Dobro jutro! Sve vas srdačno pozdravljam. Cijenjene gospođe i gospodo zastupnici otvaram 11. sjednicu Hrvatskog sabora. Sve vas srdačno pozdravljam i puno vas jasnije vidim bez dva pleksiglasa tako da je puno ugodniji pogled sada. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade, potpredsjednike i ostale nazočne članice i članove Vlade Republike Hrvatske. Poštovane zastupnice i zastupnici zapisnik 10. sjednice Hrvatskog sabora primili ste elektroničkim putem. Ima li primjedbi na zapisnik? Ako nema utvrđuje da smo usvojili zapisnik 10. sjednice Hrvatskog sabora u predloženom tekstu. Prelazimo sada na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Konačni prijedlog dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Naglašavam da su nove točke predložene u konačnom prijedlogu dnevnog reda tiskane debljim slovima. Te točke nije sadržavao prijedlog dnevnog reda koji ste primili uz poziv. Uz konačni prijedlog dnevnog reda, u konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam 7 novih točaka pod rednim brojevima 1., 15., 16., 17., 29., 85. i 93. Neću ih čitati jer ste dobili to u pisanoj formi. Pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednice nije bilo, te se taj dnevni red sukladno članku 225. stavku 3. Poslovnika smatra utvrđenim. Sukladno članku 225. stavku 4. Poslovnika na sjednici Sabora prigovor se može podnijeti i u pisanom obliku samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu. Kako sukladno navedenom članku nije podnesen pisani prigovor na točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu i te su točke uvrštene u dnevni red 11. sjednice. Sukladno članku 228. stavku 1. Poslovnika objavljujem da je utvrđen dnevni red onako kako sam ga predložio u konačnom prijedlogu dnevnog reda.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj HDZ-a, a govorit će poštovani zastupnik Marko Pavić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče sabora, pravo ime Kluba HDZ-a isto inspiriran aktualcem htio bi možda nešto pojasniti dodatno o uspjesima Vlade vezano uz Nacionalni program otpornosti i oporavka. Cijelo vrijeme sve ono što je dobro u Hrvatskoj što smo se uspjeli izboriti to je sljedovanje. To Vlada nema nikakvog utjecaja i tu Andrej Plenković nije ništa u Bruxellesu izborio. Upravo suprotno, izborio se za 25 milijardi eura za sljedećih 10 godina. Da ih znamo koristiti pokazali smo i u ovom periodu gdje imamo ugovorenost više od 130%. Prema tome, i gotovo 70% isplaćenih sredstava. Za budući razvoj bit će posebice bitno digitalno i zeleno i tu znamo da možemo i tu znamo da isto tako pokazujemo da Vlada radi. I tu kritike koje su danas dolazile iz područja oporbe i o rekonstrukciji i o svemu apsolutno ne stoji. Ministri su ministri dok premijer ne odluči suprotno. A da se radi, itekako se radi. Samo u zadnjih nekoliko tjedana objavljeno je gotovo 5 milijardi kuna natječaja iz Nacionalnog programa oporavka i otpornosti, a premijer je danas najavio za sutra u 10 i kolegicu evo pozvao da dođu na predstavljanje natječaja od 1,2 milijarde kuna za izgradnju vrtića. Od tih 25 milijardi eura, 10 milijardi je Nacionalni program oporavka i otpornosti, 6 i pol milijardi je bespovratno sredstava i od toga su prošli tjedan otvorena 2 natječaja u vrijednosti od 1,6 milijardi kuna. 1.4. su predstavljena 3 natječaja vezano i uz energetsku obnovu i uz potporu poduzetnicima u vrijednosti 800 milijuna kuna. A sutra se otvara natječaj za vrtić. Kada gledamo ovaj natječaj samo prošli tjedan 1 milijardu kuna za vodne projekte, od toga će 45 tisuća naših građana se priključiti na sustav javne vodoopskrbe. To dovoljno govori da Vlada radi i da apsolutno ne govori se o bilo kakvoj paralizi i o bilo tome da se ne radi. 610 milijuna kuna od natječaja prošli tjedan ići će za opremanje logističko-distributivnih centara za voće i povrće, hladnjače. Svi smo zagovarali i svi smo s ove govornice govorili o hladnjačama. Evo prilike za isfinancirati 3 do 5 logističkih centara u Hrvatskoj koji će skrbiti odnosno skladištiti 3 do 12 tisuća tona voća i povrća. To će itekako pomoći hrvatskim poljoprivrednicima u lancu opskrbe hranom i to će itekako dovesti do toga da mogu voće i povrće prodavati onda kada su cijene veće i bolje zarađivati. I to će pomoći, a to smo isto danas na aktualcu dosta raspravljali o sigurnosti opskrbe hranom pogotovo u doba rata kojeg imamo u Europi i to je jedan od iskoraka. 1,2 milijarde kuna za vrtiće je itekako mjera demografska. 500 vrtića je do sada iz Programa ruralnog razvoja izgrađeno. Svi oni gradonačelnici i načelnici tu iz Sabora najbolje znaju što to znači. Ovo je dodatnih 1,2 milijarde kuna plus što će biti još dodatna sredstva iz ruralnog razvoja kada se odobre operativni programi. Prema tome znali smo i premijer se izborio za sredstva i izborio se za 2 milijarde eura više. Pokazali smo da znamo raspisati natječaj i ugovoriti sredstva, a ova sredstva se mogu koristiti do 2026. godine. Pored njih još imamo 14 milijardi eura sredstva iz višegodišnjeg okvira odnosno 2021.-27. standardni europski budžet. I još imamo sredstva za obnovu iz Fonda solidarnosti. Kada to sve zbrojimo 25 milijardi eura krenuli smo ih trošiti odmah. Prema tome, Vlada je pokazala da zna izboriti sredstva u Bruxellesu, da to nije slučajno, da kontinuirano radi i da ta sredstva se kontinuirano objavljuju, troše na korist hrvatskih građana i da će donijeti boljitak našim građanima. Hvala vam.
Hvala lijepa. Sada ćemo napraviti jednu stanku do 4 sata i onda ćemo nastaviti sa sljedećom točkom. STANKA U 15.38 SATI Hvala. U ime Kluba zastupnika CENTRA i Glasa sad će govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković. Izvolite.
Ovih dana državni vrh i mediji bave se pitanjem jesu li Perković i Mustač zločinci iz bivšeg režima ili su osobito zaslužni građani u stvaranju ove države. Za sve ono što muči naše građane i u odnosu na našu odgovornost prema generacijama koje dolaze to je jedno potpuno nebitno i sporedno pitanje. S obzirom da ja danas u okviru aktualnog prijepodneva nisam imala pravo na postavljanje pitanja jer smo Poslovnikom i ovaj demokratski institut kontrole vlasti osakatili i pretvorili u pravo kojeg ima svega 40 ždrijebom odabranih zastupnika. Ja ću svoje pitanje postaviti sada. Je li ministar koji je posljednji imenovan i pristigao u ovu Vladu prvi koji bi iz nje trebao otići? A evo zašto. Ivan Paladina ministar je prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine. To je resor koji u svom portfelju, u svom djelokrugu rada, odgovornosti i ovlasti ima upravljanje nad jednim od najvažnijih državnih resursa, a to je prostor. I ako pogledamo što smo s tim prostorom napravili u posljednjih 30 godina, ako pogledam što smo napravili na obali i na pomorskom dobru možemo se zasramiti pred onima koji su nam zemlju ostavili u naslijeđe. Promjenama urbanističkih planova često koruptivno potpomognutim na onoj najnižoj razini u kojima poslušna stranačka većina u gradskim i općinskim vijećima glasa onako kako im se kaže bez puno pogovora i pitanja dopustili smo devastaciju postojećih prostornih obilježja. Očito megalomanija i želja za brzom zaradom bila važnija od svijesti o očuvanju prirode, o identitetu i o javnom interesu. E to se zove Kuščevizacija. Kuščevizacija nije prestala samim time što je Lovro Kuščević prestao biti ministar jednog drugog ministarstva. Kuščevizacija označava pojam, označava čovjeka koji je svjestan da pozicija stvara priliku i on se tu priliku ne ustručava iskoristiti za stjecanje, za povećanje, za gomilanje svog vlastitog bogatstva na štetu svih ostalih i to vrlo često postupcima i metodama koje su na samom rubu zakona a često i preko zakona ako misli da neće biti uhvaćen i procesuiran. Ivan Paladina je čovjek dokazanih sposobnosti upravo u takvim radnjama. Svoje bogatstvo, svoje nekretnine procijenjene na nekoliko desetaka milijuna kuna stekao je upravo od subjekata o kojima je bio dužan skrbiti. Njegova imovinska kartica pokazuje da je dobro skrbio o sebi, dok je tvrtka s kojom je rukovodio prestala postojati a iza tvrtke ostali su dugovi i propali projekti. Samo po sebi to ga čini nedostojnim obnašanja ministarske dužnosti. No, kada se ovi repovi iz ministrove poslovne prošlosti stave u kontekst ministarstva s kojima sada upravlja smatram da su nacionalni interesi ozbiljno ugroženi i da ovaj ministar predstavlja velik i visok koruptivni rizik. Na web. stranici Hrvatskoga sabora na među točkama koje su na dnevnom redu i čekaju da se o njima raspravlja nalazi se i Izvješće Vlade o provedbi Godišnjeg plana upravljanja državnom imovinom za 2020. godinu. To izvješće ne treba čitati onako kako je sastavljeno kako piše, već ga treba kritizirati u kontekstu podataka kojih u tom izvješću nema. Naime, to Izvješće je dokaz da Hrvatska niti 30 godina od stjecanja samostalnosti i neovisnosti još uvijek se nalazi u fazi neimanja i nepostojanja države. Hrvatska još uvijek ne zna kada su u pitanju njezine nekretnine što je točno sve njezino vlasništvo, s čime se raspolaže i koja je vrijednost te imovine. Podaci o nekretninama moraju biti javni. Ti podaci moraju biti ustrojeni u obliku javno dostupnih registara kako bi javnost i građani mogli provjeravati i kontrolirati koristi li se ta imovina na zakonit ili na koruptivan način. Ako pogledamo primjere ministra Marija Banožića i predstojnika Ureda Vlade Frke Petešića onda vidimo da se koriste na koruptivan način. Nepostojanje javno dostupnih evidencija stvara širok prostor za pogodovanja. Pogodovati se može na različit način u dodjeli u određivanju visine najamnine, zakupnine ili druge naknade ili u propustu da se ta naknada uplati u državni proračun i tako Hrvatska gubi na stotine milijuna kuna. Stoga ću ja kako bi spriječila ovakvu štetu uputiti Hrvatskom saboru prijedlog da donese zaključak kojim se obustavlja sva daljnja raspolaganja nekretninama u državnom vlasništvu sve dok Hrvatski sabor ne donese izmjene Zakona o upravljanju državnom imovinom i Zakona o središnjem registru državne imovine na način da se propisuje obaveza ustrojavanja javno dostupnih i javno objavljenih registara.
Hvala lijepo. Hvala. U ime Kluba Socijaldemokrata sad će govorit poštovana zastupnica Katica Glamuzina, izvolite.
Hvala vam. Nakon današnjeg aktualca i nakon već dugo najavljivane rekonstrukcije vlade koja se iz nekog razloga još nije dogodila u ime Kluba Socijaldemokrata želim ponuditi mali rezime ere Plenković. Od jeseni 2016., pa do danas, dakle nepunih 6.g., mandat i po u vladama premijera Plenkovića smijenjen je impozantan broj ministara. Počeo je smjenom Mostovih ministara, a niz se do kraja mandata nastavio zbog malverzacija, zatajenih informacija o imovini afera, katastrofalnih propusta unutar resora kojeg su vodili itd., pa prisjetimo se samo najzvučnijih. Pavo Barišić, politički uzor Vice Mihanovića, ministar znanosti koji je vladu napustio uslijed skandala oko plagiranja. Lovro Kuščević, Tomislav Tolušić, Goran Marić, Damir Krstičević odlaze nakon raznih imovinsko nekretninskih skandala. Gabrijelu Žalac je koštala prometna nesreća koju je uzrokovala iako je malo kasnije po nju došao i OLAF zbog sumnji na malverzacije sa fondovima EU. Smijenjen je i ministar Kujundžić koji je prisjetimo se izjavljivao da u bolnici više vrijedi svećenik nego doktor, dapače čak je izračunao da svećenik vrijedi 20 doktora ako se dobro sjećam. Martina Dalić iz vlade je otišla nakon skandala sa lex Agrokor i aferom Borg. Nju je premijer Plenković zamijenio još jednim perspektivnim kadrom, Horvatom. Perspektiva o kojoj govorim je optuženička naravno, a čini se da takvu perspektivu imaju i još neki trenutni ministri. Da ne nabrajam dalje ime po ime lajt motiv je jasan, bilo je tu još svega od kupnje parfema do pogodovanja na natječajima, pa do nepostojeće obnove, pa je pao i dron, pa je bila bomba, pa nije bila bomba, toliko afera i skandala da je hrvatski narod više oguglao. Toliko se afere očekuju i muljanja da sitnice poput pogodovanja pri zaposlenju više ne izgledaju uopće relevantne. HDZ-ove vlasti su dovele do toga da je nepotizam i da su malverzacije postale prihvatljive jer časno obavljanje javnog posla je postala davna uspomena i niko više to niti ne doživljava kao opciju. I da, narod ih je birao i imaju legitimitet, narod je birao i izabrao da nam zemlju opet vodi stranka osuđena za korupciju. Svaki narod ima onakvu vlast kakvu zaslužuje, to je poznata uzrečica, a ja se samo pitam je li zaista hrvatski narod misli da ne zaslužuje bolje od ovoga. Naš je zdravstveni sustav i prije pandemije bio u kolapsu, u socijalnom su se sustavu događali i dalje se događaju užasni propusti sa strašnim posljedicama. Gospodarstvo nam je nezdravo ovisno o rezultatima turističke sezone, znanost i obrazovanje se ne cijene, dapače postali su predmetom viceva uz najezdu novih doktora znanosti posebno s jednog hrvatskog sveučilišta, demografski propadamo, a vlada je pokazala da EU fondove zna samo zloupotrebljavati, a očito ih ne zna koristiti za opće dobro hrvatskih građana, pa smo dobili par pljuskica iz EU zbog toga, ali i dalje obnova stoji, a novi ministar Paladina sam konstatira da jednu i po godinu dana nakon formiranja fonda u Zagrebu nema ni jednog gradilišta. Ma dajte, evo nismo primijetili, još nek nam kaže kako se voda može zagrijati i da je kotač okrugao i s time možemo zaključiti sva relevantna saznanja novog ministra. I apro po tog novog ministra nemojte zaboraviti jer istraživački novinari su nam sve informacije servirali prije nego što je ministar potvrđen i usprkos tome što vlada sama nije izvršila provjeru već se sad jako jako puno pitanja postavlja oko njega, a nije još ni počeo. Puno je u najmanju ruku zabrinjavajućih saznanja, ispričavam se, saznanja koji bi ga u bilo kojoj normalnoj zemlji diskvalificirali kao kandidata za bilo kakvu javnu funkciju, a kamoli ministarsku. I znajući sve to potpuno svjesno premijer Plenković stoji odgovorno iza tog imenovanja i sad vas ja pitam nakon svega ovoga, nakon ovoliko smjena ministara jesu li baš sve krivi oni sami ili je nešto kriv i njihov selektor. Da se radi o sportskoj reprezentaciji nakon ovoliko grešaka izbornik bi dao ostavku, dapače tražili bi to od njega glasni i rezultatima nezadovoljni navijači, ali izgleda da naš narod ono što ne može prihvatiti u sportu u politici ipak može, pa će bez problema nastaviti glasati za HDZ bez obzira koliko loše igrao. Od najavljene rekonstrukcije vlade još uvijek ni slova, možda će ju rekonstruirati DORH ako neće premijer jer premijeru zaista nije lako, čini se da nitko više ni ne želi u njegovu vladu i možda bi on i krenuo u veću rekonstrukciju da ima s kim, al ako su mu na raspolaganju jedino kadrovi poput Paladina, pa ja donekle i razumijem, teško je u HDZ-u pronaći ljude koji su i sposobni i časni i koji bi se htjeli povezati s ovom vladom i zato je poruka iz Kluba Socijaldemokrati da je jedina prava rekonstrukcija ona koja je rezultat izbora i volje građana. Zahvaljujem.
U ime Kluba zastupnika Mosta sad će govorit poštovani zastupnik Nikola Grmoja, izvolite.
Ne kažem da ove teme znači 20. stoljeća nisu važne, važno je o njima imati stav. Mi kao Most ga imamo, dakle jasan otklon prema fašizmu, komunizmu, nacizmu, baštinimo iz hrvatske političke prošlosti sve ono što je vodilo demokratskoj hrvatskoj državi i evo slušao sam maloprije predsjednika Milanovića. Oko svega što je rekao o HDZ-u, o Andreju Plenkoviću to možemo potpisati, čak možemo potpisati i njegovu izjavu da je HDZ vezan uz UDBA-u kao žvakaća guma na trotoaru u ljetnu žegu, znači s tim se isto slažemo, ali nije nam jasno zašto i sam Zoran Milanović još od 2013. uporno gazi u tu žvakaću gumu, uporno od lex Perkovića, pa sada do ovaj moguće, mogućeg ovog pomilovanja udbaških likvidatora s čim se naravno ne slažemo. Ali ono o čemu ću ja govoriti to je beneficirani radni staž za hitnu službu. Dakle, mi smo jedina država u EU u kojoj hitna pomoć nema beneficirani radni staž. Postavljam pitanje vama kolege zastupnici i postavljam pitanje cjelokupnoj hrvatskoj javnosti. Zamislite tri osobe od 65.g. da sa 30 kg opreme na leđima trče na 5. kat zgrade bez lifta na reanimaciju, poslije toga zajedno s pacijentom kojeg nose spuštaju se, vode ga u bolnicu i ovaj bez ikakvog odmora dakle rade taj svoj posao i tako 12 sati dnevno minimalno i ja postavljam pitanje koja je logika da vatrogasci, mislim da to trebaju imat, da oni imaju, da policija ima beneficirani radni staž, a da hitna nema, zamislite kakve scene ti ljudi koji rade u hitnoj službi viđaju gotovo svakodnevno i kako to utječe i na njihov psihički život, na njihovo zdravlje, ovaj i po čemu je uloga hitne pomoći manje zahtjevna od časnog zanimanja i časnih uloga naših policajaca ili vatrogasaca? Dakle, kako je moguće da ljudi sa 60 i ne znam '3-'4.g. budu fizički jaki, psihički jaki, sposobni za tako teške poslove kada kroz radni vijek odrade to što odrade to što odrade i vide sve što vide na svom zahtjevnom poslu. Znate li koliko je hitnjaka operiralo koljena, ramena, leđa do sada, kakvi su uvjeti u kojima rade? I evo gospođa zastupnica Maja Grba Bujević je trebala, ušla je tu u Sabor trebala je zastupati te ljude koji rade u Hitnoj službi, nije napravila ništa. I ja se nadam, evo postoje nekakve pozitivne naznake njima je taj beneficirani radni staž ukinut za vrijeme ministra Andrije Hebranga, postoje nekakve izjave ministra Beroša da bi se to moglo dogoditi da evo se osjećaju nekakvi pozitivni vjetrovi. Čuo sam se i danas sa ljudima koji rade na Hitnoj službi i tvrde da postoje mogućnost da Vlada im tu izađe u susret. Evo i ovaj moj govor neka bude jedan poticaj Vladi da to napravi i ja mislim da je to nužno. Dakle, to su ljudi koji su i prosvjedovati tu na Markovom trgu, koji su se borili za svoja prava i mi kao Most želimo im iskazati podršku. Znamo da su vremena teška. Znamo da novca nema u proračunu. Ali Vlada bi trebala manje trošiti na uhljebljivanje, manje trošiti na korupciju, dakle učiniti sve da se potakne gospodarstvo. Mi u Mostu smatramo da je to moguće jedino smanjenjem poreznog rasterećenja. Neki će drugi ovdje u Saboru reći drugačije oni koji zagovaraju ne znam nekakav državni intervencionizam. Ali ja mislim da su ta vremena prošla i da su se ti eksperimenti pokazali neuspješnima. I kada govorimo evo imamo ovih dana tu temu nesretnu temu UDBA-e često se to čini kao nekakva egzotična tema i puno bismo radije pričali o egzistencijalnim problemima naših građana, ali zapravo nas stvarnost demantira. Pokazuje se da su te strukture i dalje žive, a da ne govorimo o tom socijalističkom mentalitetu koji opterećuje i naše društvo i državu i kojeg treba mijenjati. Evo hvala.
U ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka sad će govorit poštovana zastupnica Sandra Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se. Evo nakon današnjeg aktualca i pretresanja uvijek aktualnih i brojnih afera naše vlade govorit ću o nečem što nam čitavo vrijeme promiče, a promiče nam upravo zato što HDZ generira afere na tjednoj razini, pa je mogućnost bavljenja srednjoročnim i dugoročnim politikama svedena na nulu. Neki dan smo u Dubrovniku zajedno sa našim kolegama iz Srđa započeli duž obalnu kampanju za obalu koja je odgovor na kontinuiranu devastaciju obalnih resursa, najčešće u režiji ili vlade ili lokalnih šerifa koji kao što je moja kolegica Orešković maloprije rekla u svojoj poziciji prije svega vide priliku. Ta njihova prilika je za sve ostale neprilika i navest ću nekoliko primjera ovdje o kakvom se konceptu razvoja koji nam nudite kao da je to razvoj, koji to koncept HDZ ima. Dakle, vaša trenutna politička i ekonomska strategija uvelike se oslanja na prekomjernu urbanizaciju, na apartmanizaciju i na hotelizaciju koja podrazumijeva sustavno uništavanje obalnog pojasa pri čemu vam je jedini indikator uspješnosti u turizmu ostvareni broj noćenja, broj vozila koja su prešla granicu i koliko je ko eventualno potrošio od tih pristiglih turista. To što da bi podigli broj noćenja sustavno uništavate vrijedne prostorne resurse za nekoliko generacija, a to uništenje će upravo dovesti do toga da turista neće bit, neće ih bit jer u Hrvatsku su dolazili zbog njezinih prirodnih ljepota, a ne estetske vizije koju nam nudi HDZ. Dakle, to će uništiti i te resurse za lokalnu zajednicu, ali i mogućnost održivog turizma u budućnosti. Dat ću vam nekoliko, nekoliko primjera koje kad vidite sve vam je jasno na čemu se naš model zasniva. Recentni primjer vašeg načelnika u Postirama na Braču koji brani ovaj projekt je ovaj prekrasan hotel, prekrasan je hotel koji prekriva viziru, čitavu vizuru Postira, one se više ne vide sa mora, niti ljudi koji žive u ovom mjestu više vide more. Da bi ironija bila bolja znate kako se zove Hotel View, Pogled, mogao bi se zvat Stolen View jer su ukrali pogled svima ostalima. Dakle, ko je odobrio da se ovakvo predimenzirano doslovno čudovište evo izgradi na samoj obali jednog malog pitomog mjesta na otoku ljudi? Evo, to. Nadalje, osim gradnje hotela na svakoj hridi na koju se može naići imamo recentne, recentni trend koji se zove dohrana plaža službeno, a zapravo se radi o nasipavanju plaža, pa tako imamo g. Joška Rošića, evo ovdje prisutnog na slici koji voli bagere, voli zemlju i voli širiti prostor obale odnosno obalne crte na more, a zašto to voli? On dakle u Baškoj Vodi gdje imate jedne od najprekrasnijih plaža uopće u Hrvatskoj nasipava zemlju u samo more kako bi proširio tu plažu, pa zašto? Pa zato jer čovjek se bavi, njegova žena, njegova rodbina iznajmljivanjem ležaljki, pa da koja ležaljkica više stane, kojih 100 kuna više, a to što se radi zapravo o ekocidu nikoga osim naravno građana ne interesira. Svi ovi primjeri su primjeri koje dobivam svakodnevno na Odbor za zaštitu okoliša koje uredno građani šalju, gdje mi uredno to prosljeđujemo državnom inspektoratu, gdje inspektorat najčešće utvrdi da se radi o kršenju zakona i tu priča staje, povratka u prijašnje stanje nema, kažnjavanja nema i obala se svakim danom sve više devastira. To je model razvoja koji nam nudi ova vlada i sve njene prethodnice u režiji HDZ-a. Hvala.
Evo poštovane kolegice i kolege, stanka je gotova, pa ćemo kao što je najavljeno ići na iznošenje stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika i prvi će govoriti u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista poštovani zastupnik Marijan Pavliček, izvolite.
Evo imam čast bez pleksiglasa. Poštovani predsjedavajući, poštovane saborske zastupnice i zastupnici. Hrvati su kao malo koji narod svijeta izuzetno podijeljeni, posebice što se tiče pogleda na našu prošlost, ponajviše na 20. stoljeće. Naime, jedino je hvala Bogu prvom hrvatskom predsjedniku uspjelo objediniti i djecu i unuke partizana i djecu i unuke ustaša i djecu i unuke domobrana koji su s puškom u ruci sudjelovali u stvaranju neovisne hrvatske države. Nažalost nakon Domovinskog rata ponovo u režiji pojedinaca hrvatski narod se dijeli na lijeve i na desne i na ideološki obojane i ta podjela s vremena na vrijeme sve više isplivljava ovisno o dnevno političkoj situaciji. Ovih dana ponovo se aktualizira nezavisna država Hrvatska, ponovo se aktualizira pozdrav „Za dom spremni“, međutim nikad se ne postavlja pitanje što je sa tzv. antifašističkim odnosno komunističkim pozdravima, što je sa „Smrt fašizmu, a sloboda narodu“, što je sa „Zvijezdom petokrakom“? Naime, upravo pod tim pozdravima je hrvatskom narodu tijekom 20. stoljeća naneseno izuzetno puno nepravde i zla. Sjetimo se '45.g. i proboja srijemskog fronta u Slavoniji kada su tzv. oslobodioci odnosno partizani kada su ušli u svako selo, u svako mjesto, u svaki grad koji su oslobodili u kratkom roku od svega nekoliko dana su ubili na desetke i stotine uglednih seljana ili građana samo zato jer su bili Hrvati ili pak Nijemci pod krinkom da su surađivali sa okupatorom. Tako je primjerice u Vukovaru 12. travnja kada su probili srijemski front u svega nekoliko dana strijeljano 4 stotine uglednih Vukovaraca bez suda. Dan poslije ulaskom partizana u Vinkovce strijeljano je 300 uglednih Vinkovčana. Ista situacija je bila i u Đakovu i u Brodu i u svakom mjestu diljem Hrvatske i diljem BiH, ono što je jako bitno bez suda. Nakon toga dolazi Bleiburg gdje je 10 tisuća ljudi poubijano bez suda pod parolama antifašizma, a potom i Križni put gdje je po nekim procjenama oko 100 tisuća Hrvata poubijano. I danas se o tome ne priča nego se priča da treba zabraniti određene pozdrave, a niko ne spominje da treba zabraniti pozdrave tzv. antifašista odnosno komunista jel upravo pod tim pozdravom je najviše zla naneseno hrvatskom narodu, 45.g. se moralo šutjeti, ali danas se ne smije šutjeti i danas treba istini pogledati u oči. U povijesti nikad ništa nije bilo crno bijelo, niti će ikad išta biti crno bijelo, ali treba otvoreno reći antifašizam nije sveta krava iako Ustav RH piše da Hrvatska baštini antifašističke vrijednosti upravo zbog toga što smo u demokratskom društvu imamo pravo kritizirati taj antifašizam, on nije sveta krava i pod njim su činjeni zločini protiv hrvatskog naroda i ako neke pozdrave treba zabraniti onda su to upravo takvi pozdravi. Hvala vam lijepo.
Sljedeći Klub zastupnika bit će onaj Domovinskog pokreta, a govorit će poštovani zastupnik Ante Prkačin. Izvolite.
Dakle i meni će za ovaj slobodni govor inspiracija biti pitanja predsjedniku, pitanja ministrima taj naš aktualni sat. U odgovoru na moje pitanje naišao sam na dvije stvari. Jedno mi se svidjelo, jedno je u redu, a drugo je potpuno u neredu. Kao što sam bio zadovoljan prije godinu dana kada sam prvi put postavio pitanje na temu Srpske pravoslavne crkve odnosno Ugovora Srpske pravoslavne crkve sa hrvatskom državom u Hrvatskoj, predsjednik je pošteno priznao da ne zna, da će proučiti pa mi odgovoriti. Međutim, iz današnjeg odgovora a to je taj dio aktualca kojim sam nezadovoljan. Iz današnjeg odgovora vidim da on to nije pogledao, da on to nije proučio a ta tema je iznimno važna odmah iza one druge teme koju je premijer naglasio jer je rekao ako se sjećate da bi volio čuti zbog čega sam ja to za relaksaciju i za popravljanje srpsko-hrvatskih odnosa jer nas na jednom drugom političkom ratištu čeka bitka protiv zajedničkog neprijatelja pa ću objasniti o čemu se radi, a posebno stoga što između kolega iz Mosta i predsjednika Vlade kolege Kapulice je došlo do jednog ozbiljnog okršaja i bilo je to vrlo zgodno slušati i pratiti. Dakle, sada ću ispričati odnosno reći ono što ja o tome mislim i kako ja vidim. U 12. mjesecu, polovinom 12. mjeseca 95. godine prošlog stoljeća nakon što je u Parizu potpisan Ugovor, parafiran u Daytonu u Bosni i Hercegovini se nastavljaju političke aktivnosti ali oružjem. Puca jedna jedina strana. Srbi ne pucaju na Hrvate i na Bošnjake. Hrvati ne pucaju na Srbe i na Bošnjake, a Bošnjaci lijepo i precizno pucaju na Hrvate, ubijaju ih kao pse. To je ono što bih volio da predsjednik čuje. To treba čuti Europa jer Bošnjaci s jedne strane ubijaju Hrvate kao pse, a s druge strane kukaju i cvile u Europi objašnjavajući kako su oni ugroženi, kako su oni jako dobri, jako tolerantni itd. i to ta polupismena ta nakaradna Europa prihvaća. Gospodo ja ne moram po ne znam koji put ponavljati da sam ja ovdje uvrijedio za velikog prijatelja Bošnjaka. Ja im to jesam i sada, ali nisam prijatelj te politike. Dakle, već 20-tak dana nakon potpisa Ugovora u Parizu sa bošnjačke strane u Mostaru se snajperskim hicem ubija Hrvat policajac i to ne hrvatski policajac, nego policajac Bosne i Hercegovine ubija ga bošnjački snajperista s druge strane. 97. godine u Srednjoj Bosni ubijaju 7 hrvatskih povratnika, siluju 90-godišnju staricu. Dvije godine nakon toga ubijaju još dvojicu hrvatskih policajaca Pericu Bilića i Antuna Veljana u Srednjoj Bosni. Ovaj koji je poginuo u Mostaru zove se Željko Ljubić. To su sve policajci Bosne i Hercegovine ali Hrvati nacionalnošću. Dakle ta ubojstva policajaca snajperskim hicima ne mogu ni slučajno biti spontana i neorganizirana. U njima je jasna politička poruka. Pametnom dosta. S druge strane, nešto što je važno što bi premijer trebao znati. Kod nas je često povika na Bakira Izetbegovića i njegovu prevrtljivost, politiku, nesklonost Hrvatima itd. Ako postoji bošnjački političar s kojim se može dogovoriti to je Bakir Izetbegović. Ja sam poznavao njegovog oca, površno njega, poznavao i rođake im Sulejmana Tihića. To je jedina crta političkog pragmatizma i real politike. Kad je Bakir Izetbegović odveden od Stipe Mesića i došao predsjedniku države Zoranu Milanoviću jer su imali namjeru Zorana predsjednika države pobošnjačit, međutim naišli su na čovjeka jasnih stavova i čvrstog karaktera koji im je ispričao što se Hrvatima u BiH događa. Iz toga je Izetbegović shvatio da sa Hrvatskom ne može kako je planirao i namjeravao promijenit politiku, ali je njega dočekala sarajevska čaršija koja funkcionira, sarajevska čaršija vam sada funkcionira onako kako je u Srbiji funkcionara crna ruka 1900.g., ne odlučuju službeni političari nego odlučuju 3-4 novinara i 4-5 prozvuklih vikatora političara. To je ona ekipa koja u Sarajevu odlučuje o političkoj sudbini BiH, to je ekipa koja je BiH dovela na rub propasti, zapravo ta država nije ni zaživjela, ona umjesto da zaživi ona vodi putem propasti i [[Upadica: Hvala]] još jedna misao, dakle nama je u BiH bitna sudbina hrvatskog naroda, a ne BiH više.
U ime Kluba zastupnika SDP-a sad će govoriti poštovani zastupnik Boris Lalovac, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Prije nekoliko dana brojne umirovljenike je uznemirila vijest da bi mogli ostati bez ove jednokratne pomoći vlade energetskog dodatka budući da su zbog nove indeksacije mirovina koja se odvija ovih dana mogli jednostavno ispasti iz ovih razreda jel, što je jedna apsurdna, apsurdna činjenica i zbog toga smo danas ovdje mi iz Kluba SDP-a, upozoravamo vladu, dajemo vladi određeni prijedlog da to ispravi jel, a o čemu se radi? Znači prije nekoliko dana je završilo period, znači došli su do objave informacija koliko je bila prosječna plaća i onda se moglo ići u indeksaciju mirovina. Tako da je mirovina, indeksacija mirovina za prvi kvartal, za prvi dio ove godine će iznositi 2,24% i to vam je za prosječnu mirovinu negdje oko 60 kuna. Da vidimo koliko je danas u ovim inflatornim uvjetima koliko je to za prosječnog umirovljenika 60 kuna, to su tri litre ulja. Tri litre ulja je to, 20 kuna je litra ulja. I zbog toga je Vlada donijela mjeru da da jednokratnu pomoć i to smo pozdravili i to je dobro. Međutim, ono što nije dobro sada i to upozoravamo je da se obračuni mirovine tko će, kako će dobiti indeksaciju ne vrši prema ovom indeksiranome jer će brojni umirovljenici zbog ovog povećanja od 2,2% ili će pasti onaj niži razred ili će ispasti iz ovoga od 4000 kuna. Ja sam danas to javno rekao i tu zapravo i premijeru on je to nadam se i uvažio da će to provjeriti o čemu se radi danas i ministru Aladroviću, te da se uzme u obračun indeksacija ono što je odluka Vlade, a odluka Vlade piše u odluci Vlade da će se isplatiti novčano primanje da se temelji mjesec ožujak 2022. I najbolje bi bilo da se uzme taj bez indeksacije, tako da svi oni koji su sa ožujkom zapravo dobili mirovine da se to za njih računa i da prema tome i prema toj odluci Vlade oni dobiju tu jednokratnu naknadu. Jer drugim riječima ispast će da netko zbog 20 kuna što je prešlo mu u viši razred će izgubiti do 300 kuna može izgubiti. Tako da dobije 20 kuna zbog indeksacije izgubi 300 kuna. I mislim da onda ta mjera Vlade će zapravo biti više kontra produktivna za te umirovljenike koji su taj novac očekivali. I zbog toga tu predlažemo, ja znam da je to možda tehnički problem u HZMO-u ali nemojte se time opterećivati. Ovo je odluka Vlade, vi to možete donijeti, nek' oni to isprave kako treba jer ovo su izvanredne okolnosti. I zbog toga na taj način ćemo to i podržati i to apeliramo jer mislim da je to politička odluka i da će to brojni umirovljenici podržati odnosno da će na taj način ipak dobiti nešto više nego što smo ovdje rekli, jer indeksacija od 2,24% je zapravo prosječna mirovina je oko 60 kuna. A sada vidimo da nije ove jednokratne pomoći, da brojni umirovljenici bi bili svakako ovim oštećeni ovim inflatornim učincima. I drugi jedan prijedlog također vezano za mirovinske fondove. Isto vezano za mirovinu. Mi vidimo da za ovaj prvi kvartal objavljeni su prvi podaci da pale su mirovine, odnosno neto imovina mirovinskih fondova skoro 3 milijarde kuna je ukupna ta masa smanjena. I to je onaj prijedlog prema Vladi, kada već padaju tako cijene oni su ulagali taj novac dopustite im veće ulaganje u energetiku jer sad cijene energije rastu. Znači raste energija. Da ulažu u HEP, dopustite im da oni taj dio kompenziraju u ovim inflatornim vremenima jer oni možda moraju ulagati u nekakve dionice ili obveznice Republike Hrvatske koje sad imaju niske prinose. I oni gube u tom dijelu dio mirovina. Dopustite ako cijena energije raste, ako u tom dijelu, dopustite im da i na takav način čuvaju mirovine onih koje imaju u drugom stupu, da se ne dogodi da oni u ova dva mjeseca prema izvješćima HANFA-e padnu za tri milijarde kuna. Jednostavno se istopi ta imovina. I zbog toga dopustite, budući da oni štite mirovine, dopustite im da više ulažu u energetski sektor, pratite ih, kontrolirajte ih, nadzirite ih itd. Ali dopustite im da drže vrijednost mirovina. Tako da su to i budući u konačnici da na žalost efekti kontrole cijena neće pokazati ovdje učinka morate ići u povećanje plaća. Morate ići u povećanje minimalne plaće, morate. Ona je sad na 3750 kuna i morate ići na povećanje u javnom sektoru. Morate, jer jednostavno da bi ovaj standard, niste uspjeli fiskalnim mjerama niste to uspjeli održati sada morate ići u povećanje plaća da bi se realna kupovna moć održala. To je jedino što možete. Hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika HSS-a i Radničke fronte sada će govoriti poštovana zastupnica Katarina Peović. Izvolite.
Dobar dan. Svaki radnik ima pravo na zaradu kojom može osigurati sebi i svojoj obitelji dostojan život, tako barem piše u Ustavu RH. No u sektoru trgovine gdje radi više od 15% naših radnika, preko 200 tisuća radnika to je drugi sektor znači nakon prerađivačke industrije u Hrvatskoj najveći većina radnika nema plaću od koje može živjeti dostojanstveno. Negdje oko 4 i pol tisuće kuna su tamo plaće. Mnogi radnici i radnice imaju minimalac, minimalac zadovoljava tek 1/3 potreba osnovnih potreba životnih mjesečno. Nije to samo riječ o plaći. Znači imamo radnike i radnice koji žive i rade u siromaštvu, ali su oni i zlostavljani. Ono, radnice su u jednoj trgovini rekle – nije ono blagajnica želi ići na more, nego blagajnica želi ići na WC - otprilike to ilustrira njihov status i njihovo radno okružje. Vrlo često rade znači tako da nemaju onih 16 sati 8 sati sna, 8 sati odmora izborenih višestoljetnom radničkom i sindikalnom borbom. Kolektivni ugovor granski je ukinut 2013. godine, a ukinula ga je Udruga poslodavaca koja je tada to komentirala da taj ugovor ne podržava niti prati trendove i funkcioniranje moderne trgovine te da je neusklađen s postojećim zakonodavstvom i praksom. Pa ja ću vam pročitati jedno pismo radnika, pa ćemo vidjeti kako je sada to usklađen sa modernom trgovinom rad u Kauflandu. Riječ je o komentaru koji je radnik stavio na njihovu objavu na stranicu Kauflanda koji je 3 tisuće puta laikan i 200 puta podijeljen, a onda ga je Kaufland naravno maknuo. Javili su nam se radnici da ga objavimo i zato ga ja ovdje čitam. „Kaufland opet povećava plaće. Kaufland ulaže u svoje djelatnike. Kaufland 2 puta godišnje isplaćuje nagrade, povećava sat za noćni rad. Sramota vas bude. Na moj tekući račun je sjela ta famozna povećana plaća od 110 kuna više u odnosu na veljaču kada je bilo manje radnih sati i ništa drugačija plaća od plaće za siječanj. Ulažete u djelatnike. A što točno ulažete? U obavezne radne cipele koje bi i Bogu bile teške ili u plaće koje su veće za 100 kuna. A ne, pardon. Vi ulažete u psihologa koji nas dolazi tješiti i čuti naše brige a nikakve koristi od toga. Dobijemo 2 puta godišnje nagrade. Pa dajte recite svima koji su uvjeti da bi dobili tu nagradu. Neke firme svojim djelatnicima bez ikakvih uvjeta daju regres, benefit, a fi koji milijarde godišnje zaradite ne možete dati nagradu za predanost jer ljudi ako ti život ili posao da bolest nećeš dobiti ništa. Pa čak i ona jedna mala kvartovska pekara koja nema Bog zna kakve prihode da svojim pekarima u noćnoj nešto više para. Sramota. Bitno da ste vi sami sebe pohvalili u svim novinama. Jedna poslovna jedinica vam u godini zaradi najmanje 100 miliju kuna. Mi vam godišnje zaradimo toliko. A koliko vi nama od tih 100 milijuna uplatite na račun? Možete vi kupce lagati i varati, ali nas ne možete. Niste dali nikome ništa osim sebi Patrik Martin Marko. Da li vi gospodo draga osjetite na svojim plaćama rast košarice ili osjetite samo pad produktivnosti? Da li se nekada pitate zbog koga funkcionira Kaufland Hrvatska? Može li Kaufland bez vas ili bez nas? Je li vi svaki dan pripremite na logistici stotine paleta? Nije li vam neugodno u aneks ugovora stavljati da su ljudi dužni ići na sezone i tako ih odvajati od obitelji? Nije vam neugodno mjeriti brzine na blagajnama, pričati o nekim eurima po djelatniku, produktivnosti. Nije vam neugodno uspoređivati promet sa prošlom godinom, a s cijenama se igrate kao da je dječji monopol. Nije vam neugodno što bacate hranu svaki dan, jer pekara mora do navečer imati proizvoda, banane moraju biti isključivo žute itd.“ Ne znam da li da ovim putem pozovem radne kolege da do Uskrsa ništa ne radimo jer nismo dovoljno plaćeni ili pozovem kupce da ne dolaze kod nas kupovati nego idu u male lokalne trgovine, vlasnici će im biti zahvalniji, a oni zadovoljniji jer će više uštedjeti. U svakom slučaju neću pogriješiti ni u jednom i pisat ću ovdje sve dok nešto ne promijenite i bit će po svim medijima i ne nemojte samo da mi se kaže idi gdje će ti biti bolje jer neću. Budemo li šutili i išli gdje je bolje cijela Hrvatska će bit u Njemačkoj i dokle god budemo šutili tako ćemo biti i plaćeni. Kolegice i kolege, pretpostavljam da ste za Uskrs šopingirali s obzirom na visine vaših plaća, pretpostavljam da niste u tome oskudijevali, podsjetite se nekad kada dođete na blagajnu kakvi ljudi tamo rade, na koji način žive i da zapravo rade i žive u siromaštvu.
Gospođe i gospodo zastupnici počinjemo sa postavljanjem pitanja Vladi, odnosno pojedinom članu Vlade u skladu sa odredbama Poslovnika. To su članci od 132. do 139. Aktualno prijepodne održava se na početku svake sjednice prije prijelaza na prvu točku dnevnog reda. Danas je prvi na redu poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. On će pitanje postaviti poštovanom predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite kolega Zekanoviću.
Hvala predsjedniče Sabora. Poštovani predsjedniče Vlade Republike Hrvatske ima jedna tema koja je u zadnje vrijeme iznimno aktualna i moram vam postavit pitanje na tu temu. Radi se o mogućnosti pomilovanja Perkovića i Mustača. Već ste dali svoj stav, ali volio bih ovdje da pred svim zastupnicima Hrvatskog sabora još jednom čujemo jasno i glasno vaš stav o ovoj temi. Ja ću kao jedan mali uvod ipak reći jedno svoje promišljanje, a to je da pismo generala koji su zatražili pomilovanje Perkovića i Mustača zapravo i nije njihova inicijativa, nego je prije svega inicijativa gospodina s Pantovčaka, čovjeka kojeg danas možemo nazvati s pravom glasnogovornik Kremlja. Dakle, on zaboravlja da je Kremlj u Moskvi, a da je Pantovčak u Zagrebu. I ovdje bih napravio još jednu interesantnu poveznicu koju ne znam jel' je tko primijetio, a to je da jedan od potpisnika tog pisma podrške Perkoviću i Mustaču, jedan od glavnih zagovornika sličnih teorija kao i glasnogovornik iz Kremlja, a radi se o admiralu Domazetu Loši koji u zadnje vrijeme pokušava relativizirati rusku agresiju na nezavisnu Ukrajinu, koji je i u vrijeme pandemije na sličan način kao i glasnogovornik Kremlja govorio i o borbi protiv pandemije. A ono što svi znamo danas, znamo da je sve to bilo, evo polako se stvari otkrivaju i financirano ruskim novcem. Dakle, predsjedniče Vlade još jednom komentar na po meni sramotan zahtjev i cijeli ovaj igrokaz oko Perkovića i Mustača.
Izvolite odgovor predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče Zekanović, poštovane zastupnice i zastupnici, predsjedniče Hrvatskog sabora drago mi je da smo evo nakon relaksiranja mjera protiv covida-19 ponovo u punoj plenarnoj sjednici. Prošlo je zaista jako dugo vremena, evo osjećaj je puno bolji. Što se tiče vašega pitanja nekoliko opaski. Prvo HDZ je protiv, to smo rekli vrlo jasno od samoga početka nekoliko puta, pa i jučer. Smatramo da ovakva inicijativa ako i postoji treba ići od onih koji za to imaju naslov. Neki dan je u splitskoj politici ova propala ekipa koja je vodila Split godinu dana i ničim izazvana odvela Splićanke i Splićane na izbore govorila o aluziji, o smokvinom listu. Ovo ovdje je krošnja listova ničim izazvana na štetu onih koji su potpisali ovaj apel. I mislim da je to jedna velika slabost, slabost onoga koji je trebao podnositi zahtjev, a to je pravni zastupnik ili obitelj a ponajviše možda slabost onoga koji šuti svo ovo vrijeme i čeka da vidi šta ćemo mi svi o tome kazati a to je jedini koji prema hrvatskom ustavu ima u svojoj nadležnosti davati pomilovanja premda je u kampanji govorio da je to institut koji se neće koristit premda na 274 ili 5 proslijeđenih zahtjeva od strane Ministarstva pravosuđa dosad nije odgovorio ni na jedno. Dakle, i krošnja listova, jedan krošnja i nepotrebno uvlačenje heroja Domovinskoga rata u jednu temu koja dijeli društvo koja će izazvati podjele, to se već sada vidi među samim generalima i braniteljima i uopće u hrvatskom biću. Međutim, očito je to orkestar gdje se prave nevješti, iznenađeni, čude se, razgovarat će, a sami govore o tome kako su dogovarali cijelu ovu akciju. No dobro, Hrvatska je vidjela puno orkestriranih akcija, ovo je jedna od tih. Mi sa strane vlade tu nemamo nikakve ingerencije, Bože moj reć ću svoj stav, kao što ste ga rekli i vi, kao što ga mi govorimo danas, odlučit će neko drugi o tome što će u konačnici biti. Međutim, ova vaša opaska o glasnogovorniku Kremlja ili Kremljina ona je vrlo zanimljiva, dakle prošlo je sada 55 ili 6 dana od ruske agresije i invazije na Ukrajinu. Ja sam poslao pismo predsjedniku za sastanak Vijeća za nacionalnu sigurnost 24. veljače na dan kad su se dogodile tektonske promjene za europski kontinent, za međunarodno pravo, za međunarodni poredak, za sve vrijednosti koje dijelimo, odgovora nema. Mi smo vjerojatno jedina članica EU koja ima Vijeće za nacionalnu sigurnost da u 55 dana ovakvoga šoka i brutalne agresije koju je izazvala, 10 milijuna ljudi da budu raseljeni iz svojih domova, skoro 5 milijuna ljudi je van Ukrajine već, enormne štete, rat koji bjesni, mi se još nismo sastali. Da je obrnuto, pa ja ne bi mogao proć tu po hodniku, a da nemam 100 pitanja zašto se nismo sastali. To su sve činjenice o kojima treba voditi računa. Šteta koja nam je pričinjena nekim izjavama, a to sam rekao na početku da sam mislio da je ovo izjava nekoga dužnosnika nekog ruskog ministarstva se potvrdila, potvrdila se svo ovo vrijeme, dakle nema sastanka Vijeća za nacionalnu sigurnost, a pitanje je da li će ga i biti jer nama kao vladi ne treba, mi smo svoje odluke donijeli, iza njih stojimo, iza njih stoji hrvatski narod, iza njih stoji velika solidarnost hrvatskog naroda prema Ukrajini, a oni koji nam čine štetu nek se zapitaju da li su za to dobili mandat.
Hvala vam. Izvolite očitovanje kolega Zekanović.
Poštovani predsjedniče vlade, evo ja moram još malo nadodati. Za sve oni koji ne znaju ne tako davne 1983.g. sjekirom je umlaćen Stjepan Đureković, sjekirom, a direktno odgovorni su Stjepan, znači Mustač i Perković, dakle oni su direktno odgovorni za taj zločin. I mene iznimno smeta što neki trbuhozborci, a sjede i ovdje u HS glasnogovornika s Kremlja nisu rekli gotovo ništa ili su nakon negdje između redaka kritizirali ovu sramotnu inicijativu, a inače su dežurni komentatori svakog otpalog lista sa svakog stabla u Hrvatskoj jer ovo je jedan od najsramotnijih događaja u novijoj hrvatskoj povijesti, a nanosi nam barem toliku štetu koliku nam je nanijela i ona katastrofalna izjava ili izjave našeg glasnogovornika s Kremlja ili kremaljskog glasnogovornika g. Milanovića. Ono što ja ovdje moram još reći, a jako je bitno, kad se govori o zaslugama te dvojice u stvaranju hrvatske države '91.g., zbog te dvojice i njima sličnih se i dogodila krvava '91.g., da nije bilo Perkovića, Mustača i njemu sličnih ne bi bilo niti Domovinskog rata kakav je bio, možda bi imali i miran razlaz odnosno raspad Jugoslavije, a upravo zahvaljujući njima i njihovim nedjelima i njihovoj politici i njihovoj hobotnici dogodilo se to da smo morali dati 15.000 života hrvatskih branitelja za slobodnu hrvatsku državu.
Sada će kao drugi zastupnik Predrag Štromar pitanje postaviti ministru znanosti i obrazovanja Radovanu Fuchsu, izvolite.
Hvala g. predsjedniče, poštovani g. predsjedniče vlade, gospođe i gospodo ministri. Poštovani g. ministre Fuchs postavljam vama pitanje. U programu vlade 2020.-2024. jasno stoji, citirat ću, omogućit će se upis djece u vrtiće tijekom cijele godine, a kada se steknu proračunski uvjeti osigurat će se besplatni vrtići za svu djecu roditelja čiji imovinski cenzus po članu obitelji ne prelazi 3.000 kuna. Upravo između ostalog o programu vlade i zbog toga mi smo kao HNS podržali ovu vladu i siguran sam da ćemo to učiniti u 4.g., zato postavljam konkretno pitanje, da li su se stekli ti uvjeti da se to može odraditi, a znamo koliko su nam bitni ti uvjeti, a to je dalji razvoj demografije u Hrvatskoj, demografska revitalizacija i svakako poboljšanje stanja mladih obitelji jer će im biti jednostavnije kad znaju gdje će ostavit dijete i da neće puno platit za to gdje će ostavit dijete i da će bit na sigurnom? Hvala.
Izvolite odgovor ministre.
Hvala g. predsjedniče, uvaženi zastupniče, zastupnice i zastupnici. Da je predškolski odgoj jedan od bitnih segmenata u cijeloj vertikali obrazovanja mislim da je postalo svima jasno, a naročito smo se time rukovodili i kada smo radili program za oporavak. U tom segmentu osigurana su značajna, ja bih rekao velika sredstva za čitavu vertikalu od čega upravo na predškolski odgoj i obrazovanje otpada milijardu i 620 milijuna kuna. S tim kanimo izgraditi dodatnih 22 tisuće i 500 novih mjesta u vrtićima na cijelom području RH i s time bismo onda se približili pokrivenosti djece u vrtićima od 90% negdje do '27.g., a nakon toga iz sredstava operativnog programa bi se osigurao dodatak koji bi onda u Hrvatskoj osigurao da 96% djece u dobi od tri godine do 1. razreda dakle do šest godina bude smješteno u vrtićima i da obavezno pohađa predškolski odgoj s obzirom da je nebrojeno puta znanstveno utvrđeno da upravo taj predškolski odgoj rezultira boljim uspjesima ne samo u osnovnoj školi nego i u srednjoj školi, a onda kasnije i u sustavu visokog obrazovanja. Naime, upravo relevantniji testovi poput Teams-a i kasnije naravno PISA-e i slično pokazuju nešto što smo i ranije znali da djeca iz bolje ekonomski situiranih obitelji postižu bolje rezultate u školama, a jedan od načina da se to ujednači je upravo predškolski odgoj. Vrlo skoro, odmah već ovaj tjedan bit će jasno da program vlade koji je osmišljen u izgradnji i dogradnji postojećih kapaciteta ide punim zamahom i kako je predviđeno i svjesni smo jednako tako i činjenice da pojedine općine nisu u mogućnosti do kraja izdržati ajmo reć financijsko opterećenje održivosti dječjih vrtića i ne samo u smislu njihovog dovršetka izgradnje kada govorimo o nekim koji su već započeti ranije iz nekih sredstava, bilo iz eu fondova ili samog proračuna pa smo zato osmislili i varijantu fiskalnog održavanja općina i pomoći općinama koji nisu u mogućnosti financirati u potpunosti dječje vrtiće. A o kriterijima na koji način i ko spada u taj segment vlada će donijeti odluku. Jednako tako bit će moguće i iz državnog proračuna završiti i započete gradnje onih dječjih vrtića u općinama koje su zastale jer nisu dovršene. Naravno da je predviđena i mogućnost potpore onim roditeljima koji ne mogu financirati smještaj djece u dječjim vrtićima i na taj što će naravno ponovo biti omogućeno s jedne strane i iz Erasmus+ programa gdje su već sada predviđena sredstva za takvo nešto. Prema tome, sufinanciranje da po određenom imovinskom cenzusu kako je to zamišljeno.
Izvolite zastupniče očitovanje.
Hvala lijepa g. ministre. Znamo da svaka jedinica lokalne samouprave, svaki grad, svaka općina ima drugačiju situaciju fiskalnu situaciju prihode i odnos prema roditeljima i djeci sufinanciranja su različita, negdje su po čak tisuću i više kuna, a negdje su samo 200 ili 300 kuna po djetetu kako koja općina ili grad može. Ja mislim da se tu država mora više angažirati i pomoć smanjiti one vrhove da se čim manje financira od strane roditelja, a posebno u posljednje vrijeme gdje cijene izuzetno rastu i ekonomska cijena vrtića raste sa negdje od 1.300, 1.400, na 2.000, 2.500 kuna. Evo apeliram, dajte napravite analizu i stisnite i Ministarstvo financija i da odradi to čim prije kako bi roditelji stvarno bilo bi im lakše i jednostavnije. A druga stvar za ovaj natječaj koji govorite za vrtiće, znam da je u zadnjih četiri, pet godina izgrađeno ili dograđeno blizu 500 vrtića, ali imamo još potrebe. Hvale vrijedna je ova inicijativa za više od 20.000 novih mjesta, ali samo opet jedan apel, omogućite jedinicama lokalne samouprave da izgrade ili dograde vrtiće, ali omogućite im da ga iznajme onome ko ima javnu ustanovu, a privatnik je. Takvih situacija ima puno po Hrvatskoj i zašto ne bi omogućili i privatnicima da odgajaju djecu po svim standardima koji postoji. Hvala.
3. pitanje zastupnik Gari Cappelli postavit će ministru vanjskih i europskih poslova Gordanu Grliću Radmanu. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče HS-a. Poštovani predsjedniče vlade, ministrice, ministri, dragi uvaženi kolege. Uvaženi ministar Grlić Radman u jeku krize dakle u Ukrajini sankcijama Rusiji možda je ispod radara što se može reći nedovoljno … prošao jedan važan događaj, RH je 25. siječnja 2022.g. primila pozivnicu za otvaranje pregovora o pristupanju Organizaciji za ekonomsku suradnju i razvoj, skraćeno OECD, slijedom čega ste se vi sredinom ožujka, dakle ukoliko se ne varam 16. ožujka susreli s glavnim tajnikom OECD-a u Parizu. Ja bi samo podsjetio da je RH službeni interes za pristupanjem OECD-u podnijela 25. siječnja 2017.g. predsjednik Vlade RH g. Andrej Plenković tadašnjem glavnom tajniku uputio pismo namjere. Dakle, od tog trenutka bili smo u statusu države potencijalne kandidatkinje. Uz ulazak u Schengen i eurozonu članstvo u OECD-u je jedan od preostalih važnih vanjskopolitičkih prioriteta RH. Glede Schengena ispunili smo kriterije, očekivanja uz ulazak u eurozonu su iduće godine. Stoga bi vas molio da nas više malo informirate upravo o aktualnostima glede RH i OECD-a, što nam je sljedeće očekivati, koja su eventualno očekivanja upravo i od HS-a u pristupnom procesu? Hvala lijepo.
Ministre izvolite odgovor.
Hvala lijepa g. Cappelli uvaženi zastupniče. Drago mi je da ste evo uključili taj radar i da konačno smo i tu jednu aktivnost koja se možda percipira kao nešto što ide jedno s drugim, kao što i mnogo toga se dogodilo u vanjskopolitičkom smislu, a nije adekvatno popraćeno u javnosti jer se smatra da se podrazumijeva, na neki način je doista bačeno u sjenu, a fokus je doista bio na ukrajinskoj krizi i ruskoj agresiji na Ukrajinu bez presedana u novijoj povijesti. Naravno, uz to što ste nabrojali što nam predstoji od ovih prioriteta strateških jedan je OECD, ali naravno redom pristup Šengenskom prostoru vrlo skoro nadamo se i uvođenje eura od 1. siječnja iduće godine i OECD kao kruna svega budući da je organizacija za ekonomsku suradnju i razvitak jedna prestižna organizacija koja promiče ekonomske vrijednosti, socijalnu politiku. Organizacija koja uključuje tek 38 zemalja članica. Pristupanje toj organizaciji značilo bi puno za Hrvatsku prije svega u reformi u nacionalnoj reformi. Mi već jesmo krenuli u, kada je u pitanju poboljšanja investicijske klime. Znači Hrvatskoj i svakoj zemlji članici raste kreditni rejting i neki drugi aspekti reputacijski. Naravno tu je isto tako unapređenje korporativnog upravljanja tvrtki u državnom vlasništvu i naravno borba protiv korupcije u međunarodnim poslovnim transakcijama. Sve je to ono zapravo što Hrvatska je već velikim dijelom usvojila kroz svoje članstvo u EU. Naravno i svi ovi pravni instrumenti koje mi trebamo ovaj naravno usvojiti u ovom jednom vremenu koje bi moglo biti doista za Hrvatsku vrlo brzo sudeći po samim procjenama i ocjenama glavnog tajništva Mathiasa Cormann i njegovih kolegica i kolega koje redovito posjećuju Hrvatsku jer Hrvatska je jedna od 6 potencijalnih kandidatkinja. Što nam predstoji? Predstoji nam pristupni plan tzv. roundme kojeg mi želimo znači u lipnju mjesecu želimo ga i dobiti i dobit ćemo ga kada budemo pozvani na ministarsko vijeće u Pariz i tada možemo zapravo i znati o kojim se i pravnim instrumentima još i radi. Znači pravni instrumenti koji će biti sadržani u inicijalnom memorandumu kako bi Hrvatska uskladila vlastito zakonodavstvo, vlastite politike, vlastitu praksu sa vrijednostima OECD-a. Naravno da je tu važno i to mi je jako drago da ste vi postavili to pitanje da je parlamentarna dimenzija pristupanja Hrvatske članstvu OECD-a vrlo bitna tako da vas molim u narednom razdoblju napraviti ćemo jednu prezentaciju moji suradnici i ja s vama što nas zapravo konkretno očekuje i kako se možete vi tu uključiti. To je znači što se tiče ovaj toga pristupanja. Naravno mi smo nedavno osnovali međuresorsku skupinu, pregovarački tim na čelu kojega je Ministarstvo vanjskih poslova, uključeni su svi resori, svi predstavnici pa čak i predstavnik Hrvatskog sabora. Evo, ukratko tolko ima puno o tome se može govoriti. Hvala lijepa.
Izvolite očitovanje zastupniče.
Hvala lijepo ministre. Kao što ste i rekli i Hrvatski sabor će biti uključen, a suradnja s OECD-om odvija se i kroz globalno parlamentarnu mrežu OECD-a u čiji su rad uključeni dakle svi članovi saborskog Odbora za vanjsku politiku od zaprimanja dakle pozivnice u listopadu 2020. godine. Odbor ujedno djeluje kao kontakt točka za aktivnosti OECD-a u Hrvatskom saboru. Naravno važnost OECD-a je upravo analitika gospodarske politike kao što ste i spomenuli, prema tome možemo reći ovim mogućnostima ulaska upravo u tu obitelj nakon ulaska u NATO i u EU, u članstvo OECD-u je ulazak u vip klub gdje najrazvijenije zemlje svijeta upravo raspravljaju o gospodarsko socijalnoj politici. Sigurno da će biti itekako čast i dobra pozicija Hrvatske da kažem i spominjem nakon NATO-a i EU uđemo u tu itekako važnu obitelj i biti jedan od članova tog kluba najrazvijenijih zemalja svijeta. Hvala lijepa.
Prelazimo na 4 pitanje zastupnica Ivana Posavec Krivec postavit će ga predsjedniku vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče sabora. Poštovani predsjedniče vlade danas ću ja ali i svi kolege iz Kluba Socijaldemokrata svih nas 5 pitanje postaviti vama. Zašto baš vama? Pa zato što smo jedino sigurni da ćete nakon rekonstrukcije vlade u njoj ostati vi, a to tko će ostati kako smo čuli znate vi i vi ćete odlučiti tko će i kada će otići, pa čak to i poštujemo to je vaše pravo. Zato vas danas neću premijeru pitati niti o padu životnog standarda, neću vas pitati o povećanju cijena, neću vas pitati o obnovi Banije i Zagreba, neću vas pitati o listama čekanja i dugovima u zdravstvu, neću vas pitati o prekrcanim domovima za djecu, ali neću vas pitati niti o željezničkom prometu koji uskoro neće ni postojati u RH. Premijeru to su sve pitanja za vas zato što ste vi rekli da vi odlučujete u ovoj vladi, da ste vi odgovorni, da s vama ova vlada počinje i ova vlada završava. Ali zato vas imam politički pravo pitati. Nakon vaše političke akvizicije i ministra Darka Horvata, vi ste na njegovo mjesto postavili čovjeka koji danas ovdje sjedi, oko kojeg je više nepoznanica nego oko diferencijalne jednadžbe, čovjeka koji je ostavio visoka menadžerska primanja da bi kako vi kažete crnčio na obnovi. Ovo čovjeka ima puno, našeg današnjeg ministra, suspektnih pitanja. Pita se da li je on trgovao nekakvim povlaštenim informacijama. Ja vjerujem da ovakav početak njegovog mandata ne ohrabruje naše građane. Puno je dubioza i nepoznanica, ali je vjerojatno i puno odgovora na koje vi znate pitanja, pitanja na koje vi znate odgovore. Premijeru, rekli ste da ste razgovarali sa ministrom prije nego što je postao ministar. Mene zanima, provjeru niste napravili, ali me zanima što ste ga pitali i koji vam je on odgovor dao da ste tako čvrsto nakon tog odgovora stali iza njega i preuzeli potpunu odgovornost [[Upadica: Hvala vam.]] za ministra Paladina.
Izvolite predsjedniče vlade odgovor.
Hvala vam lijepa poštovana zastupnice Posavec Krivec. Drago mi je da ste sigurni da ćemo mi ostat, da ćemo odraditi mandat do kraja to će za dva tjedna bit duže nego bilo koja vlada u povijesti suvremene Hrvatske i cijenim da to poštujete i da ćete s nama s opozicijskih klupa ispratiti još iduće dvije i pol godine našega rada. Što se tiče, sad ću vas citirati da sam ja rekao da će on „crnčit“, budite malo oprezni s tim riječima, ja nikad to ne koristim niti bi mi palo na pamet koristiti riječ crnčiti. To nije baš simpatično. Ministar Paladina je ovdje sigurno će biti i za njega danas pitanja, on će govoriti o tome što radi u obnovi. Vidite kad smo razmišljali o tome ko da bude ministar graditeljstva, prostornog uređenja i državne imovine onda smo zbog ključne teme, a to je pitanje obnove prvo išli sa čovjekom koji ima moj respekt koji je koalicijski partner, koji je čovjek koji dobro zna vladu, koji je državni tajnik u Ministarstvu financija onda su se svi obrušili na njega da je on eto političar opće prakse i kako će on to radit. Onda smo da bismo eto valjda osluhnuli ono što govore stručnjaci i što govore ljudi iz prakse posegnuli za čovjekom koji ima iskustva u domeni graditeljstva, u domeni vođenja projekta, u privatnom sektoru, u realizaciji projekata i sad kad smo njega imenovali sa opet nije dobro. Znači ako stavite nekoga ko je političar, ko ima legitimitet, ko je dio parlamentarne većine to ne valja, ako stavite nekoga iz privatnog sektora ko nijednu svoju kunu koliko ja shvaćam nije do sada zaradio u državnom sektoru i koji je u razgovoru sa mnom kazao da za sve što ima može to argumentirati i opravdati, a to je koliko shvaćam i prije stupanja na dužnost i objave svoje imovinske kartice napravio konzultirajući se sa Povjerenstvom za sprječavanje sukoba interesa onda je to to. To da će se mediji interesirati za njegovu privatnu imovinu to je isto u redu, to je isto demokracija. On će na to odgovarati. Ali nije on za to doveden, on je doveden da dinamizira proces obnove, bilo javne infrastrukture, bilo privatnih kuća, zgrada, bilo Zagreba, bilo Banovine to je njegova zadaća. I s te strane ja sam ga pitao ono što pitam sve, da li kada se eksponirate, a znate blažena je anonimnost, to govorim svima koji ne dođu da dignu glavu malo iznad vode pa onda vide što to znači kada se ljudi izlože i koliko pitanja im se postavlja i što se sve propitkuje. To će dugoročno dovesti i to se već događa do smanjenja kvalitete ukupne mase ljudi koji će se uopće htjet bavit politikom. Dakle, to nije samo kod nas to je i drugdje, to se događa, to je plastično vidljivo jer jednostavno dio ljudi to ne želi, zašto bi se izlagali. On je došao iz privatnog sektora, izložio se, mlad je, pun je energije, izložio je pet točaka za dinamiziranje procesa obnove, mi smo imali niz sastanaka cijele vlade, svih resora koji su uključeni. Ja sam kao što znate osigurao da se Europski fond solidarnosti može trošiti duže nego što bi to bilo normalno i to nam je poticaj da uz te izvore i druge izvore riješimo pitanje koje nam se nažalost svima dogodilo, a čija će sanacija trajati godinama. I ja od njega imam velika očekivanja, na njemu je da sam tumači sve što se tiče njegove imovine jer to nema veze ni s vama ni sa mnom, niti me uostalom to ni briga. Ono što me briga, briga me da rješava i ubrzava proces obnove i druge teme, bilo da su graditeljstvo, bilo da su prostorno uređenje ili državna [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] imovina. Hvala.
Izvolite očitovanje zastupnice.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Poštovani predsjedniče vlade. Pa vi ste upravo u svom odgovoru potvrdili ono što sam rekla na samom početku, ovdje ste danas pred nas izveli svoj tim, Vladu RH kojoj ste na čelu. Vjerojatno je u ovom sastavu vidimo zadnji puta, vjerojatno vi u njih polažete velike nade i vjerojatno imate zamjene, ali pitanje je što će te zamjene sa klupe zapravo donijeti Hrvatskoj? Pitanje je što će ova rekonstrukcija koju svi očekujemo, a koju ste najavili nakon Uskrsa i koju sada već možda prolongirate i nakon praznika rada donijeti Hrvatskoj jer to očito premijeru znate samo vi, to ste i sada u ovom trenutku kroz odgovor koji ste mi dali zapravo potvrdili. Vi ste rekli da sve ono što se događa u vladi je zasluga vas, pa to je stvarno nevjerojatno koliko široko vi sebi dajete zasluge da ste vi osigurali sredstva iz eu fonda, da ste ih vi produžili. Meni je samo izuzetno žao što je do tog produljenja roka moralo doć, meni je izuzetno žao što danas još uvijek na Baniji ljudi žive u kontejnerima i u nehumanim uvjetima, meni je izuzetno žao što se od tog ubrzanja obnove koji već svi skupa čekamo ništa ne vidi. Stiglo je proljeće, kako smo krenuli pitanje je što nam slijedi? Mi i dalje imamo nefunkcionalnu vladu, kad kažem nefunkcionalnu vladu to kažem zato što nekim ministrima, potpredsjednicima nad glavom vise optužnice i vise neke stvari koje nisu primjerene za visoko razvijenu demokraciju. I stoga premijeru na kraju nakon ovoga što nam ministar Paladino ne zna reći od kuda mu Paladina, ne zna reći otkuda mu prvi milijun, a to možemo čitati iz medija i nakon svega ovoga što ste izrekli i što svjedočimo najbolje bi bilo da [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] nove izbore.
Idemo na 5. pitanje zastupnica Ermina Lekaj Prljaskaj postavlja ga ministrici turizma i sporta Nikolini Brnjac. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče HS-a, poštovani predsjedniče vlade, ministrice i ministri. Poštovana ministrice Brnjac. Podaci o ostvarenom broju dolazaka i noćenja turista tijekom ovog produljenog vikenda iznimno su uspješni te pokazuju da smo što se turizma tiče na jako dobrom putu i da možemo očekivat dobru turističku sezonu. No rezultata neće biti ako ne budemo imali radnike. Po javnim dostupnim podacima u turističkom sektoru trenutno nedostaje između 30 i 35.000 radnika i ako su izmjene Zakona o strancima prijave za radne dozvole pojednostavljene u praksi i dalje postoje zavrzlame kojima se usporava postupak izdavanja dozvola i zapošljavanja stranaca. Moje pitanje glasi, što se misli učiniti kako bi se ovaj problem riješio odnosno kako bi se omogućilo ažuriranje i izdavanje dozvola za rad i ubrzala komunikacija među dionicima ovog procesa, te koje su te mjere koje se planiraju provesti kako bi se osigurala radna snaga u turističkom sektoru? Hvala.
Ministrice izvolite odgovor.
Hvala lijepo predsjedniče. Poštovana i uvažena saborska zastupnice i zastupnici, dakle Vlada RH poduzima cijelo vrijeme niz mjera vezanih upravo da uz olakšavanje zapošljavanja u turističkom sektoru, prvenstveno kroz Zakon o strancima i ukidanju kvota kao što ste napomenuli, dakle i na taj način i ukidanje također atesta tržišta rada za deficitarna zanimanja, a ono što je sada također već je pokrenuto zajedno u suradnji Ministarstva turizma i sporta, MUP-a, HZZ, Ministarstva rada, to je digitalni sustav koji omogućuje online aplikaciju i zatraživanje samih sustava dozvole, dakle nekih 15-tak dana. Ono što je i dalje potrebno odraditi to su provjere, ali sve ono što će se dalje također kroz MUP, dakle i već se odrađuje je to da po onim policijskim, službenici koji imaju puno veći broj zahtjeva da su pojačani i administrativno, dakle i informatički. Ono što također je u procesu i proceduri to su izmjene i dopune Zakona o radu o kojima se razgovara, dakle i pregovara se sa sindikatima mogućnost dodatnog rada i povećanje tog broja dodatno i sati dodatnog rada. Ono što je najvažniji dio što i također Ministarstvo turizma i sporta radi odnosno već počelo primjenjivati je iznos stipendije, same stipendije za naše stipendiste, dakle u početku je taj iznos stipendije iznosio je 1.200 kuna, sad smo ga povećali na 2.000. Samim time povećali smo za duplo broj naših stipendista jel je vrlo važno našim mladim stipendistima, srednjoškolcima, studentima, dakle omogućiti da imaju stipendije adekvatne, da se mogu baviti dakle samim turizmom, a isto tako i na taj način i povećali smo i sami broj samih poduzetnika koji su uključeni s obzirom da su to tripartitni ugovori između samih učenika, stipendista i poduzetnika i na taj način osiguravamo dugoročni broj ljudi na domaćem tržištu rada koji će moći biti uključeni u turistički sektor. Hvala.
Izvolite zastupnice očitovanje.
Ja bi samo dodala s obzirom na sadašnje stanje na tržištu rada i potrebe poslodavaca u turizmu, abelirala bi da je nužno unaprijediti mehanizme fleksibilnijeg zapošljavanja i maksimalno eliminirati sve zapreke o izdavanju dozvola za boravak i rad, te zapošljavati sezonske radnike jer uz ponudu koju nudimo i sadržaj i svih napora oko turističke sezone mi moramo radit na tome da imamo ostvarene rezultate, a ti rezultati mogu biti uz radnike koje imamo zaposlene u turističkom sektoru. Hvala.
Sada će zastupnik Ivan Kirin postaviti pitanje ministru zdravstva Viliju Berošu, izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, poštovani predsjedniče vlade, poštovane ministrice i ministri. Pitanje poštovanom ministru Berošu. Pandemija je napravila golemu štetu zdravlja ljudi jer covid-19 je ostale bolesti pomaknuo u stranu. Imate li vi plan kako ćete se boriti s porastom broja onkoloških pacijenata koji se najavljuju da su posljedica epidemije, ali mi znamo da je činjenica da je broj onkoloških pacijenata postotno isti nego akutna i aktualna zdravstvena situacija korona je dovela do toga da mnogi nisu dijagnosticirani ili nisu liječeni? Hvala.
Ministre izvolite odgovor.
Zahvaljujem g. predsjedniče HS, uvaženi saborski zastupniče, uvažene zastupnice i zastupnici. Pa bolno smo svjesni i na to čitavo vrijeme ukazujemo da je ova epidemija pandemije poremetila normalan tijek zbivanja u zdravstvu. Međutim, ova vlada i ministarstvo od samog početka pandemije našli su i načina i mogućnost kako se prilagoditi novim okolnostima. Svjedočite i da smo sa ovog mjesta u nekoliko navrata govorili da se održala kontinuirana permanentna i dostupna zdravstvena zaštita svim onim hitnim onkološkim i kroničnim bolesnicima. To je bio naš zadatak jer smo od ranih početaka pandemije prepoznali to kao određenu lošu mogućnost, osim u onom kratkom roku lockdowna i Nacionalni preventivni programi kao nositelji naše borbe protiv onkoloških bolesti i malignih bolesti su se kontinuirano provodili. Činjenica je to, a svjedočimo recentno ovih dana na Danu narcisa da je smrtnost od pojedinih tumora, konkretno raka dojke upravo zbog Nacionalnih preventivnih programa smanjena za 25%. Dakle, iznimno sam sretan i zadovoljan što smo usprkos pandemiji očuvali kontinuitet nacionalnih preventivnih programa. Nadalje, reći ću i slijedeće, dugo smo čekali, naposljetku i dočekali strateški okvir borbe protiv raka do 2030.g., on je zaživio, usvojen je u ovom domu. Do kraja godine očekujemo usvajanje nova dva strateška dokumenta, a to je Nacionalna strategija razvoja mentalnog zdravlja i Nacionalna strategija djelovanje na planu ovisnosti. Sve su to strategije koje smo dugo čekali, usprkos krizi utemeljene su i zaživjet će. Da to nije samo lista lijepih želja govori i akcijski plan za onkološke bolesti za slijedeće trogodišnje razdoblje koje vrlo detaljno ukazuje na potrebu zanavljanja onkološke opreme za potrebu konstrukcije onkološke mreže i baze onkoloških podataka upravo da bi s tog aspekta pojačali prevenciju, dijagnostiku i liječenje onkoloških bolesti. Nadalje, cilj ove vlade je promijeniti paradigmu, pacijentima osim dužne pažnje i zdravstvene usluge dati i mogućnost da aktivno brinu o svome zdravlju, dakle preventiva nema alternativu. Upravo u određenim reformskim koracima uvodimo ciljane sistematske preglede za određene skupine građanstva, pučanstva s obzirom na dob, s obzirom na spol i druge karakteristike posebno premorbidnu situaciju koji će unaprijediti prevenciju jer znamo i sami da je bolje spriječiti nego liječiti. U tom kontekstu krećemo sa novim promišljanjem o zdravstvenom sustavu, a isto tako želim vam reći da sam gotovo siguran da smo za vrijeme pandemije učinili sve, da svi naši bolesnici ne samo hitni, kronični i onkološki ostvaruju pravo na zdravstvenu zaštitu. Da je bilo određenih poremećaja ne samo u Republici Hrvatskoj, nego i diljem svijeta bilo je. Ali mislim da je hrvatski zdravstveni sustav pokazao svoju i snagu i elastičnost i mogućnost prilagodbe i dobro odgovorio na ove izazove. Međutim, svjesni smo potencijalnih opasnosti, razvoja pandemije i onkoloških bolesti i poremećaja mentalnog zdravlja. Upravo zato su u Ministarstvu zdravstva još pred više od pola godine ili godinu dana osnovana dva stručna povjerenstva sastavljena od najboljih stručnjaka koji vode računa o tome kako umanjiti štetu u onkološkom segmentu i u segmentu mentalnih bolesti. Dakle, na njima je da izrade stručnu podlogu, a ministarstvo će i dalje ustrajati na takvom putu rješavanja problema. Evo zahvaljujem.
Poštovani zastupniče izvolite očitovanje.
… [[Govornik naknadno uključen.]] koji je bio iscrpan i svima nama i hrvatskoj javnosti pokazuje kolika je briga ministarstva i hrvatske Vlade za aktualne i akutne situacije koje se događaju kao što je bila zdravstvena, ali takvih situacija osim zdravstvenih ima i drugih gdje Vlada naravno sa ministrima daje svoj obol i napor. Hvala vam lijepa.
Sedmo pitanje zastupnica Ružica Vukovac postavit će ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani premijeru, obzirom je vijest da je ruski Sberbank prodao svoj udio u Fortenovi mađarskoj Indotek grupi ovih dana u hrvatskoj političkoj javnosti prošla skoro pa nezapaženo smatram bitnim postavit vam pitanje je li vam prihvatljiva činjenica da se na uštrb interesa hrvatskog gospodarstva jača položaj poduzetnika iz nama susjedne zemlje Mađarske, jer će nakon preuzimanja itekakvog utjecaja u energetici, a govorim o preuzimanju INA-e od strane Mađara, pa onda o bankarstvu govorim o preuzimanju OTP banke sada Mađari postati lideri i u poljoprivredno-prehrambenom sektoru. S druge strane, ne radi se samo o udjelu u samoj grupaciji Fortenovi, nego se radi i o preuzimanju itekako razgranate regionalne trgovinske mreže. Dakle, govorim o Konzumu i o Mercatoru. Isto tako, moram vas pitati tko onda trenutno obrađuje ukupno 32839 ha i u čijem interesu Hrvatske najplodnije ravnice dok nam paralelno stočari svakoga dana daju svoje krave na klaonicu jer ne mogu doći do zemljišta za proizvodnju krmiva. A isto tako mislim da i hrvatske građane zanima kada će se to zemljište vratiti u okrilje hrvatskih nacionalnih interesa, jer na žalost Hrvatska nema dovoljnu proizvodnju hrane niti za vlastite potrebe. Zahvaljujem.
Izvolite odgovor predsjedniče Vlade.
Hvala vam lijepa poštovana zastupnice Vukovac. Vama je poznato, a i cijeloj javnosti je poznato da je Sberbanka najprije bila najprije vjerovnika, a potom je postala suvlasnik, tj. dioničar Fortenove. Poznato je i vama i cijeloj javnosti da oni već jako dugo nastoje prodati svoj udio u kompaniji. U ovim okolnostima osobito zadnjih nekoliko mjeseci s obzirom na rusku agresiju na Ukrajinu, s obzirom na režime restriktivnih mjera koje se usvajaju praktički u cijelom zapadnom svijetu na uštrb poslovnih financijskih subjekata Rusije, pa i banaka mi smatramo da je ova odluka Sberbanka da proda 43% udjela u Fortenovi koja je hrvatska kompanija u biti za kompaniju jako dobro i jako blagotvorno. Ona je sada na tržištu neopterećena bilo kakvim dominantnim imidžem ruskoga suvlasništva. To da je u ovako kratkom roku Sberbank odlučila prodati svoj udio jednom investitoru iz Mađarske to nisu odluke na koje utječe hrvatska Vlada. Hrvatska Vlada je imala svoju zadaću, evo ovdje sad je prošlo pa evo pet godina skoro od krize u Agrokoru. Imala je zadaću da osigura da ta kompanija preživi, da s njom prežive dobavljači, da s njom prežive obiteljska poljoprivredna gospodarstva. I mi smo u tome uspjeli bez troška za državu, bez troška za proračun. Ostalo je ja mislim danas nisam sto posto siguran, ali više od 50 000 radnih mjesta u okviru Fortenove i kompanija koje su u njenom sustavu što u Hrvatskoj, što u zemljama regije. Svi su dobavljači ostali na nogama, nitko nije propao, svi funkcioniraju. OPG-ovi su se naplatili, kompanija postupno se vraća na one uobičajene tržišne uvjete i status koji je nekad imala, a sve zahvaljujući intervenciji koju smo tada napravili. Tako da je s aspekta nas kada gledamo cjelinu aktivnosti u ovakvim okolnostima ovo dobar potez. Ovo je dobar potez. Vodite računa da je u suvlasništvu Fortenove više od 30% i hrvatskih kompanija i da se bez njih ne mogu donositi nikakve ključne odluke za funkcioniranje te kompanije. I ja mislim da je to dobro, a što se tiče općenito poljoprivrede, segmenta poljoprivrede država tu ima poluge. Država ima poluge koncesija, država ima poluge niza mjera politike, što kroz poljoprivredu, što kroz druge resore. I mi ćemo nastaviti i jačati hrvatsko selo i pojačavati poljoprivrednu proizvodnju, zaštiti dohodak poljoprivrednika, osiguravati i dostupnost i svježe i domaće hrane u konačnici sve su porezne reforme koje smo donijeli upravo išle sa poreznim rasterećenjem svježeg, svježeg mogli smo staviti hrvatskog ali smo stavili svježeg. A mjere koje smo donijeli pa evo i Zakonom o komasaciji, investicijama kroz Nacionalni plan oporavka i otpornosti, kroz višegodišnji financijski okvir, kroz ruralni razvoj, kroz poljoprivrednu politiku mislim da zaista i s ovim posebnim programima o čemu će siguran sam više danas govoriti ministrica Vučković, nastojimo pomoći hrvatskom poljoprivredniku, hrvatskom seljaku, ali isto tako i hrvatskom ribaru, a to smo učinili u ovom paketu od 5 milijardi [[Upadica: Hvala vam.]] zbog rasta cijena energenata, a činit ćemo i dalje. Hvala vam.
Izvolite očitovanje zastupnice.
Zahvaljujem na odgovoru, ali oprostite mi premijeru ali ja ne mogu sudjelovati u tom presudnom dogovoru u kojemu se trebamo praviti da je sve u redu dok nam zapravo stranac zaposjeda sve važnije resurse u zemlji ne u vrijeme prijeteće ratne opasnosti, ne u vrijeme potencijalne ugroze opskrbe hranom i nikako ne uvažavajući činjenicu da se zapravo radi o spomenutoj zemlji za koju su naši branitelji prolijevali svoju krv. Ne znam spomenuli ste ponovno OPG-ove, ne znam premijeru da li imate informaciju ali postoje OPG-ovi koji nisu namireni u cijelosti unutar nagodbe, dakle neki su dobili za svoja potraživanja konkretno znam za primjer čovjeka koji je predao Agrokoru utovljene bikove tek 1,4% od ukupnog potraživanja pa su sada na Europskom sudu za ljudska prava gdje potražuju razliku odnosno bore se za svoja potraživanja dok paralelno primjerice gđa. Irena Veber koja je otišla iz Agrokora nakon potpisa nagodbe i to još u listopadu 2019. godine i dan danas prima naknadu i to mjesečnu naknadu, a kalkulira se o tome da se radi o iznosima od 50.000 kuna. Smatram da to nije u redu jer netko može dobivati i kapom i šakom, a netko ne može naplatiti svoj itekako težak i mukotrpan rad. Nije u redu, naravno da nije u redu. Zahvaljujem.
Osmo pitanje zastupnik Miro Totgergeli postavit će ga ministru gospodarstva i održivog razvoja Tomislavu Čoriću. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče vlade, potpredsjednici, ministrice i ministri, poštovane kolegice i kolege, uvaženi ministre gospodarstva i održivog razvoja već duže vrijeme svjedoci smo, čak i duže od godinu dana, svjedoci smo rasta cijena energenata na svjetskim tržištima. Međutim, bez obzira što su te cijene rasle naši građani u RH evo do 1.4. cijelo vrijeme su plaćali iste cijene električne energije i plina iako to u državama našeg okruženja i nije baš tako. Međutim, otkako je Rusija izvela invaziju na Ukrajinu nije više samo pitanje kolika je cijena energenata nego se postavlja i pitanje imamo li dovoljno energenata. Znajući koliko Europa je koristila plin iz Rusije postavlja se onda pitanje imamo li mi u Hrvatskoj dovoljno plina. Činjenica je da jedan dobar dio plina mi nabavljamo upravo iz LNG terminala, to je onaj isti LNG terminal za koji su vas ovdje prije par godina u saboru napadali kako taj projekt je nepotreban za RH, kako će taj terminal biti neiskorišten i zjapit poluprazan. Sad ja vas pitam kako bi danas izgledala RH da nemamo LNG terminala, pitam vas i imamo li dovoljno zaliha energenata u RH i zanima me u kojem je stanju izgradnja podzemnog skladišta plina u Grubišnom Polju pošto dolazim iz tog grada. Hvala.
Izvolite ministre odgovor.
Prije svega dobro jutro svima i hvala vam lijepa gospodine zastupniče Totgergeli na vašem pitanju. Dakle, energetska situacija u RH u ovom trenutku je znatno bolja situacije u najvećem broju članica zemalja EU kako na tržištu električne energije tako i na tržištu naftnih derivata, a u konačnici i na tržištu plina. Mi to možemo zahvaliti činjenici da smo s jedne strane mjerama Vlade RH, prije svega sektoru kućanstva značajno olakšali situaciju u odnosu na čitav niz zemalja članica EU i to je nešto što je po mom mišljenju, a vjerujem da ćete se složiti bila jako dobra akcija vlade u kontekstu zauzdavanju cijena električne energije, isto tako i plina jer su nužna povećanja cijena do kojih je došlo višestruko manja od onih koje su se dogodile u najvećem broju članica EU. Što se tiče dostatnosti energenata u RH, mi smo u situaciju da u ovom trenutku 80% potreba za električnom energijom namirujemo iz vlastite proizvodnje. Dominantno proizvodnjom Hrvatske elektroprivrede, jednim dijelom iz proizvodnje iz obnovljivih izvora energije od povlaštenih proizvođača. Što se tiče prirodnog plina i njegove dostatnosti, prirodni plin u RH kako znate dolazi dijelom iz domaće proizvodnje. Ta domaća proizvodnja će u narednim godinama vi za vi otkrića i početka eksploatacije na pojedinim poljima rasti. Ostatak se uvozi međutim RH za razliku od najvećeg broja članica zemalja EU ima alternativni dobavni pravac LNG terminal na otoku Krku koji nam omogućava da i u slučaju dodatne eskalacije na istoku Europe budemo sigurni da će RH imati dostatnu dobavu prirodnog plina. Što se tiče naftnih derivata i tu imamo vrlo specifičnu i povoljnu poziciju u odnosu na najveći broj zemalja članica EU, a ona proizlazi iz činjenice naš terminal također u Omišlju na otoku Krku JANAF-ov terminal jeste u ovom trenutku jedna od značajnijih uvoznih točaka za ovaj dio Europe za naftne derivate odnosno za naftu i naftne derivate. Dakle, uz sva tri ključna energenta RH u ovom trenutku stoji dobro, ukoliko ćemo ukomparirati cijene tih energenata, posebice tu mislim na plin prema kućanstvima odnosno električnu energiju prema kućanstvima stojimo izuzetno dobro u odnosu na ostatak EU. U konačnici, pitali ste za Grubišno polje budući predstavljate tu izbornu jedinicu Bjelovarsko-bilogorska županija, dakle u drugom mjesecu ove godine izdane su građevinske dozvole za dio faze izgradnje ovog plinskog skladišta. Naredne godine uvjeren sam donijet će izgradnju samog skladišta čime će se naši kapaciteti skladištenja prirodnog plina, a upravo kako bi se doskočilo kriznim situacijama povećati za oko 20% u odnosu na postojeće. Na taj način naš energetski sustav barem u ovom dijelu infrastrukturnih postrojenja bit će zaokružen. Hvala vam lijepa.
Zastupniče izvolite očitovanje.
Hvala predsjedniče. Poštovani ministre. Dakle, možemo zaključit imamo dovoljno energenata u RH, a cijene su znatno povoljnije nego što je to u nekim drugim zemljama EU. I sad ono što sam pitao vezano za skladište plina u Grubišnom polju, moram konstatirat da za razliku od mnogi lokalnih uprava kad se krenu gradit neki energetski objekti često se u tim lokalnim uprava diže praktički pobuna protiv gradnje takvih energetskih objekata. U Grubišnom polju je to baš potpuno suprotno i lokalna samouprava i građani Grubišnog polja iščekuju da se sagradi skladište plina jer procjenjujemo da je to važno i za sam grad Grubišno polje i daje perspektivu razvoja i gradu Grubišnom polju, ali ono što je još najvažnije da daje jednu veću sigurnost u distribuciji plina odnosno sigurnost opskrbe plinom u cijeloj RH. Hvala.
Idemo na 9. pitanje, zastupnica Sandra Benčić postavit će ga predsjedniku vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Poštovani premijeru. Prvo vama, a i svima koji sudjeluju u toj šaradi čestitam na još jednom plasmanu još jedne klasične hrvatske antiteme pod nazivom Perković-Mustač i zabavljenost političkih opcija nad sudbinom tih dvoje ljudi ovih dana pokazuje koliko u ovom Parlamentu na ovoj strani više ne postoji ono što se zove javni interes jer je bitnija sudbina to dvoje ljudi nego tisuća onih naših sugrađana koji već dvije godine čekaju obnovu, koji spavaju u kontejnerima i koji će vjerojatno i treći Božić dočekati također u kontejnerima. Vaša vlada ima mnogo razloga zbog koje bi se sada trebala dić, otići i raspisati izbore. Prvo zbog toga što ovdje sjede ljudi koji su pod kaznenim istragama. Drugo iz razloga što ste doveli Parlament u poziciju da mi zapravo ne znamo tko je ministar i čemu uopće nekome postavljamo pitanja kad ne znamo da li će sutra to moći izvršavati ili ne. Međutim, najgora stvar zbog koje morate otići je činjenica da upravo vi premijeru Plenkoviću ste osobno odgovorni za činjenicu da ste izgradili ukupno nula zamjenskih kuća za žrtve potresa. Nakon dvije godine da ste poslali Grumfa iz Alan Forda sagradio bi ih više. I na sve to na tu činjenicu da imamo katastrofalne rezultate obnove početna vrijednost nula kuća, dvije godine nakon nula kuća, vi izabirete ministra koji se mjesec dana mora baviti vlastitim aferama umjesto da se bavi obnovom [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] vi ste ga izabrali i vi ste za to odgovorni.
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor predsjedniče vlade.
Poštovana zastupnice Benčić. Ja moram priznat da ne znam jel vi pratite medije, čitate li novine što mi imamo sa Perkovićem i MUstačem, što gledate na nas, gledajte na ove koji vas podržavaju, nemojte gledat tu gledajte na Pantovčak tamo vam je orkestar, tamo vam je sinopsis, scenarij. Vi ste si kao ok, naslikavate se skupa, podržavate istu viziju i iste ideale. Prema tome, ovakvo besramno izvrtanje teza je samo vaše, ne bavimo se mi time jer smo se mi toga sjetili, sjetili su se akteri koji vas podržavaju, ne nas. To dobro si to nek vam to slegne, vi ste kolegica pravnica to vam se mora sleć da znate da je do vas, a ne do nas. Vrlo bitan detalj, a uostalom mi nemamo neke nadležnosti, a vi ćete siguran sam pozdraviti epilog kakavgod on bio. Što se tiče pitanja vlade, rekonstrukcije, vaših zazivanja izbora, pa ne ide to tako. Možete vi sad pjevat tu još dvije godine nećete vidjeti izvanredne izbore, ne vidim zašto. Ovoliko izazova s kojima smo se mi suočili protekle četiri godine pet, šest koliko već sada je i tu smo, tu smo. Pogledajte sve izazove koje smo imali jesmo li ih sve riješili, jesmo li na nogama? Jesmo. Šta ste vi napravili za Zagreb? Šta ste vi napravili za Zagreb? Da čujem koji je vaš rezime koji, godina dana je prošlo što ste vi to u pogledu obnove Zagreba napravili. stisli smo vas da se pokrenete, imate više od 100 milijuna eura u EUSF-u za infrastrukturu, morali su ić ministri tamo da crtaju kako da se deklariraju sredstva za EUSF. Nemojte se smijati to vam je točno istina, pitajte si ovdje ministre koji stoje. To bi bilo dobro i da javnost to zna, a ne prebacivat odgovornost na vladu. Što ste vi učinili za neka sredstva koja su možda došla izvana? Jeste vi pregovarali sa Svjetskom bankom, jeste vi pregovarali sa EU, sa IAB-em, CBRD-em sa Razvojnom bankom Vijeća Europe? Šta ste vi napravili? Ništa. Prema tome, te vaše teze o Perković-Mustač kao odgovornosti desne strane sabornice smiješno da smješnije ne mogu bit. Vaš rezime o obnovi je briljantan. Vaše pitanje o rekonstrukciji, a zašto ne biste pitali ministre što god želite? Ministri su dok su ministri po zakonu, možete ih pitati što god hoćete i odgovaraju na to kao što im i drugi postavljaju pitanja. Ako vi niste dovoljno kreativni da nešto pitate, nemojte pitati. Što se tiče obnove i ministra Paladina već je pitala gospođa Posavece Krivec pa sam joj odgovorio. Ministar će odgovarati na svoje privatne stvari. To nema nikakve veze sa onim što je njegov zadatak i odgovarat će koliko god treba. E kad ga se ispituje kao što se ispituje sve mi smo na to navikli, to je dio demokracije, to je dio uloge medija, to je dio nekih drugih orkestara ne samo ovog kojeg sam odgovarao gospodinu Zekanoviću. Ali to je tako, tako se igra internetsko komunikacijska demokratska utakmica, pa će i on to igrati. A njegova je zadaća da ubrza obnovu i u Zagrebu, i na banovini i privatnih kuća i više stambenih zgrada i javnih objekata bilo da su u zdravstvu, bilo da su u školstvu, obrazovanju, da su institucije. Sve je to zadaća koju on ima, kojom se bavi. Predstavio je plan, Vlada će ga podržati a i drugi nadležni ministri imaju zadaću da u tom pogledu naprave svoj obol. Vi i vaš doprinos o tom će Zagrepčani odlučivati za koju god, vidjet ćete koliko će bit oduševljeni sa ovim. Možda i sa kadroviranjem.
Hvala vam. Izvolite odgovor kolegice.
Zahvaljujem se. Poštovani premijeru spomenuli ste kreativnost, evo moram vam reći u čemu su sve vaši odgovori kreativni. Vaš odgovor da je privatna stvar ministra Paladina to što ima 10% udjela u projektu Kupari koji je ujedno strateški projekt Vlade konkretno njegovog ministarstva koje je zaduženo za upravljanje državnom imovinom to je njegova privatna stvar. To je jako kreativan odgovor. Vrlo vam je i kreativan odgovor da ste vi kao premijer zamislite pregovarali sa EU za sredstva koja ćemo dobiti iz EU fondova. Pa to je neviđeno! Pa to ni jedan premijer nije napravio u povijesti EU. Ja vam čestitam na tome. Vaša kreativnost dolazi do izražaja i u tome kad ste već tako inovativno pregovarali da ste ujedno 5 mjeseci, već 5 mjeseci bez ravnatelja Središnje agencije za financiranje i ugovaranje kojeg vam je nota bene isto policija odvela pred pet mjeseci, a onda vi kreativno tražite već 5 mjeseci novog ravnatelja, dva natječaja su vam propala i ne možete ga naći. Kao što ne možete naći nove ministre, jer da ih možete ovdje bi gledali jednu plejadu likova sa kojima bi se družili sljedećih godinu do možda i godinu i pol. I još jedna stvar, kažete da je gospodin Paladina ima iskustva u graditeljstvu. Što je on to točno sagradio? Što je sagradio čovjek? Pa čovjek je iz IGH uspješno izvukao imovinu ortačkim ugovorom sa vlasnikom na kojem će se naplatiti i što je protuzakonito. Na to nije platio porez, a njegov cjelokupni CV puno više odgovara direktoru nekog visoko rizičnog fonda nego ministra graditeljstva. Jer vjerujte mi ja sam obilazila područja u Dubrovniku koja je on gradio. Nema tamo ničeg.
Hvala vam zastupnice. Idemo na 10 pitanje, zastupnica Dragana Jeckov postavlja ga ministru znanosti i obrazovanja Radovanu Fuchsu.
Zahvaljujem. Poštovani ministre, pred nama je još jedna turistička sezona za koju se nadamo da će biti uspješna. Samim tim to podrazumijeva da ćemo trebati veći broj radnika u turizmu. Prema nekim prognozama to je više od 30 hiljada. Istovremeno u medijima čitamo da će doći do značajnih promjena kada je u pitanju sustav obrazovanja koji će sada biti prilagođen potrebama tržišta rada. Ako to sve skupa znamo recite mi koji su razlozi ukidanja pojedinih strukovnih zanimanja kao što su na primjer konobari, slastičari, hotelijersko-turistički tehničari, mesari koji se događaju u pojedinim školama. Ako govorimo upravo o deficitarnim i prijeko potrebnim zanimanjima.
Izvolite odgovor ministre.
Poštovana gospođo zastupnice strukovno obrazovanje je prilično kompleksni dio obrazovanja i ono što je recimo jedan apsurd u Republici Hrvatskoj suprotno percepciji javnosti da bi trebalo čim više usmjeravati učenike nakon završene osnovne škole u strukovna obrazovanja upravo je drugačije od onoga kako to strukovno obrazovanje funkcionira na razini hajmo reći EU ali i šire. Naime u Hrvatskoj negdje oko 70% učenika koji završavaju osnovnu školu upisuje strukovnu, neki oblik strukovnog obrazovanja, dok svega 30% upisuje gimnazijske programe. Na razini Europe to je upravo obrnuto negdje oko 55% učenika upisuje gimnazijske programe, a 45% strukovna obrazovanja, a od tih strukovnjaka svega 4 do 6% nastavlja kasnije visoko školsko obrazovanje. U Hrvatskoj od tih 70% koji upišu strukovna obrazovanja gotovo 90% polaže ispite državne mature i upisuje neki oblik visokog školstva. Dakle, oni u principu ne završavaju na tržištu rada, nego nastavljaju školovanje što nije najsretnije rješenje. Naravno da oni mogu upisivati tko to želi, međutim kasnije se pojavljuju problemi u visokoškolskom obrazovanju. Upravo u tom segmentu učenika odnosno studenata koji dolaze iz sustava strukovnog obrazovanja imamo najviši broj onih koji odustaju od daljnjeg studija i onih koji ponavljaju godine zbog onog dijela općeg obrazovnih predmeta ipak nisu tako zatupljeni u strukovnom obrazovanju kao što su u gimnazijskom. Mi smo se obavezali i kroz Nacionalni plan otpornosti i oporavka da promijenimo taj trend ipak donekle malo više u korist gimnazijskih programa, pa želimo stimulirati upis djece kroz određeni period da se on podigne na barem 35%. A u strukovnom obrazovanju moramo napraviti čitav niz promjena kako samih programa koji se izvode jednako tako i okrupnjivanje i povećavanje pojedinih razreda jer u ovom trenutku prosječni razredi su negdje na 19 učenika, optimum je 22, a minimalni broj učenika trebao bi biti 20, a maksimalni 26, dakle mi smo ispod minimuma koji je propisan državnim pedagoškim standardom. S druge pak strane kad se radi planiranje upisa i programa u škole onda se treba vodit računa o broju učenika koji izlaze iz osnovnih škola u 8. razredu, jednako tako i razrednih odijeljena, ali i broja djece, kao i dostupnosti programa. Ne možemo dozvolit da imamo čitav niz rascjepkanih sličnih srodnih programa u kojima je upisano jedno, dvoje ili troje djece. Naravno da je plan upisa koji je upravo sada na javnoj raspravi rađen u suradnji i sa školama i sa županijama odnosno osnivačima. Prijedlog je bio da se planira negdje na nekakvih 46,5 tisuća djece iako ove školske godine će iz osnovnih škola izaći 39 tisuća učenika, naravno da se uvijek planira više zbog ponavljača i prelazaka itd., međutim ovolko preplaniranje nije, nije naravno dobro. Kad govorite ili kad ste spomenuli turističke djelatnike i slično onda smo se i ne samo okrupnjivanjem i centraliziranjem u pojedinim jačim središtima što se tiče izvođenja programa rukovodili i onim što nam kaže tržište rada [[Upadica: Hvala vam]] odnosno burze [[Upadica: Hvala ministre, vrijeme]]
Frauzen. Idemo ovaj očitovanje poštovana kolegice Jeckov.
Gospodine ministre, iz vašeg odgovora ja zaključujem da vas izgleda nisu obavijestili da je upravo vaše ministarstvo odobrilo jedno takvo ukidanje koje se događa u Srednjoj strukovnoj školi Marko Babić u Vukovaru kada se upravo ukidaju ta nama potrebna zanimanja poput poslastičara, mesara, hotelijersko-turističkog tehničara i to zamislite ironije ukidaju se naravno ona odjeljenja u kojima se nastava odvija po modelu A na srpskom jeziku i ćiriličnom pismu. Moja dužnost je kao zastupnice ako vas već nisu informirale vaše stručne službe da vas ja na to upozorim.
Sada će kao 11. zastupnik Goran Ivanović postaviti pitanje ministrici regionalnog razvoja i fondova EU Nataši Tramišak, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče HS, uvažene ministrice i ministri, kolegice i kolege. U biti moje pitanje je vrlo kratko, ali ću iskoristiti naravno ove dvije minute i krenuti malo iz, iz daljeg. U ovim izazovnim vremenima u kojima smo živjeli u protekle 2.g. naravno nije bilo lako raditi, prije svega tu mislim i na naše lokalne čelnike i regionalne čelnike koji su se nosili sa izazovima projekata koje su započeli i koje žele realizirati da bi kraj iz kojeg dolaze i u kojem borave bio, bio što bolji. No boraveći ovdje u HS često sam doživljavao od kolega i kolegica ovdje koje sjede u HS da je Hrvatska najgora, da nema gore zemlje od Hrvatske kada je u pitanju i kada su u pitanju EU fondovi da smo na dnu, da ne povlačimo dovoljno sredstava, da se, da nemamo dovoljno te želje i volje da ta sredstva dođu i sliju se u proračune JLS, pa na kraju krajeva i Vlade RH. Naravno tome nije tako, svi oni koji si daju malo truda, koji žele obići teren, koji žele vidjeti što se to događa u lijepoj našoj domovini koja se zove Hrvatska i koja je sasvim drugačija možda nego što je ovdje u HS, kad se izađe van vidi se puno šire, pa će stoga i moje pitanje uvaženoj ministrici Tramišak biti upravo toga. U protekle 2.g. Hrvatska je značajno odradila taj dio posla kada su u pitanju fondovi EU i preskočila mnoge gospodarski jače zemlje nego što je Hrvatska, no čini mi se da to u hrvatskoj javnosti nije dovoljno niti percipirano, niti artikulirano, pa evo trenutka i prilike ne da se hvalimo s tim nego da realno kažemo koje su to brojke i što su to naši i čelnici lokalnih i regionalnih samouprava postigli, al na kraju krajeva i Vlada RH u ove 2.g.?
Hvala vam. Izvolite ministrice odgovor.
Hvala vam poštovani predsjedniče HS i poštovani zastupnici. Poštovani zastupniče Ivanović hvala vam na pitanju, dakle i dobar je trenutak da emancipiramo i temu povlačenja fondova u RH, a posebice u trenucima kad kako ste i naveli iako su vremena bila izazovna iza nas intenzivirali smo korištenje sredstava iz fondova EU. U razdoblju 2014.-2020. kako je već i opće poznato imali smo na raspolaganju 10,7 milijardi eura. Trenutno danas bilježimo postotak iskorištenosti sredstava od ovih 10,7 milijardi eura 69% odnosno 7,4 milijarde eura. Posebice znamo da je od 2016.g. započelo intenzivnije korištenje sredstava iz fondova, a kada govorimo u kontekstu ovih posljednjih 2.g. 35% ove ukupne alokacije je iskorišteno. Ono što smo napravili u posljednjih manje, evo mogu reći manje od 2.g. to je pojačanje međuresorne komunikacije, dakle vrlo je važna suradnja kako Ministarstva regionalnog razvoja tako i svih drugih ministarstava koji rade intenzivno sa korisnicima na realizaciji i implementaciji vrijednih projekata. Dakako pojačana je komunikacija prema korisnicima bespovratnih sredstava, oslobodili smo određene procedure, posebice za ne obveznike Zakona o javnoj nabavi, dakle za naše poduzetnike koji su i među najbržim korisnicima ovih sredstava, ali ono što je jako važno i Vlada RH uz Fond za sufinanciranje provedbe projekata sa više od milijardu i 100 milijuna kuna i u protekloj godini dana potpomogla je i lokalnu i regionalnu samoupravu. Dakle, sve to zajedno doprinijelo je upravo ovim rezultatima koje imamo danas, dakle više nismo na začelju EU po pitanju iskorištenosti sredstava, trenutno smo na 19. mjestu, nadamo se i daljem rastu ovako kako smo zadali u samoj dinamici. Ono što je važno za istaknuti da smo preskočili u ovih dvije godine 8 država, a ukupno 9 država članica, dakle ispod nas su i razvijenije države kao što ste i spomenuli i Velika Britanija koja se još uvijek vodi u ovoj staroj perspektivi, Belgija, Danska, Španjolska, Italija ali i sam Luxemburg. Trenutni postotak je u granicama odnosno u rangu smo prosjeka EU, a ja vjerujem da ćemo u ovih posljednjih godinu i pol dana koliko nam je ostalo za iskorištenje ove stare perspektive zapravo još više ubrzati dinamiku. Dakle, još jednom evo zahvaljujem i svim kolegama i svim ministarstvima koji su pratili ovu komunikaciju Ministarstva regionalnog razvoja i koji su dodatnom dinamikom i povećanjem svojih aktivnosti ubrzali ovu apsorpciju sredstava. Hvala vam.
Izvolite zastupniče očitovanje.
Hvala lijepo. Sad ću bit malo kraći evo što se toga tiče, neću iskoristiti oba dvije minute. Reći ću jedno veliko odnosno izrazit ću zadovoljstvo s onim što mislim da je bitno naglasiti. Kad se nešto loše dogodi onda vlada je kriva apsolutno za sve podnese najveći, najveći teret, a kad se nešto dobro događa u Hrvatskoj e onda se to dogodilo sasvim slučajno i eto tako palo sa neba pa vlada s tim nema ništa. Da, velika je zasluga to Vlade RH i to treba isticati i to treba pronicati, ministarstva koje je zaduženo za EU fondove, ali treba zahvaliti i naravno i svim lokalnim čelnicima svih jedinica lokalne i regionalne samouprave koji sa svojim timovima rade vrijedno na projektima koji upravo onda čine ovu cijelu omotnicu puno izdašnijom. I ono za kraj što ću reći da je Hrvatska u ovih evo uskoro će biti 9 godina u plusu 55 milijardi kuna. Mislim da je to brojka koja sama za sebe kazuje koliko je bitno da smo članica EU, da koristimo fondove EU i da našu lijepu domovinu činimo još ljepšom i poželjnijom naravno za život. Hvala vam lijepa.
Sada će zastupnik Krešimir Ačkar pitanje postaviti ministru mora, prometa i infrastrukture Olegu Butkoviću. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade RH, poštovani ministri poštovani predsjedniče sabora, uvaženi kolega Butkoviću, svjedoci smo posebno mi iz Velike Gorice kolika je važnost nastavka izgradnje autoceste Zagreb – Sisak. Mnoge benefite koje je ona donijela sama po sebi i koji su reflektirali u gospodarskome smislu, koji su se reflektirali uz popratne one infrastrukture koje dolaze uz autocestu, to su obilaznice, to su pješačke staze, to su biciklističke staze i dolasci onoga svega što se veže uz takav jedan projekt, to su logistički centri, to su poslovne zone i u gospodarskome smislu za svaki grad, jedinicu lokalne i regionalne samouprave predstavlja jedan preporod. Ono što naši gospodarstvenici postavljaju pitanje s razlogom je koji je konačni rok i koji je konačni završetak ovoga projekta sada koji je u izgradnji autoceste Zagreb – Sisak, pa vas molim precizne rokove u svezi toga projekta. Hvala.
Izvolite ministre.
Hvala lijepo gospodine zastupniče, poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, što se tiče izgradnje autoceste prema Sisku najprije želim reći da mi trenutno ulažemo nešto više od 25 milijardi kuna u prometnu infrastrukturu na području cijele Hrvatske i završetak autoceste do Siska je jedan od najvažnijih projekata u mandatu ove vlade budući da smo prošle godine na samoj sjednici vlade donijeli odluku odnosno zaključak o završetku izgradnje autoceste, proveli postupak javne nabave i u veljači ove godine su Hrvatske autoceste zaključile ugovor o gradnji autoceste do Siska, ukupne vrijednosti 281 milijun kuna bez PDV-a koji je započeo i mi smo prije 10-ak dana i uz prisustvo predsjednika vlade obišli radove, radovi idu jako dobro. Trebam naglasiti još jednu bitnu stvar da su Hrvatske autoceste, da je to prvi projekt Hrvatskih autocesta u posljednje vrijeme koji financiraju ne iz kreditnih sredstava nego iz redovnih sredstava budući da smo završili financijsko restrukturiranje Hrvatskih autocesta odnosno čitavom cestarskog sektora. U sklopu autoceste gradit će se i novi priključak odnosno novi čvor Žažina koji će biti priključak Petrinje i Gline na autocestu. To je još dodatnih 40 milijuna kuna tako da ćemo paralelno sa izgradnjom autoceste koja bi trebala završiti dvije godine, rok je dvije godine od potpisa ugovora. Znači negdje u proljeće 2024. godine imati osim spoja na Sisak i kvalitetan spoj na, Petrinje i Gline na autocestu. Paralelno s tim Hrvatske ceste provode projekt novog ulaza u grad Sisak ujedno i priključak na autocestu koji uključuje i novi most na Odri budući da je postojeći građen 30-ih godina prošlog stoljeća i radovi također idu jako dobro i trebali bi biti gotovi kako stvari stoje do ljeta slijedeće godine. Tako da s ta dva velika projekta koje provode Hrvatske autoceste i Hrvatske ceste grad Sisak, ali i Petrinja i Glina imat će kvalitetan spoj na autocestu i priključak prema Zagrebu. Hvala vam lijepo.
Izvolite očitovanje zastupniče.
Poštovani ministre zahvaljujem se na odgovoru. Ujedno uz zahvalu vama želim se zahvaliti Vladi RH s obzirom da smo osjetili benefite na toj dionici između Zagreba i Siska kao jedan grad koji može donesti u gospodarskom smislu, u infrastrukturalnom smislu i razvoju jednoga grada. Također želimo istaknuti i jednu bitnu važnost, da završetak te autoceste ne samo da će povezati nažalost područje koje je bilo zbog potresa razrušeno i komunikaciju s njima nego će otvoriti mogućnost i perspektivu jedinice lokalne i regionalne samouprave da se ostvare u gospodarskome smislu, da se ostvare u poduzetničkome smislu, a siguran sam da će oni to znati iskoristiti. Hvala.
13 pitanje zastupnik Ivan Budalić, pitanje postavlja ministrici regionalnog razvoja i fondova EU Nataši Tramišak. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče sabora, uvaženi premijeru, članovi vlade …
Samo ne radi mikrofon, netko se treba isključiti, je, evo ga, može, može, možete nastaviti.
Oću ispočetka ili?
Ma 8 sekundi duže, može izvolite.
Ma dobro, ok. U vidu provedbe kohezijske politike u financijskom razdoblju 2014.-2020.g. provodi se program integrirane fizičke, gospodarske i socijalne regeneracije mladih malih gradova na ratom pogođenim područjima koji je proveden u pet depriviranih pilot područja. Imajući u vidu mogući primjenu programa intervencijskih planova za grad Imotski s okolnim općinama, upućujem pitanje ministrici regionalnog razvoja i fondova EU gospođi Tramišak. Što grad Imotski sa svojim okolnim općinama koje imaju status potpomognutog područja mogu očekivati u kontekstu korištenja eu sredstava u narednoj 2021.-2017. financijskoj perspektivi? Možemo li očekivati posebna sredstva za Imotsku krajinu s obzirom na naš status potpomognutih i brdsko-planinskih područja? Hvala.
Izvolite odgovor ministrice.
Hvala predsjedniče. Poštovani saborski zastupniče, hvala vam na pitanju. Dakle, novo programsko razdoblje 2021.-2027. je tek pred nama. Spomenuli ste razdoblje 2014.-2020. i pilot područja odnosno program regeneracije malih gradova pogođenih ratom koji su i u statusu depriviranog područja. Osim tih pet gradova koja su koristila u staroj perspektivi odvojene alokacije sredstava za u svoja ulaganja u svoj gospodarski rast i razvoj došli smo do podatka da je nažalost potrebno puno više gradova koji bi trebali biti obuhvaćeni upravo ovakvim posebnim instrumentom i mjerama. Dakle, Hrvatska ima puno više jedinica lokalne samouprave koje imaju status potpomognutog područja odnosno depriviranog područja, ukupno prema posljednjem indeksu 304 jedinice lokalne samouprave. Ovakvim pristupom u novom programskom razdoblju odnosno u novoj generaciji programskih dokumenata proširenjem na sva potpomognuta područja i brdsko-planinska područja i Imotska krajina imati će dodatne mogućnosti ulaganja odnosno korištenja europskih sredstava za svoje projekte. Više neće biti limitiranog iznosa po pojedinim gradovima odnosno pojedinom području već korištenje sredstava iz svih ESI fondova biti će usmjerenije na one dijelove Hrvatske koje su ispod prosječno razvijene. Kada govorimo to u kontekstu kohezijske politike od onih 14 milijardi eura ovaj dio kohezijske politike odnosno Fond za regionalni razvoj od 5,3 milijardi eura dodatno je izdvojio oko 472 milijuna eura samo za potpomognuta i brdsko-planinska područja. Dakle, jedan potpuno novi pristup u procesu programiranja u posljednjih godinu i pol dana di očekujemo značajnije veća ulaganja upravo u ova područja koja trebaju dodatnu podršku i veće korištenje sredstava iz fondova EU. Međutim, kada usporedimo i ove gradove koji su u proteklom razdoblju imali intervencijske planove i koristili ovakav oblik potpore, otprilike 140 milijuna kuna uspoređujući rezultate sličnih gradova došli smo do podataka da je bolji pristup imati nelimitirane iznose i da su oni gradovi koji nisu imali svoj poseban intervencijski plan značajnije koristili financijsku omotnicu. Primjerice kada govorimo o gradu Belom Manastiru u Osječko-Baranjskoj županiji on je ukupno koristio 253 milijuna eura bespovratnih sredstava dok grad Đakovo koji se razmatrao u kontekstu ovih potpomognutih područja u novom razdoblju on čak 572. dakle, vidljivo je da oni koji nemaju limitirani iznos mogu značajniju priliku iskoristiti za svoja sredstva plus dodatno ovo što smo učinili već prilikom samog procesa programiranja, a to jest koristeći nove alate za nerazvijena brdsko-planinska odnosno ruralna područja. Vjerujem da će Imotska krajina znati iskoristiti ove nove mogućnosti da imate kvalitetne i spremne projekte, a to smo zajednički već nekoliko puta i komunicirali i dat ćete i više od ovoga što ste u proteklom razdoblju, a govorimo o ukupno 200 milijuna kuna za sam grad Imotski i oko 100 milijuna kuna za ostatak Imotske krajine da ćete vi tu značajniji iskorak napraviti i da to neće više biti 300 nego čak možda i dvostruko više sredstava. Sredstva su na raspolaganju, novu generaciju programskih dokumenata očekujemo u drugom kvartalu ove godine, sve je na Europskoj komisiji. Dakle, Europska komisija je zbog mehanizma oporavka i otpornosti usporila odobravanje programskih dokumenata svim državama članicama EU, ali to se sada ponovo aktualizira i vjerujemo da će biti završeno kroz naredne mjesece, čak je Europska komisija u ovom finalnom procesu pregovora pohvalila nastojanja i Vlade RH za kreiranje ovakvog pristupa nerazvijenim područjima. Hvala vam.
Hvala vam. Izvolite zastupniče očitovanje.
Zadovoljan sam vašim odgovorom poštovana ministrice. Važno je istaknuti da sredstva EU za područja Dalmatinske zagore su krucijalna za opstanak i ostanak našeg stanovništva. U svakom slučaju ako tvrdite da ta sredstva nisu limitirana temeljem onih priprema koje smo radili u prošlim godinama, da će svakako biti nova mogućnost za naš razvoj. Hvala lijepa.
14. pitanje zastupnica Renata Sabljar-Dračevac postavlja predsjedniku vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Gospodin premijeru. I moje je srce važno, postoji jedna opaka iako rijetka srčana bolest pod nazivom transtiretinska amiloidna kardiomiopatija, no dva su tipa ove bolesti, nasljedni koji pogađa mlađe osobe i ne nasljedni koji se javlja kod osoba u šestom desetljeću. No zloćudnost je te bolesti je u tome da od dijagnoze do smrti prođu najviše četiri godine. Za tu rijetku bolest postoji ciljani lijek i on se na teret zdravstvenog osiguranja može dobiti u 14 zemalja EU pa i u Sloveniji, ne i u Hrvatskoj. Obolijevaju uglavnom ljudi iz Imotskog i okolice, a smatra se da ih ima između 140 i 150, svega u deset njih je dijagnosticirana ova bolest, od toga dvije osobe dobivaju ovaj ciljani lijek. Hrvatski savez za rijetke bolesti pokrenuo je kampanju „I moje je srce važno“ s ciljem dolaska novog ciljanog lijeka na listu skupih lijekova HZZO-a jer to je jedini način da svih desetero obljenih dobije potrebni lijek i priliku produženja života. Ne dođe li taj lijek odmah na listu HZZO-a nitko od tih ljudi za četiri godine više neće biti živ. Što mislite poduzeti da to spriječite? Hvala.
Izvolite odgovor predsjedniče Vlade.
Hvala vam lijepa poštovana zastupnice Sabljar-Dračevac. Što se tiče ovoga konkretnoga lijeka ono što mi je poznato, poznato mi je da Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje i njegova povjerenstva evaluiraju znanstvene dokaze o ovome lijeku. Vi znate i sami da je procedura upravo takva da smo mi u dosadašnjem mandatu kroz ove godine povećavali iznos sredstava u proračunu Hrvatskoga zavoda za zdravstveno osiguranje za posebno skupe lijekove i za rijetke bolesti u mjeri u kojoj ne mogu to usporediti sa bilo kojom drugom Vladom. Ja ne znam sad točno na pamet, ali mislim da smo došli negdje preko dvije milijarde kuna proračuna HZZO-a samo za skupe lijekove i za rijetke bolesti. Ono što mogu učiniti, mogu zamoliti ministra zdravstva koji je tu, da vidimo sa nadležnim povjerenstvom u kojoj je fazi proces evaluacije toga lijeka. Posebno je indikativno ovo što kažete da je on dostupan u Sloveniji, pa ćemo malo vidjeti kakva je njihova praksa. Ali generalan trend naše Vlade postupanja HZZO-a, stručnih povjerenstava je bilo zaista širenje opsega posebno skupih lijekova. Mislim da ste toga svjesni. To je velik trošak za proračun, ali s druge strane ako dođe i do malih poboljšanja spašenih života, osmjeha na licu posebno djece onda smo svi skupa zadovoljni, a o ovom konkretnom lijeku ja ću zamoliti ministra da vas i pismeno obavijesti u kojoj smo fazi. Evo hvala vam lijepa.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem se premijeru. Odgovor me jako obradovao. Radi se u ovom trenutku o relativno malom broju ljudi koji trebaju ovaj lijek. Znači dvoje dobivaju, 8 bi ih još trebalo dobiti. Radi se o mladim ljudima, radi se o ljudima koji imaju malu djecu “I moje srce je bitno“. To je poruka ove kampanje i nadam se da će uskoro biti na listi HZZO-a. Hvala.
Idemo na 15 pitanje zastupnik Luka Brčić postavit će ga ministru gospodarstva i održivog razvoja Tomislavu Ćoriću. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade sa ministrima i ministricama. Poštovani ministre Ćorić na području Splitsko-dalmatinske županije trenutno imamo odobreno 6 aglomeracija u vrijednosti 4,3 milijarde kuna. Velik broj ovih aglomeracija se već u građevinskom smislu zahuktao, tako da možemo reći da je Splitsko-dalmatinska županija jedno veliko gradilište upravo zahvaljujući ovom projektu, a vidimo da se isto događa i u mnogim dijelovima Republike Hrvatske. S druge pak strane imam upite određenog broja građana grada Sinja točnije naselja Brnaze što će biti sa aglomeracijom Sinj jer znamo dva lota su o.k. Ali ovaj treći lot zbog natječaja koji su bili u više navrata ponovljeni jer se premašila raspoloživa svota novca, tako da evo napominjem da se radi o području koje je itekako vitalno, području koje broji preko 3000 stanovnika i jedno od najvitalnijih naselja u gradu Sinju. Zanima me evo hoće li se ovim građanima grada Sinja u kontekstu ravnomjernog razvoja moći naći nekakvo realno rješenje za cjelovito rješenje aglomeracije grada Sinja. Hvala.
Odgovor poštovanog ministra Tomislava Ćorića.
Hvala vam lijepa zastupniče Brčiću na vašem pitanju. Dakle, u uvodnom dijelu ste naglasili činjenicu da je Splitsko-dalmatinska županija u ovom dijelu jedno veliko gradilište sa preko četiri milijarde kuna projekata u realizaciji, u okviru šest aglomeracija. Nije riječ samo o Splitsko-dalmatinskoj županiji. Iznimnim zalaganjem predstavnika Hrvatskih voda, a u suradnji sa javno-komunalnim društvima, odnosno vodno-komunalnim društvima na području cijele Hrvatske. Mi smo u proteklih četiri godine potpisali ugovore o realizaciji šezdesetak aglomeracijskih projekata vrijednih više od 25 milijardi kuna i to je ono što veseli. Na taj način siguran sam u narednim godinama u konačnici ćemo doći u situaciju prije svega da na najvećem dijelu teritorija Republike Hrvatske imamo razvijenu mrežu javne vodoopskrbe tako i mrežu javne odvodnje. Ovo ćemo svakako postići i uslijed činjenice da smo iz alternativnih dijelova financijskih omotnica, tu mislim na Nacionalni plan oporavka i otpornosti bili voljni i otvorili natječaje za financiranje manjih projekata. Prvi od 700 milijuna kuna, prošli četvrtak drugi u vrijednosti od milijardu kuna. Dakle, priča sa izgradnjom vodno-komunalne mreže ide dalje i ja sam uvjeren da će vodno-komunalni sektor u narednom razdoblju prije svega kroz građevinske radove biti jedan od snažnijih pokretača radova s jedne strane, odnosno rasta bruto domaćeg proizvoda. Što se tiče konkretno aglomeracije Sinj koja je predmet vašeg interesa, vjerujem i uz ovu drugu Trilj-Dicmo-Otok. Aglomeracija Sinj kao što znate kreirana u tri lota, odobrena je u dva lota i tamo su radovi već započeli. Što se tiče trećeg dijela radova govorim o nekoliko ugovora, zatražena je dodatna analiza dokumentacije budući su inicijalno ponude za radove preko 70% premašivale procijenjenu vrijednost i ta analiza koliko shvaćam je dostavljena prije nekoliko dana u Hrvatske vode, prema informacijama koje imam. Ona će biti proučena od strane stručnjaka Hrvatskih voda i ukoliko se ovaj segment radova odnosno njegovi troškovnici učine opravdanima onda nema ni jednog jedinog razloga da već u narednom razdoblju se ne zatvori postupak javne nabave i da u konačnici i taj segment u području Brnaza koji se odnosi na Brnaze ne krene u radove do kraja ove godine. Naravno to će ovisiti o dinamici na terenu. Mi u Ministarstvu gospodarstva i održivog razvoja smo svim aglomeracijama u RH odnosno njihovoj realizaciji pristupili na isti način, prije svega kao potpora. I još jednom ću naglasiti Hrvatske vode su tu odigrale, igraju i igrat će siguran sam ogromnu pozitivnu ulogu. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Luka Brčić.
Hvala gospodine ministre, zadovoljan sam odgovorom i zahvaljujem vama na angažmanu što će ovaj projekt evo kako ste sami rekli u cjelovitosti biti realiziran. Inače projekt aglomeracije je itekako pojačao kvalitetu života naših sugrađana na spomenutim područjima kao i u cijeloj RH jer izgradnja kanalizacijskog sustava, vodne infrastrukture i odvodnje je zasigurno nešto što je itekako bitno na poseban način na područjima koji su vodnozaštitni, a ova područja i aglomeracije koje ste spominjali na području Splitsko-dalmatinske županije su velikim dijelom i vodozaštitno područje. A isto tako značajan je doprinos ovim vremenima kada imamo evo razno razne ugroze što mnogi naši privrednici, što mnoge javne firme su angažirane prije svega građevinski sektor i ovo je još jedan od benefita europskih fondova jer znamo da se značaj dio upravo aglomeracije upravo financira iz EU fondova. Hvala lijepa.
16 pitanje postavit će zastupnica Branka Juričev Martinčev poštovanoj ministrici turizma i sporta Nikolini Brnjac.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani predsjedniče vlade, potpredsjednici, ministrice, ministri, uvažena ministrice turizma i sporta gospođo Brnjac pa s veseljem čitamo i slušamo da smo tijekom uskršnjeg vikenda da je ostvareno preko 490.000 noćenja, to je od početka godine povećanje od 120% u odnosu na prošlu godinu, dotakli smo gotovo 95% noćenja rekordne 2019. godine. Po prvi puta RH iz mehanizma za oporavak i otpornost EU ostvarit će i dobit će 2.000, 2,2 milijarde kuna za turizam, od toga 60% ide privatnom sektoru, 40% ide za uređenje javne turističke infrastrukture. Imamo mjere za očuvanje radnih mjesta koje su u velikoj mjeri doprinijeli očuvanju radne snage u tim objektima. Novi online sustav za prijavu i uvoz radne snage itd. Međutim, iako je Vlada RH osigurala 4,8 milijardi kuna za ublažavanje rasta cijena energenata veliki je strah kod turističkog sektora da bi podizanje cijena i inflacija mogla utjecati na budžet naših građana, da bi mogla podizanje cijene goriva, a uglavnom smo automobilska destinacija doprinijeti nešto manjem broju dolazaka i noćenja kao i situacija u Ukrajini. Molim vas vaše mišljenje kakva će biti turistička sezona, što očekujete i što sve ministarstvo radi kako bi te brojke bile što bolje i što bolja situacija u turističkom sektoru.
Poštovana ministrica Nikolina Brnjac.
Evo hvala lijepo poštovana zastupnice. Dakle, od početka godine do današnjeg dana kao što ste rekli mi smo na nekih 95% turističkih noćenja iz 2019. godine. Samim time to je jedan smjer kojim želimo ići, a to je cjelogodišnji turizam odnosno brendirati hrvatsku cjelogodišnju turističku destinaciju i samim tim brojkama možemo biti itekako zadovoljni. A upravo u tom smjeru i ova sredstva što ste napomenuli iz Nacionalnog plana oporavka i otpornosti dakle po prvi put osigurana bespovratna europska sredstava za sektor turizma koji će biti namijenjen prvenstveno jedan dio za javnu turističku infrastrukturu, drugi dio za privatnu turističku infrastrukturu. Tim sredstvima podižemo kvalitetu i konkurentnost hrvatskog turizma. Prvenstveno sami pozivi će ići u trećem kvartalu što se tiče i javne turističke infrastrukture biti će pozivi vezani uz dizanje kvalitete u lječilišnom turizmu, wellness, spa, tako da će se moći koristiti ta sredstva upravo i za dizanje kvalitete u smještajnim kapacitetima, wellness, spa, restoranima u krugu tih specijalnih bolnica. Po prvi puta smo napravili cijelu payplan svih projekata vezanih u lječilišni turizam. Isto tako iz uz javnu turističku infrastrukturu vezanu uz kulturnu baštinu, uz prirodnu baštinu, isto tako uz javnu turističku infrastrukturu vezanu i za aktivni turizam gdje će se moći ulagati bespovratna sredstva u sportsko rekreacijske centre, u košarkaške terene, teniske terene, adrenalinske parkove, dakle cijeli taj segment. Drugi dio će biti vezan uz privatnu turističku infrastrukturu gdje će biti uz smještajne kapacitete, uz diversifikaciju turističke ponude također drugi poziv će biti u tranziciju odnosno transformaciju privatnih iznajmljivača upravo u male obiteljske hotele, u difuzne hotele i za to smo namijenili oko 50 miliona kuna. Također, treći segment poziva će biti vezan uz klastere i suradnju između istraživanja i gospodarskog sektora sa 180 miliona kuna. I četvrti segment će biti vezan, ono što je vrlo važno, uz digitalizaciju gdje se nadovezujemo uz hrvatski digitalni turizam, uz projekt na koji se nadovezujemo sada uz automatsko upravljanje destinacijama koje će biti omogućeno svima u Hrvatskoj i također nadogradnja, treća nadogradnja uz business intelligence koji će se koristiti uz prvi dio iz hrvatskog digitalnog turizma, drugi segment iz Nacionalnog plana oporavka i otpornosti i ovaj treći dio business intelligence koji će omogućiti našim poduzetnicima da upravo pametnije usmjeravaju svoje investicije. Također, kao što znate Eurobarometar je pokazao 82% turista želi održivije putovati i upravo oni biraju Hrvatsku i zbog prirodnih ljepota, ekoloških ljepota i okruženja i ono što želimo svakako kad kažemo održivi segment ne mislim samo na ekološki već i na društveni, gospodarski i socijalni segment i upravo zato smo u Ministarstvu turizma i sporta i kreirali oznaku Hrvatskoj održivog turizma, a to je … [[Govornik se ne razumije]] odnosno Hrvatska prirodno tvoja. Istom oznakom i također sa svim prednostima obilazimo emitivna tržišta sa direktorom Hrvatske turističke zajednice i pripremamo se također i za ovu jednu turističku sezonu, al ono što nam je svakako važno upravo ova sredstva iz NPOO-a usmjeriti razvoju Hrvatske kao cjelogodišnje turističke destinacije. Hvala.
Zastupnice izvolite očitovanje.
Hvala lijepo. Poštovana ministrice, hvala vama na odgovoru i sve ono što činite vi, ministarstva i čitava vlada za očuvanje od radnih mjesta u turističkom i ugostiteljskom sektoru do ublažavanje krize zbog povećanja cijene energenata, očuvanja radnih mjesta jer turizam je jedno od najvažnijih gospodarskih grana u RH i jako je bitno raditi na prepoznatljivosti Hrvatske kao cjelogodišnje destinacije, a posebno održivo odgovorne destinacije sa zamolbom da se i dalje posebna pažnja vodi o tome kako osigurati radnu snagu u ugostiteljskom sektoru, što nije samo briga Ministarstva turizma nego sigurno bi trebala u suradnji sa Ministarstvom obrazovanja, a i hvala za sva porezna rasterećenja sa apelom i zamolbom ugostitelja da još jedanput se razmisli o smanjenju PDV-a na usluživanje pića. Hvala.
Hvala vam. 17. pitanje zastupnik Peđa Grbin postavit će predsjedniku vlade Andreju Plenković, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče. Poštovani g. Plenkoviću, znam da ste trenutno zaokupljeni sa rekonstrukcijom vlade i znam da vam nije lako pronaći nekoga ko bi pristao sjediti u ovoj vladi i na sebe preuzeti dio odgovornosti recimo za muljaže g. Paladine. Znam da vam nije lako i znam da vam u ovom trenutku ova cijela priča sa Mustačem i Perkovićem dolazi kao naručena odnosno možda i jest od vas naručena. Znam da zbog ove priče ste sretni jer se ne morate baviti stvarnim problemima života u RH, ne morate se baviti sa onime što u stvari tišti većinu naših sugrađanki i sugrađana. Međutim mi vam nećemo dopustiti da se time ne bavite, mi vam nećemo dopustiti da se sklonite iza naručenih priča. Poštovani g. Plenkoviću, prije dva mjeseca vlada je predstavila paket mjera za borbu protiv rasta cijena, međutim odonda se nažalost dogodila agresija na Ukrajinu, odonda su se dogodili brojni novi pritisci, odonda se dogodilo to da su cijene nastavile rasti. Dio mjera koji je i prihvaćen u HS, koji je dobio jednoglasnu podršku zastupnica i zastupnika nažalost nije adekvatan. U ova dva mjeseca vlada nije radila svoj posao, vjerojatno zato što ne znamo tko će sutra u toj vladi sjediti, ne znate to vi, ne znaju vaše kolegice i kolege, ne zna nitko u ovoj zemlji, međutim to vas osobno ne može ispričati od odgovornosti koju imate, odgovornosti da donosite i predlažete mjere koje će olakšati život građana, pa čak i one koje ste predložili kao što je primjerice dodatak za umirovljenike zbog vaše nepažnje neće obuhvatiti sve one kojima bi trebao biti namijenjen. Zato vas pitam, kada će napokon ta rekonstrukcija i hoćete li se maknuti ili početi raditi svoj posao? Hvala.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor predsjedniče vlade.
Poštovani g. Grbin, vidim da su vas stavili tamo na kraj klupe, to isto puno govori o snazi SDP-a i moram priznat da mi je malo nakon onog vašeg zadnjeg pitanja gdje ste napali Zvonka Frka-Petešića sada kad smo otkrili da ste vi bili jedan muljator koji je koristio novac za odvojeni život godinama, predstavio se kao humanitarac kasnije, pa državne pare donirao nekome ne znamo kome, da mi je malo onako ispod razine da vi tako nalazite uopće naslov da nama nešto prigovarate. Vi bi sad trebali šutit jedno godinu dana da niko ne zna da postojite i da ne dolazite ovdje, visok ste, pa vas ljudi vide, da se zaboravi to što ste vi učinili i to pazite ne kao neki obični zastupnik premda je on, svaki je bitan, a vi ste predsjednik SDP-a i vi hladno bez da trepnete ponovo nam docirate nama. Još ste mi Zvonka zadnji put napali zajedno sa vašim jatakom Milanovićem, a sjetio sam što ste govorili kad sam ja išao u Ukrajinu onda ste i vi i on govorili da smo mi šablatani, da šta mi tamo radimo, da mi ne kužimo valjda vanjsku politiku nego ćemo se pouzdati u vaše briljantne procjene i analize. Toliko ste bezobrazni i pri tom niski da nama imputirate tezu da smo mi naručili Perkovića i Mustača, pa jeste vi normalni, šta je vama? Em uzimate pare koje ne biste imali, trebali imat, em donirate državni novac ne zna se kome, em bucate o vanjsko političkoj Ukrajini kao i vaš jatak nemate pojma, em inicijativu koja je orkestrirana s te strane, s vaše strane prebacujete nama kao i vaša kolegica Benčić premda vidim u Zagrebu škrto te relacije idu, pa kako vas to nije sram? Vaših kolega ovih nešto manje nego Socijaldemokrata kolko vas ima bi trebalo biti jako sram i oni bi se trebali zapitati da li nas vodi čovjek s kojim mi nešto realno u nekom izbornom ciklusu možemo ili ćemo kad dođu izbori biti pod baražnom vatrom sramote. To je, to je bit, … [[Govornik se ne razumije]] kako se vuka smije, to je bit, to je bit i zato mi je moram priznat od ovih 3 nebulozne teze koju ste stavili ne znam koja je gora od gore. A što se tiče naših mjera za građane 5 milijardi kuna socijalni transferi najugroženijima, limitiranje rasta cijena struje, limitiranje rasta cijena plina, limitiranje rasta cijene naftnih derivata, potpore umirovljenicima, potpore poljoprivrednicima, potpore ribarima, potpore kućanstvima, potpore gospodarstvu. Jel' vi spavate? Jeste vi ispratili kad smo mi to donosili? Što se sa vama zbiva? Ja vjerujem da ste vi, a ne mi, mi smo radili svoj posao, vi ga niste radili. Možda je vrijeme za vašu imploziju, pa da vas vaši kolege rekonstruiraju i vas i Vladu koja spašava hrvatsko gospodarstvo i hrvatske građane u situaciji još jedne krize gdje vi eto nama ne date mira. Kojeg mira? Mi radimo svaki dan. Što vi radite sa vašim nepripadajućim naknadama za odvojeni život to je vaša glavna tema i predlažem da se nje držite dugo u tišini, tamo negdje u hodniku sa one strane ulaza u Sabor da vas nitko ne vidi.
Hvala vam. Izvolite očitovanje zastupniče.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Između vas i mene postoji jedna ogromna razlika. Kada se oko mene postavi neko pitanje, ja ću doći pred ljude koji ga postavljaju, medije, javnost i odgovorit ću na sve što me se tiče. A vi danas imate situaciju kazneni postupak ne može objasniti porijeklo svoje imovine. Dvije stolice od vas kazneni postupak. Ovoga u drugom kaznenom postupku optužuju da je sudjelovao u dodjeli milijarde državnih kuna i vama to ne smeta i vi bilo kome, bilo što predbacujete. Poštovani gospodine Plenkoviću vaša je Vlada ne samo nefunkcionalna, korumpirana i ako se možete ili hoćete sakriti iz mojih 2 metra i 10 nećete u tome uspjeti pogotovo zato što sam vam postavio pitanje koje se ne tiče samo vas i mene, nego se tiče hrvatskih građana. I vrijeđajući i izbjegavajući odgovor niste pljunuli u lice meni, nego ste pljunuli u lice onima koje bi trebali zastupati i o čijim interesima bi se trebali brinuti. Kroz nekoliko dana poduzetnicima velikom dijelu poduzetnika počet će se naplaćivati četiri puta skuplja struja nego što je bila do sada. HEP je poslao nove cijene, nove obračune struje. Zar doista mislite da se to neće pretočiti na porast cijena kruha, drugih prehrambenih proizvoda i svega ostaloga od čega ljudi žive. Zar to doista mislite. Mjere koje ste predložili prije dva mjeseca danas više nisu dostatne. I možete vi prstom upirati u mene koliko god hoćete. To na standard hrvatskih građana ne utječe. Na njih utječe hoćete li se pomaknuti sa mjesta i početi [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] raditi svoj posao, [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa.]] a vaša današnja izjava potpuno jasno pokazuje da to naprosto ne želite.
Hvala lijepa. Hvala lijepa kolega Grbin. Idemo na 18 pitanje poštovani kolega Čičak postavit će ga ministru prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine Ivanu Paladin.
Zahvaljujem se poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, uvažene kolegice i kolege ministri i ministrice. Poštovani ministre Paladina u posljednjih nekoliko dana pojavljuje se pitanje razlike između brzih preliminarnih pregleda i kasnije detaljnih pregleda građevina stradalih u potresu pri čemu dolazi do promjena u utvrđenom stupnju oštećenja. Pa me zanima što to konkretno znači za naše građane ukoliko na njihovim objektima, zgradama, kućama dođe do promjena tzv. naljepnica. Hvala vam.
Izvolite ministre odgovor.
Hvala gospodine predsjedniče, hvala poštovani zastupniče na ovom pitanju i prilici da pojasnim upravo ovu temu koja se u posljednjim danima pojavila u javnom prostoru, a koja je puno više od nekih drugih tema bitna određenom broju naših sugrađana čije su građevine, stanovi, kuće oštećeni u potresu. Kao što dobro znate u danima i mjesecima nakon potresa veliki broj građevinskih stručnjaka je obavio desetke tisuća brzih pregleda predvođeni Hrvatskim centrom za potresno inženjerstvo. Vrlo je važno napomenuti kako je uostalom, kako su i predstavnici Hrvatskog centra za potresno inženjerstvo pojasnili u posljednjim danima da ti brzi pregledi nisu bili ni planirani kao temelj provođenja obnove. Upravo s obzirom na tu činjenicu u programu mjera mi smo predvidjeli detaljne preglede i posljedično nalaze ovlaštenih inženjera koji su temelj za provođenje obnove. Na osnovu tih, takvih detaljnih pregleda, nalaza ovlaštenih inženjera građevinarstva provodi se dalji postupak obnove, te naravno dolazi do, s obzirom da u sadržaju u modelu u cijelom postupku postoje razlike dolazi i do razlika utvrđenim oštećenjima. Bilo bi potpuno pogrešno smatrati kako tim razlikama će bilo tko biti oštećen. Upravo suprotno, na osnovu takvih detaljnih pregleda, na osnovu tih nalaza ovlaštenog inženjera provodi se daljnji postupak nabave, provodi se obnova i naši sugrađani ostvaruju pravo na obnovu upravo u skladu sa realnim stvarnim oštećenjem na terenu. Hvala.
Izvolite očitovanje zastupniče.
Evo ministre ja se zahvaljujem na odgovoru i na pojašnjenju, ja vam želim svu sreću u idućim mjesecima da se ubrza maksimalno obnova. Ono što moram ovim putem istaknuti da se zahvalim Vladi Republike Hrvatske jer moja Zagrebačka županija je isto tako stradala je u potresu. Ovi milioni koji će doći u idućih nekoliko godina uvelike će olakšati nama jedinicama lokalne samouprave u Zagrebačkoj županiji da obnovimo svoje javne objekte. Evo, još jedanput zahvala vladi i vama. Hvala vam.
Sada ćemo još poslušati odgovore odnosno pitanja i odgovore na još 2 pitanja pa ćemo napraviti stanku od 10 minuta, samo da si možete kasnije planirati nakon završetka aktualnog prijepodneva 15 minutna stanka pa izlaganja klubova i nezavisnih zastupnika, a u 4 sata će biti početak rasprave o izvješćima sa sastanaka Europskog vijeća. Dakle, sada je na redu poštovana kolegica Ivana Kekin koja pitanje postavlja predsjedniku vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala vam. Dakle, poštovani premijeru nadovezat ću se na kolegicu Benčić i njezina razmatranja o tome što za vas znači biti uspješan i to s temom evo danas često spominjanih EU fondova i razvoja. Pa za primjer imamo otočić Ilovik koji je unazad 10 godina demografski procvao zahvaljujući liniji 311 koja ga je za svega 10 minuta spajala s Lošinjem, dakle s doktorom, sa školom, sa poslom itd. No, uspješni kakvi jeste povukli ste novac iz EU fondova i odlučili uložiti ga u razvoj pri čemu se ulaganje manifestira u povećanju postojeće luke 150 puta, a dok će ono trajati Ilovčani će do Lošinja umjesto 10 minuta voziti se 80 minuta. A osim toga po završetku radova luka će biti tolika da se njihov putnički brod niti barke uopće za nju niti moći vezati pa će im tih 80 minuta ostati trajno. Dakle, u kontekstu navedenog projekta vaš uspjeh možemo posmatrati kroz rast. Dakle, imamo rast luke 150 puta, imamo rast trajanja putovanja za otočane 800%, imamo rast broja dana u kojima otočani neće nikako moći doći do Lošinja itd. No, najfascinantniji dio tog uspjeha leži u činjenici da je nadležno ministarstvo navedeni projekt težak 80 miliona kuna evaluiralo i odobrilo u svega 24 sata. To je jedna neviđena birokratska svježina i ja bih preporučila da se ti ljudi isporuče odmah ministru Paladini pa da se na taj način ubrza i obnova. No, šalu na stranu. Ako se projekt nastavi uslijedit će strmoglavi pad, jel me, aha konzultirate sa kolegom s Lošinja, ok, dakle uslijedit će strmoglavi pad stanovništva na otoku Iloviku, pa me zanima da li ćete vratiti liniju 311 po mogućnosti u 24 sata ukoliko je financiranje od 80 milijuna ovog projekta odobreno.
Izvolite odgovor predsjedniče vlade.
Poštovana zastupnice Kekin vi strašno brzo govorite, ali ovaj nemam pojima o tom projektu, prvi put čujem za njega, pitat ćemo, ne znam jel to Butković ili je Tramišak ili je možda Primorsko-goranska županija uključena, odgovorit ćemo vam pismeno. Ne znam ništa o tome, prvi put čujem, ali drago mi je da brinete za naše na Iloviku, a sigurno ih treba bolje povezati kao i sve otoke. Mi smo puno učinili za otoke, a nadam se da će i ovo biti dobro.
Izvolite očitovanje.
Dakle, hvala vam na odgovoru, mislim nisam postavila pitanje ministru Butkoviću koji je sam rekao da je nekakvih prosječnih sposobnosti pa sam mislila da ste vi adekvatniji da mi na to odgovorite. No, no isto tako mislim zanimljivo, zanimljiva je ta vaša taktika kako zgodno skrenete s teme pa bi se pošto imam malo viška vremena osvrnula i na vaš prethodni odgovor. Neću polakše takav mi je tempo. Dakle, da li ne možete pratiti da zbog toga polakše? Dakle, osvrnula na vaš prethodni odgovor gdje ste također u nedostatku argumenata baratali zapravo potpuno netočnim informacijama. Pa bi vas podsjetila na temu obnove da u Zagrebu od kad smo mi na vlasti, dakle 10 mjeseci nema niti jedne stambene zgrade koja nije predala dokumentaciju, dakle na redu je gospodin Paladina i njegovo ministarstvo kao što je bio prije toga ministar Horvat i isto to ministarstvo. Isto tako što se tiče zgrada javne namjene, dakle mi smo apsolutno prijavili sve što je alocirano na Zagreb iz Fonda solidarnosti i za primjer ću vam dati samo recimo škole i obrazovne ustanove kojih je oštećeno bilo 163, a trenutno ih je ostalo još 12 i to ne zbog konstrukcijske obnove nego jer provodimo cjelovitu obnovu. A istodobno mogu primijetiti da vi niste u stanju već 2 godine ugovoriti obnovu ovog sabora i obnovu vlade. Toliko.
Idemo sada na 20 pitanje, zastupnik Krešo Beljak postavit će ga predsjedniku vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče sabora, poštovani gospodine Plenković ja ću pokušati biti što sporiji i što nježniji. Moram polako. Zbog, nažalost zbog ovog rata u Ukrajini događaju se tektonske promjene u cijelom svijetu, a najviše u Europi. Mi smo se kao jedan dio EU našli u jednom graničnom dijelu i slijedi nam nešto, dakle budućnost koja je neizvjesna i za što svi znamo odnosno nitko ne zna što će se točno događati. Svi govore o energetskoj krizi, a ja ću vas danas pitati vas osobno, da li ste, jeste li vi osobno i vaša vlada svjesni da nam možda predstoji nažalost i prehrambena kriza odnosno kriza koja bi mogla prouzročiti nešto zbog čega su prije 100-tinjak godina postojala ministarstva koja su se zvala ministarstva prehrane. Danas imamo Ministarstvo poljoprivrede koja je u katastrofalnom stanju gdje policija i USKOK svakodnevno češljaju ne samo dužnosnike, ne samo sadašnje dužnosnike, zaposlenike, nego i bivše i događaju se stvari koje su sve samo ne nešto što bi se moglo nazvati strategijom kako prehraniti Hrvatsku i hrvatske građane u eventualnim kriznim godinama koje dolaze. Pročitat ću samo jednu stvar koju se čeka, a tiče se s ukidanjem tzv. povijesnih prava, dakle prijelazni model trebao je biti prijelazni u tom sedmogodišnjem programskom razdoblju od 2021. do '27. trebali smo prijeći na pravedniji model flat raid odnosno linearni model gdje bi svi poljoprivrednici dobivali isti iznos po pravu plaćanja po hektaru, a ne da sada više od 20.000 tadašnjih stočara, njih samo 7.000 se [[Upadica: Hvala vam kolega Beljak.]] uopće više ne bavi stočarstvom, a i dalje primaju tzv [[Upadica: Kolega Beljak vrijeme.]] potpore za, bio sam prespor.
Kolega Beljak žao mi je bili ste prespori [[Upadica Beljak: Hvala.]] nježni, ali spori. Izvolite odgovor.
Poštovani g. Beljak vi brže čitate nego što govorite, to je bilo više nego očito. Znamo mi jako dobro kakve su tektonske promjene nastale ruskom agresijom na Ukrajinu, znamo kakve su posljedice na Ukrajinu na ukrajinski narod, na činjenicu da je Ukrajina jedna od žitnica Europe, na činjenicu da su nakon dvije godine covida-19 poremećeni lanci opskrbe, da se donose strateške odluke o napuštanju energenata koji dolaze iz Rusije i to na razini cijele Europe, da su na snazi brojne restriktivne mjere, da je došlo do rasta cijena energenata, a kad se promijeni cijena energenata onda nema sfere našega života koja nije dotaknuta, nema, ne postoji. I upravo zato jedan od elemenat koji se događa trenutno je naravno i rast cijena hrane. Što se tiče opskrbe, ministrica je o tome govorila više puta i na vladi i u javnim nastupima, Hrvatska nije u ovom trenutku u bilo kakvoj ugrozi u smislu da nam nedostaje bilo kojih prehrambenih proizvoda, namirnica, sirovina, bilo čega prema tome s te strane smo sasvim stabilni i u pogledu rezervi i u pogledu naše proizvodnje i u pogledu našeg uvoza. Ono što jest činjenica, činjenica da rastom cijena energenata rastu cijene hrane, pa u konačnici ovaj antiinflacijski paket i paket koji je imao za cilj smanjiti udar cijena energenata na građane i na gospodarstvo je sadržavao ponovno snižavanje stopa PDV-a, to je ovaj koji g. Grbin nije uopće vidio da se to dogodilo, on je to prespavao. Tako da je vrlo važno da vidite da mi kroz cijelo ovo vrijeme gledamo na ono što je najbitnije, a hrana je jedna od najbitnijih aspekata, bez nje ne može nitko, baš nitko. I zato kad je vlada učinila napore da smo smanjivali stope PDV-a s 25 na 13 ili s 13 na 5 onda je bitno da i drugi akteri, da i drugi akteri u društvu, tu mislim na one koji stavljaju proizvode na police vode računa o širem kontekstu i društvenoj odgovornosti. Postoje mehanizmi, postoje udruge zaštite potrošača koji trebaju ukazivati na to tko u ovako teškim objektivno vanjskim elementom utjecanim i uvjetovanim okolnostima zarađuje možda u tom lancu više nego što bi trebao, to nije dobro. Država je svoj doprinos dala i dala ga je momentalno i dala ga je snažno. I upravo zato treba upozoravati da pojedini proizvodi možda uprkos rastu cijene energenata, uprkos rastu cijena u opskrbnom lancu možda ipak koštaju više nego što bi trebali, a tu moramo svi biti glasni, ha onda će oni koji stavljaju te proizvode na police u konkurenciji sa svojim drugim sličnim kompanijama promisliti da li je sada moment za baš za raditi ekstra ili ne. I zato će vlada i Ministarstvo poljoprivrede nastaviti i sa donošenjem ključnih strateških dokumenata, zakonskih akata, ali i posebnih programa mjera. Praktički nije bilo sjednice vlade u zadnjih nekoliko tjedana, a da jedan program mjera za neki od aspekata poljoprivrede mi nismo donijeli. Mislim da je jedna od takvih se sprema i sutra, sutra je četvrtak uži kabinet je kad završimo aktualni sat. Mi ćemo to nastaviti, a meni je drago da vi povremeno kao čelnik HSS-a još uvijek brinete i o poljoprivredi, makar i polako i nježno.
Izvolite očitovanje zastupniče.
Dobro, tresao sam se dvije minute da vidim dal će me izvrijeđat, ali nije, dobro je, popravlja se. Mjere, dakle ja ću vam dati prijedlog kako ste izašli sa mjerom zamrzavanja cijena energenata odnosno goriva isto tako možete napraviti sa zamrzavanjem cijena hrane. Dakle, činjenica je da ste smanjili PDV, ali to trgovci nisu percipirali odnosno nisu smanjivali cijene, nisu, nisu, imate … dakle jednostavno nisu zanemarili su to. To možete napravit i morate napravit. I dobro ste zaključili da je bez hrane se ne može da to je stvarno činjenica, isto kao što se ne može bez zraka i tako i bez vode. Premalo se radi jednostavno na tome. A s druge strane žalosti me evo kao čelnika HSS-a ako već hoćete kad ste me spomenuli, žalosti me činjenica što je Hrvatska bogom dana država što se tiče poljoprivrede, ovisi o uvozu bilo kojeg prehrambenog artikla iz bilo koje zemlje u svijetu. Dakle, mi imamo dovoljno prirodnih resursa da smo samodostatni što se tiče hrane i da ne trebamo ovisiti o uvozu apsolutno ničega. Jedino to treba zakonski regulirati i na tome se nažalost 30 godina ne radi ništa, a usuđujem se reći ministrica na odlasku jel mislim da će i ona teško preživjeti ovu rekonstrukciju do koje dođe da jednostavno nije, nije se pokazala kao osoba koja bi uopće mogla razmišljati evo ovako kao što razmišljate vi dugoročno. Hvala lijepa.
Dobro. Evo sada ćemo onda napraviti stanku točno do 12,00 sati i onda nastavljamo s drugih 20 pitanja. STANKA U 11:46 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,00 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli nastaviti s radom. Sada je na redu zastupnik Željko Pavić koji će pitanje postaviti predsjedniku vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Hvala lijepa, hvala lijepa. Poštovani predsjedniče vlade, ja ću malo o informatizaciji tijela državne uprave. U APIS IT-ju je 2,5.g. nakon provođenja natječaja poništena odluka o odabiru za nabavku informacijskog sustava uredskog poslovanja i usprkos mišljenja DKOM-a i visokog upravnog suda da je poništenje protupravno nije donesena nova odluka. Ukoliko se taj sustav ne realizira do 1.1.2023.g. propada nam 80 milijuna europskih kuna, a tijela državne uprave će morati za IT sustav uredskog poslovanja raspisivati natječaj i trošiti novac iz proračuna. Podsjećam da će se sustavi morati naknadno povezivati što će izazvati dodatne troškove. U istom periodu u najveće IT poduzeće u vlasništvu države primljen je veći broj nekompetentnih zaposlenika što se odrazilo na ugovore sa vanjskim poduzećima za razvoj IT sustava, pa su tako iznosi na ugovorima rasli od 10 milijuna godišnje na sadašnjih 50 milijuna godišnje. U isto vrijeme ministarstva raspisuju natječaje za informatizaciju i dijele poslove i novac po vašim izvođačima, a rezultata nema. Uzmimo za primjer Ministarstvo turizma koji je u nekoliko godina za informatizaciju potrošilo 39 milijuna kuna dajući poslove izvođačima koji ih nisu smjeli raditi kako zbog naravi posla tako ni zbog kompetencija samih izvođača. Sada nakon nekoliko godina znamo da je novac potrošen, a rezultat je izostao, pa se projekt e-turizma koji je već plaćen 39 milijuna kuna navodi i u NPOO-u sa novih 40 milijuna kuna. Nadalje, je li vas netko upoznao s činjenicom da jedinstveni bolnički sustav koji bi se trebao financirati iz europskih sredstava mora raditi do kraja 2023.g.? Jeste li svjesni da nam ukoliko taj sustav e-bolnica ne proradi na vrijeme propada 140 milijuna kuna europskih novaca, a trenutno ne da nije raspisan natječaj nego ne postoji niti tehnička specifikacija za natječaj? I na kraju bih napomeno da su pitanja postavljena na temelju javno dostupnih podataka sa stranica vlade.
Izvolite odgovor predsjedniče vlade.
Hvala lijepa. Zastupniče Pavić, vi ste očito ekspert za informatizaciju i digitalizaciju, što mislim da je dobro. Ja ću razgovarati sa državnim tajnikom Središnjeg državnog ureda za digitalno društvo g. Grčićem, zatražit ću ga izvješće o ovome što se odnosi na APIS da vidimo sve ove podatke o čemu se radi. A što se tiče e-zdravstva i e-turizma tu su i ministri i Beroš i Brnjac i oni će vam pismeno poslati informaciju o statusu tih projekata u korelaciji sa NPOO-a, a ono što je najbitnije da iskoristimo ta sredstva jer kao što znamo digitalna i zelena tranzicija su prioriteti čitavoga instrumenta i iduće generacije i vjerujem da će se ta sredstva namjenski potrošiti i to ne na trošak državnog proračuna nego iz europskih sredstava. Hvala vam lijepa.
Izvolite očitovanje.
Poštovani predsjedniče, zahvaljujem vam na odgovoru, ali ja ću vas podsjetiti da sam ja prošli puta postavio pitanje ministrici Brnjac i umjesto da sam dobio odgovore na to ona meni pričala o broju kreveta kolko ima novih kreveta u proteklih par godina, nije pričala o informatizaciji zbog čega su natječaji raspisivani onim redoslijedom koji ne bi trebali biti, a to, mislim da vam to može jako dobro predočiti vaša savjetnica za informatizaciju gđa. Vukov koja zna što i kako se radi na informacijskim sustavima, pa ako nije problem možemo se naći sa njom da objasnimo gdje su problemi i zbog čega ti problemi nastaju. Naime, između ostaloga postoji jedan trivijalan problem koji je vezan recimo za tumačenje zakona, za to je uzet ovoga odvjetnički ured da tumači zakon našem ministarstvu, a taj isti zakon je donijelo to ministarstvo, zar to nije malo smiješno i onda nakon toga na temelju tih tumačenja se radi novi informacijski sustav. Još jedno, recimo preporučio bih, sugerirao bih da se možda poveća broj ljudi koji su u Središnjem državnom uredu. Zašto? Ne zbog toga što nisu kompetentni nego što na europskim projektima u tom uredu radi svega 15-tak do 20 ljudi, a ima ih zaposleno 68. Oni su raspoređeni na druge poslove i zbog toga kasnimo sa europskim projektima i zbog toga ne možemo napraviti projekte na vrijeme, a gubici su jako veliki. Zato mislim da bi trebalo s obzirom da sigurno ste kompetentni za europske poslove i za našu unutarnju politiku, ali kadrovska politika vam baš ne ide.
Idemo na 22. pitanje zastupnik Josip Šarić postavit će ga ministru obrane Mariju Banožiću, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, poštovani predsjedniče vlade, poštovane ministrice i ministri. Pitanje upućujem ministru obrane g. Banožiću. Dakle već gotovo dva mjeseca traje brutalna agresija na Ukrajinu koja je uvelike utjecala na sigurnosnu sliku Europe, da je rat u Ukrajini bliže nego što mislimo svjedoči i pad bezposadne letjelice u Zagrebu. Znamo da su ulaganja u obranu u mandatu Vlade Andreja Plenkovića pojačana i da ste u postupku nabavke opreme za sve grane HV-a, planirate li i dodatna ulaganja i što poduzimate kako bi se građani osjećali još sigurnije, te vas molim da ukratko upoznate sa trenutnim ulaganjem u nabavku opreme i oružja za jačanje HV-a.
Izvolite ministre odgovor.
Poštovani predsjedniče HS, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Zahvaljujem se na pitanju i interesu za hrvatsku obranu. Vlada na čelu sa Andrejem Plenkovićem je jasno pokazala da svih ovih godina da prije svega gleda na standard hrvatskoga vojnika, ali isto tako na modernizaciju, opremanje, ulaganje u hrvatsku vojsku koja je nužno potrebna da bi se zadržalo postojeće sposobnosti unutar ratnoga zrakoplovstva hrvatske mornarice i kopnene vojske, ali isto tako razvijale dodatne sposobnosti. To najbolje govori činjenica da imamo dosada najveći proračun 7,2 milijarde kuna je jasan pokazatelj koliko vlada prati ulaganje u hrvatsku vojsku i potrebe hrvatske vojske. Isto tako svi oni NATO ciljevi koje imamo ispred sebe, nastojao sam analizirati i prioritizirati prije svega na način da ostvarimo onih 2% BDP-a za hrvatsku vojsku što smo ove godine učinili u 2 sa 2,16% i time se svrstali među 8 zemalja članica od čega 20% je trebalo biti za ulaganje, a mi smo uložili čak više od 30% tih sredstava. Jasno je da se je to učinilo kroz projekte koji su bili prije svega krucijalni za očuvanje sposobnosti hrvatskog ratnog zrakoplovstva to je nabavka višenamjenskog borbenog aviona Rafal, ali isto tako i u razvoj kopnene vojske prije svega govorim o projektu Bradley koji se dugo godina provlačio unutar hrvatske vojske, ali isto tako i daljnja ulaganja koja će biti s ciljem formiranja srednje pješačke brigade, dakle tu su nabavka ostalih vozila i naoružanja. Naravno da Hrvatska ratna mornarica neće biti zapostavljena, nastavili smo sa ulaganjima u obalni ophodni brod, ali isto tako razmišljamo i o drugim brodovima koji su, za koje je ratna mornarica iskazala potrebu. Definitivno da osim podrške koju imamo od NATO saveznica i partnerstva koje razvijamo ono što je najznačajnije za nas to je da se 10.3. kada je bespilotna letjelica naoružana avio bombom pala na grad Zagreb, definitivno su se promijenili prioriteti. I prioriteti koji su po meni trebali prijašnjih godina i u prijašnjim mandatima se mogli puno lakše realizirati, govorim prije svega o protuzračnoj obrani i ti prioriteti su također promijenjeni unutar hrvatske vojske su ponovo u planu nabave koji smo donijeli još u prvom mjesecu siječnju ove godine kada smo formirali proračun gdje protuzračna obrana nije bila prioritet, naravno da ona sad je i ono što je sigurno za cilj uz podršku predsjednika vlade da nabavimo protuzračnu obranu kratkoročnog dometa, ali isto tako započnemo nabavu srednjoročnog dometa, na taj način zatvorimo i ovo poglavlje odnosno nužno ulaganje za hrvatsku vojsku. Na taj način se pojačamo za sve buduće događaje. Rekao sam da naša partnerstva prije svega se očituju kroz naše zajedničke vježbe, naše zajednička, zajednička suradnja prije svega kroz ratno zrakoplovstvo što ste mogli i posvjedočiti da smo ovdje imali i nosače, nosače u Jadranu isto kao i sve one najznačajnije avione koje imamo u ovom trenutku, a unutar NATO saveznica. Pa smo tako imali suradnju i s američkim pilotima kroz F16, isto tako francuske pilote, Rafale koji su ovdje letjeli iznad Zagreba, ali isto tako cijeli ovaj tjedan imamo pokazne vježbe sa našim Hrvatskim ratnim zrakoplovstvom i na taj način dajemo jasan pokazatelj na koji će se način dalje razvijati i kako gledamo situaciju prema Ukrajini. Hvala.
Izvolite očitovanje zastupniče.
Zahvaljujem se na odgovoru, pohvaljujem vaš rad kao ministra obrane. Želim ovdje istaknuti jednu činjenicu da dušebrižnici koji danas na čelu sa Predsjednikom Republike Zoranom Milanovićem govore o statusu hrvatskog vojnika, hrvatske vojske, Hrvatskog ratnog zrakoplovstva u vrijeme svog mandata predsjednika vlade su raspravljali o tome kako Hrvatsko ratno zrakoplovstvo treba ukinuti, kako naše nebo trebaju braniti Mađari, Talijani ili netko treći. Kao zastupnik smatram da bi predsjednik Republike u današnje vrijeme ove ozbiljne krize vremena u kojem živimo trebao biti suport i potpora ministru obrane u onome što radi kako bi jačali oružane snage, a ne raditi ovo što radi danas. A radi to da je, da se trudi posvaditi generale one aktivne s kojima radi, a evo sada smo svjedoci da je uspio posvaditi i ove generale u mirovini. Da imamo jednu grupu koju za Mustača i Perkovića, da imamo sad novu grupu koju su protiv Mustača i Perkovića, po meni nije dobro i uloga predsjednika Republike trebala bi biti kooperativna i treba biti on u tom, u ovom trenutku iako je mirnodopsko vrijeme onaj koji pomaže u jačanju Oružanih snaga RH. Hvala.
23 pitanje zastupnik Marijan Pavliček postavit će predsjedniku vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite. Kolega Šarić samo mikrofon, je, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani premijeru, rak rana hrvatskog društva je u zadnjih 30 godina demografija. Hrvatska 30 godina iz godine u godinu gubi na broju stanovnika što zbog niske stope nataliteta, što zbog iseljavanja koje posebice u zadnjih 9 godina kako smo punopravna članica EU uzelo sve više maha. S 1.1.2022. godine i Švicarska je otvorila tržište rada hrvatskim državljanima i po procjenama demografa negdje 40 do 60.000 Hrvata mi moglo napustiti Hrvatsku u pravcu Švicarske u slijedeće 2 godine. I popis stanovništva je nažalost pokazao da se uistinu nalazimo u demografskoj katastrofi gdje su pojedina naselja posebice u istočnoj Slavoniji, Baranji, Srijemu, Banovini, Dalmatinskoj zagori izgubili u zadnjih 10 godina više od 30% stanovnika. Ono što je najgore radi se prvenstveno o mladim ljudima, radno sposobnim ljudima. Vi ste prije nekoliko mjeseci predstavili mjeru Biram Hrvatsku, pa me zanima koliko je ta mjera imala dosada efekta, koliko se osoba prijavilo na tu mjeru i vratilo nazad u RH s obzirom da ste rekli da dajete poticaj do 200.000 kuna za povratak i otvaranje obrta naših iseljenika i što još kanite učiniti što se tiče revitalizacije demografske RH.
Izvolite odgovor predsjedniče vlade.
Hvala vam lijepa poštovani zastupniče Pavliček, slažemo se pitanje demografije je presudno pitanje za opstanak hrvatskoga naroda, hrvatske države, društva i podaci koje smo vidjeli nakon popisa stanovništva 2021. su doslovno alarmantni za sve nas. Oni nažalost nisu posljedica neke akutne situacije koja je u zadnjih par godina to je jedan kronični problem i trend kojeg vidimo od kraja Drugog svjetskog rata posebno do danas imamo situaciju da nam se početkom '50.-ih godina rađalo skoro 100.000 djece godišnje, danas ih se rađa negdje oko 35.000. Ta činjenica ja bolna, ona će dovesti do toga da će nam ona urna kako ju zove prof. Akrap biti takva da će nam stablo ići prema gore, a to znači da starimo. Što znači da će nam u razdoblju koje je pred nama i to ne tako daleko nažalost godišnje umirati puno više ljudi nego do sada. I time će se prirodni priraštaj dodatno smanjivati. Mi smo sa naše strane napravili jako puno mjera koje imaju demografski karakter. Demografski karakter i kada je riječ o rodiljnim i roditeljskim naknadama, povećali smo te iznose, oni će ići i dodatno gore na 7.500 kuna, investirali smo u vrtiće u predškolsku djelatnost, evo sutra baš ne znam jel ministar Fuchs ovdje, on će predstaviti natječaj u okviru Nacionalnoga plana oporavka i otpornosti gdje će se raspisati natječaj za 1,2 milijarde kuna za dječje vrtiće. Ovo ovdje je karta od 2017. do danas. Slučajno imam, nisam znao da ćete me to pitati, ali kako je sutra ovaj događaj pa se malo pripremam. Ove sve plave točkice koje ovdje vidite na ovoj karti to su ulaganja u 498 vrtića vrijedna 1,98 milijardi kuna od 2017. do danas. Dakle, skoro 500 vrtića ili je izgrađeno ili obnovljeno ili je dograđeno ili neki od resora financira te vrtiće. Naša je ambicija u nacionalnoj razvojnoj strategiji da djeca u predškolskoj dobi budu uključena u vrtiće do otprilike europske razine, a to za nas znači 91%. Kada to uspijemo onda ćemo osigurati i njihovo dugoročno kvalitetnije obrazovanje, sva istraživanja to pokazuju. Mjera o kojoj ste govorili s obzirom da je i Švicarska otvorila svoje tržište rada, da su istekla tranzicijska razdoblja, 2 + 3 + 2 glede slobode kretanja radnika sa svim članicama unije, Hrvati danas sa našim statusom članice u EU mogu doslovno otići kad god žele bez ikakvih formalnosti i s priznatim kvalifikacijama i raditi u bilo kojoj članici unije i u Švicarskoj. I to se dogodilo i tu je taj prostor od, uz one koji su nažalost preminuli i oni koji su iskoristili tu mogućnost mobilnosti. Program Biram Hrvatsku koji je pripremilo Ministarstvo rada i HZZ je u inicijalnoj fazi. Ministar Aladrović siguran sam ima podatke, ja ih ovdje nemam sad napamet da kažem koliko je točno ljudi, ali mjera je poticajna. Povrh onoga što dajemo za samozapošljavanje onih koji su u Hrvatskoj ovdje imamo one bonuse za ljude koji se žele vratiti iz članica EU. Ja ću vam taj podatak pismeno poslati, ja ga u ovom trenutku napamet zaista ne znam, a možda ga zna ministar pa ako on bude imao neko pitanje može ga on ovako usput prijateljski vama iskomunicirati.
Hvala vam. Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem na odgovoru. Pa prije nekih mjesec dana je izašlo u javnosti da je svega jedna osoba koristila tu mjeru, evo ja se nadam da će ipak ta brojka u konačnici biti veća. Svima nam je cilj da se što više Hrvata vrati u Hrvatsku. Međutim, predlažem da je uistinu krajnje vrijeme da Hrvatska dobije jedno zasebno ministarstvo demografije i iseljeništva kako bi bolje povezali naše iseljenike sa matičnom državom kojih ima nažalost više vani nego u samoj Hrvatskoj i kako bi to ministarstvo imalo puno jače financijske mehanizme nego što sada ima recimo matični Državni ured za Hrvate izvan RH. Međutim, unatoč brojnim mjerama koje su uistinu i dobre što se tiče demografskim mjera one nisu polučile onaj rezultat, a glavni razlog je to što je naše društvo koruptivno. Nažalost, naše društvo je koruptivno. Premijeru i to vi dobro znate. I svako je odgovoran za svoj spektar rada, ljudi se zapošljavaju preko veze, ljudi idu kod liječnika preko veze, ljudi dobijaju različite poticaje preko veze, a vi ste odgovorni za vašu vladu. Iz vaše vlade nažalost u zadnjih 6 godina više ministara otišlo zbog sumnje na korupciju nego iz vlade Ive Sanadera koji je također vladao 6 godina, koji je bio možda i sinonim za političku korupciju. Mi trebamo krenit od sebe. Ljudi vam se ne vraćaju u Hrvatsku zbog toga jer ne žele živjeti u društvu gdje nemamo svi jednake mogućnosti. Gdje postoje jednakiji od jednakijih. I ako ne počnemo to mijenjati, svako od nas, a vi što se tiče vlade malo tko će se vratiti bez obzira na brojne poticajne mjere koje se nude.
24 pitanje zastupnica Andreja Marić postavlja ga ministru zdravstva Viliju Berošu. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani ministre Beroš posljednjih 6 godina svjedočimo najgorem vođenju zdravstvenog sustava bez jasne vizije i iščekujemo potrebne reforme. Zdravstvo se guši u ogromnim dugovima, građani i dalje predugo čekaju na zdravstvene usluge, puno je oboljelih od kroničnih bolesti uz loše ishode liječenja, nezadovoljni su pacijenti i zdravstveni djelatnici. Gotovo 315.000 djelatnika, pardon osiguranika je više nego stanovnika u državi, 6,3 milijardi kuna iznosila je sanacija zdravstva u 2021. godini, preko 5 milijardi kuna iznosi dug bolnica i ljekarni prema veledrogerijama, 104 tima obiteljske medicine je bez nositelja odnosno nema stalnog liječnika, 185 liječnika u obiteljskoj medicini je starije od 65 godina. Reforma hitne medicinske pomoći stoji negdje u ladici ministarstva od 2016. godine. U medijima svako malo čitamo o aferama u vašem ministarstvu. U rujnu 2021. poslala sam vam pitanje vezano uz reformu zdravstvenog sustava tražeći detaljni pisani odgovor dobila sam ga tek nakon tri i pol mjeseca. U odgovoru navodite opće i specifične ciljeve reforme uz tri reformska područja, međutim bez konkretnih planova i hodograma kada će se navedeno provoditi i uz izmjenu kojih zakona što sam vas pitala. Tek 30. prosinca 2021.g. vlada je donijela odluku o donošenju Nacionalnog plana razvoja zdravstva za razdoblje od 2021.-2027. i Akcijskog plana razvoja zdravstva za 2021.-2025.g. što je neozbiljno. Pitam vas, kada ćete napokon urediti zdravstveni sustav, dakle riješiti broj osiguranika i dugove veledrogerijama, povećati broj zdravstvenih djelatnika, skratiti liste čekanja? Da li ste učinili dubinsku analizu zdravstvenog sustava i definirali kriterije spajanja bolnica? Koje zakone i kada planirate izmijeniti kako bi se provele potrebne reforme? Koliki su točno dugovi u zdravstvu ukupni i dospjeli i koliki su veledrogerijama? Hvala vam.
Ministre izvolite odgovor.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Poštovana i uvažena saborska zastupnice. Postavili ste niz pitanja koji zahtijevaju detaljnu elaboraciju, međutim reći ću vam sljedeće, dakle u zadnje dvije godine u vrijeme neviđene zdravstvene krize ova vlada i ministarstvo našlo je načina ne samo pružati adekvatnu zdravstvenu zaštitu za sve potrebite i oboljele od covid-19 bolesti već i utemeljiti reformu. To je činjenica, ona je doista utemeljena, ona je već i započela jer kako inače objasniti činjenicu da sam pred više od 10 mjeseci potpisao odluku o objedinjenoj javnoj nabavi s kojom iz dana u dan postižemo bolje financijske rezultate, kako inače objasniti činjenicu da su u izradi određeni pravilnici koji reguliraju promet lijekova koji su već izazvali određena komešanja na farma sceni upravo sa ciljem omogućavanja našim pacijentima nadalje, kako nadalje objasniti činjenicu da je zaživio registar opreme sa planom zanavljanja koje u ovih više desetljeća postojanja zdravstvenog sustava nismo imali, kako objasniti činjenicu da smo krenuli sa sanacijom nekakvih dugova ranije naslijeđenih u zdravstvenom sustavu tipa prekovremenih upravo zato da bi na neki način omogućili clean start, kako inače objasniti činjenicu da i dalje ustrajno radim na strateškim projektima ove vlade kada je riječ o zdravstvu, a to su strateški infrastrukturni projekt. Nacionalna dječja bolnica kod koje je upravo sada u tijeku raspisivanje natječaja o idejnom projektu, zatim revitalizacija Imunološkog zavoda gdje svakih nekoliko mjeseci donosimo određene akte na vladi s ciljem revitalizacije proizvodnje iste i naravno nabava hitne helikopterske medicinske službe gdje smo dobili određena europska sredstva za provedbu tendera, dakle sve je to učinjeno. Međutim, govorim dugo o reformi ona je nasušna potreba, ali ona nije jedan trenutak, ona je dinamičan proces, temelji su uspostavljeni. U tijeku smo prve faze reforme kada se mijenjaju organski zakoni u zdravstvu dakle Zakon o zdravstvenoj zaštiti, Zakon o obveznom zdravstvenom osiguranju. Odgovorno tvrdim da će do lipnja isti biti pripremljeni, pušteni u javno savjetovanje. Pozivam vas sve da sudjelujete u istom jer jasna vizija koju ova vlada ima je osnovni ujedno i pokretač potrebne reforme zdravstvenog sustava kojeg moramo na neki način ozdraviti. Nakon promjene zakonodavnog okvira slijedi druga faza gdje će slijediti promjena podzakonskih akata i mreža javnozdravstvene službe koju apsolutno moramo prilagoditi novim elementima i novim uvjetima, novom morbiditetu, novim demografskim elementima našeg stanovništva. I ono što isto tako želim reći da smo do sada plaćali i ugovarali pružanje zdravstvene zaštite na jedan neadekvatan način, ova reforma će utemeljiti novi način i ugovaranja i plaćanja zdravstvene zaštite na način da je evaluiramo. Naime, mi smo do sada u zdravstvenom sustavu platili da neko radi, a od sada moramo početi plaćati kako će neko raditi, dakle uključiti i element kvalitete tog rada. Dakle, velik je posao pred nama ova vlada sa ministarstvom kojem sam trenutno na čelu doista je u jeku pandemije našla načina kako utemeljiti sve promjene i ja znam da smo svi skupa nestrpljivi, međutim više desetljeća su ove promjene čekale mislim da ih je bitno utemeljiti kako treba, a rok od nekoliko mjeseci prije ili kasnije nije relevantan, bitno je da oni doista jesu utemeljene, a tome svjedoče i određeni naši partneri tipa GSV-a, Udruga poslodavaca, a i vama sam prezentirao određeni smjer kretanja zdravstvenog sustava [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] samo zato da ova vlada i ministarstvo ima jasnu [[Upadica predsjednik: Hvala ministre.]] viziju razvoja zdravstvenog sustava. Hvala.
Izvolite očitovanje zastupnice.
Hvala lijepa. Upravo zbog važnosti i opsežnosti ove teme molit ću vas detaljan pisani odgovor. Držim vas za riječ za ovo što ste rekli da će do kraja lipnja ići ova dva zakona, naravno da to nije dovoljno i da čekamo da prezentirate javnosti i struci, a pogotovo nama na Odboru za zdravstvo i socijalnu politiku što i kako planirate jer moram podsjetiti da smo mi inicirali tematske sjednice, dakle mi oporbeni članovi odbora vezano uz reformu, ali niti mi nismo dobili potrebne detaljne materijale, a pitanje je koliko ćete onda uvažiti prijedloge i nas iz oporbe koji smo u krajnjoj liniji struka. Spomenuli ste i da ste s drugim dionicima razgovarali pa evo držim vas za riječ što ćete od toga svega napraviti. U tom pisanom odgovoru svakako mi odgovorite ono što sam rekla kojim ćete se kriterijima voditi kada ćete spajati najavljeno određen odjele odnosno ustanove hoćete li se voditi jasnim kriterijima, hoćete li napraviti reviziju poslovanja onih koji negativno posluju, hoćete li potezom pera pod državu preuzeti one zdravstvene ustanove koje pozitivno posluju, znači morate imati jasne kriterije. Nadalje, koji će biti benefit od toga svega što planirate za naše pacijente odnosno naše građane i zdravstvene djelatnike? Kako ćete refundirati troškove pacijentima koji će morati ići iz svoje dotadašnje zdravstvene ustanove u neki drugi grad odnosno županiju? Dakle o tome svemu trebate voditi računa. Nadalje, žalosti me što afere kojima svjedočimo iz vašeg ministarstva koje cure iz dana u dan mislim ne prestaju. Sad je zadnji vrhunac preplaćeni uređaj na intraoperativno zračenje, nadam se da ćete i to pojasniti. Dakle, zdravstveni djelatnici su preopterećeni, toga ste i vi svjesni ne samo brojem pregleda i usluga već administracijom i u zaključku naši građani i mi svi djelatnici zaslužujemo bolji, uređeniji, efikasniji i kvalitetniji zdravstveni sustav tako da ste evo na potezu, pa nadam se da ćete to preuzeti vi ili će vas ministar i premijer prije toga smijeniti ne znamo, hvala.
Hvala lijepa. Idemo na 25. pitanje zastupnica Marijana Balić postavlja ga potpredsjedniku vlade i ministru hrvatskih branitelja Tomi Medvedu, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče HS, poštovani predsjedniče Vlade RH, poštovani potpredsjedniče, ministrice i ministri i državni tajnici. Svoje pitanje kako je rečeno upućujem potpredsjedniku Vlade RH i ministru hrvatskih branitelja. Osobe s invaliditetom i dalje nailaze na prepreke odnosno nepristupačne i neprilagođene objekte kako na lokalnoj tako i na državnoj razini. Znamo da Ministarstvo hrvatskih branitelja već dugi niz godina provodi projekt prilagodbe odnosno projekt rješavanja pristupačnosti objektima osoba s invaliditetom. Koliko je Ministarstvo hrvatskih branitelja do sada takvih prilagodbi sufinanciralo i što još činite po tom pitanju? Hvala vam.
Izvolite odgovor potpredsjedniče vlade.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS, poštovane zastupnice i zastupnici. Uvažena zastupnice Balić, hvala vam na pitanju. Naime, Ministarstvo hrvatskih branitelja dugi niz godina prepoznaje ovo pitanje kao izrazito važno pitanje i ono je zaista primjer dobre i pozitivne suradnje Ministarstva hrvatskih branitelja kako sa udrugama koje zastupaju HRVI tako i sa sve civilne udruge osoba sa invaliditetom. I upravo s tim ciljem ministarstvo svake godine raspisuje javni poziv za projekat pristupačnosti gdje na određeni način apeliramo i pozivamo i jedinice lokalne i područne odnosno regionalne samouprave na uključivanje odnosno na njihovo prepoznavanje ključnih objekata koji zahtijevaju postavljanje odgovarajućih rampi odnosno pristupačnosti tim objektima i upravo s tim ciljem naša je vlada od 2016., pa do danas povećala proračun ukupno Ministarstva hrvatskih branitelja za gotovo pola milijarde kuna kako bi mogli realizirati sve one naše programe i cjelokupni onaj naš set mjera i programa koje provodimo. Do danas je Ministarstvo hrvatskih branitelja realiziralo 290 programa odnosno projekata pristupačnosti za što je utrošeno 27 milijuna kuna. Prateći iz godine u godinu zahtjeve odnosno javne pozive i javljanje na javne pozive koji pristižu u Ministarstvo hrvatskih branitelja upravo s tim ciljem smo ove godine podigli i predviđena proračunska sredstva na 2,5 milijuna kuna kako bismo što je više moguće objekata učinili dostupnima za osobe sa invaliditetom. Uvijek težišno usmjeravamo JLS da to budu objekti za pružanje zdravstvene skrbi, ali i drugi objekti kako bi osobe sa invaliditetom zaista mogle nesmetano pristupiti tim uslugama odnosno tim objektima. To je još jedan dokaz naše vlade i politike naše vlade prepoznavanje svih onih bitnih potreba koji se tiču kako HRVI tako i cjelokupne populacije u hrvatskom društvu osoba sa invaliditetom. Naravno da sve to skupa i nadziremo i pratimo, obilazeći teren prepoznajemo gdje još postoji za to potreba i u skladu sa tim potrebama ćemo i ubuduće ulagati potrebita sredstva i raspisivati potrebite pozive. Evo, hvala lijepo.
Zastupnice izvolite očitovanje.
Zahvaljujem vam. Zahvaljujem ministre na odgovoru. Smatram kako je ovo zaista jedan primjer razumne prilagodbe i kako se na ovaj način zaista omogućava jednaki pristup svima. Osobito je dakle važno poduzimati mjere s ciljem uključivanja osoba sa invaliditetom u svakodnevni život budući da se na takav način poboljšava kvaliteta života osoba sa invaliditetom. I ono što je posebno važno za istaknuti i naglasiti je da se na taj način provodi dakle i Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom kao i Nacionalni plan izjednačavanja mogućnosti za osobe s invaliditetom što dakako treba pozdraviti, kao i sve napore koje i ova vlada i vi kao ministarstvo činite kako bi se olakšao život osoba s invaliditetom. Hvala vam lijepa.
Sada će kao 26. zastupnik Ante Prkačin postaviti pitanje predsjedniku vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Hvala štovani g. predsjedniče HS i jednako štovani g. predsjedniče hrvatske vlade. Moje pitanje će se tematski vezati na ono koje sam vam postavio prije godinu dana, a tada sam ukazao na iznimno privilegiran i povlašten i to nezasluženo povlašten položaj Srpske pravoslavne crkve u Hrvatskoj. To je institucija koja je u zadnjih 100.g. najpodmukliji i najuporniji hrvatski neprijatelj i to je sve dobila zbog jednog suludog ugovora koji je dobri i pošteni čovjek, ali jako loš političar, loš premijer Ivica Račan prije 20-tak godina potpisa sa Srpskom pravoslavnom crkvom. To nije jedini loš ugovor koji je Račan potpisao i jedino loš politički potez, ali ovaj je katastrofalan. Tvrdim i već 2-3.g. čekam odgovor da u hrvatskoj povijesti nije bilo tako skandaloznog dokumenta kao što je taj ugovor. To je potpuni fijasko zdravog razuma. Kolko je on defektan rekao sam i prošli put što je s hrvatske strane potpisan najvišim dostojanstvom rukom predsjednika republike, a sa srpsko pravoslavne strane potpisao ga je izmišljeni predsjednik nepostojećeg episkopskog savjeta nelegalne Srpske pravoslavne crkve. Dalje, taj ugovor je suprotan kanonu pravoslavlja koji kaže da crkva ide granicom države, pa vi imate, imate bugarsku pravoslavnu crkvu u Bugarskoj Rumunjsku u Rumunjskoj, Grčku u Grčkoj ali srpsku imati u Hrvatskoj i Crnoj Gori, Bosni i Hercegovini itd. Taj ugovor je potpuno suprotan povijesnim činjenicama jer ogromnu pravoslavnu imovinu daje srpskoj pravoslavnoj crkvi koja na to nema pravo. Ovaj put će pitanje biti ne da li ćete, nego zbog čega vi niste uzeli u razmatranje taj ugovor i jednostavno ga poništili jer imate sve razloge i sve uvjete posebno iz tog razloga što mi moramo vrlo brzo relaksirati ili potpuno popraviti odnose sa Srbima. Zbog čega? Jer nas očekuje velika bitka u Bosni i Hercegovini [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] Proteklo vrijeme. Hvala lijepa.
Je. Izvolite odgovor predsjedniče Vlade.
Hvala lijepo poštovani zastupniče Prkačin. Vi ste već ovo pitanje podigli, ja mislim da je bila neka druga tema, ne aktualni sat u nekoj drugoj raspravi. Ja sam zamolio tada i ministra pravosuđa i ministricu kulture da vam malo daju jedan rezime, prije svega rezime i okvir ugovora koje Republika Hrvatska osim sa Svetom Stolicom ima i sa drugim crkvama i vjerskim zajednicama u Republici Hrvatskoj, pa i sa srpskom pravoslavnom crkvom. Tih ugovora ima osam. Oni su regulirali brojna pitanja koja se tiču odnosa između države i tih crkava i vjerskih zajednica. Pitanja revizije osim ovoga vašega apela nije do sada bilo formulirano ni na koji način. Ovo pitanje kako ste ga vi formulirali se odnosi prije svega na predsjednika Vlade gospodina Račana koji je preminuo. Međutim, to su ugovori koji su na snazi, koji obvezuju sve Vlade koje su došle i kasnije. I do sada osim tih vaših inicijativa nije bilo neke druge, barem ne da je meni poznata. Ali ja ću zamoliti ministre da vam daju jedan pregled, daju o čemu se točno radi, a mene bi više zanimalo ovo drugo što ste naumili kazati o BiH, ali to ćemo drugi puta.
Imate još sada dvije minute pa možete i sada.
Gospodine predsjedniče Vlade, da je potpisan korektan ugovor sa srpskom pravoslavnom crkvom to bi bio međudržavni ugovor, ali potpisan je sa nekim monstrumom koji se zove srpska pravoslavna crkva u Hrvatskoj koja nije upisana u evidenciju vjerskih zajednica. Nisu oni glupi. Mislim na srpsko-pravoslavnu varijantu. Oni dobro znaju da se treba upisati u evidenciju vjerskih zajednica i nakon toga dobiti pravni subjektivitet, ali oni to nisu željeli učiniti. Jer ako to učine onda će priznati Hrvatsku državu, a oni Hrvatsku državu ne priznaju. Dalje, onda će on imati, nema ministra Marića, onda oni moraju imati legalne financije ili riznicu pa ogromna materijalna sredstva koja ubiru u Hrvatskoj moraju bit pod kontrolom Hrvatske države. Međutim, ona nisu niti pod kontrolom Hrvatske države niti ih kontrolira srbijanska država gdje ta sredstva dolaze, nego se oni koriste crnorukaški kao 1900 i neke godine. Dakle, vrlo rado da se s ministrima nađem i vidim, jer ovaj odgovor i ovo objašnjenje ne stoji. Dakle, da je potpisan ugovor sa srpskom pravoslavnom crkvom u Beogradu stoji, ali sa nekakvom izmišljenom srpskom pravoslavnom crkvom u Hrvatskoj koje nema u evidenciji taj ugovor formalno-pravno ne stoji.
Idemo na 27 pitanje zastupnik Mišel Jakšić postavlja ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, povijest nam pokazuje kako u svakoj krizi se na kraju pokaže važnim, pogotovo u modernijoj povijesti koliko je važna energetska samodostatnost, a nakon toga koliko je važna poljoprivredna i prehrambena samodostatnost. Nama se sad sve to pojavljuje na entu pogotovo ako uzmemo u obzir efekte covid pandemije i kad vidimo što se danas događa sa ekonomskim tijekovima, inflatornim pritiscima svime onime što je sad dodatno uz covid donijela rusko-ukrajinska kriza. Vi ste 2016. za Božić najavili da će se INA vratiti u hrvatske ruke. Danas je 2022. godina nije se dogodilo apsolutno ništa. Isto tako 2017. godine kad se pojavila potencijalno ogromna kriza cijelog sustava sa Agrokorom vi i Vlada ste se poprilično uključili u tu priču, određeni efekti su ostvareni. No ono što je danas ključno pitanje kako si dozvoljavamo da Agrokor i sve njegove dijelove, a vrlo je važno za naš poljoprivredno-prehrambeni sektor šaptom prelazi opet u mađarske ruke kao što je prošla i INA. Energetiku smo dali Orbanu, Agrokor se spremamo dati Orbanu i možemo si postaviti pitanje koja je uopće strategija i koji je uopće plan da mi dođemo do energetske i prehrambene samodostatnosti, a da ne moramo pitati Viktora Orbana koji baš ne komunicira previše niti sa Bruxellesom gdje vi volite biti i volite komunicirati, a možda i najključnije pitanje ako uzmemo u obzir da možda i oko INA-e niste mogli sve napraviti zašto ste tada obećavali nešto za što ste znali da je neostvarivo, a sada kad ste imali puno više alata se na kraju dana pravite da se to vas, a u konačnici i svih nas na kraju ne tiče. Hvala vam lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa zastupniče. Što se tiče privatizacije INA-e pa vi jeste mladi, ali niste baš toliko mladi da se ne sjećate tko je pokrenuo proceduru. Malo prije je gospodin Prkačin spominjao Vladu Ivice Račana. Tad je to startalo. Ovo kasnije je bio nastavak procesa koji je SDP pokrenuo, nemojmo to zaboravljati pa sad vraćati nešto nama kao da vi s time niste imali ništa i da se ne sjećate. To je vrlo važno za razumijevanje hrvatske javnosti. To je broj jedan. Što se tiče INA-e poduzeli smo jako puno, poduzeli smo sve što je bilo profesionalno, zakonski, sektorski, financijski, energetski, pravno komercijalno moguće da evaluiramo koliko vrijedi udio MOL-a u INA-i i ponudili smo cijenu. I nismo se našli. Za ono što smo mi smatrali da bi bilo prihvatljivo za Hrvatsku platiti za evaluirani udio MOL-a u INA-i MOL nije prihvatio, mi imamo dobru volju, našli bi i sredstva za to, nisu to bila sredstva koja mi ne bi mogli naći, međutim vi ne možete, ne možete kupiti nešto ako vam taj drugi to ne želi prodati. A baš da platimo onoliko koliko neko hoće, a to toliko danas realno ne vrijedi e to nećemo učiniti, to nećemo učiniti. To ne bi ni vi napravili. Ono što je bilo realno bi učinili, ono što nije realno nećemo učiniti zato što smatramo da to ne bi bilo odgovorno jer mi nismo u situaciji da plaćamo afektivnu cijenu kao vlada nego da plaćamo neku evaluiranu tržišnu cijenu, a prodavatelj tih dionica ima možda neki drugi stav i neki drugi pristup. Što se tiče Fortenove i činjenice, ja odgovarao sam već na to pitanje u vezi Sberbanke koji je prodao svoj udio, ne pravimo se mi da se to ne događa, ali ovdje je Sberbank taj koji već dulje vremena nastoji prodati svoj udio u Fortenovi. Pa nije Plenkovićeva vlada ili ja osobno doveo Sberbank da bude kreditor tj. vjerovnik Agrokoru i bivšem vlasniku. Tko ga je doveo, što imamo mi s tim? Mi smo naslijedili tuđe probleme i nastojali ih riješit da ne budu na teret državnog proračuna, da kompanija funkcionira, da mi dobavljači ostanu na nogama i da OPG-i uz možda iznimku ovog slučaja koji je jedna kolegica spominjala budu riješeni. I to smo uspjeli. Sada reputacijski u ovakvoj ne ukrajinsko-ruskoj krizi nego ruskoj agresiji i invaziji na Ukrajinu budite precizni to je isto dosta bitno jer ja to sve čujem, imamo situaciju da nam je za kompaniju bolje da oni prodaju taj svoj udio. To što se našla, našao fond mađarski koji je spreman toliki iznos novaca dati odmah, to je dobro za njih, dobro za kompaniju, dobro za taj fond. Da li je tu netko drugi mogao na našem tržištu reagirati? Mogao je, svi su to znali na tržištu ovdje što se zbiva, nema ni jednog ozbiljnog aktera koji to nije znao, pa nek je taj došao i dao možda jedan milijun eura više možda bi bili oni ti koji su ušli u vlasništvo. Ali ne možemo mi kao vlada i država u tržišnom gospodarstvu odlučivati za nekog drugog. I uostalom Fortenova je tu, naša je kompanija bit će na ovom tržištu, radit će. A da li će novi suvlasnik ovdje ostati dugoročno ili ne ja to u ovom trenutku ne znam, ali znam da samostalno ne može ništa bez hrvatskih suvlasnika i komponente koju imaju hrvatske kompanije. Ono što je bitno, bitno da rade [[Upadica: Hvala vam.]] i neometano u novim okolnostima.
Izvolite očitovanje zastupniče.
Poštovani predsjedniče vlade mislim da kad pričamo o INI bi nam svima bilo drago da čujemo koji su to iznosi bili i zašto nije došlo do realizacije vašega obećanja jer mislim da puno nas prvi put je danas dobilo tu informaciju. Što se tiče godina i mladosti, da sjećam se Ivice Račana, sjećam se kad je nešto krenulo sa INOM, ali se isto tako još bolje sjećam tko je radi INE završio u zatvoru, bio osuđen i predao sve što je mogao iz INE Mađarima, a to je bio bivši predsjednik HDZ-a i tadašnji predsjednik vlade Ivo Sanader koji je doduše izbrisan iz članstva HDZ-a pa se to valjda onda više ne računa. Ovo što ste rekli oko Fortenove mogu se složiti sa tezom o tržištu, ali vi jako dobro znate da u Hrvatskoj postoji prehrambena poljoprivredna industrija kao i da postoje mirovinski fondovi. I ono što sam siguran je da se sa više truda, više zalaganja, više razgovora kao što se našlo stvarno brzo rješenje za Sberbanku u Hrvatskoj moglo naći rješenje i za Fortenova jer to nisu samo proizvodi, nisu samo pogoni, to je jako puno slavonske ravnice, vinograda, farmi, svega onoga što tamo imamo, a to da oni ostaju ovdje je ista priča i sa INOM, pa imamo svako malo priču koliko naše nafte završava u Mađarskoj. Ne bi bilo dobro da u nastavku tih kriza puno naše pšenice prvo završi u Mađarskoj pa da se onda cjenkamo kako da to vratimo u Hrvatsku. I hvala vam na ispravku da nije rusko-ukrajinska kriza to je agresija Rusije na Ukrajinu, slažem se s vama i apsolutno osuđujem ali nadam se da ćete to isto tako prenijeti i sada velikom partneru ove države Viktoru Orbanu i kroz INU i kroz Fortenovu pa taj naš veliki mecena isto zauzme oko Rusije i Ukrajine jasniji stav.
Idemo na 28 pitanje, zastupnica Sanja Udović postavlja ga predsjedniku vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedniče sabora, predsjedniče vlade s ministrima, kolegice i kolege zastupnici, evo prošlo je gotovo godinu dana od kada je predstavljen NPO i tu je posebno zanimljivo promatrati koliko je zapravo sredstava rezervirano za resor obrazovanja, znanosti i istraživanja. Njime je najavljeno da treba financirati izgradnju, dogradnju, rekonstrukciju i opremanje predškolskih ustanova i za tu namjenu je rezervirano čak milijardu 620 milijuna kuna. Izgradnju, dogradnju, rekonstrukciju i opremanje osnovnih škola za potrebe jednosmjenskog rada i cjelodnevne nastave i tu je rezervirano 2 milijarde 280 milijuna kuna te za izgradnju, dogradnju, rekonstrukciju i opremanje srednjih škola za što je rezervirano čak 567 milijuna kuna te za digitalnu preobrazbu visokog obrazovanja za što je rezervirano 633 milijuna kuna. Dakle, sveukupno 5 milijardi kuna je rezervirano, a javni pozivi još uvijek nažalost nisu objavljeni. Evo, danas smo ovdje imali priliku čuti da će ih ministar sutra najaviti pogotovo ovaj javni poziv što se tiče dječjih vrtića. Ja moram ponoviti da ih ministar uporno najavljuje od listopada prošle godine. Znači pozivi nisu pripremljeni, oni nisu prošli javno savjetovanje, postavlja se pitanje da li će sutra najava biti da će oni tek ići u javno savjetovanje odnosno konkretno poziv za dječje vrtiće ili ćete nam reći da je to već zapravo gotovo. Vlada na čijem ste čelu je sama postavila kvantitativne pokazatelje i rokove. Vi tako navodite da će se obuhvat djece koja sudjeluju u ranom predškolskom odgoju i obrazovanju u dobi od treće godine do polaska u školu povećati sa 76 piše tamo na 90%, vi ste rekli na 91% i navodite da će to biti u drugom kvartalu 2026. godine [[Upadica predsjednik: Ufff vrijeme, malo ste me.]] Na žalost evo vidimo da [[Upadica predsjednik: Morate završiti.]] vidimo da [[Upadica predsjednik: Jel' me čujete?]] vidimo da javne pozive nismo vidjeli.
Kolegice Udović 20 sekundi, rekorderka ste. Evo izvolite predsjedniče Vlade.
Hvala vam lijepa poštovana zastupnice Udović prije svega na zaista legitimnom i korisnom interesu za temu obrazovanja, za temu ulaganja u školsku, obrazovnu infrastrukturu kroz Nacionalni plan oporavka i otpornosti. Kada smo radili listu prioriteta obrazovanje nam je bilo jedno od najvažnijih i činjenica je da će sutra, mislim da smo to najavili u međuvremenu u 10 sati prije sjednice Vlade u Nacionalnoj i sveučilišnoj knjižnici stvarno biti objavljen taj javni poziv za programe ranog i predškolskog obrazovanja. Iznos je 1,2 milijarde kuna. Vi ste jako dobro vidjeli ovo što piše u podacima sa 67,3 na 90. Ja sam se referirao na broj koji je od strane Sabora usvojen na Nacionalnoj razvojnoj strategiji '91. To konkretno znači povećanje kapaciteta za još 22500 djece u vrtićkoj dobi od 3 do 6 godina. Dakle, to je ta ogromna investicija. Ja mislim da ukupni iznos sredstava kojeg smo predvidjeli kroz Nacionalni plan oporavka i otpornosti, on je sad ga opet nema Fuchsa, one je nešto malo manji od milijardu eura će ostaviti takav trag u obrazovnoj infrastrukturi Hrvatske da ćemo ga se godinama sjećati. Ovako velikih ulaganja u vrtić, u škole, u fakultete nije bilo od zaista davnih vremena da ne evociram neke druge sustave koji su tada upravljali Hrvatskom i gradili temelje našeg obrazovnog sustava. Nama je cilj što više djece u ranom i predškolskom sustavu, a ovo će to osigurati do 2026. i dva ići u smjer jednosmjenske nastave za djecu u školama. Kada to osiguramo sa dovoljnim brojem učenika, sa reformiranim obrazovnim programima, sa de facto školom za globalnu konkurenciju naših mladih generacija onda će Hrvatska imati šansu u svim područjima i naši ljudi će se moći pozicionirati, a i sami ovdje bit ćemo u puno boljoj poziciji. Što se generalno tiče Nacionalnoga plana oporavka i otpornosti kad već ste otvorili to pitanje, dakle mi imamo onih 6,3 milijarde eura bespovratnih sredstava. Još imamo mogućnost 3,6 milijardi vrlo povoljnih zajmova, gotovo beskamatnih. Mi smo među prvima koji su dobili i ona avansna sredstva 818 milijuna eura. Ispunili smo sve ciljeve na vrijeme, bila su ja mislim 34 mjerila. I omogućilo se isplata od 700 milijuna eura nove tranše. Zaista s te strane glede Nacionalnog plana oporavka i otpornosti, ispunjavanja kriterija iz europskog tečajnog mehanizma dva, Nacionalnog plana reformi kojeg će Vlada usvojiti također u sljedećim tjednima mislim da smo zaokružili kredibilitet ispunjavanja onoga što obećamo. I s te strane sredstva koja će dolaziti na polugodišnjoj razini od otprilike 700 do 800 milijuna eura će nam omogućiti realizaciju ovih projekata, a obrazovanje u sve ostale projekte je jedan od najvažnijih prioriteta. Evo dođite sutra u 10,00 bit će to zanimljivo, a naročito na velikom ekranu ova karta vrtića što se već učinilo. To malo ljudi je svjesno i zato sam ja inzistirao da to prikažemo da svi vide širu sliku.
Izvolite očitovanje zastupnice.
Evo zahvaljujem na svim ovim podacima koje ste iznijeli. Jedan od tih vrtića smo i mi izgradili, pa smo valjda i mi na toj kartici. Ali ne mogu reći da sam zadovoljna sa vašim odgovorom zato što mi znamo koliko ste sredstava rezervirali i znamo što je u planu do 2026. Mi smo sada skoro na polovici 2022. godine a javni pozivi nisu izašli, stog bih vas molila pisani odgovor kada će po ova četiri cilja koja su u ovom ministarstvu izaći javni pozivi i kada ćemo moći kandidirati projekte koje smo spremili. Znači molim vas pisani odgovor i to vam je prilika da malo i redefinirate ciljeve koje ste sami postavili. Hvala.
29 pitanje zastupnik Ljubomir Kolarek postavlja ga ministrici poljoprivrede Mariji Vučković. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani premijeru, ministrice i ministri. Imam pitanje za ministricu poljoprivrede gospođu Mariju Vučković što Vlada odnosno resorno ministarstvo čini da ublaže povećanje cijene prehrambenih i poljoprivrednih proizvoda na tržištu uvjetovanih porastom cijene energenata i sirovine, a isto tako poremećaj na tržištu zbog ruske agresije na Ukrajinu. A isto tako htio bih sve ovdje nazočne obavijestiti da je prije nekoliko dana u Međimurju opet došlo do velikog pomora pčela. Do jučerašnjeg dana do 18 milijuna zbog neprimjerene primjene i tretiranja repice. I kada se to sve skupa zbroji na kraju imam pitanje da li će ministarstvo kao što je prije godinu i pol dana pomoći pčelarima jer znamo što pčela znači za prirodu i život čovjeka. Hvala.
Odgovor poštovane ministrice Marije Vučković.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče, potpredsjedniče Hrvatskog sabora, zastupnice i zastupnici. Dakle, Vlada Republike Hrvatske je već krajem prošle godine s obzirom da je rast cijena bio i u 2021. godini brži nego što je bilo očekivano reagirala pomoći onima koji su prvi osjetili u lancu takav rast cijene, to je bio hrvatski sektor stočarstva, pa smo pripremili, a Europska komisija odobrila program potpore vrijedan 171 milijun kuna za sve sektore stočarstva i dodatan program potpore od 20 milijuna kuna za sektor peradarstva. Podsjetit ću, stočari su prvi u našem resoru osjetili rast cijena, stočne hrane i velike poteškoće. Također ovaj rast cijena se ubrzao početkom 2022.g. vođen prije svega cijenama energenata, a dodatno agresijom na veliku europsku državu Ukrajinu. Iako su oči javnosti početkom godine bile uprte u rast cijene energije ova vlada je kao i uvijek prije u svim sličnim, neizvjesnim i teškim situacijama na vrijeme prepoznala da će takav rast cijena pogoditi i stanovništvo, ne samo putem energije nego i putem očekivanog rasta cijena hrane. Stoga je u nizu mjera u paketu vrijednom 4 milijarde i 800 milijuna kuna hrana zauzela vrlo veliki udio, ne samo proizvodnja nego isto tako ublažavanje očekivanog rasta cijena, pa ću podsjetiti da je pored programa potpore za proizvođače u poljoprivredi vrijednog 200 milijuna kuna namijenjenog ublažavanju cijena umjetnog gnojiva pored programa potpore za hrvatskog ribara namijenjen ublažavanju njihovih poteškoća zbog rasta energije vrijednog 75 milijuna kuna kojeg je Europska komisija odobrila u rekordnom roku, vlada isto tako pripremila porezne mjere koje smanjuju stopu PDV-a za različite proizvode pri tome na svježu hranu s 13 na 5%, na poljoprivredne inpute što također utječe ovom lancu također na 5% i taj udio u paketu iznosi kad govorimo o PDV-u dvije milijarde i 100 milijuna kuna, a kad govorimo o udjelu hrane onda to iznosi milijardu i 600 milijuna kuna bez potpora poljoprivrednicima. Također kao što je predsjednik vlade rekao gotovo na svakoj sjednici u posljednje vrijeme upravo zbog te povezanosti poljoprivrede, poljoprivrede i standarda stanovništva zbog udjela hrane u potrošačkoj košarici očekujemo i pripremamo i nove odluke koje bi trebale direktno pomoć hrvatskim proizvođačima, a time u konačnici i potrošačima. Izgledno je da bi rast cijena hrane bio viši s obzirom da je inflacija osnovnih sirovina prehrambenih mjerena … [[Govornik se ne razumije]] indeksom dosegla povijesnu razinu u ožujku, najveći rast otkad se prati od 1990.g. izgledno bi da bi takav rast cijena bio i viši, naravno kao i uvijek do sada nastavit ćemo reagirati i pravovremeno i razboriti pri tome ne činiti greške. Što se tiče pomora pčela nažalost opet pomor pčela, nažalost opet u Međimurju. Hvala vam evo što ste se prisjetili da smo mi promptno reagirali čini mi se u kolovozu 2020.g. na takav jedan događaj da smo pripremili prvi takav program potpore, nikad nije bilo prije takvih reakcija za pčelare koji su bili pogođeni ovim pomorom i gubitkom pčela i da su oni bili tim paketom zadovoljno, tako ćemo naravno postupiti i dalje.
Poštovani zastupnik Kolarek.
Hvala lijepa. Evo ja se zahvaljujem ministrici na ovakvom iscrpnom odgovoru i vjerujem da će sve one navedene mjere koje ste rekli i koje će vlada i resorno ministarstvo donijeti u narednom periodu ublažiti povećanje cijene poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda. No ja bih istaknuo jednu činjenicu, nedavno je bio Sajam poljoprivrede u Gudovcu i možda je svima nama to promaklo, ali tamo su prodani skoro svi strojevi i skoro sva mehanizacija i samo ta činjenica budi jednu nadu da poljoprivreda će opstati, da postoji perspektiva u toj poljoprivredi i da će ovi zakoni koje smo upravo u ovom saboru donijeli nedavno, bio je komasacija, sutra imamo raspravu drugo čitanje Zakon o poljoprivrednom zemljištu itekako pomoći našim poljoprivrednicima pogotovo onim mladim koji se žele bavit poljoprivredom i dakako na prvom mjestu stočari jer bez proizvodnje mesa, mlijeka, jaja, mislim to su živežne namirnice koje su nam itekako bitne ne samo da prehranimo Hrvatsku nego i za naš turizam. Hvala lijepo.
Slijedeće pitanje postavit će zastupnik Nevenko Barbarić poštovanom ministru vanjskih i europskih poslova Gordanu Grlić Radmanu, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS, poštovani predsjedniče vlade, uvaženi ministre. Ova vlada svoj odnos prema susjednoj i prijateljskoj BiH pokaziva zajedničkom realizacijom niza infrastrukturnih projekata, izdašnijim europskim sredstvima na projektima prekogranične suradnje, jačom gospodarskom suradnjom, potporom Euroatlantskim integracijama BiH i snažnim političkim angažmanom oko rješavanja političkih prijepora unutar BiH, pa ipak i u ovome sabore, kod nas dio oporbe, dio medija kažu to je nedovoljno, ništa. Zanimljivo, ne spominje se, blago rečeno nezainteresiranost svih prethodnih vlada od 2020. do danas za naše probleme. Zanimljivo je isto tako ne spominje se niti politički zaokret dijela zemalja prije svega EU i američke administracije oko načina rješavanja prijepora unutar BiH, pitanje je jel se moglo više i bolje? Poštovani ministre što konkretno znači uvrštavanje u strateški kompas dakle dokumenata EU pojma konstitutivnosti s 3 naroda ili u zaključke američko-hrvatskog foruma. Isto tako predsjednik vlade i vi često ističete kako je za rješavanje političkih prijepora od presudne važnosti, relaksiranje odnose, vraćanje povjerenja Hrvata i Bošnjaka u BiH. Zašto? Zato i jedno pitanje, visoki predstavnik dio međunarodne zajednice inzistira na provođenju izbora kako je to predviđeno dakle 10. mjesec ove godine. Da li vaš komentar, da li izići na ove neustavne izbore ili ne? Zahvaljujem.
Izvolite ministre.
Hvala lijepa g. predsjedniče. Gospodine Barbarić hvala lijepa da osvješćujete uvijek ovo pitanje koje je izuzetno od strateškog značaja za RH, naravno ovu vladu, ali i za položaj hrvatskog naroda u BiH. Dobro ste spomenuli napravili ste jednu bilancu zapravo analizu kada je sve počelo sa dekonstitucijom hrvatskog naroda u BiH, počev od 2000.g. kada je prijevremeno izborno povjerenstvo za provedbu općih izbora u BiH donijelo nova pravila koje se vi sjećate, kojim se onemogućava jednom narodu da bira svoje zastupnike u županijskim skupštinama, to su tzv. Berijevi amandmani, on je bio voditelj misije OESS-a. Naravno još su pogubniji bili tzv. Petrićevi amandmani. Jučer smo baš se prisjetili kada je bio dr. Čović ovdje predsjednik Hrvatskog narodnog sabora 19. travnja 2002.g. kada je temeljem sporazuma Sarajevskog sporazuma ustavnim promjena de iure priznao zapravo konstitutivnost i u oba entiteta, dakle ne samo u bošnjačko-hrvatskoj federaciji nego u RS-u, a međutim je de facto RS ostao srpski entitet, a bošnjačko-hrvatska federacija temeljem Washingtonskih sporazuma iz 1994. ostao je de facto bošnjački entitet. I sada imamo ovdje Hrvate zbog malobrojnosti oni su stiješnjeni između srpskog separatizma i bošnjačkog unitarizma, zbog upravo te dvije podvale na način gdje se jedna polovina zapravo gubi u jednoj trećini odnosno jedna polovina kod izbora predsjednika u drugom krugu čak zapravo jedna polovina gubi se u nulu. To je u tom trenutku je stalo zapravo pitanje Hrvata u BiH i sad zamislite kroz sve te vlade, a znamo koja je vlada bila ovdje tada u Hrvatskoj i tko je bio predsjednik države i koliko je puta izbora bilo upravo takvih koji nisu omogućavali izbor, legitimni izbor predsjednika od konstitutivnih naroda prije svega 2006., 2010. znate tko je bio u BiH tko je davao sadašnjem tzv. hrvatskom predstavniku u majicama tko je dolje dolazio davao mu potporu i ušao je tada 2010.g. Pukom slučajnošću 2014. to se nije dogodilo, ali po tom izbornom zakonu opet se dogodilo 2018.g. Ova vlada na čelu sa Andrejom Plenkovićem gdje mi znamo koliko smo uložili truda i rada da bismo osvijestili. Sad su nove generacije, nitko ne zna zapravo ovu povijesnu genezu historijat što je to bilo, oni zapravo se čudom čude da postoji jedno takvo pitanje. Ovo što smo mi u strateškom kompasu naveli to je zaglavni kamen. Strateški kompas je najambiciozniji projekt EU na području obrane i sigurnosti, nikada to neće biti izbrisano. Naravno, možemo o tome puno razgovarati, ali puno je odgovornih političkih aktera koji svojom izjavama, lošim izjavama, lošim rječnikom i sada zagađuje odnose između Hrvata i Bošnjaka i sipaju nam pijesak u motor naš koji mi želimo ovoj vladi da nešto napravi u BiH. Mi se nadamo da će se dogoditi ipak još dogovor između Hrvata i Bošnjaka gdje isto premijer radi aktivno na tome.
Izvolite očitovanje zastupniče.
Zahvaljujem uvaženi ministre. Dakle, uz sve što ste kazali ipak nismo došli do cilja, ali bar nismo sami. Dakle, vrlo je bitno nastaviti ovu političku borbu, mi nećemo, ne možemo odustati od ovog dijela pune jednakopravnosti i hrvatskog naroda u BiH u odluku da li izać na izbore ili ne temeljem zaključaka izvanrednog sabora donijet će politički predstavnici Hrvata okupljeni u Hrvatski narodni sabor vrlo vjerujem evo u suglasju uz potporu i Vlade RH, ali i svih naših partnera iz EU i američke administracije. Vrlo važno je svaki put naglasiti da Hrvati ne traže ništa više od onoga što su mirovnim sporazumima dobili i imali što im je 2000., 2002.g. uzeto nametnutim izmjenama i što im u konačnici sve međunarodne konvencije koje govore o ljudskim pravima i drugim slobodama ne garantiraju. Pored političke jednakopravnosti jednako bitno je ma šta mnogi mislili o tome i pomoć koju ova vlada pruža uređenju i poboljšanju uvjeta života unutar BiH prije svega hrvatskog naroda, jačanje institucija Hrvata u BiH od obrazovnih, kulturnih, zdravstvenih i inih drugih. Stoga evo koristim priliku zahvalit se predsjedniku vlade, ovoj vladi i vjerujem da govorim u ime velike većine hrvatskog naroda u BiH na svemu što čine za Hrvate u BiH. Mi kao narod u BiH možemo opstati ako budemo jednakopravni u punom smislu te riječi i isto tako ako budemo razvijeni obrazovni, educirani stoga nam je vrlo bitna suradnja sa svim ministarstvima, sa ovom vladom vjerujem u bolje dane i da ćemo izborni ciklus dočekati u drugačijem okruženju.
Hvala vam. Idemo na 31. pitanje, poštovana zastupnica Mrak Taritaš postavit će ga predsjedniku vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a. Poštovani predsjedniče vlade. Jedna od stvari koje smo zamjerali Vladi za vrijeme one velike pandemije korone je organizacija zdravstvenog sustava i tad smo tvrdili da odluke ne mogu biti samo na bolnicama i ravnateljima bolnica, nego da Vlada i ministarstvo moraju tamo gdje je važno preuzeti stvar u svoje ruke. Stoga isti slučaj sad imamo i sa organizacijom u zdravstvu kad je u pitanju jedno vrlo, vrlo osjetljivo pitanje a to je prekid trudnoće, odnosno pobačaj. On je u Hrvatskoj legalan. O zakonu i kad će doći na dnevni red Sabora to vas neću pitati, ali pitat ću vas nešto drugo. Žene u Hrvatskoj sukladno zakonu imaju pravo, legalno pravo na pobačaj. Jednako tako liječnici imaju pravo na priziv savjesti. I sad, iako bi tu mogli postaviti pitanje liječnika s prizivom savjesti koji rade u javnom sustavu. Ali ono što nema, nema službene statistike iz kog bi se moglo vidjeti koji broj ginekologa i anesteziologa imaju priziv savjesti u našim bolnicama. Ali situacija je takva da prema podacima koje imamo postoje bolnice na području Republike Hrvatske u kojima nije moguće obaviti legalno pobačaj. Tko tu treba uskočiti? Po mom mišljenju Vlada. Zdravstveni sustav treba organizirati na način da u svakoj bolnici bude dovoljan broj liječnika koji mogu obaviti prekid trudnoće, tako da to pravo ženama ne bude uskraćeno. Moje pitanje za vas predsjedniče Vlade je vrlo jednostavno hoćete li se pobrinuti da se posao u zdravstvu organizira tako da žene u svim našim bolnicama imaju pravo na medicinski postupak koji im je zakonom zajamčen stvarno za istinu, a ne samo na papiru. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor predsjedniče Vlade.
Hvala vam lijepa poštovana zastupnice Mrak-Taritaš. Kao što znate prema postojećim zakonskim propisima pobačaj je zakonit i legalan u Hrvatskoj. Međutim, isto tako je i pravo svakoga liječnika, svakog zdravstvenog djelatnika da iskaže svoj priziv savjesti na ovo uistinu temeljno ljudsko pitanje. I mi nemamo mehanizama prisile bilo kakve da nekome kažemo da u određenim trenucima, određenim zahvatima ne iskaže svoj priziv savjesti. Što se tiče statistike ja ću zamoliti ministra Beroša da nas izvijesti, pa može i vama dati te podatke. Vi očito nešto imate na temelju nečega govorite ovo što ste sada govorili. Meni nije poznato to da postoje zdravstvene ustanove gdje je to nemoguće. Ako je to tako mi ćemo to primiti na znanje i vidjeti i provjeriti u konačnici tu situaciju, ali prema onome što smo o ovoj temi razgovarali ranije ja mislim da je to gotovo nemoguće. A priziv savjesti mi i kao stranka, stranka koja dijeli i demokršćanske vrijednosti nećemo nikome zabranjivati. To je sigurno.
Izvolite očitovanje zastupnice.
Poštovani predsjedniče Vlade nisam zadovoljna sa vašim odgovorom. Moram na žalost reći da sam i očekivala da će otprilike takav odgovor biti. Dakle, prema podacima koji su bili mogući i dostupni opća bolnica u Našicama, Požegi, Vinkovcima, Kninu, KBC Split, Sveti Duh u Zagrebu, Sestre milosrdnice su neke od ustanova u kojima nije moguće obaviti medicinski prekid trudnoće. Jednako tako bolnice u Požegi i Vinkovcima kolektivno liječnici koriste priziv savjesti. Žene imaju pravo na legalan pobačaj. Liječnici imaju pravo na priziv savjesti. Čije pravo je veće? Čije pravo je jače u ovim trenucima? Gospodine premijeru ono što je odgovornost vaše Vlade da u javnim bolnicama, dakle javnim ustanovama tamo gdje su plaće iz proračuna osigurate da je moguć medicinski legalni prekid trudnoće. Danas žene iz Hrvatske idu u Sloveniju, idu u druge zemlje ili pobačaj rade u nekim privatnim aranžmanima polu legalno ili ilegalno. To se ne bi smjelo događati 2022. godine. Naravno ono što je gorak okus u ustima je i ono neodgovoreno pitanje, odnosno mračna strana da možda na taj način žene, vi htjeli ili ne htjeli selite iz javnog zdravstva u skupo privatno zdravstvo. U svakom slučaju odgovornost ja na vama. Ne znam šta je jače pravo žene na legalni pobačaj ili pravo liječnika na priziv savjesti. Ali odgovornost na vama je da u javnim ustanovama to bude moguće.
Idemo na 32 pitanje poštovana kolegica Katarina Nemet postavlja ga ponovo predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Sabora. Poštovani predsjedniče Vlada za nama je jedan uspješan blagdanski turistički vikend. Po svim najavama iz turističkog sektora razvidno je kako možemo očekivati jednu uspješnu turističku sezonu, ali i predsezonu koja je izostala zadnje dvije godine. Izgleda kako pandemija ne bi trebala predstavljati veliki problem iako će zdravstvena sigurnost igrati veliku ulogu za odabir destinacije. Ono što će predstavljati najveću potencijalnu opasnost je svakako eskalacija rata u Ukrajini. Među ostalim faktorima koji predstavljaju potencijalnu opasnost također su globalni rast cijena energenata i rastuća inflacija. Prema informacijama sa terena baš ti negativni faktori mogli bi biti odlučujući. S obzirom da će više pogoditi udaljene aviodestinacije, a manje auto destinacije kao što je većim dijelom Hrvatska. Tako da bi nam se i ove godine mogla dogoditi uspješna turistička sezona. Namjerno kažem dogoditi, jer će na nju više utjecati vanjski faktori nego mi sami. Ono što bih ja pitala predsjedniče Vlade je sljedeće: Kada će ova Vlada konačno poduzeti strukturne i dugoročne poteze za jačanje hrvatskog turizma i osnaživanje njihovih ključnih dionika kako nam se turizam ne bi događao, nego da njime strateški i održivo upravljamo. Hvala.
Izvolite odgovor predsjedniče vlade.
Hvala lijepa poštovana zastupnice Nemet. Moram priznat da baš, da nam se događa turizam, malo je smjela teza, pogotovo je smjela teza u kontekstu činjenice da smo 2019. imali rekordnu turističku sezonu koja je oborila sve moguće brojeve i brojeve dolazaka i brojeve noćenja i prihode, da smo ako se sjećate u to vrijeme mi govorili o konceptu održivog turizma, okvir koji je bio glavna tema hrvatskog turizma 2019. zbog gužvi, zbog nemogućnosti ulaska u naše ključne turističke destinacije bio pitanje održivosti infrastrukture i svega ostalog. Mi smo u ovoj 2021. imali 13,8 milijuna dolazaka, 84,1 milijun noćenja. Prema podacima koje je ministrica turizma, je li tu, nema je sada, koje je iznijela neki dan, mi smo po brojevima već sada nakon uskršnjih blagdana bolji nego što smo bili prošle godine i mislim da smo u par postotaka sa rezultatima ove rane predsezone sa 2019.g.. Teme koje su kapitalne za hrvatski turizam su pitanje dovoljnog broja djelatnika, nama fali radne snage, fali nam radne snage u hotelima, fali radne snage u ugostiteljstvu i ta tema je najbitnija i upravo zbog toga broj stipendija u turističkom sektoru, centri izvrsnosti, uključivanje jakih i velikih hotelskih kuća u obrazovane cikluse da pomognu da im se formiraju gotovi ljudi za ono što im treba su iskoraci koje mi radimo. Pogledajte koliko je takvih centara kompetencija koji su vezani za turizam, aktivnosti Ministarstva turizma, aktivnosti Hrvatske turističke zajednice, prisutnost na svim mogućim tržištima odakle nam dolaze naši gosti je više nego agilna, naša kampanja prošlogodišnja „Siguran boravak u Hrvatskoj“ polučila je efekte. I slažem se s vama, dio hrvatske aviodestinacija, dio hrvatskih autodestinacija sa relaksiranjem korona mjera i druge će aviodestinacije privući veći broj turista, to je činjenica. Međutim, prema ovome što nam govori ministrica, a neki dan smo imali nakon sjednice vlade njen brifing i bez obzira na rusku invaziju na Ukrajinu i sve ove probleme koji nastaju i zbog rasta cijene energenata i rasta cijene hrane mi u ovom trenutku ne vidimo niti jedan zabrinjavajući signal koji bi, globalno govorim o Hrvatskoj, bio problem u smislu bukinga ili najave dolazaka i stoga mi se čini da se nama turizam ne događa, da je turizam grana koja je pridonijela munjevitom skoku i rastu BDP-a Hrvatske sa minus 7,5 na 10,4% '20.-'21. uz naravno sve ostale aktivnosti. I zato vjerujem da pogotovo vi koja dolazite iz Istre, a Istra je perla hrvatskog turizma, pogotovo zato što je tamo turizam objektivno najdulje trajao. Ako neko ima dugu turističku sezonu ima Istra i meni je drago. Ja sam uvijek itekako oduševljen kad vidim koliko je investicija bilo, ulaganja i koliko je kreativnosti uloženo u svu moguću turističku ponudu od baštine, pa do kulinarstva, pa do svega onoga što ide u samim turističkim kapacitetima. I zato mi se čini ako imate neku konstruktivnu ideju sugerirajte je, al baš da nam se turizam događa to ja za Hrvatsku ne bi nikad rekao, a ja mislim da i većina ljudi koji barem ima veze sa turizmom imaju. Hvala vam.
Izvolite očitovanje zastupnice.
Zahvaljujem na vašem odgovoru. Naravno djelomično sam zadovoljna jer smatram i dalje da našem turizmu trebaju strukturne i dugoročne promjene koje će ga osnažiti i učiniti konkurentnijima. U prvom redu trebamo izraditi hrvatsku Strategiju turizma na koju predugo i bez obrazloženja čekamo. Hrvatskom turizmu treba pod hitno i fiskalno i parafiskalno rasterećenje i kroz smanjenje stopa PDV-a. I da budem slikovita, svi jako dobro znamo da je turizam zlatna špina da se iz nje pune budžeti kako lokalni regionalni tako i državni i bilo bi pogubno kada bi ta špina presušila, a mi nismo učinili sve što smo mogli. Hvala.
33. pitanje zastupnica Natalija Martinčević postavlja ministru gospodarstva i održivog razvoja Tomislavu Ćoriću, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče sabora. Poštovani ministre Ćorić, hrvatski građani danas su pod strahovitim udarom rasta cijena svih energenata, pa tako i rasta cijena struje. Na cijeli niz faktora kao država možemo vrlo malo utjecati, ali na uvođenje modela izgradnje solara na krovovima obiteljskih kuća i stambenih zgrada možemo i to vrlo jednostavnim, brzim i za naše građane iznimno povoljnim i prihvatljivim modelom. Vlada samo donošenjem uredbe i odricanjem od naplate PDV-a jer svi ostali preduvjeti kao što znamo već postoje može građanima omogućiti izgradnju vlastitih solarnih sustava do razine njihove potrošnje. Tim modelom koji kao reformisti predlažemo građanima bi se omogućile uštede u kućnim budžetima u iznosu od 500 do 1.500 kuna mjesečno slijedećih 20 do 25.g., povrat njihove investicije je 4 do 5.g. uz mjesečnu ratu kredita ako se odluče na financiranje putem banaka u visini mjesečnih računa za struju, dakle bez dodatnih opterećenja za građane i naravno bez svih ovih procedura komisija, odbora, najbržeg prsta i svega ostaloga što frustrira naše građane. Za državu odnosno za sve nas to znači da ćemo bez ikakvih ulaganja dobiti 10-tke tisuća malih solarnih elektrana, dakle zelenu energiju i time na najkvalitetniji način eliminirati potrebu dijela uvoza i to upravo u dnevnoj potrošnji. Za sve to o čemu sam sad govorila jedino što država treba učiniti je odreći se PDV-a i time zapravo građanima subvencionirati cijelu priču sa 20%. Ako nema tih investicija nema niti PDV-a, zapravo država se ničega ne odriče nego samo neće zaraditi. Zato je moje pitanje vrlo jednostavno, pa molim isto takav odgovor, dakle da li će vlada prihvatiti ovaj prijedlog Reformista i ako će ga prihvatiti kada s tim krećemo? Hvala.
Izvolite odgovor ministre.
Hvala vam lijepa na vašem pitanju gospođo Martinčević. Dakle, ideja koja je iznijeta na jednom od sastanaka od strane g. Čačića kod nas u resornom ministarstvu u segmentu energetike ocijenjena je pozitivnom, međutim podsjetit ću vas na činjenicu da Hrvatska i u ovom trenutku ima tisuće malih solarnih elektrana. Naši građani posebice u primorskom odnosno u priobalnom dijelu RH i na otocima godinama već ugrađuju solarne panele na svoje kuće i na taj način umanjuju račune i u konačnici proizvode električnu energiju. Sigurno je da bi povrat poreza na dodanu vrijednost umanjio troškove s jedne strane ovih investicija i s druge strane zapravo izravno povećao i prinosnu investiciju i u tom kontekstu logičan je prijedlog g. Čačića odnosno Reformista. Ono što slijedi jedu međuresorne konzultacije s Ministarstvom financija, po ovom prijedlogu ja ću vas samo podsjetiti na činjenicu da smo mi nedavno u raspravi u HS-u u konačnici i usvojeni su prijedlozi uputili prijedloge smanjenja poreza na dodanu vrijednost na određene tipove energenata, dakle promjena poreza na dodanu vrijednost odnosno ovog zakona su učinjene prije nepunih mjesec dana. Ministarstvo financija je to koje koordinira ove aktivnosti, mi smo s naše strane u našim međuresornim razgovorima ponudili pozitivne argumente za usvajanje ove perspektive, ukoliko dođe do promjena zakona dakle one moraju proći HS i implementacija da takve ideje će ići tek nakon što se takav zakonski prijedlog usvoji. Još jednom ću se vratiti na činjenicu da je Hrvatska u proteklih nekoliko godina značajno uvećala svoj kapacitet u solarnom dijelu odnosno u foto naponu na nekih 140 megawata, nije riječ o malom kapacitetu. Naravno potencijal je znatno veći, međutim on je i do sad bio velik, a subvencije koje su išle preko Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost su siguran sam imale učinka. Hvala vam lijepo.
Izvolite očitovanje zastupnice.
Zahvaljujem na odgovoru. Sve ovo što vlada čini naravno da podržavamo, ali i vi ste svjesni, svi ovdje smo svjesni da su svi procesi i sve ove subvencije koje sada dajete jako birokratizirane, jako frustrirajuće za naše građane, ali ono što je ključno one ne daju pune rezultate jer naime nešto manje od tek 30% zahtjeva zapravo naših građana se prihvaća i realizira, a i to što se realizira se odnosi uglavnom na energetsku učinkovitost dakle na fasade, na prozore, ali ne na fotonaponske solare, dakle na fotonaponske solare manje od 10%, dakle, ta priča nije zaživjela. Ovo je vrlo jednostavan model koji smo mi predložili, za njega postoje sve pretpostavke dakle Zakon o građanskoj energiji koji su Reformisti predložili još 2015.g. usvojen je 2018.g., banke taj model prepoznaju već su osmislile modele za sufinanciranje kao što sam rekla modeli su takvi da građani ne bi plaćali ništa više nego što plaćaju sadašnje rate za struju. Dakle, radi se o jednom pozitivnom modelu koji bi omogućio našim građanima besplatnu struju, radi se o modelu kojim bi omogućili prelazak cijele Hrvatske na zelenu energiju čemu svi težimo. Ja mislim da je tu samo dakle sve pretpostavke postoje, svi uvjeti su tu zadovoljeni radi se samo o tome da vi trebate donijeti odluku i ja predlažem da ju donesete evo danas. Hvala.
34. pitanje zastupnica Majda Burić postavlja ministru rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike Josipu Aladroviću. Izvolite.
Hvala vam puno poštovani predsjedniče. Poštovani predsjedniče vlade, poštovani potpredsjedniče, poštovane ministrice i ministri. Poštovani ministre Aladroviću pitanje postavljam vama. Dakle, unatoč svim izazovima u ovoj godini i u prethodnim godinama hrvatsko gospodarstvo, zaposlenost i plaće u kontinuiranom su rastu, evo i danas imamo podatak najsvježiji DZS-a vezano uz rast prosječne plaće koja danas odnosno u veljači 2022. iznosi 7.452 kune što je nominalni rast u odnosu na isto razdoblje prethodne godine skoro 6%. Također naglašavam da RH danas ima skoro 36.000 više zaposlenih u odnosu na isto razdoblje prethodne godine, a u odnosu na predlani to je čak 56.000 više zaposlenih, posebno u tom smislu valja kao jedan od razloga tome naglasiti dobro pogođene i precizne mjere aktivne politike zapošljavanja, posebice u jeku korona krize mjere očuvanja radnih mjesta koja je zaštitila i očuvala skoro 800.000 hrvatskih radnika i 120.000 poslodavaca te je osigurano stabilno tržište rada. Kao što je već danas nekoliko puta naglašeno evidentan jest nedostatak domaće radne snage koji se rješava i putem Zakona o strancima, putem stipendiranja, putem centara izvrsnosti međutim također smatram da valja spomenuti kako je bitno domaću radnu snagu učiniti što produktivnijom i što kvalitetnijom. I u tom smislu vas poštovani ministre molim da kažete više informacija o sustavu vaučera za zaposlene i nezaposlene za koje ste osigurali 300 milijuna kuna, dakle 10.000 kuna po polazniku vezano [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] uz osiguravanje dodatnih vještina i kompetencija. Zahvaljujem.
Izvolite ministre odgovor.
Poštovani predsjedniče HS-a. Poštovana zastupnice, prije svega zahvaljujem se na pitanju. Dakle, kao što ste sami rekli trendovi što se tiče zaposlenosti, što se tiče kretanja plaća di su pozitivni u proteklih pet godina praktički, dakle mi smo sada sa današnjim objavljenim podacima na više od 7.400 kuna prosječne neto plaće u programu vlade smo do kraja mandata obećali 7.600 kuna i to ćemo zasigurno ispuniti. Što se tiče samog tržišta rada dakle danas na današnji dan u usporedbi sa istim danom prošle godine imamo oko 39.000 zaposlenih više i očekujemo da ćemo ili krajem travnja ili krajem svibnja dostići apsolutno najveći broj zaposlenih od 2000.g. od kad na ovaj način pratimo broj zaposlenih. To na sebe veže u određenim segmentima odnosno u određenim sektorima i nedostatak radne snage. Njega je moguće nadoknaditi dakle ili iz bazena onih nezaposlenih kojih je sve manje ili kroz Zakon o strancima odnosno uvozom radne snage i naravno kroz povećanje odnosno proširenje kompetencija odnosno vještina na što smo se mi odredili u svom kako stranačkom programu tako i svim strateškim dokumentima. RH trenutno ima jedan izazov cjeloživotnog obrazovanja, međutim mi smo sa ovim sustavom vaučera koji ste vi spomenuli i apostrofirali smatramo da ćemo naći jedan dio odgovora u tome, 300 milijuna kuna ćemo kroz NPOO u to utrošiti odnosno investirati u stjecanje dodatnih vještina, stjecanje kompetencija i na kraju krajeva to će rezultirati kvalitetnijom i kompetentnijom radnom snagom na samom tržištu. 1.4. ove godine je sustav vaučera kao takav je započeo dakle u primjeni i dok god 30.000 korisnika ne, na taj način ne steknu vještine mi ćemo ga koristiti, siguran sam da će to biti u kraćem periodu nego što smo to do sada predviđali jer u 10-tak dana ovog mjeseca već imamo više od 200 prijava upravo na, za stjecanje vještina na ovaj način. Dakle imamo 3 izvora, sva 3 koristimo vrlo kvalitetno, vrlo ažurno i na kraju krajeva u interesu ekonomije u Hrvatskoj u cjelini i siguran sam da ćemo na ovaj način jedan dio onog nedostatka radne snage u segmentima u kojima on postoji nadoknaditi. Hvala vam.
Izvolite zastupnice očitovanje.
Hvala vam. Zadovoljna sam odgovorom i svakako držim da će ovo uvođenje vaučera odnosno djelovanje u smislu podizanja vještina i kompetencija odnosno stjecanja novih itekako pozitivno utjecati na kvalitetu hrvatskog tržišta rada i općenito radne snage i gospodarstva. Hvala.
35. pitanje zastupnik Nino Raspudić postavlja predsjedniku vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Poštovani predsjedniče vlade, gledajući ovaj vaš ministarski zbor, ovaj krem dela krem vaših kadrova ne mogu se oteti dojmu da danas zrače jednom dubokom melankolijom, jednom egzistencijalnom melankolijom koju je najbolje izrazila jedna topla pjesnička duša, nije riječ o Sergiju Lavrovu kako ga je titulirao vaš ministar vanjskih poslova nego o Giuseppeu Ungarettiu velikom talijanskom pjesniku koji je vlastito iskustvo vojnika mladog u Prvom svjetskom ratu gdje su dnevno umirale na tisuće i tisuće vojnika suboraca izrazio pjesmom „Vojnici“ koja se sastoji od samo jednog stiha koji kaže „Mi smo kao u jesen na stablima lišća“. Krhki ste, a nedavno se sve činilo potpuno drugačije, prije samo dva mjeseca ste govorili, citiram, da se na trepavice postave do kraja mandata neću smijeniti nikoga, a danas ste se doveli u situaciju da vam Nikola Grmoja kroji vladu, da vam udara tempo smjene ministara i koga ćete smijeniti. Nisam osoba koja kvasi ono što je već mokro zato neću kopati po ranama i svrdlati ono što radi pravosuđe i mediji nego ću vas pitati pitanje tamo gdje ste najjači, a to je vaš poznati utjecaj u EU i kod naših američkih partnera. Naime već godinu dana radite intenzivno na pomoći Hrvatima u BiH u ostvarenju njihove jednakopravnosti, puno puta ste bili u Mostaru i stalno ste im jamčili da ćete u suradnji s našim partnerima iz EU i SAD pomoći da se promijeni Izborni zakon na način da su Hrvati sigurni da će sami odabrat svoje predstavnike, pa me zanima nakon ovih svih vaših napora i te suradnje sa našim partnerima kakvo je danas stanje i dokle se došlo u dogovoru oko promjene Izbornog zakona? Hvala.
Izvolite odgovor predsjedniče vlade.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče Raspudić, što se tiče vaših pjesničkih aluzija i stanja vlade i toga što učiniti i kada rekonstruirati, točno da nije bilo aktivnosti DORH-a u vezi 3 člana vlade ne bi bilo nikakve rekonstrukcije, to je istina, da se tu razumijemo. Međutim ja ne mogu odgovarat za stvari koje ljudi rade, a bez da mi kažu ili se dogode, a oni su tada bili nešto drugo u odnosu na ovo što jesu, međutim postoji načelo presumpcije nevinosti. Trebali bi se vi čak, vidim da imate ovaj europske teze u retorici malo informirati što bi političari trebali radit prije nego što drugim ljudima unaprijed lijepe etikete da su krivci i da su kriminalci. To je vaš glavni sport, to je glavni sport vašega kolega kojeg je Mario Kapulica posramio tako da se ja čudim da on još ovdje sjedi, čovjek je dao ruku, rekao je ako Mario Kapulica dokaže na poligrafu da nikad nije bio u Slovenskoj za razliku od vašega glavnoga frenda, a to je ovaj karijes covid sa Pantovčaka koji je tamo došao u vrijeme korone, u vrijeme lockdowna, vukao za ruku načelnika glavnog stožera kao malo dijete i prisilio ga da tamo usred lockdowna bude u buži koja je u vlasništvu korumpiranoga čovjeka protiv kojeg postoje kazneni procesi e onda bi bilo fer g. Grmoja, prijatelju g. pjesnika Raspudića da ste se negdje sakrili još dalje od ovoga gdje bi se Grbin trebao sakrivat. To je vaš integritet, to je integritet Mosta, dali ste ruku, ja to nisam gledao, al me Mario upozorio, pa sam kasnije pogledao, ja ne znam što vi tu radite i to ne jedan, dva poligrafa, dva poligrafa. Imate možda još evo par dana da se odlučite kad ćete napustit, da je bilo obrnuto Mario bi otišao, on je čovjek od integriteta, vi ovdje sjedite i dalje, hladni, valjda zato što ste navikli bacat blato bez argumenata na druge. Što se tiče BiH štetu koju je za interese Hrvata u BiH napravio karijes Pantovčaka kada je Bošnjacima rekao prvo sapun, pa onda parfem, neće isprati ni mostarske kiše, ni Nijagarini vodopadi. Vi znate dobro tko od mentalni dinarski, ja ga imam isto kao i vi. Da vašoj familiji netko kaže prvo sapun pa parfem, vi sa tim ljudima ne bi pričali 10 generacija. Djeca bi se tukla na autobusnoj stanici kad idu u školu, dolazili bi vikati jedni drugima na kuću kao što su običaji dole, a kamoli da biste privolili onoga kome to kažete da pristane na politički dogovor i kompromis o promjeni Izbornog zakona. Mi trpimo štetu, štetočine koje ovdje zastupa proruske stavove već mjesecima, naziva Ukrajince korumpiranima vaš glavni partner, mecena i sponzor a vi ste mu jatak u BiH i sad ćete se još pojaviti i vi i vjerojatno i on i vaši frendovi dole male strančice koje imaju tri vijećnika zagovarajući treći entitet. I onda ćete Hrvate u BiH iz položaja žrtve majoriziranja žrtve dovesti u položaj krivca i odgovornoga za blokade institucija. To je agenda, ja sam je razotkrio, jasno je vidio, pojasnio je našim partnerima, svim hrvatskim političkim strankama u okviru HNS-a a to na žalost znaju i svi u međunarodnoj zajednici [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] Moj utjecaj je velik, a njegov utjecaj je nikakav nego štetočinski. To je poanta.
Hvala vam lijepa. Izvolite očitovanje.
Najprije ću primijetiti da ste upadljivo izbjegli dati odgovor na moje pitanje, a to je ono što ste godinu dana obećavali dolazeći u Mostar, da ćete sa našim partnerima iz EU i SAD-a dovesti do promjene Izbornog zakona koji će jamčiti Hrvatima ravnopravnost. Što je s tim procesom danas? Primjećujem nešto zanimljivo. Dakle, nije kriva naša neaktivnost, neaktivnost Hrvatske za ono što će se dogoditi, nego jedna izjava Zorana Milanovića koja nota bene uopće nije bila upućena Bošnjacima, nego BiH u cjelini je govorio u smislu prvo osnovna škola, pa srednja, prvo sapun onda parfem Ne znam zašto to prebacujete na Bošnjake. A drugo za vašu informaciju što se događa, informaciju hrvatske javnosti. Za točno 2 tjedna redovitom procedurom 4.5. će centralna izborna komisija u BiH raspisati izbore po ovakvom Izbornom zakonu kojim će Hrvati biti politički eliminirani. Sve da se dogodi čudo danas, vi i vaši partneri i vaš utjecaj da Bošnjaci pristanu da se danas promijeni Izborni zakon 2 tjedna nisu dovoljna da se prođu procedure oba parlamenta da se to promijeni. Dakle finito, priča je gotova. Godinu dana ovdje NATO upozorava i apelira. Niste radili ništa! Hrvatska se nije ponašala kao suverena država punopravna članica NATO i EU, nego ste negdje vukli nekog za rukav, nešto objašnjavali. Stavili ste u kompas rečenicu koja stoji i u Ustavu BiH i to prezentirate kao veliko postignuće. Hrvati će na jesen na žalost očito biti politički eliminirani. Velika sukrivnja je vaša, vi ste bili anesteziolog na toj operaciji kidanja političke glave Hrvatima u BiH odlazeći u Mostar i mažući im oči da ćete nešto učiniti. Niste učinili ništa. Ponovit ću, ja iskreno vjerujem da biste vi pomogli Hrvatima u BiH, ali ne biste nikada prešli onu crtu gdje bi se iz Bruxellesa ili Berlina čulo no, no. A dobro čujemo, njemačka politika jasno se to vidi gdje je to no, no. To je razlika između nas i vas.
Idemo na 36 pitanje zastupnik Miro Bulj. Postavit će ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala. Poskupljenja, inflacija ovdje sam dolazio bezbroj puta, upozoravao, tada je neozbiljno shvaćeno. Sada kao date su mjere premijeru da je problem poskupljenja energije riješen. Međutim, ova boca vode sa Kosinca iz Cetine čiste, vidim da koristite vodu. Dobro bi bilo da probate ovu najčišću će poskupiti pet puta. Cetina rijeka, 40% proizvodi hidroenergije, tri puta više daje energije Hrvatskoj nego što daje Krško. Vi nama vraćate mrvice. Prošle godine za Cetinski kraj, vodovod cetinskog kraja električna energija za pumpe je bila 2 milijuna i 200 kuna u godini dana, da bi svako kućanstvo moglo dobiti vodu na svoju špinu ili slavinu, a ove godine deset i pol milijuna kuna. 400% skuplje i vi ste hvalite da ste pojeftinili ljudima cijenu. I što bi tribali sada? One mrvice koje nam vraćate kroz promet Olega Butkovića, jer nikoga nije briga za 50 000 ljudi iz Cetinskog kraja, niti ljude iz Splitskog bazena koji milijun i pol kubika koje koriste sa ovih izvora za te prekupne stanice za pumpe. Pet puta, znači 500% skuplja energija. Za vodovod Cetinske krajine tako i u cijeloj Hrvatskoj, međutim brdsko-planinska područja imaju stanice prekupne koje koriste puno električne energije. Sa dva i pol milijuna na 10 i pol milijuna kuna. Predložio sam ovdje rješenje, a to je jedinstvena javna nabava priko HEP-a. To nam premijeru HEP radi. Naša tvrtka koristi hidropotencijal.
Izvolite odgovor predsjedniče Vlade.
Hvala vam lijepa poštovani gospodine zastupniče Bulj. Što se tiče HEP-a, što se tiče Cetinske krajine, što se tiče vode, što se tiče aktivnosti Ministarstva gospodarstva, što se tiče vodnoga gospodarstva ja ću zatražiti ministra Ćorića koji sa vama inače razgovara o toj problematici kad god boravi u Cetinskoj krajini bez obzira da li je to Sinj, Trilj ili neki drugi grad, da pomogne, da vidi što se još može učiniti pa i u pogledu energetike i aktivnosti državnih kompanija koje su u njegovoj nadležnosti. No vratit ću se malo na ovu temu iz prethodnoga pitanja, jer imam dosta minuta. Ne bi bilo dobro da ostanu bez odgovora, jer bi hrvatski narod možda mislio da smo mi u Vladi neupućeni kad će središnje izborno povjerenstvo u BiH donositi svoje odluke. Ali treba stvari reći onako jasno i čvrsto kakve jesu. Aktivnosti vanjsko-političke i na razini premijera i na razini ministra i na razini cijele diplomacije u pogledu položaja Hrvata u BiH koje smo poduzeli zadnje otprilike 2.g. nisu bile nikada veće otkad postoji hrvatske diplomacije ako apstrahiramo ratno vrijeme. Ovo što vi imputirate nama da smo mi anesteziolozi i asistenti u eliminiranju Hrvata u BiH kao konstitutivnog naroda zbog toga što Bošnjaci u Federaciji ne žele pristati na nekoliko modela koje je hrvatska strana u dogovoru s nama nudila i u dogovoru sa međunarodnom zajednicom to neće proći, nema te vlade koja se više založila za Hrvate u BiH nego mi. Hrvatska je BiH prvi trgovinski partner u pogledu razmjene koja se stalno diže. Hrvatska je nakon Austrije drugi ulagač u BiH. Hrvatska je učinila napore za bolje infrastrukturno povezivanje sa svim dijelovima BiH. Hrvatska je u političkom, diplomatskom, ekonomskom, financijskom, infrastrukturnom pogledu pomogla Hrvatima BiH više nego bilo koja druga vlada u vremenu kad sam ja premijer. Hrvatska je ove godine povećala za 100% iznos sredstava Središnjeg državnog ureda za Hrvate izvan Hrvatske. Šta mislite gdje idu novci, ko daje novce mostarskoj bolnici, ko će financirati kazalište u Mostaru, ko daje novce sveučilištu, ko daje stipendije Hrvatima u BiH, što mislite ko to radi? Što se tiče stavova drugih zemalja mi možemo tumačiti, možemo zagovarati, možemo čak uvrstiti nešto u strateški kompas što nijedna ranija vlada nije uspjela, što smo organizirali na Europskom vijeću raspravu o BiH koje nije bilo godinama, što smo stavili zaključke i iskazali spremnost na najvišoj razini da se postigne dogovor. Ja vas pitam, a i vašeg mecenu karijesa s Pantovčaka šta ste vi napravili, koji je vaš doprinos osim da ste svojim izjavama udaljili one s kojima se treba dogovoriti umjesto da ste podržali našu tezu o obnovi savezništva i partnerstva između Hrvata i Bošnjaka. Partnerstvo i savezništvo Hrvata i Bošnjaka je dovelo do Washingtonskog sporazuma, dovelo je do Daytonskog sporazuma, anomalija koju pratimo od 2006. je užasna. Ako ona ostane 20.g. ja se slažem da je politički položaj Hrvata teži, al da ćete nam vi praktički nitko nama prišiti da smo mi doprinijeli lošijem položaju Hrvata u BiH e to Boga mi nećete, sram vas bilo.
Hvala vam lijepa. Imamo nekoliko povreda Poslovnika, prvi je na redu kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Premijer je povrijedio čl. 238. jel omalovažava zastupnike i pitanje. Znam da politički je od njega jadno da omalovažava ovo moje pitanje u ovome poskupljenju cijena i rekao sam 5 puta će poskupiti ova voda našem građanu, ova čaša bistre vode, bistre Cetine umisto da gradimo carstvo vi perete savjest na BiH, na Hrvatima zaboravljenim priko toga pitanja. Skoncentrirajte se premijeru. Znam da ste u problemu i da nemate o ničemu stav nego samo ispitivate javnost.
Hvala vam kolega Bulj, kolega Bulj hvala vam, hvala vam lijepa. Ovo je bila replika i dobivate opomenu. Kolegice Selak Raspudić, izvolite.
Čl. 238. omalovažavanje saborskih zastupnika. Premijer Plenković je imao 4 minute da se pohvali svojim vanjsko političkim uspjesima koji se tiču politike BiH, a te 4 minute je iskoristio da bi opravdao bošnjačku politiku i rekao da oni de facto imaju razlog da odbiju promjenu Izbornog zakona jer nije učinio ništa da zaštiti položaj Hrvata u BiH, a sada umjesto da se pobrine za ljude cetinske krajine koji su mu očito nebitni što je pitao kolega Bulj, on nas ponovo opterećuje kompleksom Milanović kojim bi se trebale ozbiljno pozabaviti institucije i mjerodavni ljudi, evo ovdje ima jedan na kraju.
Kolegice Raspudić, isteklo je vrijeme, prekršili ste Poslovnik i dobivate, dobivate, dobivate opomenu, isto tako ovo nije bila povreda Poslovnika. Kolega Grmoja, izvolite.
Povrijeđen je čl. 238.. Premijer Plenković je u odgovoru na pitanje kolege Bulja odgovarao kolegi Raspudiću zato što se bavio sa mnom. Ja znam da bi on vrlo rado da ja nestanem i on i ostali iz HDZ-a iz politike, al nažalost još ćete me dugo gledati …/Smijeh/…. A mogu se samo, nažalost još ćete me dugo gledati, a što se tiče znači BiH vi ste ovim zapravo potvrdili da ništa za Hrvate niste napravili, da opravdavate bošnjačku politiku, znači njihov odnos i majorizaciju Hrvata.
Hvala lijepa, kolega Grmoja dobivate, kolega Grmoja dobivate opomenu i vi ste prekršili Poslovnik, isto tako nema nikakve ovdje povrede Poslovnika. I još jedna povreda, kolega Raspudić izvolite.
Čl. 132., ovo je aktualni sat i ministri i predsjednik vlade kojima je postavljeno pitanje trebaju odgovarati na to pitanje, umjesto toga ovdje se preskače red, odgovara se na prethodno pitanje, tamo gdje se ranije nije dao odgovor, a trebao ga je dati. Evo to mogu samo primijetiti i još jednom složiti se s ovom konstatacijom. Očito smo ovdje, na djelu sada imamo opravdavanje bošnjačke majorizacije, a to je ono što gura i Brisel i što gura … [[Govornik se ne razumije]] to smo vrlo jasno mogli čuti. A to šta bi mi napraviti to ćete vidjeti.
Kolega Raspudić, isteklo je vrijeme, dobivate opomenu, ovdje nije bilo povrede Poslovnika, tako da ste vi zloupotrijebili Poslovnik i dobivate opomenu. Imamo sada još zahtjeva, kolega Kapulica i vidim da se javlja kolega Zekanović. Izvolite kolega Kapulica.
238., kolega Matko, reko sam vam već, da imate imalo časti i dostojanstva da držite ako ne do svog imena onda do svog prezimena ne bi više ovdje raspravljali, ne bi više dizali ove povrede Poslovnika, ne bi se više javljali za riječ, a isto tako sam obzirom da vi više niste u politici kolega Matko rekao vašim kolegama preostalima da slobodno ponove vaše teze kao tvrdnje, pa ćemo pod istim uvjetima, a ja sam spreman, ići do vašeg zadnjeg zastupnika.
Kolega Kapulica, i vama opomena isto tako nije bila povreda Poslovnika nego ste replicirali. Imamo sad kolegu Zekanovića, izvolite.
238. naravno. Nekima se njihov angažman po pitanju BiH može svesti na dvije riječi Bruce Lee.
I ovo je isto tako povreda poslovnika nije bilo tu nikakve povrede koju ste obrazložili nego ste ne znam nešto ste rekli. Kolega Grmoja izvolite povreda poslovnika.
Povrijeđen je čl. 238. kolega Kapulica moj kum nije čuvao 4 milijuna kuna u svojoj garaži Dragana Kovačevića, moj kum nijemoga sina zaposlio u tvrci koja je dobivala poslove od Hrvatske lutrije. Ja sam čist što se tiče korupcije, a s vašom korupcijom, ne mislim konkretnom vašom, nego sviju vas i svi ste u tome ćemo se uskoro obračunati kada dođemo na vlast.
Kolega Grmoja dobivate drugu opomenu, kolega Grmoja dobivate drugu opomenu molim vas mislim da se javio prije toga kolega RAspudić ako se, jeste se javili za povredu? … Ne, ne, prvo se javio kolega Raspudić pa onda Zekanović, pa Kapulica. Izvolite.
Čl. 238. ponovit ću još jednom što sam naveo oko Bruce Leea Chestertonove riječi, kaže Chesterton zašto je djeci važno pričati bajke, ne zato što zato djeca da zmajevi postoje, znaju djeca da zmajevi ne postoje, ali djecu treba naučiti da se protiv zmaja može boriti i da ga se može pobijediti. Bruce Lee nas je učio o borbi za pravdu i poštenje, a neki su očito uzora vidjeli u velikom gazdi big bossu neki su čitali Kardelja i citirali, dakle mi očito smo imali u različitim životnim fazama različite uzore. Dakle, ja stojim apsolutno iza svog Bruce Leea, a vi i dalje stoji …
Kolega Raspudić dobivate drugu opomenu, molim vas smirite se, sad smo malo prešli u fazu zlouporaba poslovnika pa vas pozivam sve da to stane. Izvolite kolega Kapulica i kolega Zekanović …
238. kolega Matko niste prljaviji ste od svog imenjaka Matka iz veljače 1989.g. kojim … službi državne sigurnosti čije sada osuđene šefove brani vaš prijatelj s Pantovčaka. Niste nimalo čisti i sramota je da možete politički djelovati lažući u oči čitavoj hrvatskoj javnosti [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] i uzastopno ponavljajući te laži.
Još jedna opomena kolega Kapulica. Kolega Zekanović izvolite.
238. evo malo recikliram, ali ponovit ću ja radi hrvatske javnosti. Jedina bajka u kojoj se vi Mostovci možete prepoznati zbog u dječaku drvenom dječaku koji je lagao je Pinokio odnosno ruska verzija Milanovićeva verzija te priče, Tolstojeva verzija Buratino, to je jedna bajka u kojoj vi možete sebe prepoznati.
Dobivate kolega Zekanović i vi opomenu jer ste povrijedili poslovnik, pa predlažem da stanemo sada jer sada dalje ću morati oduzimati riječ do kraja rasprave tako da predlažem vam da stanete da možemo nastaviti raspravljati još i u popodnevnim satima. Imamo još sad očitovanje kolege Bulja na odgovor predsjednika vlade. Izvolite.
Hvala lijepo. Očekivao sam ozbiljan odgovor i da ponudimo rješenje. HEP je 500% poskupio cijenu vodovodu Cetinske krajine gdje se napaja i dio Splita i dio Zagore 500%. dal ćemo te pumpe sad ugasiti? Dal će te pumpe sladi vodi do Špina? To je poruka premijeru da napravi se jedinstvena javna nabava na cijelom teritoriju. Kako će poljoprivrednici koji koriste tu vodu kako će kućanstva koja koriste tu vodu, kako će opstati uopće vodovod Cetinske krajine ali i svi brdsko-planinski područja pa i na području Drniša ovdje je gradonačelnik? To je pitanje. 500% ste poskupili struju za vodovod, za vodovode nadležne za vodopravna područja. Ugrozili ste dostavu pitke vode. Ova litra vode je zlato, ona je na benzinskim postajama skuplja od nafte. Mi ne znamo s tim gospodariti, mi nismo zaštitili vodu nego našim građanima dovodimo upitnost dal ćemo riješiti ovaj problem, al ministra nije briga jel ministar sad tipka tamo šta mu pišu u medijima što je rekao PR. Ministre 500%, Ćoriću 500% je poskupila struja vodovodu Cetinske krajine sa 2,5 milijuna na 10,5 milijuna. 10,5 milijuna, ne paći prstom i nemoj se smijati na ovo. Ova litra vode građanima će poskupiti 500%, voda s Kosinca izvora čista bistra voda i vama smiješno. Vi pilatovski oprali ruke kao 10% smo poskupili građanstvima. Šta će taj narod? Vraćate im u mrvicama. Ministre Butkoviću di je brza cesta za 50.000 tih ljudi?
Hvala vam kolega Bulj isteklo je vrijeme.
Pa nismo mi vaše eksploatacijsko polje i nije samo Novi Vinodolski …/Govornik isključen./…
Kolega Bulj dobivate opomenu. Smirite se molim vas svi. Kolega Bulj prevršili ste puno iznad vremena dobivate opomenu i molim vas da se smirimo.
A premijer ti nije izašao izvan teme nisi ga smio opomenut?
Ne, ne, nekoliko.
A inače ti su u karakteristikama takvi, nije odgovarao na moje pitanje niste ga opomenuli.
Dragi prijatelju samo malo, ma samo malo.
Odgovarao je na Nina Raspudića jel ga bole Hrvati koje ste izdali u BiH. WikiLeaks je sve reka.
Samo malo kolega Bulj smirite se, niste onu vrećicu donijeli zaboravili ste nešto. … [[Upadica se ne razumije.]] Nemojte.
Voda iz Cetinske …
Vrećicu ste zaboravili.
WikiLeaks je kazao vaš stav [[Upadica predsjednik: Ajde, ajde.]] vaš stav o Hrvatima o BiH.
Kolega Bulj dobivate sada i treću opomenu pa više ne možete govoriti. Ajde smirite se, nemojte bit, Uskrs je tek prošao pa valjda ste se malo preispitali dajte malo smiriti se. Trebamo biti dobri jedni prema drugima.
Pitajte narod kako će mu bit koliko je ulje, koliko je voda.
Brinemo mi o narodu za razliku od vas. Je. Idemo sada dalje 37. je na redu kolega Hajduković koji postavlja pitanje predsjedniku vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče HS-a. Ako smo apsolvirali ozbiljne teme poput Bruce Leea i poligrafa nadam se da ćemo se vratiti temama koje zaista zanimaju naše građane. Poštovani predsjedniče vlade, nakon 24. veljače svijet više nije isti, uza sve sigurnosne geopolitičke i vojne promjene koje je potaknuo rat u Ukrajini veliki val poskupljenja je ono što naši građani najviše osjete. Da budemo iskreni nije to samo radi rata u Ukrajini, ali dobrim dijelom je. U ožujku su cijene u odnosu na isti lanjski mjesec u prosjeku porasle za 7,3%. Uz prijevoz, energente, obuću i odjeću, usluge, cijene hrane koje čine četvrtinu potrošačke košarice nota bene porasle su za 10,3% na godišnjoj razini. Ako tome pridodamo i loše agrometeorološke prilike, pasivnost ministrice poljoprivrede kao i činjenicu da još uvijek ne znamo ni koliko, ni čega imamo u državnim robnim zalihama moguće je predvidjeti još veći rast cijena hrane. Ako uzmemo u obzir i činjenicu da stotine tisuća naših građana već sada žive na rubu siromaštva opravdano je bojati se za njihovu sudbinu u vrtlogu rasta cijena. Moja pitanja stoga predsjedniče Vlade su sljedeća: Što i koliko trenutno imamo u državnim robnim zalihama, jer ja razumijem da su lokacije državnih robnih zaliha tajna, ali sadržaj valjda ne bi trebao biti barem kada se radi o prehrambenim artiklima. Što smo i koliko kupili za 600 milijuna kuna koliko je osigurano za popunjavanje državnih robnih zaliha, ali bojim se prekasno zbog već evidentnog rasta cijena, te koje mjere planirate kako bi obuzdale inflaciju, rast cijena ne samo hrane nego i ostalih usluga i našim građanima i poduzetnicima olakšali ovaj egzistencionalni udar.
Izvolite odgovor predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Hajduković. Puno smo danas govoriti o antiinflacijskom paketu koji je vrijedan pet milijardi kuna znamo na žalost da je inflacija uslijed ove dvije krize, jedna korona, druga ruska invazija, agresija na Ukrajinu pridonijela rastu cijena energenata i onda se cijeli lanac dogodio jedan za drugim. Mi smo odlučili pomoći onima koji su najugroženiji, dakle socijalni transferi uključili i naknade i za struju i za plin. Prije je bilo samo za struju, a plus direktna potpora kućanstvima i gospodarstvu smanjenjem cijene struje, cijena plina u odnosu na do 10%, do 20%. Te cijene bi bile puno veće i to bi kućni proračuni puno teže pratili. Izmjene PDV-a kojeg smo napravili, koje je Sabor ovdje usvojio sa 25 na 13, sa 13 na 5, plin privremeno isto tako na 5% su sve mjere koje je Vlada poduzimala da bi olakšala sve ono što država može a što bi išlo na trošak građana i gospodarstva. Konkretna potpora umirovljenicima, jednokratni dodatak, potpora poljoprivrednicima, potpora ribarima sve su to pažljivo osmišljene mjere koje su pokazale da su cjelovite i da idu u bit problema. Inflacija je na žalost trend globalni, trend europski. 7,5% je inflacija na razini EU. Hrvatska 7,3% sada ovaj mjesec najzadnji podatak. To znači da smo još uvijek ispod. Znate da imamo sidro, sidro se zove euro zona, sidro se zove ispunjavanje kriterija nastavno na europski tečajni mehanizam dva i bankovnu uniju. Te odluke očekujemo i u lipnju i u srpnju. Agencije za kreditni rejting nas drže u investicijskom rejtingu, imaju povjerenje u sve mjere koje radimo. Ta činjenica je jako dobra. Nedavno smo izašli na međunarodno financijsko tržište sa euro obveznicama od milijardu i 250 milijuna. Na žalost sve su kamate narasle pa su i nama narasle kamate. Ali ima jedan detalj koji je dosta indikativan. Oni koji su bili spremni ulagati u ovu deset godišnju obveznicu jer refinanciramo jednu koja dospijeva u svibnju na Hrvatsku već gledaju kao članicu euro zone. To je jako dobro. I ta činjenica gdje očekujemo da će se ovaj efekt inflacije ispuhati i da će doći do suprotnog trenda u drugoj polovici godine, gdje je izrazito bitan i dobar. Država može učiniti nešto, može učiniti puno ali ne može učiniti sve. I zato pozivam i vas i sve druge mehanizme koji prate potrošače, koji prate kontrolu cijena da ukazuju na to. Ne smijemo dopustiti da netko profitira na većoj marži, na većoj zaradi u trenutku kad se država odriče smanjenjem niza aktivnosti kod goriva primjerice limitirali marže distributerima naftnih derivata, smanjili trošarine i još smanjili biokomponentu. Danas bi i benzin i dizel bili dvije kune skuplji da nije bilo tih mjera. Dakle, naša je aktivnost sveobuhvatna. Podsjetit ću vas da smo u našem mandatu u različitim sektorima javne i državne uprave povećali plaće zaposlenicima između 25 i 40%. Kad se uzmu i povećanje osnovice, povećanje koeficijenta, sklapanje granskih ugovora, sporazuma, plus porezna rasterećenja i vjerujem da ćemo idućeg tjedna isto tako naći kompromis koji će isto tako omogućiti ljudima da bolje žive [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] Mislim da činimo maksimalno što možemo. Ako imate neku korisnu ideju [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] mi smo za to otvoreni. Hvala vam.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Pa ne mogu biti zadovoljan prije svega zato što niste adresirali ono drugo pitanje, a to su državne robne zalihe i zato ću vas barem u tom segmentu moliti pisani odgovor. A sad vratimo se malo statistikama. Statistike su točan zbroj netočnih podataka, a ovo što sam rekao 7,3% povećanje cijena na bazi mjeseca od prošle godine, odnosno 10% na godišnjoj bazi prevedeno znači da vam je kila brašna sa 50 centi poskupila na 1 euro. Znači to nije 10% to je 100%. To vam u prijevodu znači da je ulje već na 18 do 20 kuna. E sad vi računajte da osobe i kućanstva koja imaju minimalne prihode već sada i već sada jedva spajaju kraj s krajem njima ovakve priče jako malo znače. Mnoge mjere su na žalost nepromišljene do kraja predsjedniče Vlade. Evo recimo vaučeri za struju i plin, žalili su mi se mnogi mikro i mali poduzetnici zato što u pravilu oni nemaju svoje nekretnine, brojila nisu na njihovim imenima nego na imenu onoga čiji je lokal i oni nemaju pristup vaučerima. Slično smo na žalost imali i za vrijeme korona krize, kada je izgledalo da su zapravo sve te mjere podešene za velike korisnike, pa su tako ne znam INA i slične tvrtke koristili mjere, a Pero i Đuro sa tržnice tome nisu imali pristup jer nisu jednostavno zadovoljavali uvjete koji kao da su bili propisane nekom. Smanjenje PDV-a je dobra mjera i mi smo je podržali, ali smo isto tako upozoravali da neće dati odnosno da nas iskustvo uči da neće dati željene efekte odnosno da cijene za potrošača krajnjeg korisnika neće pasti nego će se amortizirati eventualno poskupljenja ili će samo rasti marža, a to nažalost cijene i pokazuju. Stoga predsjedniče vlade ja vas pozivam na puno odgovorniju i odrješitiju borbu protiv inflacije i čuvanje standarda naših građana.
Imamo još tri pitanja. Sada je na redu zastupnica Ljubica Lukačić postavlja pitanje ministru pravosuđa i uprave Ivanu Malenici. Izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Poštovani predsjedniče vlade, poštovani ministri. Poštovani ministre Malenica. Ja želim vama postaviti jedno pitanje, ali evo najprije želim reći da je ministarstvo pripremilo niz novih zakonskih prijedloga. Da ste vi g. ministre najavili modernije i brže sudske postupke, najavili ste također nova stegovna djela za suce, digitalizaciju zemljišnih knjiga, nove antikorupcijske mjere itd., itd. Ja sam sigurna g. ministre da će sve to skupa zajedno biti pozitivni pomaci naprijed i da ćemo dobiti jedno bolje i kvalitetnije pravosuđe. Međutim, naše građane g. ministre zanima što će oni od toga imati, što će to za njih donijeti? Hoće li npr. imovinskopravni postupci neki trajati i dalje po 40-ak godina ili će se odluke u postupcima donositi u razumnom roku? I konačno g. ministre hoćemo li imati konačni imati brže i efikasnije pravosuđe? Hvala vam lijepa.
Izvolite ministre odgovor.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče HS-a. Uvažena zastupnice hvala na pitanju. Dakle, kao što ste i u svom pitanju i naveli dakle niz je novih zakonodavnih promjena, zakonodavnih aktivnosti moram istaknuti evo da smo nedavno i donijeli Nacionalni plan razvoja pravosuđa za naredno razdoblje, to je zajedno sa Nacionalnim planom otpornosti i oporavka zapravo i jedan dobar temelj razvoja pravosuđa u narednih nekoliko godina. Evo sljedeći tjedan u HS-u su dva važna procesna zakona, to je Zakon o kaznenom postupku i Zakon o parničnom postupku, kroz izmjene ta dva važna procesna zakona upravo idemo u smjeru da imamo modernije pravosuđe, da imamo procese, sudske procese koji traju unutar razumnog roka, da uvedemo nekakve nove tehnologije prije svega sustav e-komunikacije u kazneni postupak već ga imamo u parničnom postupku. Dakle, slažemo jedan mozaik promjena u pravosuđu svjesni smo činjenice da su potrebne korjenite promjene u sustavu pravosuđa i mi upravo mijenjamo to pravosuđe, to se vidi iz plana zakonodavnih aktivnosti za 2022.g. gdje imamo čitav niz važnih zakona pa najavit ću i Zakon o izvanparničnom postupku koji se nije donio od 1934.g., pa reforma sustava mirenja jer nažalost taj postupak taj institut nije polučio rezultate kako se planiralo tako da ćemo i to mijenjati da bi rasteretili same sudove i sudske postupke. Uz te zakonodavne aktivnosti imamo ulaganje u infrastrukturu dakle cilj nam je uz kvalitetan zakonodavni okvir imati i kvalitetnu infrastrukturu uvjete rada za same suce pa imamo otprilike milijardu kuna investicija u pravosudna tijela u čitavom području RH. Uz to dakle kao što ste istaknuli mijenjamo i Zakon o Državnom sudbenom vijeću, Zakon o Državnom odvjetničkom vijeću, Zakon o pravosudnim vježbenicima dakle da i tu utječemo na efikasnost i učinkovitost samih sudionika u tom sustavu, a suci i savjetnici su, a i državni odvjetnici su važni element pravosudnog sustava. Tako da slažemo jedan mozaik promjena jer kao što sam istaknuo promjene su nužne. Godišnje se na hrvatskim sudovima riješi preko milijun predmeta i iz tog razloga treba postaviti kvalitetan zakonodavni okvir, kvalitetne norme, kvalitetnu infrastrukturu i to zapravo mi i činimo u Ministarstvu pravosuđa i uprave. A NPOO i Nacionalni plan razvoja pravosuđa gdje su predviđene investicije u vrijednosti milijardu i 800 milijuna kuna u područje pravosuđa su zapravo osnova da krenemo u promjene u pravosuđu i da u konačnici imamo sutra brže, efikasnije, učinkovitije pravosuđe, da sudski postupci ne traju dugo, da građani mogu ostvariti pravdu u što kraćem roku. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem. Poštovani ministre zahvaljujem na odgovoru. Ja sam naravno zadovoljna jer sam sigurna, zapravo već ovo što ste do sada učinili već ima pozitivnih rezultata, ali zapravo sigurna sam da ćete i nadalje činiti sve kako bi naše pravosuđe doista postalo našim građanima i kako bi bilo efikasnije i bolje. Osobito mi je drago ovo što ste spomenuli da će ići Zakon o pravosudnim vježbenicima jer smatram u pravosudni sustav doista trebaju doći novi ljudi, mladi ljudi koji su svoje znanje na neki način rekla bih i ispekli na sudovima, naučili su raditi tamo, stekli su tamo nova znanja i nove vještine i da ostanu doista onda u tom sustavu jer su sasvim sigurno to onda najbolji i najkvalitetniji ljudi. Evo ga zahvaljujem još jednom i sigurna sam da će doista naše pravosuđe biti bolje i kvalitetnije i da će naši građani biti zadovoljniji. Hvala vam lijepa.
39. pitanje poštovani kolega Andro Krstulović Opara postavlja pitanje ministrici.
Uvaženi gospodine predsjedniče. Uvažene kolegice.
Samo malo. Polako. Čekajte. Postavlja pitanje ministrici kulture i medija Nini Obuljen Koržinek. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvaženi gospodine predsjedniče, uvažene ministrice i ministri. Uvažene kolegice i kolege. Malo čas u ovom hrvatskome domu smo imali prigodu vidjeti još jedan od igrokaza koji je trebao jedne skupine populista u Saboru koji je trebao privući pozornost medija i napuniti prve stranice. Na žalost danas neće u medijima biti važna vijest, a to je da danas 150 godina od smrti Ljudevita Gaja čovjeka koji je u zgradi koju ćete vidjeti kada odete iz sabornice niz one stupe ispred sebe ćete vidjeti Radićevu 32 u kojoj je tiskao Danicu Ilirsku, Danicu Horvatsku koja je trebala oplemeniti hrvatski jezik i nas učiniti pismenim. Je li se mi danas tako ponašamo? Jel' se sjećamo tog velikana? Jesmo li dostojni tih velikana? Imao sam potrebu ovo kazati gospodine predsjedniče jer ne mogu trpjeti ovakav rječnik u ovome svetome domu. Moje pitanje upućujem gospođi ministrici kulture i medija. U javnosti se sve češće govori o tužbama protiv novinara tzv. slap tužbama. Prema navodima Hrvatska je na vrhu takvih tužbi. Isto tako vidimo i da je cijela jedna agresivnost pojedinih dužnosnika i političara tolika prema novinarima poput dogradonačelnika Splita koji svojom agresivnošću želi prisiliti novinara na autocenzuru. Što Hrvatska država može uopće učiniti oko reguliranja tog velikog fenomena koji opterećuje Hrvatsku ali i hrvatsku javnost koja omogućuje slobodno novinarstvo i slobodno izražavanje svojih misli na plemenit, civiliziran i pošten način argumentirano, a protiv onih silnika koji svojim tužbama ali i svojom agresivnošću štete hrvatskom medijskom javnom prostoru? Izvolite gospođo ministrice.
Izvolite odgovor … [[ne razumije se]]
Hvala vam gospodine zastupniče. Pa evo i ja ću se referirati. Lijepo da ste spomenuli Gaja i evo pozivam sve. Stranice Nacionalne i sveučilišne knjižnice uvijek obilježavaju takve obljetnice i pošalju, tako su i danas poslali lijepu poruku i podsjetili nas na 150 godina Gaja. Spomenuli ste „slep“. To je zaista jedan fenomen tih strateških tužbi protiv javnog sudjelovanja koji je prisutan u mnogim zemljama, ne samo u Hrvatskoj zato je i komisija, Europska komisija pokrenula radnu skupina koja se bavi „slepom“ u Hrvatskoj. Mi smo prije godinu dana formirali isto tako jednu stručnu skupinu zajedno sa Ministarstvom pravosuđa kojoj zajednički djeluju medijski stručnjaci, novinari, nakladnici, suci, predstavnici pravnih fakulteta, odvjetnici dakle, svi oni koji se bave tom temom s ciljem da se zapravo vidi na koji način možemo suzbiti taj negativni trend. Ono što je potrebno i što smo utvrdili i kroz rad do sada stručne skupine i kroz radionice koje su realizirane potrebno je ujednačiti sudsku praksu, potrebno je raditi na edukaciji novinara, sudaca, razmatrati moguće unapređenje medijskog zakonodavstva, ali još prije jačati samu regulaciju, koregulaciju i unutar medija ali vezano uz ujednačavanje sudske prakse unutar pravosuđa kako bi i suci i pravosudni djelatnici onima kojima to dođe na stol znali razaznati kada se radi o stvarno utemeljenoj tužbi, a kada se radi o slepu dakle o nizu tužbi kojima se želi izvršiti pritisak i pod prijetnjom kasnije novčane kazne zapravo postići da se novinari povuku i o nekim temama ne izvještavaju. U javnosti se uvijek govori o političarima. Da, postoje političari koji posežu za tim. Ali postoje i gospodarstvenici, ali postoje na žalost i sudski djelatnici koji isto tako zapravo podižu tužbe protiv medija kako bi ih ušutkali kada pišu o njihovim procesima. Trendovi nisu dobri. Ali ono što ohrabruje da je manje tih tužbi u ovoj godini u odnosu na prethodne godine. I ja se nadam da će se takav trend nastaviti. Ogroman je broj tužbi i jako mali broj završi presudom. Međutim, sam postupak iscrpljuje i strah od financijskih reperkusija je nešto što dovodi novinare u situaciju da o nekim temama onda radije ne izvještavaju. Ovu praksu prate i međunarodne organizacije. Po njihovim pokazateljima Hrvatska nije na vrhu kako na žalost to ponekad namjerno dezinformiraju neke organizacije. Ali to je prisutan fenomen. Sjetimo se i Hrvatska radiotelevizija na žalost je prije nekoliko godina pokrenula cijeli niz tužbi, a one su sve kasnije povućene što je dobro. Na kraju ovo što ste spomenuli vezano uz ponašanje dogradonačelnika zamjenika gospodina Puljka to nije slep. To je bio zaista jedan neprimjereni način komunikacije, jedno zastrašivanje s pozicije moći koje su osudili i novinari Slobodne Dalmacije, ali i svi oni koji prate medije. A ja se nadam i vjerujem da će o tome nešto reći i splitska javnost na skorašnjim izborima, pa da će i onda poručiti da je takvo ponašanje bilo kojeg političara prema medijima ili političke opcije prema medijima potpuno neprihvatljivo.
Izvolite zastupniče odgovor.
Hvala gospođo ministrice. Zadovoljan sam sa vašim odgovorom. Da, to nije „slep“ ali je to negativni način, jedan agresivni način komunikacije bivšeg aktivista koji je postao javna osoba, a navikao se na težak rječnik aktivistički koji je bio prije toga upućivan javnim osobama. Nije se navikao na novu ulogu i time zapravo opterećuje i svoju ulogu, i svoju dužnost ali i hrvatski javni medijski prostor ako hoćete. Podsjetit ću na stajalište Europskog suda za ljudska prava koja kaže da političar se neizbježno i svjesno izlaže po onom ispitivanju svake njegove riječi i djela kako novinarima tako i javnosti i općenito stoga mora u skladu s time pokazati veći stupanj tolerancije, a ja bih rekao i pristojnosti i suzdržanosti. Tomu ovdje nije slučaj. Spomenuli ste isto jednu važnu stvar, a to ujednačavanje sudske prakse činjenica jest da je takav način razgovora je naša sudska praksa zapravo dopustila. I dopustila je klevečenje čistih i pravednih ljudi. I stvorila je jedan kaos koji je potpuno neprikladan, gdje imate ljude a bili smo svjesni da su brojni javni dužnosnici bili osuđivani, dovođeni pred sud, kasnije oslobađani ali su zauvijek bili ocrnjeni. Nitko za to nije snosio odgovornost i zbog toga uvođenje pravila ne samo u slep da bi zaštitili novinare, da bi zaštitili javni prostor radi i ljude koji iznose činjenice radi zaštićivanja javnog interesa je prije svega potrebno radi smirivanje strasti u našem prostoru, uvođenja pristojnosti, suzdržanosti i kvalitetnog komuniciranja u hrvatskome javnome prostoru pa tako i našem društvu. Ja vam zahvaljujem na ovome.
I zadnje 40-to pitanje kolega Stipo Mlinarić postavit će predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Gospodine Plenkoviću napisao sam vam jedno otvoreno pismo od onoga što mi je na srcu. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade gospodine Andreju Plenkoviću. Pišem vam ovo otvoreno pismo s dubokim uvjerenjem da nikad nije kasno za učiniti dobro, osobito nikad nije kasno za učiniti dobro za svoj narod i državu koja vam je povjerena na upravljanje. Ovim otvorenim pismom pred cijelom hrvatskom javnošću još jednom vas pozivam za hitno pokretanje međudržavne sudske tužbe za ratnu odštetu od strane agresora u Domovinskom ratu. Pozivam vas da u ime hrvatske Vlade sastavite najbolji pravni tim koji će na Međunarodnom sudu u Haagu podići realnu, suverenu i kompletnu tužbu protiv Republike Srbije za agresiju na Hrvatsku. Hrvatska ali i svjetska povijest mora jasno pamtiti tko je bio agresor u našem obrambenom Domovinskom ratu. 30 godina nakon rata svoje mrtve civile i svoje mrtve branitelje mi još uvijek vadimo s mrcilišta i sa smetlišta poput onih iz Bobote i Petrovačke Dole, a i dalje nemamo adekvatnu međunarodnu presudu koja će nedvojbeno definirati i u povijest zauvijek zapečatiti tko je bio agresor, a tko žrtva. Poznato vam je kako je u presudi iz 2021. godine protiv nekadašnjih čelnika službe državne sigurnosti Srbije Stanišića i Sinatrovića zbog zločina nad nesrpskim stanovništvom '92. godine eksplicitno i jasno navedena mogućnost tužbe za ratnu odštetu na koju imaju pravo hrvatski logoraši zatočeni po srpskim ratnim logorima. Na vas računa preko 20 000 hrvatskih branitelja i civila koji su prošli kroz srbijanske logore. Na vas računa preko pola milijuna bivših prognanika koji su bili i ostali bez svega. Na vas računa pravda nevinih [[Upadica predsjednik: Hvala vam kolega Mlinarić.]] Na vas računa istina obespravljenih. Evo ja ću vam uručiti, hvala vam lijepo.
Izvolite odgovor predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa zastupniče Mlinarić. Proučit ćemo pismo, pa ćemo vam odgovoriti. Hvala.
Imate pravo na očitovanje dvije minute.
Da, prije nego što ga vi proučite evo ja ću vam reći u ove dvije minute danas kada se Europa susrela sa brutalnom agresijom Rusije na Ukrajinu vi ste se angažirali oko toga i svaka čast na tome. Ali sve što gledamo u Ukrajini događalo se '91. godine u Hrvatskoj. Jer mi sad, danas znamo tko je agresor na Ukrajinu? Ja mislim da znamo. Ja znam da je to Rusija. A jel' znamo tko je agresor na Hrvatsku? Ne znamo, nemamo ni jednu presudu, nemamo osuđen generalštab JNA. Nemamo ni jednu presudu Međunarodnog suda koji bi rekao tko je agresor, a tko je žrtva. Jedanput ste mi u razgovoru između nas dvojite rekli da je Hrvatska podnijela tužbu i to ste vi u pravu '99. godine, ali je podnijela tužbu za genocid. Taj koji je podnosio tužbu ili nije imao dobru namjeru ili je bio loš pravnik. Vi ste bolji pravnik od mene i znate i vi i ja da genocid nije bio, ali da je strahovitih ratnih zločina bilo to je činjenica. To je činjenica. Prema tome, ja vas pozivam da ih tužimo za ratne zločine, da ih tužimo za logore, da ih tužimo za odštete ljudi koji su izgubili svoje kuće, u svojim selima koja su im bila zapaljena. Ja vas na to pozivam i da sjednemo napokon sa Srbijom. Ne da ratujemo, nego da probamo pronaći naše nestale a ne da ih nalazimo 30 godina na smetlištu. Gospodine Plenkoviću ja vam sad kažem jer vam to sigurno ministar Medved nije nikad rekao. Ti ljudi nisu prebacivani što su našli ih kod Bobote. Ti su ljudi tamo prije 30 godina ubijeni na tom smetlištu. Svaka baba u Boboti je znala da su oni tamo. Toliko o vašim koalicijskim partnerima koliko su vam iskreni. Svaka baba u Boboti je znala gdje su ubijeni, gdje su zakopani. Nitko nije htio reći, a majke se pate 30 godina ne mogu sahraniti svoju djecu. Hvala vam lijepo.
Ovime smo gospođe i gospodo zastupnici došli do kraja aktualnog prijepodneva. U skladu sa odredbama članka 144. Poslovnika Hrvatskog sabora želim vas samo izvijestiti da je u 10. sazivu Hrvatskog sabora ukupno postavljeno 726 zastupničkih pitanja u pisanom obliku, a odgovoreno 620. Vlada Republike Hrvatske, odnosno pojedini članovi još uvijek nisu odgovorili na 76 zastupničkih pitanja koja su u roku i 30 koja još nisu u roku, dakle za njih još nije istekao rok. Temeljem članka 144. Poslovnika pozivam Vladu da dostave odgovore na pitanja na koja do sada nisu odgovorili. Isto tako dajem stanku sada do 14 sati i 50 minuta. Nakon toga imamo slobodni govor. Kad završi slobodni govor imat ćemo isto tako stanku ovisi koliko će dugo trajati i u 16,00 sati nastavljamo sa radom. STANKA U 14,27 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 16,19 SATI]] Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici, nastavljamo s radom. - Izvješće o neformalnom sastanku čelnika EU održanom u Briselu 17. veljače 2022., sastanku na vrhu EU-Afrička unija održanom u Briselu 17. i 18. veljače 2022., izvanrednom sastanku Europskog vijeća održanom u Briselu održanog 24. veljače 2022., neformalnom sastanku čelnika EU u Versaillesu održanom 10. i 11. ožujka 2022., te redovnom sastanku Europskog vijeća održanom u Briselu 24. i 25. ožujka 2022.. Podnositelj je predsjednik Vlade RH. Predsjednik Vlade RH podnijet će izvješće u skladu s čl. 11. Zakona o suradnji HS i Vlade RH u europskim poslovima. Raspravu je proveo Odbor za europske poslove. Prije nego što predsjednik vlade dobije riječ imamo nekoliko zahtjeva za stankom, prva je na redu kolegica Selak Raspudić, izvolite.
Tražim stanku u ime Kluba Mosta da se malo prisjetimo najvećeg vanjsko političkog uspjeha aktualnog premijera kojeg možemo iščitati iz ovog izvješća. Naravno riječ je o onome što je on uspio učiniti za Hrvate u BiH u svome mandatu. Već prije tokom aktualnog sata mogli smo čuti skandalozne izjave našeg premijera gdje je on de facto opravdao bošnjačko izvrdavanje promjena Izbornog zakona time što se uhvatio za dio Milanovićeve sintagme, kao da postoji išta što može biti rečeno, a da bude opravdanje bilo čijeg protuustavnog djelovanja, a promjena Izbornog zakona je nužna u BiH da bismo uopće mogli govoriti o zakonu koji je u skladu s ustavom i koji osigurava ono što je nama najvažnije jednakopravnost naroda u BiH. Te su njegove izjave već izazvale znatan odjek u BiH, pa možemo sada čitati o tome kako je on zapravo danas bio više poput megafona Alije Izetbegovića nego onoga tko se brine za položaj Hrvata u BiH. Ali kada govorimo o onome što je naša vanjska politika učinila da bi se izborila za prava Hrvata u BiH treba danas poslati ključnu poruku, a to je da je gotovo game over nije učinila ništa, ide raspisivanje izbora početkom svibnja i to je to. U ovom mandatu izbori će se raspisati bez promjene Izbornog zakona, jednakopravnost Hrvata u BiH nije osigurana i nema više uopće smisla da ova vlada govori o položaju Hrvata u BiH jer je danas jasno vidljivo da je game over.
Hvala vam lijepa. Stanka je odobrena. Kolegice Peović, izvolite.
Hvala. Tražim stanku u ime Kluba HSS-a i RF-a u trajanju od 10 minuta, a potaknuta upravo ovom točkom dnevnog reda kojom ćemo se sada baviti. Znači ovdje ćemo slušati o velikim uspjesima Andreja Plenkovića na vanjsko političkom planu, govorim o formalnim i neformalnim sastancima EU i čelnika EU. Jedan od njih je bio evo od 10. do 11. ožujka, kolegice i kolege baš u vrijeme kada je pala bespilotna letjelica u Zagrebu, čovjek bi očekivao da u tom neformalnom sastanku neko tamo to spomene. Ovdje smo to dobili u jednom paragrafčiću na kraju ovog izvješća gdje stoji da je premijer pisao pismo. Nije znači govorio u živo iako je tamo bio fizički prisutan, nisu mu odgovarali čelnici koji su u tom trenutku mogli odgovoriti, ali pisao je Plenković pismo. Onda smo imali jedan formalni sastanak 24. i 25. ožujka, pa bi se čovjek nadao da će se već pripremiti i Plenković i ti kojima je on trebao to izvijestiti, pa možda nešto reći o potencijalnom napadu na jednu od članica NATO saveza. Ne, ni tamo se nije govorilo niti o ovom napadu, niti o padu bespilotne letjelice iako u našoj javnosti već smo mogli zaključiti da je o NLO projektilu koji nije baš jasno o čemu se zapravo radi, ni tu ništa nije rečeno, a pismo su zaboravili. Čini se evo da Andreju Plenkoviću nema tko da piše, ono Garcia Marquez „Pukovniku nema tko da piše“, izgleda da ni našem premijeru više nema tko da piše, a zaključak ovih izvješća i to bismo morali uzeti u obzir i pročitati ih pomno, pa mogla bi i lektorirati, molim premijera da usvoji opomenu da nije Moldava i Bjelarus nego Moldavija i Bjelorusija tko već piše ta izvješća moglo bi se i na to osvrnuti, ali ono što mi ovdje vidimo kolegice i kolege iz ovog izvješća je nažalost smiješna pozicija i Andreja Plenkovića u vanjskoj politici, a i nas isto tako skupa s njim.
Hvala vam lijepa. Stanka je odobrena. Kolegice Orešković, izvolite.
Poštovani predsjedavatelji HS, uvaženi predsjedniče vlade. Ponovno ću ukazati na činjenicu da je čl. 144. st. 5. Ustava RH propisano da RH u vijeću i Europskom vijeću zastupaju sukladno njihovim ovlastima vlada i predsjednik RH. Postojeća praksa ignorira činjenicu da predsjednik vlade i vlada sukladno ustavu moraju voditi vanjsku politiku samo u okvirima koji je sukreiran, sukreiran između predsjednika države i predsjednika vlade. Teško je vjerovati da se Hrvatska može pozicionirati bilo u EU, bilo na međunarodnoj razini ako imamo dvije vanjske politike i ako niti jedno pitanje nije sukreirano, a teško ćemo vjerovati da suradnja postoji ako predsjednik države predsjedniku vlade govori da je prljavi Plenković, a vi uvaženi predsjedniče vlade predsjedniku države govorite da je karijes s Pantovčaka. Sve to skupa šteti interesima RH, a ništa bolja situacija nije i u pitanjima sigurnosti jer i te sigurnosne službe trebate rukovoditi zajedno. Sve skupa jedna velika nacionalna sramota. Hvala.
Stanka je odobrena. Kolega Stier izvolite.
Hvala g. predsjedniče. Tražim stanku u ime kluba HDZ-a da još jednom podsjetimo kako je vanjskopolitički odbor ovoga sabora razmotrio strateški kompas u onoj prvoj verziji gdje nije bilo spomena o ravnopravnosti triju konstitutivnih naroda u BiH, gdje je vanjskopolitički odbor tražio od vlade da se založi za to da uđe to u strateški kompas, kada se kritiziralo vladu da to ne može učiniti, da jedino ovdje u Hrvatskoj o tome govori, a kad dođe u Bruxelles onda to ne uspijeva uvrstiti u dokumente i onda vidimo da ipak na Europskom vijeću gdje je premijer obrazložio koja su stajališta ne samo Hrvatske nego oni koji doista žele dobro BiH da se mora inzistirati na ravnopravnosti triju konstitutivnih naroda i kako se promijenio tekst strateškog kompasa koji je ključni strateški dokument djelovanja EU u narednom razdoblju. I tako je vlada ispunila upravo ono što je sabor tražio kroz vanjskopolitički odbor i sada to neki kritiziraju i kažu da nije dobro ili da nije dovoljno, a to je upravo ono što smo mi iz sabora tražili i što je vlada ispunila. Prema tome, tražim stanku upravo da bi naglasili kako je vlada ispunila upravo ono što je sabor tražio i uvrstila u strateški dokument EU iako nisu sve članice naravno i to smo vidjeli iz prvog nacrta bile za to. Dakle, trebalo se izboriti, trebalo je dobiti suglasnost svih država da to uđe i to je učinjeno i to želimo vrednovati i još jednom istaknuti važnost toga da je upravo takva formulacija ušla u strateški kompas EU.
Imamo jednu povredu poslovnika kolegica Selak RAspudić. Izvolite.
Čl. 238. omalovažavanje saborskih zastupnika. Vi ovdje želite da mi vama plješćemo što ste uspjeli se izboriti za to da piše da je voda mokra, da ono što je u Ustavu piše u drugim dokumentima. Pa čestitam vam. Nas ne zanimaju dokumenti, zanimaju nas dokumenti radi prakse, a praksa je hoće li se promijeniti izborni zakon prije izbora i to jedino što zanima Hrvate u BiH. izbori idu, nije se promijenio izborni zakon, game over nema popravnog u ovom mandatu niste učinili ništa i to građani RH i BiH moraju znati.
Kolegice Selak Raspudić dobivate opomenu, zloupotrijebili ste institut povrede poslovnika i dobivate to vam je druga opomena. Vi imate tri. Kolega Stier izvolite.
Čl. 238. upravo zbog toga što se omalovažava da mi ovdje govorimo da ništa nismo radili, što je to ono što se treba činit? Pisati kolumne u banjalučkim novinama? Jel je to voditi takvu politiku kakvu vodi Milorad Dodik ili voditi politiku koja je u interesu hrvatskoga naroda u BiH? Dakle, ovo što je sada uneseno u strateški kompas i ono što smo mi u saboru tražili da napravi vlada i vlada je to učinila [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] svi smo to tražili u vanjskopolitičkom odboru i [[Upadica predsjednik: Hvala kolega Stier.]] vlada je to učinila.
Dobivate opomenu. Samo upozoravam dakle prenose se opomene, neki koji imate dvije dobit ćete treću i više nećete moći sudjelovati u raspravi o ovoj temi, oni koji imate tri dobit ćete mjeru udaljenja sa sjednice za današnji dan tako da budite oprezni. Kolega Grmoja bez obzira na to tražite povredu poslovnika. Izvolite.
Povrijeđen je čl. 238. kolega Stier ne bismo trebali pisati u banjalučkim novinama nego bismo trebali ići na proslave Republike Srpske u Banja Luku kao što idu predstavnici ove vlade. A premijer Plenković je danas jednu skandaloznu izjavu dao, ne samo oko ovoga prvo sapun pa parfem, on je napao zahtjeve Hrvata za trećim entitetom i opravdao bošnjački hegemonizam tim pravednim zahtjevima koji su posljedica [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa kolega Grmoja.]] upravo takve bošnjačke politike [[Upadica predsjednik: Kolega Grmoja, hvala vam lijepa.]] Napao je i sedmi zaključak …/Govornik isključen./…
Kolega Grmoja hvala vam lijepa. Dobivate treću opomenu i gubite pravo rasprave u ovoj točci. Molim vas ugasite mikrofon samo da mogu i drugi govoriti [[Upadica Grmoja: Ja sam izbačen sa sjednice.]] Je ali morate ugasiti mikrofon. A vi ne postojite više. A još ste tu kao duh, još malo vi vjerujete da postojite. Kolega Paviću izvolite povreda poslovnika.
Hvala lijepa. Povrijeđen je čl. 238. pa upravo ako je netko napravio za Hrvate BiH to je ova vlada. Ne samo da je u strateški kompas ušla konstitutivnost kao što je rekao kolega Stier, to je bio zahtjev Odbora za vanjske poslove sabora. Isto tako po prvi puta da se toliko raspravljalo na Europskom Vijeću o BiH i pravima Hrvatima, tako ako je neko to napravio to je ova vlada napravila i to će hrvatski građani cijeniti.
Kolega Pavić ovo je bila replika dobivate opomenu. Kolega Bulj vi se javljate, rekao sam vam dakle ulazite u rizik da ćete ostat bez prava sudjelovanja danas cijeli dan.
Pa vi već unaprijed tvrdite da ja ovaj
Ne, ne samo vas upozoravam da se ne bi iznenadili.
Već ste vi odredili da ću ja ovaj
Samo da se ne iznenadite.
Hvala lijepo. Povrijeđen je čl. 238. omalovažavanje zastupnika, a pogotovo Hrvata u BiH ne koje ste iznevjerili nego ih još farbate. Pa za nekoliko dana će biti raspisani izbori, ostaje stari zakon, Hrvati dole kao konstitutivan narod nemaju ni ono pravo nacionalne manjine, a na četničke derneke u Banja Luku kolega Stier, Paviću, Plenkoviću odlaze vaši ključni ljudi iz vlade Milorad Pupovac koji upravlja sa vama. On je banjalučka poveznica vas g. Stier, Plenkovića [[Upadica predsjednik: Kolega Bulj hvala vam lijepa.]] Deura, Đakića di su još ti heroji.
Dobivate opomenu i morate sada nažalost napustiti sjednicu za današnji dan, to vam je četvrta opomena i to je stegovna mjera.
A pomilovanje ništa?
Pomilovanje ima ko će dat pomilovanje, ja vam sigurno to neću učiniti.
Da Ivu Sanadera …
Pa mogli bi i njega, s obzirom kako je krenulo ko zna šta će se događat, da. Idemo dalje kolega Radoje Vidović povreda poslovnika. Izvolite.
Čl. 238. uvaženi predsjedniče sabora, omalovažavanje saborskih zastupnika. Kao neko ko dolazi iz BiH želim ovdje jasno reći, zahvaljujući radu i zalaganju ove vlade i premijera Plenkovića još uvijek se u BiH uopće raspravlja o izmjeni izbornog zakona, još uvijek je ta priča aktualna i zahvaljujući uspjesima na vanjskopolitičkom planu ta priča će i dalje ostati aktualna do konačnog našeg cilja.
Kolega Vidović i vi ste zaslužili opomenu. Nastavljamo sada dalje, kolegice i kolege ja vas molim ajde još sad da dvije imamo još povrede Poslovnika, ovo više nema nikakve veze sa povredama Poslovnika da može premijer govoriti, ja mislim da nas sve zanima što se događalo na ovim sjednicama Europskog vijeća. Kolega Barbarić izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče, Članak 238., dakle o položaju hrvatskog naroda govore ljudi koji nisu izgubili jedne sekunde svog slobodnog vremena da bi nam pomogli. Svih ovih godina od 500-tinjak podnešenih amandmana ni jedan se nije odnosio na bilo koju oblast u BiH, nisu razgovarali ni s jednom grupacijom od studenata, od liječnika, od poljoprivrednika, od bilo koje da nam pomognu. Služimo za politička prepucavanja ovdje u ovome saboru.
Dobivate opomenu kolega Barbarić. Kolega Troskot, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, Članak 238., tko su ova dvojica koji su sad govorili, tko ste vi, pa prvi, čujem po naglasku da ste [[Upadica: Kolega Troskot, kolega Troskot.]] iz BiH, a ja prvi put čujem [[Upadica: Dobivate, samo malo, samo malo, stanite.]] ja prvi put čujem, ja prvi put čujem da vi branite [[Upadica: Stanite, stanite, molim vas, zaustavite, stanite.]] i da govorite o Hrvatima u BiH.
Kolega Troskot dobivate, dobivate, dobivate odmah prvu opomenu sada. Ovo je vrlo bezobrazno i ružno prema kolegama koji dolaze i koji su predstavnici hrvatskog naroda upravo iz BiH. Kako možete se tako ponašati? Kako vas nije sram? Ovo je vrlo, vrlo bezobrazno i nisam očekivao od vas čete takvo što napraviti. Stvarno nije u redu. Sjednite molim vas, sjednite kolega, sjednite. Molim vas kolegice i kolege ajmo stati sada, ajmo stati jer ovo, ovo nije smisao ove točke o kojoj sada raspravljamo. Stvarno ste me iznenadili kolega Troskot ovo, ovo prema kolegama da napravite to, to nisam očekivao [[Upadica: Baš užasno, baš užasno.]]
Ljudi, ljudi u Hercegovini mene jučer pitaju što rade trojica zastupnika iz BiH.
Kolega Grmoja vi, vi ste dobili 3 opomene, molim vas, molim vas kolege.
Što je tebi HDZ Zekanoviću, što je tebi?
Kolega Grmoja dobit ćete četvrtu opomenu i morat ćete van [[Upadica: Jadniče jadni.]] ja vas molim. Kolega Zekanović ja vas molim ajde stanite svi sada. Idemo imamo još povreda Poslovnika, kolega Mažar izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Povreda Članka 238., kolega Troskot ne samo da je uvrijedio kolege zastupnike, omalovažavao cijeli ne samo Hrvatski sabor nego sve pripadnike hrvatskoga naroda i u BiH jer za razliku od vas kojima je maksimum napraviti spomenik u BiH koji nema veze sa BiH, HDZ ne samo da pobjeđuje na izborima u Hrvatskoj i u BiH nego ima i zastupnike u Hrvatskom saboru i u Europskom parlamentu [[Upadica: Kolega Mažar.]] iz redova hrvatskog naroda.
Kolega Mažar ovo je bila replika pa isto tako dobivate opomenu, a ja sam već opomenu kolegi Troskotu dao. Izvolite kolega Barbarić.
Ovo je bilo ispod svakih razina, 238. vrijeđanje zastupnika, ne sjećam se da je ovako nisko netko išao. Dakle, poštovani zastupniče nas dvojica smo sukladno Ustavu i zakonu RH izabrani u ovaj sabor i ne vrijedimo bilo manje od bilo koga od vas. Za razliku od vas mi smo kroz različite aktivnosti se borimo za položaj svoga naroda i ne političarimo na i ne parazitiramo na problemima koji su nas zadesili.
Kolega Barbarić, žao mi je ali moram vam dati opomenu, bili ste zaista uvrijeđeni od strane kolege Troskota ali ovo je bila replika tako da dajem vam opomenu. Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Povrijeđen je Članak 238. Poslovnika Hrvatskog sabora. Ovo što je izjavio kolega Troskot danas u Hrvatskom saboru nezabilježeno je ovdje u ovoj sabornici. Da dvoje zastupnika koji imaju legitimitet i predstavnici su hrvatskog naroda iz BiH propitkuje tko su, prije svega govori o njemu osobno, ali i o MOST-u u cijelosti. Gospodin Barbarić je kolega Troskot 4 puta izabran na posebnim izborima za gradonačelnika Ljubuškog. Vi ste na ovaj način pred sve građanima [[Upadica: Hvala vam kolega Bačić.]] Ljubuškog i sve pripadnike hrvatskog naroda u BiH [[Upadica: Kolega Bačić.]] i mora vas biti sram. A kad ste jednom imali priliku nešto konkretno reći [[Upadica: Kolega Bačić, molim vas.]] o položaju Hrvata u BiH …
…/Upadica: Dobivate opomenu./…
… gospodine predsjedniče [[Upadica: Kolega Bačiću, molim vas.]] pobjegli ste iz sabornice i niste dali podršku legitimnim stavovima HDZ-a ovdje u Hrvatskom saboru.
Kolega Bačić dobivate sada opomenu, morat ću vam dati dvije opomene jer jednu za povredu Poslovnika koja nije bila, a druga za izlaženje iz vremena. Kolega Troskot, izvolite.
Članak 238., dakle neka se niko ovdje ne ljuti mi smo samo propitali šta ti ljudi rade. Nominalno su oni na listama ušli u Hrvatski sabor, međutim …
Kolega Troskot uvrijedili ste zastupnike dajem vam sada i drugu opomenu.
Samo malo, samo malo, dakle činjenica, činjenica da o nominalno su u saboru, dakle činjenica realno na terenu se događa da u mjestu …
Kolega Troskot dobivate sada i treću opomenu, dakle vam oduzimam riječ.
Zbog čega?
Izvolite se sjesti. Kolega Deur.
Hvala poštovani predsjedniče. 238. povreda Poslovnika, povreda zastupnika. Za gospodina Troskota se to ništa ne čudim, on nije ni razlikovao hrvatske branitelje u Domovinskom ratu, on ne razlikuje kao iz cijeloga MOST-a jedni dok su hrvatski narod krvario su radili Bruce Lee spomenike, radili građanske inicijative BiH ne prepoznajući koliko je hrvatski narod krvario. Sad postaju vjernici, domoljubi sve po naputku s Pantovčaka.
Kolega Deur dobivate opomenu, ovo je bila replika. Idemo sada sa, dalje sa, netko traži stanku ne vidim još tko, kolega Glavašević, izvolite.
U ime Kluba zastupnica i zastupnika zeleno-lijevog bloka tražim stanku nakon ovih povreda poslovnika čisto da ono uzmemo trenutak da vidimo šta radimo ovdje. Gledaju nas građanke i građani RH gdje bismo trebali razgovarati o sastancima koje je premijer imao na Europskom vijeću. O stvarima o stvarima o kojima nemamo baš priliku razgovarati toliko često i ono mi to pretvorimo u osobne obračune, u busanje u domoljubna prsa tko je veći Hrvat i tko je veći prijatelj Hrvatima u Bosni i Hercegovini. To nije način na koji se vodi politika. To su plemenski obračuni kolegice i kolege, to je ispod razine. Imamo velik dokument za raspravu danas. Hajmo ne voditi europsku politiku, a pita nas sve nešto ovdje o tome kao da smo u birtiji u dva u jutro. To je neprimjereno i to je, nitko od nas nije izabran za to. Imamo prilike za takve rasprave u nekim drugim formatima, ali ne u ovome formatu, ne na ovome mjestu i ne o ovim temama. Ljudi ginu ne toliko daleko od nas, a nama je bitno jedino ovdje očito tko je veća Hrvatina jer to tako izgleda. To točno tako izgleda. Meni je ono dok slušam kako Mariupolj samo što nije pao, dok slušam o pokoljima koji se događaju u Ukrajini trenutno kao Vukovarcu mi je zlo. I kad mi trebamo razgovarati ovdje o tome bude mi ono, evo ne znam što bi vam drugo rekao. Može nas biti sram.
Stanka je odobrena. Javlja li se još tko? Ne. Onda ćemo nastaviti sada sa radom, pa bih pozvao predsjednika Vlade Andreja Plenkovića da dodatno obrazloži izvješće. Izvolite predsjedniče Vlade.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice i zastupnici drago mi je da danas imamo prigodu održati redovitu raspravu o zaključcima Europskoga vijeća, o nizu sastanaka koji su održani u prvom tromjesečju. Dopustite mi prije govora samo da skrenem pozornost gospođi zastupnici Peović stranica sedam Izvješća, pročitajte pažljivo predsjednik Vlade izvijestio je kolege na sastanku o prvim informacijama. Slabo čitate, onda krivo, netočno govorite, lažete. Ali laganje je očito jedan sport u hrvatskoj politici koji je jako rasprostranjen, pa onda se i vi tome pridružujete. Ja vam savjetujem radi vašeg integriteta da to ne činite. Drugo, moram se osvrnuti na ovaj zaista zapanjujući, bezobzirni i bezobrazni istup zastupnika Troskota kojim je uvrijedio dvojicu zastupnika u Hrvatskom saboru gospodina Barbarića, gospodina Vidovića ljude koji su iz središnje Bosne, ljude koji su iz Hercegovine izabrani u izbornoj jedinici za Hrvate izvan Hrvatske zajedno sa Zdravkom Bušić. Ovako nešto izreći svojim kolegama u Hrvatskom saboru je ne da je nezabilježeno, nego je sramotno, nezapamćeno, ostat će vam stigma dok postojite, a ne samo dok ste zastupnik u Saboru da ste se to usudili izgovoriti a pritom dolazi iz redova kvazi dušebrižnika o položaju Hrvata u BiH poput ovih vaših kolega jednog kojeg je već Kapulica poslao u političku penziju jer je lažljivac i ne poštuje dogovore koje je javno na televiziji prihvatio i druge koja štiti mentora MOST-a a to je karijes sa Pantovčaka ne bi li osigurala neku malu vidljivost još u relativno rano vrijeme kada možda netko i prati sjednice Sabora. Ali to ste vi. Ja sam vas prozreo bolje nego ranije. Žao mi je što smo uopće imali posla sa vama, premda ste vi tada bili u sasvim drugom sastavu. Čak i neki fini ljudi koji su bili u toj stranci su napustili MOST na vrijeme i ono što znam ne bi sa vama imali posla jednako kao ni mi. Dok ima nekih naivnih da misle da se sa vama nešto ozbiljno može, ja im želim puno sreće. No, vratimo se mi na izvješće ono što je bitno. Dakle, jako intenzivan period je iza nas. Prvih tri mjeseca nekoliko sastanaka što redovnih, što izvanrednih, što sastanak sa afričkom unijom, što teme koje su okupirale svjetsku i europsku javnost s obzirom da smo u situaciji da se ponovno pandemija pojavila u Kini moramo biti oprezni kakav scenarij nas očekuje početkom 2022. godine, odnosno na jesen kada se eventualno okolnosti mogu promijeniti. No, ključna i glavna tema koja je iza nas je tema koja se odnosi na rusku invaziju na ukraji8nu, koja je započela 24. veljače. Taj čin agresije koji je prekršio međunarodno pravo, Povelju Ujedinjenih naroda, ugrozio temelje međunarodnog poretka najveći je test europske i transatlanske solidarnosti odlučnosti i obnovljene strateške suradnje još od pada Berlinskog zida. Invazija Ukrajine izazvala je tektonske poremećaje globalnih razmjera pogotovo za EU koja je na svojim granicama suočena sa najvećim ratnim sukobom od Drugog svjetskog rata. Tri su dimenzije ove krize. Prva je strašna sudbina ukrajinskog naroda koji je suočen sa strahovitim ljudskim žrtvama i razaranjima, milijunima prognanih, te teritorijalnim osvajanjima njihove zemlje i nijekanjem njihova identiteta, suverenosti i slobode. Druga se odnosi na posljedice ruske agresije za europsku sigurnost, prije svega u obrani naših vrijednosti te kredibiliteta kao partnera Ukrajine i globalnog aktera. Treća donosi sistemske poremećaje, poremećaje koji se odnose na opskrbu energenata, nabavu i proizvodnju poljoprivrednih proizvoda, gospodarskih, prehrambenih i prometnih posljedica rata i s njima povezanim sankcijama. Naravno tu je i veliki humanitarni aspekt i humanitarna tragedija, više od 10 milijuna ljudi u svega 56 dana je moralo napustiti svoje domove, skoro je 5 milijuna ljudi već van Ukrajine, u Hrvatskoj je 15 tisuća Ukrajinaca stiglo do sada. U ovom okolnostima EU i Hrvatska pokazuju solidarnost, jedinstvo i odlučnost, prije svega u humanitarnom smislu, jedinstvo u političkom smislu u osudi ruske agresije kroz 5 paketa gospodarskih sankcija i spremnosti da se zajednički nadiđu posljedice ovih sankcija. Odlučnost koju smo jasnim određenjem prema neovisnosti od ruskih energenata pokazali, a to je namjera da se prestane uvoziti rusku naftu, plin i ugljen, one su dalekosežnog karaktera i zahtijevaju pripremu alternativnih pravaca opskrbe i novih poveznica u energetskom sektoru u Europi. Hrvatska s Ukrajinom gaji iskrene i prijateljske odnose. Ukrajina nas je prva priznala, o tome sam govorio na onoj posebnoj sjednici kada smo imali točku o Ukrajini na samom početku agresije. Podržavamo njen suverenitet i integritet. Poslali smo vrijednu humanitarnu pomoć, primili 15 tisuća izbjeglica, poslali medicinsku pomoć, dostavili vojno tehničku pomoć, poslat ćemo i opremu za razminiranje, podržali smo otvaranje istrage Međunarodnog kaznenoga suda o ratnim zločinima, podržavamo europsku perspektivu Ukrajine koja se također u ovom ratu brani i bori za svoju opstojnost, a o tome svjedoči i provedba deklaracije koju sam potpisao s predsjednikom Zelenskim u Kijevu u prosincu, prije ove situacije koju smo anticipirali da bi se mogla dogoditi. U tom pogledu Europsko vijeće raspravljat će o zahtjevu Ukrajine za članstvo u EU. Preksinoć sam o tome detaljno razgovarao sa predsjednikom Zelenskim. Komisija nakon što je Ukrajina odgovorila na politički dio upitnika će pripremiti svoje mišljenje, a Hrvatska će pomoći Ukrajini, želimo da ona u ovim okolnostima dobije jedan poseban institucionalni status u odnosu na EU. Restriktivne mjere koje se protežu od financijskog, energetskog, transportnog sektora, roba dvojne namjere, kontrole oružja, financiranja izvoza, popisa ruskih državljana, zabrana izdavanja viza i zamrzavanja imovine je zaista cjelovit. Hrvatska je pri tom donijela i odluku o reduciranju broja članova diplomatske misije u ruskom veleposlanstvu u Hrvatskoj. Ruska invazija na Ukrajinu inicirala je i ubrzala raspravu o jačanju sigurnosnih i obrambenih sposobnosti unije. Dogovorili smo povećanje izdvajanja za obranu i povećani fokus na područja u kojima su uočeni nedostaci, na poticanje ulaganja u zajedničke projekte i zajedničku nabavu obrambenih kapaciteta, na daljnje ulaganje u sposobnost vođenja misija i operacija, na jačanje sinergije između istraživanja i inovacija na civilnom i vojnom području, kao i na ulaganje u kritične nove tehnologije. Istaknuli smo i potrebu jačanja otpornosti na kibernetičke ugroze, te bolju zaštitu infrastrukture. Uz to među našim prioritetima je i dalje borba protiv dezinformacija, kao i jačanje sigurnosne i obrambene dimenzije svemirske industrije i tehnologija, te vojne mobilnosti na području cijele unije. Važan aspekt ostvarivanja tih ciljeva je jačanje transatlantske suradnje, te suradnja između unije i NATO-a. O tome smo razgovarali i s američkim predsjednikom Bidenom s kojim imamo visoki stupanj suglasnosti o spremnosti za zajedničko suprotstavljanje ruskoj agresiji i njenim posljedicama. Tijekom rasprave na neformalnom vijeću u Versaillesu baš u vrijeme dok smo na razini čelnika dogovarali izjavu o agresiji Rusije na Ukrajine u Zagrebu je pala bespilotna letjelica. Odmah nakon događaja upoznao sam usmeno svoje kolege tu istu večer kada se to dogodilo o tome što je bilo, a sutradan ujutro ih detaljno izvijestio. Povrh toga uputio sam im pismo svim šefovima država i vlada, glavnom tajniku NATO-a, a razgovarao sam i sa državnim tajnikom SAD-a Blinkenom o ovoj temi. Kao što ste vidjeli u međuvremenu vodili su se izvidi i istraga, ono što znamo znamo više o letjelici koja je pala, ono što ne znamo da li je ona ovdje došla greškom, sabotažom ili namjerom. U svakom slučaju činjenica da je baš pala na glavni grad Hrvatske u vrijeme rasprave o izjavi Europskoga vijeća o agresiji Rusije na Ukrajinu je indikativna. No kao što ste vidjeli reagirali smo odmah, a naši saveznici i partneri i SAD i Francuska su sa svojim zrakoplovima bilo sa nosači aviona Charles de Gaulle koji je bio u Jadranu ili … [[Govornik se ne razumije]] preletjeli i poslali poruku sigurnosti hrvatskoga neba u odnosu na sve ono što rade u trenutnoj operaciji koja štiti nebo država članica koje neposredno graniče sa Ukrajinom. S obzirom na važnost Rusije kao izvoznika energenata važna tema razgovora bila je ovisnost o ruskim energentima. Zaključeno je da unija treba iskoristiti ovu situaciju i ojačati svoju energetsku neovisnost i više se oslanjati na vlastite resurse, osobito kada je riječ o plinu. Vidjeli ste da je komisija objavila komunikaciju za zajedničko europsko djelovanje za cjenovno pristupačniju, sigurniju i održiviju energiju koja sadrži niz mjera za neovisnost o ruskim fosilnim govorima i prije 2030.. Dio država, a posebno južne članice zalažu se za određivanje gornje granice i fiksiranje referentnih cijena. Posebno je naglašena važnost ukapljenog prirodnog plina kao mogućeg oslonca da dođe do potpunog prestanka nabave plina iz Rusije. Svi ističu potrebu diversifikacije energetskih izvora te nužnost da Unija na ovoj temi zadrži svoje jedinstvo. Stoga će biti važno snažiti povezivost i interkorektore za plin i za električnu energiju, a sve je to u konačnici i na tragu politike klimatske neutralnosti Unije do 2050.g. Naša vlastita infrastruktura, a to je LNG terminal u Omišlju na otoku Krku značajno je promijenila položaj Hrvatske u pogledu energetske neovisnosti. Zbog ovog terminala na Krku Hrvatska je danas mnogo manje ovisna o ruskom plinu nego što bi bilo da ga nema. Ruski plin je 22% hrvatske godišnje potrošnje, 57% Hrvatska uvozi preko LNG terminala na Krku, a 21% namiruje iz domaće proizvodnje. Vezano uz rastuće cijene energenata izvijestili smo kolega svako od nas, pa naravno i ja kao predsjednik hrvatske Vlade o svim mjerama koje smo donijeli za ublažavanje rasta cijena i za potporu gospodarstvu i građanima. Očekujemo da se ova rasprava nastavi na posebnom vijeću koje će biti isključivo povezano energetici 30. i 31. svibnja. Želimo u gospodarskom smislu jačati našu otpornost, iskoristiti sva sredstva koja su na raspolaganju iz instrumenta EU iduće generacije, učiniti napor kako bi u ovom razdoblju kriza koje se prelijevaju jedna u drugu Hrvatska ostvarila svoje strateške ciljeve, a oni su upravo u ovoj godini pred nama. Dakle, ovo je godina isporuke, godina isporuke schengena, godina isporuke eurozone i zato je jako važno da u ovako kompliciranim okolnostima ispunimo sve ono što smo obećali, akcijski plan je gotov za europski tečajni mehanizam 2, a siguran sam da smo i sa schengenom ispunili apsolutno sve kriterije. Tema o kojoj je bilo riječi danas ovdje je tema BiH i zalaganje za položaj Hrvata kao ravnopravnog i konstitutivnog naroda u BiH. Mi smo kao što ste svjesni obavljali konzultacije i razgovore o ovoj temi praktički protekle dvije godine, od dogovora u Mostaru koji je omogućio da se izbori u Mostaru održe nakon 12 godina što je dobro i pozitivno za ovaj grad, željeli smo da se postigne dogovor između bošnjačkih i hrvatskih političkih stranaka. Aktivnost međunarodne zajednice u proteklom razdoblju, a to je zajednički angažman i EU i SAD-a išao je za tim da se pronađe rješenje kojim bi se ispravila anomalija, ispravila nepravda, ispravila štetna praksa koja postoji od 2006. gdje suprotno i slovu Dejtonsko-Pariškog mirovnog sporazuma i Ustavu BiH Bošnjaci kao brojniji konstitutivni narod na području Federacije Hrvatima biraju njihovoga člana predsjedništva BiH. Mi smo puno puta kazali da je to nepravedno, da je štetno, da je loše, da stvara nepovjerenje, da izaziva nezadovoljstvo kod Hrvata i da će takva praksa ako se nastavi i dalje ugroziti funkcioniranje BiH. Upravo zahvaljujući našem zalaganju međunarodna zajednica uopće je prihvatila tu raspravu na taj način. Ono što je jako važno za vas koji se ne bavite ovim godinama nego ste eto prigodni vanjsko političari postali u zadnjih desetak mjeseci o ovoj temi mogli su razgovarati i oni koji su vodili hrvatsku vanjsku politiku prije nas, al nikad nisu na ovakav način. Nikada do sada na ovakav način na razini Europskog Vijeća, a osobito u strateški kompas i na razini ministara vanjskih poslova i dokument koji je usvojilo Europsko Vijeće ravnopravnost konstitutivnih naroda kao referenca nije postojala. Vama to možda djeluje notorno, djeluje jednostavno, djeluje prepisivanje ustava, ali nije. Postoje zemlje koje su čak odlučile otići u fus notu i to expressis verbis staviti u dokument, to su Njemačka, to je Nizozemska, to je Belgija, to je Luksemburg, to je na našu žalost čak i Češka. I to su loše stvari one govore o nečemu, govore o nataloženom stavu u međunarodnoj zajednici koji se prije svega generirao političkim narativom Sarajeva. Hrvata u političkom smislu u Sarajevu nema već skoro dva desetljeća i ta činjenica je dijelom i razlog toga što svi međunarodni predstavnici koji dole provedu neko vrijeme u konačnosti usvoje taj narativ. Mijenjati to nakon toliko godina izrazito je teško, oni koji to ne znaju nisu imali prilike misle da je to lako, da svi znaju o BiH ono što znaju Hrvati u BiH i u Hrvatskoj. Ne znaju, nemaju pojma, čak i ne žele znat i nemaju vremena. Ali zato smo učinili zaista sve, ne samo da je bila po prvi puta rasprava na Europskom Vijeću i usvojeni zaključci na naš prijedlog, ne samo da su konstitutivni narodi spomenuti u strateškom kompasu, ne samo da su angažirani bili na najvišoj razini predstavnici EU nego je čak i na tom zadnjem Europskom Vijeću iskazana spremnost na naš prijedlog da se na najvišoj razini uključe europski čelnici i riješe taj problem. Nažalost, na veliku žalost, bošnjačke političke stranke to ne žele, to je jasno nama bolje nego vama. Ko je za to kriv? Sigurno ne mi. Kriv je onaj ko ne želi postići dogovor i ko želi ostaviti BiH ovako slabo funkcionirajućom kao što je sada gdje imamo problem, gdje entitet RS-a praktički radi na tome da bude država sama za sebe unutar države, a da u okviru Federacije postoji nepovjerenje između Hrvata i Bošnjaka, da se parlamentarna skupština ne sastaje, da se Vijeće ministara sastane pet, šest puta godišnje, da proračun nije usvoje e to mi ne želimo. Mi želimo funkcionalnu BiH, to žele i naši zastupnici ovdje iz BiH i to je stav Hrvatske kao prijateljske zemlje BiH, BiH sa najboljim namjerama u konačnici nekolicina nas ovdje više je učinila za podnošenje zahtjeva BiH za članstvo u EU nego sva vlast koja je tada postojala u Hrvatskoj. To mi jako dobro znamo i nećemo dozvoliti da nam docira netko nešto o tome tko je i što učinio za Hrvate u Bosni i Hercegovini pogotovo netko tko nije učinio ništa, nego samo dolijeva ulje na vatru i sprječava postizanje dogovora između Hrvata i Bošnjaka. To je šteta i to je greška. Ovi sastanci koji su iza nas bili su turbulentni, došli su u vremenu najveće sigurnosne ugroze za Europu, najveće sigurnosne ugroze za svijet. Riječ je u suštini o sukobu autoritarnih režima i demokracije. To je bit ovoga što se događa između Rusije i Ukrajine. Bit je da Rusija negira identitet Ukrajine, bit je da sadašnje vodstvo Rusije želi pod navodnicima ispraviti političke pogreške, povijesne pogreške ranijih ruskih lidera. Na žalost na štetu Ukrajinaca, na štetu cijele Europe i na štetu u konačnici i Hrvatske. Jer refleksije ove krize imaju posljedice na sve nas. Svi znamo ako je struja skuplja, svi znamo ako je plin skuplji, svi znamo ako je hrana skuplja, svi znamo ako je došlo do poremećaja u lancu opskrbe energentima. Mi ćemo svoju politiku voditi čvrsto, odvažno, principijelno na načelima i za dobrobit hrvatskih nacionalnih interesa, a osobito za ove neupućene koji čak ne znaju [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] tko su zastupnici iz BiH i Hrvata u Bosni i Hercegovini.
Hvala vam. Idemo sada, prvo imamo tri povrede Poslovnika. Izvolite kolega Hajduković.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Povrijeđen je članak 238. vrijeđanje zastupnika. Naime, ne ulazeći u afinitete ili animozitete koje imam prema određenim kolegicama i kolegama, a imam ih, mislim da je znakovito da premijer optužuje i govori o laganju u politici. Samo ću vas podsjetiti premijeru vi ste predsjednik stranke čiji su istaknuti članovi rekli citiram: „Nikad ne lažem samo ponekad govorim laži“ ili citiram: „Ponekad lažem ali odmah nakon toga odem na ispovijed.“ Pametnom dosta.
Kolega Hajduković dobivate opomenu. Kolegica Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Sabora. Predlagatelj odnosno govornik gospodin Plenković je tri minute svog govora posvetio što misli o pojedinim saborskim zastupnicima sa naglaskom kolege iz MOST-a. Ja sam sigurna da rasprava o tome nije bila ni na jednom neformalnom sastanku Vijeća EU, da nigdje gospodin Plenković tamo nije spomenuo kolege iz MOST-a. Tako me čudi da je u izlaganju tri minute posvetio njima. Hvala lijepo.
Kolegice Mrak-Taritaš dobivate opomenu. Kolegice Peović, izvolite. Ja mislim da ne treba, svakome tko je iole inteligentan shvaća zašto je gospođa dobila opomenu. Izvolite kolegice Peović.
Hvala. 238. omalovažavanje saborske zastupnice. Premijer je rekao da slabo čitam i da lažem, pa bih vas molila da ga upozorite da vrijeđa saborsku zastupnicu. Nakon toga je rekao da pogledam stranicu sedam, pa ću vam ja kolegice i kolege prenijeti šta piše na stranici sedam što sam i spomenula u svojem izlaganju, da je to jedan paragrafčić u kojem nas izvještava premijer da jest govorio o padu letjelice, ali onda je napisao pismo pa sad smo imali dvadeset minuta izlaganje. Mogao je sad reći jel' mu netko odgovorio na pismo [[Upadica predsjednik: Kolegice Peović.]] Naravno da mu nitko nije odgovorio na pismo.
Kolegice Peović i vi ste …
…/Upadica Plenković: Opet lažete./…
Molim vas predsjedniče Vlade, ja vas molim.
…/Upadica Plenković: Ne, ne. Ali lažljivcima treba reći da su lažljivci./…
Ne, ne, samo malo.
…/Upadica Plenković: Ne, ne dosta je tog./…
Ne, ne, čekajte predsjedniče Vlade. Ne možemo tako. Ovo je Hrvatski sabor, tu postoje pravila. Dobit će kolegica opomenu, a vas molim vama ne mogu dati opomenu. To se slažem da trebaju govoriti istinu, ali ja ću o tome voditi računa. Kolegica je prekršila Poslovnik i dobit će opomenu. Molim vas! Da, vi ste prekršili. Predsjednik Vlade ne može dobiti opomenu, njega samo mogu upozoriti ovako kao što sam ga upozorio. Takva su pravila koja pišu u Poslovniku, pa ih pročitajte isto tako. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Nema opomene draga kolegice. Opomene su za zastupnike, za predstavnike Vlade mogu ovako verbalno samo skrenuti pozornost. Hvala vam lijepo. Dobit ćete još jednu opomenu, dosta je bilo! Idemo sada sa replikama. Kolegice Marić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani premijeru fokusirat ću se na dio izvješća u kojem se govori o sastanku na vrhu, Europska unija, Afrička unija koji je održan 17. do 18. veljače a vezano uz zdravstvene sustave, odnosno uz cjepiva. Vi tu kažete u Izvješću da je Africi donirano preko 700 000 doza cjepiva protiv SARS COV-2 virusa i plan je još 550 000. Naravno da je plemenito pomagati potrebitima, a upravo zato mi nije jasno zašto je u Republici Hrvatskoj se dopustilo da propadne preko 275 000 doza cjepiva. Dakle, istekao je rok trajanja. Tko je zakazao? Ja sam osobno na sjednici Odbora za zdravstvo na vrijeme upozorila da se vode rokovi, računa o rokovima trajanja ali očito je netko zabrljao. Zašto se navedene doze nisu na vrijeme donirale u druge zemlje i koliko ih je zapravo do sada doza ukupno donirano. Imate li taj podatak? I još drugi dio, mali dio je zapravo u Izvješću posvećen [[Upadica predsjednik: Hvala.]] zdravstvu [[Upadica predsjednik: Vrijeme je isteklo.]] Ok. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovana zastupnice. Zašto su doze donirane prije svega zato što jedan dio ljudi se u Hrvatskoj nije htio cijepiti. Pitajte one koji su širili antipropagandu za cijepljenje, koji su odgovorili više od 30% odraslih u Hrvatskoj da se ne cijepe govoreći najgore nebuloze i besprizorne laži. Oni su ti koji su krivi što imamo toliko viška cjepiva. Moja je odgovornost kao premijera bila da nabavim cjepiva dovoljno za sve, toliko smo ga i nabavili. Sve što smo mogli donirati i to na vrijeme smo donirali ili ćemo još donirati. Administrativno upravljanje sa time vodi Ministarstvo zdravstva, Hrvatski zavod za javno zdravstvo. Potporu im daje Ministarstvo vanjskih poslova. Da li su možda neke od doza jednostavno se dogodilo da im je istekao rok, to je šteta. Ali bila bi puno veća šteta da nismo imali cjepivo za one mudre koji su se htjeli cijepiti.
Hvala vam lijepa. Imamo opet povredu Poslovnika kolega Grbin.
Povrijeđen je članak 238. Uz svo dužno poštovanje kolegica Marić je postavila jasno pitanje, a pitanje je zašto je propalo ne nekoliko doza cjepiva, nego 270 000. To nije nekoliko. Nekoliko je 10, nekoliko je 100, nekoliko je 1000. 270 000 doza cjepiva je propalo umjesto da bude donirano ili iskorišteno na drugi način. Umjesto odgovora [[Upadica predsjednik: Kolega Grbin vrijeme je.]] opet dobivamo dociranje, sve znam.
Kolega Grbin, kolega Grbin, vrijeme je, vrijeme je isteklo, dobivate opomenu, vi ste ipak dugo u saboru trebali biste znati da je ovo bila replika, a ne povreda Poslovnika. Kolega Pavić, izvoli, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče vlade, poštovani predsjedniče sabora jasno ste istaknuli 3 aspekta krize i izvijestiti upravo da hrvatski LNG 57% plina, 22% vlastita proizvodnja, dakle gotovo 80% što dovoljno govori o sigurnosti opskrbe. Ali ono što vas želim pitati je sudbina upravo ukrajinskih izbjeglica, mi smo u saboru, nas je gospođa Zdravka Bušić okupila kao predsjednica skupine prijateljstva Hrvatske- Ukrajine da vidimo šta konkretno možemo napraviti. I jedan od prijedloga koji je ušao u paket koji se raspravljalo na vijeću kohezijske politike paket CARE Cohesions action for refugees in Europe koje hrvatski europarlamentarci su uspjeli uglaviti da ukrajinske izbjeglice će moći biti korisnici svih postojećih europskih projekata uz naravno potpore zapošljavanje i sve ostalo, što znači da će moći dobit i psihosocijalnu pomoć i uključit se u program Zaželi i sve. Usvajanjem takvog paketa [[Upadica: Hvala vam.]] pokazuje se upravo kako i sabor može djelovati.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Sve se slažem.
Treća replika kolegica Vidović Krišto.
Vi u svom izvješću niste spomenuli da ste ponudili svoje upravljačke sposobnosti njemačkome kancelaru Scholzu. Naime, njegova ministrica Anne Spiegel morala je pod pritiskom javnosti podnijeti ostavku zato što je lani kao pokrajinska ministrica u … [[Govornica se ne razumije.]] 10 dana poslije poplave koja je pogodila tu pokrajinu otišla na godišnji odmor koji je doduše 6 mjeseci ranije uplatila. Međutim, sukladno političkoj kulturi ocjena njemačkog javnog mnijenja je da je ministrica pokazala bešćutnost i da nema kredibilitet za obnašanje ministarske dužnosti na nacionalnoj razini. Vi ste pak postavili Ivana Paladinu za ministra u hrvatskoj vladi iako je bilo poznato da je gospodin upleten u dubiozne poslove u kojima se izravno nanosi šteta hrvatskoj državi kao što je projekt Kupari. Jeste li možda kancelaru Sholzu ponudili rješenje da kroz kontrolu medija i pravosuđa izbjegne te naporne demokratske standarde?
Izvolite odgovor predsjedniče vlade.
Hvala lijepa zastupnice Vidović Krišto, još jedna od vaših besmislenih tirada. Ja ne znam tko vama sve to pište, ali u svakom slučaju meni je to svaki put zabavno, nažalost i štetno, imate minute na raspolaganju, godinama već zagađujete medijski i politički prostor. Meni je malo žao onih koji vas podržavaju, ja vjerujem da će oni prosvijetlit to bi bilo dobro za njih, a za Hrvatski sabor bi bilo blagotvorno da drugi put ne bude ovdje izabrani.
Imamo povredu Poslovnika, kolegica Vidović Krišto izvolite.
Članak 237., gospodine Jandrokoviću sramotno je kako vi vodite ovu sjednicu. Vi niste asistent premijera, asistirali ste Sanaderu, sada asistirate …
Gledajte kolegice Vidović Krišto dajte dobivate opomenu odmah.
… gospodinu Plenkoviću, ali doći će i vrijeme kada ćete vi polagati račune, a gospodine Plenkoviću vi ste u prijestupu, kršite zakone, sudjeluje u korupciji …
Dobivate sada i drugu opomenu.
… a nikakvo vrijeđanje vas neće oprati od tih grijeha, nikakvo.
Ajde neću vam dati treću opomenu, da vas slušaju pa možda će još manje ljudi za vas glasovati. Idemo dalje, kad vi budete 6 puta u Hrvatskom saboru onda mi se javite. Kolega Stier, izvoli.
Ne, ne povreda je Poslovnika, oprostite gospodine predsjedavajući toliko morate poštivati red.
Dakle, vi ste prvo iznijeli grube uvrede na račun predsjednika vlade, on vam je uzvratio …
Ja imam povredu Poslovnika, zašto vi govorite?
Dat ću vam, dat ću vam, da vam objasnim samo. Dakle, ako vi vrijeđate druge pa ne možete očekivati da će oni prema vama biti nježni i galantni. Dakle, ono što vi činite drugome taj će vjerojatno to činiti i vama ima jedna i poslovica.
Jeste li vi čuli koju sam ja povredu Poslovnika digla, 237.
Ne govorim za …
Ja nisam digla povredu Poslovnika radi vrijeđanja nego zbog toga što vi ne znate vodite i ne vodite sjednicu u skladu …
A sad ćete dobiti, sad ćete dobiti treću opomenu jer govorite kada vam nisam riječ, izvolite sjednite.
Niste mi dali riječ?
Ne, nisam vam dao riječ, izvolite sjesti.
Rekli ste da govorim sada vezano uz svoju povredu Poslovnika.
Dobivate treću opomenu i gubite pravo govora. Izvolite sjesti. Nemate pravo govora više. Kolega Stier.
Imam, gospodin Grmoja je isto imao …
Kolegice Krišto, 3 povrede Poslovnika znače da gubite pravo govora po ovoj točci. Kolega Bulj kad je dobio 4 onda mora napustiti. Vidite vi čak niste uz svo ovo vrijeme koje ste u saboru uopće niste naučili pravila. Kad dobijete 3 opomene to znači da ne smije više govoriti po ovoj točci, znači ne možete više govoriti. A 4 opomena znači da morate izići van. Vi još ne morate izići van, ali ako odete možete sami. Kolega Stier, izvolite.
Hvala predsjedniče. Gospodine predsjedniče vlade ja ću se vratiti na strateški kompas, da da bi još jednom istaknuo važnost da je na traženje Hrvatske i uz lobiranje i rad naše diplomacije unesen poseban tekst o BiH, ravnopravnost triju konstitutivnih naroda, ali bi išao dalje, a to je u onom drugom dijelu strateškog kompasa gdje isto tako Hrvatska se zauzimala da EU razvija svoju stratešku autonomiju. Ne, kao alternativa NATO-u nego zajedno sa NATO, u koordinaciji s NATO-om, u savezništvu sa Amerikom. I želio bi evo da nam date vaš komentar pogotovo nakon što je Njemačka najavila ovaj poseban fond 102 milijarde eura čime nakon Amerike i Kine i Njemačka postaje zapravo treći najveći investitor u obrani u svoju obranu i time daje apsolutno jedan novi kontekst i europskoj obrambenoj politici.
Hvala vam, izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa, dobro je da ste spomenuli ponovo strateški kompas, točno strateška autonomija Europe je jedan od ključnih elemenata u jačanju obrambenih sposobnosti. Odluke koje njemački parlament donio nakon ove Ruske invazije na Ukrajinu su dalekosežne i dobre za Europu. Jako je važno da sve obrambene sposobnosti koje imamo na europskom kontinentu možemo okupljati na jedan kompatibilan način. To je ključ uspjeha europske obrane. I Hrvatska je tu bila vrlo konkretno, u konačnici mi smo nabavili i francuske borbene avione i na taj način dali konkretni doprinos jačanju europske obrane, a i dizanju naših sposobnosti. Samo bih još jednom pojasnio oko strateškog kompasa i fus note vezane na konstitutivne narode, ovih 5 zemalja je bilo protiv spominjanja konstitutivnih naroda. To traje godinama, to je ozbiljno, to je duboko nerazumijevanje kakva je BiH kreirana i ustrojena nakon Daytona, a znamo da je rat stao zahvaljujući i Hrvatskoj i dogovoru predsjednika Tuđmana i Alije Izetbegovića.
Hvala vam. Kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče vlade, uveli ste novu praksu u HS koju često hvalimo, a to je da i češće od propisanog zapravo plenum izvještavate o sjednicama vijeća. Međutim, ja bi vas htio posjetiti na čl. 11. Zakona o suradnji HS i Vlade RH o europskim poslovima koji navodi da će vlada uoči svakog sastanka Europskog vijeća u pisanom obliku dostaviti Odboru za europske poslove dnevni red i druge prateće dokumente, te nacrt zaključka Europskog vijeća ako postoji i ja razumijem da ovdje ne možete uvijek poštivati zakon zbog toga što su neka vijeća jednostavno ad hoc ili do zadnjeg trena se ne zna dnevni red. Međutim, taj isti članak kaže da ćete nakon svakog sastanka vijeća u roku od 15 dana održavanja sastanaka podnijeti saboru pisano izvješće o održanim sastancima Europskog vijeća. E to još nikad nismo dočekali, a ovdje raspravljamo o izvješćima iz veljače, nekad se to i razduži zbog vaših obaveza, ali mislim da bi Odbor za europske poslove kao jedini odbor koji ima snagu plenuma zaslužio da poštujete slovo zakona.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče Hajduković, vama je jasno da ovo što sam ja uveo uveo prije 5,5.g. nije postojalo prije, to se sjećate, dakle ovakvih rasprava nije bilo. Mi ovo radimo upravo zato da bismo senzibilizirali i hrvatsku javnost i zastupnike o temama koje su naše teme, ovo su naše teme, to je kao da je sjednica vlade samo na razini EU. Ukoliko želite nije problem postoje bilješke sa svih ovih sastanak ovako i onako. Ja mogu zamoliti ministra vanjskih i europskih poslova da vam dostavlja ta izvješća i ako treba on može i doć zajedno sa svojim suradnicima na sjednice odbora. Ja dolazim otprilike svaka 3 mjeseca na plenarnu sjednicu, pa da se ne ponavljamo. Možemo još potaknuti da ova praksa bude bolja i konkretnija. Nažalost unaprijed većina ovih zaključaka je tajna, ako ih damo u eter onda smo mi zemlja koja je prekršila dogovor da su ti zaključci tajni dok se ne usvoje, ali izvješće nakon toga radimo.
Hvala vam. Kolega Mažar, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče sabora. Poštovani predsjedniče Vlade RH, evo na tragu ovih rasprava, kao i u svemu ostalome činjenica i djela su ono što će kasnije govoriti, činjenica i djela da ste vi u prosincu bili u Kijevu kada ste potpisali zajedničku Deklaraciju o europskom putu Ukrajine i kada su vas određeni politički lideri prozivali da ste ukrajinski agent, da ne znate voditi vanjsku politiku, a onda su isti ti licemjerno palili boje ukrajinske zastave na vukovarskom vodotornju. Činjenica je da ovaj visoki dom je drugog dana agresije donio Deklaraciju o Ukrajini u kojoj se ne samo osudila agresija nego se spomenulo i očuvanje međunarodnoga pravnog poretka, očuvanje sigurnosti ne samo Ukrajine nego i svih zemalja EU sa 133 glasa za i jedan suzdržan, suzdržan gđo. Peović koja sada brine o sigurnosti, pa molim vas komentar.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa zastupniče Mažar, pa ne samo to, dakle oni koji su bili protiv posjeta Ukrajini i koji su se negativno o njemu očitovali bio je ovaj karijes sa Pantovčaka kao broj jedan, onda njegovi trbuhozborci ovdje Grbin, Mostovci, Penava, ti isti koji su hop gle čuda evo ruske agresije najedanput postali veliki prvo Ukrajinci, pa su se onda brzo opametili, prosvijetlili i prešli na pravu stranu, istina kad je već agresija započela. Što se tiče gđe. Peović ja mogu samo reć istinu, a to je da ona u vezi rečenici na stranici 7 laže [[Upadica iz klupe: Nije smiješno, nego istina]]
Evo sada će kolegica Peović imati prilike kazati, njen je red za repliku.
Hvala. Očito vas je užasno iznervirala činjenica da sam vam rekla da niste baš bili nešto strašno s poštovanjem prihvaćeni u EU i da tamo baš nije nešto došlo do neke rasprave oko pada bespilotne letjelice. Stranica 7 premijeru, možemo je pročitat na glas ako, nemamo za to vremena, a morat ćete navest neku drugu stranicu jer tamo piše ono što sam i rekla, da nije bilo nikakve rasprave na tom neformalnom sastanku u Versaillesu da 24. i 25. opet niko nije odgovorio na vaše pismo. Tko je odgovorio na vaše pismo, imate sad dvije minute, 20 minuta ste potrošili niste odgovorili tko je u EU odgovorio na vaše pismo koje ste dali tamo 10. i 11. ožujka. Evo to je jedino što sam rekla, znači jako vas je to uvrijedilo, al niste vi samo odgovorni za to što Hrvatska baš nije ne znam kako prihvaćena i to što je pala bespilotna letjelica nije baš bilo, dobilo nikakvu reakciju, ali vi ste stvarno jedan kontinuitet auto kolonijalne politike zbog čega nama stvarno nitko niti ne odgovara zašto i na koji način ćemo pojačat obranu.
Hvala vam, hvala kolegice Peović. Izvolite odgovor predsjedniče vlade.
Hvala lijepa. Zastupnice Peović, ja ne znam gdje ste vi išli u škole, pa da ste naučili bit toliko nesuvisli i toliko, toliko bezobrazni … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] ne, to je sve istina. Dakle, gospođa nije bila u Versaillesu, gospođa nije bila u Briselu, gospođa tumači hrvatskoj javnosti koda je sjedila tamo. Jeste li bili tamo u četvrtak navečer u jedan i po kad sam ja o tome govorio? Jeste li bili u petak navečer u 10 i po kad sam o tome govorio? Jeste li bili u komunikaciji sa drugim liderima? Niste. Nastojite iz svog nekakvog sitnog ne znam čega zajedljivog pristupa proruskih argumenata, jedina ste bili suzdržani o Deklaraciji HS o Ukrajini, pa vas bi gđo. Peović trebalo biti sram hodati po cesti, 10 milijuna ljudi je protjerano iz svojih kuća, Mariupolj je pred padom, ratni zločini se zbivaju, a vi ste suzdržani i nosite to u vašoj savjesti.
Hvala vam, hvala vam lijepa. Imamo povrede Poslovnika, kolegice Benčić, izvolite.
Povreda čl. 238., premijer izravno i potpuno neskriveno vrijeđa zastupnicu Peović ali ne samo zastupnicu Peović. Sad ste nešto spomenuli sram, premijeru jedne europske države jel vama doliči da nekome govorite gdje ste vi išli u školu, jel vama doliči da nekome govorite sram vas treba hodat po cesti, jel vama doliči [[Upadica predsjednik: Kolegice Benčić.]] jel vama doliči da nekoga nazivate karijesom ko god taj bio?
Kolegice Benčić samo malo, samo malo molim vas.
Dakle, mene je sram da imam premijer koji ima takav rječnik.
Samo malo, kolegice Benčić molim vas isteklo je vrijeme. Dobivate prvu opomenu … [[Upadica se ne razumije.]] Dobivate prvu opomenu, kolegice Benčić molim vas ovdje padaju toliko teške riječi koje idu od smjera zastupnika oporbe, samo malo da vam kažem idu od smjera oporbe prema vlasti, samo malo molim vas i dalje onda kada onaj koji je prozvan koji je uvrijeđen vama odgovori onda skačete u zrak. Pa oprostite, ako toleriramo određenu razinu neprimjerene komunikacije koja dolazi od reda zastupnika prema vladi, pa onda ću dozvoliti predstavnicima vlade da budu isto tako neugodni i prema zastupnicima. … [[Upadica se ne razumije.]] Gledajte ono što vi možda mislite da je istina za nas je neprimjereno kao i obratno, vi ste malo, imate malo nemate osjećaja što drugoga uvrijedi. … [[Upadica se ne razumije.]] Kolegice Benčić ne možete vidite, kolegice Benčić i kolegice Kekin mnogi zastupnici vrlo grubo i bezobrazno i uvredljivo govore prema predstavnicima vlade, ja im dajem opomenu, puštam. Sada kada se dogodi suprotno kolikogod to bilo neugodno ponekad i neprimjereno neću davati opomene jer je to stil koji sam zauzeo. Dobivate opomene uglavnom kad se krši poslovnik, kada se izlazi iz rokova ili ako se baš ono najniže udari ispod pojasa, ali sve ostalo se tolerira tako da nemojte očekivati kada bude predsjednik vlade napadnut od strane oporbe da onda može, a kad on vrati da onda njega upozoravam. Nije jednostavno u skladu sa standardima. Idemo dalje, kolegice Orešković vi ste isto tražili povredu poslovnika.
Zahvaljujem predsjedavatelju. Povrijeđen je čl. 238. premijer je vrijeđao saborske zastupnike. Naime, da odmah raščistimo, ja nemam ništa protiv malo grubljeg govora i stilskih figura u političkim obračunima, međutim imam apsolutno sve protiv toga da si jedan premijer dopušta ovakvim rječnikom obraćati saborskim zastupnicima. Sabor je vladi nadređen uvaženi premijeru, a današnji vaš rječnik od toga da zastupnici lažu, da nisu normalni, da su nitko i ništa, da godinama zagađuju medijski
…/Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa kolegice Orešković./…
/… prostor kao što ste rekli Karolini Vidović Krišto, neprihvatljivo …/
…/Upadica predsjednik: Kolegice Orešković dobivate opomenu./…
Vi g. Jandrokoviću da ste …
…/Upadica predsjednik: Joj dajte molim vas./…
…pravi predsjednik HS-a premijera biste izbacili van, a ovakvom premijeru ovdje nije mjesto.
Kolegice Orešković dajte molim vas, dajte si sjednite, dajte si sjednite, dajte molim vas, dajte molim vas. Kolegice Peović i vi ste tražili povredu poslovnika.
238. omalovažavanje saborske zastupnice. Na sve što je rečeno mogu samo dodati ovo, ja premijera nisam vrijeđala, ja nisam dovodila u pitanje njegov magisterij, nisam čak ni čitala sadržaj njegovog magisterija pa možda analizirala vašu razinu pismenosti, ali da vi govorite saborskoj zastupnici gdje je išla u školu i da ne bi trebala hodati po ulici onda se poslije pitate kako dolazi do nekog nasilja, kako je došlo do toga da su neki ljudi bili nasilni prema drugima, pa vi ste za to odgovorni [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa kolegice Peović.]] Sebe pitajte na koji način dolazi do nasilja u našem društvu.
Kolegice Peović ovo je bila isto neka vrsta replike, dobivate opomenu drugu. Idemo dalje, kolegice Petir izvolite replika.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Gospodine Plenkoviću danas ste ovdje da nas izvijestite o sastancima Vijeća na kojima je dominirala rasprava o situaciji u Ukrajini, ta situacija i kriza je bez presedana i ona je neminovno utjecala ne samo na poskupljenje energenata i hrane nego i na dotoke hrane jer gotovo 36% žitarica EU uvozi iz Ukrajine. EU odnosno tijela EU pa i Vijeće je raspravljalo o tome kako se okrenuti unutrašnjim resursima kako povećati vlastitu proizvodnju hrane, no to neće biti skroz jednostavno obzirom na visoka poskupljenja i sjemena i umjetnih gnojiva i u tom smislu se očekuje i neka financijska podrška. Vijeće je pozvalo Europsku komisiju da tu financijsku podršku predstavi, mene zanima jesu li taj paket od 500 milijuna kuna pričuve koje imaju podnijeli Vijeću i što je dogovoreno.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Mi smo razgovarali o energentima, naravno i o poljoprivredi i o svemu onome što na zajednički način možemo učiniti u varijanti da dođe do nestašica bilo koje vrste ili sirovina ili hrane ili žitarica ili ulja. Evo mi smo danas praktički imali informaciju od ministrice Vučković upravo na užem kabinetu kako je sve što je vlada učinila da bi učinila robne zalihe punim, dostatnim u zakonskim rokovima u tijeku nabave i sve se bez problema nabavlja. EU će ako dođe do takvih situacija znati pokazati solidarnost u ovom trenutku ali baš nigdje ja nisam primijetio da imamo ugrozu bilo koje vrste kada je riječ o opskrbi hranom i s te strane ne vidim da će doć do problema. Kad je riječ o energentima, tu je više pitanje cijena trenutno nego samo pitanje opskrbe, ali ono što se sigurno osigurava je veći pritok energenata osobito plina i nafte iz drugih dijelova svijeta u Europu.
Kolega Bartulica izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedniče vlade, što se tiče rata u Ukrajini mogu reći da podržavam donesene odluke vaše vlade što se tiče pomoći ukrajinskom narodu i spremnosti da se primi koliko treba izbjeglica iz te zemlje. Znamo da sankcije su uvedene i da na europskoj razini vode se rasprave uglavnom oko dva različita pristupa. Poljska zastupa puno žešću politiku, želi potpuno prekinuti trgovinske odnose s Rusijom, dok druge zemlje poput Njemačke su suzdržane, prije svega rekao bih zbog promašenih odluka bivše kancelarke Merkel, ta zemlja je ranjivija nego što bi trebala biti u ovoj situaciji. Pa me zanima s obzirom da ti razgovori su u tijeku u kojem smjeru ide Hrvatska? Da li ćete prikloniti žešćim sankcijama ili ovo što podržava Njemačka, pa i Austrija i neke druge zemlje?
Izvolite odgovor.
Mi smo podržali svih pet paketa restriktivnih mjera. Isto tako ste siguran sam proučili zaključke, dakle u jednom od ovih europskih vijeća vrlo je jasno naznačena politička odlučnost Unije o tzv. fasing-outu od ruskih energenata i to svih. To se odnosi i na plin koji je najvažniji i na naftu i na ugljen. Koristi se riječ fasing-out jer nitko nije spreman u trenutku napraviti nove interkonekcije, osigurati dovoljno plina, dovoljno nafte, dovoljno ugljena u trenutnom vremenskom roku voditi računa. Ovo se sve zbiva na kraju zime, dakle u sezoni grijanja ne samo za nas nego i za druge. Međutim, ideja je da se već do početka iduće sezone grijanja uspostave alternativni pravci, pa evo Njemačka vam je kao zemlja koja nije imala LNG terminal za razliku od nas išla u najam četiri. Pogledajte cijenu jednog njihovog u odnosu n a naš. Hvala.
Kolega Sačić, izvolite.
Poštovani premijeru, naravno da smo pomno pročitali vaše izvješće i svakako da bi daleko više od ove dvije minute trebalo da se referiramo baš na sve točke i kažemo, izražavamo naravno svi mi najdublju solidarnost sa ukrajinskim narodom koji je pretrpio i trpi još uvijek armagedon, jednu strašnu tragediju nacionalnu. Međutim, recite ako vam je u međuvremenu došlo do novih informacija i Hrvati su jako zainteresirani jer smo mi za dlaku izbjegli u povodu toga jednu smrtnu opasnost za velik broj ljudi padom te letjelice. Znademo manje-više mozaik se složio oko puno detalja, ali puno toga je ostalo u zraku što se događa sa crnom, odnosno narančastom kutijom, da li je ona [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] detektirana. Podaci važno je da znamo tko nas je bombardirao.
Hvala kolega Sačić. Izvolite odgovor predsjedniče.
Pa koliko je meni poznato a mislim da su o tome govorili nešto i stručnjaci. Na žalost crna, odnosno narančasta kutija koliko sam ja vidio sliku nije uporabljiva. Ništa iz nje se ne može doznati što bi nam pomoglo. Ono što je ključno, a to i dalje ne znamo da li je ta letjelica ovdje došla greškom, sabotažom ili namjerom. Nije baš velika vjerojatnost matematička da od svih mjesta u radiusu njenoga dometa baš padne na glavni grad Hrvatske. Ne znam, ja nisam toliko sklon vjerovati nekakvom čudnovatom aleatornom putu te bespilotne, odnosno besposadne letjelice, tj. drona ili rakete s obzirom koliko je velika i da baš padne na glavni grad. Ali na žalost nemamo potvrda od toga da bi nam netko pouzdan mogao reći kako je došla do Zagreba. Nitko ne želi ništa reći u odnosu na ono što smo javno komunicirali.
Kolegice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade. Ja bih se referirala, odnosno od vas možda još pojašnjenje vezano uz energente, dakle vezano uz opće energetsko stanje u Hrvatskoj. Ono što, informaciju koju smo dobili mi u principu u odnosu na neke druge zemlje relativno dobro stojimo i to je činjenica. I ja nekako uvijek volim baratati činjenicama, pa ću tako baratati i ovaj put. Dakle, dolazi do … [[Govornica se ne razumije.]] vezano uz plin. Tu mi u principu su stanje dobro. Mene zanima stanje vezano uz naftu. I u nafti je sad, dobro imamo i lož goriva i svega zajedno ali ono što nekako moramo voditi računa, sigurno će u sljedećih 20 godina kao u smislu goriva koristit ćemo naftu. Zanima me kakvo stanje je sa rafinerijom u Rijeci? Je li ona nekakav potencijal koji Hrvatska ima za naftu koja dolazi tankerima, jer se u rafineriju u Rijeci može obaviti sve što nam treba. Imamo skladište JANAF-a gdje se ona može skladištiti. Koliko je ta rafinerija spremna i koliko [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] će ona raditi u nekakvom punom pogonu. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Točno je što se tiče plina, situacija je puno bolja sada nego što je bila prije godinu i tri mjeseca. To bih samo htio podcrtati. Mi sad doživljavamo LNG terminal kao da je oduvijek bio tu, a nije. To je broj jedan, a to je ipak značajan doprinos ove Vlade energetskoj sigurnosti hrvatske ekonomije i hrvatskih građana. Što se tiče nafte naravno da JANAF više nego dobro funkcionira, da tankeri dolaze, da je rafinerija u Rijeci rafinerija koja radi, rafinerija koja može dignuti svoje kapacitete dodatno. I Hrvatska kao suvlasnik INA-e i kroz svoje članove uprave i kroz sve aktivnosti će učiniti sve da rafinerija u Rijeci bude ta koja će biti i funkcionalna i korisna osiguravati dovoljne količine nafte za hrvatsko tržište. Kolegice Selak-Raspudić, izvolite.
Uvaženi premijeru nešto ste prema onome što kažete opterećeni mojom vidljivošću. Pa znate li tko oporbi daje vidljivost u medijima? Pa vi, vaš nekvalitetan rad. Da vi radite svoj posao kako spada, mi ne bismo imali sadržaj koji bi nas mogao učiniti vidljivim. Tako da na tome možete samo sebi čestitati. A ono što bih htjela pitati a tiče se konkretno ovog izvještaja, odnosi se na pitanje ruskog plina u hrvatskoj i na sistemski rizik koji sankcije prema ruskom plinu mogu proizvesti u Hrvatskoj. Naime, ukoliko bismo doista ograničili poslovanje ruskog plina na hrvatskom tržištu, a što je ono otprilike ono za što se vi zalažete u ovim izvješćima mogli bismo govoriti o sistemskom riziku s obzirom na PPD i njegovu povezanost sa vlasništvom i Fortenove. A znam gdje nas je već jedno restrukturiranje Agrokora odvelo. U tom smislu me zanima kakve napore Hrvatska podnosi da bi se suočila sa potencijalnim sistemskim rizikom ukoliko bi došlo do takvih restrikcija.
Hvala. Izvolite odgovor.
Ne znam na što mislite zastupnice Selak-Raspudić kad kažete znamo gdje nas je restrukturiranje Agrokora odvelo. Gdje? Ne znam gdje nas je odvelo, Odvelo nas je ako mislite na Zakon o izvanrednoj upravi u situaciju da Hrvatsku državu nije koštalo ništa, spašavanje kompanije 60.000 radnih mjesta, funkcioniranje i poljoprivrede i prehrambene industrije i maloprodajnih lanaca i svih ostalih segmenata i činjenica da smo izbjegli krizu koja bi dovela do kolapsa hrvatske ekonomije u ogromnom dijelu 2017., ako to smatrate gdje nas je dovelo kao neki problem onda se mi fundamentalno tu ne razumijemo. Što se tiče kompanije na koju vi aludirate da se zove sistemski rizik mislite na PPD, koliko ja shvaćam ta kompanija nabavlja plin od brojnih drugih izvora ne samo od Rusije i na taj način funkcionira. Hrvatska nije u nikakvom riziku.
Hvala vam. Kolegice Orešković izvolite.
Hvala. U izvješću je navedeno da je već 24. veljače utvrđeno da je početak agresije promišljeno izabran kada je pozornost SAD-a primarno usmjerena prema Kini, Njemačka u postizbornom, a Francuska u izbornom ciklusu, NATO povukao postrojbe iz Afganistana i UK izašla iz EU. Tvrdi se da je već 24. veljače bilo poznato da je napad bio pripreman pažljivo, ali se podcijenilo političko i vojno jedinstvo Europe i NATO saveza. Moje pitanje glasi, jesmo li mi precijenili ili podcijenili ili što se zapravo događa sa sigurnosno obavještajnom analitikom? Bilo je puno prijepora oko toga hoće li Putin napasti ili neće, bilo je različitih i disonantnih tvrdnji oko toga, a sada bez problema kažete da se znalo i da se utvrdilo evo da je nešto bilo pomno planirano. Pa gdje su bili zaštitni mehanizmi i zašto nisu funkcionirali na vrijeme?
Izvolite odgovor.
Poštovana zastupnice Orešković, ovo što vam tu piše to je bio dio mog izlaganja i moje analize, dakle to je više nego jasno u strateškom smislu. Povucite paralelu sa Pekingom 2008. i tadašnjom invazijom na Gruziju, kraj olimpijskog primirja, kraj Olimpijskih ljetnih igara u Pekingu, ovdje kraj olimpijskog primirja, kraj Olimpijskih zimskih igara u Pekingu više nego pouzdane informacije koje smo dobivali od naših strateških saveznika SAD-a koliko dugo je nagomilano naoružanje, koliko dugo se spremala ova akcija. I u momentu kada je objektivno vanjska politika SAD-a bila fokusirana na Kinu, kada je Njemačka bila neposredno u postizbornoj situaciji, Francuska u predizbornoj, UK izašla iz EU, vrlo abruptan i ne baš dignitetski izlazak međunarodne zajednice iz Afganistana to je bio taj trenutak, to je bio pažljivo odabran trenutak, sve što tu piše stoji i istina je.
Kolega Zekanović izvolite.
Poštovani predsjedniče vlade. Čuo sam vaš stave vezano uz politiku u BiH te smatram da bi hrvatski vanjskopolitički cilj trebao biti samo jedan ili jedan iznimnog prioriteta u odnosu na druge, a to je ulazak u BiH u euroatlantske integracije. Ako danas imamo evo potencijalnu mogućnost da će Švedska i Finska na brzinu ući u NATO pakt, spominje se čak nekakvo brzi ulazak i Ukrajine u EU, ne znam koliko je to realno, ali evo govori se o tome, ja smatram da ako će se događati ulazak bilo koje od tih država u bilo koju euroatlantsku integraciju da u istom paketu evo ja bi volio kad bi bilo moguće da uđe i BiH i neka to bude cilj hrvatske vanjske politike da se u taj paket ako se može ikako možda je iluzija strpa i BiH.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče Zekanović. Ako neko podržava europski put BiH onda je to Hrvatska, zato sam rekao na početku evo tu nas je čak troje i zastupnica Petir i zastupnik Stier i ja i četiri i zastupnica Bušić mi smo stvorili preduvjete za BiH 2016. u veljači podnese zahtjev za članstvo kad je Dragan Čović bio rotirajući predsjedatelj Predsjedništva BiH. I tada je bilo nekih, a oni su se ponovili sada u strateškom kompasu koji nisu bili oduševljeni s time. To su vrlo teški procesi. Ja osobno ne vjerujem u to da će bilo ko preko noći i na brzinu postati baš punopravna članica, ono u što vjerujem i za što ću se zalagati je neki posebni institucionalni status to je izglednije nego ovo, a mi želimo da BiH prije svega riješi ova prethodna unutarnja pitanja ravnopravnosti, a to je ravnopravnost Hrvata. A u EU ja sam rekao pod ruku ćemo uzet BiH čim se to [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] riješi i pomoć joj više nego iko drugi.
Kolegice Benčić izvolite.
Zahvaljujem se. Pa evo kolegica SElak vas je pitala nešto o sistemskom riziku, ja ću samo na to reći da taj sistemski rizik ekskluzivnog zastupnika za ruski plin sjedi u vladinom tijelu za energetsku krizu pa mislim da nije prepoznat nit kao sistemski rizik nego dapače da ga vlada još uvijek vidi kao partnera, govorim naravno o vlasniku PPD-a odnosno jednom od poznatih vlasnika PPD-a. Ja ću svoje pitanje koje sam za vas imala povući jer više ne želim davati ni priliku, ni legitimitet ni vama, ni onima koji se slično ponašaju na položajima moći da vrijeđate, koristite izraze koji su zaista za ulicu, a ne za Parlament prema zastupnicima i zastupnicama posebno i da koristite ovu govornicu da bi mačistički i nekada verbalno nasilno komunicirali sa onima koji su vas ostavili bez argumenata. Hvala.
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Uvažena zastupnice Benčić. A koga biste vi htjeli da mi stavimo u radne skupine koje se tiču energetike? Recimo neku udrugu za da ne uvrijedim nekoga za xy, tko se uopće ne bavi time? Pa pretpostavljam da nam treba ekspertiza onih kompanija, pogotovo najveće koja je ključna za dotok i nabavu energenata u ovom konkretnom slučaju plina. Pa nije to stvar ljubavi ili afektivnog odnosa nego stvar nužnosti. Da upravljate znali bi. A što se tiče ovoga drugoga, to bi vas htio sljedeće samo upozoriti, ako ja kažem istinu da je neko u stanju na plenarnoj sjednici HS-a expressis verbis lagati pa ukažem na to kulturnim rječnikom da neko laže, a ja pri tom govorim istinu to nije mačizam, to nije uvreda, to je samo istina. Ako je nekome istina argument, a pri tom je i bolna to je njegov problem.
Kolega Glavašević, izvolite.
Hvala g. predsjedniče HS. Poštovani g. predsjedniče vlade, maloprije ste u odgovoru kolegi Zekanoviću spomenuli posebni institucionalni okvir nekakav za Ukrajinu. Moje je pitanje zapravo na tragu toga. Ako oko jedne stvari postoji konsenzus nekakav barem kod članica i članova Odbora za vanjsku politiku i za europske poslove onda je to inzistiranje na europskom putu za zemlje zapadnog Balkana i na COSAC-u zadnjem u Parizu i na drugim isto okvirima smo govorili svi zapravo o tome koliko je važno da zemlje zapadnog Balkana iz EU dobiju poruke koje im jasno idu na tragu ispunjavanja obećanja koja su dana za napredak i za reforme koje su postignute. Tu se prije svega misli recimo na Makedoniju, pa me zanima da li je bilo na marginama, bilo na plenarnoj raspravi bilo riječi o tome i da li se u istu jednadžbu zapravo stavlja na neki način neki poseban institucionalni okvir za Ukrajinu i napredak zemalja zapadnog Balkana? Hvala.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Razumijem uvaženi zastupniče Glavašević tu tezu, ona je ja bih rekao naša stalna politika, nekakav trajni nalog. Ako se netko zalaže za nama susjedne zemlje to smo mi, dakle to znate i vi na parlamentarnoj razini i mi na razini vlada, to uopće nije pitanje što se nas tiče. Puno smo učinili bili i za deblokadu i Sjeverne Makedonije i Albanije, o BiH da ne govorim, potpora koja je išla od strane Hrvatske bila je uvijek iskrena i prijateljska, ali je isto tako ukazivala da se kriteriji mogu i moraju ispunjavat. Mi smo ispunjavali kriterije do zadnjega, probijali se i to sami, nije bilo lako, ali smo došli do toga cilja i to je bilo jako dobro. Nije nužno da će biti paketa Ukrajina i ostali. Ja ne mislim da će Ukrajina postati članica sutra. Ono što mislim da je realno neki posebni status, a sve ove zemlje će ić svojim putem, što se nas tiče što brže to bolje.
Kolega Vidović Radoje, izvolite.
Hvala. Uvaženi premijeru, jučer se navršilo 20.g. od nametanja tzv. … [[Govornik se ne razumije]] amandmana. Tim amandmanima visoki predstavnik je praktično ukinuo ravnopravnost hrvatskog naroda u BiH i stvorio pretpostavku stvaranja Federacije BiH kao bošnjačkog entiteta. Naravno to nije učinio samostalno, učinio je uz potporu međunarodne zajednice i ključnih država svijeta. Nažalost tad Hrvatska nije snažno reagirala da zaštiti mirovne sporazume i položaj Hrvata u BiH. Od tada do danas traje nastojanje Hrvata da vrate ravnopravnost i prava koja su im ovaj pripadala. Nažalost to nismo uspjeli do danas jer ključne države svijeta nisu imale razumijevanje za ove naše zahtjeve. Tek u posljednje vrijeme zahvaljujući prije svega … [[Govornik se ne razumije]] i vas mijenja se ova politika, a da je to tako vidimo iz … [[Govornik se ne razumije]] američke administracije i EU. Ono što je nama potrebno da se samo snažno nastavi sa ovakvim zalaganjem i da se poruči i bošnjačkoj javnosti da od tog nećemo odustat. Hvala.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa na ovome pitanju. Točno je da je puno godina prošlo otkad su se donijele neke ključne odluke nerijetko nametnute od međunarodnih predstavnika koje su reducirale prava Hrvata u BiH i to vraćanje kazaljke nazad u tako pa možemo reći a blisko, a istodobno i daleko prošlo vrijeme nije nimalo jednostavno. Protek vremena je učinio naše današnje političko diplomatske misije znatno težima, vrijeme prolazi i dolaze nove generacije bez predznanja, bez osobnog iskustva, bez razumijevanja kompleksnosti situacije i s te strane mislim da smo napravili jako puno, nastavit ćemo i dalje. Strateški cilj je ravnopravnost Hrvata u BiH i želimo u partnerstvu sa Hrvatskim narodnim saborom BiH graditi politiku koja će štititi interese Hrvata prije svega.
Hvala vam. Sada će drugi kolega Vidović Davorko imati priliku replicirati, izvolite.
… [[Govornik se ne razumije]] Koristim priliku jel da kažem gospodine premijeru nimalo ne želim umanjiti vaš napor vas i vaših kolega na sjednicama donošenja rezolucija i deklaracija itd., itd., vi ste diplomat, profesionalac, to vam je posao, ne umanjujem to. No međutim kad pogledamo što je rezultat zapravo u ovih 2-3 mjeseca koja pokriva ovo izvješće, da li se mi kao građani ove zemlje osjećamo sigurnije i da li se recimo Hrvati u BiH osjećaju ravnopravnije? Bojim se da je rezultat prilično loš i porazan. Mi smo napadnuta, jedina članica EU koja je napadnuta, a da mi pri tome kao građani nemamo pojma tko nas je i zašto nas je napao. Niti za jotu se i nakon onoga što se uspjelo ubacit u one dvije rečenice u ovu deklaraciju, položaj Hrvata izborni sustav nije promijenio u BiH, rezultat nije dobar, zabrinuti smo, zabrinuti smo i nezadovoljni.
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Zastupniče Vidović, što se tiče da li smo napadnuti ne možemo kategorički tvrdit još uvijek je li bio napad, je li bila namjera, je li bila pogreška, je li bila sabotaža. Aktiviranje čl. 5. Washingtonskoga ugovora, pretpostavljam da vam je jasno što to znači i na taj potez se odlučujete kad ste sasvim sigurni što se dogodilo. Mi smo imali sreće da se nikom osim materijalne štete nije dogodilo ništa. Da li smo sigurniji, ja mislim da smo svjesni opasnosti, a da smo pokrenuli proces jačanja i protuzračne obrane i sposobnosti HV-a sigurno da jesmo. Što se tiče BiH, jako se dobro sjećam vi ste bili ministar u vladi u razdoblju 2000.-2003. jel tako, e ta vlada je pokidala posebne odnose između Hrvatske i Federacije, da se oni nisu pokidali, a pokidani su bespovratno, danas bi mi svi skupa imali drukčiju poziciju, a tu prije svega mislim na Hrvate u BiH više smo mi učinili sada nego sve vlade skupa [[Upadica: Hvala vam.]] u zadnjih dvije godine.
Kolega Barbarić, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče vlade, dakle zbog čega toliki napadi na ovu vladu, a ne spominju se zadnjih 15 godina vlade koje blago rečeno nismo uopće zanimali i nisu ništa činili. Zbog čega pokušaj omalovažavanja napore ove vlade na popravci kvalitete života Hrvata u BiH na jačanju institucija od obrazovanja, zdravstva, socijale do kulturnih institucija, skrbi o stradalnicima Domovinskog rata. Dakle, ovi koji pokušavaju danas vrijeđati briga nas za nas za Hrvate BiH kao za lanjski snijeg. Oni trebaju objasniti zbog čega nisu podržali Deklaraciju o položaju hrvatskog naroda u BiH. Jedno vrijeme su imali represivni aparat i svog predstavnika, jedini posao im je bio nije borba protiv korupcije nego pronalaženje Hrvata koji su eventualno prijavljeni, a to su radili svi i hvalili te brojem prijavljenih Hrvata. Nisu ni sekunde …
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče Barbarić, recite jasno i glasno mislite na zastupnike MOST-a, nisu podržali Deklaraciju Hrvatskog sabora o pravima Hrvata u BiH i tražili su Hrvate iz BiH da li su slučajno prijavljeni u Hrvatskoj, a sad ovdje glumataju velike zaštitnike nacionalnih interesa Hrvata u BiH i onda gle čuda sik njihov zastupnik se okreće vama dvojici i pita, a tko su ova dvojica. Pa ja molim sve portale u Hercegovini da puste taj klip svaki dan, svaki sat, svake minute jer tih prevara, lažnih obećanja, glumatanja, krivog smještanja na političkom spektru kao što u oni to nije viđeno u hrvatskoj političkoj povijesti, a naročito suvremenoj. Ali meni je drago da ste vas dvojica to vidjeli otvoreno. Predlažem da to objasnite svim članicama i članovima HNS-a BiH jer ovu sramotu i užas koju smo čuli ovdje nadam se da više nikad nećemo imati prigode čuti i sramite se [[Upadica: Hvala vam.]] svi skupa.
Idemo na zadnju repliku, kolega Bačić izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani predsjedniče vlade, stabilnost BiH je jedan od naših najvažnijih nacionalnih strateških ciljeva, a preduvjet stabilnosti BiH je stabilnost Federacije BiH. Sjećam se prije 16 godina bivši premijer BiH i član predsjedništva iz redova bošnjačkog naroda rekao je da je majorizacija Hrvata od strane bošnjačkog naroda na način da i većinski bošnjački narod bira legitimne predstavnike najbolji put da se Hrvatima ogadi BiH. E sad, sigurno ste imali sastanak sa Draganim Čović, a realno gledajući ostalo je još malo vremena da se može prići reformi ili značajnijoj izmjeni izbornog sustava za predstojeće opće izbore u BiH koji će se dogoditi u listopadu. Postoji li mogućnost i kakvo je vaše mišljenje može li se još uvijek ući u izborni, izmjene izbornog zakonodavstva kako bimo [[Upadica: Hvala vam.]] utvrdili jednakopravnost i konstitutivnost hrvatskog naroda u BiH.
Hvala. Izvolite odgovor.
Ako postoji politička volja uvijek se može naći način. Nažalost moj je dojam da više ne postoji politička volja ključnih bošnjačkih lidera, lidera bošnjačkih političkih stranaka koji jednostavno nisu bili dovoljno angažirani u zadnjim krugovima pregovora kada se bilo na domak rješenja. Mi smo radili sve što smo mogli da taj pritisak međunarodne zajednice urodi plodom, međutim bez da imate dovoljnu većinu za mijenjanje izbornoga zakonodavstva u parlamentu BiH jako je teško postići dogovor. Ova činjenica da će se ići u novi izborni ciklus po statusu quo je porazna, loša, ona je doslovno odvračajuća za Hrvate i BiH da budu identificirani sa institucijama koje im kroz izborni proces ne omogućuju legitimno zastupljenost. To smo objasnili svima, oni to ovaj put nisu htjeli, velika je to šteta i bit će jako teško i mukotrpno ponovno graditi [[Upadica: Hvala vam.]] povjerenje.
Zahvaljujem predsjedniče vlade, gotovo je sa replikama pa se možete vratiti na svoje mjesto. Želi li izvjestitelj Odbora za europske poslove obrazložiti izvješće odbora? Da, poštovani kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Odbor za europske poslove Hrvatskog sabora je na 39. elektroničkoj sjednici održanoj 20. travnja ove godine razmotrio izvješće predsjednika Vlade RH o predmetnim sastancima čelnika EU. Odbor za europske poslove na temelju nadležnosti iz Članka 65. Poslovnika Hrvatskog sabora predmetno izvješće razmatrao kao matično radno tijelo. Slijedom provedene elektroničke sjednice Odbor za europske poslove je s 8 glasova za i 4 glasa suzdržan odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese slijedeći zaključak. Prihvaća se Izvješće predsjednika Vlade RH o neformalnom sastanku čelnika EU održanom u Bruxellesu 17. veljače ove godine, sastanku na vrhu EU – Afrička unija održanom u Bruxellesu 17. i 18. veljače ove godine, izvanrednom sastanku Europskog vijeća održanom u Bruxellesu 24. veljače ove godine, neformalnom sastanku čelnika EU u Versaillesu održanom 10. i 11. ožujka ove godine te redovitom sastanku Europskog vijeća održanom u Bruxellesu 24. i 25. ožujka ove godine. Hvala.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu, prva je na redu u ime Kluba zastupnika MOST-a poštovana kolegica Selak Raspudić. Izvolite.
Osobito me raduje i nasmijava kako naš premijer demonstrativno odlazi svaki put prije nego što MOST započne sa svojom raspravom da bi pokazao jedan oblik nepoštovanja prema izabranim predstavnicima hrvatskog naroda dok istodobno ovdje zagovora nekakav uljuđeni diskurs u praksi pokazujući kako on to doista vidi vrijeđajući i sve druge saborske zastupnike. No, nije to ništa neočekivano navikli smo na slične PR-ovske smicalice koje gledamo tokom cijeloga dana pa se zato i vrijedi na njih osvrnuti. Primjerice naš premijer je pojeo bar jednu ako ne i više kemijskih dok su mu saborski zastupnici upućivali pitanja opetovano je kolutao očima, zijevnuo je bar 30 puta, kuckao je olovkom, skretao pogled itd. voljela bih kada to sve radi, a očito je tako savjetovan ili je pročitao neki od inozemnih skraćenih priručnika za ignoriranje oporbe kako bi se polučio jaču učinka, da je barem malo bolji glumac, da nisu barem ti pokreti svaki put isti da je toliko predvidljiv tako da ovo sve više nije ni tragično nego postaje i ostaje isključivo komičnom. Pozdravljam premijera nakon još jedne predstave i očekujem njezino identično ponavljanje kroz koji mjesec kada ga ponovo vidimo. I evo kao omaž cjelokupnoj njegovoj današnjoj retorici, ja ću isto napraviti ono što sam od njega učinila jednom zijevnuti dok gledam saborske zastupnike. A sada ću se vratiti na meritum, dakle na
Kolegice oprostite Selak Raspudić, oprostite nešto mi cijelo vrijeme signalizira kolegica Orešković. Što želite?
Dakle, saborski zastupnici iz redova HDZ-a iskazuju visoku razinu nepoštovanja jer ja ne znam kako se uopće kolegica Selak Raspudić može koncentrirati i držati govor uz takav žamor i vaša je dužnost da ih mrvicu stišate.
Kolegice Orešković zvonio sam, a za razliku od kolega iz HDZ-a kolega iz oporbe skoro pa ni nema. Pa vas molim sada da ne radimo tu vrstu igre jer ona nije korisna, a mislim da ni vama kao zastupnici nije nužna. Izvolite, oprostite što sam vas prekidao.
Hvala vam kolegice Orešković. Mene nažalost može smesti samo kvalitetan sadržaj, a ne nekakvo životinjsko gromoglasno mumljanje tako da me uopće nije opteretila uobičajena buka koja dolazi iz HDZ-ovih redova. A sada bih se vratila na meritum na navedena izvješća. Prvo ću izraziti žaljenje što su ova izvješća odnosno barem ovaj pisani dio došla tek navečer na stranice HS-a gotovo da je riječ o jednoj uobičajenoj praksi gdje se pokušava preskočiti što sadržajniji doprinos jer ukoliko želimo imati kvalitetnu raspravu za to nam treba i određeno vrijeme. Naravno da nas to nije spriječilo da prođemo kroz njih, no bilo bi korisno u konstruktivnom duhu ako se želi ozbiljno razgovarati o predmetu ovog izvješća da se ona dostave i ranije. Ako se ne varam zadnji sastanak je bio 24. i 25. ožujka, dovoljno ljudi zaposleno i ne vidim niti jedan razlog da se večer prije dostavlja pisani dokument saborskim zastupnicima. Druga stvar o kojoj ću ovdje govoriti tiče se onoga što je bilo dijelom rasprave danas, a to je položaj Hrvata u BiH odnosno vanjska politika RH. Dakle, prvo ću odbaciti ove optužbe da se rasprava o položaju Hrvata u BiH odnosi na busanje u prsa ko je veća hrvatina. Možda za pojedinačne saborske zastupnike to jest njihov krajnji politički cilj, no sigurno ne spadam u takve. Nažalost, kada govorimo o položaju Hrvata u BiH čini mi se da postoji jedno veliko nerazumijevanje oko toga o čemu se ovdje uopće radi. Prvo, većini Hrvata je teško razumjeti da nije isto Hrvati u Hrvatskoj, Hrvati u BiH. Hrvati u BiH su manjina, mi ovdje govorimo o manjini koja je ugrožena od većine i većina ljudi to u Hrvatskoj ne razumije, pa misle da se radi o nekakvoj nacionalističkoj politici kada se spominje Hrvate u BiH, a ovdje se govori o manjini koja je ugrožena od većina. Drugo i razlog zbog kojeg se ja bavim položajem Hrvata u BiH je pitanje sigurnosti, dakle sigurnosti RH s obzirom na najdulju granicu koju dijeli upravo s BiH. U trenutnoj društvenopolitičkoj situaciji u Europi gdje doista imamo ozbiljnu sigurnosnu ugrozu, s obzirom na Republiku Srpsku, Republiku Srbiju, njihovu vezu s Rusijom i sve ostalo što se događa, zadnje što nam treba je destabilizirana BiH. i tu dolazimo do onoga zašto mi danas govorimo o položaju Hrvata u BiH i je li Hrvatska učinila dovoljno da se osigura zadovoljstvo, ustavni poredak Hrvata u BiH njihov položaj, a time i stabilnost cijelog tog dijela. Mi smatramo da nije učinila dovoljno, obrazložit ću i zašto, a ako nije učinila dovoljno onda mi ne govorimo ovdje o tome da o tome govorimo zato da bismo se busali u prsa da pokažemo da smo veće hrvatine nego o tome da to direktno destabilizira BiH i ugrožava građane RH. Treba li nam novo žarište u tzv. zapadnom Balkanu ili ćemo se na vrijeme pobrinuti da svojim vanjskopolitičkim utjecajem kao članica EU taj problem riješimo? To je ono čime se mi danas bavimo, a bavimo se upravo zato što je sadržaj ovih izvješća djelomično povezan i sa izvješćem onoga što je naš premijer govorio upravo o položaju Hrvata u BiH i time se hvalio kao svojim najvećim vanjskopolitičkim uspjehom. Nekoliko stvari tu je potrebno istaknuti, dobro je da su određene sintagme ušle u službene dokumente, međutim kao što sam ranije rekla ne možemo se diviti onome tko kaže da sunce sjaji ili da je voda mokra. Ako je to već dio ustava normalno je da je i u svim ostalim službenim dokumentima. No ono mnogo važnije od toga provodi li se isto u praksi, a u praksi nakon svih vanjskopolitičkih napora Andreja Plenkovića i hvaljenja njegovim utjecajem u europskim institucijama mi imamo sljedeću situaciju, početkom svibnja proglašava se datum novih izbora, ide novi izborni ciklus u BiH, izborni zakon nije promijenjen i stvari ostaju kakve su bile i do sada odnosno Hrvatima nije osigurana jednakopravnost unutar BiH. Dakle, ta regija ostaje nestabilna, a posljedice ako ova kriza nastavi eskalirati u Ukrajini možemo osjetiti svi mi. I tu smatram da hrvatska Vlada nije učinila dovoljno ona jest pokušavala pregovarati o nekim sintagmama unutar nekih dokumenata, no nikad nije prešla onu granicu da se izložila i riskirala svoje europske pozicije da bi zaštitila sigurnost građana RH osiguravanjem jednakopravnog položaja Hrvata u BiH, a sada je situacija takva kakva jest. Situacija je game over, nema više, ide novi izborni ciklus, to je to što se tiče ove vlade u ovom njezinom izbornom ciklusu i onoga što je ona učinila za položaj Hrvata u BiH. A kada govorimo o busanju u prsa ili glumljenje veće Hrvatine mogli bismo govoriti o signaliziranju vrline busanjem u prsa time tko je veći Ukrajinac danas u Hrvatskoj gdje se i tragedija ukrajinskog naroda iskorištava kako bi netko signalizirao vlastitu vrlinu umjesto da dostojanstveno damo potporu ukrajinskom narodu i o tome imamo ozbiljnu političku raspravu. Budući da mi nije ostalo puno vremena na kraju bih se htjela osvrnuti na onaj dio koji se tiče druge bitne teme, a to je energetska neovisnost od Rusije RH. Kolega Pavić je došao do neke začudne matematike gdje je zbrojio naših 57% koliko plina dobavljamo putem LNG-a zajedno sa ovih 20-tak posto koje sami osiguravamo i rekao da smo mi 80% energetski neovisni. Ne znam znate li vi za što služi LNG, ali to nije plin koji mi proizvodimo, to je samo njegova kuća da se jednostavno izrazim. Dakle ne, Hrvatska je tek 1/5 energetski neovisna i tu dolazimo do onog temeljnog pitanja koje treba brinuti sve građane RH. Ukoliko će se doista ići sa sankcijama prema ruskom plinu mi moramo u Hrvatskoj razgovarati o onome na što se premijer oglušio, ja ću ga sada citirati i ne dao Bog da ga jednom u budućnosti moram vući za riječ, rekao je Hrvatska nije ni u kakvom riziku. A gdje dolazi sistemski rizik? Pa stvar je vrlo jednostavna, imamo PPD, kroz njega imamo Gasprom 10-godišnji ugovor ruski plin, imamo iste te ljude koji su vezani uz vlasništvo Fortenove i potencijalno budući gospodarski krah s obzirom da su oni međusobno povezani ukoliko dođe do nekakvih sankcija. Hrvatska o tome mora razmišljati na vrijeme, raditi na većem osiguranju svoje energetske neovisnosti, ali i promišljati sistemski rizik s obzirom na sve načine na koje je i ruski kapital i ruski plin povezan i utječe na hrvatsko tržište.
Slijedi rasprava Kluba zastupnika HDZ-a, poštovanog zastupnika Marka Pavića.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče sabora, kolegice i kolege. Pa izuzetno je pohvalno da ovako često imamo rasprave i izvješća s Europskog vijeća, a prije nego samo što krenem u tematiku u ime kluba htio bi se osvrnut naravno na kolegicu Raspudić. Ja sam rekao neovisnost od ruskog plina, a ono što, kolegice pogledajte izvješće Europske komisije koji su izradili indeks ovisnosti o ruskim energentima Hrvatska je druga ili treća odozada, druga ili treća. Prema tome, malo se bolje uputite, malo bolje čitajte, kada zbrajamo zbrojimo jedno i drugo i to je neovisnost od ruskog plina, a kapaciteti LNG-a su puni, a dobar dio oporbe je bio protiv toga. Europske teme su domaće teme i dobro da ih tumačimo građanima. Nažalost, vijeća i sastanci na visokoj razini bili su obojeni ratom u Ukrajini, tom agresijom neopravdanom, ničim izazvanom i ono što nas je premijer često u ovom domu podsjetio da je EU prvenstveno unija vrijednosti, unija demokracije i drago mi je da isto tako smo pokazali ne samo solidarnost prema građanima Ukrajine već da smo pokazali i određeno zajedništvo većeg stupnja unutar zemalja članica nego inače, a da smo bili na pravoj strani povijesti premijer je pokazao još u Kijevu u kolovozu 2021. kad je na ukrajinskom rekao „Krim ce Ukrajina“ Krim je Ukrajina. Sjetimo se reakcije iz Hrvatske na to, sjetimo se reakcije oporbe koji su rekli nemojmo se zamjerat Rusima, sjetimo se reakcije pa s Pantovčaka i predsjednika, tako da apsolutno, a sjetimo se isto tako prvog prijedloga Deklaracije o Ukrajini koji jedan dio lijeve oporbe je odbio poduprijeti i tražio da se pita predsjednika Milanovića našeg proruskog itekako kako je premijer rekao karijesa. Cijelo vrijeme i cijela teza koja se u ovoj raspravi izvodi je pitanje utjecaja i premijera i vlade i HDZ-a u Briselu i teza da sve što se dobro dogodilo da se to desilo slučajno po inerciji, po sljedovanju, da nismo imali nikakav utjecaj. Danas su probali na aktualcu jedan dio lijeve opozicije zavrtit tezu da smo mi, da je HDZ lansirao Perković-Mustač temu, hajmo se mi prisjetit tko je to napravio i ajmo se prisjetiti 1.7.2013. i nedolaska njemačke kancelarke na dan pristupanja EU, bio sam tamo na trgu i tu sramotu da nam glavna kancelarka ne dolazi, ajmo se prisjetit upravo radi lexa Perkovića, ajmo se prisjetit i milijarde eura koje je Milanovićeva vlada izgubila jer se nije borila u Briselu, mogla je dobiti, mogli smo sada imati milijardu eura više da je u članak koji je govorio da one zemlje koje su imale pad BDP-a, a ušle prije 2013., samo Hrvatska je ušla 2013., dobiju 10% dodatnih sredstava. Al ne trebamo se ić tako dugo u povijest, evo i kolega Grbin bio je nedavno službeno u Njemačkoj, nisam vidio da ga je primio njemački kancelar. Tolko, a sjećam se kolko sam ja puta osobno susreo njemačku kancelarku u Hrvatsko, koliko je Ursula von der Leyen bila, Juncker je bio na kraju mandata prvi put protokolarno, da nam je došao predsjednik Macron, da nam dolaze svi partneri i da smo ne samo ravnopravna strana već netko tko može i na Europskom Vijeću ditira teme i utjecaj, a što se vidjelo da po prvi puta Europsko Vijeće u ovom formatu je raspravljalo o BiH, da smo u strateški kompas ministre i hvala i vama i vašem timu i premijeru uspjeli iako u saboru u verziji o kojoj se raspravljalo u prvoj nije bilo. A sjetimo se da je i rasprava o strateškom kompasu krenula za hrvatskog predsjedanja, unatoč protivljenju pet zemalja i to ne nebitnih zemalja i Njemačke i Nizozemske i mnogih drugih, da smo uspjeli uglavit konstitutivnost naroda. To dokazuje da imamo povjerenje, da imamo utjecaj i to je taj liedership premijera Plenkovića i Hrvatske da smo od onoga tko je išao na popravni radi lex Pekovića države koja je na klupi došli do toga da smo pouzdan partner, da nam vjeruju da možemo uvesti euro, da nam vjeruju da štitimo vanjske granice i da smo dobili pozivnicu kao što smo danas čuli i da krenemo sa procesom učlanjivanja u OECD. To je moderni suverenizam i to je ono što HDZ kao stranka i ova vlada gura i naprosto ljudi to vide jer ne mogu trenutačno nikoga zamisliti kao premijera, a čak mislim da je to i gospođa Vesna Pusić u jednoj izjavi rekla da među oporbom ne vidi tog lidera tog kalibra. Da se vratimo na same teme europskih vijeća, a tu se prvenstveno ticalo tri dimenzije ukrajinske krize, o sudbini ukrajinskog naroda, posljedice na europsku sigurnost te sistemski poremećaj. Od 5 milijuna ljudi izbjeglih van Ukrajine 15.000 Ukrajinaca je u Hrvatskoj, upravo njima i kroz program CARE bit će omogućena dodatna sredstva europskih fondova i upravo na hrvatsku inicijativu oni će moć bit korisnici svih programa EU u 27 članica država, dakle ne samo u Hrvatskoj. Uz to dosta se raspravljalo o energetskom aspektu, LNG terminal protiv koga je bilo velikih povika od strane oporbe, gospođa Ahmetović se htjela pred bagere bacat je upravo projekt koji sada donosi sigurnost u opskrbi 57% plina. On je pun i proširuju mu se kapaciteti, kao što se proširuju mogućnost opskrbe drugih naših susjeda i članica. Hrvatska će pomoći Ukrajini na europskom putu, želimo Ukrajinu u EU. Naravno premijer je sam rekao da će tu biti jedan poseban aranžman, ali uz povećano izdvajanje i u obranu i ulaganje u istraživanje i razvoj, bolju zaštitu infrastrukture Hrvatska je pokazala da zna zaštititi nacionalne interese, da zna zaštititi isto tako i koristiti svoje članstvo u Uniji i NATO-u. Ovisnost o ruskim energentima svakako će bit tema i klimatskih promjena i budućih rasprava. Mi smo imali i unutar Konferencije o budućnosti Europe sastanak gdje sam po prvi puta čuo kolege iz CDU-a iz Njemačke da govore da treba nastaviti s nuklearnom energijom. Podsjetio bih da je Hrvatska bila potpisnica jedna od 10 zemalja, da se u taksonomiju nuklearna energija uvrsti u isto tako izvore energije koji su čisti. Na kraju bih se još osvrnuo na strateški kompas, mislim da nijedna vlada u mnogo godina nije učinila kao ova vlada u zadnjih dvije godine za Hrvate u BiH. imali smo i sa saborom ovaj visoki dom je imao twinning projekt sa svim parlamentima iz BiH za jačanje europskih poslova. Osobno sam bio i u Sarajevu zajedno sa predsjednikom parlamenta Austrije i Mađarske i upravo da smo uspjeli u strateški ko što je ministar rekao u kamen upisano u strateški kompas, protivljenju drugim zemljama pokazali smo da smo punopravna članica koja ravnopravno sjedi za stolom i koji možemo artikulirati ne samo hrvatske interese već i kolegama članicama objasniti, artikulirati naše stavove i prenijeti naše interese. Uz svoju solidarnost koju pokazujemo Ukrajini, uz pet krugova sankcija koje je na zadnjem vijeću bilo, uz sve koje utječe i na 23% i ruskog bankarskog sustava, uz potporu BiH možemo reći da Hrvatska je znala obranit svoje interese i da ćemo kao klub poduprijeti ovo izvješće. Hvala lijepo.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS poštovanih zastupnica Mrak Taritaš i Orešković.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče HS-a. Poštovani ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Ova premijerova izvješća uvijek dobro pokazuju gdje se nalazimo po pitanju glavnih tema kojima se Unija bavi u nekom trenutku u povijesti. Ovaj put ova izvješću kreću s covidom, njegovim posljedicama i način na koji se s njim suočavamo, no tokom vremena je apsolutno tema covida kao da je spužvom prebrisana iz jednostavnog razloga što je agresija Ruske Federacije na Ukrajinu sve zajedno izokrenula i sve zajedno nekakav sustav vrijednosti postavila drugačije i postavila nam uopće nama svima koji smo članice EU i koji se želimo nalaziti u dobrom društvu, tom dobrom društvu da počnemo promišljati, razmišljati i definirati stvari drugačije. Ja ću u ime kluba iskoristiti ovo svoje vrijeme da upozorim i da dam naglasak da je između teme Covida i teme Ukrajine desio se još jedan važan sastanak kojem treba posvetiti minutu pažnje sad, danas i da o tome vodimo računa iz jednostavnog razloga da imamo nekakav zorij da razmišljamo malo o budućnosti. To je nešto što je i premijer u svom izvješću onako olako prošao, a mislim da i neće izazvati veliku pozornost u našoj raspravi, a zaslužuje. A to je sastanak na vrhu EU i Afričke unije. Afrika kao što nam se činilo nekad da je Ukrajina tamo negdje, da rat koji se dešava je tamo negdje, tako je Afrička unija odnosno Afrika je susjed EU. Gibraltarska vrata na svojem najužem dijelu široka su samo 13 kilometara i to je udaljenost između unije i ogromnog kontinenta s desecima država u različitim stupnjevima razvoja i s različitim političkim i društvenim situacijama. Ono što bi uvijek trebalo biti zadatak i o čemu uvijek moramo voditi računa da su temeljne vrijednosti unije mir, stabilnost, demokratske institucije i opći prosperitet ljudi. Mi kao Europljani i sad moramo o ovom razmišljati kao Europljani imamo veliku odgovornost dijaloga, suradnje i pomoći i državama Afričkog kontinenta jer ako će ovaj rat u Ukrajini imat posljedicu na Europu, a ima ju i svi zajedno znamo kako ju imaju i znamo što će sve izazvati zamislite kako će se taj rat preliti i što će sve to značiti za taj veliki kontinent koji zovemo Afrika. I dobro je i apsolutno imam potrebu s ovog mjesta reći da je dobro da Europsko vijeće pokušava potaknuti Europsko-afrički investicijski pakt, dobro je da se razmišlja o državnom razvoju i energetskoj tranziciji u tom našem širem susjedstvu. Dakle, sigurna sam da početkom ove godine nitko od nas nije mislio da doba iza Uskrsa ćemo imati već 50 i nešto dana 56, 57 dana rata koji će biti dug, koji će biti sa ogromnim žrtvama, koji će dugo trajati i koji će zaista donijeti trajne posljedice i oni će donijeti posljedice u Europu, ali sad zamislite koja je posljedica i za Afriku i tu je odgovornost zemalja EU. Naša odgovornost nije uvijek samo za nas, nego je naša odgovornost treba ju gledati puno i znatno šire. Sigurno sam da će tema Ukrajine kao što je i u ovom parlamentu bilo rasprava i još, još u nekoliko naleta. Tema je i tu sad prelazim na neku temu ovisnosti o ruskim energentima. Ovaj rat nas je podsjetio na važnost samodostatnosti, energetske i gospodarske tranzicije i pokazati koliko je unija tu bila spremna odnosno nije bila spremna. Ali ono što želim naglasiti u Hrvatskoj ruska agresija još jedanput nas mora podsjetiti na to koliko je važno naše neposredno susjedstvo, države Jugoistočne Europe odnosno Zapadnog Balkana koje moraju imati jasnu europsku perspektivu i da potpuno jasno kažem kad smo mi na svom tom dugom putu vezano uz EU kretali sa tim dugim putem imali smo države koje su bile stare članice EU i koji su nam na tom putu pomagali i bili tzv. sponzor. Uloga Hrvatske je da bude tzv. sponzor državama bivše Jugoslavije da tu jasno i definiram da je to BiH na tom putu koji neće biti ni lak, koji će biti i dug jer ako imamo nešto ponuditi imamo znanje, imamo iskustvo, imamo teme koje smo mi prošli i koje možemo dalje širiti. I zbog toga ono što za kraj hoću reći, a to je da je naš zadatak i bio staviti na dnevni red Europskog vijeća raspravu o BiH, da tu ima strašno puno posla, ali Hrvatska mora utjecati na to da politički predstavnici Hrvata u BiH budu ljudi koji su u stanju sjediti za europskim stolom bez tereta najprljavije političke i opće korupcije. Ja ću tu stati, a nastavit će gospođa Orešković.
Premalo je ovdje minuta da repliciram gospodinu Bačiću koji je rekao da neki rade sve kako bi se ogadili Hrvati u BiH. Ne nikome se ne gade Hrvate u BiH, ali gade im se oni koji se prave da su njihovi predstavnici, gadi im se Dragan Čović i ostali koruptivni HDZ-ovi miljenici. Neću trošiti minute niti da pričam o tome je li na avionu bilo bombe ili nije, neću trošiti minute niti da repliciram gospodinu Paviću da ga podsjetim koji je to visokopozicionirani europski dužnosnik štipao za gluteus neke naše visokopozicionirane dužnosnike. Govorit ću o nečem drugom. Mene zapravo zanima ima li ova generacija snage da Hrvatsku na razinu Ustava, zakona i institucija pretvori u jednu pristojnu uređenu državu, državu reda u kojoj se zna što ću čija prava, obaveze i odgovornosti i tko se smije na koji način ponašati, a što je u žargonu, pogotovo u žargonu i dijalogu između predsjednika vlade i predsjednika države potpuno neprihvatljivo i sramotno. Davnih dana uputila sam saboru dokument u kojem piše da je vladavina prava jedna od najviših vrednota Ustava, a zbog visoke razine političke korupcije u Hrvatskoj danas te vladavine prava nema. Kad se vlast ne ponaša u skladu sa propisanim pravilima počevši od najviših razina državne vlasti pa na niže. Stvara se ozračje bezakonja u kojem građani ne mogu ostvariti svoja prava te im se tako uskraćuje pravednost, a pravila koja obvezuju dužnosnike i političare moraju biti jasna kako bi građani mogli provjeravati ponaša li se vlast onako kako se od nje i očekuje. To se između ostalog odnosi i na ustavne obaveze koje se odnose na predsjednika Vlade i predsjednika države pogotovo u pitanjima vanjske politike. Nekoliko puta sam istaknula, pa tako i tijekom današnjeg dana da je člankom 144. stavkom 5. Ustava propisano da Republiku Hrvatsku u Vijeću i Europskom vijeću zastupaju sukladno njihovim ovlastima Vlada i predsjednik Republike. No na temelju već uspostavljene prakse u Europskom vijeću Republiku Hrvatsku uvijek, ali doslovno uvijek zastupa predsjednik Vlade. Ukazujem da takvo stanje ne proizlazi iz ustavnih odredbi već iz odnosa političke snage između dvije glave izvršne vlasti i kontradiktornosti samog Ustava koje se u nekom trenutku kad za to sazori politička volja moraju razjasniti i moraju se bolje ustavno urediti. Postojeća praksa ignorira činjenicu da predsjednik Vlade i Vlada sukladno Ustavu mogu voditi vanjsku politiku samo u onim okvirima koje sukreira, a način na koji se odvija taj proces sukreiranja vanjske politike građanima nije poznat. Odvija se bez mogućnosti bilo kakvog uvida, a time i kontrole javnosti i mi ne možemo znati štiti li se u tim postupcima dogovaranja i sukreiranja javni interes ili se podilazi dnevno-političkim potrebama pojedinih dužnosnika i njihovih političkih stranaka. Na žalost i na primjeru Bosne i Hercegovine i izmjene Izbornih zakona vidimo upravo takvu lošu i štetnu situaciju. Iz navedenog slijedi zaključak, ako se u političkoj stvarnosti vanjska politika ne provodi u skladu sa onim na što predsjednika države i Vladu obvezuje Ustav, što samo po sebi predstavlja dokaz da mi još uvijek nismo do kraja izgrađena i uspostavljena puna funkcionalna država. I mene zanima do kada će stanje biti takvo? Puno toga ovisi i o nama ostalima o oporbi, ali i o svim drugim intelektualnim snagama. Jer država koja nije u stanju provoditi odredbe svog Ustava uopće nije država. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata poštovanog zastupnika Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre, kolegice i kolege. Mi u klubu Socijaldemokrata apsolutno pozdravljamo nastavak prakse da se o sastancima Europskog vijeća raspravlja u plenumu Hrvatskog sabora. Kako je i prije istaknuto mislim da je to i premijer sam istaknuo. Namjera toga je upravo učiniti neke europske teme koja se možda još uvijek tijelu javnosti čine apstraktne učiniti ih bližima. Jer ono o čemu se u Bruxellesu odlučuje nisu vanjski poslovi, nego su naši unutrašnji poslovi. Međutim, moram skrenuti pažnju na jedan problem koji nam se stalno podvlači, a to je nepoštivanje, odnosno neprovođenje zakona u suradnji Hrvatskog sabora i Vlade Republike Hrvatske o europskim poslovima. Naime, dnevni red odnosno raspored rasprava za ovaj tjedan dobili smo tek na sam Veliki petak. Dokumenti u pisanom obliku Izvješće sa ovih sastanaka, a radi se o čitavom nizu sastanaka Europskog vijeća dobili smo tek jučer. I zbog toga je sjednica Odbora za europske poslove koji je tu matičan odbor bila elektronska i to sam naglasio. Dakle, podcrtat ću još jedanput članak 11. Zakona o suradnji Hrvatskog sabora i Vlade Republike Hrvatske u europskim poslovima i zamoliti da se poštiva barem ona odredba da se 15 dana nakon određenog sastanka, barem odboru i članovima odbora dostavi izvješće sa održane sjednice kako bi se mogli pripremiti za raspravu kvalitetnije, ali također i da budu upućeni. Shvaćam da se ne može uvijek uoči sjednice Vijeća dostaviti dokumente i stajališta na vrijeme zato što su neki sastanci u neformalnom obliku, zato što su ad hoc sastanci, hitni sastanci. Možda imaju ponekad i oznaku tajnosti. Ali ovaj dio o izvješću nakon sastanaka mislim da bi trebali poštivati. Jer što i kakvu sliku zapravo ostavlja Vlada koja ne provodi zakon koji je donio ovaj Parlament. Dakle, imamo izvješće o 5 sastanaka Europskog vijeća koji su održani u razdoblju od mjesec i tjedan dana. Naravno zbog izvanredne situacije izazvane ruskom invazijom na Ukrajinu uz iznimku sastanka na vrhu EU Afrička unija i redovitog sastanka Europskog vijeća. Zadržat ću se nekoliko minuta samo na Africi, jer Afrika je kao što je kolegica Mrak-Taritaš prije mene rekla izuzetno važna tema za EU za koju ćemo vjerujem da će se pokazati još važnijom u budućnosti. Ne treba zaboraviti da je afrički kontinent također mogući izvor nestabilnosti. Na žalost ne toliko daleko od Europe postoji čitav niz nestabilnosti od centralno Afričke Republike na dalje sad da ne nabrajam sve, ali isto tako da EU treba pronaći način da i u ovim vremenima kojima se razumljivo bavi prvenstveno vlastitim kontinentom djeluje u partnerstvu sa Afrikom i pomogne postizanje i očuvanje stabilnosti Afrike. Zašto? Zato što je Afrika i jedan od glavnih izvora emigracije koja je dijelom motivirana ratnim sukobima, odnosno nestabilnošću. Ali na žalost motivirana je već i klimatskim promjenama i tako će vjerojatno još i više biti u budućnosti. I ne samo Afrika nego i drugi krajevi svijeta. O situaciji u Ukrajini smo i u Saboru već puno raspravljali. Osobno sam se vrlo angažirao po ovom pitanju posebno kada je riječ o ukrajinskom zahtjevu za članstvo u EU. Nakon što je Ukrajina predala zahtjev za članstvo u EU pismima sam se obratio predsjednicima u institucijama EU sa zamolbom da razmotre načine na koje bi se Ukrajini mogao što ranije dodijeliti status kandidata. U međuvremenu zgrožen vijestima i fotografijama iz Buče, Irpina i drugih ukrajinskih mjesta šokantnih zločina. Sa istom sam se zamolbom obratio i kolegama predsjednicima odbora nadležnih za europske poslove nacionalnih parlamenata država članica EU, predsjednicima političkih grupa u Europskom parlamentu kao i predsjedniku Vlade Republike Hrvatske. Iako je pristup proširenju utemeljen na zaslugama i ispunjavanju zadanih kriterija ostaje mehanizam sa dokazanim učincima i ne možemo zanemariti činjenicu da niti jedna od država kandidatkinja i potencijalnih kandidatkinja kao niti jedna država članica EU nije bila suočena s invazijom strane sile samo zato što se opredijelila za pripadnost europskom i euroatlantskom klubu, klubu nacija. Zaista vjerujem da EU mora napraviti iznimku za Ukrajinu te joj omogućiti da kandidacijskim statusom podigne svoje odnose s Unijom na višu razinu te me ohrabruje najave da bi se to moglo realizirati već u lipnju. Podsjećam kao i obično da dodjeljivanje statusa kandidata nije kraj procesa pristupanja, nije čak ni početak kraja, već eventualno kraj početka. U ukrajinskom slučaju mislim da bi to bila više jedna simbolična poruka da u jednom trenutku mi kao EU i kao članica EU vidimo Ukrajinu u našoj velikoj europskoj obitelji i da to bude jasna poruka i onima koji imaju teritorijalne pretenzije prema jednoj međunarodnoj priznatoj zemlji, ali i samim Ukrajincima i Ukrajinkama da ih Europa nije i ne smije zaboraviti. Mislim da bi na prikladan način trebali razmotriti i zahtjeve za članstvo koje su podnijele Moldova, ne Moldavija, Moldavija je rusizam kolegice i kolege, dozvolite mi lingvistički izlet nego Moldova i Gruzija zemlje koje su također u specifičnoj situaciji kada je riječ o odnosima sa Ruskom Federacijom te strahuju da bi mogle postati sljedećim žrtvama ruskih teritorijalnih pretenzija. Naravno, ne trebamo tu zaboraviti niti zemlje tzv. Zapadnog Balkana, poimence samo dvije zemlje još nemaju nikakav odnos prema EU odnosno nemaju status kandidata, to su BiH o kojoj je ovdje bilo i više riječi i čiji europski put itekako podupiremo i kao Odbor za eu poslove HS-a i Kosovo, ali Kosovo prije samog pristupanja mora razriješiti neke druge probleme, a to je činjenica da još uvijek devet članica EU nije priznalo Kosovo kao državu. Naravno tu isto stojimo na raspolaganju za pomoć i pomagat ćemo i dalje. Egzistencijalne teme koje su se otvorile invazijom na Ukrajinu u EU, ali u cijeloj Europi su sigurnost, opskrba energijom te sigurnost u lancima opskrbe hranom. Posljedično EU suočena je visokom inflacijom te moramo priznati da se nalazimo u iznimno neizvjesnoj situaciji. U tom kontekstu zanimalo bi me između ostaloga i hoće li aktualna kriza i kako utjecati na uvođenje eura u RH. Isto tako kažu da je u svakom zlu i neko dobro i Europa se morala u jednom trenutku više orijentirati prema drugim izvorima diversifikaciji energetskih izvora kao i potaknuti puno ozbiljniji, puno temeljiti i puno brži prijelaz na zelene izvore energije. Potrebe za energijom u svijetu samo će rasti, Europa ne može zadovoljiti ni vlastite potrebe te moramo brzo, relativno brzo naći odgovore i na ove izazove. Sama činjenica kada sam već spomenuo Afriku je da je Afrika najbrže rastuće tržište energije i da ima ogromne zahtjeva za energijom, a nema dostatne kapacitete niti izbliza proizvodnje te iste energije nas upućuje dovoljno da ćemo se u budućnosti itekako morati uzdati u svoje resurse kakogod oni ograničeni bili. Ali ne vjerujem da su ograničeni jer nove tehnologije zaista pružaju jako velike mogućnosti što se tiče obnovljivih izvora energije od svjetla, dakle ne sunca nego svjetla do geotermalnih izvora i sl. Nažalost, mi u Hrvatskoj još nemamo niti poštenu studiju o geotermalnim potencijalima, mislim da tu puno možemo naučiti od naših kolega sa Islanda recimo, ali i nekih drugih nordijskih zemalja, a isto tako nemamo niti odnosno nismo iskoristili mogućnost obnove da zgrade i objekte koje ćemo obnavljati učinimo energetski neovisnima odnosno samodostatnima i još efikasnijima. Dozvolite mi da na samom kraju se osvrnem na još neke izjave koje sam imao prilike čuti od kolega iz HDZ-a, stalno govoreći o tome da su neki iz oporbe bili protiv LNG-a. Ja osobno kao i većina mojih kolegica i kolega nismo bili protiv LNG-a već protiv tehnologije koja se za izgradnju LNG-a koristila. Mislim da je ova situacija, a i sama činjenica da se to sada razmatra pokazala da bi kopneni LNG bio puno prihvatljiviji da bi imao veće kapacitete i da bi uostalom bio i ekološki prihvatljiviji, ali ako će ova kriza pomoći u tome da što prije dobijemo kopneni LNG terminal to bolje kako sam rekao u svakom zlu i neko dobro. Na kraju dana još bih jedanput želio reći da podržavamo napore vlada u potpori Ukrajini dakle za teritorijalnu cjelovitost kao i sve humanitarne i ostale pomoći koje dajemo Ukrajini. Prema odnosu dane pomoći uspoređeno sa našim bruto nacionalnim dohotkom Hrvatska je u samom vrhu, a mislim da nitko od nas koje je bolilo to što su neki okretali glavu za vrijeme agresije na našu zemlju, nitko od nas nema pravo šutjeti u ovom trenutku nego moramo podržati ono što je pravo, iskreno i časno, a to je pomoć Ukrajini. Hvala vam lijepa.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka poštovanog zastupnika Bojana Glavaševića.
Hvala g. potpredsjedniče sabora. Poštovane kolegice i kolege. Ova današnja rasprava kao i vrlo često rasprave o sastancima Europskog Vijeća na početku ima tendenciju zauzeti jedan iznimno oštar ton onda nakon što premijer napusti sabornicu onda obično napuste i oni koji su bili najglasniji, a ostanu oni koji su najzainteresiraniji za tu raspravu. I onda u ovome dijelu rasprave obično možemo zapravo raspravljati, što mislim da s obzirom na tome o kojima se govori u dokumentu, o kojima je i premijer govorio da je onako otužno i zapravo govori o tome koliko dobar dio hrvatski političarki i političara zapravo ne razmišljaju o europskoj politici kao o domaćoj, kao o našoj politici kao o nečemu što se tiče nas nego prilici da se zabiju nekakvi jeftini i dnevnopolitički bodovi i to je ono trivijalno i, i kak bih rekao, to grozno jednostavno nemam, nemam, nemam druge riječi za to, površno. No, što se tiče dokumenta o kojemu nadam se raspravljamo i na kraju krajeva premijerovog izvješća ima nekoliko točaka na koje bih, o kojima bih nešto rekao. Ovo je rasprava u ime kluba, vidjet ćemo kako će, koliko ću toga stići izložit, pa ću onda u pojedinačnoj ili u završnoj ukoliko bude potrebe to dovršiti. Prije svega htio bih reći nešto o sankcijama, o tome smo govorili danas. Smatram i stav je našeg kluba da bi praćenje sankcija trebalo institucionalizirati. Postoji jedno tijelo u vladi koje se time bavi, ali iz zapravo meni neshvatljivih razloga vlada dosta skriva, do sad nije sasvim poznat sastav tog tijela, nije, nije poznat, nisu poznate njegove uloge, tako da će naš klub sa opozicijom dati jedan prijedlog oko kojega ćemo se dogovoriti na koji način bi se sabor mogao uključiti u nadzor i praćenje provedbe sankcija. Tu je povezano mnogo toga, dakle postoji također jedno vijeće za energente u kojima, kao što je kolegica Benčić ranije u raspravi rekla, sjede neki ljudi koji su najviše vezani za uvoz ruskog plina. Ako se planiramo, ako planiramo podrezati uvoz ruskog plina i ako se planiramo maknuti od uvoza ruskih energenata zašto onda u tom tijelu mora sjediti netko tko je naj, najviše povezan za, za uvoz ruskog plina, to nam je nejasno. Ali također važno bi bilo da i nadam se da će vlada shvatiti i prihvatiti da prenošenjem jednog dijela odgovornosti za praćenje sankcija na HS zapravo skida dio tereta sa sebe. Izvršna vlast je u Hrvatskoj iznimno opterećena, ona je iznimno široka i koliko god je praksa naprosto da sabor uglavnom služi za evo tako malo rasprave i glasamo za ili glasamo protiv ili glasamo suzdržano, to u principu ne bi trebalo biti tako. U saboru postoje tijela poput Odbora za europske poslove koji imaju nekakve ovlasti, imaju nekakve kapacitete za ovakve stvari i pogotovo oko tema oko kojih ipak postoji jedna značajna razina konsenzusa i postoji jedna značajna razina dijaloga. Bilo bi mudro i bilo bi dobro kada bi vlada i saborska većina prihvatili da bi u saboru jedno tijelo za praćenje i provedbe sankcija zapravo bila dobra odluka. Sutra je zajednička sjednica Odbora za vanjsku politiku i Odbora za europske poslove na kojoj ćemo razgovarati o posljedicama ove krize, ekonomskim i o sistemskim rizicima. To je jako dobro, naravno vjerujem da ćemo i na plenarnoj sjednici u nekome trenutku voditi raspravu o tome, tako da ja sad neću u ovome trenutku se posebno, posebno osvrtati na to. Samo jedan mali, jednu malu packu premijeru koji je danas na aktualcu odgovarajući kolegi Grbinu kada je rekao da, da kriza energenata će, je povezana sa, sa krizom u prehrambenoj industriji, premijer je rekao da nije, a onda je kasnije u odgovoru Kreši Beljaku rekao kao što znate kriza energenata povezana je sa krizom u prehrambenoj industriji, dakle tu bi trebalo ipak malo se izdići kad si predsjednik vlade iznad baš razine okršaja u saboru oko ovakvih tema jer se šalju dvostruke informacije. Što se tiče Zapadnog Balkana i Ukrajine, vrlo mi je zanimljivo bilo i smatram da je vrlo važna ova teza koju je premijer danas onako u stvari isto u odgovoru na jednu repliku spomenuo o posebnom institucionalnom okviru za Ukrajinu. Dobro, voljeli bismo čuti mnogo više o tome, dakle kakav je to posebni institucionalni okvir, što to znači i posebno mislim da, na tragu je i ovoga što je kolegica Mrak-Taritaš rekla i oko toga, oko čega postoji konsenzus u Odborima za vanjsku i europsku politiku oko naše uloge vezano za zemlje Zapadnog Balkana. Dakle, mi moramo biti oprezni i moramo biti glas tih zemalja na Europskom vijeću, što uglavnom i jesmo, ne mogu reć. Ali kao što smo na COSAC-u isticali mnogo puta i kao što u svim formatima međunarodnim i europskim u kojima sudjelujemo ističemo, vrlo je važno da koliko god da je opravdan nekakav fest trejk, dakle bilo kakva posebna procedura za Ukrajinu, da imamo zemlje na Zapadnom Balkanu koje su jednako izložene riziku od ono velike destabilizacije od potencijalnih sukoba značajnih. Imamo nažalost jednu takvu povijest da EU mora, mora prema tim zemljama ispuniti svoja obećanja jer na Balkanu u kulturi mediteranskoj, balkanskoj, to su povezane kulture, kada ne održite riječ ti ljudi će vas prekrižiti i to već vidimo u nekim zemljama poput Makedonije. Imali smo makedonsku delegaciju ovdje u HS koji su nam vrlo jasno rekli da u Makedoniji raste euroskepticizam. Zašto? Zato što EU nije ispunila svoja obećanja. Na kraju krajeva bugarska retorika prema Makedoniji, ljudi ajmo biti iskreni, je vrlo mala razlika ako uopće postoji u odnosu na rusku retoriku prema Ukrajini. Negirao se makedonski identitet, negirao se makedonski jezik, različitost kulture u odnosu na Bugarsku i sad bugarska vlada opet ima nekakve krize i potrese i veliko je pitanje zapravo da li će Bugarska opet završiti u nekakvom izbornom ciklusu i gdje smo onda s Makedonijom. Mislim pored BiH koja nam je u svakome smislu veliki fokus iznimno je važno da prema, da Makedoniju konkretno ne izgubimo iz vida, naravno tu je i Kosovo i tu su i neke druge zemlje, ali njihovi, ja bih rekao da su njihove unutarnje političke situacije u jednu ruku stabilnije, ali Makedonija, Crna Gora i naravno BiH za nas, mi moramo biti svjesni da su najizloženije riziku u ovome trenutku od velike destabilizacije. Ja znam da za to postoji razumijevanje i u većini i u vladi samo želim apostrofirati da je to, da moramo, mislim da moramo aktivnije djelovati i ako je točno ovo što premijer kaže da u Europskom vijeću postoji nerazumijevanje što me ne bi čudilo. Na nama je, na nama je da kao što je bila rasprava o BiH koju pozdravljamo da isto tako bude rasprava i o Makedoniji i o Crnoj Gori jer tamo postoje veliki problemi i te zemlje ukoliko EU se ne bude pokrenula mogli bismo nažalost gledati scenarije u budućnosti koji nam se nimalo neće sviđati. Na samome kraju još jedna, još nekoliko nota o BiH. Kolegica Selak Raspudić kada je govorila rekla je da su Hrvati manjina, nisu, mislim ja vjerujem da kolegica nije mislila nacionalna manjina, nego u smislu najmanje brojan konstitutivni narod, ali to je važna distinkcija da ju radimo jer Hrvati nisu manjina u BiH, Hrvati su konstitutivni narod što im daje mjesto za stolom, opravdano. I isto tako važno je reći na ovome mjestu da BiH ne destabiliziraju ni Bošnjaci, ni Hrvati, ni Srbi, destabiliziraju ju neke političke stranke zato što vuku svaka na svoju stranu i ne sudjeluju u tom procesu i u razgovorima bona fide, nevoljni su napraviti kompromise. Dakle, zajednički su im i korupcija i kronziam i nacionalističko manipuliranje. I čineći to skrivaju se zapravo iza nekih etničkih granica govoreći da to rade u ime svih ovih naroda koje kao predstavljaju. I tu se javlja jedna ono lažna trihotomija ja bih rekao, pa se ljudima nudi ili unitarna građanska država u kojoj se brišu granice konstitutivnosti i konstitutivnost se gura negdje u petnaesti plan ako uopće postoji ili nekakav novi entitet ili izmjene izbornog zakona na određeni, točno određeni način, ali to nisu jedini modeli, ima ih još. Hvala za sad.
Imamo povredu Poslovnika, poštovani Marin Miletić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, Članak 238. omalovažavanje i vrijeđanje ili vrijeđanje zastupnika ne znam jel se kolega Glavašević malo zaigrao kada je na početku govorio koga nema od zastupnika ovdje oporbenih budući da smo barem mi MOST-ovci od jutra do sutra ovdje u Hrvatskom saboru pa važno je taj prst kad upiremo u druge prema sebi okrenuti jer ja znam da je ovdje kolegica Anka Mrak Taritaš cijelo vrijeme u Hrvatskom saboru za razliku od nekih koje povremeno vidimo, a onda takvi dociraju nama koji smo tu cijelo vrijeme, nevjerojatno.
Dobro, vi ste to iskoristili kao repliku pa onda dobivate opomenu. Kolega Glavašević, izvolite.
Uz rizik da ću dobiti opomenu ja bih samo rekao da nisam nikoga apostrofirao niti prozvao, ali vi ste reagirali i povlačim svoju povredu Poslovnika.
Dobro, vi ste to iskoristili isto kao repliku, pa dobivate opomenu. Slijedi Klub zastupnika HSS-a i RF-a, poštovana zastupnica Katarina Peović.
Dobar dan. Ajmo se prisjetiti koje su bile teme neformalnih i formalnih sastanaka čelnika EU o kojima ovdje raspravljamo. Znači osim napada na Ukrajinu bile su važne teme na dnevnom redu, to je paket mjera sankcija, autonomija od ruskog plina, dekarbonizacija, izbjeglice, govorilo se o sigurnosti i obrani, istaknuta je potreba i jačanja i vojne mobilnosti na cijelom području EU. Ja ću se malo zadržati kasnije na temi koja mi je osobito bitna, a to je prehrambena samodostatnost o kojoj se govorilo. Ali sam zašto isticala da se nije govorilo o padu znači drona bespilotne letjelice, na što se premijer silno uzrujao, a činjenica je da nije bilo odgovora znači na tim sastancima na njegovo izlaganje odnosno na ono što se desilo u Zagrebu je djelomično i to da smo mi u NATO ušli dakle s argumentacijom da je održavanje vlastite vojne snage bi koštalo negdje oko 3% BDP-a što je izuzetno veliki postotak i slažem se da je to dosta, ali mi danas znači pogotovo sa kupnjom znači ovih bojnih aviona izdvajamo preko 2% BDP-a. I sad se postavlja pitanje jesmo li mi znači zaštićeni? I ono što bi trebalo postaviti pitanje na samom europskom vrhu zašto se ta zaštita nije aktivirala? Znači letjelica je letila preko 3 NATO zemlje bez da je itko reagirao. To je jedno od ključnih pitanja da li se znači aktivira Članak 5. NATO saveza odnosno sporazuma s NATO savezom i da li zapravo mi smo sigurni? Ono što je i na ovim sastancima bilo spominjano je znači potreba da se aktivira veća mobilnost, da se više pazi na sigurnost, ali nije došlo do odgovora. Zašto nije došlo do odgovora? Pa činjenica je zapravo da se sa tog začelja Europa niti ekonomski, ali niti politički baš tako lako nećemo odlijepiti. I djelomično je stvarno tu krivica našeg premijera, nije jedino njegova krivica i prije njega se vodila takva jedna autokolonijalna tiha politika koja pristaje na sve, koja nikad ne postavlja pitanja, ali u ovom slučaju je njegov odgovor stvarno bio potpuno neprihvatljiv i nepotreban. Znači ono zašto me prozvao je doslovno da ne bi trebala ulicom hodati zato što sam bila suzdržana o deklaraciji, naša RF-ova dosljedna, anitnato, mirovna i antimilitaristička politika je nešto s čime se ponosim, to nije nešto što bi me trebao prozivati, a trebao bi prozivati one iz svojih redova koji su do jučer bili Putinov Vili koji i danas zapravo dosta neodgovorni i nejasno komuniciraju oko samog ruskog kapitala i spomenuta je ovdje jedna, jedna incijativa oporbe koju pozdravljam, znači da se prate sankcije, sankcije se trebaju pratiti da bi se vidjelo, ali trebala bi postojati stvarna volja. Znači da vlada istraži u pojedinim tvrtkama komplicirane vlasničke odnose kako bi provjerili jesu li njihovi vlasnici EU za sankcije. I to je istina da nije baš lako niti doći do podataka na koji način se to provodi i na koji način se ta lista zapravo provjerava. No, bijedno je znači da tragediju Ukrajine premijer uzima kako bi zapravo još jednom nakon korone proizvodio i izvanredno stanje i zapravo oporbi onemogućavao bilo kakvu kritiku, a koristeći ovu tragediju za vlastiti PR. Stvarna tragedija Ukrajine, stvarna patnja ukrajinskog naroda ne bi trebala se koristiti na ovaj na čin na koji to koristi premijer. Ono što je bilo bitno je da se zapravo istakne i da se dan danas znači ruskim tajkunima i lobijima bliskima vlasti daje ispričnica i to dolazi iz HDZ-a. Znači ispričnica se dobiva i danas. No, znači ono što sam željela posebno naglasiti, a bilo bi dobro da smo razgovarali i o autonomnoj i hrabroj politici, politici znači progovaranja u korist vlastite zemlje znači u tim, na tim sastancima nije samo pitanje obrane koje je trebalo bit stvarno prioritet i mi smo trebali dobiti odgovore na neka pitanja, ali drugo pitanje o kojem se moglo govoriti je uistinu pitanje prehrambene samodostatnosti. Znači govorilo se na tim sastancima o robusnijoj gospodarskoj osnovi, to je točka 3. neformalnog sastanka iz Versaillesa recimo bilo što se odnosilo na prehrambenu samodostatnost i jačanje kapaciteta proizvodnih EU. Također se govorilo o potrebi jačanja EU zdravstva i farmaceutike, jačanje istraživačkih inovacijskih potencijala, mi pak uništavamo svoju poljoprivredu, uništavamo svoju proizvodnju hrane, farmaceutiku smo davno uništili, da ne govorimo o uništavanju znanosti i istraživanja, upravo se zatvara Brodarski institut koji je mogao i trebao biti zadnja poluga znači znanstvenog i upravo tog steam istraživanja revolucije kojom se volimo hvaliti, a u jednom od najkompleksnijih proizvoda koji ima mogućnost izvoza, a to je brodogradnja. No, kad govorimo o hrani koja još negdje možda se i može održati za razliku od nekih drugih industrija koje smo bespovratno uništili, upravo u Rijeci imamo situaciju sa PIK-om znači sa Prehrambeno industrijskim kombinatom kojeg na neki čudan način dakle danas se tek uništava iako smo takve slične tvrtke uništili uglavnom '90.-ih. Znači u toj kriminalnoj privatizaciji i pretvorbi, ali ova je opstala djelomično i zbog tzv. modela Ezop modela znači radničkog dioničarstva gdje su radnici ostali vlasnici dionica. Da je bilo znači pameti, da je bilo državne industrijske pametne politike PIK bi bio i danas dobra firma. Znamo da je PIK uspio dominirati ne samo u Rijeci znači u proizvodnji mlijeka, tjestenine ovih pekarskih proizvoda nego i u Istri i u Gorskom kotaru i u Lici i na Kvarneru, ali naravno bez ikakvog ulaganja, bez pametne industrijske politike i PIK je došao u probleme. I onda dolaze klasični torbari privatizacijski koji odlaze do radnika i kupuju dionice u trenucima krize. I ovdje imamo 2 takva, znači Pastorčić i Borovac koji znači od radnika kupuju dionice iako je HANFA primijetila da je došlo do niza nepravilnosti u njihovom većinskom preuzimanju, znači većinskog paketa, ovo je trenutak u kojem bi naša vlada trebala reagirati. Ne samo vlada nego i DORH. Znači po službenoj dužnosti DORH bi trebao istražiti na koji način ti ljudi dolaze do većinskog paketa jer je već primijetila da je postojalo niz nepravilnosti, Pastorčić je recimo prodavao odnosno raskidao svoje ugovore sa dioničarima nakon što je prešlo 25% koje ga vezuju, znači 25% dionica koje ga vezuju sa nekim obavezama. Znači kad pređeš taj postotak, da bi smanjio postotak i niz takvih nepravilnosti je utvrđeno, ali HANFA ništa ne poduzima, DORH ništa ne poduzima, Plenković ništa ne poduzima, uništavamo zadnju znači prehrambenu industriju, tako moćnu prehrambenu industriju u Rijeci, a znači ti privatizaciji torbari šta rade u ovom trenutku, pa naravno prodaju nekretnine. Prodaju nekretnine, odugovlače sa žalbom odnosno tužbom koju su pokrenuli protiv, žalili su se znači na HANFINU reviziju i za to vrijeme bez skupštine, bez znači dioničara, bez prava o javnosti o informiranju prodaju nekretnine na Rabu, u Crikvenici, u Malinskoj i stvari kreću dalje. Sad je taj trenutak u kojem bi Plenković trebao se na neki način suprotstaviti, stat iza prehrambene industrije, ali djelomično i zapravo suprotstavljajući se i nekim pravilima EU, ugovora o funkcioniraju EU, tog famoznog Članka 107. koji ograničava državne subvencije, pomoć države nekim strateškim industrijskim granama jer dolazi do znači utjecaja na tržišnu utakmicu. Svakako o takvim državnim subvencijama i pomoći države i pametnim industrijskim politikama uvijek je vrlo teško razgovarati odnosno nikad nisu stvari crno bijele i naravno da Italija pomaže svojoj brodogradnji da utječe na to da se brodogradnja održava i u trenucima krize pa tako bi i Hrvatska mogla utjecati na svoju prehrambenu industriju jer naša prehrambena industrija, naša proizvodnja mlijeka naravno da ne može konkurirati subvencioniramo recimo francuskom mlijeku. No, ovdje nemamo nikakvog hrabrog Plenkovića koji bi reagirao, koji bi na tim sastancima nešto rekao, ne samo o dronu, ne samo dakle o potrebni nekakve obrane znači u trenutku kada je jedna država članica moguće i napadnuta nego nemamo nikakav odgovor niti vezan uz prehrambenu samodostatnost što samo ide u tijek onog autokolonijalnog političkog okvira u koji ulazi ova vlada i Andrej Plenković s njom.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovani zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče i dopustite mi jednu opasku jako mi je neobično ovako i bez pleksiglasa virtualnog skidanja maski i svega onoga na što smo se u zadnje 2 godine navikli do te mjere da jutros kad sam sjedio u punoj sabornici sa ljudima bez maske malo sam se u čudu ogledavao oko sebe, ali to što govorim nije bez vraga i nije nepovezano sa ovim izvješćem. Ako pogledate izvješće sa formalnih i neformalnih sjednica Europskog vijeća kroz sve njih se provlači jedno upozorenje. Da, možda je broj zaraza nešto manji, ali ljudi pandemija nije prošla i zato bih volio da sam od predsjednika vlade čuo nešto više od tek jedne rečenice da bi se trebali spremiti za jesen ako tada ponovno počne bujati pandemija. Ne poštovane kolegice i kolege mi moramo biti spremni u svakom trenutku reagirati kako bi zaštitili život i zdravlje naših ljudi. Ali upravo taj pristup g. Plenkovića najviše oslikava ovo izvješće. Da, složit ću se recimo sa kolegama koji su govorili prije mene, dobro je da imamo ovakva izvješća redovito, ali poštovane kolegice i kolege loše je što se ovo izvješće pretvori ne u raspravu o sjednicama Europskog vijeća i kako ćemo u Hrvatsku prenijeti ono što je na tim sjednicama zaključeno, kako ćemo u praksi provoditi politiku EU u čijem kreiranju sudjelujemo već se ovo kod nas pretvara u dugotrajne, mučne i bolne rasprave o Izbornom zakonu u BiH. Svaka čast toj temi, ona je važna, ona je važna za naše sugrađanke i sugrađane, za pripadnike našeg naroda koji žive u BiH, ali poštovane kolegice i kolege ona niti je jedina, niti je za RH u ovom trenutku najvažnija. No vratimo se na samo izvješće. Normalno je da je ruska agresija na Ukrajinu zauzela pretežiti dio rasprave na sjednicama Europskog vijeća. To je očekivano, to je i logično. Pomoć Ukrajini u svakom obliku, na svaki način nešto je što je naša obveza ako ni zbog čega drugoga onda zbog onoga što još živi u našim sjećanjima na 1991.g. kada smo bili ostavljeni sami, prepušteni sami sebi da se branimo od agresije, na isti način na koji se ukrajinski narod brani sada i zato je takva pomoć nužna i obveza nas u Hrvatskoj čak i više nego drugih zemalja u Europi ili drugdje u svijetu. Jedan od tih, jedna od tih obveza je i obveza prema ukrajinskim izbjeglicama i da puna podrška, apsolutna podrška, ali ne mogu prešutjeti činjenicu da te izbjeglice koje dolaze iz Ukrajine tretiramo daleko bolje nego izbjeglice koje su bježali od rata iz nekih drugih zemalja i ne mogu se oteti dojmu da vjera i boja kože u tome igraju veliku ulogu, ne samo u Hrvatskoj već u čitavoj EU. Pokazali smo se dvoličnim, ali ne po pitanju zbrinjavanja izbjeglica iz Ukrajine, po pitanju zbrinjavanja drugih izbjeglica koje bez obzira na zemlju iz koje dolaze, kad bježe od rata, kad bježe od diktature, kada bježe da bi spasili svoju živu glavu imaju pravo na istu ovakvu pomoć. Međutim, moram iskoristiti ovu priliku da se osvrnem na neke stvari koje su govorili g. Plenković, a pogotovo kolega Pavić. Kolege Pavića sada nema, pa neće čuti, ali svejedno. U siječnju je g. Zelenski predsjednik Ukrajine govorio ne stvarajte paniku, hoće li i Zelenskog prozvati kao što je prozvao i mene jer sam upotrijebio termin nemojmo dolijevati ulje na vatru. Ne stvarajte paniku je bila poruka Zelenskog zapadu. Zašto? Zato što su se nadali i vjerovali i smatrali svojom obvezom do zadnjeg trenutka koristiti sva sredstava koja im stoje na raspolaganju da bi izbjegli rat. U duhu jednog državnika s ovih prostora koji je rekao trudimo se kao da će 100.g. biti mir, a postupajmo kao da će sutra izbiti rat. E pa samo to smo tražili, ne dolijevajte ulje na vatru u trenutku kada je tog ulja na vatri bilo i previše, uostalom kao što je to govorio i g. Zelenski. Međutim, ova agresija, ovaj rat ima velike posljedice i po nas i po Hrvatske, jedne su obrambene. Na ovim sjednicama Europskog vijeća govorilo se o jačanju obrambenih kapaciteta. Da, o tome ćemo svi morati govoriti bez obzira na to koliko smo u dubini duše pacifisti, a možda i duhu ovih riječi koje sam maloprije spomenuo. Međutim, kako ćemo mi graditi bolju obrambenu politiku kad imamo ministra koji nije u stanju izgraditi dva hangara za helikoptere koji su već došli u RH, kako? Kako ćemo mi graditi obrambenu politiku kooperacije sa našim partnerima kada nismo u stanju niti glavnom tajniku NATO-a iskomunicirati što se dogodilo u Hrvatskoj sa padom onog drona, pa on nekoliko dana nakon što je dron pao u Zagreb demantira hrvatsku vladu. Uostalom mi ni dan danas ne znamo je li u tom dronu bio eksploziv, ako je bio kakav i volio bih da znamo i dobro bi bilo da to saznamo što prije jer mi sada čekamo, a kroz takvo čekanje stvara se nepotrebna nesigurnost, ali pitanje sigurnosti nije samo pitanje obrane. Pitanje sigurnosti je pitanje sigurnosti opskrbe i zato je izuzetno bitno razgovarati o ekonomskim posljedicama krize, o ekonomskih posljedicama rata, o ekonomskim posljedicama agresije na Ukrajinu i upravo tu dolazimo do onoga što sam govorio o potrebi da ovakve sjednice sabora budu prilika u kojoj ćemo raspravljati o tome kako ono što je zaključeno na sjednicama Europskog vijeća prenijeti u život u RH, upotrijebiti ono što je Europsko vijeće zaključilo. Primjerice, na Europskom vijeću 24. i 25.3. govorilo se da cijene energije koje su i dalje visoke sve negativne utječu na građane i poduzeća, pa se pozvalo države članice i Europsku komisiju da nastave koristiti paket mjera u vezi s cijenama energije. Mi danas nismo uopće čuli od predsjednika Vlade RH u kojoj se to mjeri koristi u RH, a volio bih jer je za standard hrvatskih građana u trenutku kad cijene raste, to je izuzetno bitno. Nadalje, Europsko vijeće poziva da se koristi privremeni krizni okvir za državne potpore. Mi već sada imamo utjecaj ruske agresije na Ukrajinu, na poduzeća u Republici Hrvatskoj koji su poslovale sa te dvije države. I naravno da je taj utjecaj negativan i naravno da dio tih poduzeća treba pomoć kako bi opstala, kako ne bi propala, kako bi se zadržala proizvodnja ali ono što je važnije od svega radna mjesta. Prije mjesec dana sam pitao ministra financija što činimo da budemo spremni za trenutak kada EU krene u tom pravcu. Odgovor nisam dobio niti od njega prije mjesec dana, niti danas od predsjednika Vlade. A to su pitanja kako provesti ono o čemu je Europsko vijeće raspravljalo u praksu, u život hrvatskih građana svakoga dana. Pa nismo mi za boga u EU ušli da bi se netko mogao prešetavati Bruxellesom, Versajem ili bilo kojim drugim mjestom gdje su sjednice Europskog vijeća. Mi smo u EU ušli jer smo procijenili da je to za nas, za našu državu i za naše građane korisno, pa počnimo koristiti te benefite koji proizlaze iz članstva. Konačno, evo samo da spomenem nešto jer danas se ipak o energetskoj sigurnosti barem malo govorilo a to je poziv na sjednici Europskog vijeća da se čim prije napune skladišta plina na području EU. Što Hrvatska radi po tom pitanju? Da li smo danas od predsjednika Vlade čuli odgovor i jednu jedinu riječ o tome? Nismo. Uz svo dužno poštovanje prema situaciji u Bosni i Hercegovini koja je ponovit ću još jednom važna. Ove stvari, paket mjera u vezi sa cijenama energije, privremeni krizni okvir za državne potpore, skladišta plina i energetska sigurnost su ono što je za građane Republike Hrvatske u ovom trenutku prioritet. A mi o provedbi tih mjera nismo čuli ništa ili gotovo ništa. I za kraj samo jedna opaska. LNG terminal spominjao se. Nije SDP bio protiv LNG terminala, nego protiv plutajućeg, bili smo za kopneni koji bi imao najmanje duplo veći kapacitet. A vi danas ovdje pričate o potrebi povećanja kapaciteta. Mi u medijima opet licitiramo o novim lokacijama za nove LNG terminale. Poštovane kolegice i kolege, da je bio izrađen kopneni umjesto plutajućeg to danas uopće ne bi bila tema. Sve u svemu ovo izvješće iz SDP-a podržati ne možemo. Hvala.
Slijedi pojedinačna rasprava i prvi je Hrvoje Zekanović. Njega nema, gubi pravo. Sljedeći Marko Pavić. Nema ni njega, gubi pravo. Slijedi Davor Ivo Stier, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Evo pred nama je još jedno izvješće sa sjednica Europskih vijeća, praksu koju kao što smo više puta rekli je ova vlada uvela iako to nije obveza po Zakonu o odnosima između Hrvatskoga sabora i hrvatske Vlade, ali koje i iz redova oporbe što mi se čini da je korektno uvijek ističu kao jednu pozitivnu, korektnu afirmativnu praksu. U ovom izvješću za ovo razdoblje ja bih istaknuo dvije glavne teme. Jedna je naravno ruska agresija na Ukrajinu, druga je refleksija ili stanje toga u našem susjedstvu, na jugoistoku Europe a pogotovo u BiH. Što se tiče same ruske agresije tu je premijer na Europskom vijeću istaknuo od samog početka jasan stav Republike Hrvatske, to je bio stav i prije nego što smo mi donijeli rezoluciju ali potpuno u skladu i sa rezolucijom koju smo mi gotovo pa jednoglasno donijeli u Hrvatskome saboru. Ono što je isto tako istaknuto je da je ta agresija označila ja bih možda rekao, akcelerirala jedan proces koji je već bio u tijeku promjene međunarodnoga poretka. Na koji način? Imamo s jedne strne jednu ideološku dimenziju, dakle sukoba između demokracije i autokracije. O tome smo danas isto nešto raspravljali, jednu geopolitičku dimenziju gdje s jedne strane neki su igrali na podjelu, na fragmentaciju zapada, na fragmentaciju EU, pa i onda poticanje podjela i unutar članica EU, a s druge strane bila je politika koja je tražila jedinstvo i EU i jedinstvo zapada. I to smo vidjeli i u donošenju režima sankcija i u sastancima zajedno sa američkim predsjednikom Bidenom i u odluci o strateškoj autonomiji, o postizanju strateške autonomije EU ali ne kontra SAD-a nego savezništvo sa SAD-om u koordinaciji sa NATO-om što je i uneseno između ostaloga i zalaganjem Hrvatske u strateškom dokumentu, strateškom kompasu EU. U tom kontekstu trebamo vidjeti kako se i u tom svijetu koji se mijenja danas vode vrlo ozbiljne rasprave i u parlamentima Švedske i Finske na primjer o pridruživanju NATO savezu. Dakle, to pokazuje za razliku od onoga što vidimo u nama susjednoj Srbiji, jer je danas ministar unutarnjih poslova izjavio kako zemlja koja je vojno neutralna mora biti i politički neutralna. Vidimo zemlje koje su za vrijeme hladnoga rata bili vojno neutralne ali politički svrstane sa vrijednostima demokracije da danas razmatraju i ulazak u NATO-. I to je hajmo reći i poveznica sa situacijom u našem susjedstvu gdje sasvim sigurno je ova situacija, ova agresija na Ukrajinu, ova nova geopolitička situacija traži da se zemlje koje žele ući u EU moraju svrstati i to prvenstveno naravno odnosi se i na Srbiju. Naravno što se tiče situacije u BiH o tome smo isto tako dosta danas raspravljali. Mislim da je važno istaknuti jedan proces koji je počeo našim ulaskom u EU, koji se vidio i u prvim dokumentima Europskog parlamenta kada su hrvatski zastupnici ušli u Europski parlament 2013. gdje po prvi puta se uz osudu separatizma počelo isto tako i govoriti o osudi o opasnosti unitarizma. Nije u pitanju tu da li će država biti građanska ili ne nego da li će ona biti uređena kao unitarna država ili će se poštivati kompleksnost te države s elementima federalizma odnosno ravnopravnost triju konstitutivnih naroda u BiH. I upravo takvom filozofijom se je išlo dalje i ova vlada doista je napravila napore u tom smislu. Kritiziralo se nekada da nisu dovoljni, da nisu dovoljno precizni, evo sada u strateškom kompasu doista je vrlo precizan jezik koji se koristi upravo o ravnopravnosti tri konstitutivnih naroda u BiH. I zato treba pozdraviti upravo donošenja, donošenje takvog dokumenta.
Imamo nekoliko replika, prva je Marija Selak Raspudić.
Uvaženi kolega Stier, kada govorimo o vanjskoj politici prema BiH o kojoj ste sada zaključili, kojom ste sada zaključili raspravu odavno nije učinjena takva politička šteta kao što je danas u ovom istupu premijera Plenkovića. Zašto to govorim? On je onime što je rekao, a de facto je opravdavao bošnjački narod što nije dao potporu izmjeni izbornog zakona time što je govorio premijer Milanović o sapunu, njima je dao alibi da taj zakon niti ne moraju mijenjati. Pojednostavljeno Hrvati sami ste si krivi što mi nećemo pristati na tu promjenu. Ne znam jeste li vidjeli što je nakon toga prenijela Federalna novinska agencija i kako bošnjački mediji reagiraju na taj istup premijera Plenkovića. Sada dovijeka možemo govoriti o tome kako su Hrvati krivi što neće doći do promjene izbornog zakona umjesto da su uprlo prstom u one koji su [[Upadica: Vrijeme.]] im godina prije izabirali [[Upadica: Vrijeme.]] izabirali predstavnike u njihovo ime.
Odgovor.
Poštovana kolegice upravo suprotno, možete se vi politički slagati ili ne s premijerom, to je naravno vaše pravo, ali on je iz ove govornice kako su krivi da nije postignut dogovor o promjeni izbornog zakona upravo lideri bošnjačkih stranaka koji nisu htjeli dogovor i da će to biti izuzetno, prouzročit jedan izuzetno negativni efekt za samu BiH. Dakle, apsolutno je bio jasan u tom pogledu. I to jest točno. Ako se sjećate i nekih naših prijašnjih rasprava, ja sam isto tako spomenuo upravo bošnjački narod koji je u brojčanom smislu naj, najbrojniji ima posebnu odgovornost da prihvati Hrvate kao ravnopravne partnere. To što oni to nisu učinili upravo destabilizira BiH.
Slijedi replika poštovanog zastupnika Bojana Glavaševića.
Hvala gospodine potpredsjedniče sabora. Kolega Stier, nakon što je u strateški kompas su uvrštena, uvršten taj freizing o kojemu ste govorili HDZ BiH dao je jedan prijedlog da se u osobne iskaznice piše narodnost odnosno pripadnost etničkoj skupini. Meni zanima da li je na nekom međustranačkom forumu vašem bilo najave o tome odnosno da li je to nešto što HDZ u Hrvatskoj podržava ili kakav je stav o tome. Dakle, to je jedna stvar koju mogu smatrati samo vrlo zabrinjavajućom, to je nešto što ne bi trebalo barem iz moje perspektive pisati u vašoj osobnoj iskaznici, ne bilo čijoj. Evo, pa me zanima samo da li, kakvo je razmišljanje o jednoj takvoj inicijativi i da li je ona nešto što bi moglo biti dobro ili prije toga loše za BiH u kontekstu situacije.
Hvala na tom pitanju. Ono što je ključno da se ne manipulira sa sustavom koji trenutno postoji u BiH. Prema tome, ako ćete vi jednog dana se deklarirati kao pripadnik jednog naroda, sutra zbog toga što želite na neki način izmanipulirati sustav i hoćete se izjasniti kao pripadnik drugog naroda pa budete onda izabrani sa možda glasovima kao što se dogodilo Bošnjaka, ali da uđete u kvoti koja bi pripala hrvatskom narodu to je zapravo ono što se želi spriječiti, što se mora spriječiti u ovom sustavu. Naime, na taj način se izigrava ono što bi trebao biti koncept BiH gdje sva tri konstitutivna naroda moraju se osjećati doma, a ne u smislu da onaj koji je brojčano jači dominira, dominira onoj koje imaju manji broj pripadnika. U tom pogledu treba, treba graditi BiH gdje će sva tri konstitutivna naroda biti ravnopravni.
Slijedi replika poštovane Katarine Peović.
Rekli ste u svojem izlaganju da je naša deklaracija preslika europskih odnosno europske deklaracije, ne bi se tu složila. Znači mi smo ovdje dobili Europskog vijeća i one nisu, oni nisu istovjetni našoj deklaraciji. Naša deklaracija je sadržavala neke dijelove koji nisu zapravo nekakvo službeno stajalište EU i nismo to baš tako preslikali. Prvo i osnovno je znači prejudiciranje ulaska Ukrajine u NATO savez ovdje ćete vidjeti u zaključcima da se vrlo oprezno u 9 točki tek spominje NATO savez, al ne prejudicira se ulazak Ukrajine u NATO savez. I ja se mogu složiti da je Rusija, to je rekao jedan naš poznati filozof, da nitko nije toliko gurnuo Europu u ruke NATO-a koliko je to sada učinila Rusija i da neke države razmišljaju o ulasku u NATO savez. No, to je na neki način žeton s kojim se može razgovarati [[Upadica: Vrijeme.]] o potencijalnim pregovorima.
Odgovor.
Da, poštovana kolegice ono što sam ja spomenuo jest da je stajalište koje je hrvatski premijer iznio bio potpuno u skladu sa rezolucijom koju smo mi gotovo jednoglasno donijeli ovdje u Hrvatskom saboru i stojim iza toga.
Slijedi replika poštovanog zastupnika Ante Deura.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani zastupniče, u nekoliko navrata ste danas spomenuli strateški kompas jednakopravnosti hrvatskog naroda u BiH. Vjerujem da ste to s razlogom pokušavali kolegama iz oporbe pojasniti u stvari reći, imam osjećaj a i vjerujem da ono što želim i od vas čuti, predsjednik Tuđman je devedesetih prolazio kroz neke oporbene čimbenike na vrlo sličan način, nerazumijevanje, politikantstvo, aktivizam koji tad nije bio u formi nažalost zbog rata, danas taj nerealan aktivizam, formiranje nekog novog domoljublja koje se razumije osobito od kolega iz Mosta pokušavajući sve što se kvalitetno radi za hrvatski narod nakon puno godina što je tu i ministar naš vanjskih poslova sa premijerom da se jedna kvalitetna stvar napravi, za snagu hrvatskog naroda to se utvaram da mogu reći to iako nisam iz BiH ali se utvaram, sigurno više nego Nino Raspudić i mnogi kao on da rade ružne stvari, nekorektne i izvrću istinu. Evo molim vas.
Hvala kolega Deur na tom pitanju. Mislim da treba istaknuti važnost da je upravo hrvatsko stajalište prihvaćeno da je ušlo u taj strateški dokument koji će biti temelj za izgradnju vanjske sigurnosne politike EU u sljedeće razdoblje. Naravno kada želimo biti učinkoviti i u našem vanjskom djelovanju onda je bitno da oko nekih strateških usmjerenja pokušamo postići što je veći mogući konsenzus ovdje. Ako hoćete situacija devedesetih i oko politike BiH gdje je bilo puno podjela, gdje je bilo doista puno podjela unutar hrvatske političke scene, pa unutar i drugih društvenih skupina, djelom je bila otegotna okolnost za provođenje bilo kakve uspješne politike. Danas mislim da trebamo inzistirati upravo na tom pitanju ravnopravnosti triju konstitutivnih naroda, na tom modelu onda isto i promjenu izbornoga zakona.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovane Marije Selak Raspudić.
Pitanje naše vanjske politike i odnosa prema Hrvatima u BiH mogla je bit tek jedna od tema o kojima ćemo raspravljati u ovom izvješću da našeg premijera nije zaslijepio vlastiti ego i ljubomora prema očito onome što radi predsjednik Milanović u BiH, pa je se više koncentrirao na to da njega ocrni umjesto da ovdje razvije jedan jedinstveni vanjskopolitički stav prema položaju Hrvata u BiH. Ne bih dalje ulazila u genezu i psihoanalizu takvih mačoidnih prepucavanja, no posljedice takve retorike vrlo su jasne, jako štetne po Hrvatsku i po Hrvate u BiH. Tako imate federalnu novinsku agenciju koja izvještava sa sljedećim naslovom „Milanović doprino propasti pregovora o izbornom zakonu“, zadnja sam osoba koja je njegov apologet, time se uopće ne bavim, međutim ovdje je nešto drugo bitno, a bitno je to da je ovime dan alibi bošnjačkom negiranju potrebe promjene izbornog zakona. Hrvati sami ste si krivi, to je ono što su oni iščitali iz premijerovih riječi. Vi ste zaslužni i vaša retorika za to što mi nećemo mijenjati izborni zakon. I to su posljedice naše današnje saborske rasprave i to je za nas jedna velika sramota koja će uvelike otežati položaj Hrvatima u BiH. Dalje ću se osvrnuti na još neke aktualnosti unutar ovog izvješća. Kada govorimo o pitanju cjepiva doista je cinično govoriti o tome kako smo mi imali izuzetno veliko nasljeđe našeg Štampara u prevenciji bolesti i promicanju zdravlja znajući koliko nam je porazna covid statistika kada govorimo o umrlima u europskim okvirima. Drugo, hvaliti se time koliko smo donirali doza cjepiva 700.000, a ide još 550.000 afričkim partnerima znajući da smo to učinili isključivo zato što nemamo kapaciteta za skladištenje, niti smo bili u stanju regulirati naše potrebe za cjepivom je jedno jeftino opravdanje zapravo ozbiljnog ekonomskog propusta jer smo to sve platili. Nismo mi dobročinitelji nego nemamo kud i kamo pa smo tako dio i bacili. Ovdje ne nalazim niti jedan odgovor na pitanje što će biti sa zdravstvenom unijom, vrlo važna tema koja se spominjala u prethodnom izvješću. Kakve to obaveze stavlja prema državama članicama i što Hrvatska uopće misli o tome, ovdje je u potpunosti preskočeno. Vrijedi spomenuti da je trenutačno presijecanje svih energetskih veza s Rusijom ocijenjeno nemogućim, dakle tome se ne moramo ni nadati u skorije vrijeme. Ne znam gdje je nestao kolega Pavić, no opet je rekao jednu dezinformaciju, nakon što je konstatirao da imamo u vlastitoj proizvodnji 80% plina, pa poslije ovdje pokušavao naći neke isprike da nije baš tako mislio, rekao da se mi ne trebamo brinuti jer su naše rezerve pune. E pa ovo izvješće otkriva možda i ključnu informaciju za građene RH koja je potpuno suprotna onome što je govorio kolega Pavić, a to je sljedeće, „naše rezerve u sezonskim skladištima su trenutno niske te razmatramo mogućnost potpora za punjenje rezervoara“, eto tako mi stojimo s plinom u RH, a i onako tek jednu petinu sami proizvodimo. Kako ćemo puniti? Odakle ćemo puniti? Koje mogućnosti razmatramo i tko je doveo do toga da su nam rezerve trenutno niske? To su pitanja na koja trebamo dobiti odgovor, a nismo ništa o tome čuli. U konačnici ima još jedna tema o kojoj ovdje nije bilo rasprave, a to je tema Komisije koja je odlučila da je ipak spremna hitno procijeniti usklađenost hitnih privremenih mjera na tržištu električne energije koje su prijavile države članice. Što to znači? Što znači procjena komisije usklađenosti naših pojedinačnih mjera država članica u kontekstu ranije rečenoga od komisije, a to je da svaka država ima pravo provoditi svoje energetske politike i mjere zaštite građana odnosno potrošača i poduzetnika u ovoj krizi? Hoće li država kada da tu procjenu usklađenosti na neki način, hoće li komisija reagirati prema državama članicama? Trebaju li uopće biti usklađene i u kojem smjeru ta usklađenost treba ići? Ovo je jedan vrlo neobičan zaključak, a mi ne znamo što naša vlada o tome misli, to je pitanje koje nas se itekako tiče jer možda čak i dovede do nečeg pozitivnog ...možda će se od nas tražiti i snažnije mjere da bolje zaštitimo i naše građane potrošače, ali i poduzetnike u ovoj energetskoj krizi. Međutim treba vidjeti [[upadica Sanader: Vrijeme.]] koliko će Komisija intervenirati prema državama članicama.
Replika,, poštovani zastupnik Marin Miletić.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice Marija Selak-Raspudić Hrvatska je bacila više od 275000 doza cjepiva. Trenutno da, da. Trenutno na lageru imamo preko 2 milijuna vrijednosti 29 milijuna 600 tisuća eura. Kakva je to politika kojoj hrvatski narod ne vjeruje, kojoj građani ne vjeruju, koja dovodi do toga da imamo evo situaciju da ćemo još stotine tisuća tih cjepiva dijeliti okolo da propadaju i da novac obveznika, poreznih obveznika, nas svih građana Republike Hrvatske odlazi u vjetar.
Rekla bih da ste još i blagonakloni kolega Miletić. Neće stotine tisuća, nego milijuni doza jer smo mi do sad naručili ako se ne varam prema zadnjem izvješću o učincima covid mjera oko 18 milijuna doza, a utrošili tek nekoliko milijuna. Ja sam nekoliko puta pitala i javno i slala upit o tome koji su naši kapaciteti skladištenja cjepiva. Mi ovdje govorimo i o drugom potencijalno ekološkom problemu medicinskog otpada koji do sada uopće nije bio u fokusu javnosti, nisam dobila egzaktan odgovor. Vidimo da očito postoji problem jer nema odgovora, a cjepiva se bacaju. Dakle ona imaju ograničen rok trajanja, a što se događa kada se bace i gdje se bacaju. Zamislite toliku količinu medicinskog otpada odjednom u okolišu. Što mi ga prerađujemo? Pa sigurno da nemamo kapaciteta za tako nešto, to su ozbiljni ne samo problemi pogrešne ekonomske procjene nego i okolišne ugroze.
Slijedi rasprava u ime izvjestitelja poštovanog ministra Grlića Radmana.
… [[Govornik naknadno uključen.]] slušao ali gospođa Selak-Raspudić doista kao da je zaslijepljena mržnjom i to jednom iracionalnom mržnjom prema premijeru. To mi je neshvatljivo, jer zapravo kada slušam o Bosni i Hercegovini onda zapravo slušam jedno površno znanje, jedna opća mjesta što zapravo znači ignoriram činjenice, a ono što me nosi to su osjećaji. Lako je poštovana gospođo zastupnice govoriti naravno iz udobne fotelje grada Zagreba, biti zastupnica jer nemam dovoljno vremena objasniti vam koliko smo i što smo radili, niti me impresionirate vjerujte da bih ja vama objašnjavao, nego ljudi koji vas slušaju ovdje, koji prate rad hrvatske Vlade, koji znaju što je učinjeno. Ne trebaju nama vaša tapšanja i nagrade. Nama, mi idemo na teren, mi idemo u BiH. Želimo slušati što Hrvatima u BiH treba. Prema tome, ono što ste govorili o premijeru da je dao nekakav alibi Bošnjacima na znam iz čeg ste vi istrgnuli zapravo jedan fragment. Puno je toga, znate kompleksnoga vezano za razne izjave, pa i predsjednika države parfem, najprije sapun, pa ona parfem. Ono što je htio premijer indirektno reći je citat jednoga filozofa iz 14 stoljeća obuzdajte svoje jezike vi koji ne mislite o posljedicama. To je bitno. Znači svaka izjava koja ide na način da destabilizira bilo kakav razgovor, dogovor, koja nam zapravo više kompromitira naša nastojanja, Vladina nastojanja da se postigne nešto nakon toliko godina. Ja sam vam jutros govorio, možda niste bili ovdje kako je sve počelo. Trebate znati da je početkom listopada već tzv. Berijevim amandmanima počela dekonstitucija hrvatskog naroda u BiH, a onda 2002. godine evo kao što je i rekao gospodin Barbarić tzv. Petrićevim amandmanima kojima je zapravo stalo rješavanje hrvatskog pitanja u BiH. Ovaj strateški kompas, doista dokument koji je, ovo nikada nije u povijesti bilo nekakve regionalne organizacije i bilo koje organizacije osim naravno što je to zaglavni kamen, načelo u Daytonsko-pariškom sporazumu. Stranica dakle 8 od 47 stranica strateškog kompasa koji je strateški dokument Europske unije koji obrađuje najvažnija područja jačanja europske sigurnosti, europske obrane. Dakle, ovdje smo uspjeli i to vrlo dramatičnim situacijama pregovore razgovora. Naravno da ste vi imali taj jedan sirovi dokument gdje se nije htjelo uvrstiti našu referencu o konstitutivnosti i ravnopravnosti triju naroda u Bosni i Hercegovini, ali smo uporni bili u tome. Čak je bilo dovedeno u pitanje usvajanje dokumenta. Znači smatralo se da bi neusvajanje takvog dokumenta važnog za EU bilo ipak jedan promašaj EU, a zapravo se išlo na jedinstvo i na zajednički, dakle pronalaženje zajedničkog rječnika koji će svi potvrditi na Europskom vijeću. Dakle, imali ste puno radnih skupina. Ovo nije se rodilo samo tako. Postoji puno radnih skupina na kojima se razmatrao taj narativ konačni. On je najprije razmatran na koreperu. To je isto tako Vijeće stalnih predstavnika, pa onda na Vijeću za vanjske poslove gdje je na ministarskoj razini, a onda je Europsko vijeće konačno potvrdilo ovaj strateški kompas. Prema tome, bilo je čak savjeta od ovih zemalja … . / . … da mi jednostavno napišemo izjavu da uđe naša, naš narativ, naš prijedlog u fusnoti. Dogodilo se draga gospođo zastupnice obrnuto, da su te zemlje koje su to ovaj htjele zapravo one su imale tu izjavu, a ovo je strateški dokument koji nema niti jednu izjavu. I to je onaj dokument koji ostaje u povijesti zauvijek.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovana Marija Selak Raspudić.
Uvaženi ministre u povijesti zauvijek ostaje da u ovom vašem mandatu vi niste uspjeli doći do promjene izbornog zakona u BiH što je bio jedan od vaših vanjskopolitičkih prioriteta. Ne znam odakle te riječi koje se odnose na ljubav i mržnju. Možda su vas učili da velikog vođu morate i voljeti, ja sam prema njemu osobno indiferentna jer se u politici vodim raciom, a ne emocijama, ali to je često za totalitarne režime koji zahtijevaju i obožavanje te očinske figure koja je na čelu tima kojeg bi trebala voditi. Ono što je osobito zabrinjavajuće što sam ja istaknula je nedvosmislena retorika našeg premijera gdje je on doveo u vezu jednu izjavu predsjednika i činjenicu da Bošnjaci ne žele pregovarati o promjenama izbornog zakona. Pustite moje interpretacije, ne morate ih uzeti kao relevantne, vidite što danas pišu bošnjačku mediji i Federalna novinska agencija, e to su ozbiljne vanjskopolitičke posljedice za koje je odgovoran naš premijer i neviđena šteta koja je učinjena.
Naravno mediji, mediji pišu doista, pišu svašta ali razni mediji, vi čitate samo jedne medije, ali morate, morate znati da je i na vijeću za vanjske poslove ustanovljeno da je, da su hrvatski pregovarački, znači Hrvati u BiH njihovi predstavnici, da su bili konstruktivni, a da je naravno na budućnost, na institucionalno stabilnoj BiH da je odgovornost leži na najjačoj bošnjačkoj stranci koju vodi gospodin Bakir Izetbegović. Prema tome, to nije prešućeno, to je ostaje i mislim ne znam zašto se vodite uvijek tim nekakvim alibijem, mislite da će situacija takva ostati, ona se zapravo samo razvija. U ovih 2-3 godine mi smo samo osvijestili ono što su sve ranije vlade bile propustile. Dajte malo vratite se u povijest pa vidite malo, ali kritički doista što se sve propustilo i što sad treba napraviti dalje. I vi kao parlamentarna zastupnica ovdje te možete nazvati u Bundestag, u francuski [[Upadica: Vrijeme.]] parlament pa vidjeti sa vašim kolegama što može napraviti dalje.
Slijedi replika poštovanog zastupnika Marina Miletića.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani gospodine ministre, dakle ne želim docirati nego možda samo malo proširiti sliku. Mi sportaši znamo da i usred najtežih okršaja na sportskom terenu, dakle završi utakmica i nastavlja život ide dalje. Dakle, bilo bi malo smiješno da mi koji smo oporbeni zastupnici, koji promatramo, mi imamo pravo promatrati situaciju pa i u BiH drugačijim očima, reći da bilo koga mrzimo. Mi ne mrzimo nikoga, a pogotovo ne premijera RH. Dakle, to pod broj jedan. Pod broj dva, bit će zanimljivo npr. vidjeti za 5 i 10 godina što će biti s nama Hrvatima u BiH i to će ustvari biti jasan pokazatelj svih politika, kako na razini BiH tako i na razini RH prema BiH, koliko će Hrvata i Hrvatica ostati u BiH. A kakva je situacija sada, mi puno čujemo i od svećenika i od biskupa koji uistinu se žale i kažu da nije dobra.
Odgovor.
Naravno, hvala vam lijepa na tom zapažanju i to je po meni jedno konstruktivno zapažanje. Pa sigurno da nismo indiferentni prema situaciji koja se događa, ali već 30 godina. Ako hoćete i u bivšoj državi su nažalost su ljudi morali ići iz tog kraja trbuhom za kruhom i ja sam dolje rođen, tako da mi je to jako blisko i vrlo sam emotivno naravno vezan sa BiH. Ali čujte, ako su Hrvati u BiH uspjeli se očuvati stoljećima od još otomanske vlasti, Otomanskog Carstva ja sam siguran da će Hrvati naći načina opstati dolje, ali moramo se zajedno boriti. Naša je ustavna obveza pomagati Hrvatima u BiH i sigurno da ovaj izborni zakon koji je sada, da ga treba mijenjati, on je diskriminatoran, on ne može biti ni na ponos sigurno ni bošnjačkoj strani, oni moraju naći zajednički, moraju naći dijalog sa hrvatskom stranom.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Ante Deur.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre sigurno dobro ste jako kvalitetno napravili svoje izlaganje. U zadnjih 20 godina pod kojim spektrom hrvatski narod u BiH s jednom krivom politikom, krivim politikama koje su rađene kroz sve to vrijeme ne samo BiH nažalost i u Hrvatskoj, moramo biti svjesni toga i svjesni da sagledavamo baš u zadnjih 15-20 godina što se događalo s Hrvatima u BiH. Ovih par godina što vlada i vi danas kao ministar radite to u zadnjih 20 godina nije napravljeno, nasuprot samo se uništavalo i uništavalo hrvatski narod. To je jedan proces kroz koji mora sudjelovati sigurno bošnjački narod i bošnjačko vodstvo su jako bitni u to cijelom skupu događanja bez toga ne ide. I sigurno da izjava predsjednika države, ovo što je rekao premijer ne vodi dobru komunikaciju i ne vodi ono što je kvalitetno i što treba kvalitetno se napraviti, tu se nema ljudi, a to je [[Upadica: Vrijeme.]] realnost.
Odgovor.
Naravno gospodine Deur, slažem se s vama. Znate puno je vremena prošlo, zapušteno je puno toga. Ja se sjećam i te 2000. godine i tada koalicijska vlast prvo što je učinila raskinula je posebne odnose s bošnjačkom hrvatskom federacijom. Kada su dolazili predstavnici Hrvata iz BiH predsjedniku vlade tada ili ministru vanjskih poslova on ih je upućivao da svoje probleme rješavaju u Sarajevu. Prema tome to vam samo govori koliko je kompleksan, a zapravo i vrlo složen odnos bio Hrvatske prema, prema BiH, koliko je bilo nerazumijevanje prema situaciji u BiH i naravno izostala je bilo kakva pomoć BiH, zato se sve ovo i događalo što se događalo. Da je bilo razumijevanja sigurno da se ne bi dogodili niti Berijevi amandmani niti Petrićevi amandmani, a niti kasnije još Ashdown itd.
Slijedi replika poštovanog zastupnika Bojana Glavaševića.
Hvala g. potpredsjedniče sabora. Gospodine ministre. U vašem izlaganju spomenuli ste da su pregovori oko strateškog kompasa bili dramatični i da je dovedeno pitanje uopće njegovo usvajanje. Moje prvo pitanje vama je, koje zemlje konkretno su se protivile tome? Mislim da je to važno. Nećete vjerojatno stići reći, koji su bili argumenti za to, ali to možemo i drugom prilikom i zapravo na koji način dovedeno u pitanje usvajanja dokumenta? Dakle, moram priznati da to nismo čuli u premijerovoj nekakvoj raspravi, ali dobro je da smo čuli od vas, tako da ako nam možete malo više reći o tome bit ćemo vam zahvalni. Hvala.
Pa samo sam htio g. zastupniče prikazati da nije to sve tako, ne događaju se stvari i usvajaju se dokumenti tako lako. Dakle, oni imaju jednu svoju proceduru, jedan svoj proces ovo traje već dvije godine i svaka zemlja članica naravno je trebala dostaviti svoje prijedloge. Dakle, na ovom dokumentu se radi gotovo dvije godine, a posljednje izmjene koje su opet ugrađene u dokument isto tako u velikoj su mjeri odražavale i veliku promjenu u strateškom okruženju EU uzrokovanu ruskom invazijom na Ukrajinu, a naš je bio isto argument sprječavanje domino efekta na zemlje Zapadnog Balkana. Vi ste jako iscrpno i dobro govorili upravo koliko je Zapadni Balkan može postati poligon geostrateških nadmetanja. Prema tome, to vam govorim o tome koliko je to bilo važno vam predočiti da vidite da to nije samo tako donio se neki dokument.
Hvala ministre, završili smo s replikama. Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Marina Miletića.
Poštovani potpredsjedniče HS-a g. Sanader, nema mi Bukarice, poštovani ministre sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Dakle, mislim da je važno na početku samo nekoliko misli reći. Mi Mostovci nikada nikoga na bilo koji način širili mržnju prema ikome, a pogotovo ne prema premijeru Republike. Ja sam s ove govornice govorio nekoliko puta, on je moj premijer, e sad to što ja sam iz oporbe i drugačije gledam na mnoge njegove stavke, razmišljanja i odluke to je drugi par rukava. Dakle, ne može bit premijer moja pokojna baba Stoja iz Čiste Velike, ne može mi bit premijer moj pokojni did Crni Marko iz Stankovaca, ne može mi biti premijer moj tata nego onaj kojega je hrvatski narod izabrao. S druge strane ja bi volio kao što sutra ne znam, može mi bit premijerka moja kolegica Marija Selak Raspudić ona je moja premijerka ili evo ako hoćete opet iz vaše stranke Davor Stier, opet jednako poštovanje. S druge strane volio bi da premijer Hrvatske ima jači gard, da ima jači stav i da ja imam filing, dojam kao građanin RH kao Hrvat da više štiti Hrvatsku i Hrvate od možda ne znam nekih drugih interesa na razini EU. Ono što mene brine kao građanina, a onda i kao zastupnika kojeg su ljudi Rijeke, Istre, moga Kvarnera poslali ovdje u HS je nekoliko stvari. Meni se čini kao da ti neki političari EU imaju kristalnu kuglu, čuli ste ministra zdravlja Njemačke, kaže čovjek na jesen mrtav hladan u intervjuu citiram ga, dolazi virus opasniji od delte, širit će se jače od omikrona. Pa na čemu su ti ljudi? Pa koje droge oni uzimaju? Pa s kojom baba Vangom ili su proročki sinovi pa imaju direktan odnos s Isusom Kristom i onda oni dobiju točno znaju šta nas čeka na jesen? Pa dajte ljudi saberimo se. I onda dakle imamo situacije u ponedjeljak prije dva dana u SAD-u vjerojatno znate jer je izašao dokument summit i oni govore „moramo organizirat sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom pripremit se za sve viruse koje nam dolaze na jesen i omogućit da se cijepi svaki građanin svijeta“ citiram pustit ću na svim svojim mrežama dokumente. Dakle, o čemu mi pričamo? Na kojim su to kristalnim ljudima ti ljudi da već sad znaju? Kao što je naša država naručila 18 milijuna cjepiva, a bacili smo 275.000 i još nam je na lageru 2 milijuna vrijednost 29 milijuna 500 tisuća eura i pobacat ćemo ko zna koliko. Da me ne bi sad ovi tu ovi koji bdiju nada mnom ko god hoće svaki utorak prijepodne cijepi se prijatelju, svaki utorak i onda u subotu još dodatno. Ali isto tako nemojte tjerati i ucjenjivati građane RH da oni koji u svojoj slobodi to ne žele da ih se ne tjera da to rade. Drugo, ono što mene brine zašto nije premijer progovorio o zdravstvenoj uniji. Europsko vijeća još na prošlom sazivu je reklo da u dogovoru sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom sprema se zakonski okvir buduće zdravstvene unije koja bi trebala nositi borbu protiv pandemije na razini EU. Koji jarac je sad to? Koja zdravstvena unija, koji okviri? Zar su zato naši momci ginuli u Domovinskom ratu da mi sutra dođe neka, neko, tamo neko tijelo i da kaže i mi ćemo sad vama govorit kako ćete vi šta ćete i to. E nećemo, ja vam kažem nećemo, nećemo čovječe stat ću na prvu liniju s ljudima bez patetike, bez politikantstva. Oni koji nas znaju, znaju da smo na to spremni zato se i tresu. Stat ćemo uz ljude, nećemo, ako u tome ne vidimo smisao, ako vidimo hoćemo naravno jer smo razboriti ljudi, činimo ono sve u čemu vidimo smisao, al neće nas nitko tjerat na ništa. Slobodni smo i slobodni ćemo ostat, zato su ginuli naši momci i naši očevi bili kao što je i ovdje ima među vama hrvatskih branitelja i hvala vam na tome što ste nam omogućili slobodu. E nećemo je pustit, mi bi rekli u Rijeci pušćat nećemo, nećemo. Dakle, želim da premijer u ovom mandatu još koliko mu je ostalo do kraja, ima više u fokusu svoj narod, svoju državu, da brinemo o energentima o samodostatnosti, da radimo na tome kolikogod možemo, da čuvamo zdravlje građana, da čuvamo zdravlje građana i da čuvamo slobodu svakog pojedinca u RH.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Bojana Glavaševića.
Hvala g. potpredsjedniče sabora. U raspravi u ime kluba stao sam, ali to je zapravo nekako je kontinuitet bila rasprava i fokus je bio na BiH tako da mogu naprosto nastaviti sa nečim što sam primijetio da se ponavljalo u raspravi, a mislim da je užasno važno i ilustrira zapravo poantu koju sam imao. A poanta je bila da BiH ne destabiliziraju i ne dovode u problem ni Bošnjaci, ni Hrvati, ni Srbi nego SDA, SNSD i HDZ BiH, ali to rade na način da progovaraju u ime Hrvata, Bošnjaka i Srba i onda i u ovome saboru tokom ove rasprave se to nekako kao skrati pa se govori Bošnjaci ne daju ili Hrvati ne daju, mislim to taj ta zamjena taj pars pro toto koji se događa je izrazito toksičan. To je korijen problem što se u principu tri političke stranke koje su najveće političke stranke si uzimaju za pravo da progovaraju u ime svih građanki i građana stavljajući ih pod etnički kišobran, iako to naprosto nije odraz stvarnog stanja. Ali na taj način se stvaraju granice, na taj način se stvaraju i produbljuju podjele i to je klasično nacionalističko manipuliranje kojim se prikriva u tim strankama kronizam, kriminal, korupcija zato što te tri stranke ne participiraju u tim političkim procesima bona fide i to je problem. Ja sam u ovim raspravama kadgod je bilo u pitanju BiH uvijek sam propitivao i nastavit ću propitivati odnos između HDZ-a hrvatskog i HDZ-a BiH, ja doista ne želim vjerovati da HDZ hrvatski može stati iza svih gluposti koje radi HDZ BiH. Mislim ovaj prijedlog sa osobnim iskaznicama ne znam, ja mislim da to ni u najdesnijem krilu ovog HDZ-a u Hrvatskoj ne bi se dogodilo kao nešto što bi završilo u proceduri ili uopće u medijima kao nekakav prijedlog osim kod nekih ono koji su stvarno barem mislim ne nakon devedesetih u devedesetima je bilo svega iz HDZ-a, ali u svakom slučaju ja doista mislim da ako već imate sestrinsku stranku u BiH, ako imate utjecaj na njih, bez da ulazim u to da li je to doista utjecaj, kakav je i koliki je onda biste taj utjecaj trebali iskoristiti da ih doista izvedete na europski put prema europskim vrijednostima, prema razmišljanju unutar europskog zakonodavnog okvira jer ovo što oni rade trenutno je jedan od glavnih uzroka zašto se stigmatizira, ne HDZ BiH nego Hrvate u BiH jedan od glavnih razloga jer to je problem. To je problem koji zbog toga što vam je to sestrinska stranka je vaš problem između ostaloga i ako ga možete riješiti trebate ga riješiti. Ne znam koliko postoji razmišljanja o tome unutar vaše stranke, ali ljudi moji nose vaše ime. Mislim to je vas problem. Gospodin Ćović je svako malo tu ili ne čuje ovakve poruke ili ih ne želi čuti, ne vidim koja bi bila treća opcija. U svakom slučaju u strateškom kompasu postoji wording koji je precizan u zaključcima Vijeća postoji wording koji je užasno općenit, jedan mali pasus ja ga sad neću ovdje pročitati, imate ga u dokumentima, ali danas je Milorad Dodik na jednom skupu su osmisli nekakvu ono užasnu jeftinu rimu u kojoj se indirektno, zapravo dosta direktno visokom predstavniku prijeti smrću i mislim takva kretanja u BiH u kojoj svatko vuče na svoju stranu, potpomognuto ono ruskim utjecajem i utjecajem nekih okolnih zemalja koje isto nisu bona fide potencijalno stvara dugoročno velike probleme neovisno o strateškom kompasu [[Upadica Sanader: vrijeme.]]
Slijedi završne rasprave, prva je u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovanog zastupnika Davora Ive Stiera.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Pa da ponovimo završno možda tri točke koje su važne u ovom izvješću. Što se tiče ruske agresije na Ukrajinu ovdje je Hrvatska stala vrlo jasno na stranu slobode, na stranu demokracije, to je učinio HS kada smo gotovo jednoglasno donijeli Rezoluciju o Ukrajini, to je upravo u tom istom tragu zastupao i hrvatski premijer u Europskom Vijeću i svi naši predstavnici inače u europskim institucijama i prije nego to smo donijeli, ali i naravno nakon što smo donijeli tu rezoluciju. Time smo potvrdili ne samo našu solidarnost sa ukrajinskim narodom, time smo potvrdili ako hoćete i naš identitet kao narod koji je sam bio žrtva agresije, koji se znao izboriti za svoju slobodu, ali koji zna prepoznati danas ko se bori na strani slobode i demokracije. Drugo ključno pitanje naravno naše susjedstvo Jugoistoka Europe gdje tražimo, gdje se zauzimamo za europeizaciju tog prostora jer je naša sigurnost jača ukoliko imamo uređeno susjedstvo, ali to uređeno susjedstvo naravno znači da sve te zemlje moraju prihvatiti i zapadne vrijednosti, da moraju se i svrstati, to je ključna riječ, svrstati se sa europskom vanjskom i sigurnosnom politikom. To je nešto što sutra će biti npr. na raspravi u Odboru za vanjsku politiku Europskoga parlamenta kad će se raspravljati o rezoluciji o Srbiji gdje se traži da i Srbija se pridruži režimu sankcija protiv Ruske Federacije. Ne možete reći želimo ući u EU, ali želimo biti zapravo politički neutralni, ne želimo biti dio zapada. Ako ste, ako želite ući u EU morate onda prihvatiti i zapadne vrijednosti i zapad kao jedan geopolitički entitet čija je naravno EU ključni čimbenik. I onda naravno situacija u BiH, ja bih tu rekao vrlo kratko. U Hrvatskoj smo imali djelom i danas dva pristupa. Jedan koji se zauzimao i danas možda nije u institucijama toliko snažan, možda živi još u određenim krugovima za unitarnu BiH, a drugi, za federalnu. Dakle, gdje će se poštivati ravnopravnost triju konstitutivnih naroda. Ona unitarna je mislila da treba ukinuti posebne odnose, to su i učinili unilateralno i naravno da su to učinili misleći ili barem tako su argumentirali da će nakon toga Hrvati u BiH gledati prema Sarajevu. A što se dogodilo? Na kraju zbog toga što Bošnjaci su htjeli dominirati nad Hrvatima i onda taj entitet pretvoriti isključivo praktički u Bošnjački gurnuli su time Hrvate u BiH praktički u taktičku suradnju s Banja Lukom. Dakle, umjesto da se postigne onaj deklarirani cilj upravo suprotno, upravo suprotno. Koje je rješenje koje i Europski parlament zauzimanjem tada i naših zastupnika pa i sve do danas traže jest federalna rješenja za BiH. Nije to pitanje hrvatske pozicije u BiH, za federalna rješenja mogu se zauzeti i Srbi i Bošnjaci i to bi bio zapravo ključ za europeizaciju BiH. Kao što nažalost imamo i ljude koji su unitarnim pozicijama, a Hrvati su. Dakle, nije samo pitanje nacionalne pripadnosti nego doista i koncepta. U tom prvom dokumentu iz 2014. Europskog parlamenta koji nije bio obvezujući do ovog strateškog kompasa napravljeno je puno tih koraka, napora ali doista ovaj strateški dokument je sada obvezujući za EU i zato je toliko važno da ga danas istaknemo. Ne zbog toga što su sada, time je sve postignuto, naravno da nije, ali je postignuto jedan, jedna, jedan važan moment gdje je to sada uklesano kao službena politika EU. Nisu se sve članice time složile i treba i dalje raditi pogotovo sa zemljama Kvinte koje imaju ključnu u definiranju politike zapada prema Jugoistoku Europe pa tako isto prema BiH. Prema tome, ovo nije nešto što se preko noći može postići, to se mora i dalje raditi i ovih par sekundi koje još ostaju ću koristit samo da ne samo podržim rad vlade nego da ohrabrim da upravo nastavi tim naporima jer na taj način će se postići i taj strateški cilj. Hvala vam.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, poštovanog zastupnika Bojana Glavaševića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Završno počeo bih ovako, imali smo ja mislim dosta važan input kolege Hajdukovića o tome, a provlačilo se i kroz raspravu na drugim mjestima o tome kakvi su odnosi sabora i vlade kada su u pitanju ovakve stvari. Dakle, premijer je uveo običaj da ove rasprave vodimo tu što je sjajno da nam podnosi izvješće iako za to zapravo nema obavezu nekakvu recimo. S druge strane postoje obaveze u zakonu koje se ne izvršavaju. Premijer je danas argumentirao da su nekada zaključci klasificirani zaključci vijeća. Ja mislim da to ne bi smio biti problem, ako u Hrvatskom saboru postoji Odbor za nacionalnu sigurnost koji redovito raspravlja o klasificiranim stvarima, ako članice i članovi Odbora za vanjsku politiku i za europske poslove moraju potpisati izjave da će znati rukovati sa klasificiranim podacima, ja doista mislim da ne bi smjelo biti prepreka da se pod pravim uvjetima i o klasificiranim nekakvim stvarima raspravlja na odborima tim više što neke od tih stvari ne idu na plenarnu raspravu u Hrvatskom saboru. Dakle, skroz Hrvatski sabor poznaje okvire u kojima bi takva rasprava bila moguća i ja doista evo moram podržati ono što je kolega Hajduković govorio o tome da bi, da bi trebalo paziti na te stvari. A ako to nije izvedivo iz bilo kojeg razloga, dakle ako se zakon koji postoji ne može poštovati onda taj zakon treba promijeniti. Onda moramo sjesti i dogovoriti se kako bi trebali onda izgledati ti odnosi između sabora i vlade jer je potpuno suludo da kao super nam je što radimo stvari koje nam nisu obaveze, ali ne možemo raditi stvari koje bi nam trebale biti obaveze. To naprosto nam samo pokazuje da nam okvir nije funkcionalan, ne. Raspravu smo, na BiH se pojedinačno više neću vraćati. Ponovio bih ono što je teza bila ranije u raspravi u ime kluba kako je ključno da Hrvatska u svim formatima naglašava važnost ispunjavanja obećanja koje je EU dala zemljama Zapadnog Balkana. To se ne smije i ne smije podcijeniti. Dakle, u nekim zemljama poput Makedonije raste euroskepticizam, ako ne bude ispunjavanja obećanja pitanje je da li će vam u nekome trenutku ako dođe do neke promjene vlasti, dođu vam neki populisti i reći će, e ne treba, ne trebate nam ni vi ni vaša EU. Na nama je jer mi smo EU između ostaloga i na drugima da, da to spriječe. Na kraju još samo dvije male opaske. Što se tiče Afrike, ono što bismo htjeli istaknuti jednim dijelom je kolegica Peović zapravo o tome govorila. Dobro je, dakle ja smatram da je dobro da se ovaj investicijski nekakav ciklus pokrene jer u principu kao što smo imali prilike vidjeti sa nabavom cjepiva, uvijek te siromašne zemlje budu gubitnici u tom kapitalističkom zero sam gameu. Dakle, kriza u opskrbi, kriza u energetici, sve posljedice rata u Ukrajini najvjerojatnije neće osjetiti zemlje EU, nego će se najsnažnije te posljedice osjetiti tamo u onim zemljama koje nemaju da tako kažem mišiće za izboriti se i koje su uvijek, uvijek gubitnici u toj igri i to je Afrika. A to kad nam se jednoga dana onda obije o glavu, kad nam se na granicama pojave migranti ili izbjeglice šta ja mislim da je i dalje bolji naziv za te ljude koji traže bolji život, onda ćemo se pitati zašto to, odakle to i onda ćemo se opet naći u situaciji eto da za nečiji račun te jadne ljude premlaćuju policajci na granicama. To je strašno i to ne bi tako smjelo biti. Umjesto toga trebali bismo upravo učiti iz ovoga kako smo pristupili ukrajinskim izbjeglicama i imati jednak tretman za sve, jer to je prava demokracija i to je prava vladavina prava. Za sam kraj o dronu, ono cijela epizoda o dronu je bila naprosto na razini skeča Monty Pythona. Toga u ovoj Vladi ima dosta na žalost uopće mi je teško zamisliti kako je rasprava na Europskom vijeću o tome izgledala i kako je itko tamo mogao razgovarati na ikojoj razini koja je bila iznad razine skeča, doslovno. U svakom slučaju mi ovo Izvješće ne možemo podržati iz više razloga. Toliko od nas. Hvala.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika MOST-a poštovane zastupnice Marije Selak-Raspudić.
Ova izvješća ujedno predstavljaju i vanjsku sliku naše unutarnje politike i sliku naše vanjske politike. I današnja rasprava je uz to pokazala i pravo stanje našeg vanjsko-političkog jedinstva kada govorimo o onim stvarima o kojima se čak i slažemo. I ono što je mene ovdje zapravo zgranulo je razina neozbiljnosti i kratkovidnosti naše vanjske politike kada govorimo o odnosu između premijera i predsjednika u onim stvarima u kojima postoji suglasje. Dakle, nominalno i jedno drugo brdo, recimo to kolokvijalno, zalažu se za jednakopravnost Hrvata u BiH. Međutim, čemu smo mi danas u praksi svjedočili? Svjedočili smo o tome da kada je potegnuto pitanje promjene Izbornog zakona umjesto da se fokusirao na taj sadržaj premijer nije odolio nego da za glavnog krivca optuži svog očito najvećeg ili najvažnijeg političkog neprijatelja predsjednika Milanovića. I gdje onda nastaje problem? Mi smo ovdje otkrili u onome gdje smo trebali biti jedinstveni našu ranjivost. I naravno da je to Bošnjačka politika i Bošnjački mediji momentalno iskoristila i uprla prstom u nas same kao krivce za nemogućnost promjene Izbornog zakona i time je doista učinjena ozbiljna vanjsko-politička šteta čije će posljedice u krajnjoj liniji osjećati još godinama na žalost Hrvati u BiH. Takve stvari nam se ne bi smjele događati, ego nikada ne smije doći ispred naših zajedničkih političkih interesa pogotovo u onim stvarima u kojima doista postoji sadržajno suglasje. A danas su se u tom smislu stvari opet malo izmakle kontroli jer su se eto dečki nadjačavali i posljedice će biti vrlo konkretne i već se sada vide u bošnjačkim medijima. Druga stvar koju ovdje treba naglasiti tiče se doista naše energetske neovisnosti. Možda i ključna rečenica ovog izvješća, onako usputna pa i previđena koja kaže da naše rezerve u sezonskim skladištima su trenutno niske, pa razmatramo mogućnost potpora za punjenje rezervoara otkriva stvarno stanje stvari. Mi s plinom ne stojimo dobro. Na koji način ćemo ga punit, po kojim cijenama, tko je kriv zašto su rezerve niske o tome ništa ne znamo. Ali jako malo imamo vlastite proizvodnje i očito nas očekuje vrlo teško razdoblje u budućnosti kada govorimo o plinu, a nismo čuli ni o tim mjerama, a ni o sistemskom riziku koji nam predstoji ukoliko doista dođe do sankcija prema ruskom plinu s obzirom na premreženost ruskog kapitala unutar hrvatskog tržišta koje ide dalje od tržišta plinom. Naime, premijer je čak ustvrdio da ne postoji bojazan po tom pitanju jer za nas opasnosti nema. E pa vidjet ćemo. Bolje bi bilo da se uvijek ponašamo kao da je ima. To bi bilo politički mnogo sigurnije. Lako ćemo mi za to ukoliko do opasnosti ne dođe. Ono što je načelno pitanje a tiče se naše politike i naših mogućnosti unutar same strukture EU, odnosi se na dvije stvari. Jedno je covid i zdravstvena Unija o kojoj ovdje nema trenutno ni riječi, da drugo je pitanje komisije koja će procjenjivati usklađenost hitnih privremenih mjera na tržištu električne energije. Do koje mjere će intervenirati u naše unutarnje političke odluke načina nošenja sa krizom. U konačnici ovdje uvijek postavljamo ponovo pitanje toga koliko je doista jak naš utjecaj u europskim institucijama, s obzirom da se premijer time voli i pohvaliti. Pa kada govorimo o ovom problemu Izbornog zakona Hrvata u BiH možda nitko do sada nije eksplicitno rekao da je premijerovu intervenciju od 27 država članica podržalo samo pet država članica Europskog Vijeća sam pet čelnika, od tih pet čelnika tri su nam zemlje u bliskom susjedstvu, a od jedne smo kupili vrlo skupe avione, ona koja strši je Španjolska. Eto, toliko mi možemo učiniti unutar europskih institucija barem s ovom vladom i barem po ovom pitanju.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika HSS-a i RF-a poštovane zastupnice Katarine Peović.
Možda za kraj malo preteška misao, ali završit ću sa jednom rečenicom jednog filozofa „Identitet je kost za glodanje koju vam dobace prije nego vas ogule do gole kože“ moj komentar na raspravu o BiH. Ono što je svim pristupima BiH danas blisko ma koliko se međusobno razlikovali jest da niti jedan među takvim pristupima ne dovodi u pitanje paradigmu politike identiteta i to je naravno etno nacionalni identitet, konfesionalno religijski identitet koji se neprestano koriste u svrhu održavanja viših ili nižih razina nacionalnih konflikata. O njima nema rasprave, oni su nedodirljivi totemi i to ovdje sad možemo vidjeti i u raspravi između premijera i predsjednika, lijepo se vidi ta sloga zamišljanja, nemogućnost zamišljanja izvan tog okvira i na ovom aktualnom primjeru inicijative za promjenu izbornog zakona u Federaciji BiH. Tema je to koja se tretira kao najvažnija stvar za BiH i bosanskohercegovačke Hrvate u važnosti te teme u Hrvatskoj postoji opći politički konsenzus i tu su oko toga čak i premijer i predsjednik složni, kao da je pitanje mogućnosti ili nemogućnosti da Hrvati u BiH isključivo biraju svog predsjednika, a ne da bi im ga birali drugi nešto preko čega bi se riješili svi ključni problemi u toj zemlji. Ali nažalost, mi znamo da ne bi, ne bi običnim Hrvatima u ovakvoj BiH kakva jest sigurno bilo ništa bolje ako bi ih u predsjedništvu predstavljao njihov Ćorić ili neki drugi HDZ-ovac iz Hercegovine nego što im je sada kad ih reprezentira probosanski Sarajlija Komšić koji nije ništa bolji. Ne bi im to samo po sebi otvorilo ništa bolju socijalnu životnu perspektivu zbog koje možda ne bi morali razmišljati o radno životnoj emigraciji u Europu kao što je to ogromna većina mlađih i sredovječnih sada čini. Sve su to zapravo profiti političke elite bez obzira iz kojeg nacionalnog tabora takvi dolazili, trofeji koje hvataju i Bošnjaci, Hrvati i Srbi koji nisu niti Bošnjaci, niti Hrvati, niti Srbi već pripadnici jedne tijesno isprepletene interesno klasne skupine koja ima prvenstveno cilj zadržati svoje bogate materijalno financijske beneficije. Možda se zbog spomenutih razloga to simboličko mjesto, ta mala pukotinica inače besprijekorno katastrofalno skrojenog Daytona, može činiti i tretirati kao potencijalna politika i prilika, a ne anomalija za BiH. No naravno, okolnost da i pored svih napora koje su uložili ulažu sve tri nacionalističke ideologije u BiH svih tih medijskih mašinerija koje nacionalno politički tabor kontroliraju, koji se konstantno provode sitno džeparoških kupovanja glasova na izborima, političko stranačkih ucjenjivanja pri zapošljavanjima u javnim državnim institucijama itd., da i pored svega toga i dalje ima nemali broj ljudi u toj zemlji koji su spremni glasati za njihovog, a ne za našeg iskazujući time jasan politički stav da daju prioritet republikansko-građanskom, a ne nacionalnom identitetu, e to se BiH spočitava kao slabost, a ne kao prednost jer vele kritičari takve politike realnosti u BiH to je uvaljivanje kukavičjeg jajeta. Podmetne nacionalističke agende pod kritiku pseudo građanske politike. Ako se nekim čudom dakle počne tolerirati politika mimo politike identiteta liberalno-demokratskog kapitalizma odnosno počne se tolerirat društvenopolitički angažirani kolektivni identitet bazirani na vrijednostima poput rada, radništva, solidarnosti, egalitarizma, pravedne raspodjele realiziranog društvenog bogatstva onda ovi torbari više neće imati prostora, a BiH možda će imati svjetliju budućnost. Hvala.
Povreda poslovnika poštovana Marija Selak Raspudić.
Čl. 238. omalovažavanje saborskih zastupnika. Ovo je jedan oblik pseudo intelektualnog kozmopolitskog dociranja onih koji nisu upoznati sa stvarnim stanjem stvari i prilikama u BiH. Naime, ne postoje tri naroda koja su tu jednako zastupljena sa svojim nacionalističkim politikama nego postoji manjina koja je ugnjetavana od bošnjačke većine u ovom slučaju manjina su Hrvati. A nismo mi ovdje da nekome govorimo hoće li se proglašavati Hrvatom ili … nego da mu omogućimo da izabere svoj identitet pa čak i prema nacionalnoj pripadnosti sukladno onome što on sam želi, osim ako mu ne želimo kozmopolitski docirati.
Vi znate da je to bila replika, a ne povreda poslovnika. Dobivate opomenu.
Pa da hvala kolegici Selak RAspudić na ovoj replici koja je zapravo samo ilustracija onog što je bilo rečeno. A uvrede na kozmopolitizam, naivnost, nerazumijevanje onih koji su potlačeni u odnosu na onih koji tlače je upravo ono o čemu je bilo riječ i upravo to znači BiH drži tamo gdje je. A nadamo se da je ta mala pukotinica dakle gdje ljudi daju svoj odgovor na pitanje da li vam je bitniji ovaj ili onaj predstavnik i kako se identitetski [[Upadica Sanader: vrijeme.]] određujete možda neka bolja budućnost.
I vama je ovo bila replika dobivate opomenu, to je vaša treća opomena kao i kolegici Selak gubite pravo rasprave do kraja ove točke. U ime izvjestitelja poštovani ministar Gordan Grlić Radman.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo 20-ak minuta ću probati iskoristiti iako nekad uvijek mislim da mi ni to nije dovoljno, ali, ali evo izražavam onako kao što osjećam tako da i drago mi je da ste ostali ovdje i ja vas sve poštujem i uvažavam. Međutim, znate ovaj kako je onaj početak bio nekako ono dosta je bio uspaljen, nekako bilo je puno grmljavine ja bih rekao ovaj šteta što nije tu gospodin Grmoja nekako obično ono puk kaže bolje je da su riječi mudrije, a ne glasnije jer cvijet raste na kiši, a ne na grmljavini ali je nomen est omen, no dobro sve je ljudsko, sve je ljudsko i dozvoljeno, ali dobro je znate kada smo u određenim raspravama, naravno vi ste apsolutno kao refleksija hrvatskih građana, hrvatskog naroda, vi ste tu izabrani i predstavljate jer vi ste zakonodavno tijelo i imate nas pravo propitkivati i mi smo oni koji služe i moramo biti imati visoki stupanj razumijevanja i tolerancije i ne biti osjetljivi na svaku primjedbu i na svaku kritiku. Ali naravno dopustite nama da se mi branimo na način da kažemo jer ono što radimo radimo savjesno i svjesno, radimo odgovorno sa punom odgovornošću jer nam je u interesu nacionalni probitak, interes nam je Hrvatska država, hrvatski narod, pa i ja sam branitelj, ali ja s time ne mašem, ali već kad ste gospodin Miletić spomenuli itd. Jer te usporene emocije koje uvijek dolaze one su uvijek negdje na rubu pameti pa i onaj, ono, ona, ono što prokulja iz njih nekako pretvara se u nekakvu grotesku i onda zapravo i ne razumijete što se hoće reći. A ta, a to zapravo vodi u nekakvu zaključak da nam je vrlo tanka kultura naših dijaloga i polemika i da bismo trebali više voditi računa upravo zbog jer nas i naši građani gledaju pa dobro je ostaviti dojam da nas, da su ponosni na nas. Mi možemo imati različita mišljenja, ali dobro je da se vidi tu jedan napredak u izmjeni, u razmjeni mišljenja, da to bude jedna konstruktivna rasprava. Meni je recimo evo sad krećemo opet o BiH koja je čini mi se zaokupila kao nikada dosada ovaj prostor i današnji dan koji je obilovao zapravo raznim pitanjima i ujutro na aktualnom prijepodnevu, ali evo i u kasnijoj raspravi baš zadnje gospodin Glavašević koji me jako bio impresionirao sa znanjem o Zapadnom Balkanu, a onda kasnije kao da sam vidio o BiH kao da više rječnik nije njegov ono. Ja sam prepoznao znate ono kak bi Nijemci rekli ethnische spatungen ili ethnic divisions. Ono u BiH nije to tako znate, vi možete voliti ovog ili ne voliti pazite gospodin Čović je predsjednik Hrvatskog narodnog sabora tijelo koje okuplja 16 raznih stranaka hrvatskih. Prema tome to nisu bile nekakve 3 stranke o kojima vi govorite i bošnjačkih stranaka je bilo jako puno barem 5 ili 6 Konaković, Radončić itd., ne mogu se svih sjetiti naravno Izetbegović itd. Prema tome to je bio jedan spektar doista ja bih rekao veličajan koji se okupio. Ono što naša velika zasluga što se po prvi put EU uključila gdje smo mi molili da posreduju. Ja vama nijesam rekao da smo mi i 17. ožujka imali bilateralni strateški dijalog između Hrvatske i SAD-a. To je bio održan je globalni formu i tada je 17. ožujka održan pokretački sastanak upravo tog bilateralnog strateškog dijaloga kojim je naša suradnja podignuta na veći stupanj i još intenzivniju dimenziju naših odnosa. Mi smo imali 6 područja u kojima smo govorili, od globalnih pitanja, sigurnosti obrane, klimatskih promjena itd., jedna, jedno područje bila je regionalna suradnja. U toj regionalnoj suradnji smo prepoznali važnost BiH. I upravo u zajedničkoj deklaraciji, zajedničkoj izjavi između Hrvatske koje su usvojile znači dvije administracije Hrvatska i i i i i SAD, tamo smo isto uključili ovu referencu o konstitutivnosti i jednakopravnosti triju naroda u BiH. Prema tome i taj narativ koji je sadržan u strateškom kompasu je išao tako ugrađen i u zajedničkoj izjavi. Međutim, ovdje su ja bih rekao održane toliko puno tih rundi razgovora i prepoznat je interes i problem hrvatskog pitanja. Ja mogu reći i svjedočiti o tome da su svi posrednici bili in favorem dakle bili su pozitivno orijentirani i htjeli su da se postigne dogovor. I ponavljam na vijeću za vanjske poslove je pohvaljena je hrvatska konstruktivnost i izlaženje i kompromis. Međutim, hrvatski narod kao najmalobrojniji narod bi se vjerojatno kad ste rekli kolegice Selak Raspudić da su Hrvati dolje manjina vjerojatno ste milili, ajde ja vam dam do pravo, možda bi netko zlonamjeran rekao evo ga Selak Raspudić je rekla da su Hrvati u BiH manjina. Manjina su po brojčanosti, ali su konstitutivan narod. Prema ono što je duh i načelo Dejtonsko-pariškog sporazuma on počiva na odluci referendumskog pitanja od 29. veljače odnosno 1. ožujka 1992. godine, sjetite se ako imate ja ću vam donijeti to referendumsko pitanje, jeste li za BiH jedinstvenu suverenu državu triju jednakopravnih konstitutivnih naroda Muslimana, Srba, Hrvata i ostalih građana. Ako to nemate to ću vam dati. Prema tome, tada ako se sjećate Muslimani i Hrvati, tada je predsjednik Tuđman rekao naravno treba glasovati za jedinstvenu Bosnu i Hercegovinu. Sjetite se toga. Mi kada govorimo, govorimo možda nekad površno, na pamet. Nemamo zapravo sve ono u našim spoznajama, a to je zapravo jako važno. Kobno je znate ako nemate neko poznavanje nekog trenutka i dovodimo do krivih zaključaka i do krivih pristupa, tako da ovo kolega Glavašević nema tu nacionalističkih politika itd. Treba Bosna i Hercegovina biti uređena da se svi osjećaju komotno, da svi imaju jednaka prava. Ali ne smijemo zaboraviti činjenicu da je Bosna i Hercegovina multinacionalna zemlja, to su tri nacije. Ona je od pamtivijeka takva. Ona je bila tako uređena i za vrijeme, a ostanite još molim vas kolegice Selak vi ste spomenuli bili da je voda mokra. Jest voda je mokra, međutim kolegice Raspudić ona može biti i ledena, a može i ispariti a mi se borimo da bude onakva kakva je. Prema tome, mi bismo voljeli da vi vidite ta naša zalaganja. Ako vam treba još više spoznaja dođite u Ministarstvo vanjskih poslova. Sve ću vam govoriti što smo sve poduzimali. Nekada se to baš i ne može se sve skupa vidjeti ali to je znate to je sitni vez, to je politika. Vi razgovarate sa svima. Ako trebate brojeve nekih zastupnika u Bundestagu ja ću vam dati, jer je važna parlamentarna dimenzija. Nemojte vi samo misliti diplomacija itd., izvršna vlast. Svi ste vi sukreatori, svi naravno vi sudjelujete u tome. S druge strane predsjednik Milanović i to je rekla kolegica Dalija Orešković, naravno ja se slažem da kao sukreator trebao bih aktivno sudjelovati i predsjednik države. I ja vam mogu sigurno reći da ne postoje dvije vanjske politike. Ja vam ovog trenutka mogu reći da postoji jedina, dobra, uspješna aktivna politika koju provodi Vlada. Na žalost ja ne vidim predsjednikove aktivnosti, a on ima isto tako po Ustavu definirane određene politike, određene poluge, instrumente djelovanja. Na žalost nije ih do sada ništa upotrijebio. To što je znate on za konstitutivnost naroda to je o.k. Ali idemo vidjeti šta se poduzelo? Gdje smo mi vidjeli angažiranost, gdje smo mi vidjeli žrtvu, gdje smo mi vidjeli da je neki predsjednik dobio od njega neko pismo, da je on nazvao nekog dužnosnika i kazao mu čujte pomozite našoj Vladi, mi smo tu, želim vam skrenuti pozornost na situaciju u BiH. Na žalost to nismo doživjeli. Prema tome, to je bitno. Dakle, ako je vanjska politika naravno ona je jedinstvena kada je u pitanju BiH, kao kada je u pitanju naravno i naša odrednica i u članstvu EU i NATO savezu. Ali kažem tu nemamo evo baš neku naročitu aktivnost i angažiranost predsjednika države i s druge strane, znate mene kad sam ja danas pogledao i poslušao što je predsjednik u Zadru sve izgovorio i pazite recite nekom ekspertu kad vam netko izgovori znate prljav, plašljiv, zao itd. To kao kad dijete se boji nečega, kada je uplašeno i još mi se nekakvi plameni jazavci, mene to jako začuđuje. Mislim kakav je to vokabular i kakav je narativ. Je li možete vi vlastito dijete odgajati na takvom jednom narativu? Jel' možete reći sine moj ti si mali ili možeš biti kao ovaj čovjek ili kao neki drugi čovjek. Dakle, moramo djelovati edukativno. Ja nisam kao hrvatski građanin i kao ministar vanjskih poslova uopće nemoj, ja sam razočaran, ja sam konsterniran izjavama koje je danas predsjednik Milanović izjavio u Zadru gdje je još dočekan od čelnika Županije zadarske, znači koja je, znači na čelu je HDZ-ov župan. Što se tiče njihovih, znate ono je li ustavne obveze pa kažete u Europskom vijeću. Naravno Europsko vijeće, tamo sudjeluju šefovi Vlada i država. Međutim, mi smo uredili tako da je na Europskom vijeću uvijek premijer, a dok je predsjednik u NATO-u. Znači to je ta neka podjela, a što se tiče Opće skupštine Ujedinjenih naroda jedne godine je premijer, druge godine je predsjednik države. Osobne iskaznice, europski put gospodine Glavašević mislim ja sam malo isto začuđen poznavajući dolje, jer sam prošao Bosnu i Hercegovinu. Ako je netko za europski put, pa to su Hrvati u Bosni i Hercegovini. Zaboga mi smo svjedoci kažem vam srpskog separatizma, bošnjačkog unitarizma, ne znam koji je pogubniji zapravo za stabilnost i funkcionalnost BiH, za budućnost BiH, za prosperitet BiH. Prema tome, to treba imati u vidu. Mislim to su važne činjenice. I nemojte sve gledati kroz prizmu nekih pojedinaca koji vam možda nisu dragi. Pustite to! Kuća se gradi, najprije se kuća gradi, a onda kasnije vam je ono svejedno. Dakle, ono što je bitno ako je netko legitimno izabran i on predstavlja taj narod, onda to treba poštovati. A osobni nekakav preferenciju itd. to su druge stvari. I kolegica Kata Peović, na žalost ona je otišla. Mislim ako je netko na vrijeme obavijestio upravo u trenutku kad su na Europskom vijeću mobiteli bili oduzeti, jer je to praksa. Znate, mobiteli ostaju sa strane. Mi smo uspjeli doći tada, premijer je podijelio usmeno, pa je onda još podijelio. To je bilo, dron je ovdje pao tri minute prije 23 sata u četvrtak, a u petak je već zvao državno, glavnog tajnika NATO-a Stoltenberga. Dakle, sa obranom, sa nekakvim slanjem nekakvih posebnih mehanizama koje je kolegica Peović spomenula to EU nema veze, ona je sigurnosna organizacija, ali nije obrambena. Prema tome, onog kog smo obavijestili najviše to je bio NATO. Mi smo sve zemlje članice NATO-a, pa i EU čisto na znanje obavijestili dopisom već u petak su svi imali na stolu što se dogodilo u Zagrebu. Imali su konsolidirano izvješće, imali su informaciju, a ja sam odmah na prvom Vijeću za vanjske poslove izvijestio o padu drona i na ministarskom vijeću NATO-a također sam izvijestio o padu drona i naravno da su ministri zainteresirani o tome, to nikoga nije ostalo ravnodušnim. I točno je to da se dogodila neka nesreća, srećom se pa nije dogodila da bi se aktivirao čl. 5. to je veliki izazov za NATO savez. Žao mi je što isto tako g. Hajduković nije tu jer isto tako zakon o suradnji i tamo se govori između vlade i sabora da premijer tamo se kaže dolazi jedanput godišnje i podnosi izvješće usmeno, no naš premijer dolazi više puta, on više puta dolazi, čak i pokazuje inicijativu upravo kako bi s vama podijelio iskustva, kako bi vas informirao itd. kako biste vi kako bi vam iskazao poštovanje i kako bi vas obavijestio o čemu se radi. Evo nema g. Peđe Grbina naravno on nije čuo kada je govorio premijer o energetici jer su bile koliko se sjećam prve rečenice svi su se ispraznili u toj jednoj bujici znate tih emocija, pitanja koja nisu imala veze sa izvješćem, onda su uslijedile opomene tako da vas je ostalo toliko koliko vas je ostalo. To mi je jako žao. Tretiranje izbjeglica, isto je kazo pa i vi ste kolega Glavašević, naravno da tu nema diskriminacije između izbjeglica kad su izbjeglice. nas kao prvo prisiljavaju, ne prisiljavaju nego smo mi obvezni postupati po konvencijama o ljudskim pravima kad su u pitanju izbjeglice, naravno kad ljudi bježe, kad su prognanici kad su izbjeglice imamo iskustva i Domovinskog rata kada je Hrvatska gotovo primila milijun izbjeglica uglavnom iz BiH, ali treba napraviti distinkciju između izbjeglica i ilegalne imigracije što mi radimo. Naravno nitko nema pravo prijeći granicu samo tako, vi kad putujete još svugdje morate pokazati putovnicu, a to nije dobro uspoređivati mislim znate ono izbjeglice pa migrant, to danas nitko nije rekao. Kad su izbjeglice u pitanju onda je tu Hrvatska solidarne i provodi međunarodne pravne naravno međunarodne obveze kojih je supotpisnik. Činjenica da smo članica svih tih najvažnijih organizacija to je naravno dodatno i nitko mi do sada nismo dobili nekakav prigovor vezano uz to. Naravno da puno toga od premijera niste čuli kad su ta, kad ste ga evo sad niste možda vi ali neki drugi zasuli ga naravno drugim pitanjima tako da mi je to žao da se nije moglo puno toga još više reći. Isto tako mi je žao da je gospođa Peović govorila o nekom PR-u auto kolonijalnoj politici što mi je zapravo strano, pa kolegica je opet Selak Raspudić govori o totalitarnom režimu, tako da mi je to malo sve skupa bizarno da se to govori o Hrvatskoj koja je demokratska zemlja i koja je apsolutno jedna paradigma u europskom kontekstu i uvijek kad se govori o Hrvatskoj govore i uvijek kad želite nažalost tako je kad idete negdje vani i čujete onda vam drugi vam govore koliko ste lijepa zemlja, kvalitetna, dobra i tako čujete jako puno komplimenata u vezi s Hrvatskom. Isto kolega Glavašević vi ste kazali da nije navodno ta radna skupina nije transparentna. Ja vam mogu reći da je vlada donijela odluku o imenovanju stalne skupine za primjenu i praćenje provedbe međunarodnih mjera i ograničavanja, kolokvijalno sankcija. Ona je međuresorska, ona je koordinirana iz MVEP-a, g. Frano Matušić državni tajnik on je putovao svaki dan ili na radiju ili na televiziji, prema tome ako je netko tu transparentan onda smo stvarno mi. Ali naravno da se komunicira s medijima onoliko koliko se zapravo može jer mi smo samo koordinatori, znači MVEP je koordinator, jedina naša obaveza je kontrola izvoza, a ostalo su sve zapravo resori pokrivaju naravno svoje poslove i naravno iz svoje nadležnosti. Eto mislim da je ovo izvješće kakogod vi to vi glasujte po svojoj savjesti, mi radimo naravno dalje, mi smo jako ponosni na naše izvješće koje smo napisali. Ono je rezultat rada državnih službenika, marljivo su radili na tome upravo kako bi iskazali poštovanje prema vama, kako bi ga predstavili, kako bismo ga mogli raspravljati, prema tome ja se nadam toplo da ćete ga svi skupa prihvatiti. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem ministre. S ovim smo iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Nastavljamo sutra ujutro u 9,30 s Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu, drugo čitanje, P.Z. br. 182. Evo hvala lijepa, laku noć svima. SJEDNICA PREKINUTA U 20:38 SATI