stranaka koje su vladale Hrvatskom, a koje su vodile politiku precijenjenog tečaja kune i veliku, velike poreze presije koja je rezultirala doslovce nestankom i propasti hrvatskog sela čega smo svi svjedoci. I zbog toga odnosno zbog činjenice da je uvozna hrana jeftinija od domaće mi zapravo imamo i slom poljoprivrede i problem masovnog iseljavanja iz ruralnih područja. Hvala. Uvaženi zastupniče Đakić govorili ste puno o posljedicama elementarnih nepogoda za selo i seljaka, međutim ja mislim da najveća opasnost za našeg poljoprivrednika ne dolazi od prirodnih katastrofa već od politike jedne stranke, odnosno bolje rečeno stranaka koje su vladale Hrvatskom, a koje su vodile politiku precijenjenog tečaja kune i veliku, velike poreze presije koja je rezultirala doslovce nestankom i propasti hrvatskog sela čega smo svi svjedoci. I zbog toga odnosno zbog činjenice da je uvozna hrana jeftinija od domaće mi zapravo imamo i slom poljoprivrede i problem masovnog iseljavanja iz ruralnih područja. Hvala.
Hvala, završili sa replikama. Nastavljamo dalje sa pojedinačnom raspravom, slijedeći je kolega Damir Felak, izvolite kolega.
Poštovani dopredsjedničke Hrvatskog sabora, gospodine državni tajničke sa suradnikom, cijenjene kolegice i kolege pred nama je Konači prijedlog Zakona o ublažavanju i uklanjanju posljedica prirodnih nepogoda. Čuli smo do sada puno razloga zašto se ovaj zakon donosi, mislim da je sve ono što je rečeno u korist ovog zakona u redu i pozdravljam donošenje zakona, on mora regulirati neke stvari i sigurno nosi određena poboljšanja. Onaj dio s kojim se svi, ne slažem, onaj dio s kojim se ne slažemo pojedinačno i po klubovima je to koliko bi država trebala sudjelovati u svemu tome. Ja još jednom želim naglasiti, početi od samog naslova zakona koji govori o ublažavanju i uklanjanju posljedica prirodnih nepogoda, ali se u samom tekstu obrazloženja zakona i u samom zakonu govori o djelomičnom uklanjanju posljedica nepogoda. Isto tako u samom obrazloženju ima jedan stavak koji svi zaboravljaju, a kaže ovaj zakon ne predstavlja bilo kojeg oštećenika da se njime automatski koristi već je ovo propis kojim se pruža određena vrsta pomoći koja može u nekim segmentima biti i humanitarna i nema svoje izvorište na način da se bilo kome izravno omogući korištenje određenog prava. Naime, u slučajevima nastanka šteta u razmjerima koji prelaze mogućnosti djelomične sanacije u okvirima ovog zakona, sredstva se osiguravaju temeljem drugih pravnih propisa. Znači nije ovo jedini propis na osnovu kojega se može pomoći ljudima u slučaju prirodnih nepogoda. Ovaj sam zakon ima dobrih strana, koje ću ja ovdje ponoviti, to je sigurno formiranje Registra šteta, gdje se na jednom mjestu onda objedinjavaju sve štete, isto tako, točno precizira na koji način se štete procjenjuju, tko to treba vršiti, na koji način i kojim redoslijedom. I do sada smo to sve to imali u Zakonu o elementarnim nepogodama, koji se ukida donošenjem ovoga zakona, ali mislim da je ovdje to kvalitetnije razrađeno. Kao član Državnog povjerenstva za uklanjanje posljedica prirodnih nepogoda, odnosno do sada elementarnih nepogoda, sigurno da svi smo se susretali sa nemogućim situacijama i toliko puta spominjanim ovim iznosom od 20 milijuna kuna koje je bio predviđen u državnom proračunu, a recimo 2017. godine su elementarne nepogode čini mi se premašivale, procjena šteta premašivala 4 milijarde kuna. I onda jasno je svima da je to nemoguće namiriti i ljudima nadoknaditi štetu, po ovom zakonu ili iz tih sredstava, iako moram pohvaliti Vladu da je u toj godini iznašla dodatnih 80 milijuna kuna pa se na kraju rasporedilo 100 milijuna kuna za uklanjanje posljedice šteta od prirodnih nepogoda. Ono što je u ovom zakonu dobro i na što nas upućuje ovaj zakon je to da se treba maksimalno ići na izgradnju svijesti ljudi da svi koji se bave i poljoprivredom, ali i koji imaju bilo kakvu imovinu, da tu imovinu moraju osigurati i tu su već govorili i pojedini predstavnici klubova da u tome postoji mogućnost pomoći znači kod samog osiguranja i od strane jedinica lokalne samouprave i iz fondova EU, a ljudi jednostavno sami moraju shvatiti ako se na veliko bave poljoprivredom, da treba osigurati svoje usjeve, odnosno svoje buduće proizvode jer jednostavno očekivati da će država podmiriti štetu u apsolutnom iznosu ili barem većem iznosu jednostavno nije realno i to se ne događa kao što je netko rekao, nigdje u svijetu. Da li ovaj iznos može biti i nešto veći, možda i može, a i vidjeli smo kada su te štete bile velike, da je država iznašla dodatnih 400% više sredstava i vjerujem da će i ubuduće otprilike biti tako, ali treba raditi na ovom osiguranju i složio bih se sa g. Vlaovićem koji je rekao da su sada osiguravajuće kuće počele koristiti i dizati te premije, po meni isto tako previsoko jer vide da kod osiguranja pomažu, počeli su uključivati znači i drugi čimbenici, a ne samo fizičke i pravne osobe koje se bave poljoprivredom i odjedanput su te premije postale puno veće. Mislim da bi se i tu uz određene napore resornih ministarstva moglo nešto učiniti da te premije budu realne i da se što više ljudi, da što više ljudi osigurava svoju imovinu. O nekretninama neću posebno ni govoriti, mislim da bi svako tko ovoga na pravi način želi zaštiti svoje nekretnine morao iznaći sredstva da ih i osigura. Isto tako, ovaj zakon nam daje mogućnosti znači i govori da se ne, da se neće isplaćivati štete na nelegaliziranim objektima, ali ipak je dao mogućnosti u kojim slučajevima je to moguće i tu se slažem s ovim amandmanom i g. Križanića koji je rekao da treba točno precizirati koje su to socijalni slučajevi, socijalne situacije kada bi trebalo nadoknaditi štete i ljudima koji eventualno nisu legalizirali odnosno ozakonili svoje objekte, a dogodi im se možebitna šteta. Jedan od načina kako bi se smanjila potreba za sredstvima za podmirenje šteta je sigurno i prevencija i o tome puno govori evo g. Đakić što se tiče poplava i o tome, tu se ne bih ponavljao, ali mislim da možemo navesti kao jedan vrlo dobar primjer prevencije prošlogodišnju požarnu sezonu gdje do samog kraja, gotovo do samog kraja ljeta nije bilo ozbiljnijeg požara, tada su nam se dogodila dva, tri ozbiljnija požara, ali još uvijek je to bilo kudikamo manje nego u godinama prije i ja se nadam da će se na taj način stvari s požarima nastaviti događati u idućem razdoblju, u idućim godinama, a tu je upravo jedan od glavnih razloga prevencija, puno jače motrenje nad šumama, šumskim zemljištima, gdje se uglavnom događaju ovi veliki požari, znači na našem Mediteranu, na obali gdje su velike suše, puno jače i tu se može, danas ima i puno modernih sredstava za motrenje i pravovremeno otkrivanje požara, tipa dronova, tipa kamera i drugih načina i mislim da će se tu puno postići time. Jasno, ne smije se nikad zaboraviti i onaj čimbenik ljudskog faktora i izgradnja protupožarnih puteva, dovoljno sredstava za prosijecanje šuma, za čišćenje šuma i u tom dijelu sigurno da možemo prevencijom spriječiti dosta šteta. No, na neke štete, nažalost, ne možemo utjecati, evo, ovih dana nas je zadesio snijeg, sigurno će biti određenih šteta, šteta i od snijega, to su neke stvari na koje teško možemo utjecat, ali ima evo, ovih stvari koje stvaraju velike štete na koje možemo sigurno prevencijom utjecati. I na kraju, želio bi reć neke čisto konkretne primjedbe i mislim što bi trebalo popraviti u Zakonu, u čl. 31. st. 1. poziva se na rokove iz čl. 28. st. 4., mislim da bi trebalo dodati st. 5. jer on se tiče Grada Zagreba. Isto tako čl. 43., rok je do kraja siječnja dan, g. Križanić je dao Amandman da to bude do kraja veljače, znači, to je rok u kojem bi sve jedinice lokalne i regionalne samouprave trebale donijeti svoje planove. Inače, u samom Zakonu, taj rok je 30. studeni, ali iznimno za ovu godinu, pošto Zakon nije donesen u prošloj, je on trebao biti 31. siječanj, jasno nam je da je to nemoguće jer Zakon još nije donesen, a mislim da je i ovaj rok do kraja veljače, prekratak, pa je moj prijedlog ili da se on produži na 31. ožujak ili da se taj stavak makne skroz iz Zakona jer sam Zakon govori u čl. 17. i 18. da su jedinice lokalne samouprave dužne donesti svoje planove gospodarenja do 30. studenog za narednu godinu. Ako nismo stigli za ovu godinu, onda je pitanje da li to sad treba donositi do kraja ožujka jer vjerujte, neće stići općine, gradovi i županije donijeti to do kraja veljače ili ostaviti da ova godine bude ovako kako je, a da se onda do 30. 11. donese planovi gospodarenja za iduću godinu. Evo, toliko od mene. Hvala lijepa.
Hvala vam. Na vaše izlaganje imamo 3 replike, kolega Babić, kolega Lončar i kolega Križanić. Prvi je kolega Babić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani podpredsjedniče HS-a. Poštovani kolega Felak, rekli ste nije ovo jedini Zakon koji osigurava štetu, istina je, i Zakon vezan za zaštitu od elementarnih nepogoda i Zakon o zaštiti i spašavanju. Međutim, neki dijelovi Zakona vezano za elementarne nepogode su ukinuti, a zapravo su pridodani ovom novom Zakonu. Dakle, naši uvaženi saborski kolege iz oporbe su danas pokazivali skepsu prema ovome Zakonu govoreći zapravo samo o iznosu sredstva koji je osiguran. Međutim, država nije maćeha svom vlastitom narodu i naravno da će u trenucima kada se dogodi elementarna nepogoda, ona to može ili na sjednici Vlade odnosno odlukom HS-a povećati sigurno ovaj iznos ukoliko je potreban za tu elementarnu nepogodu ili štetu koja bi moguće nastala. Ja se sjećam, recimo, šteta koje su bili u Imotskoj krajini zbog dugotrajnih mrazova, problem je bio u isplati. Dakle, država je isplatila, ali to je jako dugo trajalo i zapravo nije bilo učinkovito za poljoprivrednike.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Zahvaljujem kolega Babić na ovoj replici. Upravo krenut ću od ovoga zadnjega što ste rekli, upravo da, točno je, ovaj Zakon omogućava, trebao bi omogućiti da ta isplata bude u puno kraćim rokovima i puno jednostavnije nego što je to bilo do sada. Do sada se, znači, moralo donijeti odluka, pa se sredstva iz državne riznice prebaciti na jedinice lokalne samouprave, pa su one prosljeđivale dalje oštećenicima, sada bi to išlo pojednostavljenim putem i mislim da će to ovaj Zakon omogućiti i mislim da nema razloga za skepsu, ovaj Zakon je dobar u onom svom okviru koji to može učiniti. Ja sam govorio da je 2017.-te sa 20 milijuna kuna Vlada podigla taj iznos na 100 milijuna kuna, siguran sam da će, ako ne daj Bože dođe do nekakve velike prirodne nepogode, se iznaći sredstva u državnom proračunu da se ljudi obeštete koliko god je to moguće.
Hvala. Slijedeća replika, kolega Lončar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Felak, u čl. 3. predloženog Zakona, slažem se s vama ovo što ste rekli kad je u pitanju ovaj Zakon, kad su u pitanju tehničke provedbe. Međutim, u čl. 3. kod prirodnih nepogoda je u st. 2. opisano sve što se odnosi na elementarne nepogode. Međutim, ima jedna stvar koju ja nisam zamijetio, a to je nepogoda kao što je pijavica. Svi znamo kako ona djeluje, na koji način i koliko ona usko djeluje i koliko štete može napraviti, pa vas pitam evo, da li smatrate da bi pijavica trebala biti u opisu st. 2. čl. 3.? Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Zahvaljujem kolega Lončar, pijavica, to bi ipak pitanje trebalo uputit da li je ona baš trebala biti navedena pojedinačno u ovom članku, to bi pitanje trebalo ipak, na to pitanje mislim da bi trebao odgovoriti državni tajnik, no mi imamo u ovom članku toč. 12., druge pojave takva opsega koje ovisno o mjesnim prilikama uzrokuju bitne poremećaje u životu ljudi u određenom području. Mislim da se pijavica, kao i zlatna žutica vinove loze, koja je spominjana, pa i još neki nametnici koji su bili spominjani u prvom čitanju Zakona, ako se ne varam, nametnici koji napadaju palme i tako, mogu svi sve te pojave podvesti pod ovu toč. 12. i da nema nikakvih razloga da se i pijavica kao neka vrsta elementarne nepogode ako uzrokuje štetu, a ona lokalno uzrokuje štetu, da se onda i za nju isplati odšteta. Hvala lijepa.
Hvala. I posljednja replika na vaše izlaganje, kolega Josip Križanić, izvolite.
Hvala vam g. potpredsjedniče. g. Felak, dobra stvar kao što su granje usjeva i poljoprivredne proizvodnje koju koristimo sad iz mjere ruralnog razvoja EU i svi ju sada propagiramo, ne smije sigurno biti prilika za lov u mutnom određenih osiguravajućih društava i slažem se tu i sa g. Vlaovićem i s vama da mi svi skupa moramo napraviti apel i javno djelovati da te subvencije, te police ni na koji način ne smiju biti skuplje, te subvencionirane police, nego dapače, zbog ozbiljnog i dobrog posla, takve police moraju bit jeftinije.
Odgovor, izvolite.
Zahvaljujem kolega Križanić, drago mi je da se slažete sa mnom da bi to trebalo biti tako, čuli smo iz izlaganja nekih zastupnika da tome na žalost na terenu nije tako. Ja ne mogu govoriti nemam osobnog iskustva s time, ali mislim da mi nadležno ministarstvo, tu prije mislim na Ministarstvo poljoprivrede o tome trebalo voditi računa i pomoći znači poljoprivrednicima da kod ugovaranja takovih polica, da li na način da to čine objedinjeno za pojedine jedinice lokalne samouprave ili regionalne samouprave ili na neki drugi način, uglavnom da se prema osiguravajućim kućama nastupi možda u nekakvim zajedničkim, zajedno više poljoprivrednih proizvođača ili udruga. Mislim da bi uz pomoć ministarstva, da bi se na taj način onda postiglo to da se premije takovih osiguranja snize i da budu prihvatljive za sve korisnike.
I posljednja pojedinačna rasprava, kolega Pernar izvolite.
Uvažene dame i gospodo, najveći problem hrvatskog sela na žalost nisu elementarne nepogode i način na koji se država odnosi spram njih, zato jer te elementarne nepogode se nalaze van mogućnosti ljudske, znači ljudi ne mogu utjecati na to hoće li padati tuča ili neće. Međutim, postoje stvari koje mogu utjecati na selo i seljaka i koje su posljedica ljudskog djelovanja. Naime, ako država vodi monetarnu politiku koja je takva da je naša valuta jača nego bi trebala biti odnosno da su naši proizvodi skuplji u odnosu na uvozne jasno je savršeno iz aviona da će doći do poplave odnosno bolje rečeno preplavljivanja domaćeg tržišta hrane, hranom iz uvoza. I to je ono što se u Hrvatskoj dogodilo, to svi možete vidjeti, taj problem nema veze s elementarnim nepogodama, ima problem sa monetarnom politikom Hrvatske narodne banke. To vi svi znate, međutim u ovom sustavu ne samo da smo se zakleli na to da je tečaj takav kakav je, nego smo vodili monetarnu politiku sa ogromnim poreznim nametima i doprinosima koje seljaci jednostavno nisu mogli pratiti i posljedično su seljaci i propali. Ovo što govorim nisu moje pretpostavke, nisu moje teze, ovo je gola činjenica, selo je upropašteno, seljaka je na selu sve manje. Pogledajte broj recimo farmi sa muznim kravama, pogledajte što se događa sa stočnim fondom, pogledajte što se događa sa nizom kultura. Sjećam se kad smo ulazili u EU govorili su nam kao nemojte se brinuti, bit će sve super, kao vinari, kao vinari nema frke kao samo vi kao radite svoje bit će sve dobro. A kako će biti sve dobro dame i gospodo? Znate što se dogodilo s vinarima nakon ulaska u EU, proizvodnja vina u Hrvatskoj pala je čak 40% znači skoro u pola je došlo do pada u proizvodnji. A zašto? Objasnit ću i to. U uvjetima nerealnog tečaja gdje su uvozni proizvodi jeftiniji od domaćih moguće je štititi domaću proizvodnju samo na jedan način, a to su carine. Carine imaju zaštitnu ulogu za domaću proizvodnju, međutim ulaskom u EU što se dogodilo sa carinama, carinski sustav je ukinut i odjedanput sva roba odnosno sva hrana iz EU može u Hrvatsku ulaziti bez carina. Kada povežete te, ta dva ključna detalja, znači promašenu tečajnu politiku i izostanak carina jasno je iz aviona koja će biti posljedica za našu poljoprivredu. Nažalost Hrvatska država ne brine za seljaka i rezultat te nebrige je trenutno stanje, rezultat te ne brige je agonija u kojoj seljaci žive. I vi ste toga svjesni. Ja ovdje ne krivim jednog pojedinca čak ne krivim niti jednu stranku, ja ovdje krivim sustav vladanja nametnut izvana. Monetarnu politiku koja je nametnuta izvana, carinsku politiku koja je nametnuta izvana, to je problem dame i gospodo. Do kada ćemo mi u Hrvatskoj voditi politiku koja je protivna našim interesima? To je pitanje za svakoga ovdje od nas, apsolutno svakoga. I mi možemo zatvarat svoje oči, mi se možemo baviti time jesu li fotografije sa ministrom gdje navodno prostitutka i kokain, jesu li one fotomontaža ili ne, jedni veliju da je fotomontaža, drugi veliju da nije fotomontaža. Međutim, da li je to ključno pitanje za hrvatsko selo, nažalost nije. I stalno se narodu serviraju kojekakve afere, kojekakvi skandali raznih tipova, međutim ključni problem, a to je uloga centralne banke, činjenica da je ona mjenjačnica, činjenica da je uvozna hrana zbog toga na umjetan način učinjena jeftinijom, činjenica da nema carina, to se sve ignorira. U medijima o tome nema rasprave. U medijima se ne raspravlja tipa proizvodnja vina je pala skoro za pola, dal treba vratit carine, takve rasprave nema. U medijima se ne raspravlja na način da se kaže ako je istina da je uvozna hrana jeftinija od domaće zato jer je tečajna politika takva da je jednostavno uvozna hrana jeftinija. Da li treba mijenjati tečajnu politiku, oko toga nema rasprave. Ono čime se Vlada bavi je zapravo sustavni neki, ja bi nazvao to damage control. Sanacija šteta. Međutim, kada je pogreška duboko ugrađena u sustav, kada je jasno da se radi o sistemskom problemu, a ne problemu jedne grupe poljoprivrednike ili jedne regije poljoprivredne ili jednoj pojedinog poljoprivrednika, znači ako je jasno da se radi o širokom problemu, mi više kao pojedinci nemamo moralno pravo šutjeti. I mi nemamo moralno pravo podržavati takvu politiku. Ja pozivam vas kao zastupnike da razmislite svojom glavom i pitate se, i pitate se ako se ova politika nastavi, koje će biti trajne njene posljedice, odnosno tko će ostati živjeti na selu, što će se na selu uopće proizvoditi i čiju ćemo hranu jesti. Ovdje se radi znači, ne samo o nekom drugome nego i o nama samima jer gubitkom kontrole nad proizvodnjom hrane odnosno prebacivanjem tog procesa u strane zemlje mi gubimo kontrolu nad onime što jedemo i onda kad netko umre od trovanja uvoznom hranom koja je stara Bog zna koliko, usudio bih se čak reći i koliko godina, gdje se državne rezerve odnosno zalihe drugih država umjesto na spaljivanje, recimo meso, šalju u Hrvatsku i otapa i prodaje tu za siću, mi ćemo snositi posljedice te politike. Znači zdravlje ljudi je ugroženo. Od vitalnog je interesa da država nešto učini po tom pitanju. Nažalost, ovim Zakonom o sanaciji šteta od elementarnih nepogoda uopće se ne ulazi u to centralno pitanje, a neće se naravno, riješiti niti pitanje elementarnih nepogoda jer je sam nastavak ove politike koja se vodi po sebi, elementarna nepogoda i katastrofa. Ima ona narodna izreka, kaže, pored ovakvih prijatelja, što će nam neprijatelji. A ja ću sada reći, pored ovakve monetarne i carinske politike, elementarna nepogoda nam je najmanji problem. Elementarna nepogoda je povremeni problem za malu grupu seljaka, a poljoprivredna politika u širinu je problem za svakog seljaka, za svakog poljoprivrednika, za svakog čovjeka koji živi u Hrvatskoj. I ako ništa drugo, dame i gospodo, što ako ljudi odu? Tko će snositi odgovornost za to? I još jednom pozivam državu da prestane s prohibicijom indijske konoplje jer je to zadnje što u trenutnim uvjetima može izvući seljake iz bankrota. Hvala.
Na vaše izlaganje imamo 3 replike. Prvi je kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani kolega Pernar dotakli ste meritum o kojem često ja govorim na svoj način naravno. Dakle, suverenitet naše države, mi smo sve manje suverena država, odnosno suverenitet smo prebacili na EU pa samim time i nema carina jer 90% roba mi uvozimo iz EU i bez obzira što oni proizvode jeftinije od nas zbog razloga koji ste vi naveli, mi jednostavno nemamo mogućnost razvijanja svoje proizvodnje. Dakle, ključno pitanje je, kada će se hrvatska Vlada, ova ili bilo koja buduća postaviti kao suverena Vlada? Kada će imati konačno na umu da ju je izabrao hrvatski narod, da je delegirana ispred ove države i da treba štititi interese ove države? Još uvijek ja sebe ne osjećam u tolikoj mjeri Europljaninom, prije svega se osjećam stanovnikom ove države, Hrvatom pa bi volio da i naša Vlada i ova i one prošle i one buduće se osjećaju na način kako, evo ga, pretpostavljam da se i vi osjećate.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Uvaženi zastupniče Zekanović. Hvala vam na vašoj replici. Uistinu ste ukazali na centralni problem, da se zemljom upravlja izvana. Nažalost, sve dok imamo političku elitu i birače koji pristaju na takav program upravljanja zemljom, imat ćemo i ovakve stravične posljedice. Ja sam imao priliku vas upoznat kao čovjeka i mogu reći da s ljudske strane vas duboko poštujem i vjerujem u iskrenost vaših namjera i pozivam sve desne birače, svo desno biračko tijelo, za koje smo mi iz Živog zida prelijeva stranka ili nedovoljno desna, ako se nećkaju za koga glasati, da podržite g. Zekanovića jer je pokazao domoljubnu crtu i po pitanju HNB-a i po pitanju masovnih migracija i drugih pitanja koje se tiču globalizma. Hvala.
Sljedeća replika, kolega Mišić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Pernar, ja bih rekao da je elementarna nepogoda u Hrvatskoj demagogija. Drugo i drugačije ne mogu reći što je to elementarna nepogoda, a ovo u ovoj prilici je to. Ako govorite o vinarima, pa mislim da u Hrvatskoj nikad vinari nisu bolje živjeli nego danas, izvoze se u sve i u Englesku i u Australiju i u čitave europske zemlje, obiđite vinograde u Slavoniji pa vidite kako izgledaju, nikad bolje. O poljoprivredi možemo pričati, možemo pričati o promašajima, možemo pričati o 20 godina o lošem vođenju države, ja bih to isto rekao, ako gledamo danas, i ova Vlada koja danas vlada, imamo suficit po prvi puta u državi nakon 25 godina, u stvari poslije oslobođenja, a što to znači? Da smo zaradili više nego potrošili, da vodimo računa o svim potrošenim kunama iako još uvijek nismo napravili red do kraja ja mislim, do sada se red nije … [[Govornik se ne razumije.]] i ova vlada je po meni, jako puno napravila za … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Izvolite kolega.
Gospodine Mišić vi kažete da hrvatski vinari nikad nisu bolje živjeli. Evo, ja ću vam pročitati odgovor, koji sam dobio od potpredsjednika Vlade i ministra poljoprivrede Tomislava Tolušića, naime, postavio sam mu pitanje, koliko je vina bilo proizvedeno 2012. u Hrvatskoj, znači zadnje godine prije ulaska u EU i koliko je vina bilo proizvedeno tada, prošle godine 2017. Ovo je odgovor, sukladno čl. 142. bla, bla, bla, bla, prema podacima Državnog zavoda za statistiku u 2012. zabilježena je proizvodnja vina u količini od 1,29 milijuna hektolitara, dok je u 2017. g. zabilježena proizvodnja od 726 tisuća hektolitara. Znači mi imamo 526 tisuća hektolitara proizvedenog vina manje. A ja vas pitam, ako je vinarima odlično i dobro, zbog čega je došlo do tako drastičnog pada u proizvodnji. Hvala.
Vrijeme, hvala. I posljednja replika na vaše izlaganje, kolega Đakić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Pernar govorili ste o ovom zakonu i o štetama koje će trebati naplatiti, no skrenuli ste malo od teme i otišli ste i na ono što se događa u Hrvatskoj sceni i o Tolušiću i o svemu ostalome, čudi me da niste spomenuli i štetu koju ste prouzročili i vi sa 1,1 milijun kuna kada budete u 2 stranke, vjerojatno je i to predmet istrage. Pa i to je nekakva šteta koja se dogodila, nadam se da niste mislili da i tu štetu treba snositi država.
Odgovor na repliku, izvolite kolega Pernar.
Gospodine Đakić, ja jesam pogriješio, ja jesam pogriješio i ja svoju pogrešku danas ovdje priznajem, pred vama, pred Gospodine Đakić, ja jesam pogriješio, ja jesam pogriješio i ja svoju pogrešku danas ovdje priznajem, pred vama, pred Hrvatskim saborom i pred cijelim narodom. Ali, ja pitam, kada ćete vi prepoznati svoje greške i prestati s politikom koju provodite a koju upro postava Hrvatsku? Nije sramota pogriješiti, sramota je ustrajati u greškama. Ja nisam savršen čovjek, niti sam ikada tvrdio da jesam, ali apeliram na vas i vašu savjest, da ovo pitanje, monetarne i carinske politike, stavite iznad strančarenja i iznad natezanja na osobnoj razini. Hvala.
Time smo i završili raspravu o konačnom prijedlogu Zakonu o ublažavanju i uklanjanju posljedica prirodnih nepogoda, drugo čitanje, P.Z. br. 428. Glasovati ćemo kada se steknu uvjeti. Doviđenja.
Sada ćemo kao što je planirano imati izjašnjavanje o amandmanima pa ćemo početi najprije sa izjašnjavanjem o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o ublažavanju i uklanjanju posljedica prirodnih nepogoda, drugo čitanje, P.Z. br. 428, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli zastupnik Josip Križanić te Klub zastupnika HSS-a. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, to će biti državni tajnik u Ministarstvu financija, poštovani Zdravko Zrinušić. Najprije o amandmanu broj 1 poštovanog zastupnika Josipa Križanića.
Hvala lijepa poštovani g. predsjedavajući. Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. Amandman 2 istog podnositelja.
Da, isto tako amandman se prihvaća.
Hvala lijepo. Slijedeći je amandman Kluba zastupnika HSS-a.
Amandman se ne prihvaća. Samo bi kratko podsjetio da se tim amandmanom predlaže da propisani iznos najvećeg iznosa novčane pomoći ne može biti veći od 10% umjesto propisanih 5%. Ovdje naglašavam da ovaj zakon ne predstavlja pravo bilokojeg oštećenika da se njime automatski koristi nit se njime određuje unaprijed zajamčeno pravo na odštete fizičkih ili pravnih osoba a uz ustrojavanje samog registra, bitna intencija zakona jest poticati osiguranje imovine i subvencioniranje plaćanja premije osigurane od strane RH u skladu s drugim važećim pravilima i propisima poglavito u sektoru poljoprivrede jer su takve štete najveće. Upravo zbog sve učestalijih vremenskih neprilika i prirodnih nepogoda, smatramo da je predloženih 10% nerealno propisati u situaciji kada se štete nerijetko broje u milijardama kuna a državni proračun jedinica lokalne samouprave nemaju tih fiskalnih kapaciteta jer je statistički gledano u proteklih 6 g. iznos plaćenih šteta odnosno na prirodne štete iznosio svega 1,54%, zato je unutar ovog zakona člankom 7. točkom 4. ostavljena mogućnost, dodatna mogućnost Vlade RH, da odlučuje o drugim različitim mjerama, programima za djelomično uvažavanje, otklanjanje posljedica, šteta od prirodnih nepogoda.
U ime predlagatelja Kluba HSS-a poštovani zastupnik Vlaović.
Hvala. Uvaženi državni tajniče, nisam zadovoljan sa obrazloženjem i tražimo glasovanje o ovom amandmanu. Sami ste rekli, štete su ogromne i uvijek kada se proglasi elementarna nepogoda, na teren između ministri i premjeri i hvale se kako su socijalno osjetljivi i kako će pomoći našim sugrađanima u sanaciji tih šteta. I onda kada dođe prijava štete, odradi Državno povjerenstvo, povjerenstva na terenu, kada se dostave elaborati, naknada tim građanima, bude 100 kn, 200 kn, jednostavno ljudi su razočarani. A vi ovim prijedlogom zakona, gdje kažete do 5% u odnosu na prijavljenu štetu, praktički sugerirate građanima, pa nemojte ni prijavljivati jer smo u državnom proračunu osigurali svega 20 milijuna kn i ne možemo vam platiti naknadu štete nego idite ka osiguranju i svojih imanja, svojoj proizvodnjom, a i onako znamo da osiguravajuće kuće su nekorektne prema korisnicima tih usluga, jer često ta naknada ne bude isplaćena ili ne bude u onom obimu kako je polica nalaže. I jednostavno su građani oštećeni nije im dala mogućnost da se nadoknadi šteta od elementarnih nepogoda, vidjeli smo da i kroz onu mjeru 5.2.1. sanacija proizvodnog potencijala, koji je stradao od elementarnih nepogoda, također, naši sugrađani nisu povukli sredstva iz EU, jer jednostavno su takvi uvjeti da oni to ne mogu ostvariti, onda bar kroz ove zakone, koje donosi Hrvatski sabor i koje predlaže Vlada, omogućimo našim sugrađanima da dobiju adekvatniju naknadu za nastalu štetu ili za koju oni nisu sami krivi, jer često nastaje poplava zbog toga što, neke druge državne institucije nisu odradile posao ili zato što nismo vodili brigu o kvaliteti sastojne u hrvatskim šumama, nego smo neke neprirodne autohtone sorte … [[Govornik se ne razumije.]] prouzročivši brže i bolje širenje požara, zbog toga što su poljoprivredne površine zapuštene, jer se ne stimulira poljoprivredna proizvodnja i na kraju naši poljoprivredni proizvođači budu oštećeni, a naknade su simbolične i na ovaj način neće biti ni prijava šteta, dajte im priliku. Hvala.
Hvala lijepa.
Sada prelazimo na glasovanje. Prvo, Konačni prijedlog Zakona o ublažavanju i uklanjanju posljedica prirodnih nepogoda, drugo čitanje, P.Z. br. 428, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Nakon što je rasprava zaključena, Vlada je podnijela amandman. Sukladno članku 199. Poslovnika, o ovako podnesenom amandmanu mora se složiti većina nazočnih zastupnika. Dajem na glasovanje prijedlog da se provede rasprava o amandmanu Vlade RH, molim uključite se u glasujte. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 103 glasa odlučili provesti raspravu o amandmanu Vlade Rh pa molim predstavnik predlagatelja da obrazloži podneseni amandman, poštovani državni tajnik u Ministarstvu financija Zdravko Zrinušić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani g. predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Na temelju članka 85. Ustava RH i 196. Poslovnika Hrvatskog sabora, Vlada RH podnosi ovaj amandman i to na članak 31. stavak 1. koji se mijenja i glasi: Prijavu konačne procjene štete iz članka 28. ovoga zakona, općinsko odnosno gradsko povjerenstvo odnosno gradskog povjerenstvo grada Zagreba unosi u Registra šteta u rokovima iz članka 28. stavka 4. i 5. ovoga zakona. Glede obrazloženja u pogledu postupanja prilikom prijavljene procjene štete, ovim amandmanom se dopunjuje odredba iz članka 31. stavak 1. zakona kako bi se uskladila s odredbama članka 28. zakona. U tom smislu odredba članka 31. stavak 1. je dopunjena na način da se pored pozivanja na članak 28. stavak 4. koji se odnosi na rok za postupanje općinskog odnosno gradskog povjerenstva, dodaje odredba s pozivom i na stavak 5. zakona koji se odnosi na rok za postupanje gradskog povjerenstva grada Zagreba. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu sada o amandmanu Vlade. Ako nema zainteresiranih, zaključujem raspravu pa dajem na glasovanje amandman Vlade, molim glasujmo. Utvrđujem da smo većinom glasova, 98 za i 1 suzdržan prihvatili amandman Vlade te on postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Sada prelazimo na odlučivanje o amandmanima koje su podnijeli zastupnik Josip Križanić te Klub zastupnika HSS-a. O amandmanima smo se izjasnili na početku današnje sjednice pa ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Znači Križanićevi amandmani su prihvaćeni a nije prihvaćen amandman Kluba zastupnika HSS-a pa molim glasujmo o njemu. Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Sada ćemo onda prijeći na glasovanje o Konačnom prijedlogu Zakona o ublažavanju i uklanjanju posljedica prirodnih nepogoda, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 109 za i 2 glasa protiv donesen Zakon o ublažavanju i uklanjanju posljedica prirodnih nepogoda.
Poštovane zastupnice i zastupnici, kao što je jutros odlučeno, provesti će se sada objedinjene rasprave o sljedeće 4 točke, a na što će klubovi imati pravo na 20 minuta za uvod. Dakle: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o zaštiti prirode, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 559 - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o sprječavanju unošenja i širenja stranih te invazivnih stranih vrsta i upravljanju njima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 560 - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o prekograničnom prometu i trgovini divljim vrstama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 561 - Konačni prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o provedbi Uredbe (EU) broj 511/2014 o mjerama usklađivanja za korisnike protokola iz Nagoye o pristupu genetskim resursima te poštenoj i pravičnoj podjeli dobiti koja proizlazi iz njihova korištenja u Uniji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 562 Predlagatelj Zakona je Vlada Republike Hrvatske, na temelju članka 85. Ustava RH, i članka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda, prihvaćen je prijedlog predlagatelja, da se ovi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika, hitni postupak, objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, što je sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? S nama je državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike, gospodin Mario Šiljek, izvolite gospodine Šiljek.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Dakle, izradi Zakona o izmjenama Zakona o zaštiti prirode, Zakona o izmjenama Zakona o sprječavanju unošenja i širenja stranih vrsti te invazivnih stranih vrsta i upravljanju njima, te Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o provedbi Uredbe (EU) broj 511/2014 o mjerama usklađivanja za korisnike protokola iz Nagoye i u konačnici Zakona o izmjenama Zakona o prekograničnom prometu i trgovini divljim vrstama, pristupilo se radi provedbe zaključaka Vlade RH, o smanjenju broja agencija, zavoda, fondova, instituta, zaklada, trgovačkih društava i drugih pravnih osoba s javnim ovlastima. Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti okoliša, koji je odstupio na snagu 1.1.2019. g. propisan je prestanak rada Hrvatske agencije za okoliš i prirodu, te prestanak važenja Ureda o osnivanju Hrvatske agencije za okoliš i prirodu, a poslove Agencije preuzelo je Ministarstvo zaštite okoliša i energetike. Kako je u sva 4 navedena nacrta prijedloga zakona definirana Hrvatska agencija za okoliš i prirodu, potrebne su izmjene ovih zakona, kojima će te poslove Agencije preuzeti Ministarstvo zaštite okoliša i energetike. Uz navedeno zbog donošenja Zakona o državnom inspektoratu, koji stupa na snagu 1.4. ove godine, a kojima je određeno da će inspekcijski poslovi iz djelokruga Ministarstva zaštite okoliša i energetike i djelokruga Ministarstva poljoprivrede, preći u Državni inspektorat, potrebno je propisati nadležnost državnog inspektorata za provedbu inspekcijskog nadzora temeljem gore navedenih zakona. Iz navedenih, osobito opravdanih razloga, predlaže se donošenje navedenih zakona po hitnom postupku, a za provedbu ovih zakona, nije potrebno osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu RH. Hvala lijepo.
Hvala. Na vaše uvodno obrazloženje imamo 5 replika. Kolega Grmoja, Zekanović, Dobrović, Vlaović i Podolnjak, prvi je kolega Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani državni tajniče Šiljeg. Zajedno smo sudjelovali u inicijativi protiv gradnje, znači, odnosno dovršetka projekta Gornji horizonti. Čitam najave, znači, Luke Petrovića, prvog čovjeka elektroprivrede Republike Srpske koji najavljuje, znači, dovršetak gradnje HE Dabar, najavljuje da će ona biti na mreži od 2022.-ge, da su gotovi svi ovi pripremni radovi, što hrvatska država, što vi kao Ministarstvo, kao čovjek koji je upoznat s ovim problemom, poduzimate po tom pitanju. Vi ste svjesni bez koliko smo mi vode ostali slijedom gradnje ovog projekta, da smo ostali bez izvora, znači, koji natapaju, znači, našu zemlju, a isto tako da je protok u Neretvi sve manji i manji, da slana voda prodire sve više i više, znači, poduzima li išta Vlada RH [[Upadica: Hvala]] i Ministarstvo po ovom pitanju?
Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče HS-a. Uvažene zastupnice i zastupnici, uvaženi zastupniče Grmoja, dakle, što se tiče konkretne problematike Gornjih horizonata, Ministarstvo zaštite okoliša i energetike je uključeno u mjeru u kojoj može biti uključeno sukladno… [[Govornik se ne razumije]] Konvenciji, a to je u postupak procijene utjecaja na okoliš za ona postrojenja koje iz druge države mogu imati potencijalno negativni utjecaj na okoliš. Što se tiče šireg problema zasoljenja doline Neretve, mogu istaknuti da je u suradnji Uprave za vodno gospodarstvo i zaštite mora, te hrvatskih voda, u pripremi i djelomično već u realizaciji određen broj projekata navodnjavanja Neretvanske doline s tim da smo u konkretnom slučaju ubrzali aktivnosti na način da se ovi projekti, specifični projekti u dolini Neretve mogu financirati iz konkurentnosti kohezija, ali i iz nove linije [[Upadica: Hvala]] radi sprečavanja katastrofa.
Hvala. Kolega Grmoja traži povredu Poslovnika.
Tražim povredu Poslovnika, čl. 238., državni tajnik mi nije odgovorio što konkretno Vlada RH poduzima po ovom pitanju? Oni najavljuju gradnju, grade, hrvatska strana ništa ne poduzima i još pozivaju se na to da će inzistirati sa RH da se ide u gradnju Dubrovnik 2 gdje bi se sva ova voda, koja se preusmjerava projektom Gornji horizonti da bi imala gdje završiti i onda bi je hrvatska strana, naravno, koristila. Je li to otpočetka dogovoreno [[Upadica: Hvala]] , je li to nekakav plan, ja, meni se čini [[Upadica: Hvala kolega Grmoja]] da jest.
Dakle, ovo nije bila povreda Poslovnika. Nastavljamo dalje sa, nemojte to zlorabiti molim vas više, nastavljamo dalje sa replikom, kolega Zekoanović.
Poštovani državni tajniče sa pomoćnikom, govori se o gašenju odnosno pripajanju Agencije za okoliš i prirodu, Ministarstvu. Kao razlog je navedena ušteda, jel tako? Znači, premijer Plenković odnosno predsjednik Vlade Plenković je rekao uštedit ćemo na taj način. E, sad me zanima slijedeće. Prema primjer Konvenciji CITES potrebna su objektivna mišljenja po pitanju npr. nature i utjecaja nekih zahvata naturu, hoće li se, kad se spoji Agencija sa Ministarstvom, trebati plaćati, nekoga sa strane, neko neovisno tijelo, da da takva mišljenja i gdje je tu ušteda?
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, uvaženi saborski zastupniče, dakle, što se tiče budućeg djelovanja Hrvatske agencije za okoliš i prirodu koja je prestala sa djelovanjem, znači, ona će Uredbom o unutarnjem ustrojstvu Ministarstva zaštite okoliša i energetike biti samostalna jedinica, samostalna jedinica unutar Ministarstva zaštite okoliša i energetike i bit će jasno odvojena od upravnih poslova koje radi Ministarstvo zaštite okoliša i energetike tj. imati će svojim ustrojem, znači, i svojim ustrojem će imati mogućnost da i dalje održava odnosno radi na znanstvenim projektima, kao i na stručno analitičkim poslovima. Znači, ništa se neće promijeniti što se tiče stručnih službi dosadašnje Hrvatske agencije za okoliš i prirodu u njenom djelovanju. Znači, Uredbom će se osigurati njena samostalnost u djelovanju odnosno u ovom znanstvenom i znanstveno stručnom vrsti posla koji je do sada radila. Hvala lijepa.
Slijedeća replika, kolega Dobrović, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, molim vas odgovor na pitanje hoće li ova, po mom mišljenju, neracionalna racionalizacija državne uprave, ukidanjem Hrvatske agencije za okoliš i prirodu, imati pozitivan ili negativan utjecaj na ispunjenje vizije i misije Ministarstva, kako to stoji na službenim stranicama. Podsjetit ću vas, vizija je Hrvatska promotor i prvak održivog razvoja u EU, a misija izgradnja ekološki održivog društva temeljenog na učinkovitom korištenju resursa i nisko ugljičnom razvoju. Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče Dobrović, kao što sam rekao i u prethodnom odgovoru, znači, Uredbom koju imamo vrlo skoro i to u puno kraćem roku, nego što je zakonom propisano, donijeti o unutarnjem ustrojstvu, mi ćemo u svakom slučaju osigurati samostalnost dosadašnjeg područja rada Hrvatske agencije za okoliš i prirodu, a ciljevi o kojima vi govorite i viziji, mislim da je dovoljan argument da je upravo ovih mjeseci unutar Ministarstva zaštite okoliša i energetike, da su jedne od najvažnijih stvari koje radimo, upravo i strategije budućeg razvoja RH u energetskom smislu, u smislu nisko ugljičnog razvoja, tako da ne vjerujem da se ova racionalizacija i ova transformacija Hrvatske agencije za okoliš i prirodu može na bilo koji način negativno odraziti na ciljeve i vizije koje vi spominjete u svom pitanju. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeća replika, kolega Vlaović.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, pa istina je da Odlukom Vlade o ukidanju 19 Agencija i Zavoda nema ušteda. Dokaz je da je ministar financija tehničkim rebalansom milijardu i 227 milijuna kuna preusmjerio na nadležna Ministarstva i svi ljudi su preuzeti. Znači, ovo je bila jedna obična farsa kao bi se nešto reklo da se štedi, da se koordinira i kvalitetnije vodi, a ukidanjem Agencije za zaštitu okoliša i prirode se odmičemo od politika europskih članica koji uglavnom imaju nju kao neovisno tijelo za održiv sustav upravljanja gospodarenja otpadom, pa postavljam pitanje, da li sad ukidanje te agencije otvarate prostor za zbrinjavanje nuklearnog otpada iz Krškog na Trgovinskoj gori. Mi iz HSS smo protiv toga i stanovnici Sisačko-moslavačke županije su protiv toga i mislim da to ne smijemo dozvolit da se nuklearni otpad tamo skladišti. Hvala.
Hvala, izvolite odgovor.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče, znači uvaženi saborski zastupniče upravo činjenica u konkretnom slučaju Hrvatske agencije za okoliš i prirodu, činjenica da je Ministarstvo zaštite okoliša i energetike preuzelo sve djelatnike, znači niti jedan djelatnik bivše Hrvatske agencije za okoliš i prirodu neće biti nezbrinut, znači svi ostaju u sustavu, znači da je poslovi, djelokrug poslova Hrvatske agencije za okoliš i prirodu bio opravdan, a znači novim ustrojem unutar ministarstva također ljudi će raditi svoj posao koji su radili, koji su radili i do sada. Što se tiče pitanja Trgovskoj gori znači ona ni u kojem slučaju nije bila dio upravno, nije upravni postupak u kojem je ni do sada sudjelovala Hrvatska agencija za okoliš i prirodu, tako da ne vidim tu korelaciju između te dvije činjenice. Hvala.
Hvala i posljednja replika na vaše izlaganje, kolega Robert Podolnjak, izvolite.
Gospodine podpredsjedniče sabora, poštovani državni tajniče iznijeli ste prijedlog institucionalnih promjena i ukidanja agencija za prirodu i okoliš, za promjene u inspekcijskom nadzoru, međutim da vas podsjetim mi u gradu Varaždinu imamo već više od 10 godina star inspekcijski nadzor i nalog da se žurno ukloni preko 100.000 tona baliranog otpada zbog ugroze zdravlja građana i zaštite okoliša. I već više od 10 godina taj zločin prema okolišu, prema zdravlju građana je još uvijek tamo. Što vi u ministarstvu možete hitno i žurno na temelju naloga koji je već više od 10 godina izdan učiniti da se taj balirani otpad ukloni?
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče, uvaženi saborski zastupniče naravno da je problem baliranog otpada u Varaždinu jedan od problema s kojima se i ministar sadašnji Ćorić susreo i ovo ministarstvo, ono što mogu reći je slijedeće. Da je i tijekom prethodnih godina Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost u svojim financijskim planovima, evo i za vrijeme i prethodnog ministra Dobrovića i za vrijeme njegovog prethodnika osiguravao određena sredstva kako bi se taj problem konačno riješio. Međutim, u konkretnom slučaju znači više je učesnika u tom procesu, vi znate da su i sudski sporovi godinama opterećivali rješavanje tog problema, znaju se točno konkretne obaveze i grada Varaždina po tom pitanju i ono prema najnovijim informacijama koje imam intenzivna je suradnja na tom području, na toj problematici sa gradom Varaždinom, znači riječ je konkretno o elaboratu koji će biti ovaj izrađen na tako prihvatljiv način da bi se ministarstvo [[Upadica: Hvala.]] kao i naše službe kao što je fond mogli uključiti u konačno rješavanje tog problema.
Hvala vam. Mi smo završili sa replikama na vaše izlaganje, predstavnika odbora ovdje nema te stoga otvaram raspravu, prvo po klubovima uz još jedanput napomenu da klubovi imaju pravo na 20 minuta. Prvi u ime Kluba zastupnika MOST nezavisnih lista je kolega Slaven Dobrović. Izvolte kolega Dobrović.
Hvala lijepo podpredsjedniče sabora, srdačno pozdravljam predstavnike ministarstva na čelu sa državnim tajnikom, naravno kolegice i kolege saborske zastupnike. Dakle, pred nama su hitne izmjene 4 zakona, koje su inicirane potrebom da se ispoštuje jedna druga odluka, odluka nastala u vrućim danima, dakle prošlog ljeta kada je definirana lista za odstrel, dakle institucija agencija javnih u ime famozne racionalizacije, dakle to je dakle kao reforma državne uprave. Ja sam više puta naravno na toj listi se našla i ova danas predmetna Hrvatska agencija za okoliš i prirodu koja je inače nastala od 2 institucije, od Državnog zavoda za zaštitu prirode, dakle koja se bavi prirodom i podlogama stručnim za upravljanje zaštićenim područjima i Agencijom za zaštitu okoliša koja se više bavila sa monitoringom, izvješćivanjem dakle o kvaliteti okoliša. I Hrvatska agencija za okoliš i prirodu je funkcionirala neko vrijeme, međutim eto već nakon godinu ili dvije je odlučeno da je ona ta pogodna da ispuni ciljeve racionalizacije državne uprave. To je jako neobična odluka budući da postoji cijeli niz razloga zašto to ne bi trebalo biti tako. Ja sam o tome već govorio i nisam naravno jedini, mislim da se na ovaj način stvara jedna velika šteta i da ćemo kad-tad to trebati izmijeniti i u stvari se sada svi skupa bavimo jednom administrativnom promjenom i sasvim sigurno to angažira mnoge kapacitete ljudske, dakle ne samo u saboru, ne samo u Vladi gdje je to pripremano, nego naravno i u samom ministarstvu koje je se moglo baviti nečim drugim. Ja ću ukratko samo posjetiti dakle moramo jako razlikovati stručne poslove od upravnih i zato je važno imati odijeljene institucije koje se bave jednim odnosno drugim i bilo je opravdano da to tako ostane. Dakle, Hrvatska agencija za okoliš i prirodu se bavi stručnim poslovima to je određeni stručni servis koji donosi dakle dokumente na koje se naslanjaju dakle, ova druga tijela. I važno je da se te jurisdikcije drže odvojene. Dakle, postoje odgovornosti ljudi koji se bave ovim stručnim dijelom poslovima, oni to potpisuju i postoje odgovornost, koji te stručne podloge koriste za upravljanje i oni imaju svoje odgovornosti. Da, dakle ne radi se samo o ministarstvu, koje je koristilo te stručne podloge, nego o cijelom nizu drugih institucija. Ono što je važno reći, da su zadaće koje su bile u okviru Hrvatske agencije za okoliš i prirodu sve složenije. Dakle, mi danas opažamo sve kompleksnije promjene u okolišu i u prirodi i odziv civilizacije, dakle, nas, ljudi, društva, mora biti sve kompleksniji i zato se tu znanstvena zajednica, sve snažnije uključuje i zato se ova agencija, isto tako oslanja sve više na rad tih znanstvenih institucije, i ako se pogled sastav djelatnika jedne takve agencije, onda ćete vidjeti da je jako puno magistara znanosti, doktora znanosti, a gotovo svi su naravno visoke stručne spreme, osim magistara i doktora znanosti. Prema tome, radi se doista o jednom stručnom poslu, koje je uključuje znanstveni rad, koji uključuje itekako umreženost sa sličnih institucija ne samo u Europi nego i u svijetu i na taj način, znanost doprinosi dakle, razumijevanju, shvaćanju onoga što se i kako dešava u prirodi i okolišu i pomaže dakle, donošenju odluka. I važno je bilo da to tako ostane. Pogledamo evo, Europska agencija za … [[Govornik se ne razumije.]] dakle, postoji onda cijela mreža nacionalnih agencija, bilo i okoliš i prirodi, ili samo okoliš ili samo prirodu, dakle, gotovo sve zemlje to imaju i sada će Hrvatska pokazati jednu neobičnu pojavu, da ona to ukida odnosno, uvlači. Da mi ćemo čuti, ne ona se ne ukida, ona vam se samo smješta unutar ministarstva. Međutim, to nije dopustivo, to je nepotrebno, dakle, to se ne može opravdati nikakvom racionalizacijom, jer to nema blage veze, ja bi zato volio vidjeti tu podlogu, tu analizu, koja je poslužila za donošenje ove krive odluke, jer važna je neovisnost. Mi znamo da postoji razni dokumenti, postoji ocjena prihvatljivosti na ekološku mrežu, koja se temelji na stručnim mišljenima, koji se formiraju u ovoj agenciji. I naravno da smo već i doživjeli i doživjeti ćemo sigurno više puta, da se pojedine ocjene, odnosno, stručna mišljenja, koja ocjenjuju nečiji zahvat, planirani, u području koja je recimo u naturi 2000 ili u nekom zaštićenom području, da im se neće to svidjeti. A ovako kada se to, naravno uvuče u ministarstvo, budući da je sada to dio jednog zapovjednog lanca, misli da se bitno lakše regulira, unutar ministarstva. Prije toga, ja sam bio u prilici reći, kao ministar, oprostite, ali ja vjerujem našim stručnjacima, ja ne mogu gaziti njihovu podlogu. Prema tome, rješenje odgovor na vaš upit po pitanju nečega je takav. I mislim da to tako mora biti, važno je da to tako bude. U protivnom, ćemo učiti, ako ćemo ikada naučiti, dakle, biti u stanju učiti, iz vlastitih grešaka, koje već sada ima puno. Stoga, evo, ja neću dalje duljiti, meni je žao, što mi nismo sada u stanju pratiti kako idu aktivnosti na ispunjavanju ciljeva i brojnih obaveza koje smo preuzeli usvajanjem brojnih direktiva, dakle, donošenje odgovarajućih zakona, ne znam o očuvanju prirodnih staništa, divlje flore i faune, pticama, invazivnih vrstama, zaštite bio raznolikosti, u okviru kojih je Hrvatska, sada već nepostojeća agencija bila partner, odnosno, korisnik europskih projekata, gdje je ja mislim angažirano preko 400 milijuna kuna novaca, europskih, dakle, gdje se onda angažiraju stručnjaci i obavljaju raznih stručni poslovi, koji su sukladni onome što piše u tim zakonima. Evo, međutim, ti svi ljudi sada valjda strepe šta će se desiti, dakle, jer su se, naravno, sada su po izravnim bićem, ako naravno volja, neće, a bude takva, dakle, ovisiti će o nečijoj volji, što je jako loše i žao mi je što se to tako čini i zato će Most nezavisnih lista biti protiv ovog prijedloga, odnosno, promjene ovih zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Nastavljamo sa raspravom u ime Kluba zastupnika, sljedeći je kolega Domagoj Mikulić, ispred Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite kolega Mikulić.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege, vlada RH, je na svojoj sjednici 2. kolovoza 2018. g. usvojila prijedlog o smanjenju broja agencija, zavoda, fondova, trgovačkih društava, instituta, zaklada, i drugih pravnih osoba s javnim ovlastima, što je bila jedna odlična mjera, koja za cilj ima povećati učinkovitost i racionalizaciju troškova te zadužila tijela državne uprave za provedbu realizacije navedenog smanjenja. Upravo zbog ove odluke, danas u hitnom postupku imamo izmjene Zakona o zaštiti prirode, Zakona o izmjenama Zakona o sprječavanju unošenja i širenja stranih te invazivnih stranih vrsta i upravljanju njima, Zakona o izmjenama i dopunu Zakona o provedbi Uredbi 511/2014 o mjerama usklađivanja za korisnike protokola iz Nagoye te zakona o izmjenama Zakona o prekograničnom prometu i trgovini divljim vrstama. S obzirom da je zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti okoliša propisan prestanak rada Hrvatske agencije za okoliš i prirodu koji je stupio na snagu početkom ove godine te je propisan i prestanak važenja uredbe o osnivanju Hrvatske agencije za okoliš i prirodu te će Ministarstvo zaštite okoliša i energetike preuzeti poslove Hrvatske agencije za okoliš. Kako je Hrvatska agencija za okoliš i prirodu definirana kao tijelo koje obavlja stručne poslove zaštite prirode uz Zakonu o zaštiti prirode, Zakonu o sprječavanju unošenja i širenja stranih te invazivnih stranih vrsta, Zakonu o provedbi Uredbe br. 1511/2014 te Zakonu o prekograničnom prometu i trgovini divljim vrstama, potrebno je usklađivanje navedenih zakona s posebnim propisima kojim se uređuje prestanak rada agencije čime poslove isto u potpunosti preuzima Ministarstvo zaštite okoliša i energetike. Nacionalnim programom reformi utvrđena je reformska mjera objedinjavanja inspekcija u Državni inspektorat kao temelj za učinkovitije obavljanje inspekcijskih poslova koji se nakon donošenja Zakona o Državnom inspektoratu koji stupa na snagu 1. travnja ove godine a kojim je određeno da će inspekcijski poslovi iz djelokruga ministarstva i drugih središnjih tijela, u ovom slučaju Ministarstva zaštite okoliša i djelokruga Ministarstva poljoprivrede prijeći u Državni inspektorat stoga je potrebno propisati nadležnost Državnog inspektorata za provedbu inspekcijskog nadzora temeljem navedenih zakona. Sukladno svemu ovome navedenom, klub HDZ-a će podržati donošenje izmjena i dopuna ranije navedenih zakonskih rješenja. Hvala.
Hvala. Nastavljamo sa raspravom u ime kluba zastupnika. Slijedeći u ime Kluba zastupnika HNS-a, Tomislav Saucha. Izvolite, kolega Saucha.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnikom. Uvijek je to nezgodno kada se rade neke, pokušavaju napraviti neke uštede na način da se spajaju ili ukidaju određena tijela državne uprave ili agencije, uvijek se nađe jako dobrih razloga zašto neka agencija ili tijelo bi trebalo postojati a onda opet s druge strane negdje se treba krenuti, negdje se to treba prelomiti i na kraju krajeva, uvijek se smatra da svaka takva nekakva agencija viška ili zavod ili fond se u današnje vrijeme često onda prikazuje kao leglo uhljeba, parazita i nešto što treba ukinuti. Naravno da nije svaka institucija takva i naravno da treba uvijek dobro razmisliti da li je potrebno neko tijelo spojiti, kako se s time dobivaju pozitivni učinci a kako se dobivaju negativni učinci. Dosta smo u zadnje vrijeme donijeli izmjene zakona koje su išle za time da se određena tijela ukidaju, da se spajaju, time će se uštediti nešto novaca na plaćama čelnika tih tijela, možda u nekakvoj administraciji, mislim da takve uštede vjerojatno nisu kolosalne ali uvijek od nekud se treba krenuti. Svaka Vlada koliko je meni poznato u nekom trenutku donese takvu odluku i krene u takav jedan proces pa tako je i jedna od agencija tj. zavoda koji su činili ovu Agenciju za zaštitu okoliša tj. Hrvatsku agenciju za okoliša jednako je bilo ukinuto odlukom Vlade 2015. uslijed racionalizacije broja tijela sa javnim ovlastima. Tako da nije ovo ni prvi put a vjerojatno nije ni zadnji put, više-manje svaka Vlada se u nekom trenutku sjeti ovako nešto napraviti. Dakle pred nama je danas jedan paket zakona, 4 zakona koji su ustvari organski povezani činjenicom da je došlo do zakonodavnih promjena pred kraj 2018. g., dakle izglasavanjem izmjena i dopuna Zakona o zaštiti okoliša koji je stupio na snagu 1. 1. 2019. g. a kojim je propisan prestanak rada Hrvatske agencije za okoliš i prirodu te prestanak važenja uredbe o osnivanju navedene agencije. A to je sve naravno bilo sukladno zaključku Vlade RH o smanjenju broja agencija, zavoda, fondova i ostaloga od 2. kolovoza 2018. g. Znači sva tijela državne uprave donose zadatak smanjenja broja agencija i drugih pravnih osoba. Znači tako i u sklopu Ministarstva zaštite okoliša i energetike taj zadatak je bio sproveden na ovaj način a sad pokazat će se u budućnosti da li je baš ovu agenciju trebalo ukidat tj. pripajat ministarstvu, da li je to bilo najpametniji potez ili ne, to će se vidjet, naravno ja ne mogu o tome tako raspravljati, tako na meritoran način kao što je to mogao prof. Dobrović, ipak je on bivši ministar i profesor na sveučilištu ali evo, znači tu se sada bavimo manje pitanjem dakle već i ta agencija, već je de facto ukinuta izglasavanjem izmjena i dopuna predmetnog zakona a sada se ustvari samo prilagođava postojeći zakonodavni okvir, ono što već postoji kako ne bi došlo do pravnog vakuuma jer je ta agencija de facto ukinuta već u ovom trenutku. Dakle on se posebno odnosi iz zakona koji se danas mijenjao, potrebno je bilo naravno izbaciti odredbe na kojima se uređuje i djelokrug inspekcije zaštite prirode, to je isto jedna od zakonskih novina kojima je sad potrebno prilagoditi ove zakone jer kao što znamo da se krajem prošle godine donio Zakon o Državnom inspektoratu tj. Zakon o izmjenama djelokruga tijela državne uprave kojima su se prebacile inspekcijske ovlasti na novoosnovani Državni inspektorat tako da je u svakom posljedično, u svakom od ovih zakona bili bilo potrebno izbaciti one dijelove zakona koji se tiču inspekcijskih ovlasti. Dakle, ostali zakoni koje danas mijenjamo radi usklađivanja s izmjenama Zakona o zaštiti okoliša i zaključka Vlade RH su Zakon o sprječavanju unošenja i širenja stranih te invazivnih stranih vrsta i upravljanje njima. U ovom zakonu se također mijenja odredbe posljedičnog ukidanja Hrvatske agencije za zaštitu okoliša čiji poslovi sad prelaze na Ministarstvo zaštite okoliša i energetike. Također inspekcijski poslove kao što smo rekli koji su prije bili regulirani ovim zakonom prelaze u djelokrug novoosnovanog Državnog inspektorata. Zakon o izmjenama Zakona o prekograničnom prometu i trgovini divljim vrstama, ovim Zakonom koji je donesen inače 2013.-te godine, dodijeljeno obavljanje poslova s naslovnog tijela, tadašnjem Državnom zavodu za zaštitu prirode o kojem je danas već bilo riječi, a odlukom Vlade iz 2015.-te godine o smanjenju broja Agencija, Zavoda, Fondova i drugih pravnih osoba s javnim ovlastima, Državni zavod za zaštitu prirode zajedno sa Agencijom za zaštitom okoliša, integriran je u Hrvatsku agenciju za okoliš i prirodu, to je ova Agencija je sada je prestala sa radom. Kako je ta Agencija ukinuta, izmjenama Zakona o zaštiti okoliša sukladno zaključku Vlada od 2. kolovoza 2018.-te godine potrebno je donijeti izmjene ovoga Zakona. Ovdje nije loše za napomenuti da se je uzelo u obzir potreba osnivanja posebne ustrojbene jedinice u sklopu Ministarstva zaštite okoliša i energetike koja će obavljati stručno analitičke poslove zaštite prirode koji su različiti od posla Ministarstva kojima se obavljaju upravni poslovi. Dakle, to je ono što je kolega bio govorio, dakle, i šta je govorio državni tajnik, dakle, ipak se vodilo računa o tome da nisu isti, da nisu ni isti opis posla onog koji je obavljala prethodna Agencija i onoga što radi Ministarstvo kao tijelo državne uprave. Dakle, ovdje se vodilo računa da Konvencija i Uredba Vijeća o zaštiti divlje faune i flore, nalaže potrebu utvrđivanja nadležnog… [[Govornik se ne razumije]] tijela čiji poslovi moraju biti odvojeni od poslova nadležnog upravnog tijela, znači, Ministarstvo tj. Uprava za zaštitu prirode. To jedino sad, naravno, znamo da su plaće u Ministarstvima ipak nešto manje nego u Agencijama, sad nadat se da se one osobe koji su bili stručnjaci, koji su radili u Agenciji, neće, ipak na neki način, osjetiti potrebu da nastave svoju karijeru negdje dalje tj. da to neće bitno utjecati na kvalitetu rada sada te nove ustrojbene jedinice. Također kao prethodni Zakon, mijenjaju se odredbe koje se odnose na inspekcijski nadzor koji prelazi u Državni inspektorat. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o provedbi Uredbe EU br. 511/2014 o mjerama usklađivanja za korisnike protokola iz Nagoye o pristupu genetskim resursima, te poštenoj i pravičnoj podjeli dobiti koja proizlazi iz njihovoga korištenja u Uniji. To je također jedan od Zakona koji se danas mijenja. Ovim Zakonom bilo je propisano osnivanje Povjerenstva koje je imalo zadaću pratiti provedbu Uredbe, koordinirati međuresornu suradnji i učinkoviti protok informacija među nadležnim tijelima, te provoditi stručni inspekcijski nadzor. Dakle, kao i kod prethodnih Zakona, tako i kod ovoga, znači,… [[Govornik se ne razumije]] Zakona o zaštiti okoliša i ukidanje Hrvatske agencije za okoliš i prirodu potrebno je prilagodit odredbe ovog Zakona jer naime, do sad su predstavnici te Agencije sjedili u tom Povjerenstvu i sad ukidanjem Agencije, naravno, mislim ne mogu više biti predstavljeni u tom Povjerenstvu, tako da se sada ovim Zakonom predviđa, znači, njihovo mjesto zauzeti službenici Ministarstva zaštite okoliša i energetike. Pretpostavljam iz one ustrojbene jedinice u koju će biti uklopljeni djelatnici bivše Agencije, tako da se sa tog nekakvog kvalitativnog aspekta vjerojatno neće ništa značajnije promijeniti. Također kao i kod prethodnih Zakona, iz ovoga Zakona je sve potrebno bilo izbaciti one dijelove koji se tiču inspekcijskog nadzora jer to prelazi u djelokrug Državnog inspektorata. Dakle, šta se još za kraj može dodati? Dakle, kao što sam rekao, nikad nije, uvijek se za svaku instituciju može naći 500 razloga zašto je treba osnovati, jednako toliko razloga zašto je ne treba osnovati, a uvijek je to osjetljiv posao i vrlo nezahvalan posao jer s jedne strane kada država osnuje neke nove Agencije ili druge pravne osobe, onda se govori o bujanju državnog aparata, kada se smanjuje, onda se govori o tome da se nije baš tu trebalo rezati i uvijek se treba rezat negdje drugdje. Tako da, nažalost, ovaj puta škare su zahvatile ovdje, nadamo se da će to sve skupa dobro funkcionirati, klub zastupnika HNS-a podržat će ove izmjene Zakona. Hvala lijepa.
Hvala. Nastavljamo sa raspravama u ime kluba zastupnika, slijedeći je kolega Silvano Hrelja u ime kluba zastupnika GLAS i HSU, izvolite kolega Hrelja.
Poštovani g. potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege, pred nama je ovaj paket 4 Zakona, u stvari, ne treba nam produžavati ovo vrijeme za govor u ime klubova, osim iz formalnih razloga jer nema se šta tu pričati s obzirom da se radi o istim promjenama u svim Zakonima tj. da se ukidaju nadležnost Agencije i da inspekcije pri tim Agencijama idu u Državni inspektorat. Prema tome, slične su promjene, međutim, imamo pravo ovdje govoriti o svojim stavovima, političnim stavovima jer je ovo mjesto gdje se to iznosi i imam pravo reći da tako ne idemo naprijed i da strogom centralizacijom sve struke odnosno utapljanjem struke u Ministarstva, mislim da ova Vlada ne pokazuje svoju snagu, nego svoju slabost. Svoju slabost u smislu da se nije kadra nosit eventualno sa stručnim mišljenjima koje su suprotstavljene nekim namjerama, a to nije dobro. To nije dobro, to nije dobra komunikacija između, da ne budem prost, upravljačkih struktura, da ne govorim o političkoj moći, upravljačkih struktura i stručne zajednice, akademske zajednice. Drugo, mi smo te ljude, neovisno koja je Vlada, kada to napravila, zaposlili s određenim zadacima, dali im povjerenje, tražili smo baš stručnjake tih profila i očekivali smo određene rezultate. Ako netko nije poštivao ta načela, pa zaposlio stranačke, kako se ovdje često govori, uhljebe, to treba rasčistit, treba inzistirat na tome da se daju doista argumentirane stručne podloge i da se na temelju njih odlučuje do sada za sanaciju jednog kamenoloma trebalo je mišljenje ove Agencije za zaštitu prirode i okoliša da bi se tek na osnovu takve odluke donosile odluke, bilo gdje. Bilo na kojoj razini. Danas to, taj dio, odsjek ministarstva će, ne. Ne, ministar će donijeti odluku. Ministar će donijeti odluku, dakle idemo na isključivo političko odlučivanje. Što se mene tiče ovaj zakon je bio tolerantniji što se inspekcije tiče. Stvar je svake Vlade da kaže hoće li imat centraliziranu ili decentraliziranu inspekciju dakle svaki inspektorat pri nadležnom ministarstvu. Ali ovo drugo nije tako. Struku podjarmljivati upravljačkim tijelima, upravljačkim funkcijama, dugoročno nije dobro a pri tome imati potrebu za interdisciplinarnim djelovanjem među ministarstvima jer gledajte, kako će Ministarstvo poljoprivrede odlučivati o onome jaružanju koje je danas spominjao kolega Đakić i ostali. Koliko kilometara treba jaružati a da se pri tome ne uništi flora i fauna u jednoj rijeci? Tko će to? to bi bio izvrstan zadatak za ovu Agenciju za zaštitu prirode da da stručne podloge, da to da u suradnji sa nadležnim međunarodnim institucijama a ne da netko odlučuje od oka. Dakle, mi nismo razvili taj dio. Ma i agencija ustvari nama do danas nije rekla šta su to i elementarne nepogode. Ja sam siguran da je ledolom elementarna nepogoda. Da je uništavanje šume zbog leda i lomljenje stabala prirodna elementarne nepogoda ali nisam siguran da možemo klasificirati nešto kao elementarnu nepogodu zbog nemara ljudi, zbog nerada, zbog ne organizacije, zbog ne čišćenja prosjeka šuma, zbog neobavljanja one funkcije koje kao društvo imamo. Tu u tom djelu ja vidim jako važnu ulogu ovih agencija, ja mislim barem sam bio i dio vladajuće većine i ovdje bio cijelo vrijeme u Saboru, nije bilo namjere da se kitimo agencijama i nije bilo neke pomodarstvo da se osnivaju agencije nego doista je to bila nasušna potreba a i drugo, mi smo bili obvezni uspostaviti komunikaciju sa takvim istim europskim agencijama radi čisto ako ništa drugo, radi razmjene podataka, da ne govorim o drugom djelu radi korištenja sredstava po pojedinim projektima a mi tako i tako vrlo slabo koristimo europske novce, ne koristimo sve kanale, vrlo malo kanala koristimo i mislim da ovo može donijet puno veću štetu nego korist, nego kad govorimo o koristi koju nitko nije do sada kvantificirao. Korist od odluke Vlade od 2. kolovoza prošle godine još nitko nije kvantificirao. Ali ja samo ukazujem da su moguće i velike štete. Znate, bio sam u ovom Saboru kad smo na našem amandmanu HSU-a je osnovan Zavod za unaprjeđenje i razvoj zaštite na radu i on je uspostavio kontakt sa Europskom agencijom za zaštitu na radu, zajednički su radili na projektima i njega se ukinulo izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti na radu. Ukinuo se i zavod za zaštitu zdravlja i sigurnost na radu. Moglo se ta dva spojiti u jedna zavod ili jedan institut. Da nemamo previše toga. Ali zašto odustati od struke? Zašto podjarmiti struku upravljačkim strukturama? Kad-tad netko će se latiti moći i latiti tog mača i to ne bude dobro i evo, tu je onda pogrešna odluka. Dakle, kako smo mi u klubu GLAS-a i HSU-a tada kad su se ukidala ova spomenuta dva zavoda bili protiv, tako ćemo biti i protiv donošenja ovih zakona. Opet ponavljam, što se tiče inspekcije, ne bi bili protiv sigurno jer je to vaše pravo. Što se tiče ukidanja tako važnih agencija, važnih zato što agencije moraju stvoriti stručne podloge o onome što ćemo ostaviti onima koji još u Hrvatskoj nisu rođeni. Ne nama. Onim što ćemo ostaviti, kakvu prirodu i okoliš ćemo ostaviti onima koji još danas nisu rođeni, zato su bitne, zato su bitna stručna mišljenja, zato su bitno neovisna tijela koje je samostalno na temelju struke, argumenata, donose mišljenja a odluke se mogu donijeti ovako i onako. Mišljenje i odluka su dva različita pojma, netko uvijek može preuzeti odgovornost i pred javnošću i odgovornost za štetu i donijeti drugačiju odluku ali mišljenje je jako bitno jer ne možemo svi o svemu znati a puno ljudi puno znali ali moraju biti uvaženi i mora im se dati da rade, da stvaraju, da se razvijaju, nitko nije došao nigdje pa ni u politiku da sve zna i o svemu može pričat kao neki naši kolege. Treba vremena da shvatite funkcioniranje, treba vremena da nešto utvrdite i onda stalno nadograđujete i o tome možete onda kompetentno govoriti. Evo zaključno još jednom, klub GLAS-a i HSU-a ne može podržati ove zakone iz principijelnih razloga, iz razloga čvrstine našeg političkog stava a što se tiče samo inspekcije, bilo bi nam svejedno. Hvala lijepo.
Hvala i vama kolega Hrelja. Nastavljamo s raspravama u ime kluba zastupnika, ovo je ujedno i posljednja rasprava u ime kluba zastupnika. Kolega Davor Vlaović, ispred kluba HSS-a, izvolite kolega Vlaović.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Kolegice i kolege, uvaženi državni tajniče sa suradnikom, u ime kluba HSS-a mogu reći da ni mi nećemo podržati ovaj prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti prirode, kao i ostala tri Zakona jer se oni temelje na provedbi odluke Vlade od prošle godine kojom se ukida 19 Agencija i Zavoda. I nije to da smo samo protiv i zbog toga što smo opozicija. Mi smo kao klub i ja osobno, tražili više puta od predstavnika Ministarstava, ovisno o kojoj Agenciji je bilo riječ, a najviše sam govorio kod ukidanja Hrvatske savjetodavne poljoprivredno šumarske službe, Hrvatskog stočarskog selekcijskog centra i drugih, da mi se daju podloge što je bio povod da bi se pojedine Agencije ukinule, koji će biti benefiti od toga. Uvažena državna tajnica iz Ministarstva poljoprivrede je rekla, a ušteda će sigurno biti, vidjet ćete. I evo, sad se razotkrilo jučer, prekjučer, kad je ministar financija objavio da je milijardu i 227 milijuna kuna raspodijelio po Ministarstvima i da su svi djelatnici tih Agencija preuzeti u Ministarstva. Znači, ušteda nema. Navodno će sad vidjeti po Ministarstvima mogu li se napraviti uštede. Pa znači, u startu se znalo da ušteda nema, da je ovo samo jedna politička odluka da bi se nešto mijenjalo, da bi se dalo u javnost da se nešto mijenja, da će bit po upravljački sustav to kvalitetnije, a da li će bit, evo, to ove rasprave koje su maloprije bile ovdje, govore da to baš i nije tako, da je to čista politička odluka, bez pravih financijskih učinaka i da je ovo izgleda samo rješavanje kadrova jer vidjet ćete sad ljude koji su doktori znanosti, koji su radili u tim stručnim i znanstvenim institucijama, kao što je i Agencija za zaštitu okoliša i prirode, utopiti ih u Ministarstvo, pitanje da li će ti ljudi ići tamo na manju plaću ili će napustiti taj posao i otići negdje u privatni biznis, gdje sigurno mogu ostvarit veće plaće i imat ćete nedostatak stručnih kadrova, a s druge strane, za nekakve vanjske evaluacije za zahvate u prostoru, gdje treba stručna vanjska evaluacija, ćete tražiti savjetnike ili konzultante koji će vjerojatno onda biti skuplji nego što bi to napravila Agencija. To je realnost i to će se sigurno događati, znači, ušteda nema, čak ćemo poskupit, al evo, dozvoljavam da ste se riješili 19 ravnatelja ili voditelja Zavoda koji vam možda politički nisu bili po volji, ali to ste onda tako trebali reć, idemo mi postaviti svoje kadrove koji će raditi onako kako ministri kažu svakom Ministarstvu. Ali to je i realna opasnost da se provodi politička volja većine odnosno vladajuće većine koja je spojena, znamo kako, trgovinom i kupnjom mandata i sigurno to nije dobro. I evo, kad je riječ o ovoj Agenciji za okoliš i prirodu, Hrvatskoj agenciji koju ukidamo, većina europskih članica imaju kao neovisno stručno tijelo. Šta smo mi uvjereni da će to Ministarstvo radit neovisno i stručno ili će raditi politički? Pa budimo realni, donosit će se političke odluke, djelatnici tih odsjeka ili odjela koji su bili do sad djelatnici Agencije će to morat provest ukoliko budu htjeli ostat u takvim okolnostima jer velim, ima dosta stručnjaka koji neće sebi dozvoliti zbog svojih stručnih znanja, podnosit taj politički diktat. Ono što, po meni i je dobro, a to je objedinjavanje inspekcija u Državni inspektorat jer, govorio sam više puta ovdje, da su pojedini obrtnici i poduzetnici, glavni prigovor imali u tom smislu da su svaki dan ili svaki tjedan imali jednu, dvije, tri, pet inspekcija, da više ni inspektori nisu znali što im je nadležnost, da su u različitim slučajevima po istom predmetu, drugačije donosili kazne i rješenja, tako da pozdravljam ovo ukoliko će to donijeti racionalizaciji inspekcijskog nadzora i gdje će se rasteretit malo obrtnike, poduzetnike, pa i obiteljska poljoprivredna gospodarstva, da se ne trenira strogoća na malima jer obično je to tako bivalo. Kod ovih velikih, tipa Agrokor, se nije smjelo ići, il ako se išlo, nije se niš ni napisalo, a kod malog obrtnika za jednu kuna viška u blagajni su zatvarali obrt. Tako da u tom dijelu razmišljam da možda Državni inspektorat, ako bude tako ustrojen, mogao i donijeti nešto boljega. Donosimo izmjene Zakona oko sprečavanja unosa stranih invazivnih vrsta u prirodu u RH i tu svakako moramo biti oprezni. I istakao bih jedan veliki problem jer nam je ušla u hrvatske šume mrežasta stjenica hrastova koja radi velike štete na hrastovim šumama u Slavoniji i tu sigurno da treba i ovaj budući Državni inspektorat i nadležno Ministarstvo zajednički sa Šumarskim fakultetom i Institutom izdvojiti više sredstava u istraživanje njene biologije i načina širenja i sprečavanja šteta u šumama jer činjenica da preko toga olako prelazimo. Kad smo imali ovu temu na Odboru za poljoprivredu, ministar je obećao da će izdvojiti više sredstava za istraživanje i da će Šumarski fakultet i Institut imat dovoljno novaca, ajde evo, sad ukidate Agencije, nema ušteda, možda ćete nešto uštedjeti, pa dajte novca za ta istraživanja. Također bi ponovio da smo mi iz HSS-a protiv unošenja GMO materijala u RH. Želimo da RH i dalje bude GMO FREE, kao što su većina županija u RH donijele odluke i nadam se da će ovaj Državni inspektorat i ti poslovi inspekcije, koji prelaze kroz ovaj Zakon na njih, to tako i raditi, da si ne dozvoli nikakav unos genetski modificiranih organizama u RH, a evo, već sam spomenuo i problem koji se ovih dana nametnuo, a to je zbrinjavanje nuklearnog otpada iz Krškog gdje RH ima ugovornu obvezu kao partner i počelo se ponovo šuškati da bi to išlo u Sisačko moslavačku županiju, u Trgovsku Goru i odmah su nas kontaktirali naši članovi iz Sisačko moslavačke županije, pa i ovdje javno govorim da smo mi protiv toga, da se trebaju napraviti stručne podloge i na sve moguće načine izbjeći da taj nuklearni otpad dođe na ovo područje jer sigurno to nije dobro, a pogotovo ako sada nećemo imati neovisno stručno tijelo koje bi dalo neovisne ekspertize i stručne podloge, da li je to prihvatljivo za okoliš i prirodu i za ljude koji to tamo žive. Još bih jednom ponovno spomenuo i problem i poziv budućem inspektoratu državnim i inspektorima koji će se baviti pitanjem kvalitete zraka, da i dalje nije riješen problem zagađenja zraka u Slavonskom Brodu, da evo i danas su prekoračeni parametri krutih čestica IPM 2,5% I PM 10, tako da se nekako malo zašutio o tom problemu, bila je obećana brza ratifikacija rafinerije u Bosankom Brodu, u međuvremenu se dogodila tamo i požar i eksplozija i umjesto da imamo bum da se problem riješi, mi imamo već godinu dana šutnju administracije, šutnju predsjednice, šutnju svih koji su to obećavali, a građani grada Slavonskog Broda imaju i dalje zagađen zrak i obolijevaju. I spomenuo bi još upravo važnost agencija koju ukidamo to je jedno neovisno stručno tijelo koja je davala i podloge za uporabne dozvole, za odlagalište otpada, odnosno, sudjelovala u kreiranju politika gospodarenja otpadom i zaštitom okoliša, pa je odlagalište otpada, Pačanska u općini Davor, dobila uporabnu dozvolu na 115 tisuća tona, a već sada je preko 20 tisuća tona tamo deponirano, više nego što imaju upravnu dozvolu, pa me zanima čeka li se da se … [[Govornik se ne razumije.]] državni inspektorat i da ove inspekcije krenu raditi i da se tamo nešto poduzme da se to odlagalište zatvori. Jer podsjetiti ću na 3 km odlagališta je izvorište pitke s kojeg će se opskrbljivati ili već opskrbljuje 60-tak tisuća stanovnika od Nove Kapele do Okućana. Mislim da je to nedopustivo i da izmjenama ovog zakona i ustrajavanje Državnog inspektorata, konačno inspekcije krenu raditi i da se napravi reda i da se zaštiti kvaliteta života građana. Biti ćemo protiv ovih zakona. Hvala.
Hvala i vama. Time smo završili sa raspravama u ime klubova, nastavljamo sa pojedinačnim raspravama, sljedeći je kolega Bulj, kolege Bulja nema, sukladno čl. 233. on gubi pravo na govorio o ovoj točci dnevnog reda. Nakon njega je kolega Gordan Maras, vrijedi isto ko i za kolegu Bulja. Nakon njih je kolega Hrvoje Zekanović, on je ovdje, izvolite kolega Zekanović.
Stigao sam zvukom sirene. Dobro, hvala dopredsjedniče Sabora. Još jedanput pozdravljam državnog tajnika i pomoćnika iz ministarstva. Ovdje imamo nekoliko zakona, ali ja ću govoriti najviše o onome što sam govorio o replici, a radi se o spajanju Agencije za okoliš i prirodu sa ministarstvom. Dakle kao što sam u replici kazao, radi se o jednoj mjeri, koja je prikazana kao mjera uštede. I onda kad to kažete glasačima, građanima Hrvatske, svi smo za to. Tko nije za uštedu, tko nije za redukciju, smanjenje državnog aparata, svi smo za to, to stoji. Međutim, ovih par agencija, a nije mali broj, jer se radi sve skupa o 1200 zaposlenika, koje se iz agencija pripaja ministarstvima i ostalo 1200. Znači to je istina. Znači bilo ih je 1200, sada ih je 1200, samo više nisu u agencijama, nego su u ministarstvima, pa ja vas ja pitam gdje je ušteda? Uštede, kratko i jasno nema, ponoviti ću 5 puta, uštede nema. Jer nema niti jedan djelatnik manje, čak nemamo ni one uštede što se tiče, npr. najma prostora, jer ti djelatnicima, u 100% slučajeva ostaju u istim objektima, zgradama, koje su opet u najmu po istoj cijeni gdje su i bili, ali troškovi rastu. Troškovi rastu, jer sada su odjednom te agencije, trebaju komunicirati sa ministarstvima. Negdje je to i blizu prostora, pa imamo onda troškove transporta, troškova nekako korespondencije, bilo koje vrste, ali imamo jedan problem, koji mene muči, a evo, istaknuti ću kroz ovu raspravu nekoliko puta, a to je da su, nažalost, reći ću, a svi smo svjesni toga u našoj državi, da je 99% ljudi koji su zaposleni u ministarstvima bez obzira na funkciju, jel to bio ministar, državni tajnik ili netko drugi, ipak političke funkcije, da su rijetki oni koji tamo dolaze, a da nisu imali blagoslov ljudi od politike, u konačnici kao što ste vi poštovani državni tajniče ili sam ministar. To je tako, imali smo jedno neovisno tijelo, imali smo agenciju, koja je bila neovisna i ona je bila pod utjecajem politike, ali ipak, ona je bila sa strane i sada idemo u onaj meritum. Dakle, ta agencija je, govorim sada znači o agenciji za, a to je i zakon danas, je li, za okoliš i prirodu, ona je među ostalim stvarima, mislim, ona se je bavila stručnim poslovima i zato je imala neovisnost. Ona je među ostalim izrađivala stručne podloge, za koje sam ja, ako se sjećate, mnogo puta istaknuo, da su stara i nerevidirana i da treba požuriti da se radi, nije radila najbolje i to je stvarno problem, što danas imamo stotine zaštićenih dijelova priroda Hrvatskoj sa odlukama o zaštiti od 1974. Znači 44 g. stara, 45 g. sada stara. Dakle, radi se o stručnom tijelu i sada to stručno tijelo pripada u ministarstvu, koja ima skroz drugačiji obrazac djelovanja. Dakle, to je problem i to nije mali problem i lijepo je kolega Dobrović rekao, da će ovo biti jedan neuspjeli eksperiment, po meni, i da će se prije ili kasnije da ćete vi uvidjeti da on ne valja, ali ja bi volio da vi prokomentirate, molim vas kolega malo tiše, ne mogu ovdje ovaj … [[Govornik se ne razumije.]]
Samo sekundu molim vas, kolege, molim vas, kolega priča, dakle, ima pravo na to … [[Upadica se ne čuje.]] zaustaviti ću vam vrijeme, ispričavam se, evo molim vas, molim vas. Hvala.
Dakle imamo sada evo, konkretno, imamo konvenciju Citras, i prema toj konvenciji neovisno tijelo, koje ne može, a vi to znate i vi ste mi u replici odgovorili, a niste odgovorili što je istina, evo u završnoj riječi vas pozivam da mi kažete drugačije, da kažete imamo problem, ne znam, ajmo Amandmanom to riješiti i vidjeti nešto jer to je problem. Znači, neovisno tijelo mora donositi stručna mišljenja. Stručna mišljenja, primjer u naturi, neovisno tijelo i mi smo međunarodno obvezni da imamo neovisno tijelo. Ma to se da riješiti i način je jednostavan. Koji način? Angažira se neka strana tvrtka iza Ministarstva i onda plaćamo opet neku tvrtku, a sami znate da ih već jako puno radi, ma nisam ja protiv tih tvrtki da se razumijemo. Međutim, ako smo za smanjenje troškova onda ajmo ih smanjit. Ministarstvo neće moći samo sebi izdavati rješenja, neće moći. A kad govorimo o troškovima, pazi sad ovo, ovdje imamo, ovdje se radi o 120 zaposlenika, ako se ne varam, plus, minus, oni će svi morati polagati državni ispit, jel to trošak? Ja mislim da jeste, ali nije to 120, evo, ja sad izvan ovog Zakona, to je 1200 jer se radi o cijelom nizu Agencija koje se pripajaju Ministarstvima, a prema Zakonu svi su dužni polagati državni ispit, pa ja mislim da se radi o velikom trošku, ja ne znam hoće li itko u ovoj Sabornici reć da to nije novi trošak. S tim da ovdje imamo još jednu situaciju odnosno još jednu stvar koja će doći na glasovanju, a radi se o pripajanju i Inspekcije zaštite prirode Državnom inspektoratu, ma radi se o jednom specifičnom resoru. Ali, ako smo već imali jednu odluku Vlade da se sve to pripoji, zašto je izostavljena Ribarska inspekcija, Inspekcija lučke kapetanije i Inspekcija pri Ministarstvu kulture odnosno Konzervatorske inspekcije. Zašto je to izostavljeno? A sve ostalo je stavljeno kao jedan, znači, s brda, s dola u Državni inspektorat. A radi se o specifičnom problemu odnosno o specifičnom poslu koji se ne može potrpati pod istu kapu, a funkcionirao je sa svojim manama, vrlinama, ali funkcionirao je. Dakle, idemo u meritum. Nema uštede, nema racionalizacije, sustav će teže funkcionirati jer ćemo imati još jednu liniju komunikacije koja nije bila potrebna, još jednu liniju, imat ćemo sve veći utjecaj politike, što ja smatram da nije dobro, pogotovo na struku, radi se o stručnom tijelu, Državni zavod za zaštitu prirode, nekoć, znači od 2015.-te godine u okviru ove Agencije, znači, to je stručno tijelo, nije dobro da se u struku miješa politika, a uštede biti neće. Dakle, ako imate ikakav utjecaj na ministra, ako imate ikakav utjecaj na Vladu RH, razgovarajte s njima o ovome. Ako je cilj Vladi bio da se kaže jedan lijepi, znači, da javnost čuje, mi ćemo ugasiti, o kojem broj Agencija se radi, ja više ne znam, 10, 20, 50 Agencija, cilj je postignut, ali će RH biti, zahvaljujući ovome, lošije društvo, lošije će funkcionirati i poanta je, neće biti uštede, nego će biti veći troškovi. A mene evo baš zanima, ja ću pratiti sada i rad Državnog zavoda, tamo je puno kolega s kojima komuniciram i baš me zanima u slijedećem periodu, a prozvat ću vas i vas i Ministarstvo i sve kad se budu stručne podloge, pogotovo ovaj prijedlog CITES, a ima i cijeli niz, ima jako mnogo toga, naručivale vani, a mogao ih je Državni zavod radit. Možda zaposlenicima u Državnom zavodu bude i u redu, oni zapravo neće ništa radit, oni će jednostavno sjediti, primat će plaću, a netko će sa strane, što nije bio rijedak slučaj, odrađivat njihov stručni posao jer im to Zakon omogućuje odnosno jer Ministarstvo ne mogu predati dokument koji je tražen. Dakle, evo, ja ne bi duljio, mislim da sam bio više-manje jasan. Razmislite o onome što sam ja rekao, dobronamjerno sam rekao i mislim da ova reforma je upravo ono što, protiv čega se predsjednik Vlade bori, a to je populizam, znači, uvijek govori o populizmu kao najvećem problemu zapadne demokracije, a upravo je ovo populistička mjera jer se htjelo naglasiti mi gasimo Agencije, a zapravo stavljamo sve pod šapu politike i sve će biti skuplje i kompliciranije. Hvala.
Hvala zastupniče, na vaše izlaganje imamo dvije replike, od kolege Lončara i kolege Babića. Prvi je kolega Lončar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Zekanoviću, jako puno navoda koje ste iznijeli ovdje, a jedan od tih je ušteda kad se radi o državnim ispitima. Svi ovi službenici koji su dosad bili u tijelu Agencije koju vi spominjete, u 99%, odgovorno tvrdim, imaju položen državni ispit i to je jedna velika mjera i to je jedna velika ušteda koju novi zaposlenici prilikom dolaska u Agenciju ili bilo koju drugu ustanovu, nemaju, ne da nemaju pravo, nego ne trebaju polagati stručni ispit, to je jedna od ušteda. Druga stvar je, tehnički poslovi koje su obavljali i koje će obavljati kroz ovaj proces ulaska u Ministarstvo i dalje ostaje u njihovom stručnom, radnom i … [[Govornik se ne razumije]] zvanju, tako da navodi koje vi, zapravo, navodite iz ušteda, postoje velike uštede i pokazat će vrijeme i to jako, jako brzo. Evo, hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Dragi kolega Lončar, tako je, vrijeme će pokazati. Vrijeme će pokazati, evo ga, ja bi iskreno volio da ste vi u pravu, najiskrenije bi volio da ste vi u pravu i da stvarno ovo rezultira uštedama u svim mogućima sektorima, resorima o kojima se radi, ali evo, ja sam vam dao par primjera gdje to jednostavno ne može biti ušteda i vrijeme će pokazati, nažalost, sustav će biti nešto lošiji, po meni, ali evo, ja se nadam da ste vi u pravu, ali skeptik sam odnosno uvjeren sam zapravo da je suprotno.
I posljednja replika na vaše izlaganje, kolega Babić, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovani kolega Zekanović, ja se sjećam vaših rasprava u HS-u gdje ste vi govorili da smo mi visoko centralizirana zemlja. HDZ kada je išla na izbore, parlamentarne izbore, onda je išla sa određenim programom i ako vidite u tom programu HDZ-a, mi smo govorili o ukidanju određenih Agencija, Zavoda i Fondova koji će se pripojiti Ministarstvima. Vi izražavate skepsu, kao i mnogi ovdje u HS-u da je Agencija za zaštitu prirode zapravo jedno stručno tijelo i da će s time sada ministarstvo imati velikih problema, ako se ta agencija nije stručna zbog toga što se zove agencija već valjda zato što rade ljudi, stručni ljudi u toj agenciji oni će sada biti u ministarstvu, prema tome na kvaliteti se neće izgubiti. I još nešto ukoliko imate vremena možete otići recimo na vlade Njemačke, Austrije pa i ovdje nama susjedne Slovenije pa ćete vidjeti da su oni taj problem davno riješili i puno su učinkoviti nego kad su imali veliki broj agencija.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Kolega Babić, dakle ovako, ja sam rekao i konkretne primjere, stručni ispiti su jedan golemi trošak, zbog toga što su taj prostor neodvojen, a morat će se komunicirati, poskupit će, poskupit će troškove funkcioniranja. Nadalje, kod ovoga specifičnoga resora ja sam radio 8 godina na poslovima zaštite prirode znam o čemu govorim. Dakle, ti djelatnici koji će i dalje biti jednako stručni, a radi se o sjajnim stručnjacima većinom, oni jednostavno neće moći odrađivati posao koji su odrađivali prije zbog međunarodnih pravila koja smo mi potpisali jer neovisna tijela to izrađuju. Dakle, ne može ministarstvo samo sebi spuštat ta rješenja to mora biti neovisno tijelo i to jednostavno neće funkcionirati. A ono što se čulo na Vladi, a čulo se smanjenje broja zaposlenika, nije smanjen broj je povećan i povećavat će se stalno jer to je jednostavno praksa naša Hrvatska. Znači povećan je i to nije dobro.
Hvala i završavamo sa posljednjom pojedinačnom raspravom kolega Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi podpredsjedniče, poštovani državni tajniče i pomočniće ministra, pa moj pogled na ova dva ili sva četiri zakona bit će nešto drugačiji od svih dosadašnjih rasprava zato je ne želim raspravljati na način na koji smo danas raspravljali da smo uvijek antiprotivni bilo čemu što ova Vlada predloži i uglavnom pronađemo nišu ili metu zbog čega to nešto ne valja ili nije dobro. Ja sam svjedok puno rasprava ovdje u saboru kada su upravo saborski zastupnici tražili da se desetke i desetke agencija ukine jer da nemaju svrhu i da opterećuju samo društvo, samo u svojoj brojnosti, a da ne govorimo o njihovim nazivima i s čime se oni to kao bave, ne. I onda su dolazile vlade pa su i obećavale da će ih ukidat, pa nećemo ukidat itd. Prema tom pitanju svaka se vlada odnosila na svoj način. Mislim da je ova Vlada podosta vjerodostojno pristupila tom problemu i rekla svojim zaključkom iz 8. mjeseca prošle godine da ćemo ukinuti određeni broj agencija, pripojiti ih zajedno s ne znam zavodima, institutima itd., ministarstvima kako bi nesmetano i dalje ti zaposleni mogli raditi, ali i da se omogući pojednostavljenje i procedura i donošenja mišljenja i svih ostalih aktivnosti koje su te agencije obavljale. Priča o Hrvatskoj agenciji za okoliš i prirodu praktički postaje 2015. godine kada nekoliko mjeseci prije izbora Vlada osniva tu agenciju na način da spaja Državni zavod za zaštitu prirode i neku bivšu Agenciju za zaštitu okoliša. Znači nekoliko mjeseci prije izbora mi osnivamo agenciju i onda mi opet nešto sintetiziramo da bi nastavilo živjeti i raditi. I to je tako trajalo i pogledao sam evo izvješće rada te agencije za 2015. i 2016. dostupno je da utvrdimo s čime se oni to bave i što su oni to radili pune 2 godine. Samo činjenica da ta agencija u te dvije godine mijenja nekoliko puta članove upravnog vijeća i ravnatelje pokazuje nesigurnost tj. nesposobnost ili pojedine želje politika da upravljaju s tim agencijama na način da mijenjaju ravnatelje ili članove upravnog vijeća. Imamo mišljenja i Vlade i ministara koji mijenjaju i ravnatelja ali i članove upravnog vijeća kako su dolazili od izbora do izbora. I što je agencija uspjela u te 2 godine napraviti, održati 5 sjednica upravnog vijeća. Donijeti osnovne akte da bi mogla funkcionirati. S čime smo se ostalo onda u toj ovaj agenciji bavili? Čast svakom čovjeku, stručnom čovjeku koliko vidim ima ih negdje oko 100-tinjak u toj agenciji zaposlenih, ne, godišnji proračun je bio negdje na nivou 47 i 8 miliona kuna i sigurno su imali svoje zadatke. Izrada baza podataka za prostornoplansku dokumentaciju, za upravljanje šumama, poljoprivrednim zemljištem itd., zaštita prirode, zaštita okoliša itd., brojna mišljenja koja se daju na studije, na projekte, na strategije i vjerojatno su ljudi to radili uredno na svoj način na koji su mogli u takvoj strukturi. Što se sada mijenja? Pa vjerojatno će ti ljudi i dalje imati pravo na svoja mišljenja, na svoje ovaj viđenje određenih situacija, što se desilo sada, ministar na sebe preuzima jedan veći dio posla koji mu možda i nije potreban. Što bi on to morao potpisivat ako je to netko do sada drugi radio, ali uhvatio se u koštac s time i želi da na taj način omogući jednostavnije funkcioniranje. Ja dolazim iz terena i znam što ta agencija znači nama na terenu i njezino mišljenje koje čekamo već nekih ne znam nekoliko mjeseci da biste uredili jedan vodotok. Uvjeta koliko hoćete, za što, pa zaštita prirode, tamo imamo ovo, tamo imamo ono, svi su to planovi negdje snimili. Što ja zamjeram? Zamjeram terenski rad, znači nema nas dolje na terenu iz ureda u Zagrebu vam daju mišljenje. Nitko ništa nije vidio ali imamo na karti. OK, da li karta pokazuje vjerno stanje nečega na terenu, ja mislim da ne, dođi dolje pa pogledaj pa reci da ne valja ili da treba urediti, a ne tamo je ovo, tamo je onaj, tamo se mrijesti ova ptica, tamo je šišmiš, tamo je ovaj dio i nitko ne smije ništa raditi, super. I što smo napravili u godinu dana, gotovo ništa. Jednostavno ne ide. Znači, ovaj pokušaj da se sa 17, ukidanjem 17 agencija i pripajanjem istih u ministarstva koja su im i nadležna, da se inspektorat tj. inspekcije u ovom slučaju zaštite prirode i okoliša pripoji krovnom tijelu Državnom inspektoratu doživljavam pozitivnim zato jer smatram da nećemo izgubiti struku, struka je i dalje ostala u ministarstvu, a uštede je posao ministra i načina na koji će raspoređivati posao. Pogledajte izvješće za 2015. i 2016. i sve aktivnosti i što je to koštalo toliko i toliko novaca, pogledajmo, nemojmo ovako samo lagano to valja ili ne valja. Sjećam se ja ovdje rasprava i gledamo kako glasaju stranke i pojedinci, ne, smanjiti PDV, pa to svi smo za smanjit PDV i kada ga smanjimo oni glasuju protiv toga, nema veze, toliko, stavimo na 13, zašto nije 5, zašto nije 0, podignemo, zašto toliko, mislim stalno imamo nekakve sukobe bez puno promišljanja, što nam nešto donosi. Ja osobno smatram da ovaj posao od 17 agencija koje su se ukinule, nije samo jednostavna stvar, koliko su samo zakona morali izmijeniti, kada pogledate njihove ovlasti, u čemu su sve davali mišljenje, gotovo svaki članak izmjene ovog prvog zakona, govori o jednom dijelu u kojoj su bile nadležne. To se nije ukinulo, struka ostaje i dalje tamo, što nam nema, ravnatelja, nema upravno vijeće, … [[Govornik se ne razumije.]] nemamo tih 5 sjednica, jel to problem? Ja mislim da ne bi trebao biti problem, ali odgovornost preuzimaju ministar i njegovi ljudi ispod njega, državni tajnici, pomoćnici, pa neće oni ostati bez mogućnosti da netko da mišljenje. U tom pogledu, imamo situaciju da je nešto nastalo prije 3 g. i danas na neki način kada se izglasa novi zakon, formirati će se nova struktura. Ovu agenciju nikada nisam gledao u svijetu nekih drugih agencija, koje su zaista samostalne, regulatori su i rješavaju određene probleme, kao što je ne znam, HAKOM, kao što je, ne znam HERA, itd. HANDA itd. imaju sasvim specifične zadatke u regulaciji i tržišta i svega ostaloga što se događa u njihovim nadležnostima. Ovdje arbitrirati između vrijednosti pojedinih mišljenja ili studija, ja mislim da to, oni ljudi koji će biti u ministarstvu i koji su sada u ministarstvu itekako mogu i bez agencije, tim više što pokazuje da ta, što je nastalo, je nastalo opet od nekih prijašnjih institucija, koje su to već bile samostalne, zato jer su imale nekakva samostalna upravna tijela i ravnatelja. Samostalnost, se ja mislim ne postiže, na taj način, što si nekoga od nečega, malo posebno odvojio i sada si ti njemu nešto drugo dao. S tim više što si sve financirao iz državnog proračuna i što sve dolazi, kažem u smislu zarade, tj. prihoda iz državnog proračuna. To je razina samostalnosti, o tome bi se kažem, dalo raspravljati. Imamo istu priču i sa ovim drugim Zakonom o sprječavanju unošenja i širenja stranih, te invazivnih stranih vrsta. I još jedan zakon, koji je izazivao polemike kada smo ga donosili. Opet jedna mala izmjena ovlasti agencije i inspekcije, mijenjaju se u odnosu na ono što smo … [[Govornik se ne razumije.]] I danas čitamo nekakve članke o nekakvim milijardu i 200 koje vlada preraspodjeljuje i nema ušteda. Pa pustimo vremena, zašto do sada nitko nije govorio o trošku, ako se sada govori o uštedama, zašto nam je to bilo normalno, uz sve priče, da svaku agenciju treba ukinuti, koliko se puta to čulo ovdje u Saboru. Umjesto da kažu zastupnici, pa nešto činimo, da pojednostavimo procedure i da ne čekamo mišljenje po 6, 7 ili godinu dana, 6, 7 mjeseci do godinu dana, treba to pokušavati riješiti brže, ali ne zato što nećemo uvažavati struku, što nećemo uvažavati ljude koji to trebaju napisati, nego zato jednostavno da shvatimo da ova država može funkcionirati i bolje i kvalitetnije, pa ako treba, kažem i na ovom o čemu vi govorite, isti trošak, sigurno ga neće biti više. Ja mislim da će vam biti manje, samo ukidanjem ravnatelja i upravnog vijeća, vjerojatno bi trebalo biti manje, pa puta 17 vjerojatno bi se dalo izračunati sve. Ne samo u tom dijelu, nego u svakom segmentu, koje su te agencije imali. I konačno jedna vlada koja se je s time uhvatila, nailazi na kritike zašto to radi, jer do sada svi zakoni, koji su o tome raspravljali, nisam vidio dobru volju da se to prihvaća kao nešto što je poželjno u ovoj državi. Na drugoj strani, priče i priče, ima ih puno, sve ih treba ukinuti, kada dođe mi smo protiv. Mislim da sam bio poprilično jasan, zašto smatram ne sva 4, sva 4 treba podržati, zbog toga što sigurno će u budućnosti, u sljedećoj znači 2019. cijeloj i '20. pokazati jesmo li na ovim pozicijama koje smo čuli danas od strane oporbe ili na tome što smo rekli kao vlada i kao saborska većina, da bi ovakve izmijene zakona trebale donijeti. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo više replika, prva je poštovanog zastupnika Hrvoje Zekanovića, izvolite.
Kolega Boriću, niti jedan ravnatelj nije dobio otkaz, niti jedan zamjenik ravnatelja i to vi znate isto, dakle, nemojmo govoriti neistine, niti jedan ravnatelj, niti jedan zamjenik ravnatelja nije dobio otkaz, ako je, vi mi imenujte koji su, da znamo, nisu. Svi su oni smještani i zbrinuti na istim koeficijentima, na istim plaćama u ministarstvu. Dakle, uštede takve vrste nema. Što se tiče Zavoda za zaštitu prirode, ja sam poslao stotine dopisa kroz svoj radni vijek, 8 g. sam radio u tom sektoru, tako da znam, što zavod radi, što ne radi, bilo je tu suludih rješenja, kada govorimo o naturi, o procjeni i utjecaju zahvata na naturu, pa smo jedanputa dobili direktivu, da uz zip line i uz jednu, sjećam se kolega … [[Govornik se ne razumije.]] jednu žicu stavimo još dvije žice da bi tjerali ptice. Znači lokalni proračun je bačen u trošak od nekoliko stotine tisuće kuna radi sulude odluke, ali ne govorim o tome. Ja ovdje govorim o nemogućnosti funkcioniranja i o tome da će biti jednaki broj radnika, a niti jedan manje.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Borića.
Hvala lijepo. Kolega Zekanović, ja na toj razini neću raspravljati, to je onako paušalno, znači neće ga biti, neće biti ovo neće biti ono, pogledajte izvješće u 2 g. 2015., 2016. i smanjenje broja radnika samo izvješće pokazuje a vjerojatno će ih na nekakav način biti i sada, ali tako tvrditi neće biti ničega, ja nisam to u stanju, na taj način, kao što vi to radite, a sami ste kažem, evo utvrdili da kada ste tamo, imate neke ljude ili ste nešto radili. Kolika je šteta nastala u nekoj lokalnoj samoupravi i vama je to ok i neka ostane tako i dalje, ja sam protiv toga.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Anđelka Stričaka.
Hvala. Kolega Boriću, dobro ste primijetili, vlada je često bila prozivana da joj nedostaje hrabrosti, da se uhvati u koštac sa reformama. Moramo ovdje najprije naglasiti da jednu od prvih reformi je bila upravo porezna koja kroz 3 navrata rasterećenja dovela do ušteda našim građanima, između 7 i 8 milijardi kn. Potom kreće reforma, gdje se ne ukidaju, nego se spajaju brojne agencije, fondovi, zavodi, ukupno njih 54 gdje će svakako doći do određenih ušteda. I sada oni koji su prozivali vladu da ju hvali, hrabrosti za ozbiljne reforme, prozivaju ju zbog toga to, zbog čega to čini. Ali podsjetiti ću vam da ti isti izlaze na izbore, npr. lokalne, kandidiraju se za župane a ukinuli bi županije, kandidiraju se za gradonačelnike i načelnike a ukinuli bi gradove i općine. Zaista zanimljiv stav.
Hvala, poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo, kolega Stričak mi smo svjesni duboko znači s kakvim politika imamo ovaj posao i zadatak da se suprotstavljamo argumentima i da argumentirano dokazujemo da on što raspravljamo i donosimo ima svoj učinak. Mislim da i ova priča oko ovoga sigurno ima svoj učinak i ukidanje agencija je nešto što će se primijetiti kroz ovu proračunsku 2019. godinu, na kraju godine. Nećemo sada reći točno što će se desiti mjesec dana od početka proračunske godine i pristati na priče da se ništa ne događa i ničega nema, samo ukidanje 17 upravnih vijeća sa svojim naknadama vjerojatno bi se zbrojio jedan iznos koji kolege nisu spremne zbrajati jer bi sada sami sebe demantirali i rekli da ušteda ipak ima bez obzira na koeficijente, ravnatelje i sve one ostale stručne ljude koji će dalje raditi svoj posao kao što su ga i nekada radili u tim istim ministarstvima i prije nego što smo ušli u EU dok se pregovaralo itd [[Upadica: Hvala.]] i usklađivala, usklađivalo zakonodavstvo.
Hvala, zadnja replika poštovanog zastupnika Ante Babića.
Hvala poštovani podpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolega Borić u pravu ste da smo mi jedni i drugi uredno slušali, slušali što smo govorili onda bismo sve do ovog trenutka zapravo slušali o jednoj učinkovitoj državnoj i javnoj upravi, a da bi se to dogodilo da bi se smanjila administracija i birokratizacija onda smo trebali ići u racionalizaciju javne uprave. Ovo je bio jedan, jedan od koraka k smanjenju odnosno racionalizaciji javne uprave. Druga stvar je što možda neke kolege nisu bile, mi smo ovdje imali izvješća samih agencija gdje se znalo dogoditi da su same agencije pod krinkom neovisnih tijela, zapravo govorili protivno politici samih ministarstava. Ja sam kako tada, tako i sada sam mišljenja s obzirom da ministri i vlade izlaze na izbore oni su odgovorni, agencije se imenuju i nemaju nikakvu odgovornost i mislim da mogu učinkovito i kvalitetno raditi u okviru samog ministarstva, a ne da budu posebni. Naravno, neke agencije će ostati [[Upadica: Hvala.]] kao takve zbog samih direktiva i zakona …/nerazumljivo/…
Slijedeća replika, pardon odgovor poštovanog zastupnika Borića.
Hvala lijepo, kolega Babić pa često je percepcija ovdje znači i u sabornici da reformu javne uprave treba napraviti Ministarstvo uprave kao stožerno tijelo i svi ostali ne trebaju ništa raditi. Mislim da je zadatak svih tijela, znači unutar Vlade svih ministarstava i upravnih tijela da kroz određene aktivnosti i zakonske izmjene dođemo do učinkovite javne uprave pa i racionalizacijom tijela koja su nastajala u prošlosti kroz brojne izmjene zakona, ali i u skladu sa nekakvim politikama koje su se vodile. Ova priča o ukidanju Hrvatske agencije za okoliš i prirodu imat će svoje rezultate na kraju 2019. i 2020. i vidjet ćemo po izvješćima koje ćemo dobivati, do sada je ona to slala na Vladu, vjerojatno će sada ministarstvo morat nešto napravit po tom pitanju, da li se sve nastavili i da li su se poslovi nastavili ili se nešto ukinulo, da li je došlo do problema u provedbi određenih aktivnosti i projekata ili nije, jer su oni dosta važni u samom priči recimo oko povlačenja sredstava EU fondova.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala podpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi kolega Borić javio sam se za repliku zbog jedne rečenice koja mi se čini bitnim a što ste rekli, a upravo ono što želimo postići a to su rezultati. I moja replika je načelne prirode, ja se s vama slažem u većini toga što ste rekli, čak smatram da mi zakonom o ustroju vlade trebalo ovakve stvari ovakva pitanja rješavati, da svaka vlada ima pravo organizirati administraciju na taj način da ona bude učinkovita, da bude efikasna jer vlada odgovara na kraju krajeva građanima za rezultate. Pa ćemo vidjet, vi dobro kažete, vidjet ćemo kakvi će rezultati bit nakon ukidanja ove agencije. Dakle, vlada ima pravo oće osnivat podružnice, filijale, ne baš ni agencije mistificirat pa reč da je to ne znam kako neka velika stvar. Ono što je bitno ovdje treba vodit računa ministarstvo, ono je odgovorno da zadrži struku, da zadrži ljude koji znaju radit taj posao i da taj posao bude efikasniji na korist svih građana.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo, kolega Žagar iskustva pokazuju da ukidanja agencija nisu narušile neovisnost određenih tijela i da nisu u ministarstvima nastali nekakvi veći problemi tj. postoje iskustva. Mi smo i u onoj bivšoj vladi proveli nekakve racionalizacije gdje su se pojedine agencije spajale i ne vidim danas neki problem. Sjećam se ne znam Agencije za istraživanje željezničkih nesreća prešla je ne znam u HAKOM i što se desilo, nikome se ništa nije desilo osim što smo imali manja tijela, manje ljudi koji o nečemu odlučuju i situacija koja je sasvim danas normalna i funkcionira kao i tada sa nekakvim posebnim ljudima koji su tu agenciju tada vodili, ali ima ih puno, puno i više. I nije ovo prvi puta i zato me čudi da sa strane oporbe mi imamo negativan odnos prema tome da se žele racionalizirati javna uprava, a cijelo vrijeme govorimo o tome da je treba racionalizirati, modernizirati učiniti je učinkovitom. Ovo upravo taj pokušaj i sa strane oporbe mi smo svi protiv, ok.
Hvala, slijedeća replika poštovane zastupnice Marije Jelkovac.
Hvala lijepa predsjedavajući, poštovani kolega pa evo često smo kako ste rekli svjedoci da se ovdje ponekad paušalno ocjenjuje i da se sve što dolazi kao prijedlog od strane Vlade ocjenjuje u startu kao negativno. Ja zaista mislim da je vrlo neozbiljno govorit da neće doći do ušteda na ovaj način jer sigurno će biti smanjen i određeni administrativni troškovi jer će unutar ministarstava koji imaju već svoje zasebne odjele unutar kojih se obavljaju određeni administrativni poslovi bit preuzet i dio ovih poslova koje su do sada obavljali posebno administrativne službe unutar agencija. Ono što bih zaista rekla da nije najvažnije na koji način i pod kojom upravom je određeno tijelo i ne može time bit ugrožena neovisnost i stručni rad. Zato što sva struka koja radi taj posao ona kao struka odgovara pravilima te struke i zakonitostima i [[Upadica: Hvala.]] ne može to biti razlog neovisnosti.
Odgovor poštovanog zastupnika Borića.
Hvala lijepo kolegice Jelkovac, slažem se s vama i mislim da sam u tom i smislu raspravljao, ali me nešto drugo opet usmjerava na to da se čudim da smo vi ovdje imali, znači, raspravu o minimalnoj plaći u kojoj oporba, znači, koja raste i onda oporba bude protiv, da smo imali rasprave o smanjenju PDV-a, ne znam, na hranu, na svježe meso, na ribu itd., da su oni protiv toga, da smo protiv toga da se donese mirovinska reforma o kojoj je bilo puno, puno priče, ali sve ide normalno, ne vidim više povika nikakvih. Znači, imamo situacije brojnih pozitivnih pomaka gdje vidimo cijelu oporbu ujedinjenu i oni su sve nešto protiv. U redu, ja to mogu razumjeti da si protiv, ali da li je to najvažniji moment u cijeloj ovoj raspravi, ne sagledavajući ono što je stvarno. Piše, pogledajmo izvješća s čime se bave, što smo radili dvije godine i tri godine i što je to toliko sudbonosno za ovu državu bez čega više ne možemo. Ja mislim da možemo opet racionalizacija, modernizacija, učinkovitost javne uprave, temeljni cilj, Vlada ova to ne pristupa [[Upadica: Hvala]] odgovorno i radit.
I zadnje replike poštovanog zastupnika Domagoja Mikulića.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče Sabora. Kolega Borić, iako nije uobičajen slučaj da se ukidaju stručne Agencije, svakako sam na tragu vešega promišljanja da se u bitni ništa značajno, što se tiče struke, neće promijeniti, osim što ostajemo bez jedno ravnatelja i bez Upravnog vijeća. Znači, ljudi nastavljaju raditi svoj posao u sklopu Ministarstva koji su i do sada radili, a ono što možebitno za naglasiti uz jaču kontrolu samoga Ministarstva i još jednom bi htio napomenuti da će do ušteda zasigurno doći i da, što se tiče struke, ništa se ne mijenja značajno. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Borića.
Hvala lijepo. Kolega Mikulić, slažem se s vama i na tome inzistiramo, mi ćemo to pokazati i na glasovanju ova 4 Zakona. Kažem, svi ostali neka promoviraju svoje politike, ali mislim da je ovo ipak početak jednog puta u kojem želimo javnu upravu, kažem, racionalizirati i modernizirati i učiniti je učinkovitom, ne dirajući ono što je važno u toj javnoj upravi, a to je struka i stručni ljudi, neka oni svoja, kažem, načine funkcioniranja rješavaju kroz akte Ministarstva, uredbe o unutarnjem ustroju, itd., gdje će sigurno dobiti priliku da svi oni koji su to imali možda i u Agenciji, na drugačiji način ili sličan način, rade to i unutar ustroja Ministarstva, bez ovih fatalnih, što će biti, koliko je neovisno, itd., jer u tome, kažem, imamo podosta iskustva da bi mogli raspravljati na ovako paušalan način, kako smo to čuli danas od strane oporbe.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj točci, a glasovati ćemo kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o zaštiti prirode, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 559, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena i dajem na glasovanje navedeni konačni prijedlog zakona, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 79 za, 29 suzdržanih i 17 glasova protiv donesen zakon o izmjenama Zakona o zaštiti prirode.
Sada bismo prešli na slijedeću točku, a to je: - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora o osnivanju Inter-Američke investicijske korporacije, drugo čitanje, P.Z.E. br. 563. Predlagatelj akta je Vlada RH temeljem čl. 85. Ustava RH i čl. 207a. Poslovnika HS-a. Navedenim čl. 207a. Poslovnika propisano je da se Zakoni kojima se u skladu s Ustavom RH potvrđuju Međunarodni ugovori donose u pravilu u jednom čitanju. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave sukladno čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, te Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu financija, Zdravko Zrinušić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani g. potpredsjedniče HS-a. Poštovane zastupnice i zastupnici, pred vama se danas nalazi Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora o osnivanju Inter-Američke investicijske korporacije. Donošenje ovoga Zakona ispunjavaju se preduvjeti ostvarivanja punopravnog članstva RH u toj Inter-Američkoj investicijskoj korporaciji. Sama Korporacija ima sjedište u Washingtonu i dio je grupacije Inter-Američke banke za razvoj koja ima ukupno 48 članica. Važno je za naglasiti da je RH temeljem sukcesije, znači, prilikom odvajanja imovine bivše Jugoslavije još 1993.-će godine, donošenjem Zakona o prihvaćanju članstva RH u Inter-Američkoj banci za razvoj, tada prihvatila članstvo i posjeduje sada 6895 dionica odnosno ukupno 83,18 milijuna američkih dolara. Inače Inter-Američka banka za razvoj je najstarija regionalna razvojna banka u svijetu, osnovana 59.-te godine prošloga stoljeća sa svrhom doprinosa u procesu ekonomskog i socijalnog razvoja javnog i privatnoga sektora u regiji Latinske Amerike i Kariba, a kroz svoje instrumente godišnje odobri oko 11 milijardi dolara ulaganja. Na godišnjoj Skupštini Inter-Američke banke za razvoj i Inter-Američke investicijske korporacije održane 2015.-te godine, donesena je rezolucija kojom se privatni sektor grupacije Inter-Američke banke za razvoj konsolidira u Inter-Američku investicijsku korporaciju. Ujedno, tom prilikom guverner Inter-Američke investicijske korporacije donijeli su odluku o prihvaćanju članstva RH. Slijedom toga, kako su se, znači, razdvojili javni i privatni sektor, Vlada RH na sjednici održanoj prošle godine, 22. ožujka, donijela odluku o pokretanju postupka za sklapanje Ugovora o osnivanju Inter-Američke investicijske korporacije. Budući da takvi Ugovori, kao Međunarodni ugovori, podliježu potvrđivanju od strane HS-a, pokrenuta je procedura donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora. Važno je naglasiti također da za provedbu Zakona nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva u državnom proračunu obzirom da je RH odobrila model učlanjenja putem kapitalnih transfera dijela dionica koje posjeduje u Inter-Američkoj banci za razvoj. Što se tiče inače same Inter-Američke investicijske korporacije, ista pruža podršku za privatni sektor, dakle, u regionalnim državama članicama Latinske Amerike i Kariba, a instrumenti financiranja su zajmovi, ulaganja u vlasnički kapital, ulaganja u dužničke vrijednosne papire i pružanje jamstava. Korporacija također sudjeluje u zajedničkom financiranju s drugim investitorima na tržištu, te dodatno klijentima pruža savjetodavnu i tehničku pomoć. Nadalje, ona danas ima 45 članica, od kojih su 26 članice nalaze na regiji Latinske Amerike i Kariba. Članstvo otvara hrvatskim tvrtkama mogućnost sudjelovanja na natječajima u okviru projekata u čijem financiranju sudjeluje Inter-Američka banka za razvoj, a posebna komparativna prednost članstva je to što ćemo uz Sloveniju biti jedina članica iz regije srednje, istočne i jugoistočne Europe. Time je RH olakšan pristup natječajima grupe Inter-Američke banke za razvoj i umanjena je konkurencija obzirom da zemlje koje nisu članice ne mogu se prijavljivati na natječaje za projekte. Evo hvala lijepa svima na pozornosti.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. I prvi će i za sada jedini u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Domagoj Ivan Milošević. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, državni tajniče Zrinušić sa suradnicom. Ja ću preskočiti ovaj uvodni dio s obzirom na zainteresiranost kolega za ovu raspravu koji ste vi već naveli, dakle neću čitati sada podatke niti o Inter-američkoj razvojnoj banci niti korporaciji za investicije. Naglasiti ću samo dakle da jest fokus Inter-američke investicijske korporacije privatni sektor na trižištu koje ste rekli Latinske Amerike i Kariba. Zvuči dosta daleko međutim na tom prostoru Latinske Amerike ima dosta, dosta Hrvata dijaspore a dosta je njih poduzetno vrlo tamo, im puno poduzetnika, prema tome, možda bismo mogli ipak iskoristiti kada već imamo to članstvo iako minimalno mislim da ako se dobro sjećam 0,05% međutim svejedno nam to omogućava taj preferencijski položaj kada dođe do nekakvih natječaja koji su financirani od strane Inter-američke razvojne banke. Evo, svima nam je u fokusu industrija i izvoz proizvoda, jedno od tržišta i ne tako malih, nego dapače velikih i u razvoju jest Latinska Amerika. Uz kontakte koji tamo postoje našeg veleposlanstva, hrvatsku dijasporu, nadam se da to još uvijek također predstavlja jedan potencijal za hrvatske poduzetnike. Hvala.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj točci i o njoj ćemo također glasovati kada se steknu uvjeti. Mi ćemo nastaviti sa radom sutra, u petak u 9,30h i prva točka biti će Konačni prijedlog Zakona o vježbenicima i pravosudnim tijelima i pravosudnom ispitu, drugo čitanje, P.Z. br. 396. Kao što ste obaviješteni, nakon toga mi ćemo provesti izvještavanje o podnesenim amandmanima u 11h a u 12h glasovati o raspravljenim točkama. Nakon glasovanja i iznošenja stajališta klubova ako će biti potrebno nastaviti ćemo sa raspravom planiranih točaka za sutra. Hvala vam lijepa i ugodno poslijepodne. SJEDNICA JE PREKINUTA U 16,00 SATI
Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o osnivanju inter-američke investicijske korporacije, drugo čitanje, P.Z. br. 563, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena, dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 119 za i 5 suzdržanih donesen Zakon o potvrđivanju ugovora o osnivanju inter-američke investicijske korporacije.