Kolegice i kolege dobar vam dan. Nastavljamo sa radom. Prijedlog je predlagatelja da objedinimo točke dnevnog reda. Znači prva točka dnevnog reda - Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske unije o sudjelovanju Republike Hrvatske u Programu Europske unije Kazneno pravo, hitni postupak, P.Z. br. 40. - Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske unije o sudjelovanju Republike Hrvatske u posebnom Programu Građansko pravo, hitni postupak, P.Z. br. 41 U ime predlagatelja molio bih evo zamjenicu Ministra pravosuđa gospođu Sandru Artuković Kunšt. Izvolite.
Poštovane zastupnice i zastupnici evo pred nama je prijedlog Zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske unije o sudjelovanju Republike Hrvatske u Programu Europske unije Kazneno pravo i u posebnom Programu Građansko pravo sa konačnim prijedlogom zakona. Program EU Kazneno pravo i poseban Program Građansko pravo su dio Općeg programa Temeljna prava i pravda. Vlada Republike Hrvatske je u prošlom sazivu donijela Odluku o pokretanju postupka za sklapanje Memoranduma o razumijevanju, ali da bi Memorandum postao sastavni dio pravnog poretka i da bi nas obvezivao potrebno je donijeti Zakon o njegovom potvrđivanju. Za sudjelovanje u Programu EU Kazneno pravo i posebnom Programu Građansko pravo Hrvatska treba preuzeti određene financijske obveze. Naime, dio članarine koju treba uplaćivati u EU podmirivat će u 90% program IPA, a u ostalih 10% RH u prvoj godini i 80% u drugoj godini. S obzirom da memorandumi u tom dijelu stvaraju financijske obveze za RH, a s druge strane ne zahtijevaju donošenje novih ili izmjenu postojećih zakona te da ih je potrebno potvrditi u skladu sa člankom 18. Zakona o sklapanju i izvršavanju međunarodnih ugovora predlažemo da memorandume potvrdimo kako bi postali pravna osnova za sudjelovanje RH u navedenim programima. Temelj za donošenje ovog zakona nalazi se u članku 159. Poslovnika po hitnom postupku. Mi smo od nadležnih tijela dobili očitovanja i stavljen je amandman glede kratice koja se odnosi na Specific program criminal justice, odnosno upotrijebljena je kratica engleskog naziva pa je amandman sugerirao da se upotrijebi hrvatska kratica – posebni program kaznenog prava. Pa mi smo tu taj amandman prihvatili i ugradili u predložene prijedloge Zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske unije i s obzirom na uvaženi amandman i izneseno predlažem da se zakoni prihvate. Hvala vam.
Hvala lijepa. Krećemo sa raspravom u ime Kluba zastupnika. Prvi su se prijavili Klub zastupnika SDP-a, podijeljena rasprava. Prva zastupnica gospođa Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana predstavnice Vlade, kolegice i kolege. Klub SDP-a podupire prijedlog Zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske unije o sudjelovanju Republike Hrvatske u Programu EU za Kazneno pravo. Naime, kao što smo čuli sad uvodno predstavnice predlagatelja zakonom se potvrđuje Memorandum kako bi njegove odredbe u skladu s člankom 141. Ustava postale dio unutarnjeg pravnog poretka RH, a u ovom Programu Kazneno pravo dio je Općeg programa Temeljna prava i pravda. Dakle, potvrđivanjem Memoranduma omogućit će se i RH u onim projektima koji su namijenjeni prije svega edukaciji pravosudnih dužnosnika te promociji i jačanju pravosudne suradnje utemeljene na međusobnom priznanju sudskih odluka. Naime, edukacija pravosudnih dužnosnika kroz različite programe unaprijedila je prije svega kvalitetu rada sudovanja u RH. Međutim, za napomenuti je odmah da edukacija i to permanentna edukacija pravosudnih dužnosnika kako sudaca tako i državnih odvjetnika, a na vlastito samih sudaca ne smije odvlačiti ih i ne smije ići na uštrb njihovog redovnog posla, njihove redovne zadaće utemeljene na Ustavu i zakonu, a to je suđenje. Dapače, upravo sama edukacija mora biti u službi i brzine i kvalitete donošenja sudskih odluka. Nažalost, moramo primijetiti i od strane same pravosudne vlasti da često izbivanje i edukacija pravosudnih dužnosnika često ih udaljava od njihove temeljne zadaće. Naravno da o tome treba itekako voditi računa, ponavljam da sama edukacija bude u službi ne samo kvalitete nego jednako tako i brzine sudskih odluka. Mi smo vidjeli dakle iz različitih izvješća pa evo i samog prijedloga proračuna koliko RH plaća samim oštećenim strankama gdje sudovi nisu odlučili, donijeli odluku u razumnom roku i koliko to Hrvatsku stoji i novčano, a da ne govorimo koliko ima i nesagledivih reperkusija na poštivanje samih građana, institucija, ali jednako tako i o samom ugledu pravosudne vlasti. Jednako tako jako je važno što će se ovim programom ojačati pravosudna suradnja utemeljena na međusobnom priznanju sudskih odluka. I kod ovoga također evo ovdje u ime kluba SDP-a napominjem da imamo situacija dakle koje na neki način dezavuiraju našu pravosudnu vlast što građane zbunjuje, na neki način dekoncentrira u tom poštivanju, ali isto tako i o onom nužnom ugledu koji mora imati pravosudna vlast da bi njezine odluke zaista tako bile u javnosti i prihvaćene. Nije problem samo na koji način smo svih ovih zadnjih godina pokušali doskočiti dakle ne samo priznanju sudskih odluka nego i izvršenju sudskih odluka u zemljama koje su nastale bivše države. Mi evo napominjem imamo čitav niz slučajeva da naša odluka nije priznata u zemljama EU zbog toga što su mnogi izbjegli od naših pravosudnih vlasti i to onda kada su dobili pravomoćnu sudsku presudu i skrivaju se u zemljama EU zbog toga što su u međuvremenu ili nekako paralelno sa činjenjem tih kaznenih djela ili uoči samog dobivanja presude dobili državljanstvo neke od zemalja EU. Kako se radi o općem programu temeljnih prava i pravda upravo vjerujemo kako će i u tom smislu biti pravda zadovoljena i naše odluke pravomoćne sudske odluke hrvatskih pravosudnih vlasti biti priznate, a onda i izvršene u bilo kojoj zemlji EU. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, poštovana gospođo zamjenice ministra. Odlukom broj 1149/2007 Europskog parlamenta i Vijeća osnovan je posebni program građansko pravo u sklopu programa Temeljna prava i pravda. Navedenim programom za razdoblje o 1. siječnja 2007. godine do 31. prosinca 2013. godine EU je osigurala znatna sredstva do iznosa od 109 milijuna 300 tisuća eura za projekte koje se tiče prekogranične kooperacije u građanskim stvarima, promicanjem mogućnosti izvršenja odluka koje su donijeli sudovi jedne od država članica na području druge države članice, obuke pravnih stručnjaka pri tome ne samo sudaca već i drugih odvjetnika, bilježnika itd. koji sudjeluju u svim tim postupcima. Takav program odlukom EU odnosno Europskog vijeća i parlamenta moguće je proširiti na određene države nečlanice među kojima je RH. Imajući u vidu da je mogućnost RH predviđena tim programom smatram da je vrlo korisno taj program prihvatiti. Naime, kao što smo vidjeli iz izlaganja gospođe zamjenice ministra sredstava koja će RH morati uložiti u provođenje ovog programa su iznimno mala. Danas mnogi građansko pravni odnosi ne staju na granicama jedne države. Oni prelaze na granice druge države i često se susreću sa velikim problemima. Od nepoznavanja prava i propisa jedne države do nemogućnosti saznavanja sadržaja tih propisa. Upravo ovakvi programi koji potiče EU idu za ciljem da se takvi problemi otklone. S obzirom na navedene iznose koje je EU predvidjela s obzirom na navedena sredstva koja mi u ovaj program moramo uložiti smatram da je izuzetno bitno taj program prihvatiti i smatram da treba podržati ovaj zakon. Upravo zbog toga klub SDP-a takav zakon i prihvaća. Hvala vam lijepa.
Hvala. Sljedeći u ime Kluba zastupnika HDZ-a zastupnik gospodin Andrej Plenković. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, poštovana zamjenice ministra, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Klub HDZ-a podržava potvrđivanje ova dva memoranduma koja su danas pred nama, dakle dva memoranduma o razumijevanju. Jedan koji se odnosi na program za građansko pravo, drugi koji se odnosi na program Unije za kazneno pravo. Riječ je o programima koji su nastali 2007. godine temeljem odluke EU parlamenta i Vijeća, a cilj su pridonijeti značajnim financijskim sredstvima onim projektima koji ostvaruju ciljeve europskog područja slobode, pravde i sigurnosti koji je jedan od prioriteta i Lisabonskog ugovora, ali je isto tako bio zapisan i u haškom programu i u stoholskom programu EU. Danas ipak trebamo staviti u kontekst ova dva sporazuma budući da su oni nastali kada je Hrvatska završavala pretpristupne pregovore. Budući da su oni nastali u tijesnoj suradnji prošle hrvatske Vlade sa potpredsjednicom Europske komisije gospođom Vivian Reading koja je tijekom zadnjih godinu dana pregovora odigrala ključnu ulogu u zatvaranju poglavlja 23. o pravosuđu i temeljnim pravima. Ona je nekoliko puta boravila u Hrvatskoj, ona je svojim doprinosom unutar kolegije Europske komisije dala ključnu političku, a ja bih rekao i stručnu legitimaciju za reforme koje je Hrvatska provodila u ispunjavanju kriterija za zatvaranje poglavlja 23. To je bilo posebno važno prije otprilike godinu dana kada je komisija radila svoje međuizviješće o ispunjavanju tih obaveza, koje je ja bih rekao početkom travnja ostavilo otvorenim pitanjem da li će se pregovori završiti ili ne. I u tom razdoblju upravo je suradnja sa gospođom Reading kao i bivši ministar Bošnjaković koji je dao veliki doprinos bila ključna da se ispune uvjeti i da Hrvatska zaključi pregovore u lipnju. Važno je također reći da su ovi dogovori postignuti 15. prosinca u Bruxellesu nekoliko dana nakon potpisivanja ugovora o pristupanju kada je po prvi puta hrvatski ministar, u to doba ministar Bošnjaković sudjelovao u svojstvu aktivnoga promatrača na jednoj od formacija vijeća. Govoreći o samom sadržaju programa i obaveza koje nastaju za Hrvatsku iz potpisivanja ova dva memoranduma potrebno je kazati da će financijski doprinos ja bih rekao doista simboličan s obzirom na potencijalne koristi koje mogu hrvatski partneri i hrvatske institucije ostvariti korištenjem ova dva programa. Naime, 85 odnosno 90% tih sredstava bit će financirani putem IPA programa iz 2008. godine. I to je na određeni način kontinuitet vrlo kvalitetnog korištenja sredstava pretpristupne pomoći u proteklom razdoblju upravo u području pravosuđa u komponenti programa IPA kao jedan komplementaran vid aktivnosti i u kontekstu zajma Svjetske banke i u kontekstu brojnih bilateralnih aktivnosti sa drugim državama članicama u području pravosuđa. Ono što je također bitno kazati je da će Ministarstvo pravosuđa kao nositelj sa hrvatske strane sudjelovanja u ovom programu Unije imati prigodu sudjelovati i kao promatrač u upravnim odborima ova dva programa. Ja se nadam da će u tom razdoblju koje je pred nama predstavnici Ministarstva pravosuđa doista i sudjelovati u radu toga odbora budući da smo nedavno u medijima imali priliku vidjeti da nakon što je Hrvatska mukotrpnim pregovorima i nastojanjima da stekne status aktivnoga promatrača došla u situaciju da postoje sastanci radnih skupina vijeća, osobito onih konfiguracija koje se odnose na pravosuđe, a za koje navodno nema mogućnosti da hrvatski stručnjaci iz koliko mediji pišu financijskih razloga sudjeluju na sastancima u Bruxellesu. Mislim da je to jedna praksa koju nikako ne bi trebali dopustiti u periodu dok smo aktivni promatrači. Upravo je i smisao ovog razdoblja da hrvatski stručnjaci neposredno, iz prve ruke shvate kako se donose odluke, kako se izrađuju propisi na razini Europske unije. I zato apeliram na Ministarstvo pravosuđa, ali eventualno i na druge resore koji su do sada u ovih dva mjeseca propustili poslati svoje predstavnike na sastanke Vijeća u Bruxelles raznih formacija, dakle govorimo o stručnoj razini jer je to jedna obaveza Hrvatske i nešto što će zasigurno svi naši partneri vrlo detaljno promatrati i o čemu će voditi računa donoseći svoj sud o tome da li dobro ispunjavamo one obveze na koje smo se obvezali prigodom završetka pregovora. Također smatram da su pred nama i dva vrlo bitna roka, dakle rokovi za prijave projekata u kontekstu i programa za građansko pravo i programa za kazneno pravo su ožujak odnosno travanj što znači da Ministarstvo pravosuđa treba vrlo brzo senzibilizirati potencijalne partnere u Hrvatskoj. Tu mislim na sveučilišta, mislim na pravne fakultete, na odvjetničku komoru, na javnobilježničku komoru, na organizacije civilnog društva, sve one koji su u stanju sa svojim partnerima u članicama Unije izraditi projekte i dobiti sredstva da bi se oni realizirali u razdoblju koje je pred nama. Gledajući projekte koji su druge države članice realizirale u zadnjih nekoliko godina vidimo da su iznosi sredstava koji se mogu povući između 90 i 300 tisuća eura. Prema tome, to su ozbiljni projekti koji zasigurno mogu pridonijeti daljnjem upoznavanju ključnih aktera u hrvatskom društvu, pogotovo onih koji se u praksi bave pravom na poznavanje drugih članice Europske unije i bolje i učinkovitije spremanje za provođenje pravne stečevine. Klub HDZ-a podržava potvrđivanje ova dva memoranduma. Hvala lijepa
Hvala kolegi Plenkoviću. Sljedeći u ime Kluba zastupnika HDSSB-a zastupnik gospodin Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolegice i kolege zastupnici, gospodo iz ministarstva. I klub HDSSB-a će podržati prijedloge zakona o potvrđivanju dva memoranduma, Memoranduma o razumijevanju između EU i Republike Hrvatske o sudjelovanju Republike Hrvatske u programu EU Kazneno pravo i memorandum, da skratim u posebnom programu Građansko pravo. Jasno je da memorandum koji je potpisan od bivšeg odnosno tadašnjeg ministra pravosuđa 15. prosinca 2011.godine, dakle prije nešto više od dva mjeseca i u kojemu je određeno da Hrvatska potpuno suglasno sa poglavljem 23. sudjeluje u kaznenom pravu, odnosno pravnim stečevinama EU, i kaznenom i građanskom pravu. I pri tome evo danas je na klupama ovaj zakonski prijedlog za kazneno pravo i sudjelovanje u programima za kazneno pravo piše da, na stranici 2. u ocjeni sredstava potrebnih za provedbu ovoga zakona da je potrebno za 2012. godinu, 2013. godinu ukupno negdje oko 300 tisuća kuna, a kod provođenja sudjelovanja Republike Hrvatske u programu Građansko pravo negdje oko 150 tisuća kuna što ukupno iznosi oko 450 tisuća kuna. Ova sredstva dobrim dijelom se i sufinanciraju iz IPA programa za 2008. godinu. Dakle, s obzirom da je poglavlje Slobode, pravo i sigurnost, poglavlje 23. bilo ono koje je bilo gotovo zadnja zapreka pri potpisivanju ugovora između Hrvatske i EU mislim da evo i klub HDSSB-a se može pridružiti i pridružuje se ocjeni da ove zakonske prijedloge treba prihvatiti. No zanimljivo je i to da kada se malo čitaju materijali i kada se vide dodaci koji se ovdje navode, dodatak 1 koji se odnosi na financijski okvir, a onda dodatak 2 koji je zanimljiv u tome što se u okviru ovog memoranduma kaže da je komisija ili OLAF ovlaštena provoditi provjere na licu mjesta i inspekcije na državnom području Republike Hrvatske, a u skladu s postupovnim odredbama vijeća. Dakle te se provjere i inspekcije pripremaju i provode na području Republike Hrvatske u uskoj suradnji s nadležnim hrvatskim tijelima koja će biti pravovremeno obaviještena o cilju, svrsi i pravnom temelju provjera i inspekcija kako bi mogli pružiti svu potrebnu pomoć. Ukoliko hrvatske vlasti žele provjere na licu mjesta i inspekcije mogu se provesti zajedno s njima. Ako se sudionici programa opiru provjerama na licu mjesta ili inspekcijama hrvatske su vlasti postupajući u skladu sa nacionalnim pravilima dužne dati inspektorima Komisije OLAF svu potrebnu pomoć kako bi im omogućili obavljanje njihovih zadataka u provjerama na licu mjesta ili inspekcijama. Evo to su odredbe u dodatku dva što treba jasno građanima reći o čemu se radi zapravo ovdje osim onih programa o kojima je govorio uvaženi kolega Plenković gdje projekti i programi pravosuđa, upoznavanje sa pravnom stečevinom Europske unije može u nekim dobrim programima ako se urade i prijave mogu donijeti i određene koristi i u iskustvu i u primjeni iz poglavlja 23. Pravne stečevine Europske unije jasno iskustvo i naših ljudi koji se mogu uključiti dakle potpuno u i da kažem i edukaciju i primjenu pravnih stečevina Europske unije putem programa i projekata koje treba evo kako reče kolega i uvaženi kolega Plenković prijaviti do već evo ožujka. Ožujak je tu, travnja ove godine. Ali evo zbog građanstva potrebno je istaći i ovo kada se govori o mjerama nadzora ili suzbijanja prijevara zajednice da, dakle i ovim memorandumom i definitivno u dodatku dva rečeno izrijekom da hajde da skratim OLAF ima potpuno pravo vršiti nadzor, provjeru inspekcije i na teritoriju Republike Hrvatske sa sudjelovanjem ili bez sudjelovanja hrvatskih odgovarajućih institucija i vlasti, a jasno prije svega uz pravovremeno obavještavanje hrvatskih vlasti o tome. Klub HDSSB-a još jedanput ponavljam prihvatit će ova dva zakonska prijedloga.
Hvala. Završili smo sa raspravom po klubovima. Za pojedinačnu raspravu nema prijavljenih. U ime predlagatelja da li želite se obratiti? Hvala. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Zahvaljujem uvaženim zastupnicama i zastupnicima na afirmativnoj raspravi glede ovog prijedloga zakona o potvrđivanju u dijelu koji se na prijedlog odnosi. Osnovano je postavljen amandman Odbora za pravosuđe glede upotrijebljene kratice koja na engleskom je bila ugrađena u prijedlog zakona. Naravno da ćemo upotrijebiti hrvatsku kraticu da bi uskladili oba prijedloga zakona o potvrđivanju i ovaj koji se odnosi na kazneno i na posebni program građanskog prava, pa smo amandman prihvatili u cijelosti i ugradili ga u prijedlog. Hvala.
Hvala lijepo. Zaključujem raspravu po ovim dvjema točkama. Glasovanje će biti kada se steknu uvjeti.
Prelazimo na izjašnjavanje o Konačnom prijedlogu Zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske unije o sudjelovanju Republike Hrvatske u programu EU Kazneno pravo, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 40. Rasprava je zaključena. Amandman koji je podnio Odbor za pravosuđe predlagatelj je prihvatio pa je postao sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim uključimo se i glasujmo. … [[Upadica se ne razumije.]] P.Z. br. 40. Jer niste čuli zastupniče? … [[Upadica se ne razumije.]] Evo ja ću vama ponoviti, ali molim vas da to ubuduće. Jel' treba ponoviti? … [[Upadica se ne razumije.]] hvala. Dakle, uključimo se i glasujmo. … [[Upadica se ne razumije.]] To ne vrijedi za većinu nego za neke. Hvala. … [[Upadica se ne razumije.]] Hvala lijepa. Jel' sad čujete? … [[Upadica se ne razumije.]] Onda ću ja malo podići glas. Utvrđujem da je većinom glasova sa 124 za, 3 protiv i 1 suzdržani donesen Zakon o potvrđivanju … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Molim vas sad poslušajte o kojem se zakonu radi. Dakle, utvrđujem da je većinom glasova donesen Zakon o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske unije o sudjelovanju Republike Hrvatske u programu EU Kazneno pravo u tekstu kako ga je predložio predlagatelj. Jesmo se sad dobro čuli? Hvala.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda. To je - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posebnoj mjeri naplate poreznog duga uzrokovanog gospodarskom krizom, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 44. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije, državni proračun, Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu, Odbor za regionalni razvoj, šumarstvo i vodno gospodarstvo. Izvješća ste primili. Pozdravljam predstavnike predlagatelja. U ime predlagatelja bih molio ministra, gospodina Slavka Linića. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege saborski zastupnici. Pred vama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posebnoj mjeri naplate duga uzrokovane gospodarskom krizom. Zakon koji je također pokušao omogućiti potpore gospodarstvenicima zbog krize u poslovanju, zbog krize koju imamo na europskom tržištu ali i na hrvatskom tržištu i koji nije bitno dao rezultata u promjeni stanja u gospodarstvu. Pa možda nekoliko brojaka u ovom uvodnom izlaganju koje bih htio naznačiti. Kad govorimo o tom od jednih najvećih problema u hrvatskom gosopodarstvu, a to je ukupna nelikvidnost koju imamo u sustavu koja se na žalost još uvijek bilježi po uzlaznim trendovima i koja se u ovom trenutku približava brojki od 42 milijarde što znači da i mnogim potporama koje smo i do sad dali u tom dijelu nelikvidnost nije razriješena. Jer i nakon donošenja Zakona o posebnoj mjeri naplate duga bitnijih promjena u rješavanju problema nelikvidnosti nismo imali. Vlada također smatra da bitnijih promjena sa ovim zakonom također nećemo imati kad govorimo o nelikvidnosti iz razloga što temeljnim zakonom vezano za Zakon o posebnoj mjeri na neki način je ukupno ugovorio oko milijardu i pol kuna poreznog duga koje smo vremenski premostili na 30 mjeseci. Ako znamo da su ja bih rekao naša potraživanja po osnovi poreskog duga od tzv. živih pravnih osoba i fizičkih osoba, znači za one koje znamo da još uvijek realno možemo naplatiti negdje oko 25,8 milijardi onda zaista i ne možemo biti zadovoljni da je od tih ukupnih 25,8 milijardi jedan manji dio samo bio refinanciran ili reprogramiran na 30 mjeseci. Ostaje pitanje da li daljnjim potporama u tom dijelu poboljšanja likvidnosti nekih pravnih subjekata nastaviti aktivnosti ili ne. Od tih 25,8 milijardi najveći dio se zaista odnosi na poreska potraživanja samog državnog proračuna i to negdje preko 21 milijardu od čega PDV 7 milijardi, nažalost doprinosi za mirovinski prvi stup 6 milijardi, zdravstveno 5,5 milijardi, dobit milijardu i 300 i ostala potraživanja po našim porezima su preostali dio. Vidimo da nažalost sve veća je nedisciplina kod isplate plaće vezano za doprinose i to je razlog da je Ministarstvo financija od početka ove godine počelo pripreme da se onemogući daljnja isplata neto plaća bez plaćanja doprinosa. Uvijek je osnovni problem što učiniti sa potraživanjima iz ranijih godina. Svi očekujemo ili same rasprave u ovom Parlamentu pokazale su da se očekuje od Porezne uprave podizanje porezne discipline, a to znači postupanje prema svakom dužniku na način da se poduzimaju sve mjere za naplatu, a to znači blokada računa i pokretanje stečajnih postupaka. I upravo u takvoj situaciji gdje želimo efikasnost uprave podignuti po novim poreznim obvezama koje nastaju ovu godinu i to najvećim dijelom vezano za doprinose, vezano za PDV ocijenili smo da bi rješavajući neplaćanje obveza za prošlu godinu mogli pred vas doći sa još jednim prijedlogom da pokušamo potporama pomoći gospodarstvu u dijelu neplaćenih obveza za period od važenja zakona do 31. siječnja ove godine. Vlada je svjesna toga da prijedlog ovih potpora nažalost idu prema neurednim dužnicima, prema onima koji nisu odgovorni porezni obveznici, koji su svoje probleme rješavali poreznom nedisciplinom, a da je to gledajući konkurentnost na tržištu mjera koja dobrim dijelom nije pozitivna prema svim onim gospodarskim subjektima koji se uspješno nose sa krizom, koji nastoje biti odgovorni prema svojim poreznim obvezama. Ali svjesni toga da moramo promijeniti ponašanje Porezne uprave da u biti nemamo pravo više tolerirati neodgovornost i nespremnost da se prema poreznim obvezama odgovorno ponašaju pravni subjekti onda je Vlada ocijenila da predloži Hrvatskom saboru prijedlog izmjena i dopuna ovog zakona. Prema tome, činjenica da je ogromna nelikvidnost, činjenica da je neodgovornih subjekata pravnih i u prošloj godini bilo koji su jednostavno povećavali neplaćene obveze prema državi, da se dobrim dijelom to odnosilo na neplaćene doprinose, da je potrebno promijeniti praksu Porezne uprave i ne dozvoliti više bilo kakvo toleriranje neplaćenih obveza Vlada predlaže nešto izmijenjeni zakon koji smo imali u 2010. godini. Prijedlog je da se omogući svima onima koji nisu platili svoje obveze porezne, neovisno da li su samo državni prihod ili su zajednički porezni prihod sa jedinicama lokalne samouprave, sa 30 na 36 mjeseci što znači sve neplaćene obveze do 31. siječnja ove godine ocjenjujemo da bi trebalo omogućiti pravnim osobama Ugovor na otplatu od 36 mjeseci. Također, ocjenjujemo da su svi zahtjevi u mogućnosti se u Poreznoj upravi obraditi u svega 30 dana pa ćemo sa amandmanom predložiti i smanjenje roka obrade u Poreznoj upravi tako da bi sa negdje krajem ožujka bili spremni promijeniti način ponašanja Porezne uprave prema neplatišama obaveza. Ovaj prijedlog koji je pred vama također ima jedan novi dio prijedloga, a to je da je Vlada razmišljajući što učiniti sa kamatama koje kamate su obračunavane po vrlo viskoj stopi pa onda ocjenjujemo da neplaćanje obveza jednim dijelom je proisteklo iz teške i poslovne situacije, ali vjerojatno i teške situacije u platnom sustavu RH pa je zbog neplaćanja uslijedila obračun i zatezne kamate koje su u biti samo otežali situaciju kod tih subjekata. To je razlog da je Vlada razmišljajući što učiniti da na neki način omogući i lakšu uplatu obaveza onih subjekata koji bi možda ipak mogli platiti svoj dug da predložimo ukidanje kamate ukoliko u roku od 30 dana po definiranju svog stvarnog duga prema državi otpiše kamatu. Razlog je znači ekonomska situacija, vjerojatno teški uvjeti poslovanja u gospodarstvu, ali s druge strane i nerealno visoka zatezna kamata koja u ovakvim uvjetima nelikvidnosti u Hrvatskoj i u ovakvim uvjetima slabe poslovne aktivnosti i ogromnog broja nezaposlenih je utjecala na nas da predložimo mogućnost otpisa kamata ukoliko se jednokratno uplate sve dugove. S druge strane i interes nas u Ministarstvu financija je da pokušamo što više duga iz prethodnog razdoblja naplatiti pa je to ocjena da je možda mogućnost ponude otpisa kamata nešto što će zainteresirati pravne subjekte. Opet, a vrlo jasno i stanovište Vlade koliko god je to određena pomoć pravnim subjektima u teškoćama, koliko god to može njima pomoći svjesni smo toga da je to na neki način destimulativno prema odgovornim pravnim subjektima koje svoje obaveze u RH izvršavaju odgovorno. Nažalost kad bismo promatrali period od posljednjih 10-ak godina vidjet ćete da potporama se Vlada uvijek okrenula prema vrlo problematičnim tvrtkama i sektorima u RH da smo uvijek pokušavali potporama pomoći one koji su muku mučili sa opstankom na tržištu i konkurentnošću na tržištu. I da nažalost trošeći i energiju i sredstva poreskih obveznika na rješavanje tih problema vrlo često neophodne potrebe za one sektore koje smo možda mogli izdvojiti jer su razvojni jer su konkurentni i naš izvoz prema Europi i svijetu nismo bili dovoljno prisutni. Ta vječita dilema kako pravilno usmjeriti potpore da li na liječenje bolesnih ili na održavanje zdravlja onih koji su uspješni vjerojatno će još nekoliko godina prisutna biti u ovom Saboru i pred Vladom RH. Prema tome, opredijelili smo se da pokušamo u 2012. godini kompletno saniranje likvidnosti metnuti kao prioritetni posao. Ovo je mjera koja će nama omogućiti da do kraja ožujka mjeseca pokušamo dati mogućnost svima onima koji ocjenjuju da mogu sa reprogramom svojih obaveza na 36 mjeseci biti uredni da im pokušamo omogućiti odgovorno ponašanje u gospodarskom okruženju i odgovornost prema rješavanju nelikvidnosti i insolventnosti. Do tog perioda u Parlament Vlada misli uputiti i Zakon o financijskom poslovanju. Zakonom o financijskom poslovanju pokušat ćemo razriješiti efikasnost financijske konsolidacije svih trgovačkih društava. A to znači mogućnost dogovora ključnih vjerovnika sa dužnikom o konsolidaciji njihovih financijskih obaveza neovisno prema državi neovisno prema poslovnim bankama. I da taj proces pokušamo izvući iz stečaja i ubrzati ga jer je on daleko brži kada nije u pravosudnom sustavu. Sve ono što se ne uspije znači da je ocijenjeno da nema elementa za konkurentsku borbu sa ostalima ni na hrvatskom tržištu ni na vanjskom tržištu i nažalost za njih izlaza neće biti. To je program koji će trajati cijelu godinu. Ovo je u biti naš uvod da barem onima koji su dužni prema nama omogućimo financijsko restrukturiranje i prije toga zakona. Moramo reći da bitno velike učinke ne očekujemo. Jer ako promatrate podatke da su negdje stalno naša potraživanja prema tim postojećim našim dužnicima oko 25 milijardi, da je originalni zakon polučio sveukupno ajde uzmimo milijardu i pol pa po nekim mogućnosti refinanciranja na 12 mjeseci negdje oko 2 milijarde i 100 su naši ugovori koji su bile potpore hrvatskom gospodarstvu za rješavanje ove bolesti nelikvidnosti. Onda naša očekivanja nisu velika ni po ovoj dopuni što znači da će i nadalje velik problem za svih nas biti kako naplatiti potraživanja i u biti veliki dio posla koji moramo obaviti očito će ostati za onaj drugi paket, paket Zakona o financijskom poslovanju gdje će biti potrebno zaista financijsko restrukturiranje trgovačkih društva da bi na neki način mogli redovno poslovati. Možda još smo dvije riječi jer često se spominju ukupni dugovi i dugovi koje sam sada ja spominjao znači oko 25 milijardi, 800 milijuna koji se odnose na sada žive pravne subjekte znači koji su naplativi i realno su prisutna potraživanja. Još imamo oko 25 milijardi u svim ranijim periodima koja su naša potraživanja koja u biti naša potraživanja su sa vrlo malim mogućnostima naplate jer su i u zastari ili u nekim ranijim odlukama potraživanja koja su otpisana, ali očito da nismo u Poreznoj upravi uskladili kompletno našim potraživanjima sa tom realnošću i da nam zaista predstoji niz, niz dodatnih odluka da sve ono što nije realno, sve ono što je jednostavno ostalo u knjigama, a nema pravnih subjekata da to uskladimo sa stvarnim činjenicama. Uz to interesantni podaci Ministarstvo financija će vam u toku trajanja kompletne ove obrade predložiti i načine rješavanja i usklađenja naših poreznih potraživanja sa stvarnim stanjem u gospodarstvu. Isto tako će vam dostaviti sve potrebne podatke da biste mogli znati koji su to dužnici i na koga se odnose kompletna potraživanja. Evo toliko za uvodno obrazloženje. Ako bude potrebno javit ćemo se za raspravu dodatno. Hvala.
Hvala ministru gospodinu Liniću. Prelazimo na odbore. U ime Odbora za proračun i financije Srđan Gjurković. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre financija i pomoćnice ministra, kolegice i kolege. Dakle, matični odbor, Odbor za financije i proračun Hrvatskog sabora raspravljao je na 4.sjednici održanoj 21.veljače 2012.godine temeljem svoje nadležnosti iz članka 65. Poslovnika Hrvatskog sabora o predmetnom zakonu uvodno izlaganje koje smo mi imali na odboru, čuli ste da je iznio ministar financija sada vama. Ja ću vam iznijeti da je odbor dobio amandman od Udruge gradova kao prijedlog na konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o posebnoj mjeri naplate poreznog duga uzrokovanog gospodarskom krizom koji predlaže da se reprogramom poreznog duga obuhvate sva javna davanja, a subjekti reprograma odnosno tijela koja bi se podnosila zahtjevi bila bi tijela jedinica lokalne i područne samouprave. odbor za proračun i financije nije donio nikakav zaključak po tom pitanju amandmana. U raspravi dalje u odboru su iznijeta sljedeća mišljenja, primjedbe i prijedlozi. Temeljna ideja ovog zakona je dobra, ali iznijeto je mišljenje da odredbu kojom se omogućuje otpis dugova s osnova kamate treba preispitati. Naime, poreznom obvezniku koji nije uredno podmirivao svoje obaveze omogućuje se da otpisom duga s osnova kamate bude u privilegiranom položaju u odnosu na urednog poreznog obveznika koji je platio sve svoje obaveze na vrijeme. Iz tog razloga trebalo bi ipak ovim zakonom propisati da se ne otpisuju cjelokupni iznosi kamate već da se obračuna bar dio kamate nastale s osnove poreznog duga i to u iznosu koji ne može biti manji od kamate koji zaračunava prilikom reprogramiranja naplate poreznog duga. Dalje, sljedeća mišljenja su bila da je problem nelikvidnosti nemoguće riješiti bez gospodarskog rasta. Iz tog se razloga predlaže donošenje ovog zakona u kojem se osim ostalog regulira i otpis dugova s osnova kamata kako bi se ostvarile pretpostavke za brži rast gospodarskih aktivnosti, a time i veće zapošljavanje. Također, mišljenje i prijedlozi su da je rok za podnošenje pisanog i obrazloženog zahtjeva za reprogramiranje naplate poreznog duga potrebno sa 90 skratit na 30 dana kao dovoljno vrijeme za provođenje predložene mjere. Ujedno je predloženo i skraćenje rokova u kojem poduzetnici mogu podnijeti pisani zahtjev za otpis poreznog duga sa osnova kamata sa 90 na 60 dana kako bi se ubrzao postupak realizacije predloženih mjera. Nakon duže rasprave Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora podržao je predmetni zakon i odlučio je većinom glasova, sa 7 glasova i 2 glasa suzdržana predložiti Hrvatskom saboru donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posebnoj mjeri naplate poreznog duga uzrokovanog gospodarskom krizom, zajedno sa sljedećim amandmanima. 1. amandman, u članku 7. konačnog prijedloga zakona ispred stavke 4. predlaže se dodati izmjena stavke 1. važećeg zakona na način da se riječi u roku 90 dana zamijene riječima u roku 30 dana. U stavku 4. konačnog prijedloga zakona riječi u razdoblju od 1. listopada 2008. zamjenjuju se riječima u 2010. Obrazloženje. Potrebno je skratit rok za podnošenje pisanog i obrazloženog zahtjeva za reprogramiranje naplate poreznog duga sa 90 na 30 dana kao dovoljan za procjenu potrebe mogućnosti za korištenje predložene mjere, imajući posebice u vidu skoro donošenje Zakona o financijskom poslovanju. Osim toga potrebno je također skratit razdoblje u kojem je poduzetnik vršio isplatu dividende, udjela u dobiti ili predujma dobiti a u isto vrijeme imao porezni dug kao razlog za odbacivanje zahtjeva na 2010. godinu. Amandman 2. U članku 8. konačnog prijedloga zakona u novom članku 10.a u stavku 1. riječi u roku 90 dana zamjenjuju se riječima u roku 60 dana. Obrazloženje. Skraćenje roka za podnošenje zahtjeva za otpis poreznog duga s osnova kamate sa 90 dana na 60 dana predlaže se iz razloga što je predložen predugačak rok za podnošenje predmetnog zahtjeva. Naime, 60 dana je sasvim dovoljno vrijeme u kojem poduzetnici mogu pripremiti potrebnu dokumentaciju i podnijeti pisani i obrazloženi zahtjev za otpis poreznog duga s osnova kamata. Hvala lijepa.
Hvala. Da li još ima predstavnika odbora koji se žele očitovati? Ukoliko ne, prelazimo na raspravu po klubovima. U ime Kluba zastupnika IDS-a zastupnik gospodin Damir Kajin. Ne vidim ga, gubi pravo na raspravu. U ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista-Stranke rada zastupnik gospodin Branko Vukšić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, kolege i kolegice. Među ostalim i ovaj prijedlog zakona govori o stravičnoj zapuštenosti prije svega Hrvatske države u kojoj se tisuće primjera za tu tvrdnju tolerira nered i nedisciplina. Ovaj bi se prijedlog zakona mogao nazvati radno daj što daš, na rate, i do 36 mjeseci, beskamatno. Da tako posluju kartičari odavno bi propali. One koji su počinili u zapadnom svijetu jedan od najtežih zločina neplaćanje poreza nagrađuje se bez obzira jesu li ili nisu platili porez, jesu li ili nisu mogli platiti porez. Nagrađuje ih se bez obzira je li dug nastao zbog objektivnih okolnosti ili zbog namjere da se ošteti državu, a sebi stvori protupravna korist. Sasvim je svejedno je li poduzetnik izbjegao plaćanje poreza zato što je sebi bližoj i daljnjoj rodbini obnovio vozni park ili mu nisu plaćeni određeni poslovi odnosno usluge. Kako se sada osjećaju oni koji su redovno plaćali poreze zakidajući i sebe i radnike na plaćama ili si uskraćujući dobit. Njima je bilo prvo na pameti platiti porez, a tek onda uzeti sebi, a tek onda kupiti bolji auto, a tek onda obnoviti namještaj u uredu. Upravo zbog nereda, neodlučnosti, nepravovremenih reakcija države i previše mrkve, a premalo batine nastao je dug od 46 milijardi. Većina tog ogromnog duga od 46 milijardi nije naravno nastao kao posljedica krize. Bilo je i dogovora nemoj platiti, zažmirit ćemo na oba oka što je na jučerašnjoj sjednici odbora potvrdila i ravnateljica Porezne uprave riječima upućenim zastupnicima HDZ-a. Bunite se protiv otpisa kamata, a vi ste upravo to radili na zatvorenim sjednicama Vlade. Skinite već jednom tajnost s registra dužnika, objavite registar dužnika pa da vidimo tko je to sve, koliko novca i koliko vremena dužan. Saznat ćemo tako kada su se i na koji način stvarali dugovi prema državi, odnosno građanima jesu li to dugovi posljedica špekulacija i dogovora s poreznicima. Saznati ćemo je li učinjen kriminal i tko je odgovoran za taj kriminal. Nisu oni vama dužni, dužni su svima nama, dužni su građanima koji po ne znam koji put saniraju budžet. Registar poreznih dužnika daleko je značajniji od Registra branitelja. Branitelji imaju pravo znati tko im to krade novac. Poreznim dugom od 46 milijardi kuna ugrožen je financijski suverenitet Hrvatske države. Zamislite da je pola američkog proračuna poreznog duga tajna. Zamislite da se iti jedna suverena uređena država, nezapuštena država tako lako odriče svojega novca ili točnije svojega suvereniteta. Propala bi. No prije nego bi se to dogodilo vlasti koje dopuštaju propast bile bi smijenjene u roku od 24 sata i američki bi predsjednik zbog indiferentnog odnosa prema dugu od pola proračuna bio smijenjen u roku odmah. Zašto? Zato što bi dopustio a to je ravno izdaji ugrožavanje suvereniteta. U tom 46 milijardi teškom djelom kriminalu sudjelovale su i porezne uprave ako ničim drugim onda barem nečinjenjem. Island koji je mirno, ali uz referendum, a referendum je u Hrvatskoj veći bauk od bauka komunizma u Americi nakon Drugog svjetskog rata pustio da krvopijske banke mahom u stranom vlasništvu propadnu. Procesuirao je svojega premijera ne zbog krađe već zbog nečinjenja. Hoćemo li mi ikada doživjeti taj svijetli trenutak ili će se i nakon ovih evidentnih 46 milijardi poreznog duga plus 9 milijardi duga koncesija najodgovorniji za još jednu legaliziranu pljačku opravdavati nismo znali. E pa sada znate. Znamo svi. No, hoće li hrvatska država procesuirati one koji su znali a nisu ništa činili. Mi, Hrvatski laburisti tražimo da se procesuiraju, da se svi oni koji su u poreznim upravama žmirili na oba oka istraže, te nakon istrage ako su krivi pravedno kazne. Kolegice i kolege, pravi neprijatelji Hrvatske su ti koji sebi kupuju skupe automobile, vile na moru, glisere i zrakomlate, a da pri tome ne plaćaju poreze, ugrožavaju ekonomski i financijski suverenitet države. Ti obično s rukom na srcu blizu novčanika uglavnom su i najveći retoričarski domoljubi. To su veći neprijatelji od onih s puškom. Njih vidiš, a oni s rukom na srcu predstavljaju se prijateljima, velikim biznismenima, poslovnim lumenima za pražnjenje džepova hrvatskih građana. Treba konačno reći dosta neplaćanju poreza! Neplaćanje poreza je kriminal, zločin zbog kojega se mnogi građani europskih zemalja skrivaju po zakucima južnoameričkih država, a kod nas su ti rušitelji financijskog suvereniteta stupovi društva koji s novinskih naslovnih stranica i u prestižnim televizijskim emisijama drže lekcije o domoljublju. Ili pak kao njihovi pomagači bez da trepnu okom u pozi pravednika ispisuju naloge za ovrhe najvećoj sirotinji. Dakle, država je i dalje prema najbogatijima dobra mati, a prema sirotinji zla maćeha. Kada će to država omogućiti i građanima koji su u tisuću puta očajnijoj situaciji od hrvatskih poduzetnika, čast onim poštenim, platišnim, odgovornim, domoljubnim, solidarnim i humanim odgoditi plaćanje do svojeg oporavka. Pa nesmiljenim, često i nepravednim kad što i kriminalnim ovrhama zbog duga od nekoliko tisuća kuna obitelji se iz domova baca na ulicu jer kažu takav je red. Kažu nije vam ovo više socijalizam. U socijalizmu su izgleda ostali živjeti samo poduzetni neplatiše poreza koji i ovim zakonom država stimulira na neplaćanje ili barem odgodu plaćanja poreza. Za njih je hrvatski politički model najbolji model na svijetu, ali ga na svu sreću niti jedna zemlja neće kopirati. Građani se pitaju kada će to Hrvatska postati normalna, uređena država u kojoj tvrtke i njihovi vlasnici neće moći unaprijed kalkulirati da im neplaćanje poreza u konačnici se isplati. Ili da porez plate tek ako im nakon zadnje na cvijetu otrgnute latice i onog hoću neću, hoću neću ispadne ipak hoću. I konačno, treba podvući crtu i reći dosta. Od sada će vladati red. Od sada neće biti privilegiranih građana prema kojima se prilagođavaju zakoni i građana koji nemaju pravo ne samo na reklamaciju već nemaju pravo ni na dostojanstven život, građani kojima država svojom neprincipijelnošću zbog duga od nekoliko stotina kuna plijeni stvari. Ova se vlast želi li dobro svima treba početi ponašati drukčije. Ovaj prijedlog zakona Hrvatske laburiste u to i nije baš uvjerio. Nisam baš dobro čuo ministra Linića jer je jako potiho izrekao zadnju rečenicu. Je li u posljednjoj rečenici kazao da mi ipak možemo dobiti uvid u registar dužnika. Nadam se da će to pojasniti. Hvala lijepa.
Hvala zastupniku. Oprostite, ja bih samo htio skrenuti pozornost. Znači, raspravljamo o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posebnoj mjeri naplate poreznog duga uzrokovanog gospodarskom krizom. Imali smo ispravke navoda, gospođa Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa ispravljam netočan navod koji je izrekao zastupnik malo prije citirajući ravnateljicu Porezne uprave o tome da je Vlada na zatvorenim sjednicama otpisivala neke dugove, odnosno radila nešto tajno. Ne samo da to ispravljam, nego tražim od gospodina ministra da se danas izjasni o tome i svakako da reagira u skladu sa Zakonom o Vladi prema gospođi ravnateljici koja je jučer dala neodgovorne izjave, vrlo opasne, a onda ih je poslije pred novinarima povlačila. Hvala vam lijepa.
Hvala. Ispravak zastupnik gospodin Šuker, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ispravljam niz netočnih navoda kolege Vukšića gdje je optužio nekoga za nečinjenje, prije svega djelatnike Porezne uprave pa bi, ovaj Visoki dom ima kolega koji su sjedili ovdje 2002. a tu je i sadašnji ministar a sada potpredsjednik Vlade i Zakona o dospjelim a nenaplaćenim potraživanjima. Pogledajte raspravu od tadašnjeg predsjednika Odbora za financije, od kolege Kajin. Govori se o zakonu koji regulira 23 i pol milijarde kuna. Dakle, većina od ovih 46 milijardi kuna Porezna uprava je poslala blokade na sve moguće i nemoguće račune koje te tvrtke imaju. I kad se raščlane i mislim da kad se raspravlja o ovome, o ovoj točki dnevnog reda ona je vrlo bolna i osjetljiva za hrvatske građane, onda mislim da bi Porezna uprava i Ministarstvo financija trebalo dati tablice da se vidi struktura duga. To nije pojedinačni dug, nego nominalni, pa da se vidi kako se on kretao po godinama i da se vidi da je Porezna uprava godišnje naplaćuje u prosjeku naplata je negdje oko 97% onih prijavljenih i utvrđenih prihoda. Kažem, 46 milijardi zvuči stravično, ali kad ih malo analitički pogledate samo [[Upadica Batinić: Vrijeme.]] 2002. godine kad je Porezna uprava preuzela od Mirovinskog i Zdravstvenog zavoda naplatu doprinosa dug je bio 8 i pol milijardi kuna.
Hvala. Za riječ se javio ispred predlagatelja ministar gospodin Linić. Izvolite. Samo prije ministre dozvolite moram pročitati jednu obavijest. Znači 2. sjednice Odbora za regionalni razvoj, šumarstvo i vodno gospodarstvo održat će se danas u 13,30 u dvorani Ivana Mažuranića broj 84. Na znanje.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa možda još nekoliko podataka i da točno je dat ćemo vam podatke. Jedino ćemo se dogovoriti u kom vidu. Zašto? Govorim o onih 25 milijardi koja još postoji realna mogućnost da ih naplatimo, 25 milijardi zarez 800 milijuna kuna. Pa koja je to struktura? Po vrijednosti pravne osobe su dužne skoro 40% tog iznosa, 40% Fizičke osobe, ali samostalna djelatnost, znači gospodarski okrenuti, 43%, a fizičke osobe građani 18% toga duga. Znači to je struktura u postocima gledajući te iznose od 25,8 milijardi. Ono što je dalje važno, pravnih osoba imamo 131,5 tisuća. Znači 131 tisuću pravnih osoba dužnika ili 7% ukupnih dužnika. Fizičke osobe samostalne djelatnosti, znači obrtnici, 261 tisuću. A onih 18% fizičkih osoba građana predstavlja milijun 385 tisuća. Znači to je popis od milijun zarez 778 tisuća dužnika. To su otprilike dužnici prema poreznim obvezama koje imamo registrirane, a odnosi se na 25,8 milijardi. I očito da ćemo morati postaviti neke limite da bi prepoznali možda ono što zaista hoćemo, a to je ogroman popis. Što nešto drugo pokazuje, da živimo u državi u kojoj svijest o tome da se mora platiti obveze ne postoji. Onda nije ni za čuditi da imamo iznos od 42 milijarde ukupno neplaćenih obveza registriranih i da u biti mnogi investitori imaju problem da se okrenu ulaganjima u RH. I zato i je jedan od naših problema danas uvjeta kad govorimo o ulasku u EU efikasnost pravosuđa. I očito da, slažem se, ostaje problem kako zaokrenuti odgovornost Porezne uprave, Carine i ostalih subjekata države kao izvršne vlasti i početi tražiti disciplinu kad je uvriježeno pravilo u Hrvatskoj da treba biti neodgovoran prema obvezi. I Vlada Republike Hrvatske pokušava reći u ovoj godini mi okrećemo, zaista okrećemo politiku tijela koja su odgovorna za prikupljanje poreznih prihoda. Mi okrećemo politiku, zaoštrit ćemo tu politiku. Ali isto tako želimo vrlo jasno reći u pravnim osobama zaposleni su mnogi radnici i nije problem vlasnika problem je što nažalost sustavi stečaja plaše svih u Hrvatskoj, i javni sektor, plaši i političke stranke. Zašto? Jer opet je problem efikasnosti pravosudnih tijela koje rješavajući zahtjeve za stečajevima ne pokazuje efikasnost pa nam recimo preustroji traju po 12 do 15 godina. Što je neodrživo jer je to nelojalna konkurencija na tržištu. Jer je to ja bih rekao nesigurnost pravna prema zaposlenim. Prema tome moramo shvatiti da zaokret u državi u kojoj odgovornost prema plaćanjima, odgovornost prema obvezama ne postoji nažalost cijeli sustav koji smo postavili nije efikasan da štiti tu promjenu je zaista vrlo, vrlo težak posao za izvršnu vlast. Ali mi vam pokušavamo reći u ovoj godini ta se politika mijenja. Nažalost, nije nama problem, a vjerujem ni bilo kojoj vlasti dosada osoba koja ne plati, vlasnik ili netko drugi, nije jer nažalost njegova odgovornost ide prema zaposlenima koji su ugroženi. I to je uvijek bio problem kako biti rigorozan u naplati kad znamo da u biti zbog neodgovornosti menadžmenta, neodgovornosti vlasnika ugrožena je djelatnost, ugroženi su zaposleni. To su naši problemi. Mi znamo sada kad raspravljamo o prijedlogu ovih poticajnih mjera za te neodgovorne, a ne razmišljajući o njihovim vlasnicima i direktorima nego o zaposlenima sutra kad podignemo razinu i zaoštrimo razinu naplate vidjet ćete rezultate. Dovoljno je reći da već sada po poduzetim mjerama od ovih 25 milijardi skoro 10 milijardi je u blokadama. Da li znate što znači živjeti u blokadama? Niz nezakonitosti isplata, isplate se plaća vrše preko trećih računa, skriva se, vjerovnici međusobno potpuno drukčijim kompenzacijama, prebijanjima izbjegavaju u biti redovni način financijskih transakcija pa kad otvorimo sutra stečaj vidjet ćete daljnje probleme. Zašto? Svaki stečajni upravitelj i sudac može sutra utvrditi da su imali pogodnosti tražiti uplatu onoga što su već jedanput platili kroz skrivene račune. Znači mi imamo potpuno ogroman problem zbog ovakvih blokada. Znači 10 milijardi naših potraživanja je trenutno u blokadama. Negdje 2 milijarde u ovrhama, 2 milijarde u nekakvim odgodama, a u redovnoj naplati je negdje oko 13 milijardi kuna. Znači, polovica onih naših potraživanja. Sve ostalo su već niz mjera podignutih, ali je očito pitanje što sada? Jer blokada ne završava stečajima, ne završava stečajima jer su to procesi koji ne daju efikasnost, ne daju sigurnost ni zaposlenima ni radnicima. Prema tome, pokušajmo shvatiti da nije to odnos Porezne uprave ili Vlade prema vlasnicima i direktorima nego prema cijelom sustavu gdje je u biti najveći problem ugroženih radnih mjesta, ugroženih procesa. Vlada zato predlaže ovu mjeru želeći poručiti to je jedan od posljednjih pokušaja, idemo i na financijsko restrukturiranje da rasteretimo pravosuđe i probamo taj dio riješiti kroz odnose dužnika i vjerovnika, a sve u zaštiti radnih mjesta, ne u zaštiti ja bih rekao ljudi koji su vlasnici ili koji upravljaju sustavom nego radnih mjesta. I da će to biti dugotrajni procesi i da će to nažalost rezultirati i gubitkom mnogih radnih mjesta. Jer ako su prevelike dubioze, ako se dužnici ne uspiju usuglasiti sa vjerovnicima jel opet će se ići na izuzimanje i imovine i kapitala i vjerojatno daljnjih otpisa, pa prema tome i naših potraživanja kao mjere potpore u ovom našem financijskom restrukturiranju. Ali pokušajte shvatiti ovaj prijedlog je dobrim dijelom proizašao iz razloga što smo opterećeni kao i svi vi sudbinom zaposlenih i radnim mjestima i prevelikim brojem nezaposlenih na Zavodu za zapošljavanje. Sjetite se onih 25 milijardi preko 13 milijardi su neplaćeni doprinosi znači obveze po zaposlenima, nisu dobili ni mirovinsku uplatu, ni zdravstvenu zaštitu, a niti onaj drugi mirovinski stup što su njihova vlastita štednja. Hvala.
Hvala. Prelazimo dalje na raspravu. U ime Kluba zastupnika SDP-a zastupnica gospođa Nadica Jelaš. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, ministre, ravnateljice, poštovane zastupnice i zastupnici. Dakle, moja rasprava će biti potpuno drugačija od rasprave mog prethodnika zastupnika Vukšića jer ja raspravljam u ime kluba SDP-a dakle stranke prethodnika Vlade koja ovoga trenutka mora rješavati probleme ove države i njezinih građana uvažavajući dakako zatečenu odnosno sadašnju situaciju. Dakle, Zakon o posebnoj mjeri naplate poreznog duga kojeg smo donijeli u proljeće prošle godine dakle pred nešto manje od godinu dana, zamišljen je kao jednokratna interventna mjera koja je trebala pomoći poduzetnicima kroz reprogramiranje dospjelog poreznog duga da naprosto dođu do daha i lakše se nose sa posljedicama gospodarske rize. Nažalost gospodarska kriza nije okončana. Ona traje. Po nekim bi se elementima moglo reći da se i produbljuje, a svakako najdramatičnije se manifestira u tom jednom nezaustavljivom rastu broja nezaposlenih što jest svojevrsna tempirana socijalna bomba i u ekspanziji nelikvidnosti koja doslovno blokira gospodarsku aktivnost. Na kraju 2011. dospjeli nepodmireni dugovi naših poduzetnika dosegli su ogromne 42 milijarde kuna s tim da je samo u zadnjem kvartalu prošle godine broj blokiranih poslovnih subjekata povećan za preko pet tisuća, a njihovi nepodmireni dugovi porasli su za 1,7 milijardi kuna. Iako je na sjednici Odbora za financije gdje se raspravljalo o ovom zakonskom prijedlogu opozicija pokušala umanjiti težinu ovih brojki argumentima da se u podacima FINA-e nalaze i fantomske tvrtke koje eto odavno ne postoje, pa tvrtke koje nemaju niti jednog zaposlenog, da su u masi evidentiranih nepodmirenih obveza sadržani i dugovi stariji od desetak godina, ostaje činjenica da su upravo te fantomske tvrtke od devedesetih godina na ovamo nepodmirivanjem svojih obveza inficirale ono zdravo gospodarsko tkivo odnosno započele tu jednu spiralu nelikvidnosti koja je dosegla današnje razmjere odnosno stvorila kulturu neplaćanja koja je svojevrsni hrvatski fenomen. I ostaje činjenica da je koncem 2008. godine dakle godine početka krize masa nepodmirenih dugova hrvatskog gospodarstva iznosila 19 milijardi kuna, a da je u posljednje tri godine dakle krizne godine povećana na već spomenute 42 milijarde dakle za 23 milijarde kuna ili za 125% dakle više nego dvostruko. Broj poslovnih subjekata s blokiranim računom istovremeno je povećan za 18,6 tisuća pravnih osoba ili 36%, a broj zaposlenih u tvrtkama za 15,8 tisuća ili 30% dakle tu nije riječ o fantomskim tvrtkama nego o tvrtkama sa zaposlenima. Očito smo upravo u posljednje tri godine suočeni sa galopirajućom razarajućom nelikvidnošću i to je razlog zašto se važenje ove posebne mjere naplate poreznog duga mora produžiti, jasno da predloženim poboljšanjima. Ova mjera pokazala se dobrom i u razdoblju 2000.- 2003. kada se 3.siječanska vlada također suočila sa problemom nelikvidnosti i koliko znamo uspješno ga riješila. S tim da je danas taj problem daleko veći, a manevarski prostor za njegovo rješavanje daleko suženiji. Jednom riječju danas smo u puno težoj situaciji. Unatoč toj činjenici vjerujemo da će u kombinaciji sa svim drugim mjerama koje smo predložili i koje ova Vlada misli poduzeti i sada i ova mjera dati pozitivne efekte barem do onog trenutka dok se ne donese Zakon o financijskom poslovanju kojim bi se problem neplaćanja trebao početi rješavati na jedan sustavan način. Iako sam po sebi Zakon o posebnoj mjeri naplate poreznog duga doista možemo se složiti sa time predstavlja svojevrsno pogodovanje neplatišama, dakle svojevrsnu diskriminaciju onih urednih platiša, on je upravo zbog težine situacije nužan. Dakle, on je ovoga trenutka nužan, on je izraz dobre volje države da se odrekne dijela svojih prihoda u korist gospodarstva onog dijela gospodarstva koji još uvijek funkcionira koji još uvijek ima perspektivu, dakle da to bude jedan dodatni impuls oživljavanja tog gospodarstva jer svi se slažemo da je gospodarski rast najefikasniji put rješavanja problema nelikvidnosti. Cilj je sačuvati svaku tvrtku od stečaja, sačuvati svako radno mjesto. Radna mjesta ne smiju gubiti. Dakle, na kraju samo još nekoliko riječi o najvažnijim promjenama u ovom zakonskom prijedlogu u odnosu na postojeći zakon. Dakle, produžava se rok otplate poreznog duga reprogramom s postojećih 30 na 36 mjeseci. Dalje, produžava se i razdoblje u kojem je dug nastao. Do sada je to bio rok 31. prosinca 2010.,a sada se predlaže da predmet reprograma mogu biti svi porezni dugovi nastali do 31. siječnja 2012. godine, a kao što smo od ministra čuli riječ je o dugovima od oko 25 milijardi kuna koji su realno naplativi. Dalje, omogućava se otpis duga s naslova kamate i to je zapravo onaj rekli bismo najproblematičniji dio ovog zakonskog prijedloga po reakcijama oporbe. Ovo pravo može ostvariti poduzetnik koji u roku od 30 dana od dana usklađenja svog poreznog duga s Poreznom upravom uplati cjelokupnu glavnicu duga dospjelu na naplatu do 31.siječnja 2012. Činjenica je da se prilikom naplate poreznog duga u skladu s odredbama Zakona o obveznim odnosima prvo naplaćuje kamata pa tek onda glavnica i da zbog toga velik broj poreznih dužnika jednostavno ne može doći u situaciju da počne otplaćivati i samu glavnicu poreznog duga. Dalje. Rok za podnošenje zahtjeva za reprogram poreznog duga Poreznoj upravi skraćuje se s 90 na 60 dana. što se tiče doprinosa za mirovinsko dakle dug s osnova tog doprinosa se izuzima iz ove mjere i definira se u skladu s propisima u sustavu mirovinskog osiguranja. Kamata na reprogramiranu glavnicu ostaje i dalje 8,5%, a isto tako i svi ostali uvjeti ostaju nepromijenjeni u odnosu na postojeći zakon. Na kraju želim reći da vjerujem da će ovaj prijedlog ipak podržati i oporba, kao što je oporba podržala ovaj zakon prošle godine, tim više što je sadašnji prijedlog poboljšan, što je prihvatljiviji za poduzetnike obzirom upravo na težinu recentne gospodarske situacije. Hvala.
Hvala lijepa uvaženoj zastupnici. U ime Kluba zastupnika Hrvatske narodne stranke-Liberalnih demokrata Srđan Gjurković. Izvolite.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, gospođo ravnateljice, kolegice i kolege. Dakle već je dosta izneseno i od strane ministra i od kluba SDP-a kolegice tako da ja ću se u ime kluba HNS-a fokusirat na ono što je ostavilo jedno pitanje zbog čega nekima se omogućava, oni koji su uredni u plaćanju njih se na neki način kažnjava šta su plaćali. Pa moram reći da i kao HNS mi uvijek podržavamo i razvoj gospodarstva, zapošljavanje, realizaciju projekata. Tvrtke koje su u problemima nisu samo tvrtke koje su kupovale aute, a nisu isplaćivale, vlasnici su kupovali auta a nisu isplaćivali plaće. Ovaj zakon u biti i svojim naslovom prepoznaje trenutak kao što i ova Vlada i ova koalicija prepoznaje trenutak u kojem se nalazi i trenutak koji smo zatekli. Dati šansu onima koji zapošljavaju a imaju problema, borba za svako radno mjesto je nešto što je prioritet ove koalicijske vlasti, prioritet HNS-a. Šta znači ta šansa, to znači kad krenu kapitalne investicije koje očekujemo, koje su najavljene, na te natječaje koji su javni tvrtke se moraju javiti sa urednim obrascem o podmirenim obavezama poreza odnosno obaveze koje ne opterećuju u datom trenutku što ovaj zakon omogućava. Da ne govorimo o jednom danu blokade na onome bon 1 ili bon 2 u biti koji ograničava mogućnost da tvrtka se u roku od 6 mjeseci uopće može javit na bilo kakav natječaj. Ovaj zakon omogućuje prostor poduzetništvu da bude konkurentno, ali i da bude likvidno da može isplaćivat plaće i doprinose koji su obavezni. I to je ona šansa i prilika koju mi moramo dati gospodarstvu boreći se za svako radno mjesto ne deklarativno nego doslovno. To je ovaj zakon. To je ovaj zakon koji otvara prostor za investicije, da onaj dio zdravih tvrtki koji ima problema ali može, može ići naprijed, može se javljat na natječaj, može dobivat poslove, može proizvodit za nove investicije kapitalne i može isplaćivat plaće. I to je borba za svako radno mjesto. Isto tako, ovaj zakon je poruka svima onima da tko ne bude poštivao i ne bude plaćao obveze što tekuće poreze, što one koje će reprogramirat nema više razgovora nego treba rješavat i čistit ono što nije zdravo i to je jasna poruka da neće više biti mogućnosti igranja na način kako se dosad radilo. Ali ova šansa i šansa u kojoj će se još jednom evidentirat svi oni koji imaju šansu i mogućnost, a koji imaju prostor i potrebu da kroz nove zakon uđe se i u suvlasništvo jer su oni potencijalni ali u ovom trenutku nemaju financijsku snagu je isto nešto što ovaj zakon donosi. Trebamo dati šansu, trebamo dati priliku i ovim zakonom ćemo je dati. Klub HNS-a daje podršku ovome zakonu. Hvala.
Hvala. Sljedeća u ime Kluba zastupnika HDZ-a zastupnica gospođa Martina Dalić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre. Evo dozvolite da se ja na početku svoga izlaganja vratim onome o čemu razgovaramo, a razgovaramo o zakonu koji ponovo otvara mogućnost obročne otplate poreznog duga uzrokovanog krizom, ovog puta na razdoblje od 36 mjeseci i ovaj prijedlog i obnavljanje ove mjere obrazlaže se učincima krize. Pa s obzirom na gospodarske okolnosti i vrijeme koliko kriza traje, a i pogoršanje uvjeta u okruženju smatramo da je ovakav prijedlog primjeren. Otvara se ajde još jednom prilika poduzetnicima koji se suočavaju s poteškoćama da lakše savladaju krizu. Slična je mjera bila u primjeni i prošle godine i kao što smo i čuli od ministra po tom reprogramu reprogramirano negdje oko milijardi i pol kuna poreznog duga i držim u tih 2133 tvrtke za koje je prošle godine učinjen reprogram zaposleno je 35000 osoba i držim stoga da je ta mjera bila učinkovita jer je podržala i pomogla 35000 radnih mjesta. Ako ova mjera koju se sada predlaže reprogramom to ponovo pomogne mislim da će onda biti to dobra mjera i zato u ovom prvom dijelu, u dijelu reprograma gdje se plaćanje poreznog duga olakšava obročnim otplatama uz primjerenu kamatu podržavamo takav prijedlog. Ono što međutim u ovome Zakonu ipak držimo da nije dobro jest otvaranje mogućnosti sto postotnog otpisa zateznih kamata. I to u biti zbog dva razloga. Jedan je odnos i na neki način lošiji položaj u koji se stavljaju uredni porezni obveznici, a o čemu je i sam jednim dijelom govorio i ministar potvrđujući, pokazujući da je toga svjesna i kazujući da ipak kriza je teška i da se ministarstvo odlučilo za ovu mjeru. Međutim, a o tome je bilo riječi i na odboru. Želim reći da morate biti svjesni da je otpis zateznih kamata beskamatan kredit, da je to prilika koju su uredni porezni obveznici neoprezno propustili. I to je ovo što sam sad rekla je opći ekonomski argument jednakosti i tržišnog natjecanja i mogao bi se u tome smislu zadržati u ekonomskoj raspravi da nije pravila o državnim potporama. Suglasili smo se također i vi ste ministre rekli ovo je potpora. Međutim, kada se i s obzirom da se radi o potpori onda mi imamo zakonodavni okvir koji regulira način na koji se potpore daju i dodjeljuju i nije teško i vama dok ova rasprava traje otići na web stranicu AZTN-a i pročitati da izravne potpore koje daju prednost poduzetniku na tržištu jesu na primjer subvencije, oslobođenje od plaćanja poreza ili kamata, zajmovi pod povoljnijim uvjetima od tržišnih. Zatim dalje kaže agencija odobrava državne potpore za određene prethodno definirane ciljeve i u određenim iznosima. I konačno kaže, potpore dodijeljene bez prethodnog odobrenja agencije smatraju se nezakonitim. U takvim okolnostima agencija nalaže povrat potpore uvećan za iznos zatezne kamate. I to je meritum naše rasprave i to je meritum našeg upozorenja. Jer iako je ova potpora propisana zakonom ona mora imati odobrenje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja. Uz najbolju volju ja to nisam pronašla u obrazloženju zakona i zato to i sada govorim kako bi se to korigiralo na način da bude sukladan pravnom i zakonskom okviru kojeg imamo. A ako se to učini onda će se otkloniti i ona temeljena primjedba da je u neskladu potpun otpis i nekorektan i ne fer u odnosu na redovite porezne obveznike. Zato držim da je i klub Hrvatske demokratske zajednice drži da je u ovome dijelu ove odredbe potrebno popraviti i uskladiti sa agencijom. Evo tako je počela naša velika rasprava a koja i ovdje uzima dio prostora pa ću i ja obratiti se na tu temu na pitanje poreznih dugova. Pa ja mislim da je sasvim jasno da porezni dug postoji, da postoje porezni dugovi, postoje brojke koje se gomilaju, zbrajaju od početka stvaranja Hrvatske države zato jer otpis duga nije moguć. Zato jer nitko nema pravo na otpis poreznoga duga osim Hrvatskoga sabora. Porezna uprava, Ministarstvo financija pod svim vladama koje su upravljale imala je uvijek i ima samo jedan zadatak – naplatiti što više, što bolje. I u tome se naplaćivanju koristiti svim zakonom raspoloživim sredstvima, pa je sukladno tome i ministar govorio o tome koliko je i kojim je instrumentima naplate obuhvaćen aktualni saldo poreznoga duga aktivnih poreznih obveznika. I to je ono što držim važnim. Mjere koje se poduzimaju za naplatu toga duga. I tako onda u prvih 9 mjeseci prošle godine upravo tim prisilnim mjerama, blokadama, pljenidbama, ovrhama, prisilno je naplaćeno više od milijardu i 900 milijuna kuna u 9 mjeseci. A ukupna naplata u prošloj godini iznosila je 97,85% od svih ukupnih zaduženja, sveg mogućeg poreza koji je dospio na naplatu u prošloj godini utvrđen što prijavama, što nadzorima 97,85% je naplaćeno. Prosjek u proteklih 10 godina u razdoblju od 2000. Do 2010. Je 96,7%. Prošla ne jednostavna 97,85. To pokazuje da napore u naplatu poreznih dugova treba ulagati na svaki način. I zato je Ministarstvo financija prošle godine podnijelo više od 3000 stečajeva po skraćenom postupku, Državnom odvjetništvu predalo zahtjev za provođenje redovitih stečajnih postupaka više od 800, proslijedilo zajedno sa Ministarstvom pravosuđa popise iz FINA-e poreznih obveznika koji i trgovačkih društava koji u protekle tri godine nisu podnosili financijska izvješća sa zahtjevom za brisanje po službenoj dužnosti što su sudovi po službenoj dužnosti trebali i ovako i onako činiti i pridonositi financijskoj stabilnosti i urednosti. Dakle, između ostalog i ovi represivni postupci osigurali su naplatu od 97,85% i Ministarstvo financija tim putem mora nastaviti i pred njim je zadaća osigurati i bolji rezultat od ovoga. Stoga u zaključku zalažem se i sa ove govornice da uvijek o realnim ekonomskim stvarima raspravljamo u kontekstu koji nam može donijeti rješenje, a rješenje nam može donijeti samo ako taj problem vidimo onakvim kakav jest. Rješenje nam ne može i ne mogu donijeti nikakvi politikantski argumenti, nikakve neistinite i izmišljene tvrdnje jer time samo gubimo vrijeme. Stoga ja još jedan put koristim ovu govornicu jasno vas obavijestiti da niti javnih niti tajnih otpisa poreznih dugova nije bilo jer za to nitko pravo nema. I zbog toga se od stvaranja Hrvatske države bilježe porezna potraživanja u evidencijama Porezne uprave i onda se s vremena na vrijeme ti brojevi koriste, komentiraju, međutim ono što je bitno, bitno je sagledati i znati što je od toga realno, što od toga potječe iz kojeg razdoblja i koje se mjere poduzimaju za naplatu tih iznosa. Zadaća je Porezne uprave poduzimati sve raspoložive mjere. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeći u ime Kluba zastupnika HDSSB-a zastupnik gospodin Zoran Vinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, dame i gospodo zastupnici. Klub HDSSB-a imajući u vidu ja bih rekao teško i složene stanje u gospodarstvu podržat će ovu mjeru obzirom da je ona jedna od mjera koja može utjecati, slično kao i ova mjera koja je bila dosada na snazi o reprogramiranju poreznih dugova 30 mjeseci ovo je samo produžetak te nenaplate dugovanja na 36 mjeseci i podržat ćemo dakle ovu mjeru u smislu osiguranja likvidnosti i opstojnosti poduzetnika. I da ne čitam samo obrazloženje koje je ovako lijepo sročeno ovdje u ovom zakonu reći ću nekoliko podataka koji su vezani za sam porezni dug i koji govore o tome da jedan cjelokupni državni sustav posebno Porezna uprava nije radila kvalitetno svoj posao i nije na vrijeme reagirala što je u mnogočemu doprinijelo i nizom dugotrajnih stečajeva, a jučer smo o njima pričali, stečajeva po hrvatskom modelu i po hrvatskom sustavu gdje su potpuno nestale tvrtke i izgubljena radna mjesta, ali ne samo ime tvrtke nego je nestala i cjelokupna imovina tih tvrtki. Zadnji pokazatelji pokazuju, a upravo iz ovih pokazatelja možda i predložimo izmjenu ovoga zakona, jer iz ovih pokazatelja koje ću sada reći bit će vidljivo da cjelokupna porezna dugovanja nisu uzrokovana samo gospodarskom krizom koja po nekima traje jednu, po nekima dvije godine, a u Hrvatskoj traje bogami od pretvorbe i privatizacije. Država dakle do danas nije uspjela naplatiti 51,3 milijarde kuna poreza i doprinosa, a u zadnje 3 godine 17 milijardi kuna što s kamatama iznosi 24,7 milijardi kuna. Dakle ove priče i brojke o 97% naplati očigledno ne piju vodu obzirom da u zadnje 3 godine država nije uspjela naplatiti 17 milijardi kuna. Prošle godine 8,72 milijarde kuna, dakle ukupno poreza i doprinosa, odnosno 11,75 milijardi kuna sa pripadajućim kamatama. Na ime PDV-a poreza na dodanu vrijednost koji je prošle godine bio 23% iako tamo negdje 2007. godine su bila obećanja kao i 2011. da se PDV neće podizati nego čak i smanjivati, država nije uprihodila 3,5 milijarde kuna i gle čuda to država namjerava upravo taj iznos, a to je zapisano u Proračunu za 2012. godinu, namjerava naplatiti građanima od podizanja PDV-a s 23 na 25%. U tri godine, dakle u zadnje tri godine PDV nije naplaćen u ukupnom iznosu od 8,2 milijarde kuna. U tom istom vremenu je gospodarstvo, dakle i hrvatsko poduzetništvo koje ne treba u svakom trenutku braniti, trebamo pomoći, ali istovremeno treba i ukazati što su oni koji se smatraju hrvatskim gospodarstvenicima i poduzetnicima, tu ne mislim na sve nego na one koji se nalaze u ovom iznosu, dakle samo prošle godine na reprezentaciju i kupnju novih osobnih automobila potrošili su ukupno 6 milijardi kuna. I na to su normalno imali pravo na odbitak pretporeza i smanjenje porezne osnovice za plaćanje poreza na dobit. Normalno naša efikasna i trokratska država i Porezna uprava to nije uspjela vjerojatno kompenzirati s takvim hrvatskim gospodarstvenicima. Da netko ne razumije, čast onima koji pošteno rade, zapošljavaju, brinu se za svoje radnike, daju im plaće, plaćaju poreze i doprinose, ali većina ili manjina, a zbog toga ću i tražiti na kraju ovog izlaganja cjelokupne podatke, očigledno ne smatra niti radnika bićem koje je zaštićeno hrvatskim Ustavom, a isto tako ne smatra i ovu državu svojom državom jer upravo toj državi ne plaća niti poreze niti doprinose ne samo u ove zadnje dvije godine teške gospodarske krize nego i u zadnjih 12 ili u zadnjih 20 godina. E sad, imamo dakle ukupno 51 to su pokazatelj 51 milijardu kuna neplaćenih poreznih dugovanja. I možemo svi zamisliti što bi država čak i kada otpiše kamate uspije naplatiti te milijarde kuna koliko bi to bilo bolnica, škola, koliko bi bilo sigurnih pružnih prijelaza, koliko bi bilo obilaznica koje nisu obilaznice smrti jer nemaju niti nadvožnjake niti svjetlosnu signalizaciju nemaju niti osvjetljenje kao što je to Đakovačka obilaznica, jel tako gospodine Šeks. I možemo zamisliti da je država naplatila taj dug vjerojatno ne bi morala ući u nova kreditna zaduženja, ne bi morala plaćati milijarde kamata na kredite koje je podizala da bi održala odnosno smanjila deficit. Na PDV-u je ukupno izgubljeno 12 milijardi kuna, a na doprinosima 20 milijardi kuna. Ono što Klub HDSSB-a traži a zalažemo se obzirom da hrvatska javnost gotovo dvije godine ne samo političke stranke, netko se opire, netko je za, mi jesmo za objavu registra hrvatskih branitelja i potpuno to podržavamo, ali tražimo isto tako jasno i glasno ukoliko je ono top tema ovo je svakako tema broj 1 u Hrvatskoj u Hrvatskoj koja nije uspjela naplatiti svoja dugovanja ali Hrvatskoj koja je danas prezadužena država. To smo dužni i građanima RH, Hrvaticama i Hrvatima i svim građanima RH pokazati spisak onih koji su dužni RH. I to ne može biti tajni podatak. To nije ona baka s tržnice, to su mnogi "ugledni građani" ove RH koji ne mogu biti ugledni jer su dužni ovim građanima i ovoj državi. Koji ove godine u ovom proračunu će morati platiti ono što takvi nisu plaćali ne dvije godine nego punih 20 godina. A ja bih rekao od pretvorbe i privatizacije na zna se način. Dakle, Klub HDSSB-a traži od Ministarstva financija promijenite zakon. Na zakon koji u ovom trenutku zakon koji štiti one koji ne plaćaju RH svoje obaveze smatramo ga potpuno nelegitimnim i tražimo upravo objavu tih podataka. Klub HDSSB-a zanima ali i zanima to cjelokupnu hrvatsku javnost učinci ovog dosadašnjeg zakona i učinci Porezne uprave odnosno eventualne moguće, ja kažem eventualno moguće odluke, Vlade RH bez obzira tko joj bio na čelu koja je navodno donosila i određene odluke na tajnim, a ja ne bih rekao da postoje tajne sjednice, nego da mogu postojati zatvorene sjednice Vlade na kojima su se navodno otpisivali porezni dugovi itd., itd. Obzirom da jedna takva izjava dolazi od ravnateljice Porezne uprave koja jučer tvrdi da ima te podatka klub HDSSB-a traži da se ti podaci javno objave. Jer to nije vlasništvo Porezne uprave, to nije vlasništvo ministra financija, to nije vlasništvo niti jednog pojedinca u Vladi RH, nego je to informacija koja zanima sve hrvatske građane. Sve one koji su dali glas današnjoj vlasti, ali i sve one koji su dali glas za neke druge političke opcije. To znači i trebalo bi zanimati i poziciju i opoziciju ali i sve hrvatske građane. Dakle, tražimo potpuni izvještaj dosadašnjih učinaka Zakona o reprogramu poreznih dugovanja ali isto tako tražimo i sve izvještaje koji su jučer prvo demantirani a onda potvrđeni da je postojao otpis poreznog duga na sjednicama Vlade. Rekao sam da je ovaj zakon usko vezan i sa izmjenama Zakona o stečaju. Obzirom da smatram da ovaj zakon ne može doprinijeti tome da stečajevi duže traju nego što je to po dosadašnjem zakonu, hrvatska Vlada odnosno Ministarstvo financija mora hitno krenuti i u izmjenu Zakona o stečaju kako bi ti stečajevi bili, a ovo je jedan od uzroka stečajeva u Hrvatskoj, jedan od uzroka gdje se nitko ne može naplatiti posebno ne radnici, posebno ne država, jedinice lokalne samouprave, dakle hitno uz ovaj zakon i uz onaj jučerašnji zakon treba krenuti u cjelokupnu izmjenu Stečajnog zakona. Kako ti stečajevi ne bi završili kao što su završavali u čast i izuzetak nekoliko tvrtki u RH potpunom rasprodajom imovine, nestankom radnih mjesta, pa nestankom čak i zemljišta na kojem su nekada te tvrtke radile. Porezna uprava koja je čitavo ovo vrijeme, a odgovorno to tvrdim i odgovorno to smatramo u HDSSB čast ljudima koji rade u Poreznoj upravi, čast onima koji su savjesno obavljali svoj posao, ali tu mislim prije svega na vrh POrezne uprave koji je bio uz sprezi sa onima koji su te odluke donosili. Porezna uprava u tom razdoblju je bila u većini slučajeva krak one poznate hrvatske hobotnice korupcije, korupcije i kriminala, jer vidljivo je iz ovih podataka da je Porezna uprava radila svoj posao, tada ova porezna dugovanja ne bi dosegla ovih 51 milijardu kuna Ova država se ne bi morala dodatno zaduživati kao što će se zadužiti i ove godine za gotovo 22 milijarde kuna. Da je ta Porezna uprava radila svoj posao do ovog stanja, teškog stanja u svakom slučaju ne bi došlo. Porezna uprava je ta gospodine ministre i ravnateljice Porezne uprave, gospođo Čavlović-Smiljanec, ta koja mora izaći sa svim ovim podacima, koja ne smije naplatiti i kazniti samo onu baku na tržnici ili kako se ovdje u Zagrebu kaže kumicu na tržnici koja prodaje jaja, sir i kajmak ili eventualno donijela jedno zaklano pile nego mora naplatiti dug i svetim kravama hrvatskog gospodarstva. To vam je posao,a posao vam je i objaviti spisak svih onih koji su dužni Republici Hrvatskoj, spisak svega onoga što je prošli zakon do ovih izmjena donio Republici Hrvatskoj…
Zastupniče vrijeme.
Završavam. Kao i eventualne moguće odluke hrvatske Vlade, bez obzira … [[Ne razumije se.]] nazovi tajnim sjednicama kako vi kažete a ja bih rekao zatvorenim sjednicama jer ovo hrvatska javnost i hrvatski građani, naše drage Hrvatice i Hrvati, radnici, seljaci i svi oni koji žive od svog rada i uredno plaćaju svoje obaveze očekuju. Hvala lijepo.
Hvala. Evo u ime predlagatelja ministar gospodin Slavko Linić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Kratak osvrt na prethodne rasprave. Želim vrlo jasno ponovo naznačiti, problem Republike Hrvatske je s jedne strane neodgovornost u platnom sustavu, neodgovornost prema obvezama i neizvršavanje obveza. Prema tome, mi nismo u Hrvatskoj stvorili tržište uvjete poslovanja u kojem vlasnici tvrtke i poslovno ljudi koji vode tvrtke kad shvate da su u problemima zbog insolventnosti ili nelikvidnosti pokreću postupke u kojima će pokušati naći mogućnost dokapitalizacije, mogućnost dogovora sa vjerovnicima ili u krajnjem slučaju otvoriti stečaj. Gradimo Hrvatsku 22 godine, nakon 22 godine mi stečaj promatramo kao likvidaciju poduzeća a ne obnovu ja bih rekao odnosa između dužnika i vjerovnika jer u financijskom smislu stečaj je samo sudski epilog u relaciji dužnik i vjerovnik. Ne, mi nažalost u Hrvatskoj nakon 22 godine nismo naučili tezu financijskih odnosa. Obrnuto, dužnici i vjerovnici su toliko neodgovorni da otežu sa postupcima, ne prihvaćaju uopće međusobne razgovore i kad jednostavno eksplodiraju obveze tog trenutka zatvaramo radna mjesta. To je nakon 22 godine naš pristup tržnoj ekonomiji i to je jedan problem. A drugi problem, da nažalost naše pravosuđe nije toliko efikasno da rješava taj problem i tu su uzroci mnogih problema. I naravno sada imamo problem izvršne vlasti koje ako traži odgovornost prema poreskim obvezama mora potezati najteže poteze, a to je zatvarati radna mjesta. Zašto, jer vjerovnici i dužnici ne funkcioniraju, ne razgovaraju, ne traže rješenja, a kod poreza ako krenete u postupak naplate, blokada, otvaranje stečaja i to je to. I tu pokušajmo vidjeti da je problem funkcioniranja sustava, dogradnje sustava i načina kako da nađemo rješenje. To je razlog da hrvatska Vlada veli da, idemo sa zakonom gdje ćemo probati ubrzati postupke nagodbe dužnika i vjerovnika, nagodbe. E vidite, to je ono što hrvatska Vlada veli probat ćemo zakon. Taj zakon će opet definirati enormne potpore jer će te potpore ići u otkup … [[Ne razumije se.]] imovine, u dioničke kapitale, ponovno će ići u otpise. Znači imat ćemo načelni zakon koji opet govori o potporama, da pokušamo potpuno narušene odnose na tržištu kako tako staviti u prihvatljive odnose. Znači pokušavamo ubrzati procese nagodbi, to je jedina svrha kad govorimo o Zakonu o financijskom poslovanju, a da ne govorim da ćemo tu probati riješiti i osobne bankrote građana koji su dužnici. To nam je želja da tim zakonom pokušamo riješiti ta dva trenutka i pokušamo u ovoj saborskoj raspravi naći što bolja rješenja. Ali pokušajte shvatiti, nakon 22 godine mi u sustavu odgovornosti prema obvezi ne funkcioniramo. I to je onda rezultat i ovakvih potraživanja države i ovakvih problema u naplati potraživanja države. Vaše je pravo da jednostavno sumnjate na rad Ministarstva financija ili Porezne uprave, ali pokušajte jednostavno shvatiti, u onom trenutku kad imate sustav koji ne funkcionira, kad imate vlast koja pokušava održati radna mjesta koji put se donesu ovakve i onakve odluke, ali sigurno nisu u funkciji zaštite neodgovornih poreskih dužnika jer pojedine pravne osobe koje jesu najveći dužnici ipak nisu individue nego su splet vlasničkih upravljačkih prava, ali i prava zaposlenih. Na vama je da procijenite što god hoćete. Ono što želim vrlo jasno reći, dostavit ćemo popise, nastojat ćemo popise racionalizirati jer milijun i 700 tisuća imena o tvrtki, od pojedinaca vam ne treba, prema tome probat ćemo naći neku razumnu granicu, bit će dostupni svima. Tako da probamo shvatiti, nije to neki poseban popis jer jednostavno najveći dio tvrtki i sami znate koji su dužnici jer vam se svaki dan obraćaju. Da probam riješiti nesporazum vezane za izjavu moje kolegice. I tu možda i pokušati reći vezano za raspravu kluba HDZ-a oko kamata. Da, naša dodatna potpora ide prema kamatama. Slažem se, treba odluka i AZTN-a. Očekujemo ju pozitivnu, jer Hrvatska je takva gdje imamo enormna potraživanja gdje imamo vrlo visoku kamatu zateznu na neplaćene obveze. I ostaje pitanje da li želimo stimulirajući naplatu što prije otpisati tu kamatu. Mi predlažemo takvo rješenje. I ovo je načelno potpora gospodarstvu, svim sektorima. Na žalost potpora onima koji nisu izvršavali svoje obveze. To je jedina mana ove potpore koju predlažemo. I rasprava koja se vodila oko toga što je radila bivša Vlada je nepotrebno, jesu to zatvorene sjednice, otvorene sjednice. Oni su imali selektivni pristup ne otpisa nego pretvaranja obveza prema državi u kapital ili bolje rečeno to su bile odluke o restrukturiranju pojedinih tvrtki. Možemo ih nabrajati koliko god hoćete, ali to su isto selektivne, znači pojedinačne a ovo što je prijedlog kod kamate je načelno zakonski i tog trenutka ovisno o tome tko se javi, tko je voljan imat ćemo odluke. Jedno i drugo su potpore. Naš zakon o financijskom poslovanju koji će predlagati opet će bit načelan, on će dati mogućnost da financijsko restrukturiranje ide prema svakom onom tko je dužan bankama, vjerovnicima i državi. Opet će bit na načelnoj razini, a on će biti osnova za postupanje. Prema tome, govoriti o otpisu potraživanja Dalmacijavino pa svi to znate. Da, to su bili, to je to. Znači to su te odluke, ali to su svima poznate. Nisu to tajne odluke, nego možda zatvorene sjednice, ne znam gdje je doneseno. Ne trebamo govoriti o Badelu, model C opet pretvaranje ja bih rekao potraživanja u temeljni kapital. Ne znam dolazi ravnateljica iz Virovitice Duhan Slatina. Znači u tom dijelu vi ste restrukturirajući tvrtku, ali selektivno odabrali ste tu i tu, vi ste jednostavno potraživanja pretvarali u druge oblike. To je ono što ćemo mi opet na načelnoj, rekao bih razini sa Zakonom o financijskom poslovanju pokušali. I jedno i drugo su potpore, i jedno i drugo. Ove selektivne po odlukama Vlade, a ono što ćemo mi pokušati opet dobiti načelnu suglasnost na zakon, a onda ćemo postupati kako je. Prema tome, tu je vrlo jasno nitko ne želi govoriti o nečemu da je Vlada radila nezakonito, neovlašteno. To su bile odluke. Mnoge od tih odluka dobro poznato i svima. I dapače, ja bih rekao dobro došle izuzev možda isplata otpremnina u stečaju što znamo da baš nije u skladu sa propisima jer to izaziva daljnje probleme svih onih koji to ne mogu dobiti. Evo hvala.
Hvala lijepo. Imamo tri ispravka. Ali prije ću vam pročitati. Znači, sukladno članku 207. Stavka 2. Poslovnika isteklo je vrijeme za prijavu rasprave u trajanju od 10 minuta. Prvi se za ispravak netočnog navoda javio gospodin zastupnik Đuro Popijač. Izvolite.
Dakle, pa kod ovog selektivnog što je ministar govorio. Dakle, model C … [[Govornik se ne razumije.]] nije selektivan. Dakle, na taj model C su se mogla javiti sva poduzeća u Hrvatskoj u teškoćama. Mogla su se javiti po striktnim, definiranim i jasnim pravilima kako Agencija za tržišno natjecanje i pravna regulativa tržišnog natjecanja to nalaže. Dakle, sva poduzeća dala su svoje programe restrukturiranja koje je ocjenjivalo nadležno ministarstvo, slalo Ministarstvo financija i tek nakon odobrenja Agencije za tržišno natjecanje se išlo u restrukturiranje. Na žalost to su teški uvjeti, to su, pa i oni su i pretpostavljali na kraju i ulaženje u kapital sa poreznim dugom. Dakle, nije bilo selektivne odluke, nego se na taj program mogao javiti zaista svaki poduzetnik u teškoćama. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeći za ispravak netočnog navoda zastupnik gospodin Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo. Prije nego što ispravim navod ja zahvaljujem kolegi Liniću što je rekao ovo što je rekao. I mislim da, ako raspravljamo o ovim teškim problemima, ako se HDZ i SDP postave na takav način da ćemo onda riješiti problem. Ali ono što se dogodilo jučer to nije dobro gospodine ministre, jer i isto ovo što je kolega Popijač rekao [[Upadica Batinić: Oprostite što ispravljate?]] Ispravljam netočan navod kolege Linića da je bilo selektivnog otpisa, nego jednostavno po modelu C su se mogle javiti sve tvrtke. Isto tako, kad se raspiše natječaj u Hrvatskom fondu za privatizaciju, kad je prodaja za jednu kunu točno se zna kakav je postupak i opet nije selektivan. Ali kažem, dobro je da je ministar ovo rekao što je rekao, jer onda isto kao što je kolegica Dalić dobro upozorila na kamate, da neke stvari ne napravimo krivo. I mislim da na takav način treba raspravljati. I onda bi priče o tim silnim milijardama dobivaju malo drugačiju dimenziju, jer kažem to je priča koja je stara koliko i Hrvatska država.
Hvala lijepa. Sljedeći za ispravak netočnog navoda zastupnik gospodin Zoran Vinković. Izvolite.
Ispravljam ovaj netočni navod da je ova isplata otpremnina bila protuzakonita. Ako se to misli na Đakovštinu u stečaju onda je to itekako zakonski bilo, obzirom da je Republika Hrvatska na ovaj ili onaj način bila 32% vlasnik te tvrtke imenovala svoje predstavnike u nadzornom odboru koji su imenovali upravu. I svojim nečinjenjem praktično i svojom politikom u toj tvrtki dovela do stečaja. Kamo sreće da se to sad desi i u KIO Orahovica. I tamo svuda gdje Vlada Republike Hrvatske, odnosno Republika Hrvatska ima svoje udjele u vlasništvu u svojim tvrtkama. Zahvaljujem. I tu također treba donijeti zakon, jer i Vlada i Republika su odgovorni za to stanje.
Hvala lijepo. Ali nisam primijetio da ste nešto ispravili. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Prva za raspravu prijavila se zastupnica Ingrid Antičević Marinović. Izvolite.
Hvala vam poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre sa svojom pomoćnicom i suradnicom, kolegice i kolege. Ja mislim da je malo onih koji mogu naći opravdani razlog da ne podupru donošenje ovog Zakona. U sadašnjoj situaciji, dakle gdje, koja nije gotovo ni sporna ovdje među nama koliki je porezni dug i ne samo porezni dug kolike su sve obveze bilo pravnih bilo fizičkih osoba naspram države. Dakle, podupirem ovaj prijedlog zakona kojim bi se reprogramirala naplata poreznog duga i otpisivao dug s osnova kamata. Naime, još ću jednom ponoviti iako je ovo možda i u širem smislu ima veze i s onim što smo jučer raspravljali, dakle kada se nakupi ovakav dug u Hrvatskoj onda to, svakom je jasno, nije samo posljedica ekonomske krize. Ona je puno dublja, ona je rezultat moralne krize jednog društva, ona je prije svega rezultat koruptivnih elemenata režima koji su do ovoga doveli. Naravno, neke su kolege o tome i ranije govorili, svi ti koji imaju ogromna potraživanja, odnosno ogromne dugove prema državi, koji su prepoznati u javnosti jer se o njima pisalo i govorilo to su kompenzirali domoljubnim riječima. Ali moramo konačno ja mislim biti svi zreli i shvatiti da se Hrvatska ne samo može nego i mora voljeti jedino na način ako se preziru koruptivni elementi bilo koje političke opcije, a pogotovo one koja je u poziciji obnašanja vlasti. Prema tome bez korupcije ovaj dug se nije mogao nakupiti. I to je svakome jasno. Govori se ovdje o zakonitim odlukama koje su bile prije. Naravno i kod nas pa i u svijetu, a pogotovo kod nas malo je nedemokratskih zakona, malo je nedemokratskih odluka, ali puno je bilo nedemokratske prakse. I o tome ne trebamo ovdje uvjeravati jedni druge nego trebamo uvjeriti građane. Kako će građanin shvatiti vlast kao pravednu, kao onu koja uopće misli dobro građanima ako sve svoje resurse, svu svoju snagu, onaj represivni aparat koji je uvijek skup upregne da bi naplatila 500 kuna duga koji je protekom vremena narastao i sa kamatama do duga koji građanin više ne može platiti. A u isto vrijeme pravimo se gluhi, nijemi i slijepi prema onima koji duguju na stotine i stotine tisuća, da ne govorim milijuna. E sada se postavlja pitanje, dakle svi znamo da to postoji i da se to događalo. Kako sada stvari, i ovo treba napomenuti samo da se više ubuduće ne bi događalo, i što učiniti da se više ne bi to dogodilo. Dakle, ovo je jedna vatrogasna mjera da se spasi ono što se spasiti dade, ali jednako tako i da vidimo da se takve stvari više nikada ubuduće ne dogode. Ona mjera koja je bila od onog bivšeg premijera ovdje kao spasonosno dočekana dakle u onom programu sjetimo se hitro Vlada, hitro.hr tako da se može formirati tvrtka i to vlasnici onih tvrtki koji su ostali dužni i državi ogromne iznose, a da ne govorimo koliko su ostali dužni i radnicima. Mi smo ustajali protiv toga, smatrali jednom velikom nepravdom jer smo u tome upravo vidjeli da oni koji su izgubili sudske sporove koje moraju platiti na takav način izbjegavaju platiti. I ti su preko noći osnivali tvrtke. Uporni smo bili i osam godina smo govorili da bi tek pred kraj mandata ponovno se vratili na tu mjeru koju smo bili uveli još 2000. godine. Dakle, ako je to bilo moguće, ako nemamo u našem kaznenom zakonodavstvu neisplatu doprinosa, nije to više kazneno djelo, onda je to poruka upravo ovim bogatima i većima da se ponašaju kako god hoće. A u kakvoj onda su oni, ovdje je spomenuta i nelojalna konkurencija i ja ću je spominjati nešto u malo širem smislu, kako onda da se nosi onaj obični čovjek kojeg treba slaviti, ali koji je onda u očima čitave ove konstelacije i okruženja jadnik, koji poštuje sve zakone, koji sve plaća, kome on može biti konkurentan? Taj propada jer se nalazi u takvoj jednoj konkurenciji, ja ne bih rekla nelojalnoj konkurenciji nego se bori sa onim koji protuzakonito posluju i on mora propasti. Dakle u Hrvatskoj propadaju i mogli su propasti oni koji se zakonito ponašaju, a oni koji su se nezakonito ponašali njima se nije dogodilo ništa. I to je nešto što je dovelo ne samo do ovog financijskog debakla nego još više do moralnog debakla. I nama je, dakle što nakon ove mjere činiti? Pa to su vrlo jednostavne stvari. Pogledajmo malo i ugledajmo se u one, u banke, financijske institucije koje počesto svi skupa ovdje kritiziramo i s pravom, ali pogledajmo kako oni pozivaju svoje dužnike već nakon prvog ili sljedećeg mjeseca kad ne ispunjavaju svoju obvezu. Tako bi trebale i porezne vlasti, čim pogotovo jedan veliki subjekt upadne u nevolje da ga se pozove zbog čega ti ne isplaćuješ, što se događa? A ne dakle da protekne toliko vremena pa sada više on koji je stvorio takve dugove više nije sam sebi problem, problem drugim vjerovnicima nego postaje najveći problem države. Ali i onda se taj s puno prava, ali bez imalo morala, poziva eto spasite me, učinite nešto ja zapošljavam veliki broj radnika. I to istih onih radnika koje nije plaćao, kojim nije plaćao doprinose. Dakle, država i vlast može sve, ima sve mehanizme i dajmo im potporu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeća za raspravu zastupnica, a pardon ništa. Odustali ste od replike? Replika zastupnik Nikola Vuljanić, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Slažem se s kolegicom Antičević, ovo nije moglo bez korupcije. Takva količina, takva razina nesposobnosti ili ako hoćete gluposti nije prirodna i ne postoji zapravo. Da se tu radi o 2%, 5% budžeta pa čovjek bi rekao ajde negdje se jel' zagubilo, ali radi se o pola budžeta, a to je nemoguće. Ne vjerujem, doduše, da je dolazilo do nekakvih otpisa poreznih dugova na nekakvim tajnim ili zatvorenim sjednicama Vlade, to bi se ipak, tu su tragovi očiti i ne vjerujem da se nešto tako događalo, da je netko takav potez potegao. Međutim, ovdje se ne radi o otpisanim sredstvima, ovdje se radi o dugovima koji stvarno postoje i dalje postoje. Rekli ste kolegice da je malo onih koji bi mogli biti protiv ovog zakona. Navest ću samo dvije skupine. Oni koji su bili dovoljno ludi pa dizali bankovne kredite da plate porezne obveze, a ima ih i drugi oni koji bi htjeli vidjeti tko je to zapravo tko uzima državni novac, ne vraća u proračun zarađuje pa makar iznad određene razine poreznog duga od recimo milijun kuna da sada se ne radi popis sitnih dužnika koji možda ovdje u Saboru sjede, koji su možda dužni 10, 20 ili 30 tisuća kuna nego da se napravi popis krupnih dužnika. Hvala.
Hvala. Imamo odgovor na repliku. Zastupnica gospođa Antičević. Izvolite.
Pa ono što sam posebno htjela dati naglasak to je na takav jedan selektivni pristup u praksi. Pa evo vam primjer. Dakle da ne spominjemo ove koji su mogli formirati i drugu tvrtku a ostajući dužni milijunske iznose. Ja ću vam spomenuti jedan slučaj koji je zaista potresan. Prije niti mjesec dana došao mi je jedan mladi bračni par koji su kupili jedan stančić od 38 kvadrata, imaju malo dijete i njima je Poreska uprava zaplijenila stan od vrijednosti 1/7, a dug je daleko već jer ga nije uspjela od ranije vlasnice koja je njima prodala stan, ako imaju druge nekretnine jer im je ovo bilo jednostavnije. Pa možete to zamisliti. Dakle, Poreska uprava naplaćuje se na 1/7 stana od niti 40 kvadrata od ranijih, bivših vlasnika bivše vlasnice koja ima nekretnine i dopušta da ih u međuvremenu prenese na druge osobe kako bi izbjegla plaćanje poreza. Eto to je naša pravda i tome treba stati na kraj. To su mali primjeri ali koji govore upravo u što smo se mi pretvorili u naplati poreza.
Hvala lijepa. Sljedeća za raspravu gospođa zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ministre, kolegice i kolege. Ovom izmjenom zakona po treći puta pokušavamo zapravo pomoći ili dati šansu dužnicima državnih prihoda da reguliraju svoje obveze. Prvi puta se to činilo početkom 2000., dakle 2001. godine što je tada bilo logično da se ne samo reprogramiraju ti dugovi nego da se i djelomično otpisuju jer su tada bili evidentirani dugovi gospodarskih subjekata koji su djelovali na ratom okupiranom području, dakle poratno vrijeme kada je trebalo riješiti porezna dugovanja koja su se nagomilala kod takvih subjekta. Tada koliko se sjećam radilo se o iznosu oko 23 milijarde kuna koje su bile evidentirane različitih poreznih i drugih davanja ili kako se to kaže javnih državnih davanja. Danas smo u situaciji da se to gotovo udvostručilo. I stvarno mislim da je potrebno čistiti bilance, čistiti porezne bilance u Poreznoj upravi, ali čistiti bilance u gospodarskim subjektima. Ovdje se kaže ne možete otpisivati ili na takav način čistiti bilancu. Pa tvrtke koje više ne postoje njihove obveze ne mogu biti evidentirane kroz Poreznu upravu jer ako je stečaj završen morate otpisati nenaplativa potraživanja. Dakle, neki argumenti da se tu nalaze potraživanja od tvrtki iz '98. godine ili tvrtke koje su bile u stečaju gdje je stečaj završen zapravo ne stoje. Mi imamo situaciju da ovakva dugovanja proizlaze sa više osnova. Dijelom je to posljedica krize, nelikvidnosti, insolventnosti ukupnog gospodarstva, ali je to dobrim dijelom i posljedica visoke razine financijske nediscipline koja u dugom jednom vremenskom razdoblju ostaje bez sankcija. I sada dolazimo u situaciju da je krajem 2011. godine da je zabilježen rad blokiranih poslovnih subjekata i da je ta razina blokiranih iznosa dugovanja dosegla gotovo 42 milijarde kune. Da je ona eskalirala upravo u vremenu krize od kraja 2007. na ovamo za 23 milijarde kuna. Dakle, u tih 23 milijarde kuna zapravo su najvećim dijelom tvrtke koje još uvijek posluju i one na takav način stvaraju probleme onima koji bi mogli normalno poslovati jer neuredno plaćaju svoje obveze. Vrlo rano 2008. godine u antirecesijskim mjerama je uočen taj problem. Čak je to bila po redoslijedu treća mjera dakle borba protiv nelikvidnost, a što smo dobili? Dobili smo to da smo povećali nelikvidnost na 23 milijarde kuna. I ne bi to bilo zabrinjavajuće kada bi to ostalo samo na toj razini. To su ona dugovanja koja su blokirana. Kolika su stvarna dugovanja gospodarskih subjekata mi zapravo u ovom trenutku uopće niti ne raspolažemo sa takvim podatkom. Zabrinjavajuće je i to što u zadnjem izvješću Hrvatske gospodarske komore koja prati ovo područje se kaže da je "U tri krizne godine vrijednost neizvršenih obveza porasla za 125% i da ona čini 79% vrijednosti ukupnog transakcijskog novca". Dakle, ako to nije alarmantan podatak onda ne znam što bi se još trebalo u platnom sustavu desiti da mi idemo na jednu rigoroznije uvjete u financijsko poslovanju. Ovdje smo čuli različite podatke o tome koliko država potražuje, dakle od nekakvih evidentiranih pedesetak milijardi kuna što nam je rekao još bivši ravnatelj Porezne uprave prije nekih pola godine, dakle to je sve ono što je evidentirano od devedesete godine na ovamo i mislim da bi u tom smislu trebalo čistiti tu poreznu bilancu, dakle da više ne pričamo o takvim podacima koji nisu točni ali su evidentirani ali nisu točni. S druge strane Porezna uprava je u ovom trenutku blokirala iznos od 11,5 milijardi kuna. Dakle, to su dospjele obveze prema državi na osnovi rješenja nadležnih institucija o prisilnoj naplati. Ovdje je ministar rekao da se radi o iznosu u visini 25,8 milijardi kuna koji bi se mogao uz određene uvjete i naplatiti. I zato mislim da je dobro i svi se slažemo da treba pomoći u ovom trenutku bez obzira na temelju čega su nastale ovakve obveze, omogućiti reprogram takvim gospodarskim subjektima. I što predlažemo u odnosu na zakon koji je bio prošle godine u funkciji kao novinu. Povećava se duljina vremena reprograma sa 30 mjeseci na 6 mjeseci, dakle reprogram može biti do 3 godine. Ovdje se izostavljaju doprinosi za mirovinsko osiguranje osiguranika pojedinaca, dakle to je novina, to je čini mi se drugi stup koji ne bi mogao ići u reprogram, on mora biti uplaćen na pojedinačne račune korisnika mirovinskog doprinosa. I ono što je najviše prijepora zapravo u raspravama i na odborima pa i danas ovdje bilo, otpis zateznih odnosno kamata. To su uglavnom zatezne kamate jer se odnose na dospjeli dug. Smatram da je moguće to činiti zbog toga što su svi dužnici u istom položaju, dakle svatko će imati pravo ukoliko je u mogućnosti da otplati glavnicu svoga duga da koristi ovu mogućnost. Nisam sigurna da bi to baš bile potpore ukoliko bi se na takav način opisivale zatezne kamate. Imamo različita razmišljanja oko toga. Vjerojatno će Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja reći svoje mišljenje. Ukoliko bi to bilo protuzakonito uvijek imamo mogućnosti da to razriješimo. I ja podupirem i ovo što je Odbor za financije kroz amandmane dao, da se skrate određeni rokovi da bi se što prije moglo doći do reguliranja poreznog duga odnosno svih onih koji će ići u reprogram da to u što kraćem razdoblju mogu učiniti. Međutim, za sanaciju financijskog stanja pojedinih gospodarskih subjekata ovo je tek mali dio mogućnosti da oni riješe svoja dugovanja. Važno je da takvi subjekti što prije prionu izradi sanacijskih financijskih programa kroz koje će dati prijedloge i rješavanje svojih dugoročnih i kratkoročnih dugovanja na način da kroz sanacijski program kažu odnosno dogovore sa svojim vjerovnicima način kako će rješavati ta dugovanja. U to se moraju uključiti svi vjerovnici. Najveći vjerovnici naših gospodarskih subjekata pa i pojedinaca su poslovne banke pa tek onda možda država i ostali vjerovnici dobavljači. Dakle zato i mislim da je nužno što prije donijeti Zakon o financijskom poslovanju kojim će se s jedne strane urediti financijska disciplina u platnom prometu, a s druge strane i rješavanje ovih nagomilanih dugova koje pojedinci imaju. Hvala.
Zahvaljujem. Za repliku su se javila dvojica zastupnika. Prvi je zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice Zgrebec, rekli ste da po treći put se ovdje nastoji naći načina kako pomoći i u tom dijelu sam primijetio suglasje naravno većine koji su u raspravi sudjelovali dakle u svakom slučaju. Ali evo pala mi je jedna stvar na pamet budući se vi dugogodišnja predsjednica Odbora za poljoprivredu. Ovih dana kada naši poljoprivrednici evo se smrzavaju na cestama želim upozoriti na jedan moment da bi moglo biti uz ove koji nisu dakle izmirili da bi moglo biti još veći broj onih koji neće moći izmiriti svoje obveze i da će biti još veći oni koji će se naći u ovoj kombinaciji, a to su naša obiteljska poljoprivredna gospodarstva. Znamo koliki ih je broj. U okolnostima naravno kada PDV raste, u okolnostima kada evo vidimo da i dizel raste svaki dan, a evo jednostavno mlijeko im padne za 1 kunu, takav udar bi rijetko tko podnio a naravno naš seljak koji radi pod otvorenim nebom i u ovim promijenjenim klimatskim uvjetima pa evo koristim tu priliku da upozorim i na taj moment. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo odgovor na repliku, zastupnica Zgrebec. Izvolite.
Kolega Milinkoviću, kucate na pogrešna vrata jer u ovoj godini se isplaćuju dugovi poljoprivrednicima na temelju potpora koje su trebale biti isplaćene 2011. godine, a po našem novom zakonu o potporama koji je usklađen s europskih zakonodavstvom mi možemo potpore isplaćivati tek 2013. godine za 2012. godinu.
Hvala lijepa. Replika, zastupnik gospodin Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja ću se ipak vratit na temu i mislim da iz rasprave i gospodina ministra i nekih zastupnika iz vladajuće koalicije mi samo možemo biti suglasni oko nečega. U proteklih 10 godina bila su 3 zakonska pokušaja, zapravo 5 sa posebnim zakonima i bilo je još niz pokušaja da se riješi i problem neplaćanja. Međutim, ono što je činjenica je ako hoćemo riješit taj problem ne smijemo pobjeći od činjenice. Dakle 2002.godine i možete uzet rasprave pa ćete vidjeti da mnoge stvari iz tih rasprava se mogu i danas primijeniti, dakle 2002. godine smo govorili o dugu od 23,5 milijarde kuna, danas je on 50. I tada je u raspravi bilo rečeno da moramo naprosto strukturirati taj dug, onaj koji je naplativ i onaj koji je nenaplativ i dati ovom Visokom domu da donese odluku o tome kome će se otpisat da sutra ne bi nitko nikoga prozivao. I kad govorimo o toj naplati, gledajte kolegice i kolege, naplata od 97% se čini visoka, međutim kad pogledate 97% na 83, 84 milijarde onda vam tih 3% čini 2, 2,5 milijarde nenaplaćenih obveza i kad to pomnožite sa 10 onda dođete na 20 i još nešto milijardi. I to su naprosto činjenice od kojih ne možete pobjeći. Isto tako, činjenica je da je Porezna uprava učinila niz blokada, niz pokušaja ali ono što je kolega Linić rekao i tu se nas dvojica u svim ovim godinama koliko smo se prepucavali slažemo. Niti Ministarstvo financija niti Vlada Republike Hrvatske bez velike potpore pravosuđe ne može napraviti ništa. U onom trenutku kad netko nekoga tuži i kad je tu sve kristalno jasno i kristalno čisto i kad se donese presuda za mjesec dana da se ovome pjeni, da mu se uzima, da netko mora platit, vidjet ćete koliki će broj dužnika nestat. I u onom trenutku kad OIB profunkcionira na Visokom trgovačkom sudu ja vam garantiram da će se steći uvjeti da se eliminira 60% onih koji muljaju državu sa otvaranjem novih tvrtki i ostavljanja obveza. Zbog toga, to je bio jedan od razloga zašto…
Vrijeme.
Ali ponavljam, ako mogu samo još jednu rečenicu. Mislim da je ovo problem koji tišti sve građane Hrvatske. Ovaj problem nema političku obojenost, ovaj je problem od krucijalnog značaja za Republiku Hrvatsku. Ali ako hoćemo napraviti nešto onda činjenice moramo prihvatiti onakve kakve jesu. I zato jesam jučer rekao da Porezna uprava ne smije biti politička institucija i nije nikada bila gospođo. Vas treba, ja znam da vas smetaju ovakve rasprave [[Upadica Batinić: Završite zastupniče Šuker.]] kad postoji suglasnost u krucijalnim stvarima. Vas to smeta jer se ne možete svađati, ali ja vam tu ne mogu pomoći. I žao mi je što ste u stvari raspravu prekinuli na ovakav način.
Odgovor na repliku zastupnica Zgrebec. Izvolite.
Pa ja sam upravo i kroz raspravu rekla, mi sada baratamo kad gledamo koliko je evidentiranih takvih obveza govori se o pedesetak milijardi kuna. To je rekao gospodin Mladineo na jednoj sjednici Odbora za financije u prošlom sazivu i tada je i rekao da će nam dati i popise, naravno ne po tvrtkama, nego po godinama itd. i one koje treba otpisati. I to treba učiniti. I ja apeliram da to napravimo što prije, da ne vučemo kroz bilance nešto što je i neutuživo i nenaplativo. A slažem se i s vama da je nedisciplinu financijsku dobrim dijelom generira se i to što su dugi sudski procesi. Odnosno, dugi je proces ako utužite potraživanje. Čak vam nekada dobavljač kaže, pa tuži me, onda sedam godina nećeš dobiti naplatu. I mislim da svi subjekti u Hrvatskoj, dakle od poslovnih od gospodarstava, poslovnih banaka, sudova moramo biti na istom, pa i mi kao zakonodavno tijelo i Vlada na istom poslu i zaista uvesti jednu disciplinu. Jer sutra kad ćemo biti članice Europske unije morat ćemo poštivati norme koje su u svijetu normalne što se tiče plaćanja svojih dugovanja.
Hvala lijepa. Sljedeći za raspravu zastupnik gospodin Dragutin Lesar. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani kolega potpredsjedniče. Gospodine ministre Liniću ja moram priznati da je rasprava nakon vaše druge intervencije danas pripremljeno raspravu sam bacio na pod i krenuo iznova pripremati to zbog toga što se konačno netko odgovorio na niz pitanja koja su se sama po sebi nametala čitajući prijedlog zakona. Ja bih vas molio da doista ovo što ste danas iznijeli u Saboru podatke o ukupnim poreznim dugovima i dugovima doprinosa po njihovoj strukturi, pravnih, fizičkih osoba, građana to uvijek bude predmet opisa stanja koje prati prijedlog zakona. Jer tada bi i mi koji nismo na direktnom izvoru informacija i podataka imali cjelovitiju sliku. Upravo te zamjerke sam vam želio iznijeti da iz ocjene stanja predloženog zakona nije bilo vidljivo niti ukupna visina duga, ni struktura, koliko je toga poreza i doprinosa. I doista je dobro da ste iznijeli podatak da od 25 milijardi kuna koje su u redovitoj naplati procjenjujete da bi oko 13 milijardi moglo biti naplaćeno od onih 50 ukupno 25 je već očito unaprijed proglašeno nenaplativo. Tih 13 milijardi ako se dobro sjećam je otprilike iznos koji odgovara onome što prema proračunu za ovu godinu se država mora zajedno sa izvanproračunskim korisnicima zadužiti. Dakle, to je sada procjena, dakle prvi put smo danas čuli da bi se moglo naplatiti 13 milijardi, odnosno otprilike onoliko koliko se moramo zadužiti što očito ne bi bilo potrebno da do ove situacije nije došlo. I doista jesmo sad u trenutku kada se moramo odlučiti i ako sam vas dobro razumio vi idete k tom smjeru da li ćemo u Hrvatskoj imati Poreznu upravu i porezni sustav kojega će voditi Super Hik ili Robin Hud ili ako hoćete Čaruga. To sad je očito Super Hik vodio porezni sustav u Hrvatskoj nakon svih ovih podataka koje smo dobili i mjesecima tražili. Ja moram podsjetiti da sam 17. ožujka 2011. Od Ministarstva financija kroz dva zastupnička pisana pitanja tražio podatke o ukupnim poreznim dugovima posebice s naslova poreza na dohodak i PDV i za mirovinske i zdravstvene doprinose. I nakon podužeg čekanja dobio sam pisani odgovor tadašnje ministrice financija. Kasnije sam saznao da su dva, tri službenika, dva tri dana morala balansirati odgovor da mi papir dođe a da u njemu ništa ne piše. Uglavnom, prema tadašnjem odgovoru citirat ću samo jednu rečenicu kako to otprilike glasi: "Iz gore navedenog cijenimo da uvažavajući privremeni karakter i stalnu promjenu ukupnog salda poreznih obaveza Porezna uprava vam ne može dati podatak o poreznim dugovima. Iz gore navedenog cijenimo da uvažavajući da se obaveze doprinosa prate na razini poslodavca, a ne na analitici na razini radnika Porezna uprava ne može vam dati podatke koliko je doprinosa neplaćeno." I na kraju zatražio sam popis poreznih dužnika koji duguju više od 30000 kuna. Ne oni od 100 kuna, ne 1000, ne 5, ne 10, nego 30000. I odgovor je završio: "Pozivom na članak 8. Općeg poreznog zakona koji je to proglasio tajnim podatkom." I doista, ako želite omogućiti svima nama, a mi to zahtijevamo da se popis dužnika poreznih bude javan, ja vas sad odmah molim da li ćete podržati prijedlog izmjena i dopuna članka 8. Općeg poreznog zakona kojega ćemo mi napisati ili će Vlada sama izmijeniti članak 8. Općeg poreznog zakona da ne dupliciramo posao. Ako se ovom odgodom, nagodbom, produženjem roka plaćanja poreznih obaveza i doprinosa, dakle uvijek naglašavam i doprinosa ima izgleda da se spasi barem tisuću radnih mjesta onda vrijedan pokušaj. Ali nismo našli jamstvo da ti isti porezni dužnici posebice kad su pravne osobe u pitanju, njihovi vlasnici sutra kroz drugo trgovačko društvo, drugu pravnu osobu poduzeće će ili je novoosnovano neće to isto opet raditi, napraviti. Jer oni su se navikli, navukli su se na takvo porezno ponašanje. Dakle, nema mehanizama zaštite od tih i takovih da oni i sutra neće biti kao što ste vi rekli naviknuti da državi ne treba plaćati poreze. Dakle, nije dovoljno po nama samo ovom koji su ušli u poteškoće zbog ekonomske ili gospodarske krize jer znamo da nisu svi samo zbog toga porezni dužnici nego kako prevenirati njih i eliminirati s tržišta. Drugo, OIB. Treći put problematiziram temu OIB-a i sustava OIB-a i pitam jeste li pripremili i vučete li odlučne posljednje korake da sustav OIB-a profunkcionira ne samo kod građana za građane nego posebice u Visokom trgovačkom sudu da nestanu izgovori da se nešto ne može platiti. Slažete se valjda sa mnom da bez toga doista i bez skraćivanja postupaka vođenja stečajnih postupaka i ova mjera neće biti do kraja učinkovita. To su dva razloga naše rezerve jer iz vaših riječi se nazire da nešto spremate, ali mi smo hendikepirani jer ne znamo što i onda zato uvijek se ljutimo i ljutit ćemo se na vas kad nam na vrijeme ne dajete sve podatke kako bi mogli ocijeniti. Sada građani ove zemlje prate i ovu raspravu pa da skinemo dilemu da li netko nešto zna, je znao, mogao znati ili ne. Jedan veoma zanimljiv sms koji mi je došao koji nije nitko mogao poslati tko ne zna i piše ovako: "Svaki referent za pojedinu djelatnost u Poreznoj ispostavi ima dosje obveznika i jednim pritiskom gumba lista dužnike zna tko je aktivan. Ali voditelji i pročelnici sektora selekcioniraju one za blokadu i Odjela za ovrhu u Poreznoj. Na kartici po JMBG-u vide se i kupljeni auti, nekretnine itd., itd., itd." Dakle ovo je dokaz da se i dosad znalo samo je trebalo velim pritisnuti jedan gumb i onda je počeo problem da netko iznad je radio selekciju. Jel i ovdje ima mogućnost selekcije? To je moje posljednje pitanje. Dakle, članak 8. Općeg poreznog zakona ili ćete vi ili mi, mi smo u stanju danas ga predložiti, i da li je ovdje doista zaštita od selekcije koja je dosad bila prisutna? Hvala.
Hvala lijepa. Replika, gospođa zastupnica, odustajete? Onda možemo ići dalje u pojedinačnu raspravu. Gospodin zastupnik Boro Grubišić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Da, gospodine Lesar, poziv na članak 8. Općeg poreznog zakona je u nekoliko pisanih upita i s moje strane bio citiran kao onaj koji je bio brana da doznamo evo ovakve podatke. No, u ovom samom zakonskom prijedlogu u ocjeni stanja i osnovnim pitanjima koja se trebaju urediti zakonom te posljedice koje će donošenjem zakona proisteći ja mislim da je upravo ono što je gospodin ministar izrekao o onih 25 milijardi kuna pa onaj raspored od 10 milijardi u blokadi, 2 milijarde u ovrhama, 2 milijarde u odgodama itd. da je zapravo moglo biti narečeno i u ovome tekstu o ocjeni stanja. Nadalje, također i ovaj kako gospodin Šuker kaže 3% nenaplativost jel' koja se akumulirala kroz 10 godina, a očito se kumulirala i onih prijašnjih 10 godina do 2002. pa je 25 i 25=50. Tako nekako ispada sve zajedno jel' tako. A od 2002. do 2012. u 10 godina ovih proteklih oko 25 milijardi kuna. Jasno da s obzirom na te podatke o silnim milijardama kuna koje bi da su barem djelomično da kažem završili u Poreznoj upravi onda ne bismo imali vjerojatno ni deficit proračuna ni potrebu podizanja stranih kredita koji slijede zapravo jel' da bi se troškovi, odnosno rashodovna strana proračuna koja je predviđena od 119 milijardi kuna dakle potpuno ispoštovala. Financijska ta nedisciplina, onda muljanje kako reče gospodin Šuker da ga citiram sa otvaranjem faks-firmi ili kako netko reče ovdje fantomskih tvrtki ili one koje imaju samo jedan faks na kojemu nikoga nema sa jednim ili nijednim službenikom itd. To je ono što, pa onda sustav kompenzacija gdje se onda ne vidi više taj porezni dug i porezna obvezna jedne tvrtke prema drugoj, eto to je danas stanje u društvu i mi svi znamo iz naše okolice i bliže i dalje da postoje oni koji godinama ne plaćaju porezne obveze i gdje se one kumuliraju pa točno je da o nekakvim diskrecijskim, diskrecionim pravom počevši od Porezne ispostave pa nadalje postoje osobe koje eto kumuliraju taj porezni dug. Kojim načelom? Da li političkim, da li prijateljskim ja u to ne bih ulazio, ali mnogo se toga zna poglavito u sredinama manjim, dakle tamo gdje gotovo ljudi poznaju jedni druge, poznaju poduzetnici jedni druge i znaju kako posluju i na koji način posluju, tko to kupuje skupe automobile, a ne podmiruje svoje porezne obveze ili obveze doprinosa. I to se zna, to se vidi čak. Ovaj zakonski prijedlog klub HDSSB-a će prihvatiti. Prihvatit će iz razloga što se ovim zaista pokazuje dobra volja da se ipak ono što je, kako netko reče ovdje nenaplativo i neutuživo svede ipak na nekakvu manju mjeru i da se iz reprogramiranja kao jednog oblika, dakle reprogramiranja poreznog duga i povećanja sa 30 na 36 mjeseci ukoliko porezni obveznik prihvaća da plati i onu zakonsku kamatu ili pak da plati samo glavnicu, a bez reprogramiranja. Dakle to su te dvije osnovne mjere. Platiti samo glavnicu bez kamata ili pak platiti u produženom roku od 36 mjeseci platiti ukupan dug. Dakle, to su te dvije mjere koje ovaj zakonski prijedlog predviđa. Ovdje već u prvoj raspravi u ime kluba netko je rekao da će oni koji uz velike poteškoće podmiruju svoje porezne obveze, mislim da ste vi gospodine Vukšić to rekli, biti i iznenađeni i ljuti, dakle neugodno iznenađeni, kako su uz velike muke i poteškoće uspjeli podmirivati svoje porezne obveze pa i doprinose jasno za mirovinsko, socijalno itd., HZZO, a evo sada nekakav jackpot za one koji su bili nedisciplinirani dakle porezno nedisciplinirani. Da bi se to donekle amortiziralo ili kompenziralo, a opet u dobroj vjeri da će ovaj zakonski prijedlog polučiti financijski rezultat, dakle daj Bože da poluči financijski rezultat, u tom slučaju bi se moglo, a u tom smjeru ide i zaključak koji će HDSSB podnijeti Saboru RH da se obveže Vlada RH da u programu ili programima HBOR-a utvrdi novi program financijske potpore tvrtkama koje su do sada uredno podmirivale svoje porezne obveze i doprinose dakle putem HBOR-a a i sredstava ili dijela sredstava koji će se namaknuti primjenom ovoga zakona. To je zaključak HDSSB-a koji je došao evo i na klupe koliko vidim i zbog toga ćemo ovaj zakonski prijedlog. Imamo vjeru, gospodin Lesar govori o tome kako će se moći iskontrolirati kako će ovaj zakon biti primjenjiv. Ja vjerujem da postoje alati postoje instrumenti kojim će se poboljšati porezna disciplina, a onda ukoliko ovaj zakon poluči financijski rezultat da se preko HBOR-a ja bih rekao preventivno pomogne, preventivno da firme koje su uspješne koje uredno podmiruju svoje obveze tvrtke, da ne upadnu kod naznaka već poteškoća i kod naznaka da ne bi bile u stanju podmirivati svoje porezne obveze svoje doprinose da se već tada iz ovog fonda iz ovih financijskih sredstava koja se ostvare primjenom ovoga zakona a preko HBOR-a njima pomogne preventivno kako ne bi zapale u veće poteškoće i ostale opet solventne i plaćale svoj porez i doprinos. Evo to je naš doprinos i prilog ovoj raspravi i klub HDSSB-a kako je rekao kolega Vinković će podržati ovaj zakonski prijedlog. Hvala lijepo.
Hvala i vama. I na kraju u pojedinačnoj raspravi gospodin zastupnik Dražen Đurović. Izvolite.
Pa evo u pripremi za raspravu o ovom zakonu suočen sam sa onim istim što je gospodin Lesar spomenuo, a to je da u ocjeni stanja zapravo nisu bili navedeni nikakvi podaci o stanju tog poreznog duga pa se onda vrlo teško bilo biti kao zastupnik pripremiti za nešto što uopće nije kvantificirano navedeno evo navedeno je u raspravi. Ima izvješće Državne revizije iz 2011. godine odnose se za kraj 2010. Tamo je pisalo da je taj porezni dug bio tada 41 milijardu 500 milijuna kuna od čega doprinosa 20 milijardi naknade 11,5 itd. Naravno mi podržavamo svaku onu mjeru koja doprinosi boljitku i poboljšanju državnog proračuna i stanju državnih financija. Ono što je problem s ovim zakonom što on dolazi 7 ili 8 mjeseci nakon HDZ-ovog zakona iz travnja prošle godine koji je bio zadnje reprogramiranje. Pa se onda malo postavlja pitanje na neki način i vjerodostojnosti, kažemo ovo je zadnje i nakon 8 mjeseci sada stiče sljedeće zadnje moguće reprogramiranje. Ovo prethodno zadnje reprogramiranje iz travnja prošle godine evo čuli smo od kolegice Dalić da je u taj program ušlo oko 2 tisuće 100 tvrtki, a da je ukupno reprogramirano ako sam dobro čuo milijarda i pol kuna što čini oko 3% poreznog duga. Svima je nama jasno stanje kako je u državi. Dakle, korupcija se nije iskorijenila sa uhićenjem 10 ili 20 ljudi dakle mi smo i dalje korumpirana država i o tome nema dvojbi. I državna korupcija je prisutna i državno neplaćanje je prisutno i to su problemi koji su i dalji. Oni se nisu promijenili zbog toga što se promijenila državna vlast. Ovdje su navedena dva moguća modela reprograma. Sada je pitanje koji je cilj dakle da li je stvarno cilj naplatiti 13 milijardi neplaćenih poreza i doprinosa. Navedena su samo dva modela. Ili odmah bez zateznih kamata ili na 36 mjeseci uz zatezne kamate. S obzirom da vladajuća većina ima vrlo veliku stabilnu većinu pitao bih se zašto nisu bili malo hrabriji? Zašto nije moguće bilo i jedno i drugo istodobno? Zašto nije moguće jedan dio duga otplatiti odmah ostatak na reprogram? Da li je to zaista neizvedivo? Zašto nije moguće fleksibilizirati razdoblje oba? Dakle koji je cilj? Da li je cilj zaista pokušati naplatiti sve ono što se može naplatiti? Ako je cilj da se to zaista učini, pa zašto onda još dodatno ne fleksibilizirati? Zašto ili, ili i točka i ništa drugo? Različiti rokovi otplate, različiti rokovi otpisa zateznih kamata, mogućnost kombinacije i jednog i drugog. A sve ono što se može učiniti da se pokuša u kojoj god mogućoj većoj mjeri naplatiti taj dug. Jer jasno je u ovom prethodnom modelu tom zadnjem koji je bio, jedanput na 30 mjeseci reprogram naplaćena je milijarda i pol. Nije teško zaključiti koliki će biti učinak otprilike i ove mjere. On svakako ne može i neće biti 13 milijardi kuna. Dakle, Porezna uprava je ogroman sustav, ima puno ispostava, ima puno zaposlenika, dobro organiziran, zašto se možda nije imalo još malo hrabrosti da se pokuša sa više povećati tu mrkvu prema tim dužnicima? To je zapravo. Mi to podupiremo. A moje mišljenje dakle to nije mišljenje kluba, da se možda moglo pokušati taj model otplate duga još malo usložniti i nekako ga malo još dodatno fleksibilizirati. Jer nije ista stvar da li imaš istodobno 20 milijuna kuna ili 50 duga ili ćeš ih otplatiti kroz sljedeće tri godine. možda tu postoji mogućnost kod nekih na različite načine da izvrše tu otplatu. Evo to je u svakom slučaju ovo drugo što se tiče samog zakona mi podupiremo. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku. Gospodin zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Uvaženi kolege Đurović, kao što ste i sami rekli poduprijet ćemo ove izmjene zakona kao mjeru koja može pomoći hrvatskom gospodarstvu ali ne i onima koji izbjegavaju na razno razne načine plaćanje svojih obaveza. Međutim evo u ovom trenutku dok mi raspravljamo o tome kako pomoći hrvatskom gospodarstvu oni od kojih se godišnje u prihodi negdje između 5 do 6 milijardi kuna na osnovu PDV-a bezuspješno obavljaju svoj razgovor u Ministarstvu poljoprivrede koji i dalje pokušava biti isključivo moderator po načelu UMPROFOR-a a ne stati u zaštitu hrvatske proizvodnje i hrvatskih proizvođača na način da upravo kroz mjere i Vlade RH ali isto tako i Ministarstva poljoprivrede i oni koji proizvode mlijeko i svjesni su toga da nema određenih poticaja, a moramo i mi biti svjesni kao građani da bi ta litra mlijeka bila i 15 kuna, a ne ovo što veliki prerađivači tih mliječnih proizvoda nude u ovom trenutku proizvođačima 2,30 kune, a taj izračun datira još iz siječnja ove godine, dakle ne od 10 ili prije 15 dana nego još u siječnju ove godine. Tako da evo tražimo i od Vlade ali isto tako i od Ministarstva poljoprivrede da stane u zaštitu domaće proizvodnje i domaćih proizvođača jer je to jedino moguće rješenje kako oni ne bi ušli u ovaj zakon i kako ne bi morali reprogramirati svoje dugove, dakle po onoj narodnoj "bolje spriječiti nego liječiti".
Hvala. Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Dražen Đurović. Izvolite.
Da, bolje spriječiti nego liječiti, a ako se liječi onda liječit dovoljno jakim lijekovima ako je ikako moguće. Htio sam reći što se tiče kriminala koji ste spominjali i korupcije, ma naravno pa ne smije zakon, bilo bi dobro kad bi u državi onaj koji je ukrao kunu, imao analogno 1, dobije jedan dan zatvora, a onaj koji je ukrao milijun kuna milijun dana zatvora. Nažalost, često imamo slučajeve vrlo niskih i pravomoćnih zatvorskih kazni za vrlo teška djela s područja gospodarskog kriminala, a s druge strane vrlo visoke kazne za neke jadnike koji su ušli u kladionicu, uzeli 200, 300 ili 500 kuna jedanput u životu. Hvala.
Hvala lijepa. I na kraju završna riječ predstavnika predlagatelja. Ministar financija gospodin Slavko Linić, izvolite.
Gospodine predsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Evo prihvaćam kritiku vezano da smo možda trebali dati više podataka u svom obrazloženju pa ćemo jednostavno ubuduće zaista barem onaj dio financijskih propisa koji dolaze u Sabor pokušati dokumentirati sa što više podataka. Isto, ako mi dozvoljavate ja bih predsjedniku Sabora dostavio sve relevantne podatke koji govore o brojkama koje sam maloprije govorio da ih dostavi klubovima i svakom zastupniku tako da s obzirom da je i to materija koja će itekako zanimat javnost pogledati još jedanput. Još par osvrta na samu raspravu. Ovdje je bilo dosta rasprava o tome da mnogi gospodarski subjekti su ti koji stvore dubioze, otvaraju nove tvrtke. Moramo znati da je to bilo zakonom zabranjeno do 2004., da je Vlada otklonila taj članak koji je sprečavao trgovačkim sudovima da onemoguće takvu aktivnost, ali da isto tako čini mi se 2010. godine Vlada prethodna ponovo uvela taj članak po kojem se nisu mogle osnovati tvrtke koje su ostavile nečiste prošlosti i nečiste račune, neovisno da li se odnosi na državu ili prema ostalim vjerovnicima. Prema tome, ponovo mi imamo u sustavu vrlo jasno da su ogromna ograničenja u tom dijelu. Vjerojatno ako budemo raščišćavali da se taj dio može još na neki način više ograničiti jer je evidentno da treba spriječiti svaki pokušaj da zloupotrebama u brzini otvaranja trgovačkih društava netko si može dozvoliti i prijevare jer to je evidentno ipak prijevara. Također možda vezano za raspravu napomenuti da što se tiče samog OIB-a, nekoliko puta je istaknuto koliko je to važan instrument u borbi protiv zloupotreba, u borbi protiv prijevara pravednijeg sustava oporezivanja onih koji skrivaju i prihode, a s druge strane ne plaćaju poreze. Da je sustav OIB-a već značajno uređen u našim nadležnim ministarstvima i naša je procjena da će skoro u punoj primjeni biti sa 1.6. Još moramo urediti odnose sa Trgovačkim sudom, odnose sa Ministarstvom pomorstva, prometa i veza vezano za imovinu i procijenjene vrijednosti imovine u brodovima. I naravno ono što još trebamo uskladiti to je pitanje korištenja raznih primanja kao što su dječji doplatci, razni dodaci po osnovi socijalnih programa koji nisu usklađeni sa OIB-om. To je nešto što je manje-više tehnički potrebno uskladiti i u tom trenutku OIB po nama sa 1.6. bit će i u punoj mjeri u upotrebi tako da će se daljnje zloupotrebe itekako znati spriječiti. Također vrlo je jasno da već sada Porezna uprava ogromne provjere radi o dostupnim podacima koje imamo i do danas i da se mnoga, mnoga kršenja poreznih pravila, poreznih zakona, a ja bih rekao i prikrivanje prihoda u ovom trenutku istražuju i da je to nešto što ćemo polako i davat podatke u tom dijelu. Tu je bio prijedlog hoćemo li mijenjati članak Općeg poreznog zakona, da, dodat ćemo pored tog članka koji je rečenicu koja će govorit osim ako je poreski dužnik. Prema tome, zaštita poreznih podataka i tajnosti poreznih podataka je potrebna osim kod dužnika i Ministarstvo financija će Vladi predložiti takve izmjene tako da vjerujem da ćemo u tom dijelu naći zajednički interes vezano za članka 8. Zakona. U raspravi vezano za izvješće Odbora za financije spomenut je i amandman gradova i općina koji Udruga gradova i općina predlaže da bi bilo dobro da se ovim zakonom regulira i mogućnost jedinica lokalne samouprave da oni temeljem svojih propisa i izvornih prava također imaju pravo na ovakve postupke pomoći s obzirom na uvjete krize. Mišljenja je Vlada da ne bi mogli to prihvatiti iz razloga jer mi ovdje definiramo 36 mjeseci što je upitno da li pojedine jedinice lokalne samouprave mogu prihvatit takve uvjete i ja bih rekao dosta poticajnu kamatu što je upitno da li bi jedinice lokalne samouprave to mogle. S druge strane, mi smatramo da svaka jedinica lokalne samouprave aktima svojih predstavničkih tijela može donijeti odluke vezano za potpore gospodarstvu u uvjetima krize. Prema tome, ovo je odluka koja i njima može poslužiti da svojim nadležnim predstavničkim tijelima donesu sličnu odluku i definiraju svoje odluke jer ipak su to njihovi prihodi i ovisno o njihovoj fiskalnoj moći i odlukama predstavničkog tijela mogu to definirati. Mislim to su te poruke jer dobrim dijelom revizije koje se u njihovim kontrolama pokušavaju reći da su trebali učiniti više napora u naplati njihovih prihoda, a mi smatramo da eto odluke predstavničkih tijela kao što je ovdje u ovom prijedlogu zakona Sabor mogu također donijeti pojedine odluke o potporama gospodarstvu. Što se tiče amandmana jedan i dva Odbora za financije prihvaćamo ga i mislim da ne treba posebno obrazlagati da je dovoljno 30 ili 60 dana da se što prije obrade predmeti i da tog trenutka postupanje Poreske uprave bude efikasnije. Prema tome, govoriti o tome da li je bilo i osobnih zloupotreba uvijek je moguće ali to je nešto što ćemo sada pokušati jednostavno eliminirati. Jer onog trenutka kad provedemo ove postupke jednostavno ne vjerujem da će bilo tko u Poreskoj upravi posegnuti za to da neki predmet odloži, zadrži u ladici, odgodi za par mjeseci itd. što po nama niti neće biti moguće jer ćemo dodatnim kontrolama ako je moguće ja bih rekao intervencije pojedinaca i zaustaviti. Također, u raspravi je rečeno da li smo mogli fleksibilnije postaviti sam zakon sa različitim mogućnostima. Onda pokušavamo reći da problem insolventnosti i nelikvidnosti u Hrvatskoj nije samo problem zbog neplaćanja poreskih obveza. Na žalost, sve veća su potraživanja bankarskog sustava i sve veća potraživanja su i ostalih vjerovnika u procesu poslovnih aktivnosti, pa je to i razlog da razmišljamo o novom Prijedlogu zakona o financijskom poslovanju gdje naša potraživanja stavljamo u funkciju financijskih konsolidacija ali sa svim ostalim sudionicima. Prema tome, ne bi bilo u redu da samo poreska potraživanja u ovom trenutku budu faktor financijskih konsolidacija. Mi želimo zajedno s poreskim imati i banke unutra sa svojim potraživanjima jer samo tako možemo riješiti nelikvidnost i insolventnost. Znači, svi vjerovnici zajedno sa dužnicima, pa je to razlog da je ovo samo prva faza. A dodatno o raznim mogućnostima i kriterijima bit će kroz ovaj drugi prijedlog zakona koji pripremamo u paketu. Ono što još jedanput želim napomenuti ovo jesu potpore. Prema tome i kamatu koju želimo otpisati da bi ubrzali naplatu jesu potpore i ono što smatramo to su potpore na osnovnim načelima koje ovdje predlažemo, a onda će se pojedinačno o svemu odlučivati. Prema tome, očekujemo da i nadležna agencija koja ocjenjuje akte Vlade vis a vis potpora ocijeni i taj dio. Ali mislimo da ćemo više polučiti ako predložimo i otpis kamata koje su zatezne kamate, vrlo visoke kamate i koje onda čine u biti i porezni dug vrlo, vrlo upitan za pojedine subjekte ako nisu platili taj sa tako visokim kamata sankcioniran. I isto tako, prijedlog zastupnika vezano za mogući zaključak Hrvatskog sabora prihvatljiv je i Vlada će ga prihvatiti jer HBOR ima razne programe i slažemo se da je dobra ideja da se barem oni koji su ja bih rekao uredni platiše još posebno sa programima HBOR-a stimuliraju pojedinim projektima s obzirom na svoju urednost, pa ćemo u HBOR-u takav zaključak nastojati kroz prijedlog dodatnog programa i realizirati. Zahvaljujem svim zastupnicima na raspravi i na sugestijama i prijedlozima.
Hvala vama gospodine ministre. Raspravu smo završili. Glasovat ćemo kad se steknu Poslovnikom predviđeni uvjeti. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posebnoj mjeri naplate poreznog duga uzrokovanog gospodarskom krizom, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 44. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandmane je podnio Odbor za financije i državni proračun. Molim predstavnika predlagatelja gospodina ministra Linića da se izjasni o, imamo dva amandmana. Izvolite.
Vlada Republike Hrvatske prihvaća i prvi i drugi amandman odbora.
Hvala lijepa. Više amandmana nemamo na ovaj konačni prijedlog zakona. Da li vi želite nešto reći gospodine ministre? Izvolite.
Tako je. Prije samog prelaska na glasanje želim u ime predlagača reći da prilikom pisanja teksta konačnog prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posebnoj mjeri naplate poreznog duga uzrokovanog gospodarskom krizom učinjena je tehnička pogreška koja glasi: "Člankom 10.c stavka 2. pogrešno upisano iz članka 12. stavka 2. ovog zakona", a trebalo je stajati: "iz članka 10.b stavka 2. ovog zakona." budući da članak ne postoji. Pa bih molio da uvažite tehničku ispravku. Dogovoreno je sa službom Sabora da bude čisto tehnička ispravka jer nema članka 12., ne postoji. Evo.
Dakle da raščistimo stvari. To nije amandman, ali ja pitam da li ima netko primjedbu? Mislim da bi tako nešto trebali uvažiti jer je ovdje javno i glasno izrečeno. Mislim da nema nikakve reperkusije nego je naprosto došlo do tehničke greške, da to uvažimo. Ako bi se, … [[Upadica se ne razumije.]] Molim vas, ja bih išao dalje, ustanovilo da to ima neke materijalne i neke druge reperkusije, dakle na sam zakon i posljedice koje iz toga zakona proizlaze onda naravno da je Vlada dužna, odnosno mi u Saboru to ispraviti. Da li se slažete s ovom ispravkom koju je gospodin ministar Linić predložio? Hvala. Da to ne smije biti pravilo naravno, to može biti jedan samo izuzetak u načinu donošenja zakona. Dakle molim lijepo, gospodin zastupnik Grubišić. Izvolite. Povodom ovoga, gledajte sad, povodom ovog ispravka kojeg predlaže?
Ne povodom ispravka nego na
Ne, ne. Onda ne možete. Nemojte se ljutiti.
Ali imali smo zaključak koji smo uputili vama
Ali taj sad dolazi na red.
Aha.
Polako.
Htjeli ste staviti na glasovanje to pa zbog toga da prije glasovanja da o tome riječ ili dvije.
Zaključujem raspravu. Sukladno članku 154. Poslovnika Hrvatskog sabora i prijedlogu Odbora za zakonodavstvo dajem na glasovanje sljedeći zaključak, a to je utvrđuje se da za povratno djelovanje članaka 2., 3., 7. i dodatnog članka 10.b zakona postoje osobito opravdani razlozi. Rekao sam tko predlaže. Hoćete da ponovim? Prijedlog Odbora za zakonodavstvo, dakle matično radno tijelo. Molim uključimo se o glasujmo, o prijedlogu zaključka glasujemo, a o zakonu ćemo kasnije. Hvala. Utvrđujem da je zaključak donesen većinom glasova 86 za, 32 protiv i 7 suzdržanih. Sada dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Molim uključimo se i glasujmo. Ne radi jel? Sada je proradio. Ne možete se javljati za riječ. Dakle, još jednom ponavljam, mislim da radi sada ovaj uređaj. Uključimo se i glasujmo o konačnom prijedlogu zakona. Ja bih vam gospodine zastupniče dao riječ kada bi to Poslovnik omogućio ali me ne omogućava. Ne mogu vam dati riječ. Žao mi je. Kada budemo raspravljali o prijedlogu izmjena Poslovnika tada ćete o tome moći govoriti. Utvrđujem da je većinom glasova 85 za, 34 protiv, 11 suzdržanih donesen zakon o izmjenama i dopunama Zakona o posebnoj mjeri naplate poreznog duga uzrokovanog gospodarskom krizom u tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Sukladno, e sada dolazimo do ovog vašeg, ali ne možete dobiti riječ, sukladno prijedlogu Kluba zastupnika HDSSB-a s kojim se suglasio predstavnik predlagatelja dajem na glasovanje sljedeći zaključak: "Obvezuje se Vlada RH da u programima HBOR-a utvrdi novi program financijske potpore tvrtkama koje su do sada uredno podmirivale svoje porezne obveze, a postoje objektivne naznake da su u poslovnim poteškoćama". Molim uključimo se i glasujmo. Tu bi mogli biti jednoglasni. Jesmo se sada razumjeli gospodine zastupniče? Samo je bio mali nesporazum u hodu zato sam vam rekao da pričekate. Utvrđujem da je zaključak donesen vjerojatno zbog omaške jednog zastupnika inače bi donesen bio jednoglasno. Dakle, utvrđujem da je zaključak donesen sa većinom glasova sa 128 za i 1 suzdržanim. I sada prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda, a to je - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br. 43. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su provela četiri odbora Odbor za zakonodavstvo, Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu, Odbor za financije i državni proračun i Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Izvolite gospodine ministre. Gospodin ministar financija Slavko Linić.
Gospodine predsjedniče Sabora, kolegice i kolege. S obzirom na paket poreskih zakona kojim smo na neki način željeli porezna opterećenja sa gospodarstva i sa ja bih rekao socijalno najugroženijeg dijela građanstva prenijeti na potrošnju. Došlo je i do izmjena Zakona o porezu na dohodak kojim zakonom smo neoporezive dijelove sa 1800 povećali na 2200 kuna mjesečno, a kod umirovljenika sa 3200 na 3400. Sa takvim našim prijedlogom s kojima smo pokušali najniže plaće zaštiti s obzirom na moguće udare inflatorne i određene promjene cijena umanjili smo prihode jedinice lokalne samouprave želeći na neki način najvećem dijelu jedinica lokalne samouprave pomoći s obzirom na manje prihode koje će ostvariti prijedlog koji je pred vama, Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o financiranju jedinice lokalne i područne samouprave je koncipiran na način da se jedinicama lokalne i regionalne samouprave prepuste dva indeksna poena doprinosa poreza na dohodak, a u isto vrijeme da se smanje za dva indeksna poena sredstva za zajedničko financiranje i na taj način pokuša ublažiti nedostajuća sredstva u jedinicama lokalne samouprave. Kad govorimo o dva indeksna poena većeg udjela tada smatramo da bi gradovima i općinama trebalo povećati 1,5%, a županiji 0,5%. U raspravama koje su održane po odborima bilo je dosta primjedbi da ovakvom preraspodjelom u kojima ćemo povećati dva indeksna poena prihode gradova, općina i županija ipak će ostati dio općina sa manjim prosječnim primanjima zaposlenih bez sredstava ili bolje rečeno da će ova mjera biti nedostatna i da će ipak dio općina i manjih gradova bilježiti nešto manji prihod po osnovi poreza na dohodak iz ja bih rekao ranije povučenih mjera. Predlagatelj Vlada smatra da je to doista činjenica i da prosječne plaće u RH jesu takve i značajnih razlika po pojedinim regijama i da je doista moguće da će dio gradova i općina imati ipak nešto manje prihode nego što bi bilo da nismo poduzeli mjeru povećanja neoporezivog djela. Pred nas koji predlažemo ovakve mjere uvijek se postavlja pitanje kako taj dio razriješiti? I ono što u ime Vlade RH zaista želim istaknuti to je da bilo kakvo kombiniranje poreznog dijela koji pripada jedinicama lokalne i regionalne samouprave sa prosječnim plaćanjima doista je neprihvatljiv model, nepoznati model i ne smatramo da bi jednostavno prosječna primanja u pojedinim gradovima i općinama trebali imati utjecaja na visinu stope poreza jer jedino bi u takvom slučaju mogli na neki način ja bih rekao obeštetiti sve jedinice lokalne samouprave koje ostvaruju nešto manje prihode s obzirom na nove odredbe o neoporezivom djelu. Znači, kombinacija u tom dijelu je za nas u Vladi neprihvatljiva i to je razlog da smo se opredijelili za dva indeksna poena. Zašto nismo se opredijelili za tri indeksna poena? Vrlo jednostavno jer tada bi dio gradova i općina ostvario veće prihode nego što je mjera koja će biti umanjenih prihoda u masi gradova i općina. Po nama to je iznos od 193 milijuna kuna koje mjera povećanja neoporezivog djela odnosi, a s druge strane ova dva indeksna poena donosi. Još jedna mjera koja je čini mi se prije nekoliko godina od strane Vlade bila predložena je nešto veći prihod jedinicama lokalne samouprave sa manjim fiskalnim kapacitetom, a smanjenje Gradu Zagrebu kao gradu koji eto ima nešto veće prosjeke u RH pa je prijedlog bio da se ta neravnoteža između snažnih jedinica lokalne samouprave po prihodima i slabijih pokuša kompenzirati manjim prihodima u gradu, većim gradovima, a posebno Gradu Zagrebu, a u korist malih. Za Vladu RH takva raspodjela također nije prihvatljiva i ne mislimo da bismo trebali daljnje preraspodjele vršiti na način da uzimamo snažnijima, prebacujemo slabijima. Sve to samo upućuje da je pred nama i ozbiljni posao, posao koji se zove financiranje lokalne samouprave i u tom dijelu pokušati tada definirati način financiranja, ali i ono što jest slabost cijelog sustava lokalne samouprave, a to je da nama gradovi i općine imaju iste ovlasti neovisno o svom fiskalnom kapacitetu. I očito da podjela gradova i općina prema fiskalnim kapacitetima će biti i naša bitna podjela ubuduće gradova i općina onih koji se mogu ili ne mogu baviti pojedinim poslovima koji se prenose na jedinice lokalne samouprave. I da u tom trenutku, kad takvim propisom definiramo i jedinice lokalne samouprave tada će biti moguće bitno mijenjati i stope izdvajanja po osnovu poreza iz dohotka na jedinice lokalne samouprave, naravno ovisno o nadležnostima koje budu imali. Na tome svjesni smo da će dio jedinica lokalne samouprave imati nešto manje prihode, ali ocijenili smo da je dva indeksna poena koliko smo mogli izdvojiti ta neravnoteža i da bitnih promjena i problema u tome ne bi trebalo biti. Također u raspravama je dosta primjedbi bilo da smo umanjujući dio sredstava za izravnanje ili za decentralizirane funkcije sa 17,5 na 15,5 ugrozili sustav financiranja zajedničkih decentraliziranih funkcija mi pokušavamo jasno naznačiti da to ne stoji i da izdvojena sredstva su dovoljna za ovogodišnje programe decentraliziranih funkcija, a isto tako sasvim dovoljni za financiranje sustava poravnanja s obzirom na neujednačene prihode jedinica lokalne samouprave. Naime, uspoređujući ostvarenja prošle godine i ove godine stvara se dojam da je negdje 300 milijuna manji iznos. Želim samo napomenuti da u izvršenju za prošlu godinu i plan za prošlu godinu su i isplate po osnovu neplaćenih obveza iz 2010. godine u iznosu od oko 250 milijuna pa je to u biti iznos koji je stvarao dojam da će iznos za ovu godinu biti veće od raspoloživih sredstava. Prema tome, vrlo jasno smo pokušali izraditi i dokumente koliko će biti predviđena sredstva za decentralizirane funkcije u 2012. i raspoloživa sredstva i tada smo došli do toga da ne bi trebalo biti problema i da će biti dovoljno sredstava. S jedne strane dobar dio gradova koji će možda ostvariti nešto veći iznos s obzirom na ovu preraspodjelu od 2% imat će i veću obvezu povrata sredstava po osnovu decentraliziranih funkcija jer će izvorni prihodi biti takvi da će morati vratiti dio sredstava što će biti sasvim dovoljno za ove preraspodjele. Prema tome, opet jedan sustav koji ne može riješiti temeljni problem a to je da nema dovoljno sredstava za potrebe jedinica lokalne samouprave da se na neki način Zakon o financiranju jedinca lokalne samouprave bitno mora promijeniti i to je razlog zašto i Vlada smatra da i porezi na imovinu moraju biti oni koji će biti temelj financiranja jedinica lokalne samouprava i da će ona taj dio prihoda po osnovu oporezivanja plaća ipak biti kompenziran i sa prihodima od imovine i da će tada prihodi jedinica lokalne samouprave biti daleko veći jer je ipak taj dio poreza na imovinu najvećim dijelom prihod jedinica lokalne samouprave. I to su novine, to su potrebne reforme koje ćemo morati provesti u ovoj godini. Zato mi velimo ovo je pokušaj da ublažimo udar na jedinica lokalne samouprave s obzirom na izmjenu ali nepravilnosti i nepravde ovaj dio zakona ne može riješiti i svjesni smo da će taj dio ostati na neki način teret. Isto tako nismo centralna vlast koji želi zavaditi bogate gradove i ovo i preraspodjelu raditi među njima. Ocijenili smo da je to bilo učinjeno jedanput i da to ova Vlada nije htjela učiniti. I još samo kratko, pored ovih temeljnih promjena koje smo učinili u Zakonu o financiranju jedinica lokalne samouprave vidjeli ste da smo izbacili i brisali članke od 52.do 82. Iz razloga što su to sada članci koji su definirani Zakonom o proračunu pa nema potrebe da ih ponavljamo u Zakonu o jedinica lokalne samouprave, a članke 87. i 88. uskladili sa Zakonom o lokalnoj i područnoj samoupravi i da ih je bilo potrebno izmijeniti kako bi bili usklađeni sa tim zakonom. Hvala lijepo.
Hvala gospodine ministre. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Izvolite. Gospodin zastupnik Zoran Vinković izvjestitelj Odbora za lokalnu, područnu (regionalnu) samoupravu.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Odbor za lokalnu, područnu (regionalnu) samoupravu Hrvatskog sabora na 3. sjednici održanoj 21. veljače 2012. godine raspravi je Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o financiranju jedinica lokalne, područne (regionalne) samouprave, s Konačnim prijedlogom, prvo i drugo čitanje. Ja ću evo skraćeno pročitati ovaj zapisnik. U raspravi članova odbora nakon uvodnog izlaganja predlagatelja istaknuto je da cjelokupnim paketom izmjena poreznih zakona došlo je do znatnog smanjenja financijskih sredstava u proračunima jedinica lokalne, područne odnosno regionalne samouprave. Istaknuto je da ovaj predloženi zakon neće značajnije nadoknaditi sredstva koja će biti smanjenja i već donošenjem državnog proračuna i već usvojenim paketom poreznih zakona. Posebno je istaknuto da će donošenje ovog zakona za posljedicu imati izrazito neravnopravno i neravnomjernu raspodjelu financijskih sredstava koja su namijenjena jedinicama lokalne, područne (regionalne)samouprave. Izraženo je i mišljenje da zbog navedenih razloga neke jedinica lokalne, područne odnosno regionalne samouprave neće moći uopće funkcionirati. Nakon provedene rasprave Odbor za lokalnu i područnu samoupravu jednoglasno predložio sljedeći zaključak, a on je: Odbor za lokalnu, područnu (regionalnu) samoupravu predlaže Hrvatskom saboru da donese zaključak kojim se Vlada RH obvezuje provesti sustavne mjere fiskalne decentralizacije kroz sredstva poreza na dohodak, poreza na dobit, porez na promet nekretnina, te poreza na dodanu vrijednost. Ovaj zaključak je jednoglasno usvojen. A Odbor za lokalnu i područnu samoupravu odlučio je većinom glasova 7 glasova za i 3 glasa protiv predložio Hrvatskom saboru da donese Zakon o izmjenama Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave. Hvala lijepa.
Hvala. U ime odbora se više nitko ne javlja. Onda otvaram raspravu i najavljujem da imamo 5 predstavnika klubova i 12 za pojedinačnu raspravu. Predlažem da imamo stanku u pola dva kako je uobičajeno i da nastavimo sa raspravom u tri i da danas svakako završimo ovu točku, a možda još jednu ili dvije ćemo isto vidjeti. U ime Kluba IDS-a gospodin zastupnik Damir Kajin, ne vidim da je ovdje. Nema ga, gubi pravo. U ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista Stranka rada gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, ministri. Ovim intervencijama u Zakonu o financiranju jedinica lokalne samouprave pokušava se naći rješenje kako nadomjestiti prema izračunu Ministarstva financija 193 milijuna kuna koliko će im biti prihodi manji zbog povećanog iznosa neoporezivog dijela plaće. Udio općina ili gradova sa 55 povećava se na 56,5 u izvornim sredstvima poreza na dohodak, županije sa 15,5 na 16 dakle za 0,5, da sad dalje novu raspodjelu ne čitam sa ovim postotcima, vjerojatno ne bih bio razumljiv. Čini mi se da je i ministar izrazio bojazan ili točno izračun da dio općina i gradova ovom promjenom neće dobiti pokriveni nedostatak ili manjak koliko će izgubiti zbog povećanog neoporezivog dijela plaće. Slažem se s tim jer prema podacima o fiskalnim kapacitetima iz 2010. godine, a za '11. još podatke nemamo i nismo si ih mogli izračunati, gdje su te općine i gradovi ili u kojim županijama i koje županije to jesu gdje će biti najveće posljedice. Ako računamo ili prebrojavamo ili gledamo fiskalne kapacitete samo poreznih prihoda, dakle ne ukupne nego samo porezne, po glavi stanovnika najmanje poreznih prihoda kad uzmemo u obzir općine, gradove i županije, dakle zbir lokalne i regionalne samouprave se ostvaruje u Virovitičko-podravskoj županiji, svega 1661 kunu po glavi stanovnika, u 2010. Do nje je Brodsko-posavska sa 1741 kunu, pa je onda Međimurska sa 1765 kuna, pa je četvrta od dolje Vukovarsko-srijemska sa 1869, na petom mjestu Koprivničko-križevačka 1960, na šestom Bjelovarsko-bilogorska 1987, pa je onda Požeško-slavonska sa 1991. Sedam najslabijih hrvatskih regija kada se računa po glavi stanovnika porezni prihod. Probajte sad ove županije zamislit na zemljopisnoj karti Hrvatske gdje su, gdje su locirane. Kada pak uđemo i u ukupne proračune, dakle ukupna primanja općina, gradova i županija za tu istu 2010. po istom modelu po glavi stanovnika najmanje ostvaruje Brodsko-posavska 2929, pa je odmah Međimurska svega 3059, iza toga je Krapinsko-zagorska sa 3140 pa Požeško-slavonska 3391, pa Bjelovarsko-bilogorska, pa Vukovarsko-srijemska, pa Varaždinska, pa Karlovačka. Uzeo sam sedam najslabijih i po poreznom kriteriju i po kriteriju ukupnih prihoda općina, gradova i županija. Razmjestite ih na kartu Hrvatske gdje su. Većina tih regija u Hrvatskoj slovi kao najbogatija, o Međimurju govore kao o maloj Švicarskoj. Da li ovlasti općine, grada ili županije u Međimurju, Brodsko-posavskoj, Bjelovarsko-bilogorskoj su manje ili iste kao u Gradu Zagrebu ili onih županija gdje su prihodi po glavi stanovnika recimo veći od 4000 kuna, porezni ili ukupni veći od 7000 kuna po glavi stanovnika kao što je to u Gradu Zagrebu, Istarskoj, Primorsko-goranskoj, Ličko-senjskoj, Dubrovačko-neretvanskoj i ostalim županijama. Slažem se da model oporezivanja dohotka zavisno o visini prosječnih plaća bi u operativno-tehničkom smislu vjerojatno bio nemoguć. Međutim mislim da bi ministre mogli napraviti barem za ovu kalendarsku godinu jedan bypass kroz porez na promet nekretnina koji je zajednički porez ako se ne varam u omjeru 60:40. Pa bar za 2012. nek se država svog udjela odrekne, izuzev Grada Zagreba jer oni imaju 8500 po glavi stanovnika primanja i na taj način bi dio kompenziranja još mogli, država ne bi previše izgubila. To je jedan od prijedloga za koje smatram da bez velikog potresa državnog proračuna bi lokalnoj samoupravi mogli nadoknaditi ali temelj realnog kriterija kretanja ubranog poreza na promet na nekretnine. Ako ne kao trajno onda privremeno rješenje za 2012., dok se ne osmisli, predloži i ne napravi potpuno novi model financiranja lokalne samouprave. Znam, reći ćete mi napišite prijedlog zakona, čekat će dva mjeseca da se uvrsti na dnevni red, procedura je daleko brža kad Vlada nešto takvoga predloži, toga ste vi svjesni. Evo to je moj apel prema vama. I na kraju, u prijedlogu zakona brišete iz Zakona o financiranju lokalne samouprave odredbe članka od 52. do 82., uz obrazloženje da je ta materija regulirana Zakonom o proračunu i to stoji. Ali ministre postoji još jedan problem, kada netko piše jedan zakon i čita drugi i poziva se na njega vaši suradnici bi morali pažljivije zakone čitati. Jer u Zakonu o proračunu, a provjerite, članak 3. točka 19., članak 37. stavak 2. i 4., članak 40., kada je lokalna samouprava govori da proračun općine, grada i županije predstavničkom tijelu predlaže poglavarstvo općine, grada i županije, da je poglavarstvo izvršitelj proračuna, da poglavarstvo dostavlja podatke, izvještaje i ostale stvari. Poglavarstva koliko ja znam ukinuli smo već podavno i netko je zaboravio mijenjati i Zakon o proračunu tako da imamo sad jednu apsurdnu situaciju, a ovo ne govorim samo zbog nomotehničkog usklađivanja zakona nego i činjenice. Nijedan načelnik općine, gradonačelnik ili župan po ovom zakonu nije obvezan predložiti proračun i neki su to koristili i nisu predlagali proračune za ovu godinu da bi izazvali izvanredne izbore u svojoj općini za predstavnička tijela jer po slovu zakona o lokalnoj samoupravi ako se ne usvoji proračun pada predstavničko tijelo. Ali Zakon o proračunu nije obavezao načelnika, gradonačelnika i župana da predloži proračun nego poglavarstvo. O tome sam triput govorio i rekao da će se dogoditi zloupotreba loših zakonski međusobno neuređenih odnosa i dogodilo se. I što sad? Promijeniti i Zakon o proračunu, nakon tri godine kad smo izbrisali nestala poglavarstva i tamo ugraditi da su to općinski načelnici, gradonačelnici i župani. Međutim, što s onim koji su iskoristili ovaj vakuum i napravili to da nisu htjeli predložiti proračun? Sankcionirati nitko ne može, jer nigdje u zakonu ne piše da moraju. Svaki zakon, a naročito ovakvi koji zadire u osnovna prava lokalne samouprave. Kada se jedan zakon naslanja na drugi, treći i četvrti moramo ozbiljnije pripremati i čitati, ozbiljnije analizirati da nam se ne dogode u budućnosti ovakvi propusti, propusti koji nisu samo propusti teoretske naravi nego u stvarnom, političkom životu su se događali i bojim se da će toga biti još ukoliko hitno ne intervenirate u ove odredbe Zakona o proračunu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. U ime kluba HDSSB-a, gospodin zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre, dame i gospodo zastupnici. Ja ću odmah in medias res Klub HDSSB-a će podržati, dakle ovaj jedan od dijela paketa mini porezne reforme uz uvjet, jer ovdje netko je rekao da će zakon čekati 20 dana, 30 dana dok dođe u proceduru. Dakle, podržat ćemo ga pod uvjetom da se prihvate amandmani HDSSB-a na ovaj zakon. Dakle, dok se netko bori protiv HITRO kracije mi radimo i pišemo amandman na ovaj Zakon. Kao što ste čuli i Odbor za lokalnu samoupravu predlaže ovaj zaključak da Hrvatski sabor donese zaključak po kojim Hrvatski sabor obvezuje Vladu da krene u stvarnu fiskalnu decentralizaciju ne samo kroz porez na dohodak, nego i kroz druge poreze kao što je to i porez na promet nekretnina, porez na dobit i konačno Porez na dodanu vrijednost. I nama je jasno da se ovaj cjelokupni proračun za 2012. godinu oslanja na ovaj niz izmjena poreznih zakona, rasterećenje gospodarstva na samo punjenje državnog proračuna. A samo da podsjetim da je u državnom proračunu za 2012. Godinu predviđen deficit od 9,9 milijardi kuna. Novo zaduženje od 21 milijarde kuna, a navodna ušteda ili rezanje po određenim proračunskim stavkama jer novi proračun je i nova politika. Dakle, nema nikakvog rezanja, pa ja ne mogu ni govoriti o uštedama od 3,4 milijarde kuna. Ukupno u tom prijedlogu proračuna ukupno poreza je razrezano 3 i pol milijarde kuna više nego 2011. a od toga je gotovo 1,5 milijardi kuna država namjerava podići iz PDV-a. najveća normalno zagonetka tog proračuna je bila kako od poreza na dohodak koji će biti 25% veći, a čuli smo određena obrazloženja da je toliko prošle godine naplaćeno poreza na dohodak više, da će biti uspješno naplaćeno kada svakodnevno u Hrvatskoj nekoliko stotina ljudi gubi svoj posao. Nama iz Slavonije ne treba karta Hrvatske da bi si mogli dočarati određene regije Hrvatske jer dolazimo iz regije u kojoj se nekad dolazilo i trbuhom za kruhom, dolazilo se u krajnjoj liniji radi boljeg života jer Slavonija je nekad bila i ponosna i ravna i bogata. Ima jedan bećarac koji je bio ovako poznat za vrijeme Domovinskog rata "Slavonijo bogata i ravna nećeš biti nikad pravoslavna". Ali Boga mi danas Slavonija nije pravoslavna ali je danas izuzetno siromašna hrvatska regija, regija iz koje se na žalost odlazi. Pa i oni koji su u doba velikih ekonomskih kriza dolazili u Slavoniju danas odlaze i gle čuda odlaze i vraćaju se na svoja ognjišta, ona brdsko-planinska područja, područja koja nekad nisu imala mogućnost egzistencije danas ne na žalost nego na svu sreću se bolje živi nego što se to živjelo u doba onih velikih svjetskih i ekonomskih kriza. Po toj logici dnas se u Slavoniji trebalo daleko, daleko bolje živjeti. No, vratit ću se ja na ove izmjene i dopune Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave i od 100 kuna 55 kuna ćemo dati nekom gradu i općini, 16, 17 kuna ćemo dati županiji i povećati taj iznos za kunu i pol ili za pol kune, a istovremeno ćemo smanjiti na onom udjelu poravnanja istim tim gradovima, istim tim općinama, istim tim županijama i smanjiti te iznose na onim decentraliziranim funkcijama. Zato ja to zovem, ovu mjeru zovem prelijevanje iz šupljeg u prazno jer ona to doista je. Dakle, igramo se sa 100 kuna u jedinicama lokalne i regionalne samouprave, ne dajemo ništa, ne povećavamo ništa, nego samo raspoređujemo tih 100 kuna. I to je jedina istina koja se donosi ovim izmjenama i dopunama zakona. S druge strane, prihod a podržali smo mjere povećanja neoporezivog dijela plaća i mirovina jer smatramo da doista se trebaju povećati jer ljudi ne žive bolje poslije 4. Prosinca niti će živjeti bolje poslije Uskrsa jer ovo je kriza koja ima duboke korijene i koja će i dalje trajati. Ali procjena je negdje da se jedinicama lokalne samouprave ovim mjerama uzima negdje oko 260 do 270 milijuna kuna a procjena ministarstva da će s ovih 1 i pol posto odnosno 0,5% prema lokalnoj i regionalnoj samoupravi biti vraćeno 193 milijuna 428 tisuća 850 kuna. Dakle, nedostaje 70, 80 milijuna kuna koji se u ovom trenutku ne mogu nadoknaditi. I oni su bespovratno izgubljene za jedinice lokalne samouprave. Od ovih 193 milijuna kuna gotovo 82 milijuna kuna, a to je procjena, dakle ukoliko se ostvari porez na dohodak sukladno procjeni Porezne uprave Gradu Zagrebu koji je jedinica lokalne samouprave i regionalne samouprave, nemam ništa protiv, pripast će mu 82 milijuna kuna. Svim ostalim županijama, svim ostalim općinama, svim ostalim gradovima u RH pripast će otprilike isti toliki iznos. Tu će najviše profitirati Ličko-senjska županija i to je doista jedan relevantan podatak, ona će dobiti dakle bit će povećanje tog prihoda ukupno sve jedinice lokalne samouprave i Ličko-senjska županija 9524 kune. Osječko-baranjska županija koja je najveća i jedna od najvećih županija u Hrvatskoj uključujući i ostale slavonske županije dobit će 8 milijuna kuna, a izgubit će negdje oko 35 milijuna kuna. Virovitičko-podravska ne samo županija nego i sve jedinice lokalne samouprave dobit će 1,4 milijuna kuna, Požeško-slavonska 1,2 pa čak i da se svi gradovi i općine odreknu u korist županije Požeško-slavonske ona neće uspjeti izaći iz onog katastrofalnog stanja u koji su je doveli tamošnji župani i ostat će i dalje zadužena i pred bankrotom. Brodsko-posavska će dobiti 2,8 milijuna kuna, a izgubit će gotovo 10 puta više. Osječko-baranjska rekao sam 8,6, Vukovarsko-srijemska 2,02. I da nema u proračunu onoga fonda za grad Vukovar zajedno sa svim Vukovarcima, sa svim Slavoncima, Baranjcima i zapadnim srijemcima mogli bi sjest, plakat ili se smijati. Ovo su mjere Hrvatske vlade, sadašnje Hrvatske vlade. Bivša Hrvatska vlada je donijela također jedno značajno povećanje poreza na dohodak, mislim da je bilo 3%. Pa evo s obzirom da sam gradonačelnik dugi niz godina to se na grad Đakovo reflektiralo na način da je grad dobio doista od poreza na dohodak u tom prvom trenutku 1,2 milijuna kuna, a budući da je tadašnji ministar Šuker, odnosno Vlada Republike Hrvatske centralizirala porez na dobit želim reći da i ona podjela poreza na dobit nije bila dobra jer se plaćao prema sjedištu tvrtke, grad Đakovo je u tom trenutku izgubio 15 milijuna kuna. Pa hvala i bivšem ministru, hvala i sadašnjem. Takvi pokloni doista nisu potrebni jedinicama lokalne samouprave. O tome da ćemo raspoređivati jedinice lokalne samouprave po tome kako ih siromaši Hrvatska vlada i kako će imati nakon tog siromašenja fiskalni kapacitet potpuno sam protiv. No da ne bi bio samo napad, obzirom da opozicija ne mora biti opozicija i tupiti samo opozicijski mi konstruktivno predlažemo da ovaj loš prijedlog izmjena i dopuna Zakona o financiranju lokalne samouprave predlažemo na taj zakon i amandmane. Amandmane koji ne znače ukidanje lokalne samouprave, koji ne znače ukidanje i regionalne samouprave jer ovakvom raspodjelom možete obrisati Ličko-senjsku županiju, možete bez obzira što je u gospićku bolnicu stiglo niz aparatura koji su neophodni za zdravlje tamošnjih stanovnika, ali jednostavno možete gumicom obrisati niz županija i niz gradova i većinu općina u RH. Predlažemo stvarne, temeljne amandmane na financiranje lokalne samouprave, a to su između ostalog da zajednički prihodi nisu samo prihod od poreza na promet nekretnina jer mnoge jedinice lokalne samouprave su u ovom teškom vremenu prodale i zgrade ili zadužile i zgrade onih poglavarstava o čemu je govorio Lesar koji stoje i dalje u zakonu, koji su odgovorni za proračun iako više ne postoje i jednostavno nemaju više mogućnosti ili im država, ponovno Vlada Republike Hrvatske, ne vraća ono što je njihovo kao što je to npr. Časnički dom u Đakovu pa Vlada poklanja Časnički dom i kaže da se ne treba upisivati u vlasnički list jer je grad Đakovo ionako upisani vlasnik 1 kroz 1. No na stranu takve sulude odluke, predlažemo dakle temeljne promjene i predlažemo fiskalnu decentralizaciju. Hvala na ovom povećanju i na velikom daru, ali decentralizacije stvarne promjene u funkcioniranju jedinica lokalne samouprave jer ni načelnici ni gradonačelnici ni župani nisu zaduženi za skupljanje lišća i sada snijega kao Kerum u Splitu nego su zaduženi za mnogo veće stvari, od potpora gospodarstvu do ne znam čega. Zbog toga predlažemo da u sustav financiranja jedinica lokalne samouprave i to su amandmani koji su predani uđe i porez na dobit, da udio općine, odnosno grada u tom porezu bude 25%, da udio županije bude 25%, udio države 50%. Da prihod od poreza na dodanu vrijednost kada ste ga već povećali za 2% da onaj 1% od ta 2% ide svim jedinicama lokalne samouprave i regionalne samouprave u RH na način, svjesni smo teškog stanja u Hrvatskoj, na način da 96% tog PDV-a ostane u državnom proračunu, ali da 2% PDV-a i to po mjestu nastajanja tog troška ide jedinicama lokalne samouprave, 2% županijama, odnosno regionalnoj samoupravi. A što se tiče poreza na promet nekretnina on bitno ne može promijeniti strukturu prihoda u jedinicama lokalne samouprave, ali predlažemo izmjenu. Da onaj koji nit pije nit plaća nema ništa od tog prihoda. U ovom slučaju to je država. Predlažemo da 60% ide jedinici lokalne samouprave, 40% županijama. Samo na takav način, gospodine ministre, Hrvatska može izići iz duboke i teške krize jer problem se ne rješava samo u ministarstvima, problem se rješava u najmanjim sredinama gdje ljudi žive i na svu sreću još uvijek rade. To je upisano i u Europskoj povelji o lokalnoj samoupravi i drago mi je evo da se danas oglasila i udruga gradova koji također kritizira ovaj zakon.
Hvala.
Hvala vama.
Prije nego dam riječ gospodinu zastupniku Furio Radinu koji je javlja za povredu Poslovnika da kao predsjedatelj sam kažem da ste gospodine zastupniče Vinkoviću kazali jednu rečenicu koju niste trebali kazati u svom izlaganju na ovu temu. I ja vas molim pošto sam inače, a tiče se jedne vjerske zajednice, ja vas molim pošto sam pobornik toga da se ne izriču stegovne mjere jer vidio sam i do sada da nisu baš urodile nekakvim rezultatima da se toga ubuduće maksimalno klonite jer ja više neću imati kao predsjedavatelj kada budem predsjedavao razumijevanja za ovakve vaše govore kao što ste imali pa ću vam onda naravno postupiti striktno po poslovniku u članku 214., 215., i 216. Pa vas ja molim da to više ne činite. Povreda Poslovnika gospodin zastupnik Furio Radin.
Da, gospodine predsjedniče. Upravo ovo što ste vi rekli po člancima kao što ste vi rekli, oprostite.
Ne, ne gospodinu Vinkoviću sam rekao da nema pravo sda da diže.
Takve dosjetke demagoške gospodine Vinković koji služe samo da se udvoravate jednom dijelu vašeg biračkoga tijela ne smiju se ponavljati u ovome Saboru. Ne smiju se ponavljati jer ćete naći danas ili sutra također jednu rimu koja će se odnositi na Židove ili na neku drugu vjeru. Pa onda valjda se opet možemo vratiti na neslavnu prošlost oko tih problema. Ovdje nema kolege pravoslavne vjere pa ja u njihovo ime kažem da je to sramota.
Nećete dobiti gospodine zastupniče sada Vinkoviću riječ jer nije povrijeđen Poslovnik i nećete dobiti riječ. Vi ste ga povrijedili, ja sam obrazložio da ste trebali dobiti stegovnu mjeru, ja sam od nje. Ne, nećete. Idemo dalje gospodin zastupnik Ivan Šuker. Izvolite imate riječ u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Pa u ime kluba HDZ-a nama stvarno nije jasno zašto se ovaj zakon mijenja. Iz jednostavnog razloga što namjenske prihode koje pripadaju jedinica lokalne samouprave prebacujemo na opće troškove. Zašto? Zato što ova pozicija za pomoć za izravnanje decentraliziranih funkcija je služila da se određeni standardi što se tiče osnovnog i srednjeg školstva, zdravstva i socijale budu na razini cijele Hrvatske jednaki, dakle tamo one koje su jedinica lokalne samouprave lošijeg, slabijeg fiskalnoga kapaciteta da zbog toga ne ispaštaju djeca da imaju lošije standarde u školi. I te osnovnoškolske i srednjoškolske standarde Vlada donosi sukladnom prijedlogu resornih ministarstava. Dakle, ta sredstva za izravnanje decentraliziranih funkcija su služila za to. I sada vi ta sredstva predlažete da se smanje za 2%, znači da ćete na takav način morati smanjiti standard osnovnog i srednjeg školstva jer naprosto sa dva postotna poena jer ako uzmete postotno to vam je smanjenje za nekakvih 13, 14% sredstava ne možete financirati istu stvar. Znači morat će se tako nešto dogoditi. A da će se to dogoditi je proračun koji je usvojen zapravo koji je predložen i o kojem će se glasovati za dva dana u Hrvatskom saboru gdje se predlaže smanjenje sredstava za decentralizirane funkcije 363 milijuna. Dakle, predlažemo to da bi ta sredstva prebacili direktno gradovima i općinama za opću potrošnju. Dakle, oni će iz tih sredstava financirati sve ono ostalo jer i dalje će temeljem zakona izdvojiti dio sredstava, a to je po Zakonu za osnovno školstvo 3,1, a za srednje školstvo 2.2% poreza na dohodak. Dakle, oni će i dalje morati to izdvajati. A za onu razliku u standardu neće dobiti novce iz državnog proračuna nego će te novce dobiti za nešto drugo. Jedini ako se to može reći dobitnici u ovoj priči su jedinica lokalne samouprave manje dakle općine i manji gradovi koji nemaju prenesenu tu decentraliziranu funkciju financiranja materijalnih troškova osnovnog i srednjeg školstva, jer to imaju veći gradovi, tridesetak većih gradova i županije, a ovi ostali s tog osnova će dobiti nešto više. I to je ono što želim reći i to je razlog zašto mi ne možemo podržati ovakvu izmjenu zakona. Još nešto vi ste se osvrnuli na to međutim vjerojatno su vam kolege koji su bili na Odboru za financije krivo prenijele. Dakle mi nismo predlagali da se različito nivelira udio u porezu na dohodak ali smo upozorili da zbog ovih zakonskih promjena i zahvata u Zakonu o porezu na dohodak određene jedinice lokalne samouprave će biti oštećene, a određene jedinica lokalne samouprave će dobiti više novaca. Dakle to je činjenica koju naprosto ne smijemo zaobići. Ona se mora spomenuti ovdje, a na Vladi RH koja je predložila taj zakon da iznađe model kako to riješiti. Dakle činjenica je da izmjenom neoporezivog dijela sa tisuću 800 na 2 tisuće 200 i sa smanjenjem oporezivanja ovog prvog dijela sa 3 tisuće 600 na 2 tisuće 200 kuna oni građani Hrvatske koji imaju nižu plaću će dobiti nešto više, a oni koji imaju plaću iznad 8 i 800 tisuća kuna će dobiti manje jer ih zahvaća i stopa 25 i stopa 40% dakle oni će platiti veći porez. I sada kada pogledate prosječnu isplaćenu plaću po jedinica lokalne samouprave onda ćete vidjeti da upravo jedinica lokalne samouprave sa brdsko-planinskih područja i sa područja od posebne državne skrbi najviše građana Hrvatske koji primaju takve male plaće nažalost dolaze iz takvih područja. A ovi koji primaju veće plaće kojima će se plaće smanjiti zbog povećanih oporezivanja dolaze iz gradova koji su fiskalno najsnažniji u RH od grada Zagreba pa na dalje. Dakle to je samo jedna primjedba da u nekakvim budućim vremenima kada se bude valjda radio nekakav pravi zahvat što se tiče financiranja jedinica lokalne samouprave se to ima u vidu. I ne bi bilo dobro da mi kao saborski zastupnici to prešutimo da ne upozorimo na to. Ali ono što bih također želio reći ako pričamo o investicijskom zamahu ako pričamo o gospodarstvu tko će nam raditi građevinske dozvole ako smo sredstva za plaće onih službenika koji su prebačeni u jedinice lokalne samouprave i na koje su prenešene ovlasti za izdavanje građevinskih dozvola smanjena sa 47 na 12 milijuna kuna? Ja mogu shvatiti gospodine ministre da je tko netko napravio zbog onih prekovremenih, ovoga, onoga ali toliko se drastično nisu mogle smanjiti … [[Ne razumije se.]] I to je naprosto kad malo ukomparirate određene pozicije proračuna onda ćete vidjet kako su mnoge stvari nelogične. S jedne strane pričamo o investicijama, o uklanjanju barijera i jedna od najvećih barijera u ovom trenutku, pitajte sve poduzetnike upravo pa i građane, je dobiti građevinsku dozvolu. A mi praktički za te ljude ne osiguravamo sredstva. Također imate na poziciji Ministarstva financija, o tome su neki kolege govorili kad su raspravljali o proračunu, pomoć jedinicama lokalne samouprave i temeljem određenih kriterija koji su definirani Zakonom o izvršenju državnog proračuna, dakle jedinicama koje su lošijeg fiskalnog kapaciteta i tu su sredstva smanjena za 60 milijuna kuna. Tako da ja stvarno ne vidim niti klub HDZ smisao donošenja ovoga zakona, to je tek tolko da se kaže e mi bi htjeli pomoći jedinicama lokalne samouprave ali s obzirom i na povećani broj nezaposlenih nažalost i manje plaće jedinice lokalne samouprave kojima je većini njih porez na dohodak praktički preko 50% izvora prihoda će loše proći. I mislim gospodine ministre da ovaj prijedlog što se tiče školstva nije dobar ili će se smanjiti standard u školstvu jer sa manje novaca ne možete financirati isti standard. Meni bi bilo drago da to može i kažem, to je razlog zašto klub HDZ-a ne može podržat ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo jedan ispravak netočnog navoda. Gospodin zastupnik Ivica Mandić, izvolite.
Gospodine predsjedniče. Kolega Šuker je izrekao netočan navod u kojem kaže da će jedinice lokalne samouprave sa uvođenjem ovog poreza dobiti više. Dobit će manje. Vi ste rekli u svom izlaganju da jedinice lokalne samouprave sa uvođenjem ovog poreza i sa smanjenjem školstva da će jedinice lokalne samouprave dobit više, netočan navod. I sa povećanjem od 1,5% jedinice lokalne samouprave dobit će manje. Hvala.
Evo sad da se samo dogovorimo. Gospodin zastupnik Mateljan u ime kluba SDP-a kaže da bi do 5 minuta pa da završimo sa klubovima i onda idemo na ručak pa poslije nastavak ako se slažete. Hvala vam.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici. Na početku želim naglasiti prije svega da će klub SDP-a dakako podržati Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave i to prije svega iz dva bitna razloga. Prvi, ovaj Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave dio je zapravo nove porezne politike Vlade, time i dio proračuna Republike Hrvatske za 2012. godinu, a samim tim dio je i ukupnih mjera štednje Vlade Republike Hrvatske. Drugi razlog je taj što ovaj zakon donosi se kao odgovor na kompenzaciju za onaj dio sredstava koji jedinice lokalne samouprave gube izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak, s konačnim prijedlogom zakona kojim se povećava osobni odbitak sa 1800 na 220 kuna mjesečno i time se realno smanjuju prihodi od poreza na dohodak pa i prihodi na poziciji pomoći izravnanja za decentralizirane funkcije. Ovim prijedlogom zakona porez na dohodak za jedinice lokalne samouprave povećava se iz tog razloga za 1,5% odnosno za županiju u iznosu od 0,5% i time će se prihodi lokalne samouprave povisiti za cca 194 milijuna kuna i na taj način anulirati gubitak povećanjem osobnog odbitka. Međutim, potrebno je naglasiti da smanjenje udjela jedinice lokalne samouprave u raspodjeli porez na dohodak nije od neki dan. Sredinom 2010. godine središnja država izmijenila je stope poreza na dohodak, najznačajnijeg prihoda lokalne samouprave s 50% udjela u ukupnim prihodima i porezne olakšice bez konzultacija … [[Ne razumije se.]] zbog čega je čak udruga gradova prije godinu dana podnijela Ustavnom sudu zahtjev za ocjenu ustavnosti izmjena poreza na dohodak Usporedbom prvog polugodišta 2010. i prvog polugodišta 2011. godine utvrđeno je da su osnove za ostvarivanje prihoda od poreza na dohodak približno jednake što znači da su prihodi od poreza na dohodak u prvom polugodištu 2011. godine trebali biti približno jednaki prihodima u 2010. godini. Međutim, zbog izmjene stopa poreza na dohodak prihodi s te osnove smanjeni su za 413 milijuna kuna odnosno za 7,8% što je do kraja 2011. godine smanjilo prihode od poreza na dohodak cca za 800 milijuna kuna. Samim tim deficit lokalne samouprave koji je u 2009. godini iznosio 1,23 milijarde kuna smanjen je 2010. godine na 1,21 milijardu kuna, u prvih 6 mjeseci 2011. godine smanjen je na čak 940 milijuna kuna usprkos odluci države da lokalnoj samoupravi oduzme tih 800 milijuna kuna godišnje. Da središnja država nije izmijenila stope poreza na dohodak ili da je kojim slučajem poput ove Vlade našla način kompenzacije lokalna samouprava bi s krajem 2011. godine eliminirala deficit, a 2012. godine bi mogla djelovati proturecesijski, investicijama u visini 100 milijuna eura. Ovom kontekstu nije na odmet informacija da se središnja država u prvih 9 mjeseci 2011. godine povećala deficit za 9 milijardi kuna. Na kraju želim samo reći još jedno, a to je da Vlada Republike Hrvatske u pripremi ima prijedlog cjelovite izmjene Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave kojim će se utjecati na porez na dohodak i na porez na dobit i na porez na imovinu. Uz tu fiskalnu decentralizaciju naravno će ići i decentralizacija odgovornosti i ovlasti, ali temeljitija kontrola trošenja sredstava na lokalnoj razini, a sve to iz razloga da građani kad za godinu i pol dana izađu na lokalne izbore budu svjesni odnosno da budu znali koje to ovlasti ima njihova lokalna samouprava odnosno koju to težinu ima njihov glas na lokalnoj razini. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Gospodin ministar Slavko Linić još pa ćemo onda na stanku.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče Sabora. Kolegice i kolege. Prijedlog zakona nije dan zato da bi definirao financirane jedinica lokalne samouprave. Prijedlog zakona nije dan ni u svrhu potpore i povećanja prihoda jedinica lokalne samouprave. Prijedlog zakona je samo da bi ublažio promjene Zakona o dohotku kojim se podiže neoporezivi dio, prema tome samo u dijelu potpore da se ublaže promjene vezano za taj dio. Sustav financiranja bit će tema rasprave u onom trenutku kad idemo na reformu decentralizacije i reformu lokalne samouprave i nove sustave financiranja jedinica lokalne samouprave i o tome ćemo vjerojatno tokom ove godine raspravljati. Kad govorimo o ovih preraspodjela od dva indeksna poena. Najveći dio malih općina i gradova nemaju decentralizirane funkcije i njima je to izravna pomoć od 2% većih izravnih prihoda. Svjesni smo da kod dijela njih to nije dovoljno, to nije dovoljno ali je to ublaženje svega onoga što znači niske dohotke od tih jedinica lokalne samouprave, niske plaće i ja bih rekao većih potpora građanima koji će dobiti jer će biti veći dio neoporezivanog pa to znači nešto manje osnovice za oporezivanje. Kad govorimo o decentraliziranim funkcijama tada želim jasno reći da je ovih 2% povećanje direktno povećanje nekim jedinicama lokalne samouprave, da s obzirom da pored tog povećanja oni imaju nešto veće prosjeke plaće pa će imati suprotni efekt, a to znači veće prihode jer se osnovica povećava za oporezivanje što znači da njihove potrebe za decentraliziranim funkcijama će padati jer su im veći prihodi. Prema tome, o svemu tome se vodilo računa. I ako shvatimo što je namjera zakona ublažavanje a ne rješavanje svih problema to je bila namjera direktna pomoć malima, a u isto vrijeme ta preraspodjela da se većim direktnim prihodima osiguravaju decentralizirane funkcije. I u tom dijelu mi bitne razlike nismo htjeli učiniti. Ocjenjujemo da ćemo uspjeti izvršiti i obavezu Fondu poravnanja i obavezu u decentraliziranim funkcijama, a da će dio lokalnih samouprava imati i ja bih rekao negativne efekte to ni ne dvojimo. I ovim se zakonom to bitno promijeniti neće. Neke sugestije iz rasprave da možda nekim drugim mjerama vidimo što ćemo sa jedinicama lokalne samouprave manjih fiskalnih kapaciteta to je nešto što čemo neki od nas i razmotriti. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo dva ispravka netočnih navoda. To je gospodin zastupnik Dinko Burić kao prvi. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre. Pa ispravio bih u stvari samo netočan je navod da o ovome ne treba raspravljati u okviru ovog prijedloga zakona. Pa prijedlog zakona o izmjenama Zakona o financiranju jedinica lokalne i regionalne samouprave je upravo mjesto na kojem trebamo razgovarati o izmjenama načina na koji su do sada financirani. I taj prijedlog koji je, koji smo mi u raspravi iznijeli i koji predlažemo amandmane. Jasno, Vlada može i ne mora to prihvatiti je usmjeren na to da se omogući jedinicama lokalne samouprave pogotovo one koje su siromašne kao što je to Slavonija i Baranja, gdje ove izmjene, povećanje ovog neoporezivog dijela dohotka neće imati, imat će negativne učinke kod nas. Jer ljudi imaju male plaće, a ona 2% na decentraliziranim sredstvima koja se sada smanjuju ovom preraspodjelom će u konačnici bit veća sredstva koja ćemo izgubit sa 17 i pol na 15 i pol nego što ćemo dobiti sa ovim povećanjem od 1 i pol za općine i pola … [[Govornik se ne razumije.]] mi smo matematiku radili, znate i onda smo vidjeli da nam to za Slavoniju i Baranju nepovoljno. I to je razlog zašto smo predložili, hajmo to nek ostane, a mi ćemo nadomjestit na raspodjeli dugih. Zašto ne bi porez na dodanu vrijednost bio zajednički porez i gradova i općina i države. Kad je već povećano ovih što smo mi predložili 96 dva dva, evo završit ću uistinu, to bi značilo da će država povećati PDV sa 23 ali ne na 25. U državni proračun će otići 24, a onaj jedan posto će po pola dobit grad i županija. Razumijete? A to je opet zajednički novac. Neće on otići izvan Hrvatske, a time bismo ojačali uistinu fiskalne kapacitete naših općina, gradova i županija. I to je prvi korak ka stvarnoj fiskalnoj decentralizaciji. Uvažavajući vaše argumente evo samo to sam htio.
Hvala. Gospodin zastupnik Zoran Vinković, ispravak netočnog navoda. Izvolite.
Pa ispravio bih gospodina ministra koji je rekao da su neki predlagali mjere. To nisu mjere, to su stvarne korjenite promjene upravo u ovom Zakonu o financiranju lokalne i regionalne odnosno područne samouprave. To je korak ka decentralizaciji Hrvatske, stvarna preraspodjela svih poreznih prihoda uključujući i porez na dobit i porez na PDV. A ispričavam se gospodine predsjedniče, ja nisam namjeravao nikoga uvrijediti niti po vjerskoj niti po nacionalnoj osnovi. Spomenuo sam samo stih bećarca koji se pjevao devedesetih godina u Slavoniji ukazujući na teško stanje u Slavoniji. S druge strane za razliku od lažnih dušebrižnika ja cijenim i poštujem nacionalne manjine, a nisam nacionalna manjina zato što dobivam plaću ovdje. Hvala.
Hvala. Evo sada proglašavam stanku do 15,00 sati. Vidimo se. Nastavljamo sa raspravom pojedinačnom.
Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici možemo li krenuti sa radom popodnevnim? Možemo. Dakle idemo sa raspravom pojedinačnom zastupnika. Na redu je poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Nema je. Nažalost, gubi pravo da sudjeluje u raspravi o ovome. Sljedeći zastupnik je poštovani Blažeković Boris. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Ovaj prijedlog zakona kao što su već i predstavnici klubova danas govorili raspoređuje određena sredstva jedinicama lokalne samouprave, ali kao što je navedeno ovakav zakon je neophodan kako bi se mogao u cijelosti provesti plan Vlade, a i on je priprema za sveukupnu promjenu raznih zakona o decentralizaciji. Pa baš zbog toga ovaj prijedlog zakona naprosto provocira raspravu o važnosti lokalne samouprave, važnosti decentralizacije lokalne samouprave i važnosti ravnomjernog razvoja. Ja bih samo nekoliko riječi kratko rekao svoja mišljenja. Lokalna samouprava jest politika koja je najbliža svojim građanima. Politika na razini lokalne samouprave počinje i tiče se građana i građanki izlaskom iz neprikosnovenog okružja vlastitog doma. Na toj razini i u većini slučajeva, a tako bi trebalo i biti, politika je naprosto uslužan servis svojih građana koji taj isti servis plaćaju kroz razne namete, odnosno poreze. Pravo građana i građanki jest da očekuju i traže najvišu razinu usluge u svim segmentima, a dužnost je politike da im svojim rješenjima pruža baš tu najkvalitetniju uslugu i to u svim segmentima od popločenih pješačkih staza preko uređenog okoliša, odvoza otpada, kvalitetnijih odgojno-obrazovnih sadržaja, sigurnosti na cestama do zabave i kulture. Politika lokalne samouprave je ta koja bi trebala kreirati i nametati standarde usluga koje građani i građanke konzumiraju, a posebice u najneposrednijem okruženju. Put te kreacije trebao bi kretati od prepoznavanja i razumijevanja pa kolektiranja i kreiranja realizacije potrebe građanke ili građanki od strane politika na najnižem nivou i dalje bi se trebalo uobličavati i formirati tražeći rješenja na nivou najviše politike, ali držeći se čvrsto principa rješavanja problema na najnižem nivou u principu supsidijarnosti. Lokalna politika je osnovni i na praktičnoj razini najvažniji dio politike u neposrednom susretu sa svojim građankama i građanima. I zato je tako važna decentralizacija. Hrvatska je po europskim kriterijima izuzetno centralizirana država. I to se posebno ogleda u preraspodijeli poreznih i ukupnih prihoda. Mi u HNS-u vjerujemo da se kvaliteta usluge koju je država obvezna pružiti svojim građanima može ostvariti samo značajnom decentralizacijom ovlasti sredstava, ali i ujedno decentralizacijom kao što smo je mi nazvali decentralizacijom znanja. Naime, posebno bi moglo biti pogubno prenijeti ovlasti i sredstva u nekoj lokalnoj samoupravi, a da se nema garancija da ta lokalna samouprava zna i da je ispravno obrazovana za preuzimanje tih ovlasti i ispravnu upotrebu decentraliziranih sredstava. I zato je oboružana neophodnim znanjima i neophodnim vještinama lokalna samouprava najvažnija investicija u procesu decentralizacije Hrvatske. A decentralizirana država i politika na nivou vlastite ulice jest uvjet povećanja kvaliteta života građana, odnosno građanki, ali i neophodan sastavni dio razvoja društva u cjelini. HNS smatra da se Hrvatska mora ukoliko želi ubrzani razvoj postupno i što je moguće u kraćem roku decentralizirati kao što sam naveo ovlastima i sredstvima. Da je politika na lokalnoj razini izvršila svoju zadaću ona ima trajnu obvezu pružati iz dana u dan sve kvalitetniju uslugu i rješenja, a to može samo uz znanje i vještine cjelovitim ovlastima i jasno dovoljnim sredstvima. Generalno krajnja gospodarska politika jest kvalitetan život građanki i građana. I u konačnosti politika nema druge svrhe. Država je tu da svim svojim građankama i građanima osigura slobodu, sigurnost, sreću i zato praktična politika na lokalnoj razini i je tako važna. I zato je neophodno da se lokalnoj samoupravi pruži mogućnost da snažno krene u kreaciju i realizaciju podizanja kvalitete života svojih građana i građanki. A to je moguće samo zaokretom, to je moguće promjenom politike u Hrvatskoj iz visoko centralizirane u snažno decentraliziranu državu. I na koncu želim iskoristiti tu priliku reći nekoliko riječi o važnosti ravnomjernog razvoja Hrvatske. Mi u HNS-u uvjerenja smo da su ljudska prava univerzalna i da svaki pojedinac ima jednako pravo i mora imati jednake šanse u ostvarivanju svojih osobnih želja, afiniteta, ambicija. Zbog toga smatramo da je ravnomjeran razvoj svih krajeva Hrvatske nasušan i da to apsolutno svim područjima na koje utječe politika na bilo kojem nivou. Od jednakog prava na istu kvalitetu obrazovanja preko jednakog prava na zapošljavanje do jednakog prava na čistu vodu ili zrak, od jednakog prava na brzinu informacija do jednakog prava na jednaku kvalitetu prijevoza, jednakopravnu sudsku pravnu zaštitu, mogućnost putovanja u bilo koji kraj Hrvatske uskoro i EU, do jednakog prava razvoja poduzetničkih vještina, do jednakopravnog tržišnog natjecanja itd. Nažalost sa devastacijom ukupnog društva kroz zadnja desetljeća Hrvatska je izrazito neravnomjerno razvijena država. Osim rata za to je kriva i lokalpatriotska … [[Govornik se ne razumije.]] politika hrvatskih političkih moćnika. Nesustavna i nepravedna politika direktno je išla protiv prava svojih građana na jednakopravno i ravnopravno nastojanje ostvarenja, stremljenja za zadovoljavanje osobnih ideala sreće. Neravnomjernim razvojem ova je država desetljećima bila nepravedna spram svojih građana. Ravnomjerni razvoj jest uvjet jednakosti i zaštite ljudskih prava. Mi u HNS-u stanovišta smo da se realizacija ravnopravnosti razvoja svih krajeva Hrvatske može realizirati kroz decentralizaciju, odnosno i kroz zakone kojima se regulira financiranje lokalne, odnosno područne samouprave.
Hvala lijepa. Za raspravu od 10 minuta, poštovani zastupnik Milorad Batinić. Izvolite potpredsjedniče, čekamo vas.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. . / . Naime ovaj prijedlog zakona o izmjenama Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave s Konačnim prijedlogom zakona naravno podržat ću jer je namjera pozitivna u smislu prethodnih poreznih zakona rasterećenja naših građana što se tiče porezne osnovice. I ovo je jedan vid usklađivanja sa onim prihodima koje smo imali do sada. Ali iskoristit ću prigodu da kažem nešto i kao gradonačelnik jednog malog grada. Ovdje ima dosta mojih kolega načelnika gradonačelnika. Želio bih istaknuti i nekakve smjernice što će vjerojatno doći nadam se uvjeren sam da bi trebalo doći do ove godine jedna cjelovita rasprava izmjena Zakona o lokalnoj i područnoj samoupravi. Masu puta sam znao govoriti na svojem gradskom vijeću na način prihodovne strane koje su uloge lokalne zajednice brigu o ljudima i prvenstveno od nas se očekuje i od gradskog vijeća i od izvršne vlasti da budemo servis svojim građanima. To sam se u prvom i drugom mandatu i sada isto trudim, a isto tako oni očekuju i povećanje prihoda. Povećanje tih prihoda nažalost neće se moći desiti a tu se moglo iz diskusije od strane članova kluba pojedinačno bilo je ideja kako na koji način redefinirati odnosno povećati prihodovnu stranu proračuna lokalnih zajednica. Mislim da bi prvenstveno to trebalo sagledavati integralno jer i proračun lokalnih i područnih samouprava sve je to državni proračun. Govori se o nekih 10, 11% ukupnih prihoda na razini države. Ovaj dio izlaganja želio bih usmjeriti i prije svega prema Ministarstvu regionalnog razvoja na način donesen je Zakon o regionalnom razvoju koji bi trebao prvenstveno ukazati na neravnomjeran razvoj na razini RH a isto tako i ukazati na mjere i kako na koji način svim građanima u RH pružiti iste šanse, iste ili približno iste uvjete za normalan život. Ovaj dio tu je bilo prijepora da li je 2% gore, dolje, koliko za decentralizirana sredstva itd. velim o tome će biti više prilike da se govori na jednoj cjelovitijoj raspravi o kompletnoj izmjeni Zakona o lokalnoj samoupravi i ovo ne smatram možda kao naravno mora se nomotehnički tako nazvati prijedlog izmjena Zakona o financiranju. Ali prije svega izrazio bih zadovoljstvo kao gradonačelnik i kao građanin što je Vlada prišla uopće tome jer moglo se desiti i neovisno. A bili smo svjedoci i u prethodnih 6, 7, 8 godina da su naši proračuni bili prikraćeni. Konkurentno mogu kazati da je kod mene u mojem gradu u zadnjih dvije, tri godine proračun je manji u izvornim pitanjima za nekih 25, 17%. Pa nije bilo nikakvog poravnanja od strane države da se nadoknadi taj manjak prihoda. Naravno podržat ću ovaj prijedlog zakona o izmjenama zakona sa prijedlogom vjerujem da će se složiti velika većina vas da se u ovaj Sabor uputi cjelovito rješavanje problema lokalne zajednice. Hvala.
Hvala lijepa kolega. Sljedeći za raspravu od deset minuta prijavio se poštovani zastupnik Mario MOharić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, kolegice i kolege. Ovim izmjenama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave ova Vlada pokazuje tendenciju k fiskalnoj decentralizaciji. Mi samo imali zadiranje u prihode jedinice lokalne i područne samouprave izmjenama poreznih zakona i prije nekih godinu i pol dana, kada se također radilo o izmjenama poreznih zakona, međutim tada s razlikom od današnje Vlade nije bilo ništa poduzeto nikakve mjere da se kompenzira gubitak za proračune jedinica lokalne samouprave. Ova Vlada dakle ima tendenciju za fiskalnom decentralizacijom a što između ostalog i sam ministar Linić u današnjem obrazloženju ovog zakona napomenuo da Vlada radi i na daljnjim izmjenama poreznih zakona i uvođenju poreza na imovinu koji će bitno doprinijeti proračunima jedinica lokalne samouprava. Ovo sve je na tragu i onog našeg obećanja iz plana 21 kada smo napomenuli da je neodrživo da danas lokalne jedinice sudjeluju tek sa 10% ukupnih poreznih prihoda te ima tendenciju kao što sam napomenuo o tom planu i našem predizbornom obećanju da se taj dio udio poveća na 15, 20%. I zbog toga mislim da ovaj zakon treba podržati, mislim da će ga podržati velika većina jer je on u interesu gotovo svih jedinica lokalne uprave i samouprave. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći za raspravu prijavio se poštovani zastupnik Željko Kolar. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Ovaj Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave ja gledam samo kao pokušaj Vlade da teret krize podjednako raspodijele na sve segmente društva. Kolege Moharić je malo prije spomenuo 1.7.2010. godine kada smo mijenjali stope poreza na dohodak to smo mi načelnici, gradonačelnici nazvali kao crnim danom lokalne samouprave, mi smo u tom trenutku izgubili negdje oko 500 milijuna kuna izvornih prihoda. I kao što je kolega Batinić rekao stvarno ima jedinica lokalne samouprave koje su izgubile preko dvadesetak posto izvornih prihoda i nije bilo nikakvih mjera Vlada da se pokuša to kompenzirati. Neke kolege su sa pravom pokušali kod rasprave oko ovog Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o financiranju govoriti o budućem ustrojstvu lokalne i regionalne samouprave i o budućem načinu financiranja. RH je stvarno centralizirana država prema podacima samo Grčka i Španjolska imaju centraliziraniji porezni sustav nego Republika Hrvatska, a s obzirom da znamo u kakvim se problemima nalazi Grčka, a isto je tako i Španjolska, onda je vrlo jasno što mi moramo raditi. Tu se spominjao i regionalni razvoj. Ja sam osobnog uvjerenja da nema regionalnog razvija bez decentralizacije, to je jednostavno nemoguće jer bez toga nikada nećemo biti svi u istim pozicijama da se isto razvijamo, a i pitanje je na koji način ćemo one regije i one krajeve koji su sada nerazvijeni, na koji način i koji model ćemo naći da oni barem se približe onim krajevima koji su razvijeni. Ja sam uvjeren da ćemo već sljedeće godine u proračunu Republike Hrvatske i u zakonima koji će slijediti u ovom Saboru da će se jasno vidjeti da Hrvatska ide u smjeru decentralizacije. Cilj mora biti da barem 20% budu na raspolaganju jedinicama lokalne i regionalne samouprave. Naravno da se njega ne može postići u godinu dana ili dvije godine, ali kad bi u svakoj narednoj godini barem za 2% povećavali izvorne prihode jedinica lokalne samouprave mislim da ne bi bilo nijednog načelnika niti gradonačelnika koji to ne bi prihvatio. Još jedna stvar je vrlo bitna, mi moramo i u budućim prijedlozima zakona jednostavno moramo definirati koje su ovlasti jedinice lokalne samouprave, dati im financijska sredstva, imati povjerenja u gradonačelnike i načelnike koji su dali svoje ime i prezime, koji su neposredno od građana izabrani, ali isto tako onda se treba tražiti na tim nivoima velika odgovornost za sredstva i za obaveze koje su preuzeli. Prema tome, ja ću naravno podržati ovaj prijedlog zakona gledajući o tome da je to kompenzacija zapravo za dio prihoda koje će jedinice lokalne samouprave izgubiti, a činjenica ona što je ministar u uvodnom govoru rekao, da će one jedinice lokalne samouprave koje su središnjice županija i one koje imaju obveze prema školama možda biti i zakinute, ali da će gro manjih jedinica lokalne samouprave koji su objektivno u manjoj fazi razvoja nego ove ostale jedinice, imati od toga koristi. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa, zastupniče Kolar. Sljedeći za riječ u trajanju od 10 minuta poštovani zastupnik Franjo Lucić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo, potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, sve vas skupa pozdravljam. Poštovani ministre. Nekoliko riječi isto po pitanju ovoga zakona, pozorno sam slušao i proteklu raspravu u ovim proteklim danima dakle kada smo donosili ove porezne zakone, ali doista želim ovu raspravu komentirat na jedan doista način koji je točan i koji će se u biti pokazat u svim našim jedinicama lokalne samouprave dobar ili da nije dobar. Prije svega bih se osvrnuo na jedinice lokalne samouprave iz koje i sam dolazim, dakle govorim o manjim jedinicama lokalne samouprave, a i vi ste upravo ministre govorili danas da će donošenjem ovoga zakona upravo manje jedinice lokalne samouprave snosit veći teret i gdje će sigurno biti znatno manji prihodi nego što će to biti u većim gradovima i općinama odnosno jedinicama lokalne samouprave. Naravno da razmatrajući ovaj zakon sam doista nastojao proučiti od onog jednog prosječnog osobnog dohotka ili bolje rečeno osobnog dohotka koji kotiraju ili su ostvarivi u jedinicama lokalnih samouprava dakle do 5000 kuna. Vidljivo je da su to upravo jedinice lokalne samouprave na području Slavonije, a ovdje je danas, naravno i drugih ovdje županija, a ovdje je već danas i rečeno a i sam sam provjeravao da moja Požeško-slavonska županija doista spada u one županija koje imaju po glavi stanovnika jedan od najmanjih primanja u Republici Hrvatskoj. I stoga sam doista zabrinut jer moja općina ili bolje rečeno grad Pleternica će pretrpjet ovim zakonom doista štetu ali evo, vidim da se ministar ne slaže, ali kad budemo počeli ostvarivat ovo i kroz određeno vrijeme naći ćemo se i budite sigurni da je ovaj izračun točan i da upravo ove jedinice lokalne samouprave koje imaju takva primanja će biti izuzetno te općine i gradovi koji će biti pogođeni upravo donošenjem ovog zakona. Mi čelnici lokalne samouprave i konkretno i zastupnik u Hrvatskom saboru želim na svakojaki način pridonijet razvoju svoje lokalne samouprave u bilo kojem obliku, a na ovaj način dolazimo u poziciju da smanjujemo ionako mala primanja u jedinicama lokalne samouprave jer smo svjesni i situacije u kojoj se nalazi gospodarstvo. I samim tim smo desetkovani zatvaranjem pojedinih tvrtki i jednostavno tvrtki koje danas više ne obnašaju svoju zadaću masom onih ljudi koji su završili na zavodu za zapošljavanje činimo sve kako bi održali lokalnu samoupravu. Često puta u ovoj raspravi i ovome Parlamentu smo čuli kako treba smanjiti broj lokalnih samouprava, regionalnih samouprava ali mislim da ćemo na najbolji mogući način to postići ako nastavimo sa politikom smanjenja onih sredstava, a pogotovo sredstava poreza na dohodak i da ćemo na taj način vrlo brzo doći u situaciju da pojedine lokalne samouprave neće moći funkcionirat iz ovoga razloga. Moja jedinica lokalne samouprave i grad Pleternica mogu funkcionirat bez potrebe i potpore proračuna Vlade Republike Hrvatske. Ne nalazimo se u onim općinama i gradovima kojima je potrebna potpora proračuna Republike Hrvatske, ali bojim se da na ovaj način ćemo vrlo brzo doći u situaciju da nećemo moći funkcionirat. Mi smo jedan od gradova koji ima izuzetno mal proračun, ali godišnje investira preko 50 milijuna kuna iz sredstava fondova, ministarstava, pretpristupnih fondova Europske unije, iz javnih poduzeća i sve su to nepovratna sredstva i nismo digli kunu kredita. I doista smo ovim načinom razvoja lokalne samouprave kao što smo imali u proteklim godinama gdje su nam upravo bila omogućena sredstva sviju ovih ministarstava, fondova i jedna smo od manjih općina koja je jako puno iskoristila sredstava u predpristupnim fondovima. Naravno da očekujemo i uvezani smo sa gospodarstvom da očekujemo i strukturne fondove koji nam dolaze 2013. godine ali bojim se jednostavno da će na ovaj način sa ovakvim pristupom pogotovo republike, države Hrvatske vlade prema malim jedinicama lokalne samouprave doći do samouništenja i da ćemo prisiljeni bit doći u poziciju da nećemo moći funkcionirati. I onda će nam se sutra reći, znate vi nemate dovoljan izvor vlastitih sredstava da bi mogli bit samoodrživi. Jer na ovaj način ako ti tvoja Vlada zvala se ona ovako ili onako uzima tvoja izvorna sredstva, a naša izvorna sredstva su upravo 60 do 70% poreza iz dohotka. Mi nećemo gospodine ministre bit kadri vodit politiku lokalne samouprave a kamoli da bi planirali bilo kakav razvoj po pitanju infrastrukture ili bilo koje druge djelatnosti. Ovdje kroz ovaj izračun osobnog dohotka od 4000 kuna doista smo raščlanili svaku pojedinačnu stavku i kada je bilo pitanje od 1800 kuna gdje je udio grada bio 505 i sada kada imamo 2200 kuna gdje je udio grada 56 i pol posto. Dakle, na dohotku od 4400 kuna su doista velike razlike u porezu dakle ovome od 12% koji je direktno pripao samom gradu. Vi ste danas rekli da ćete upravo kroz ovo poravnanje gdje Vlada doista želi i čestitam prije svega na svakom zakonu koji donosi prosperitet gospodarstvu ali ne pod svaku cijenu da bi ga se nekome uzelo. Prije svega mislim da ste trebali kao Vlada pristupiti jednom restrukturiranju koga? Državnih poduzeća u kojima postoji ogromna razlika, gdje se mogu uštedit ogromna sredstva ali ne da prije svega idete uzet lokalnoj samoupravi koja je ionako osiromašena, koja evo funkcionira na ovaj način kao što sam rekao. A restrukturiranje u velikim državnim poduzećima tamo su ogromne rezerve i na taj način sigurno da morate primijenit zakon koji ćete donest i da sigurno će taj zakon donest prosperitet. Na ovakav način nećemo postići ništa, uništit ćemo lokalnu samoupravu a ja vam kažem da ovaj model pristupa lokalne samouprave, bilo kojem ministarstvu, bilo kojem fondu, predpristupnim fondovima, sutra ovim drugim strukturnim fondovima, kohezijskim fondovima daje nam garanciju i budućnost da se jedinica lokalne samouprave razvija, da u jedinici lokalne samouprave gradimo tvornice, da otvaramo nova radna mjesta. To je budućnost i to je sigurno garancija da će svaka jedinica lokalne samouprave uspjeti. Zato poštovani gospodine ministre molimo vas, a evo čuli smo i sa vaše strane i od vaših govornika iz HNS-a, nisu oni, naravno i ne mogu govoriti da su protiv ovog Zakona. Ali u njihovom rječniku i njihovoj retorici osjeti se potreba mijenjanja ovoga o čemu mi danas govorimo, da ovo nije dobar zakon. Ali naravno da oni ne mogu o tome javno govoriti. A ja evo dolazim iz druge stranke, dolazim iz Hrvatske demokratske zajednice i upravo sugeriram dobronamjerno učinite sve da jedinice lokalne samouprave ne budu osiromašene, da ne budu opustošene od vlastite Vlade, od vlastitih poreza. Pokušajmo to što trebate i koliko trebate sredstava pronaći u restrukturiranju javnih, državnih poduzeća gdje postoje ogromne, ogromne razlike. Ovo govorim doista dobronamjerno ne umanjujući važnost donošenja bilo kojeg zakona, a doista sam za donošenje zakona, a prije svega koji će biti u razvoju gospodarstva. Zato molim da ovo razmotrite i da sigurno u vrlo kratkom vremenskom periodu korigirate ovaj Zakon. Hvala lijepo.
Hvala lijepa zastupniče. Ima jedan ispravak navoda na vaše izlaganje. Poštovani zastupnik Željko Kolar. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega je iznio jedan netočan navod, a to je da mi gradonačelnici, načelnici sa ove strane ne možemo slobodno govoriti. Mi možemo slobodno govoriti. Nikad nam nitko to nije branio i jasno i glasno smo rekli svi kolege koji smo tu gradonačelnici i načelnici što mislimo o ovom zakonu. Znači, da ga smatramo kao mjeru da se ispravi ono u krajnjoj liniji što ste vi pokvarili. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Najprije jedna obavijest. U skladu sa člankom 207. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora isteklo je vrijeme u 15,22 minute za prijavu rasprave u trajanju od 10 minuta. A sada dajem riječ gospodinu ministru financija Slavku Liniću da se obrati u ime predlagatelja. Hvala lijepo.
… [[Govornik se naknadno uključio.]] i s obzirom na izrečenu raspravu posljednju moglo bi se stvorit dojam da je ovo zakon kojim smanjujemo prihode jedinica lokalne samouprave. Nije točno. Osnovno je da Zakonom o porezu na dohodak povećali smo neoporezive dijelove kojima smo ljudima omogućili nešto veće plaće, a na teret jedinica lokalne samouprave. To je zakon koji je prošao, koji je razmotren i koji je bio u interesu da kako tako građanima sa većom socijalnom osjetljivošću omogućimo lakše ja bih rekao proživljavanje u krizno vrijeme. Vlada je ocijenila da ne bi bilo u redu da taj teret kompletno nose jedinice lokalne samouprave. I ovo je djelomična potpora jedinicama lokalne samouprave i regionalne u tom dijelu. Sa ovim zakonom povećavamo izravne poreze koji pripadaju jedinicama lokalne samouprave i to gradovima, općinama i županijama, pa prijašnji izravni porez koji je bio 55% sada se povećava na 56 i pol posto. Znači, to su izvorni prihodi i gradova i općina, a isto tako županijama povećavamo izravne poreze sa 15 i pol na 16%. Novčano procjene govore da ovime gradovima i općinama povećavamo iznos od 145 milijuna, a županijama preko 48 … [[Govornik se ne razumije.]] znači, to je zakon koji donosi veće prihode izravne jedinicama lokalne i regionalne samouprave. Ono što u ime Vlade sam također istaknuo da u manjim općinama sa vrlo niskim prosjecima plaća učinak Zakona o porezu na dohodak će imati veći negativni efekt prema nekim manjim općinama, veći što znači da ovo nije dovoljno da tim manjim općinama ili općinama sa manjim prosječnim plaćama do kraja kompenziramo i nadoknadimo štetu. I u tom dijelu one će imati manje prihode. Prema tome, nedovoljno za kompenzaciju. Gledajući u dobrom dijelu ono što smo istaknuli kalkulacija većina gradova i općina bit će pokrivena sa ovim preraspodjelama, a isto tako bit će dovoljno sredstava za račun poravnanja i za financiranje zajedničkih potreba. To su otprilike karakteristike ovog zakona pa ocijenio sam da je potrebno to istaći da ne bi ispalo da mi sa ovim zakonom smanjujemo izravne poreze. Ne, mi ih povećavamo, ali nažalost kod nekih općina koje zaista imaju strukturu plaća niske nedovoljno. I rasprave koje su bile u ovom Domu vrlo jasno pokazuju da je bitno nešto promijeniti tokom godine vezano za Zakon o financiranju jer je očito ovaj zakon sa zajedničkim porezima nedovoljno kvalitetan, ne zadovoljava potrebe, a pogotovo ne potrebe za jači razvoj i odlučivanje na lokalnoj razini. I to je ozbiljna tema koja će biti vjerojatno i tema posebnih zakona. Hvala.
Hvala lijepa ministre. Želju za ispravkom netočnog navoda prijavio je poštovani zastupnik Borić Josip.
Poštovani potpredsjedniče, uvaženi ministre i kolege zastupnici. Ispravljam netočan navod u dijelu gdje je uvaženi ministar rekao da se ovim zakonom povećavaju prihodi jedinica lokalne samouprave po bilo kojoj osnovi, znači bilo kojeg drugog zakona, računamo tu znači na PPDS, na područja znači od posebne državne skrbi, brdsko-planinska i otoke. Činjenica je da zakon govori drugačije. Znači izravni dio kojeg ste dali otocima recimo sa 55 na 56,5% uzeli ste im na onom posebnom dijelu kojeg ste imali recimo na posebnim računima pri Hrvatskoj banci za obnovu i razvoj. Znači, uzeli ste im u jednom dijelu što je isto bio njihov prihod i rekli sad to naplatite direktno u proračun. Oni s time nisu dobili ništa, dapače još uvijek gube na podizanju one osnovice sa 1800 na 2200 kuna. Na PPDS-u i na brdsko-planinskim područjima nema nikakvih izmjena. Znači ostaje da gube po zakonu onu razliku koju je stvorila nova osnovica sa 1800 na 2200 kuna. To je jedina stvarna istina. To kaže i ovaj zakon. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći za raspravu prijavio se poštovani zastupnik Dragutin Glavina. Poštovani zastupniče izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege. Donošenjem paketa poreznih zakona posebno Zakona o porezu na dohodak koji obuhvaća povećanje osobnog odbitka sa 1800 kuna na 2200 kuna zadire se u proračune jedinica lokalne i područne samouprave jer dolazi do smanjenja poreznih prihoda koji služe za financiranje ja ću reći društvene nadgradnje ili društvenog standarda građana. Tu ulazi i sufinanciranje jaslica, dječjih vrtića, sporta, kulture, školstva, zdravstva, socijalne skrbi, udruga, funkcioniranje uprave i samouprave, dijela plaća zaposlenih i još dosta toga da sve ne nabrajam. I ukoliko nešto ostane usmjerava se u razvoj. Iz razloga toga smanjivanja eto predlaže se ovaj Zakon o izmjenama Zakona o financiranju jedinica lokalne i regionalne samouprave koji sadrži prijedlog nove raspodjele poreza na dohodak koji bi trebao imati za cilj da nadoknadi, ublaži, amortizira ili kako već hoćemo nazvati to smanjivanje. No taj zakon to neće kod svih učiniti. Ustvari možda hoće kod onih gdje su prosjeci plaća na nivou prosjeka države. Vjerujem možda nešto će biti veći kod onih jedinica lokalne i regionalne samouprave čiji je iznos plaća veći od prosjeka države, ali jedno je sigurno donijet će pad prihoda iz poreza na dohodak kod onih čiji je prosjek manji od prosjeka države. Radi toga taj zakon do kraja neće donositi jednake učinke za sve na koje se odnosi. Nažalost, pod navodnike "oštećeni" će biti i oni gdje je smještena industrija sa manjim plaćama tzv. realni sektor, posebno oni kod kojih još uvijek veliki dio radnika je zaposlen u tekstilnoj, kožnoj i drvnoj industriji i prosjek plaća znatno niži. Ali zato će veliki gradovi Zagreb, Rijeka, Split, županijski centri, gradovi gdje su stacionirana i postoje određena jaka poduzeća, javna poduzeća, državne, županijske ustanove i službe, zdravstvene, pravosudne, visokoškolske, financijske, uvozne i uslužne ustanove, tvrtke i djelatnosti, razna predstavništva i druga dobra plaćena radna mjesta te jaki potrošači proračuna dobiti će više. Zato će njihove cijene dječjih vrtića za roditelje biti manje i standard njihovih građana u bilo kojem smislu biti će bolji i veći. Posebno će ovako predloženim zakonom biti pogođene i oštećene sjeverozapadne, ovo oštećene neka bude uvjetno, sjeverozapadne i većina slavonskih županija. Zato predlažem da ministarstvo pokuša napraviti točne izračune i utjecaj zakona na gradove, općine i županije te kroz brzo donošenje novog Zakona o financiranju lokalne samouprave ispravi ovu nelogičnost. Najbolje i najkvalitetnije bi bilo po mojem navođenju da se razdioba i vršila po sistemu glavarine ili kombinacijom dijela glavarine i dijela postotnih udjela u raspodjeli poreznih prihoda. Ali vjerujem da ćemo jednom do toga doći. Znam također da svi moramo dati doprinos rješavanju ove gospodarske krize pa u tome mora sudjelovati i lokalna samouprava. I ovaj proračun ide u tom smjeru, ali ne možemo u trenucima kad moramo biti solidarni u tome biti ustvari neki u neravnopravnom položaju. Ako treba žrtvovati, nečeg se odreći onda to napravimo prema snazi i mogućnostima onih na koje se to odnosi. Prihvaćam donošenje ovog zakona u tom obliku sa naznakama i porukama da će doći do decentralizacije sredstava za rad i funkcioniranje jedinica lokalne i regionalne samouprave koje su se ovdje čule pa čak o tome je govorio i sam ministar. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedećih 10 minuta ima za raspravu poštovani zastupnik Damir Rilje. Izvolite poštovani zastupniče.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre, kolegice i kolege. Ovdje se već puno toga čulo pa evo kada je lokalna samouprava u pitanju onda u svakom slučaju kao i neki drugi evo a i svi mi skupa jer lokalna samouprava dio i sve lokalne samouprave tvore ovu državu. U istinu je lako govoriti o raspodjeli kada sredstava ima, kada novaca ima. Ali naravno uvijek se vraćamo na gospodarski rast deficit i da podijelimo ono čega nema. Naravno onda moramo pribjeći zahvatima koji nas zapravo usmjeravaju prema onome što je umijeće mogućega. U ovom smislu nisu svi bili u prilici evo kolega je malo prije spomenuo, kolega zastupnik, koristiti sredstva javnih poduzeća za financiranje na svojim područjima. Nisu baš svi to mogli koristiti, a s druge pak strane europske fondove jesu. S druge strane prijedlogom ovog zakona kojim bi se umanjio prihod poreza na dohodak i evo tako stvorena jedna rupa nadoknadila dakle dijelom sredstava od izravnanja od decentraliziranih funkcija, nisam siguran da li će u cijelosti pokriti ili neće sredstva odnosno onu rupu koja će na taj način nastati. Ali zapravo znate što, pričamo cijelo vrijeme o restrukturiranu, mislim da i hoće. Jer netko je tu spomenuo to da će izgubiti školstvo. A zar ne mislite da nas očekuje restrukturiranje svih sustavnih tvrtku pa tako i školstva? Ja se ne bih usudio reći da je tamo sve o.k. i da tamo nema mjesta za uštede. Cijelo vrijeme govorimo da nam trebaju uštede, a od ušteda se na neki način libimo. Potrebno je podržati ovaj zakon jer Vlada RH ovim zakonom želi kroz sustav poreznih zakona umanjiti zatečeni deficit obaviti konsolidaciju proračuna ali naravno uz potrebno provođenje fiskalne i funkcionalne decentralizacije u korist jedinica lokalne samouprave. naravno da to ne može ići preko noći naravno da svi zajedno moramo doprinijeti ovom utegu odnosno utegu deficita. Isto tako jako je ohrabrujuće da će se decentralizacija kao što smo ovdje čuli, a ovdje što smo čuli nije rečeno na ulici nije rečeno javno, zapravo je jedna od namjera koje su službeno iskazane i koje na neki način ohrabruju kao što su kolege već rekle k smjeru decentralizacije svega onoga što znači drugačije funkcioniranje jedinica lokalne samouprava na tržištu. Uostalom gledajte jedinica lokalne samouprave istina posluje pod drugačijim zakonima. Zakon o proračunu, Zakon o komunalijama neki drugi zakoni, ali činjenica je da je ona u osnovi poduzeće i da mora funkcionirati pozitivno, znate. Mora doduše na neki način i zato dobiva decentralizirana sredstva osigurati neke druge i neke druge uvjete. To je istina. Ja bih htio ovdje napomenuti nekoliko stvari koje su mi se činile interesantne. Trenutni prihodi od poreza na dohodak pokazuju trend pada. Znači to je pad od gospodarstva odnosno od gospodarskog rasta. Pad od plaće, pad od onoga što se ostvaruje kao porez na dohodak. Pa tako i oni pripadajući dio koji se odnosi na jedinica lokalne samouprave a to je odraz loše gospodarske aktivnosti ili gospodarske krize. S druge strane podjela jedinica lokalne samouprave prema odgovarajućim kriterijima pa i fiskalnom kapacitetu, kao što prije reče ministar sklop je u kojem treba sagledavati potrebu provođenja korjenite decentralizacije jedinica lokalne samouprave. Vani to tako funkcionira znate. Jedinica lokalne samouprave ona koja se može financirati osim ako to ne radi volonterski. Tako je u nekim državama mislim u većini, kako u kojoj poredana stvar. Postoje stanoviti gubici i jamstvena zaduženja i druga opterećenja koje je kao proračunska ili vanbilančna zatekla pojedina jedinica lokalne samouprave, a moraju se svi plaćati iz proračuna ili ode račun u blokadu jer su kao takva i zatečena i ona su vrlo konkretna i o njima vode računa odgovarajuća tijela zapravo nadležna su za to odgovarajuća tijela ove države poput … [[Govornik se ne razumije.]] U vezi sa navedenim postavlja se pitanje i fiskalne odgovornosti koje je također uređeno zakonom i o kojem sada neću govoriti. Ali usko vezano za ovaj zakon mora se promatrati za razdoblja nastajanja obveza ukoliko bi došlo do poremećaja u proračunu. Naravno u situaciju u kojoj postupci obeštećenja po kojima su neki proračuni oštećeni a po kojima je povrat sredstava teško očekivati osobito u nekom brzom vremenskom smislu teško je uopće govoriti o funkcioniranju pojedinih proračuna osobito onih koji se nisu mogli funkcionirati na druge načine osim iz vlastitog proračuna. Ja iskazujem potporu apsolutnu kao i moj klub, klub SDP-a usklađivanju svih zakona koji obrađuju istovrsnu materiju pa tko i onu koja se odnosi na jedinica lokalne samouprave Podržavam i ove izmjene koje su u ovom prijedlogu iznesene. U konačnici sve se izvode iz Zakona o jedinica lokalne i područne samouprave. to je oko onih nedoumica gdje je upisano tko što radi, tko što predlaže. Mislim u konačnici jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave su regulirane zakonom gdje se kaže što gradonačelnik radi pa onda evo slažem se da ih treba uskladiti ali u cjelini se zna. Na kraju krajeva tako i do sada funkcionira stvar. Evo uz potporu ovog zakona samo treba skrenuti dalje u decentralizaciju. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći za raspravu od 10 minuta prijavo se poštovani zastupnik Ivica Mandić. Izvolite poštovani zastupniče.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici. S obzirom da je većina kolega puno stvari napomenula to neću ponavljati. Neke stvari ću samo naglasiti ono što je ministar u nekoliko navrata dao natuknice. U potpunosti podržavam set zakona koji reguliraju od rasterećenja od poreza na dohodak kao i sufinanciranje jedinica lokalne samouprave. Ono što ovaj zakon donosi da će za pojedine jedinica lokalne samouprave ovaj zakon imati negativan efekt. I što bih htio naglasiti, da svakako Vlada Republike Hrvatske i koalicija koja je dobila izbore na Planu 21 gdje smo točno rekli da ćemo ići sustavom zakona u kojem ćemo decentralizirati što veći dio sredstava. Ovo smatram da je samo prvi dobar korak na tome putu kako ćemo to postići. I ja bih samo htio se dotaći jednog dijela financiranja iz poreza na dohodak, to su decentralizirane funkcije. Tu pada školstvo osnovno i srednjoškolsko obrazovanje, socijala, domovi za starije i nemoćne i javne vatrogasne postrojbe. Ono što bih htio reći da većina jedinica lokalne samouprave koja se odgovorno odnosila prema svom proračunu i prema financiranju potreba ona su sa ovakvim postojećim zakonom dovedena u jedan neravnopravni položaj, a to ću potkrijepiti sa podatkom da trenutačno u Republici Hrvatskoj ima 65 javnih vatrogasnih postrojbi, da su na putu osnivanje još nekih novih javnih vatrogasnih postrojbi, da recimo visoko uređena država Austrija ima 8 vatrogasnih postrojbi. Ovo govorim sa namjerom da su vatrogasne profesionalne postrojbe osnivane ne samo prema potrebama da su osnovane po onim drugim. Zato sa ovakvom raspodjelom jedinice lokalne samouprave koje su na drugi način organizirale i riješile vatrogasci su u nepovoljnom položaju. Zato apeliram da u najskorije vrijeme u sustavu financiranja jedinica lokalne samouprave sigurno se dotaknemo i tih stvari i da to pokušamo regulirati na pravedan način, a također i sa zakonima o socijali, da se ne dovedu u neravnopravan položaj domovi za stare i nemoćne, da jedan dio sufinancira i pomaže država gdje je osnivač županija, a da je dan dio staračkih ustanova su na čistom tržišnom funkcioniranju. Tu smatram da je i odgovornost i obaveza svake pravedne Vlade da i o tome povede računa jer konkretno riječ o domu za starije i nemoćne osobe iz grada iz kojeg ja dolazim negdje 400 čeka na red. Smatram da je tu veliki pritisak i da je to prava mjera socijalne osjetljivosti. Također mislim da sa Zakonom o financiranju jedinica lokalne samouprave moramo svakako voditi računa o ravnomjernom razvoju. Znači ravnomjerni razvoj jer sa ovakvim načinom moj je duboki osjećaj i uvjerenje da pojedine jedinica lokalne samouprave uvijek će ostat na toj razini. Podupirem u potpunosti ove predložene izmjene Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave, ali bih svakako volio da ove stvari koje sam ovdje samo napomenuo da o tome dobro razmislimo i da ne dovedemo jedinice lokalne samouprave koje su racionalno koristile svoje proračune u nepovoljniju situaciju. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći govornik o ovoj temi je poštovani zastupnik Božidar Kalmeta. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala, gospodine predsjedniče. Gospodine ministre. Evo ja ću pokušat bit realan kad raspravljam o ovom zakonu iz razloga što tako poznajem dobro financiranje jedinica lokalne samouprave ili bolje rečeno poznavao sam, a s druge strane znam i kako funkcionira državni proračun i koji su problemi s kojima se susreće državni proračun. Tako da ono što je rekao kolega Rilje to je potpuno u pravu, kad ima onda je lako dijeliti, a kad nema onda je problem. Mi smo danas u situaciji kad nema, a svima treba i sad u tome "nema a svima treba" treba jasno zadovoljiti i zatvoriti državni proračun s jedne strane, a s druge strane treba misliti i na jedinice lokalne samouprave. U svim europskim zemljama razvijene demokracije uvijek postoji neću reći borba ali na neki način natezanje koliko sredstava jedinicama lokalne samouprave, a koliko državi odnosno kakav će biti taj odnos i to je problem svih ministara financija u Europi. Ovdje dobro evo što je sadašnji aktualni ministar financija bio i gradonačelnik pa dobro poznaje ovu problematiku tako da sam ja uvjeren da sadašnji ministar financija nije bio gradonačelnik ne bi imali niti ovaj Prijedlog zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave koji imamo danas, uz sve njegove mane i nedostatke o kojima je govorio u ime kluba i kolege Šuker, a evo i zastupnici prije mene. Kaže se da je jedinicama lokalne samouprave lako uz papir svake demokracije, ja se s tim slažem i ne samo da je lako uz papir nego jedinica lokalne samouprave, to znaju mnogi ovdje gradonačelnici i načelnici, župana nema jasno i ne mogu biti po zakonu saborski zastupnici, da su to funkcije koje su od iznimnog interesa za građane i da građani po tome kako jedinice lokalne samouprave funkcioniraju i ocjenjuju mnogo toga. Ovim će se prijedlogom zakona kao što je već kazano izvorni prihodi povećati sa 55 na 56,5% odnosno rekao je prije ministar za oko 145 milijuna kuna za gradove i općine i oko 40 milijuna kuna za županije. I kao što piše ovdje, to je ukupno 193,4 milijuna kuna. A sad ja ne znam točno koliko je izmjenom Zakona o porezu na dohodak koliko su smanjeni prihodi jedinica lokalne samouprave ali bilo je govora negdje oko 240, 250 milijuna, ja ne znam je li to toliko ali ako je toliko onda mislim da je možda trebalo doista taj postotak povećati za toliko da se pokrije taj manjak u prihodu koji će jedinice lokalne samouprave imati u tom dijelu. No očito, a i to smo čuli da teret pod navodne znakove tog povećanja neoporezivog dijela što mislim da je dobro na 1800 na 2200 kuna, da dio snosi ipak država, a dio jedinica lokalne samouprave. Dakle taj teret neće biti samo na teret državnog proračuna nego i na teret jedinica lokalne samouprave kao što smo ovdje i čuli. Gospodarska kriza je apsolutno utjecala i na prihode jedinica lokalne samouprave i to neovisno gdje one bile i neovisno gdje se one nalazile. Nešto je lakše jedinicama lokalne samouprave koje su recimo u onim krajevima zemlje koji imaju bogat turizam i dobar turizam, ali manje-više ti prihodi su uglavnom pali od kad je kriza započela pa i do 30% kažu gradonačelnici i načelnici. I do 30% su njihovi prihodi manji nego što su bili prije, a prihod od poreza na dohodak je najveći, najveći prihod jedinica lokalne samouprave. Dobro, prihod od komunalne naknade je manje-više konstantan. Ali recimo prihod od komunalnog doprinosa je strašno pao, jer su, nema investicija. Čim nema investicija ili su puno manje, nema ni dovoljno prihoda od komunalnog doprinosa, prihodi od trošarine itd. itd. su pali i danas su doista jedinice lokalne samouprave u jednoj teškoj poziciji, a s druge strane nisu rasterećene. Mislim da ne treba biti, jer ako govorimo o decentralizaciji onda im treba dati i još veću brigu i još veće ovlasti za one osnovne brige, za onu osnovnu brigu koju one vode o građanima. Tako da tu postoji jedan nesrazmjer u odnosu na obveze jedinice lokalne samouprave. Mislim tu jasno i na županije i na gradove, općine. A s druge strane na njihove prihode koji su pali s obzirom na gospodarsku krizu. I u tom svemu skupa nije lako, nije lako. Ponavljam ono što sam rekao na početku uzet negdje gdje također treba i fali i onda dati tamo opet gdje treba i gdje fali. Tako da ne zavidim onima koji rade na tome i koji na tome moraju raditi. Ali mislim da ćemo u budućnosti morati taj udio poreznih prihoda koje jedinice lokalne samouprave imaju sada evo ne znam koliko čini mi se oko 10% povećavati ako želimo doista, a ovdje je bilo puno govora o decentralizaciji i o tome da što više ovlasti dajemo toj vlasti koja je najbliža građanima hajmo ih tako nazvati, a to su gradovi i općine. Možda gospodine ministre u svemu tome skupa ne bi bilo loše, u proračunu ste vi predvidjeli sredstva za kredit Europske investicijske banke. Ja mislim da, čini mi se 48 milijuna kuna i to 30 milijuna kuna na poziciji ministra regionalnog razvoja, Ministarstva za regionalni razvoj i 19 ili 18 za Ministarstvo prometa. Da je tu bilo možda staviti još domaće komponente 10, 20 milijuna Europska investicijska banka bi dala još toliko, a to su projekti koji će se onda realizirati po jedinicama lokalne samouprave što bi u svakom slučaju malo pomoglo tu jednu investicijsku aktivnost kada su u pitanju jedinice lokalne samouprave jer to je kredit od 50 milijuna eura. Pola daje EIB a pola je domaća komponenta. I još jedan takav EIB-ov kredit koji je Europska investicijska banka odobrila, a odnosi se na isto tako za razvoj infrastrukture i društvene i komunalne ali odnosi se i na ostali dio Hrvatske. Eto da je tu možda bilo moguće dodati i još malo domaće komponente moglo se već ove godine puno tih projekata diljem Hrvatske, diljem jedinica lokalne samouprave riješiti. Ja ne bih odbacio onaj prijedlog o kojem je govorio i kolega Vinković kad je tu izlagao u ime HDSSB-a. Dakle, oni predlažu da se ovaj porez na dodanu vrijednost koji se povećava na 25% da se 1%, dakle da država uzme 24%, 1% da se podijeli gradovima, općinama, županijama. Ja mislim da to nije loše i da to ne bi bilo loše. Ali opet ne vjerujem da će to Vlada prihvatiti jer to je onda jasno manje prihoda u državni proračun. Ali u svakom slučaju mislim da bi trebalo i dalje razmišljati o tome kako pomoći jedinicama lokalne samouprave, kako ići ka daljnjoj decentralizaciji, a decentralizacije nema bez prihoda koji će te funkcije i pratiti. Evo hvala lijepa.
Hvala lijepa ministre, zastupniče. Sve u redu. Sljedeći za riječ javio se poštovani zastupnik Zvonko Milas.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, kolegice i kolege pa evo kako nisam financijski stručnjak a jučer nisam imao priliku raspravljati o proračunu Republike Hrvatske ja bih Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave vezao upravo uz proračun i već usvojeni paket poreznih promjena. Definitivno prijedlog ovoga Zakona neće imati pozitivan utjecaj u saniranju svih onih negativnih implikacija koji će proizići iz predloženog proračuna i usvojenih poreznih promjena. Naime, paket usvojenih poreznih promjena, te očekivanih smanjenja na rashodovnoj strani proračuna u cjelini izazvat će vrlo negativan učinak na standard građana prvenstveno onih najsiromašnijih regija. Dakle, govorim o Slavoniji i Baranji i Zapadnom Srijemu, a pogodovat će bogatima. Povećanje prihoda od PDV-a za više od 2,6 milijardi kuna definitivno će se odraziti na onom najsiromašnijem i socijalno najugroženijem sloju. To su nezaposleni, umirovljenici i svi oni koji danas teško žive. A prema dostupnim podacima i svim istraživanjima upravo regija Slavonije i Baranje, te Zapadnog Srijema kako uslijed naslijeđenih potreba saniranja ratnih stradanja, a tako i zbog nešto sporijeg gospodarskog razvoja najizloženiji su udaru na standard svojih građana. Dalje, smanjenje poticaja u poljoprivredi koji su jednim dijelom bili kategorija subvencije. Ali budimo realni jednim dijelom i socijalni transferi neće se moći kompenzirati ovakvom raspodjelom prema prijedlogu ovog Zakona. Dakle, ovaj Zakon kao i usvojeni paket poreznih promjena još više će osiromašiti jedinice lokalne uprave. I kad govorimo o decentralizaciji, dapače one će biti još jače ovisne o tržišnim centrima moći bez mogućnosti kreiranja i poboljšanja standarda svojih građana. Ne mogu ne spomenuti kako se nudi paket uvođenja stope od 10% PDV-a na turizam za sljedeću godinu. Dakle, govorimo o izravnoj subvenciji za turizam što je dobro. Međutim, ne znam da li zaboravljamo da tu subvencioniramo i potrošnju stranaca koji dolaze u Hrvatsku, a čiji standard je sigurno 5 puta veći od standarda hrvatskog čovjeka. I postavlja se pitanje tko to subvencionira? Pa upravo hrvatska slavonska sirotinja kroz povećanje PDV-a, smanjenje subvencija, a novi Zakon o financiranju lokalne države ne doprinosi kompenziranju, dapače. Nije li to apsurdno? Tome treba pridodati činjenici da će od sljedeće godine biti ukinuta i nulta stopa PDV-a na osnovne namirnice što će dodatno pogoditi i najsiromašnije slojeve. Dakle, neravnomjerna raspodjela koja je predviđena ovakvim zakonom i još više će pogoditi ionako krhko gospodarstvo najsiromašnijih regija. Nakana mi je bila usmjeriti vašu pozornost na brojne negativne učinke u vođenju regionalne politike kroz prijedlog proračuna, usvojeni zakon poreznih promjena kao i kroz prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o financiranju jedinica lokalne uprave i takva politika je u suprotnosti s osnovnim postulatima kohezijske politike koju čini sadržaj zajedničkog djelovanja EU. Naime, ovakvom politikom udaljujemo se od onog što je osnovica zajedničkog opredjeljenja EU, a to je ujednačeni regionalni razvitak koji je ujedno i stup očuvanja EU i zajedno s poljoprivrednom politikom čini 80% sadržaja razvitka EU. Na kraju, niti ovaj zakon kao ni oni drugi maloprije navedeni ne mogu donijeti boljitku naših regija koje danas imaju vrlo tešku i složenu gospodarsku situaciju. Dapače, sve ovo navedeno može dovesti do gospodarskog sloma jedne cjelokupne regije, govorim o Slavoniji i Baranji. I takvo ponašanje bez sagledavanja svih negativnih učinaka, bez kompenzirajućih mjera te bez koordinacije fiskalne, regionalne i socijalne politike je ništa drugo nego jačanje ozbiljnih socijalnih tenzija u toj regiji. Osim toga moram reći da je nejasno da ministri iz drugih resora posebice regionalne i socijalne politike nisu prepoznali potrebu ublažavanja ovakve politike. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje imamo jednu repliku, poštovana zastupnica Ivanka Roksandić. Izvolite.
... [[Govornica nije uključena, ne razumije se.]] Pa evo kolega Milas dobro ste rekli da će ovo, pokušala sam bilježiti, ovaj prijedlog proširiti i dovesti do gospodarskog sloma i nepravednosti prema gospodarski najugroženijim gradovima i općinama, a pogodovat će bogatima. Zaista oni gradovi koji su sada u kolapsu, naime proračuni tih gradova neće puno profitirati s ovim povećanjem poreza na dohodak. Evo zašto. Dolazim iz grada koji je nekada bio jako industrijsko središte, grad koji je u ovom trenutku, i čiji je proračun zaista u kolapsu zbog toga što samo jedna velika firma CMC prestaje s radom. 1000 radnika ostaje bez posla. To je 1000 dohodaka manje. Njemu ovakav prijedlog neće zaista pogodovati. Tim više što smo dobili ovdje prijedlog, a govorila sam o tome kad smo raspravljali o proračunu da se smanjuju sredstva za decentralizirane funkcije. Što to znači? To znači ako želite održati barem postojeći standard u osnovnim i srednjim školama, ako želite održati standard u zdravstvenim ustanovama na svojoj lokalnoj sredini, ako želite zadržati vatrogasni standard da ga tako nazovemo morat ćete upravo iz ovoga što dobivate 1,5% u gradovima, odnosno 0,5% u županijama zagrabiti u taj dio kolača. Dakle, imat ćete manje sredstava, nećete moći održati standard. Vidjet ćemo sada kada Vlada donese odluku o financiranju minimalnih financijskih standarda u osnovnim i srednjim školama koja će to prava eventualno biti smanjena ili barem koja će to financijska sredstva po pojedinim pravima biti smanjena pa ćemo vidjeti što će onda taj zakon donijeti u konačnici. Bojim se da oni koji su zaista na koljenima, gdje svakodnevno oni gradovi i općine veliki dio njihovih zaposlenika ostaje bez posla da će najmanje time dobiti i da će ugroziti itekako i sada već ugrožen standard. Hvala vam.
Hvala lijepa. Za riječ od 10 minuta poštovani zastupnik Denes Šoja. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, cijenjeni ministre, kolegice i kolege želim se uključiti u ovu raspravu i izreći svojih nekoliko konstatacija. Prije svega u uvodu bih rekao da je ova formulacija lokalna samouprava jako lijepo zvuči međutim kad se kaže općina tada, a imajući u vidu sadržaj rada zaposlenika u općini često puta razmišljam da bi bilo uputnije da se zove Uprava komunalne firme jer praktički 80 do 90% aktivnosti u lokalnoj samoupravi dobrim dijelom i u gradskim sredinama odnosi se upravo na rješavanje komunalne problematike i poboljšanja životnih uvjeta stanovnika te općine, odnosno lokalne zajednice. Svakako je jedan od elementarnih zadataka čelništva općine da tako kažem da maksimalno sve poduzima i poduzme da se stanovništvo na određenom području koristi i uživa određene blagodati tih prirodnih resursa kojima to područje raspolaže. Mislim da se i rezultati rada mjere kroz to koliko je u tome ta općina uspješna. Tu prije svega mislim na resurse što je vama jako dobro znano našeg toplo, bistro, lijepo more, nalazište nafte, tople vode, kvalitetne vode, naše šume, kvalitetna drva itd., itd. I konačno naše plodne oranice kad je u pitanju pogotovo istočna Hrvatska, Srijem, a naročito Baranja. Iz tog razloga želim se osvrnuti samo sa 2 riječi, malo me ohrabrilo kad je gospodin ministar objašnjavao da mi moramo malo bazirati prihode lokalne samouprave više iz izvora od imovine. To je za nas vrlo bitno i vrlo važno, ali mislim da sa državne razine tu još štošta treba učiniti kako bi ta lokalna samouprava mogla malo kvalitetnije i sadržajnije utjecati na to kako se ti prirodni resursi koriste. To je za mene presudno i vrlo bitno. Da se vratim malo nazad na ovu problematiku jer ja moram govoriti o oranicama, ono što je za Makarsku more to je za Beli Manastir i za Baranju oranica samo volim se našaliti pa kazati da oni ne moraju orati, al mi moramo orati jel' inače nema ništa. Što se toga tiče tu imamo određenih ne bih rekao primjedbi, ali moram izreći konstataciju da od možda 40-ak tisuća ukupnih oraničnih površina što je vrlo velika površina i veliko prirodno blago 40-ak posto je u vlasništvu RH. I to je koncesijom, odnosno dugoročnim zakupom dato na korištenje u ovom slučaju "Belju" u sustavu "Agrokora". I ti su ugovori sklopljeni prije 12, 13 i više godina i iznos te zakupnine ili te naknade je danas gotovo jedna trećina od tržišne cijene davanja u zakup tih površina. Prema tome kad to pogledamo ugrubo onda ukupno su tu prihodi negdje između 7 do 7,5 milijuna, od toga dijelimo pola državi pola općinama, 9 baranjskih općina i grad Beli Manastir onda je to stvarno se svodi gotovo na simboliku, a znamo koja je to vrijednost. Prema tome, moguće je da bi tu nešto trebalo učiniti, iako ja moram ovom prilikom naglasiti i pohvaliti, i zahvalit se Belju koja pokazuje na određen način vrlo veliko razumijevanje prema općinama, posebno prema općini gdje sam ja načelnik, u rješavanju gorućih komunalnih i drugih problema. Doista imamo određeno razumijevanje. Međutim, bilo bi bezbolnije da mi imamo to kao izvorne prihode. Vezano za sadržaj ovoga zakona, ja ne bih bez obzira što će i proračun moje općine to osjetiti; posebno moram sada reći vezano i za šumski doprinos koji isto jednim dijelom pripada općinskom proračunu. Međutim, gledajući u širem kontekstu podržavam to ako to u ukupnosti odgovara i dobro će biti za državni proračun i za Republiku Hrvatsku u ukupnosti. Međutim, ja bih molio gospodina ministra da se malo i rashodna strana pokuša kod svih korisnika sredstava, odnosno kod svih lokalnih samouprava malo analizirati. Jer nije uvijek bitno samo prihodi jer često puta su problemi locirani upravo na rashodnoj strani koje treba do određene razine pokriti. Zato postoji i Zakon o brdskim područjima, Zakon o otocima i određene intervencije i Zakon o područjima posebne državne skrbi, to svakako funkcionira. Međutim, tu postoje unutar lokalnih zajednica još određene posebne specifičnosti, posebno kada je to u pitanju, kada su u pitanju i baranjske općine i pogranične, one koje su postale pogranične unazad 20 godina gdje je prekinut – konkretno kod nas prema Vojvodini – određena gospodarska suradnja i to svakako to stanovništvo osjeća u gospodarskom smislu. Nadalje, pojedine lokalne samouprave imaju i drugi niz specifičnosti koje su heterogene da tako kažem po što se tiče nacionalnosti i što se tiče vjerskog opredjeljenja i drugih određenih specifičnosti i imamo, istaći ću i taj primjer, recimo homogenu općinu i jednu kod mene susjednu gdje je homogeno stanovništvo 4 sela, 4 sakralna objekta, 4 groblja; dok na mojem području 6 sela, 17 sakralnih objekata i 17 groblja na različitim lokacijama i često puta se mora financirati – ja to znam naglasiti – jel' to je objektivno tako ne dvojezično funkcioniranje te lokalne samouprave, nego trojezično. I to su dodatni troškovi. Prema tome, trebalo bi sagledati niz drugih kriterija kako izvršavati rashode unutar općine i osigurati određena sredstva potpore da to sve skupa bezbolno funkcionira. I naravno, i ovo što sam i na početku naglasio da je vrlo bitno osigurati određeni komunalni standard. Ja ne želim sada vas zamarati da iznosim podatke o komunalnom standardu u određenim prosjecima na području Osječko-baranjske županije unutar toga Baranje, ali dovoljno je samo da kažem da od ukupnog broja stanovništva, odnosno 30 i nekoliko sela, 50% još nemaju riješeno kvalitetno snabdjevanje vodom, nego piju iz površnih bunara. Samo jedan podatak, ne želim dalje da vas o tome zamaram. Stoga, ja to podržavam apsolutno. Međutim, molio bih ovo sve što sam istakao, posebno ovaj problem korištenja ovih resursa, još ću jednu rečenicu dodati vezano i za šumski doprinos i za bogatstvo šuma, jedan banalan primjer. Možda bi mi sa vrijednošću 2 ili 3 jelenskog rogovlja zlatne kvalifikacije mogli sagraditi jedan mali vrtić? Ali kako? Mi do toga ne možemo doći. A to je naše prirodno neko blago koje je tamo u Tikvešu u tim šumama. A što moji stanovnici od toga mogu imati, osim da odu u šumu pa skupe malo toga drva itd. Prema tome, apeliram na to da se sagledaju rashodna strana tih pojedinih proračuna i puno toga i do sada praktički je razriješeno zahvaljujući određenom razumijevanju Hrvatskih šuma, Hrvatskih cesta i drugih institucija velikih sustava koji su pokazali razumijevanje. Ja se iskreno nadam da će toga razumijevanja biti i dalje jer je to i naglašeno vezano za Slavoniju i za Baranju. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Za sljedećih 10 minuta rasprave prijavio se poštovani zastupnik Dinko Bošnjak. Izvolite poštovani zastupniče.
Poštovani potpredsjedniče sabora, gospodine ministre, kolege zastupnici. Samo donošenje Prijedloga zakona o financiranju jedinica lokalne i regionalne (područne) samouprave s Konačnim prijedlogom zakona po hitnom postupku je dosta ishitreno i nedovoljno pripremljeno. U ovom prijedlogu zakona nastoje se ublažiti štete na proračunu lokalnim jedinicama koje su nastale povećanjem osobnog odbitka sa 1800 kuna na 2200 kuna mjesečnom, umirovljenicima sa 3200 kuna na 3400 kuna mjesečno; što će utjecati na smanjenje proračuna lokalnim jedinicama smanjivanjem njihovih prihoda od poreza na dohodak. Sa ovim prijedlogom zakona predlaže se raspodjela poreza na drugačiji način. Taj drugačiji način izgleda tako da će se prihod od poreza na dohodak Gradu Zagrebu povećati za 82 milijuna kuna, a Gradu Gospiću za 2 tisuće kuna, dok će područja od posebne državne skrbi i brdsko-planinska područja ostati bez izvornih sredstava zbog osobnih odbitaka. Što će se događati sa lokalnim jedinicama na područjima od posebne državne skrbi, imamo svježi primjer Kostajnice. Tete neće dobivati plaće u vrtićima, neće biti sufinanciranje đačkog prijevoza, stipendije to će biti već umjetnost davati, nema socijale, vatrogastvo zakonska obaveza, inspektori često navrate, ali ako nema sredstava što se tu može. Tako da u skoro vrijeme možemo očekivati niz novih Kostajnica. Neke kolege kažu treba se okrenuti europskim fondovima. Ali za izvlačenje sredstava iz EU fondova potrebno je imati stručne kadrove, a bome i dosta sredstava za isfinancirati svu tu potrebitu dokumentaciju. A onda u konačnici sredstva za isfinancirati projekat, a tek onda slijedi povrat sredstava ukoliko je to sve uredno provedeno. To zna potrajati mjesecima a i po koji put i godinu. Kako su područja od posebne državne skrbi najsiromašnija i bila ratom poharana, veliki broj općina i gradova s tog područja išao je u kreditna zaduženja kako bi pokušao riješiti temeljnu infrastrukturu kako tako. Zbog navedenih razloga postoje vrlo mali vjerojatnosti da će lokalne jedinice s ovih područja izvući značajnija sredstva iz EU fondova. Dodati smanjivanje zbog povećavanja osobnih odbitaka izvorni prihoda lokalnim jedinicama od posebne državne skrbi i područja brdsko-planinskih uz pomoć recesije smanjivanja broja zaposlenih doći će u pitanje funkcioniranje mnogih općina i gradova. U programu ove Vlade stoji da će se zauzimati za ravnomjeran razvoj svih krajeva Lijepe naše ali ovaj zakon kroz financiranje lokalne samouprave nimalo ne pridonosi tome. Nadalje, puno se pričalo o decentralizaciji sredstava lokalnim jedinicama ali kako stvari stoje to neće tako brzo na dnevni red u Hrvatski sabor. Prijedlog Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave nije se trebao donositi po hitnom postupku jer nije dovoljno pripremljen i ne sagledava cjelokupnu situaciju poglavito onih općina i gradova koje su najsiromašnije. Zbog navedenih razloga trebalo bi da u što skorije vrijeme ovaj Sabor sustavno razmotri sustavne mjere fiskalne decentralizacije koje bi Vlada pripremila za Hrvatski sabor.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje imamo prijavljen ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Samo jedan mali kratki ispravak. Naime radi se o Hrvatskoj Kostajnici, ako ste već govorili o Kostajnici, Hrvatskoj Kostajnici tako se zove službeno.
Hvala lijepa. Za raspravu od 10 minuta prijavio se poštovani zastupnik Franko Vidović. Nema ga u dvorani. Gubi pravo na raspravu o ovoj točci dnevnog reda. Sljedeći za raspravu od 10 minuta je poštovani zastupnik Josip Borić. Izvolite poštovani zastupniče.
Poštovani potpredsjedniče, uvaženi kolegice i kolege zastupnici, gospodine ministre. Ja ću se u svojoj raspravi opet referirati na onaj ispravak netočnog navoda jer činjenica je ministre, a to govori članak 45.ovdje koji govori o … [[Govornik se ne razumije.]] Činjenica je da smo do sada otočne jedinice lokalne samouprave i gradovi i općine imali su direktan prihod u proračunu 55%, a 17,5% bilo im je na posebnom računu u Hrvatskoj banci za obnovu i razvoj deponirano kako bi iz tih sredstava mogli financirati kapitalne objekte. Sada ste im ovim izmjenama zakona preraspodijelili dva postotna poena na način da ste im od tih 17,5% 1,5% stavili u direktne prihode u proračun, a pola posto ste dali županijama. Znači da su i te lokalne samouprave temeljem ovog zakona oštećene za taj iznos. Ja bih molio da vi to amandmanom Vlade nekako ispravite jer su kažnjene u dijelu zakona koji im je kroz doprinos tj. kroz porez na dohodak i uvećanu osnovicu uzeo jedan veliki iznos, a radi se o gotovo 10 milijuna kuna, 10 milijuna kuna za njih pedesetak na hrvatskim otocima jer ste u dijelu koji se tiče prihoda po osnovi poreza na dohodak na plaće do 8 tisuća kuna praktički sve u gubitku, a znamo da na tim područjima koja jesu potpomognuta područja velika većina tih plaća je upravo u tom rasponu od 2400 do 6000 kuna neto. I sada imamo dva zakona koja ih na neki način kažnjavaju. Brdsko-planinska područja i PPDS ostale su praktički na istom dijelu kada govorimo o samo o ovom zakonu. Međutim i one su izgubile u dijelu onog drugog zakona tako da im ovaj zakon praktički ništa ne donosi. Mi smo se kao Vlada u proteklom vremenu trudili pogotovo u politici prema otocima nadomiriti sredstva koja su nekada zaista u tom dijelu bila nedostajuća jer smo jednim velikim investicijskim ciklusom kojeg smo krenuli, a on je iznosio u proteklih 8 godina gotovo 10,5 milijardi kuna, što je omogućilo da danas na otocima živi 7,5 tisuća više ljudi da ima veće zaposlenosti, da je turizam u razvoju. Pomogli smo da se koliko toliko nadomiriti ono što im se uzimalo kroz porez na dohodak. Međutim, mi u ovom proračunu za ovu 2012.godinu upravo u resoru Ministarstva regionalnog razvoja vidimo stavke koje su sve redom pogotovo što se tiče kapitalnih pomoći puno niže nego što je to bilo u proračunu za 2011.godinu. Mi njima praktički ne možemo pomoći a to vide i brojni načelnici i gradonačelnici koji sjede u ovom Domu da će se teško moći nadomiriti jedan dio koji u tom investicijskom ciklusu će nedostajati. Ovim zakonom praktički onemogućava se funkcioniranje tih malih općina i gradova posebno na otocima kažem u dijelu gdje će imati manje prihode od poreza na dohodak a oni su im vrlo važni za funkcioniranje samog sustava. Sve ostalo moraju rješavati iz drugih prihoda koji također padaju zbog investicijske klime koja je u malom zaostajanju. Znači nemamo privatnih investitora, država može sve manje. Činjenica je da će se to na otocima posebno osjetiti. Smatrao sam da je potrebno to reći i zamoliti da se taj dio barem malo promijeni. Mislim da ovaj zakon ne treba dodatno kazniti te otoke jer je prema svim drugima ipak išao ajmo reći koliko je mogao u jednom dijelu da se koliko toliko nadomiri šteta koju je uzrokovao jedan drugi zakon. Evo samo toliko. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća za raspravu od 10 minuta prijavila se poštovana zastupnica Ana Lovrin. Izvolite poštovana zastupnice.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Evo čuli smo kaže ministar danas u predstavljanju prijedloga ovoga zakona i više puta je ponovljeno da se ovaj zakon predlaže samo iz jednog jedinog razloga, a to je da se ublaži negativni efekt već raspravljenog paketa poreznih zakona na jedinice lokalne i regionalne samouprave. E pa gospodine ministre ako je to bio razlog podnošenja ovog prijedloga uzalud trud jer prijedlogom ovog zakona to se neće postići, a o čemu je bilo već govora cijelo poslijepodne. Iako su vam nedavno dok ste bili u oporbi sada stranke u koaliciji na vlasti bila puna usta fiskalne decentralizacije govorili smo o tome kako je Hrvatska debelo centralizirana, fiskalno centralizirana država, evo što ste učinili i što se predlaže netom što ste dobili priliku vodit ovu državu i netom što ste dobili vlast. Dakle kao prvo podignut je PDV na 25%, dakle građani su dodatno opterećeni povećanom poreznom stopom od 2 postotna poena premda ste, i to smo već govorili dok ste bili u opoziciji, itekako pogrdnim i svakakvim izrazima nazivali mjere gospodarskog oporavka sa daleko manjim poreznim opterećenjem. Dakle povećali ste stopu sa 2% i taj najizdašniji porez naravno rezervirali ste za državni proračun. Potom da biste na neki način opravdali pred građanima to povećanje te stope onda ste za osobe sa najmanjima prihodima podignuli onu stopu neoporezivoga dohotka, dakle sa osobe sa najmanjim plaćama. Ali zanimljivo, na taj način niste smanjili prihod državnog proračuna nego ste smanjili upravo onu poreznu masu koja se dijeli između jedinica lokalne (regionalne) samouprave i države i to u dijelu koji najviše odlazi na jedinice lokalne samouprave i time ste direktno oduzeli prihode upravo onim najslabijim gradovima i općinama u kojoj većina stanovništva zapravo ima onaj najniži iznos plaće. A da ne kažem da ste smanjili i tu ukupnu masu poreznu i za kao što smo čuli one najsiromašnije, a to su brdsko-planinska područja i otoci gdje ta stopa je i do sada bila 90%, ona i ostaje 90% ali naravno 90% od daleko manje mase. Čuli smo ovdje i izračune i kako god računali ispada da u tom kolaču i u toj masu jedinicama lokalne samouprave nedostaje otprilike 100 milijuna kuna. I još nadalje gdje ovaj zakon udara, na one najnemoćnije, a to je da ste u toj poreznoj masi zapravo prelijevajući iz šupljega u prazno, dakle raspodjeljujući te stope pa ste povećali nešto gradovima i općinama i županijama, gradovima i općinama za 1,5%, županijama 0,5% ali ste to skinuli na poziciju za izravnanje decentraliziranih funkcija. Dakle tu ste poziciju smanjili za 2% i to podijelili na općine i gradove. Dakle one najsiromašnije općine ne samo da će im bit prihod smanjen obzirom na povećanje neoporezive osnovice jer će takvih građana u tim općinama bit najviše, nego je još smanjen iznos za decentralizirane funkcije dakle za poravnanje gdje će i također biti manje. Ministar je također ovdje govorio za govornicom da nije točno da je ovim zakonom smanjen prihod jedinica lokalne samouprave. Točno je da ovim zakonom nije smanjen, ali je smanjen drugim zakonom, dakle Zakonom o porezu na dohodak pa sad ne moramo se loptat, svejedno kojim, činjenica je da je on smanjen. Ovdje smo i s lijeve i s desne strane slušali svakakvih izračuna, s jedne strane da je jedinicama lokalne samouprave bolje, s druge strane da im je gore pa bi onda bilo dobro da možda uz obrazloženja ovakvih prijedloga zakona dobijemo i neku aproksimaciju. Možda da to ministarstvo učini aproksimaciju, neki izračun pa da smo ovdje iznijeli i konkretno efekte i od predloženog Zakona o porezu na dohodak, a jednako i kod ovog zakona kako bi se to odrazilo na proračune jedinica lokalne samouprave. Čuli smo također ovdje iz redova SDP-a vrlo žučno da je samo Grčka porezno decentraliziranija zemlje od Republike Hrvatske pa onda ja evo pozivam, imate prigodu da to popravite, iskoristite ovu prigodu pa biste onda mogli nešto decentralizirat fiskalno i Republiku Hrvatsku i možda razmislit da od državnog poreznog kolača koji ste sada povećali za 2 postotna poena, dakle od tog PDV-a od 25% zaista nešto podijelite i sa jedinica lokalne i područne samouprave. Rekla bih još i to, nešto o samoj formi zakona i još nekim odredbama koje ukidate. Dakle, ja sam prva zagovornica jasnoće i konciznosti zakonskih tekstova ali mislim da ovo nije prigoda i da nije najsretnije rješenje da se ukidaju članci od 52. do 88. postojećeg zakona, dakle cijela glava koja nosi naziv "Način financiranja" uz obrazloženje da se ove odredbe nalaze u Zakonu o proračunu i to iz jednostavnog razloga, jer je ovaj zakon bio na snazi i iz razloga što se mnogi podzakonski akti, odnosno akti jedinica lokalne samouprave kao pravni temelj navode ovaj zakon i rukovodili su se ovim zakonom. I na kraju, ovdje je rečeno da je teško kad se nema i lokalnoj jedinici i državi u ispunjavanju njihovih zadaća. Ja bih se s time složila. Rečeno je i da je ovaj zakon umijeće mogućeg ali evo ja mislim da bi možda bilo i moguće da je teret toga što je podignuta neoporeziva osnovica, čime se olakšava život građanima sa najmanjim plaćama i prihodima, ali bilo je također i moguće da taj teret ne snose isključivo proračuni jedinica lokalne samouprave, već se to moglo ublažiti, taj teret je možda mogla snositi i država ili barem podijeljeno kao netko čija je porezna masa veća. Naime, efekti ovog zakona bit će najlošiji odnosno najteži i najopterećujući upravo za jedinice lokalne samouprave koje su i do sada imale najmanje proračune, dakle ovim povećanjem udjela direktno će se možda čak i upucati nešto više sredstava u gradove koji su gospodarski moćniji poput Zagreba, Rijeke itd. Ali svakako, najsiromašnije općine ostat će još siromašnije, još će im bit teže i možda neće moći funkcionirat, a onda je to možda i na tragu Plana 21 i predizbornih obećanja o ukidanju 130 općina koje neće moći same preživjet pa ih valjda treba sad stavit u takvu situaciju da zaista bankrotiraju, da ne mognu same pa da im se onda kaže eto vidite vi ne možete opstat, kao da ti građani u tim općinama nemaju pravo na ono što je Republika Hrvatska potpisala kada je pristupila Europskoj povelji o lokalnoj samoupravi. Hvala.
Hvala lijepa poštovana zastupnice. Imamo prijavljene dvije replike na vaše izlaganje. Prvi je poštovani zastupnik Milorad Batinić. Izvolite potpredsjedniče Doma.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Naime, uvažena zastupnica Lovrin je u svom izlaganju nekoliko puta izrekla ono što ne stoji. Prvo i osnovno to je da Hrvatska nije u smislu decentralizacije, da Grčka nije decentraliziranija od Hrvatske, vjerojatno se radi o lapsusu. Međutim, napominjem zašto sam se javio za repliku. Ovo nije izmjena Zakona o lokalnoj samoupravi u cilju decentralizacije, nego samo poravnanja, odnosno nadomjeska određenih sredstava koje će lokalne jedinice, gradovi, općine i županije izgubiti nazovimo to tako, a u konačnici će dobiti građani sa poreznom, sa dizanjem porezne osnovice. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovana zastupnica Ana Lovrin.
Hvala lijepa. Malo mi je teško, nisam sasvim razumjela ali evo reći ću ne znam kako ste me razumjeli ali ja sam svakako rekla da je s one strane rečeno da je jedino porezno centraliziranija od Hrvatske Grčka i da vidimo kakav je grčki sindrom. Zato sam rekla imate prigodu, pa to popravite sada. Dakle, decentralizirajte porezno i fiskalno Republiku Hrvatsku. A drugo sam rekla, dakle da se olakšao život građanima s najmanjim primanjima na teret proračuna jedinice lokalne samouprave. I to stoji. To se lijepo može izračunati. To nije tajna. Uzmimo dva zakona o porezu na dohodak i ovaj zakon i sve je izračunljivo. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeću repliku ima poštovani zastupnik Željko Kolar. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolegice Lovrin kada ste i vi pokušali 2010. Godine rasteretiti gospodarstvo pa ste prilikom izmjena stopa poreza na dohodak sa četiri na tri stope također smanjili prihode jedinicama lokalne samouprave apsolutno se ne sjećam nikakvih mjera na koje ste pokušali to kompenzirati. I taj teret je tim dijelom pao na jedinice lokalne samouprave. Mi smo rekli da ovo nije idealno, ali je barem pokušaj kompenzacije. To je jedna stvar. Druga stvar. Nakon osam godina što ste vodili državu tražite od nas da napravimo decentralizaciju porezne politike, a dva mjeseca ova Vlada radi. Znači, ja vas uvjeravam da nakon osam godina ove Vlade bit će država sigurno decentralizirana.
Hvala lijepa. Hvala lijepa i vama što odustajete. Dakle, iscrpili smo listu prijavljenih za raspravu po klubovima, prijavljenih zastupnika za deset minuta pa dajem riječ predstavniku predlagatelja, ministru financija Slavku Liniću. Izvolite.
Hvala lijepo. Samo nekoliko osvrta na rasprave. Efekti predloženog zakona govore da će se više osigurati izravnih poreza od jedinica lokalne samouprave preko 193 milijuna. Negativni efekti smanjenja, izvinjavam se povećanja neoporezivog dijela su 160 milijuna na teret lokalne samouprave. 160 i 193, znači ovim Zakonom u masi dajemo više sredstava za jedinice lokalne samouprave. Ali s obzirom na ogromne razlike u prosječnim plaćanjima po i lokalnim jedinicama tog trenutka imamo jedinice lokalne samouprave koje neće imati dovoljno pokrića iz ovog prijedloga jer će im teret biti veći. I to je nedvosmisleno. To od prvog trenutka Vlada vrlo jasno poručuje. To je razlog da nismo išli na veće postotke, jer bi tada morali opet praviti razliku između velikih gradova, malih općina i u biti financiranje lokalne samouprave i probleme sveli na svađu između malih i velikih i praviti razliku. Kako znamo da je to jednom učinjeno kad se mijenjao i udio u pojedinim porezima pa se skidao porez na dobit i znamo da je to bilo ogromnih sukoba. Ocijenili smo da to nećemo učiniti. Prema tome, to je ono što je u ovom danom trenutku bilo moguće i to smo učinili. Sa raspravama koji su išli na to da neće biti bitnijih pomaka u idućim godinama, da će uštede trebati i nadalje biti sastavni dio proračuna i lokalnih i regionalnih, ali i države. Zaista se slažemo da sve više sredstava treba koristiti za razvojne programe, za strukturne promjene koje mogu biti i na lokalnoj razini, a za što su predviđeni i EIB-ova sredstva i sredstva fondova Europske unije. Posebno upućujemo na zaista što bolje organiziranje u tom dijelu da se povuku sredstva i koriste za infrastrukturu, ali i za dio programa vezanih za strukturne promjene na razinama lokalnih samouprava. Tog trenutka ova preostala sredstva koja dobivamo po raznim osnovama poreznim bit će moguće upotrijebiti za, ja bih rekao rad stručnih ljudi koje bi trebalo na neki način učestvovati u ovakvim programima. To je i razlog da je Vlada odustala od ušteda od preko 230 milijuna kuna na Ministarstvu regionalnog razvitka upravo zato da bi taj dio mogao biti za praćenje po EIB-ovim programima, jer smo ocijenili da je on najvećim dijelom okrenut na lokalnim proračunima i da je grehota ne potrošit i tu hrvatsku komponentu a da bi se povuklo ja bih rekao dio EIB-ovih sredstava. I s obzirom na jednu čudnu raspravu oko PDV-a i ja bih rekao politike neravnomjernog razvitka Republike Hrvatske i da PDV na turizam od 23% koliko će se smanjiti 1.1. iduće godine, odnosno od 25 na 10% za usluge prehrane i pića, onda moramo znati da koliko god je to bitka za konkurentnost hrvatskog turizma jer se mi u biti pokušavamo konkurentski nositi sa tim da turisti dolaze u Hrvatsku, a ne u Španjolsku, Grčku, Tursku, Italiju koji imaju niže PDV-e na pružene usluge prehrane i pića. A s druge strane itekako je to važno da se ta hrana, ta pića proizvode u Slavoniji i da nam je cilj što veći plasman tih roba preko turizma, a ne uvoznih roba. Prema tome ako netko politiku PDV-a i ne shvaća u dijelu toga da je to bitka za konkurentnost gospodarstva, ali i za to da putem turizma budemo jaki izvoznici hrvatskih proizvoda onda ja ne znam kako bolje i kako stručnije rastumačiti, ali očito da ako budemo imali veći i jači turistički priljev, a u isto vrijeme veću vanpansionsku potrošnju s čime danas nismo zadovoljni, a nismo zadovoljni jer su nam previsoke cijene onda ne znam kako se više boriti za to da prodajemo naše domaće proizvode iz Slavonije i ja bih rekao vina iz Slavonije. Ali na kraju vidjeli smo da je dobar dio ove rasprave išao u nekom drugom smjeru. Da smo najvećim dijelom nezadovoljni sa Zakonom o financiranju lokalne samouprave i da je u biti itekako potrebno razmišljati o drukčijem zakonu vezano za financiranje lokalne samouprave. Evidentno je da kad su okosnica prihoda prihodi od poreza na dohodak nije dobro. Nije dobro iz razloga jer očito da porezi na dohodak su vrlo često osjetljivi porezi koji su vezani i za socijalnu politiku i za nešto drugo pa bilo kakve promjene u tom zakonu direktno pogađaju jedinice lokalne samouprave. I očito je da moramo mijenjati sustav financiranja lokalne samouprave i ova godina koja će biti godina reformi u dijelu daljnje decentralizacije evidentno da mora biti i godina vezana za promjenu Zakona o financiranju lokalne samouprave i da će u tom dijelu biti daleko, daleko važnih prijedloga koje smo neke i danas čuli, ali ono najosnovnije da trebamo ići na izvorne prihode jedinice lokalne samouprave, a ne podjelu zajedničkih prihoda. Prema tome zahvaljujem svima na doprinosu u toj raspravi jer smo time pokazali koliko nam je bitno da što prije pristupimo ovim reformama. Hvala.
Hvala lijepa. Iscrpili smo liste prijavljenih za raspravu. O amandmanima na prijedlog zakona i o zakonu glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Prelazimo na izjašnjavanje o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o financiranju jedinica lokalne, područne (regionalne) samouprave, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 42. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandmane je podnio Klub zastupnika HDSSB-a. Molim predstavnika Vlade da se izjasni o podnesenom amandmanu.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege saborski zastupnici. Vlada ne prihvaća predloženi amandman kojim se predlaže promjene članka 45. Zakona o izmjenama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave i to na način da se povećaju prihodi tih istih jedinica, proširenja kategorija zajedničkih poreza na dobit i na dodanu vrijednost. Navedenim amandmanom izvršila bi se kompletna preraspodjela a bez postupaka daljnje decentralizacije funkcija vezano za preraspodjelu i poslova između državne i regionalne samouprave. S obzirom da držimo da je neprihvatljiva preraspodjela samog prihoda bez ja bih rekao decentralizacije i funkcija, a u isto vrijeme ocjenjujemo da je potrebno jedinicama lokalne samouprave osigurati veću neovisnost kroz direktne prihode, a ne kroz zajedničke prihode. To je razlog da navedeni tekst amandmana nije prihvatljiv.
Hvala lijepa. Očitovanje predstavnika predlagatelja amandmana. Gospodin zastupnik Vinković. Izvolite.
Prilično smo nezadovoljni obzirom da izmjenama zakona o financiranju jedinica lokalne, područne (regionalne) samouprave jedinicama lokalne i regionalne samouprave se uzima gotovo 260 milijuna kuna, a vraća se prema procjeni Porezne uprave odnosno Ministarstva financija oko 190 milijuna. Od toga oko 100 ide samo gradu Zagrebu, a najeklatantniji primjer je da će Ličko-senjska županija dobiti 9 tisuća 754 kune. Dakle, ovim amandmanima ovo su vrata ulaska Hrvatske u decentralizaciju raspodjela poreza na dobit koja je bivša vlada centralizirala. Podsjećam da je tada bila raspodjela po sjedištu tvrtke, mi tražimo da ide po mjestu nastanka, tako da i građani Hrvatske koji kupi gorivo u Slavoniji da ta dobit ostaje u Slavoniji isto tako i prihod od PDV-a. Ukupna vrijednost PDV-a imajući u vidu i teško stanje u gospodarstvu i ovo povećanje od 25% bilo da bi 24% PDV-a ostalo državnom proračunu, a 1% PDV-a išao bi prema svim jedinicama lokalne i regionalne samouprave. Dakle, ovim zakonom sada o financiranju jedinica lokalne i regionalne samouprave bez ovih amandmana radi se nova i još jača centralizacija Hrvatske.
Hvala lijepa. Sada molim da ručno glasujemo o amandmanu Kluba zastupnika HDSSB-a. Tko je za amandman? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Imat ćemo i zaključak jedan. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim uključimo se i glasujmo. Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova, sa 80 glasova za, 42 protiv i 5 suzdržanih donesen Zakon o izmjenama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave u tekstu kako ga je predložio predlagatelj. Imamo i jedan prijedlog zaključka od strane Odbora za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu pa prije nego dam na glasovanje molim da se predstavnik predlagatelja, predstavnik Vlade izjasni o tom prijedlogu zaključka odbora kojeg sam naveo.
Prihvaća se prijedlog zaključka.
Hvala lijepa. Stavljam dakle na glasovanje zaključak. "Obvezuje se Vlada Republike Hrvatske provesti sustavne mjere fiskalne decentralizacije kroz sredstva poreza na dohodak… … [[Upadica se ne razumije.]] Nema rasprave, gospodine zastupniče. … [[Upadica se ne razumije.]] Da, ali nema rasprave. … [[Upadica se ne razumije.]] /Smijeh./ [[Upadica Vinković: Sve političke stranke glasale za ovo, a kad…]] Hvala lijepa. Dakle stavljam na glasovanje zaključaka. "Obvezuje se Vlada Republike Hrvatske provesti sustavne mjere fiskalne decentralizacije kroz sredstva poreza na dohodak, poreza na dobit, poreza na nekretnine, poreza na promet nekretnina te poreza na dodatnu vrijednost." Molim uključimo se i glasujmo. Utvrđujem da je zaključak donesen većinom glasova, sa 100 glasova i 30 suzdržanih, nitko protiv.
A sada prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda. To je - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 42 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta zakona primili ste u pretince. Sukladno članku 59. Poslovnika Hrvatskog sabora hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave u skladu sa člankom 164. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za rad i socijalno partnerstvo, Odbor za lokalnu i područnu samoupravu. Izvješća ste primili na klupe u sabornici. Želi li predstavnik Vlade, predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Ministar Mirando Mrsić, ministar rada i mirovinskog sustava. Izvolite gospodine ministre.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici pred vama je prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti u kojem bi željeli ispraviti neke nepravde koje su nanesene donošenjem zakona prethodne verzije zakona i isto tako poboljšati način upravljanja i rukovođenja ovim jednim velikim sustavom koji je izuzetno važan za RH, a bit će još posebno i više važan ulaskom u EU i mogućnošću kandidiranja za socijalne fondove. Prije nego krenem u obrazloženje zakona moram vam navesti da krajem prosinca 2011. u jedinici Hrvatskog zavoda za zapošljavanje evidentirano je 315 tisuća 438 nezaposlenih osoba. Zadnji podatak koji se nalazi na web stranici Hrvatskog zavoda za zapošljavanje je negdje oko 339 tisuća. Kad se to usporedi sa brojkom od prije godinu dana ona je otprilike u tom obliku jer u Hrvatskoj mi imamo tzv. "biciklički" raspored nezaposlenosti koja raste negdje veljača, ožujak nakon toga tijekom proljeća i ljeta pada da bi opet počela rasti krajem godine. I to se događa iz godine u godinu. Ono što je problem, problem je da u Hrvatskoj imamo samu strukturu nezaposlenih izrazito nepovoljnu, da imamo negdje otprilike preko 30% mlađih od 29 godina od kojih mnogi nikad nisu imali priliku da uđu u tržište rada i da dobiju svoje prvo zaposlenje. Rješavanje tog problema je dugotrajan proces i koji traži ne samo uključenost ovog ministarstva i Zavoda za zapošljavanje nego uključenost i drugih institucija, posebno Ministarstva obrazovanja, sporta i znanosti, obrazovnih institucija jer činjenica je da u ovom trenutku mi u Hrvatskoj obrazujemo dobar dio mladih za Zavod za zapošljavanje što nije dobro niti jasno za te mlade ljude, njihove roditelje, obitelji, a jasno ni za državu jer mi bi trebali obrazovati ljude koji se mogu uključiti u samo tržište rada. Razlog za donošenje ovog zakona, izmjene ovog zakona je još jedna stvar koja se desila u proteklih godinu dana, a to je neusklađenost Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima nezaposlenosti i Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju, odnosno prijevremenu starosnu mirovinu prema odredbi članka 27. Zakona o izmjenama i dopunama ovog zakona. Dakle, u prvom redu bih se htio osvrnuti na taj problem. Dakle zbog jedne neusklađenosti zakona mi smo ispustili iz vida jednu veliku grupu žena koje su zbog birokratske greške izgubili pravo na naknadu na zavodu dok su ispunjavale uvjete za mirovinu. Dakle, želimo urediti ovim zakonom da te žene dobiju zasluženu naknadu u Zavodu za zapošljavanje dok ispune uvjete za mirovinu. Dakle, uređuje se iznimka koja propisuje produženje prava na novčanu naknadu za nezaposlene žene kojima se na temelju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju povećala dobna granica npr. 3 mjeseca za 2011., 6 mjeseci za 2012., 9 mjeseci 2013. godinu i za svaku godinu povećava se za 3 mjeseca u odnosu na prethodnu dok se dobna granica ne uskladi sa uvjetima za prijevremenu mirovinu. Zbog toga na starosnu, odnosno prijevremenu starosnu mirovine žene su izgubile i pravo na novčanu naknadu. Ovim izmjenama produžuje im se pravo na novčanu naknadu do ispunjenja godina života za starosnu, odnosno prijevremenu starosnu mirovinu pod uvjetom da ispunjavaju mirovinski staž, dakle, ženama mogu nedostajati godine života do mirovine ali propisani mirovinski staž moraju imati da bi ostvarile pravo na produženje. Žene kojima je istekla novčana naknada moći će podnijeti zahtjev za produženje novčane naknade u roku 30 dana od dana stupanja na snagu ovih izmjena zakona. Pravo im počinje teći od dana podnošenja zahtjeva za produženje naknade, a pod uvjetom da nisu do toga dana otišle u mirovinu. Time izbjegavamo Ustavom nedozvoljeno retroaktivno djelovanje ovoga zakona. Žene kojima nije isteklo pravo na novčanu naknadu moraju u roku od 30 dana od isteka prava na novčanu naknadu podnijeti zahtjev za produženje prava i onda nemaju prekid naknade. U evidenciji Zavoda u ovom trenutku imamo oko 2 tisuće i 100 žena. U 2012. Godini ovo pravo bi trebalo ostvariti 842 osobe, dok će većina žena biti riješena do zaključno 2015. U proračunu smo osigurali sredstva za 2012. Godinu u iznosu 7,2 milijuna kuna, 2013. 6,3 milijuna kuna i 2014. 5,7 milijuna kuna. Napominjem da će do 2025. Svih 2 tisuće 159 žena ostvariti ovo pravo. Također smo ovim zakonom željeli ispraviti još jednu nepravdu. Da se u evidenciji nezaposlenih osoba mogu voditi osobe koje to stvarno i nisu nezaposlene. U pravom redu govorimo o članovima i predsjednicima uprava društava koji vode društvo, a rade na menadžerski ugovor budući da su temeljem posebnih propisa obuhvaćeni sustavom obveznih osiguranja pa stoga ne traže aktivno posao, niti su raspoloživi za rad što je inače obaveza svih onih koji se vode u evidenciji Zavoda. Također, ovom izmjenom Zakona bilo je dosta prijepora, mislim a možda i nesnalaženja oko toga. Želimo da one osobe koje su nezaposlene, a povremeno rade da i na tom području učinimo taj sustav transparentan i pravedan, jer je do sada bilo moguće da netko tko prima tisuću 600 kuna naknade sa Zavoda za zapošljavanje zaradi 2 tisuće 714 kuna, dakle moguće je da taj mjesec ima 4 tisuće 314 kuna. Dakle, jednu dobru plaću i da i još ostane u evidenciji Zavoda za zapošljavanje. Dakle, predlažemo da svi oni koji zarađuju više od tisuću 565 kuna taj mjesec se ne vode u evidenciji Zavoda za zapošljavanje jer smatramo da oni imaju dobru naknadu i da taj mjesec rade iako nemaju ugovor o radu. Kritiziralo nas se je da administrativno želimo smanjiti broj nezaposlenih na ovaj način. Međutim, evidenciju koju imamo u proteklih godina kaže da je ovaj mjera primjenjena na otprilike 2 tisuće 200 do 2 tisuće 100 osoba, dakle toliko osoba je privremeno brisano iz evidencije. Napominjem da to ne znači nikakvo uskraćivanje prava i da se svi ti nezaposleni nakon isteka toga perioda kada su primali naknadu koja je veća od tisuću 565 kuna bit će ponovno u evidenciji automatizmom sa svim onim pravima koji im pripadaju. Također želimo uvesti transparentnost u broju nezaposlenih. Stoga smo na web. Stranici Zavoda za zapošljavanje objavili broj nezaposlenih koji se mijenja iz dana u dan. Ali smo isto tako evo od jučer počeli objavljivati na stranici Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje broj zaposlenih u Republici Hrvatskoj. To je puno važniji podatak jer nam govori o oporavku hrvatskog gospodarstva i povećanju broja zaposlenih. Tako da i na toj stranici svi saborski zastupnici, a i svi oni koje to interesira mogu vidjeti broj zaposlenih u Hrvatskoj sa njihovom strukturom iz kojeg dijela sustava dolaze. Prijašnjih godina je bio običaj, a bilo je to i u zakonu da kada pošaljete nezaposlenu osobu na obrazovanje da ju brišete iz evidencije jer smatrate da ona nije nezaposlena. To nije pravedno, nije u redu i mi promjenom ovoga zakona mi ćemo taj dio iz članka 17. dakle, svi oni koji su nezaposleni koje šaljemo na obrazovanje da steknu dodatna iskustva i znanja da bi se mogli zaposliti na tržištu rada ostaju u evidenciji Zavoda za zapošljavanje. Dakle, mi ne da administrativno smanjujemo, nego mogu se našaliti pa reći administrativno povećavamo broj nezaposlenih u Republici Hrvatskoj. Također smanjujemo broj članova upravnog vijeća sa sadašnjih 11 na 7 članova iz razloga što smatramo da sustav treba pojeftiniti, da upravljanje sustavom treba biti što jeftinije. Mi smo godišnje na troškove upravnog vijeća trošili oko 250 tisuća kuna. U vrijeme kada nam je svaka kuna važna mislimo da smanjenje broja članova upravnog vijeća uz održavanje strukture koja je bila i prije, neće ugroziti sam način rukovođenja. Rukovođenje ovim sustavom je izuzetno važno, a pogotovo kao što sam napomenuo ulaskom u Europsku uniju, mogućnost pristupa europskim fondovima, posebno socijalnom fondu od kojega očekujemo sljedeće godine preko 70 milijuna europa, smatramo da u rukovođenju Zavodom treba uspostaviti hijerarhiju, pa se stoga predlažemo da se uvede zamjenik ravnatelja zavoda s tim da će smanjiti broj pomoćnika tako da što se tiče samih troškova oni će ostati isti. Za provođenje ovog zakona sredstva za financiranje djelatnosti zapošljavanja osiguravaju se od doprinosa za zapošljavanje dakle za primjenu predloženih mjera i dopuna zakona planirana su sredstva u državnom proračunu kao što sam već naveo. Zašto hitnost? Smatramo da su temelj za donošenje ovog zakona po hitnom postupku nalazi da se u odredbi članka 159. Poslovnika Hrvatskog sabora a to su osobito opravdani razlozi odnosno potreba da se u uvjetima gospodarske krize i njenog negativnog utjecaja na tržište rada u RH koji je uvjetovao znatan rast stope i broja nezaposlenih dinamizira učinkovitije posredovanje između postojeće ponude i potražnje i također smatramo da je potrebno što prije riješiti problem žena koje su izgubile ovo pravo i jednostavno da produženjem vremena stupanja na snagu ovog zakona sve više žena bi gubile to pravo i ne bi jasno i gubili bi jednu dobru potporu u svom životu. Dakle, predlažemo Saboru da se navedeni zakon prihvati. Hvala lijepa.
Hvala lijepa ministru. Na vaše izlaganje imamo jedan ispravak netočnog navoda, to je poštovana zastupnica Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo gospodin ministar je izrekao nešto ja te računice možda ne razumijem ali tvrdim da nije točno, da je po sadašnjem zakonu na Zavodu za zapošljavanje mogla biti osoba i primati mjesečno jednu dobru plaću od 4200 kuna naknadu i ono što je zaradila. Jednostavno to nije tako, jer do sada je bio limit najniža plaća mislim da je ona 2 tisuće 700 kuna. Dakle kada je osoba po nekoj osnovi zaradila taj iznos više nije mogla primati naknadu za Zavodu za zapošljavanje, dakle to je 2 tisuće 700 kuna kao zakonom utvrđeni iznos egzistencijalnog minimuma. A ovim novim prijedlogom se kaže da je tisuću 600 kuna dovoljno za život. Hvala.
Hvala lijepa. Idemo dalje. Da li izvjestitelji odbora žele uzeti riječ? Odbora za zakonodavstvo? Ne. Za rad i socijalno partnerstvo? Da. Poštovani zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovan gospodine ministre sa suradnicom,kolegice i kolege. Odbor za rad i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora na 3.sjednici održanoj 22.veljače 2012.godine raspravljalo je o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z. br. 42. Odbor je navedeni akt raspravio sukladno članku 75. Poslovnika. U uvodnom izlaganju predstavnik predlagatelja istaknuto je da se ovim izmjenama i dopunama zakona ispravlja nepravda koja je nastala prilikom donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti koji je stupio na snagu 1.studenog 2010.godine i Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju koji je također stupio na snagu 1.studenog 2010.godine, a koji se odnosi na strožije uvijete za stjecanje prava na starosnu mirovinu za žene tri mjeseca po godini povećava se starosna dob svake godine uslijed čega je određeni broj nezaposlenih osoba izgubio pravo na trajnu novčanu naknadu. Osim toga ovim zakonom predlaže se uravnotežen sustav novčanih naknada te se racionaliziraju troškovi zavoda te reorganizira njegov rad kako bi se pravodobno prilagodio pravilima EU u kojoj također dominira visoka stopa nezaposlenih posebice mladih. U kraćoj raspravi predlagatelj je prihvatio iznijeti prijedlog da bi bilo dobro i korisno da se ovaj zakon prije upućivanja u saborsku proceduru raspravi na sjednici Gospodarsko socijalnog vijeća iako je namjera bilo da se to učini. Nadalje, predlagatelj je prihvatio prijedlog da se u duhu dobre suradnje u buduće zakone koji uređuju pitanje iz djelokruga Odbora za rad i socijalno partnerstvo trebaju prethodno raspraviti na sjednicama Gospodarsko socijalnog vijeća čiji se rad temelji na trostranoj suradnji u rješavanju gospodarsko socijalnih pitanja. U raspravi je iznijet prijedlog amandmana koji se odnosi na pojašnjenje uloge središnjeg registra osiguranika i brisanja sa zavoda osobe koja ostvari prijevremenu starosnu mirovinu. Predlagatelj se na sjednici suglasio s predloženim amandmanima odbora na navedeni akt. Nakon provedene rasprave odbor je jednoglasno odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti. Ne treba trošiti vrijeme na tumačenje amandmana, svi ste dobili u ovom izvješću. Radi se o 4 amandmana radi se suštinski o dva amandmana u različitim člancima koji se prvenstveno odnose na ulogu REGOS-a u kontroli rada nezaposlenih osoba. Dakle to je mjesto koje se kontrolira koliko su zaradili uz svoju uz primanje naknade za rad tijekom nezaposlenosti i nomotehnički se bolje uređuje ovaj tekst u dva amandmana s obzirom da se briše izreka prijevremena starosna mirovina jer se smatra nepotrebnim. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Da li izvjestitelj Odbora za lokalnu i područnu samoupravu želi? Ne. Hvala lijepa. Prelazimo na raspravu po klubovima. Prvi za raspravu se prijavo zastupnik Damir Kajin. Nema ga. Gubi pravo na raspravu. Druga prijava za raspravu u ime kluba Zlatko Tušak Hrvatski laburisti Stranka rada. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, ministre, kolegice i kolegice zastupnici. U izmjenama i dopunama Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti ponuđena su neka dobra rješenja koja u svakom slučaju Hrvatski laburisti Stranka rada podržavaju. Ali u predloženim izmjenama zakona ima i nedostataka i nekih rješenja s kojima se ne slažemo i smatramo da bi to trebalo u svakom slučaju popraviti. Ono što podržavamo je rješenje kojim se nezaposlenim ženama produžuje pravo na novčanu naknadu do ispunjenja uvjeta godina starosti za stjecanje prava na starosnu mirovinu odnosno privremenu starosnu mirovinu prema odredbi članka 26. i 27. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju. To su pravo žene izgubile zbog neusklađenosti donošenja prijašnjih zakona. Prema podacima zavoda broj žena koji bi prestalo to pravo na novčanu naknadu do uvjeta za ostvarivanje prava za starosnu odnosno prijevremenu starosnu mirovinu je 2382. Zbog te nepravde prema ženama koje su bile oštećene podsjećam Hrvatski laburisti-stranka rada još 12. siječnja ove godine uputili su u saborsku proceduru izmjenu Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti. Naš prijedlog je u sadašnjem ponuđenom rješenju obuhvaćao i one žene koje su izgubile pravo na naknadu, a u međuvremenu su ostvarile pravo na mirovinu i ne nalaze se više u evidenciji Hrvatskog zavoda za zapošljavanje. Smatram da su te žene materijalno oštećene u periodu kad nisu primale naknadu zbog čega smo podnijeli i amandman s ciljem rješenja tog problema. Nadam se da će Vlada Republike Hrvatske to uvažiti i prihvatiti amandman te financijski nadoknaditi te žene, a čime bi se postigla ravnopravnost svih oštećenih žena prema zakonu koje su zbog neusklađenosti zakonskih rješenja dovedene u tu situaciju. Svaka pojedinačna korisnica dobila je rješenje kojim pravo na naknadu ističe s navršenih 55 godina života, što je prije izmjene i dopune bio temelj uvjeta za prijevremeno umirovljenje, a ne vodeći računa da svake godine takvim osiguranicima treba više godina, odnosno još uvijek mjeseci da bi se stekle pravo na umirovljenje. Vjerujem da broj žena nije velik koje su ostale oštećene i da je to podnošljiv financijski izdatak koji bi se mogao riješiti uz dobru volju Vlade Republike Hrvatske. Nadalje, podržavamo rješenje da se nezaposlenim osobama ne mogu smatrati predsjednici i članovi uprave društva jer oni ipak imaju posebne ugovore s visokim primanjima i nedopustivo je da ostvaruju prava na Hrvatskom zavodu za zapošljavanje s ostalim radnicima koji su se tamo našli najčešće ne svojom krivnjom. Prijedlog izmjena kojim se nezaposlenim osobama ne može smatrati osoba koja ostvari mjesečni primitak koji je veći od prosječne isplaćene novčane naknade u prethodnoj kalendarskoj godini nas čudi i nije nam prihvatljiv. Ne znamo što je bila osnova da Vlada Republike Hrvatske predloži da se dosadašnji iznos od najniže mjesečne osnovice na koju se obračunavaju doprinosi za obavezno osiguranje prema posebnim propisima od 2679 kuna zamijeni za prosječnu isplaćenu novčanu naknadu u prethodnoj kalendarskoj godini na 1565 kuna, a što je manje za 1100 kuna. Ipak se moram upitati da li je to priprema terena za administrativno smanjivanje broja nezaposlenosti na sličan način kako je to učinjeno prije 10-tak godina, iako ministar tvrdi da nije, ali moram reći da u ovom dijelu će biti obuhvaćen znatno veći broj korisnika jer ovaj dio podataka koji je on iznio odnesi se na 2700 kuna. Dakle, nezaposlenost će se ipak smanjiti administrativnim mjerama, izmjenama određenih zakona i prava, a ne poticanjem gospodarstva i novim zapošljavanjem. Trenutno u evidenciji Hrvatskog zavoda za zapošljavanje evidentno je 339590 nezaposlenih osoba. Stopa nezaposlenosti je 19,8% a u nekim županijama kreće se i preko 30%. Ovako veliki broj nezaposlenih nije bio od 2002. godine i ovaj broj u svakom slučaju upozorava na alarmantnu situaciju. Ako netko tko ima naknadu od 1000 kuna na zavodu i zaradi 1565 ugovorom o djelu skida se sa evidencije nezaposlenih i gubi pravo na naknadu. Pitam se da li predlagači znaju kako je živjeti s 1500 kuna i da li se može prehraniti i pokriti režijske troškove s tim iznosom i je li to socijalna osjetljivost ili neosjetljivost. Siguran sam da u toj mjeri nema socijalne osjetljivosti, pogotovo ne u trenutku kad PDV raste, a s njime će porasti i svi troškovi života. Ova mjera je ipak najmanje socijalna, ali je administrativna kako bi prikazali ljepše brojke ma koliko one bile crne i ne želimo to ni priznati. Kupovna moć hrvatskih građana stalno pada jer od 42 zemlje u Europi 2009. godine Hrvatska je bila 27. mjestu, 2010. godine na 29. mjestu, a 2011. godine na 31. mjestu. Pitam se na kraju, ako nastavimo ovim tempom i ovom politikom gdje ćemo biti na kraju ove godine. I na kraju zamjerka, ovaj zakon nije bio na Gospodarskom vijeću sa sindikatima raspravljen, a njihove zamjerke su upravo na zadnji dio mog govora jer se radi o socijalnim pitanjima o čemu nisu imali prilike se očitovati kad ih se nije konzultiralo. Sindikati se s pravom pitaju da li će ove mjere zbog nužnosti preživljavanja korisnika naknade biti primorani na rad u sivoj ekonomiji samo da bi preživjeli, a što nikako ne bi bilo dobro. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća za raspravu u ime Kluba zastupnika SDP-a zastupnica gospođa Gordana Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Evo pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti. Podsjećam sve nas da smo onaj cjeloviti Zakon o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti donijeli negdje krajem 2008. godine i stupio je na snagu čini mi se 1.1.2009. godine, ali također podsjećam da smo nakon tog datuma imali nekoliko izmjena i dopuna tog zakona kojima smo bez obzira što je onaj zakon koji je usvojen u Saboru dobio ocjene da je relativno dobro riješio pitanja, pogotovo kada su u pitanju ovaj dio posredovanja pri zapošljavanja. Ono što se poslije toga dešavalo sa ovim zakonom ustvari stvaralo je dodatno nove nepravde i rekla bih u ime kluba SDP-a i nelogičnosti koje evo sada na početku mandata ove nove Vlade i ovim prijedlogom izmjena i dopunama želimo ispraviti, odnosno poboljšati u jednom dijelu problematiku nezaposlenih osoba i ukupno zavoda za zapošljavanje. Sjećamo se da je tijekom protekle odnosno 2010., odnosno 2011. godine kroz te izmjene i dopune ali vezano uz to i kroz izmjene i dopune nekih drugih zakona, ja bih ovako rekla. Jedna od najvećih nepravdi koja je učinjena u odnosu na žene je upravo učinjena sa, ja bih ovako rekla ignoriranjem ali i odbijanjem prošle Vlade da riješi pitanje nekoliko tisuća žena koje su se zbog izmjena Zakona o mirovinskom osiguranju našle u situaciji da su po sili zakona im se produžilo vrijeme kada su mogle otići u mirovinu. Ali u isto vrijeme zbog birokratskog odnosa prema njima nisu mogle ostvariti i po nekoliko mjeseci pravo na mjesečnu naknadu. Tvrdim da je to bio jedan odnos čisto birokratski, a znalo se da taj problem postoji. To tvrdim zbog toga što sam ja u ovoj dvorani pitala tadašnjeg državnog tajnika da li znaju za taj problem i da li ga misle riješiti. Mrtvo hladno je odgovorio da oni znaju za taj problem. Međutim, da na žalost novaca nema i da eto one će se morati na neki drugačiji način snaći tih tri i više mjeseci ili mjesec, dva, tri ili više koliko su bile na Zavodu za zapošljavanje, a nisu više mogle ostvarivati mjesečnu naknadu. I rekla bih da se u stvari prema njima odnosilo kao da su eto baš one same htjele i same se u toj dobi i u onom jednom periodu kad nisu mogle ostvariti mirovinu išle se prijaviti na Zavod za zapošljavanje pa je to sad njihova briga. Stoga posebno u ime kluba SDP-a pozdravljam ove izmjene i dopune zakona koje u ovom dijelu sada za one žene koje trenutno jesu na zavodu, a kojima teče ili ih tek očekuje onih mjeseci kada ne bi trebale primati novčanu naknadu da se to sada ispravlja i da će te žene tu naknadu primiti sve dok im se ne ostvari pravo na mirovinu. Naravno zadovoljavajući sve ostale uvjete. Također podsjećam da smo kao saborski zastupnici i zastupnice postavljali i pisana zastupnička pitanja i dobivali smo odgovore. Čak u jednom odgovoru je stajalo da su, kada bi im se to i priznalo da bi u stvari one tada bile u bitno povoljnijem položaju jer bi se njima trajanje novčane naknade produžilo za pet i više godina u odnosu na osobe koje s istim uvjetima dolaze na zavod nakon stupanja na snagu izmjena i dopuna zakona. Ponavljam kao da su one po svojoj volji došle u tom periodu, u tim godinama na Zavod za zapošljavanje. Nadalje, ono što također kao klub SDP-a posebno pozdravljam u ovom Zakonu to je ovaj dio koji se odnosi na ostvarivanje prava za vrijeme obrazovanja, odnosno one osobe koje zavod šalje na dodatno obrazovanje, prekvalifikacije i slično. Sjećamo se isto tako jednim izmjenama i dopunama ovoga Zakona uvelo se da ukoliko vas Zavod šalje na dodatno neko obrazovanje ili prekvalifikaciju gubite, kao eto mi vam to dajemo, ali u isto vrijeme gubite pravo na mjesečnu naknadu. Opet bih rekla kao da su sad svi ti ljudi koji moraju otići na prekvalifikacije isključivi krivci za to što su se zbog svoje kvalifikacije koju imaju eto našli u situaciji da njihovo zanimanje više nije traženo na tržištu rada ili se njihova firma našla u poteškoćama pa su kao takvi završili na Zavodu za zapošljavanje. Dakle, ovim sada izmjenama i dopunama zakona smatramo da se dodatno u stvari stimuliraju svi oni koji se upućuju u te programe dodatnog obrazovanja da se obrazuju, da to završe i da se pokušaju tako dodatno, sa dodatnim kvalifikacijama pronaći svoje mjesto na tržištu rada. Vezano oko ostvarivanja prihoda do kojih naravno jedan dio osoba koje se nalaze na Zavodu za zapošljavanje mogu ostvariti u pojedinim mjesecima. I snižavanje ove, dakle visine koju mogu ostvariti a da ne budu, da ne izgube pravo na naknadu iz, sa Zavoda za zapošljavanje. U klubu SDP-a smatramo da se na ovako predloženi način u stvari ujednačavaju međusobne pozicije osoba koje su u istom statusu nezaposlenosti. Naime, ove izmjene i dopune prijedloga zakona polaze od definicije nezaposlene osobe, osobe koja radi po ugovoru o djelu ili kroz drugi oblik rada koji nije ugovor o radu zapravo radi i nije u tom času, u tom periodu raspoloživa za rad, a cenzus visine primanja vezuje se uz prava koja osoba ostvaruje kao nezaposlena osoba. Dakle, koju ostvaruje u vidu novčane naknade, a ne prava koja bi ostvarila da je zaposlena po ugovoru o radu. Dakle, određeni definirani iznos plaće. Pozdravljamo to što se vodilo računa o visini primanja, te da se odlučilo da iznos koji osoba po ugovoru o djelu može zaraditi a da ne bude privremeno brisana iz evidencije nezaposlenih ne smije biti veći od maksimalne novčane naknade koja se može primati na Zavodu za zapošljavanje. To znači, prosječna novčana naknada, da, da. To znači kao što je u stvari rečeno da osoba može ako zaradi manje od 1565 kuna mjesečno da ona i dalje može ostvarivati pravo na novčanu naknadu, pa to znači da onda bi on, dakle nije brisana iz evidencije privremeno, prima novčanu naknadu a ono što je iznad toga onda se nema za taj mjesec, odnosno za mjesec iza toga pravo na novčanu naknadu. Ali se iza toga ponovno može prijaviti dalje u evidenciju i dalje nastaviti ostvarivati prava koja je imala i prije toga. I smatramo da je to u vremenima kakva danas jesu da i promjenama na tržištu rada, promjenama u politici plaća, dakle razloga zbog kojih ljudi dolaze na Zavod za zapošljavanje smatramo da je to nešto što stvarno ide ka tome da se ujednačava status nezaposlenih na Zavodu za zapošljavanje. Konačno i u tom smislu stvarno smatramo kao poboljšanje, evo i podržavamo ovu politiku. Jer na neki način ne mislimo definitivno da to ide ka administrativnom smanjenju broja nezaposlenih tim više zato što u krajnjoj liniji podatak imamo koji govori da na račun toga što će se osobama koje budu išle na dodatna osposobljavanja da će im se vratiti mogućnost da dobivaju naknade, a takvih osoba je negdje u zadnjim mjesecima mjesečno bilo otprilike, u stvari u prošloj godini takvih je na osnovu toga što im se nije isplaćivala naknada dok su išli na obrazovanje bilo 15 tisuća 868 osoba. Dakle, mi na neki način taj broj, ako mogu tako uvjetno reći, vraćamo nazad u evidenciju nezaposlenih, a da je Vladi i nama prvi cilj da smanjujemo broj onda bi vjerojatno i ovaj broj na neki drugi način riješili. I konačno vezano oko Upravnog vijeća, također u ime kluba SDP-a pozdravljamo promjene koje su predložene, dakle da se smanjuje broj članova Upravnog vijeća i da se uvodi funkcija zamjenika ravnatelja Hrvatskog zavoda za zapošljavanje. I vjerujemo da će to sve skupa dakle s ovim što sam rekla i svemu ostalom što ovaj zakon ustvari sa sobom donosi pridonijeti i u nekakvoj budućnosti zajedno sa dodatnom reorganizacijom Zavoda za zapošljavanje boljem položaju, ali ja bih rekla i boljem radu i efikasnosti učinkovitosti samog Zavoda za zapošljavanje. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Sljedeći u ime Kluba zastupnika HDZ-a zastupnik gospodin Đuro Popijač. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Evo zapravo teško je u potpunosti razumjeti smisao i stvarnu svrhu ovog zakona. Naravno da i predlagač i koalicija uvijek pronalaze valjane argumente i govore o razlozima koji to zapravo i nisu. Odgovor na pitanje što je zapravo svrha i smisao već se nalazi i na drugoj stranici, odnosno prvoj, a to je pod Poglavljem – Ocjena stanja i citirat ću samo nekoliko rečenica koje će definitivno i ukazati što je stvarna namjena ovih promjena. Dakle u jednom od ovih stavaka piše: "Posebno su indikativne razlike administrativnih podataka o broju i stopi nezaposlenosti i međunarodne priznate i usporedive ILO-ve anketne stope nezaposlenosti statistički standard EUROSTAT-a." Također, tako je npr. u trećem tromjesečju 2011. godine anketna stopa nezaposlenosti bila 12,6 dok je administrativna stopa nezaposlenosti krajem 2011. bila 18,7. Znači li to da je konačno i danas vladajuća koalicija shvatila što je međunarodna i što su međunarodni kriteriji i što su međunarodno priznate vrijednosti kada govorimo o nezaposlenosti? Neću vas podsjećati, a vi to evo ste i učinili podsjećajući što je bivša Vlada radila, što ste vi govorili i što ste sve bili u stanju izreći kada smo mi spominjali dakle da je jedina relevantna prava stopa međunarodno priznata i usporediva ILO-va metoda. Danas to govorite u vašoj preambuli zakona. Nadalje piše: "Ovim se zakonskim prijedlogom predlaže uvažavajući potrebu da se svi stručni i administrativni kapaciteti i institucije na tržištu rada fokusiraju na aktivnosti usmjerene onim nezaposlenim osobama koje su stvarno nezaposlene te aktivno traže posao i raspoložive su za rad, redefiniranje uvjeta pod kojim se osoba smatra nezaposlenom osobom." Apostrofiram, oni koji se stvarno i koje su stvarno nezaposlene. Znači li to da i vi konačno sugerirate da evidencija broju prijavljenih na Hrvatski zavod za zapošljavanje i nije relevantna kada govorimo o stvarno nezaposlenima? Jer vi govorite to stvarno nezaposleni i onda odgovarate na pitanje kako ćete to riješiti. Riješit ćete tako da smanjite kriterije po kojem netko ima pravo biti u Registru evidencije Hrvatskog zavoda za zapošljavanje. To je pravi i stvarni razlog izmjena ovog zakona i tome ne treba se skrivati, to je tako. Dakle, od 2800 kuna koje netko može zaraditi legalno radeći kod nekog poslodavca, angažiranjem ugovora o djelu ili nešto vi to smanjujete na koliko 1550. To je nedvojbeno administrativna mjera i ona će definitivno naravno smanjiti broj evidentiranih ljudi na HZZ-u i to je stvaran razlog zašto to mijenjate. Govorite o školovanju, pa dakle jedna od najuspješnijih mjera, a ona je naravno i dalje važeća je upravo financiranje nezaposlenih osoba u procesu prekvalifikacije i dodatnog obrazovanja. Pa to se plaća, to košta. I naravno da se za to vrijeme ljudi bili van sustava evidencije Zavoda za zapošljavanje, ali oni su se educirali zato da ulaze u svijet rada, da budu konkurentni na tržištu rada, da mijenjaju svoje kvalifikacije i da tako pronalaze svoje mjesto na tržištu rada, a ne da budu naravno na Zavodu za zapošljavanje. I jedan dobar dio se njih naravno i zaposlio nakon toga, ali kada je to školovanje završilo naravno da su se ponovno vraćali na Zavod za zapošljavanje oni koji nisu uspjeli naći posao. I čemu je to bio problem? Pa ako ste htjeli sugerirati o tome da ti ne bi trebali biti ili naravno reći ćete da će ostati i dalje u evidenciji i da smo mi to namjerno činili da bi administrativno ih brisali, zašto onda to isto ne učinite sa javnim radovima? Javni radovi su i dalje ostali u programu i vi ministre govorite da ćete javnim radovima kao da ste vi to sad izmislili zapošljavati i smanjivati broj nezaposlenih. Javni radovi stoje kao mjera oduvijek i stajat će vjerojatno. I oni se brišu iz evidencije Hrvatskog zavoda za zapošljavanje kad odlaze na taj posao. I vraćaju se kad to završe, nažalost. Neki pronađu posao, neki ostanu, ali većina se vrati. Pa obrišite i to. Zašto bi to stajalo? E sad nešto oko Upravnog vijeća. Vrlo perfidno, ali zapravo providno. Što ste napravili? Dosada su tri člana Upravnog vijeća dolazili iz redova poslodavaca, tri člana su dolazili iz redova sindikata, tri člana je imenovao ministar zadužen za rad. I što sad radite? Dakle, dva člana ostaju koja će imenovati ministar zadužen za rad, jedan će imenovati GSV, ali iz portfelja Vlade, dakle Vlada će imati tri člana, poslodavci će imati jednog člana, sindikati će imati jednog člana. Dakle, u potpunosti eliminirate iz Upravnog vijeća one zbog kojih Upravno vijeće i postoji i zbog kojih Hrvatski zavod za zapošljavanje postoji, a to su poslodavci i radnici. Dakle, instrumentari i služba, dakle zavod koji treba obaviti funkciju na tržištu rada. U njihovoj je funkciji, a ne u funkciji vlasti na kraju-krajeva. To je razlog zašto mijenjati upravno vijeće, a ne uštede. Da je ušteda, mogli ste im smanjiti ili ukinuti naknadu. Ja znam pouzdano da bi oni to radili i bez naknade. Ali vi na ovaj način dakle, instalirate tri člana Vlade i izbacujete 4 člana – 2 iz poslodavaca i 2 sindikata. To je razlog. Pitajte sindikate što misle o tome. E, zanimljiva je isto elaboracija o tome promjena upravljanja. Dakle, uvodite zamjenika ravnatelja. Član čini mi se 66. govori o načinu na koji se bira ravnatelj Hrvatskog zavoda za zapošljavanje, dakle imenuje ga Vlada na prijedlog ministra zaduženog za rad ali na temelju provedenog javnog natječaja. Evo, sada će imenovati Vlada zamjenika na prijedlog ministra zaduženog za rad, ali ne piše na temelju provedenog javnog natječaja. Zaboravili ste to. Mislim da ste to evo možda i pogriješili, ali ako je već ravnatelj po ovim kriterijima, onda što smeta da provedete natječaj za zamjenika. Zašto bi ravnatelj trebao biti odabran temeljem javnog natječaja, a zamjenik ne. Naravno da je tržište rada naravno da je problem nezaposlenosti velik. Danas ste negdje na 340 tisuća. To banalizirate i to danas više nije nekakav problem, ne nosite ni bedževe. Na 317 tisuća znamo i sjećamo se što ste govorili. Najveći broj osoba evidentiranih na Zavoda za zapošljavanje u prošloj godini je bio 336 tisuća i tada je to naravno čak i da smo pokušali argumentirati ovo što vi danas govorite da je hrvatsko tržište rada sezonskog karaktera, da je hrvatsko gospodarstvo … [[ne razumije se]] karaktera i da će to uvijek tako biti dok se ne promijeni struktura. Ja vam to priznajem, naravno jer sam i sam bio dio toga sustava i znam da je to tako. Ali samo radi političke korektnosti moramo reći da je 336 tisuća bio naravno i je bio veliki problem, a danas 340 tisuća Bože moj pa to je normalno da se događa i tako će se po ljetu smanjiti. Ono što je naravno i donešeno kao program i kao nacionalni plan poticanje zapošljavanja vjerojatno ste to uspjeli vidjeti i pročitati, govori … [[ne razumije se]] za 2012. godinu voljeli bi vidjeti da evo u tom programu eventualno i bude novih ideja. Tu je, neću to sada navoditi, 13 programa koje je prošla Vlada provodila, koje i ova Vlada jednim dijelom vjerojatno će i nastaviti provoditi i to je ono što jest kvalitetno i to je ono što će na kraju-krajeva i dalje vjerojatno vrlo uspješno raditi Hrvatski zavod za zapošljavanje. Ali voljeli bi na neki način vidjeti neki vaš novi doprinos, pa da evo s obzirom da je novoosnovano ministarstvo koje će imati vjerujem puno više vremena baviti radom i mirovinama jer samo to radi i da će se tu izgenerirati i druge aktivne mjere koje će smanjivati ovu vašu svakodnevnu brojku koji će utjecati na to i koji će naravno pomoći gospodarstvu da zapravo i bude taj najveći generator zapošljavanja i zapošljivosti na hrvatskom tržištu rada. Hvala.
Hvala. Imamo ispravak netočnog navoda zastupnica gospođa Gordana Sobol. Izvolite.
Pa gospodine potpredsjedniče, kolega Popijač je negdje pri kraju rasprave kazao da nas nije briga za tih 340 tisuća nezaposlenih, a da smo nosili bedževe dok je bilo 317 tisuća nezaposlenih. Najprije bih htjela reći da to apsolutno nije točno. Prvo što smo napravili to je da smo transparentno pokazali i pokazujemo iz dana u dan koliko nezaposlenih imamo. A drugo, ta brojka nije naša brojka. Ta brojka je najvećim dijelom zahvaljujući vama i onome što niste učinili u svojim mandatima do sada.
Hvala. Sljedeći u ime Kluba HDSSB-a gospodin zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine ministra drago mi je da ste danas s nama. Kolegice i kolege zastupnici. Pa, evo i posljednjih dvoboj, verbalni dvoboj doduše između zastupnika Popijača i kolegice Sobol govori o tome da svaka vlada bez obzira bila ona Kukuriku ili ona prije ne znam kako bi je nazvao se nastoji prikazati stopu nezaposlenosti, jasno prvo što manjom, a drugo i što manje odgovornim za tu enormnu stopu nezaposlenih kakva je kod nas. Možete vi to zvati i anketnom stopom nezaposlenosti, ili pak administrativnom stopom nezaposlenosti po euro standardu eurostata ili ILO anketne stope. Ali činjenica je da je to glavni problem u Republici Hrvatskoj. Činjenica je da je zaista to problem koji rekao bih, kako bi mi u medicini znali reći i kako zna i sam ministar vrišteći problem u Republici Hrvatskoj. I sada evo kao što je bila jedna mjera kada se jednom akcijom, sjećamo se lani jer je lani bio popis 2011. Popis stanovništva i kada su popisivači skinuti 12, 15 tisuća skinuti sa Hrvatskog zavoda za zapošljavanje, kao oni su zaposleni onda je pala stopa nezaposlenosti. Tako evo imamo u ovom prvom dijelu ovog zakonskog prijedloga da se predlaže da se nezaposlenom osobom ne mogu smatrati predsjednici ili članovi uprava društva. Ja ne znam koliko uopće ima članova uprava društva. Ja sam prvo pomislio da to nisu nadzorni odbori ili upravna vijeća, ne članovi uprava društva, koliko ih ima uopće da se vode na Zavodu za zapošljavanju kao nezaposleni. Članovi uprava društva su uglavnom zaposlenici i to uglavnom na neodređeno. Prema tome, ja ne vidim koja je to svrha i koliko će im pasti stopa nezaposlenosti ako se ti ljudi skinu sa popisa zaposlenika. Ono što mene posebno oduševljava u ovom zakonskom prijedlogu, a to je ono što ovaj drugi dio koji govori o osobama ženskog spola koje su po navršenim godinama života i svom statusu na Zavodu za zapošljavanje izgubile ili produženo im je pravo na mirovinu sa 3, pa 6, pa 9, pa 12 mjeseci. Dobivao sam 10-tine i telefonskih poziva i osobno kontaktirao sa takvim ženama da kažem u očaju koje nemaju ama baš nikakve socijalne više sigurnosti da kažem ovako narodski rečeno skinute sa Zavoda za zapošljavanje, a mirovinu moraju čekati 4, 6, 7 mjeseci, koje su pale na teret uglavnom njihove djece. A i ta djeca su u problemima također i nezaposlenosti i svega onoga što ova recesija radi u našem građanstvu. I to mi je evo moram priznati ministre imam osjećaj ova vaša mjera da se tim ženama omogući da putem jedne socijalne osjetljivosti putem jedne pravedne mjere u ovom zakonu da se ta stvar riješi jer kako ste i sami naveli vrijeme za ostvarivanje prava na starosnu mirovinu odnosno prijevremenu mirovinu iznosi odnosno broj žena takvih iznosi 2 tisuće 382. To je veliki broj osoba. A kažem u svom gradu i županiji u Slavonskom Brodu i Brodsko-posavskoj pošto tamo živim veliki je broj bio i telefonskih poziva osobnih kontakata gdje zaista ne znam što bih ljudima rekao zbog ove mjere koja je donesena lani za vrijeme prošle vlade a da se nije računalo što s tim ženskim osobama kojima se produžava ovaj rok 3, 6, 9 ili 12 mjeseci. Zbog toga e sada ova prepucavanja između broja članova upravnog vijeća da li 7 da li 11 politički utjecaj na sastav vijeća i sve ono što donosi taj utjecaj to je već stvar rekao bih politike. Ne nešto drugo nego onoga što provodi vladajuća garnitura. Što ona želi to i provodi smanjenjem broja sa 11 na 7 ali u tom broju 7 osiguravajući sebi većinu. Tako da rekao bih da nemamo ne da nemamo što prigovoriti nego jednostavno to je tako. Igra je prozrijeta evo gospodin Popijač je to jasno i glasno rekao. Zašto ravnatelj zavoda ide putem natječaja, a zamjenik ne? Pa i to je to teško ili je potpuno jasno zbog čega, jasno da će ravnatelj putem svoga evo sada ovog sedmeročlanoga upravnog vijeća imenovati uglavnom podobnog ili pogodnog zamjenika ravnatelja. Dakle, sve je jasno. Ali s obzirom na ovu mjeru na kojoj čestitam i želim reći da je pravedna i ispravilo se nešto što nije bilo pravedno klub HDSSB-a govorim o ženama koje su navršile 65 godina i imaju pravo na mirovinu ali s odgodom 3, 6, 9 i 12 mjeseci napokon da nekakvu socijalnu i materijalnu sigurnost steknu, a to do sada nije bio slučaj mislim da bi klub HDSSB-a mogao prihvatiti ovaj zakonski prijedlog. Hvala vam lijepo.
Hvala. Sljedeći u ime Kluba zastupnika HSU-a zastupnik gospodin Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti i ono što ću na početku reći da predlagač nije imao ambicija drukčije urediti odnose dakle osnovicu koju netko može zaraditi i zadržati status nezaposlenih da nije imao ambicija promjenu sastava upravnog vijeća, da nije imao potrebu utvrđivanja drugačijih evidencija preko REGOS-a. možda čak za rješenje ovog problema od tri mjeseca kada bi imali jednu fleksibilniju birokraciju u Hrvatskoj ne bi bilo potrebno promjene ovih zakona, jer ja vas želim podsjetiti da u Zakonu u posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme Nezaposlenosti stoji i dan danas da korisnici naknade ostvaruju pravo na naknadu do stjecanja prvog uvjeta za mirovinu. ja vjerujem kada bi bilo evaluacije učinaka ovog zakona i kada bi se bilo u 10.mjesecu 2011. iskoristilo dobro vrijeme kada su izmjene i dopune Zakona o mirovinskom osiguranju iz hitnog postupka išle u dva čitanja da se ovo nama kao zrelom društvu nije trebalo dogoditi. Jer u suštini imamo samo treniranje strogoće birokratskog aparata koji je rekao odnosno kada je dao rješenje napisao i datum, prejudicirajući da se nikada neće dogodi izmjena i dopuna zakona o mirovinskom osiguranju, a ona se dogodila. Dakle, prva norma je ostala, druga se promijenila i tko je nagrabusio? Nastradale su žene koje su ostale tri mjeseca bez naknade. I točne su one izjave koje je citirala ovdje kolegica Sobol da je državni tajnik Rožman rekao da nema novaca. A znate o kom novcu se radi? Radi se negdje o 222 žene sa prosječnih 1500 kuna naknade za tri mjeseca, radi se o milijun i pol kuna. I tih 222 žene ovdje plaćaju cijenu. Sve ove za ubuduće rješavamo ovim zakonom gdje će imati pravo na naknadu na Zavodu za zapošljavanje do stjecanja uvjeta za mirovinu. Čak 5 što je relativno mali broj je izgubilo pravo za odlazak u prijevremenu mirovinu jer smo u raznim fazama imali različite kriterije da netko trajno može ostati na Zavodu za zapošljavanje do stjecanja prvog uvjeta za mirovinu. Dakle, tek zadnja novela zakona je uvela 32 godine staža da netko do stjecanja uvjeta za mirovinu može primati naknadu na Zavodu za zapošljavanje, a prije smo imali druge pa je došlo do ovih pet osoba koje su i pravo izgubile koje će ovim sada predloženim izmjenama i dopunama opet moći obnoviti zahtjev i primati naknadu do stjecanja prava na mirovinu. Dakle, opravdan je hitni postupak. Zašto? Zato što u ovom mjesecu 87 osoba bi moglo izgubiti to pravo. I zato je u redu i zato mi je drago da je većina klubova podržala, možda ne u cijelosti ali barem u dijelu i odlučila glasati za ovaj zakon. Dakle što reći? Ja nemam osobno, mogu reći ovdje za ovom saborskom govornicom jedan moj osobni stav na temelju onoga što sam naučio za svog života i rada u brodogradnji. Znate jedan tehnolog zavarivanja je rekao gospodo nije presudno koliko će zavarivač napraviti zavara, presudno je koliko će on metar zavara napraviti potpuno ispravnog nakon rendgenskog snimanja jer sve ono ostalo je dodatni trošak. Zašto, zato što moram ponovno obrađivati, ponovno raditi. Tako je isto i sa zakonima. Mi ovdje proizvodimo zakone i trebalo bi nam biti stalo da proizvodimo zakone bez grešaka jer svaka ta greška nekog košta, netko izvuče deblji kraj. Ovdje je ovih 222 žene. Ja njih, s obzirom da je predlagatelj rekao da ne može prihvatiti povratnu primjenu ovog zakona, ja njih jedino mogu uputiti da traže sudskim putem naknadu štete. Ako budem trebao ja ću pomoći pri tome, ali kažem to je moja zadaća u daljnjem periodu ako neka od njih bude htjela tražiti svoju sudsku zaštitu. Volio bih kod ovog dodatnog osposobljavanja na zavodu, volio bih stvarno znati već kad je gospodin bivši ministar gospodarstva, rada i poduzetništva rekao da je to dalo svoje učinke, baš bih volio znati koliko je to nezaposlenih stvarno kroz proces osposobljavanja osposobljeno za konkretan rad, našli su posla i više se nisu vraćali na zavod za zapošljavanje. Isto tako moram pojasniti jedan detalj ovdje koji unosi puno zabune. Svi oni koji imaju trajnu naknadu ili novčanu naknadu njima se plaća zdravstveno osiguranje i doprinos i doista ako imamo situaciju da netko po toj osnovi dobije 1500 kuna i zaradi do 2700 kuna kao drugi dohodak onda dolazimo do priče da netko može nezaposlen i imati primanja do dva puta veću razinu od najniže isplaćene neto plaće u Hrvatskoj. Prema tome, ovdje je jasna poruka koja nije idilična i koja nije bez svoje druge strane, ona ima i svoju štetnu stranu. Ako je jasnoća ove poruke da se traži transparentnost, da se traži pravičnost, da može svatko zaradit 10 tisuća kuna ali će zato pretpostavljam 6 mjeseci ostati bez naknade. Dakle ovime nitko nikome ne zabranjuje da zaradi, ali će ostat 6 mjeseci bez naknade i ponovno će se moći vratiti u evidenciju nezaposlenih odnosno može vratiti svoj status. Ako se ovom odredbom unosi više pravičnosti onda je sigurno negativna posljedica da će jedan dio bježati u zonu sivila dakle da će se raditi, a da se ne prijavljuje nikakav dohodak. Međutim, opet moram reći da se tu radi o veoma malom postotku od ukupnog broja nezaposlenih, da se radi o svega 0,6%, da se radi oko nešto više od 2000 ljudi koji su bili u tom statusu, a taj status će ubuduće biti pod strogom kontrolom REGOS-a. Isto tako, zalažem se i uvijek ću se zalagati za tripartizam, za socijalni dijalog i zastupljenost predstavnika socijalnih partnera u upravljačkim strukturama javnih ustanova i svega onoga što je od općeg interesa, ali mi moramo sjesti i dogovoriti se. Mi imamo sada situaciju da u Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje doprinose uplaćuju poslodavci jer svi postavljaju pitanje upravljanja koliko tko plaća. Ovdje u Hrvatski zavod za zapošljavanje doprinos po stopi jel 1,7% uplaćuju poslodavci i to ukupno čini na plaću i to ukupno čini nekih 600 milijuna prihoda državnog proračuna godišnje, a proračun na sve oblike brige o nezaposlenima dakle od naknada do osposobljavanja negdje troši više od 2,5 milijarde kuna. Prema tome, ako ćemo imat princip onda moramo imat princip isti za sve, za sva upravljačka tijela svih ovih javnih ili državnih ustanova. Isto tako, ne bih nikad dopustio da u Zavodu za mirovinsko osiguranje gdje su prihodi Zavoda za mirovinsko osiguranje 19 milijardi kuna + 5 koji ide u drugi mirovinski stup i gdje imamo još 10 milijardi obaveza države da dominantnu ulogu imaju npr. poslodavci. Ali bih karikirao ovu situaciju i rekao da bi bilo dobro da poslodavci imaju 5% doprinosa zapošljavanje i da se bore da svaka od ovih mjera bude učinkovita, a ne da svoje nezaposlene rješavaju i isporučuju državi sa visokim otpremninama i šalju u mirovinu. Prema tome, volim i cijenim korektne poslodavce, ali ovdje imamo otvoren sustav, sustav da bi netko upravljao ovome, a pri tome ga nije briga koliko će se nezaposlenih ponovno zaposliti. Dakle, uz sve ove izmjene i dopune ja se nadam da će ubuduće svi zakoni koji definiraju radno-socijalno zakonodavstvo biti itekako dobro raspravljeni na Gospodarsko-socijalnom vijeću koji će sada biti i formacijski u Ministarstvu rada i mirovinskog sustava. Dakle više čak ni ne postoje pretpostavke da bi netko mogao izbjeći takvu raspravu i da ćemo uz naše prijedloge zakona ovdje dobivati i mišljenja. To ne znači da će to biti konsenzus, da će to biti opća suglasnost socijalnih partnera ali nas kao zastupnika u Hrvatskom saboru interesiraju izdvojena mišljenja i koji stav ima koji socijalni partner. Dakle, u ovom dijelu procjenjujemo da je hitnost što se tiče izmjena i dopuna Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti procjenjujemo da on donosi puno više pogotovo što se tiče ovih žena kojih ove godine bi gubilo pravo oko 830 i nešto, da donosi puno dobroga. I ne smijemo smetnuti sa uma da te žene kad steknu prvi uvjet za mirovinu idu u prijevremenu starosnu mirovinu. Što to znači? To znači da im je automatski mirovina 20,4% manja od onoga što su zaradili. Prema tome, ljudi budimo svjesni. Igramo se sa ljudima koji su egzistencijalno ugroženi i zato uz moguće mane ovog Zakona ovo ima apsolutnu prednost i klub Hrvatske stranke umirovljenika će podržati donošenje ovog Zakona. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Imamo jedan ispravak netočnog navoda, zastupnik gospodin Dragutin Lesar. Izvolite.
Kratko vrijeme pa samo tri stvari. Kolega Hrelja je iznio podatak o 222 žene koje su u toku prošle kalendarske godine izgubile pravo na naknadu na tri mjeseca. Nije citirao izvor podataka, pa ću uzeti za pravo osporit točnost. Po mojim podacima ta brojka je duplo veća. Jer procjena, ova godina je preko 800, a na zavodu ih je u ovom trenutku 2150. Izvor podataka molim, onda ćemo moći polemizirati. I drugo, povratno djelovanje jedne odredbe zakona na ovakvom primjeru kada je zbog pogreške zakonodavca dio građana ove zemlje stavljen u socijalno neravnopravan položaj, kada smo prekinuli jedno pravo našom voljom i zakonom. Gospodine ministre, nitko vam neće zamjeriti jer se ne radi o uskrati prava, smanjivanju prava, nego popravku nepravde koja je učinjena ovdje nečinjenjem. O tome se radi.
Hvala. U ime predlagatelja javio se ministar gospodin Mirando Mrsić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, najprije da ispravim netočan navod gospođe zastupnice Lovrin. Gospođo zastupnice točno je da netko tko je u ovom trenutku na zavodu prima naknadu 1600 kuna da može zarađivati 2600 kuna po ugovoru o djelu i dakle da ima plaću 4200 kuna. To je točno, očito da su vas krivo informirali. Prema tome, to je moguće. Oni koji po ovom zakonu sadašnjem, znači ako ne usvojimo, ako zarade preko 2700 kuna plus ovih 1600 znači da će imati oko 4300 i više tada se brišu sa evidencije za onoliko mjeseci koliko se dobije ako se taj broj znači 4300 podijeli sa 1600. Dakle, neće biti u evidenciji Zavoda za zapošljavanje dva mjeseca, a nakon toga se ponovno automatizmom vraćaju, ne gube nikakva prava. Dapače, ako imaju naknadu ta naknada im se nastavlja. Prema tome, to je tako. Ono što mi želimo ovim pokazati je da neke stvari treba jasno pokazati i transparentno voditi i omogućiti da svi budu jednaki. Jer ako se vratimo i gospodin Popijač, zastupnik Popijač je govorio o klasifikaciji Međunarodne organizacije rada, dakle nezaposlenom osobom se smatra osoba koja je sposobna ili djelomično sposobna za rad u dobi od 15 do 65 godina, a koja ne radi, aktivno traži posao i raspoloživa je za rad. Dakle, razlog brisanja iz evidencije bila bi činjenica da je takva osoba radno angažirana i da ona radi. Netko tko prima 4200 kuna, ima ugovor o djelu ona radi. Prema tome, niti je raspoložena za rad niti aktivno traži posao jer je zaposlena na drugom poslu. Dakle, to je razlog zašto smatramo da je to pravedno, zašto smatramo da je to transparentno. A već smo i na početku našeg mandata rekli da nećemo mistificirati broj nezaposlenih i da je broj nezaposlenih jasna brojka na zavodu, da se mijenja. Prema tome, i ovo brisanje ćete vrlo brzo vidjeti što se nije u vaše vrijeme vidjelo, a to znači da će se točno vidjeti po kojem osnovu će se brisati, po kojoj osnovi će se brisati ljudi iz evidencije. Dakle, po članku 17. moći ćete točno vidjeti u svakom trenutku po kojoj osnovi i koliko ljudi je privremeno brisano ili stalno brisano iz evidencije. Ovdje govorimo o 2300 ljudi koji kad se rasporede na 12 mjeseci to je otprilike pedesetak do sto ljudi na 334000 nezaposlenih to praktički je ispod 1%. Po onim podacima koje ja imam a samo da vas podsjetim da je 2002. godine najviše novčana naknada iznosila 900 kuna, da bi to negdje do otprilike 2007. bilo 1200 kuna. Ali onda se netko sjetio 1.1.2009. dakle u vašoj Vladi gospodin Popijač da se izjednači, da se briše iznos najveće novčane naknade i da se zamijeni iznosom najniže mjesečne osnovice na koju se obračunavaju doprinosi za obvezna osiguranja prema posebnim propisima i veza uz oblik definiranje plaće rada. To je bilo 2700 kuna. Prema tome, osobe koje zarađuju 4200 kuna i nezaposlene su definitivno ne možemo smatrati nezaposlenim jer jasno da takav dobitak ne stimulira nezaposlenu osobu na zapošljavanje po ugovoru o radu, tako da i ovim izmjenama mi stimuliramo da onaj tko želi i tko traži posao da posao i nađe. Na žalost retrogradna primjena zakona nije moguća, osim toga nisu ni raspoloživa financijska sredstva. Mi smo svjesni da ovih 220 žena je izgubilo to pravo i da to pravo na žalost ne možemo im vratiti. Većina njih je otišla u mirovinu i konzumirala svoje pravo iz mirovinskog osiguranja. Kad govorim o administrativnoj ili anketnoj nezaposlenosti jedna i druga je mjera onoga što se dešava u Hrvatskoj, a to znači da je gospodarstvo stalo i da svakim danom gubimo sve više radnih mjesta. Ali niti ćemo uspoređivati stvari, niti želimo. Ali na žalost ovih 339 tisuća kojih je danas nezaposlenih ne možemo usporediti sa brojkom u veljači 2011. godine jer te brojke nema, tu brojka se skrivala. Nego možemo uspoređivati samo sa brojkama na kraju mjeseca, dakle na kraju mjeseca siječnja 2011. godine na Zavodu za zapošljavanje bilo je 334 tisuće 357 osoba, na kraju siječnja ove godine je bilo 334 378 osoba. I to je ona varijacija koja će se događati. Prema tome pričekat ćemo veljaču pa ćemo vidjeti koji je broj. U svakom slučaju bit će velik i znamo da je u veljači i ožujku broj najveći. Meni je žao što je zastupnik Popijač u svojoj tako minucioznom seciranju zakona i traženju skrivenih poruka i skrivenih namjera zaboravio ako ništa drugo ispričati se ženama koje su izgubile pravo na novčanu naknadu zato što nije bilo novaca. Znači, što nijednom riječju se niste osvrnuli na ono za što ste mogli jednim potezom pera riješiti. I žao mi je što to niste tako napravili i zanimat će me da li ćete podržati ovaj zakon ili ćete opet ostati pri svome da niste socijalno osjetljivi i da ne vidite da tih 2300 žena treba našu pomoć i da treba im omogućiti da to svoje pravo ostvare. Ne bih htio biti u koži tih žena, ali ni njihovih obitelji koje su morale ako imaju sreću da imaju obitelj koje su ih morale financirati ta tri mjeseca, a da ne usvojimo ovaj zakon će ih onda financirati 6 mjeseci i više. Kad govorimo o obrazovanju onda pogledajte što se dešavalo. Obrazovanje je bilo definitivno mjera friziranja podataka na Zavodu za zapošljavanje jer evo jedne priče koja je iz života, a oslikava to što ste radili i što mi ne želimo da se radi niti ćemo to raditi. Čovjek je izgubio posao u jednoj tekstilnoj firmi, bio je tekstilni dizajner, znači radio je one šablone kod krojenja, ima dvoje djece i ženu koja je nezaposlena. Otišao je na zavod krajem 11. mjeseca kada je bio veliki pritisak da se sve ide u obrazovanje i jednostavno tada se pokušalo smanjiti taj broj na neku prihvatljivu brojku, čovjek je došao do svog referenta i rekao ja želim raditi, dajte me, znam da u tekstilnoj branši neću moći raditi, dajte me prekvalificirajte u neku struku gdje ću moći naći posao. I savjetnik je ili savjetnica koliko znam je ispred njega stavila jedan spisak mogućih obrazovanja u njegovoj kvalifikaciji što bi on mogao se obrazovati. To sad napominjem da mi sva ta obrazovanja plaćamo debelo i da ona nisu besplatna. I u tim zanimanjima piše grafički dizajner. Čovjeku se to svidjelo i kaže to je nešto što ja mogu raditi i to mi je zgodno ja bih to. I gospođa koja je bila je bila poštena i rekla je gospodine vidim da vi tražite posao i da vam posao treba to ako odete se obrazovati ono što će vam se desiti ostat ćete opet nezaposleni samo više nećete biti kod mene nego ćete biti kod drugog referenta. E to nećemo, e to ste radili. I to ne želimo raditi. Prema tome, želimo da se sve stvari vide, da se vide i da se mogu ocjenjivati. A kad govorimo o Upravnom vijeću matematika je egzaktna brojka. Dakle, po našem prijedlogu dva člana Upravnog vijeća imenuje Vlada, tri GSV, od toga jedan je Vladin to znamo, jednog imenuju zaposlenici i jednog imenuju nezaposleni. Kad pogledamo strukturu prijašnjeg vijeća onda je Vlada imala 48% članova, a sad će imati 42%. Mislim da je to dovoljna brojka koja govori o tome da Vlada nema većinu u Upravnom vijeću, ali da želi upravljati zavodom na transparentan i jasan način. Žao mi je što zastupnik Popijač nije priznao vlastitu grešku i rekao je bili smo u krivu jer gospodin Rožman je govorio u vaše ime, a ne u svoje.
Zahvaljujem ministru. Imamo dva ispravka netočnih navoda. Prvi se javio zastupnik gospodin Đuro Popijač.
Ne znam da li ima smisla uopće odgovarati na ovo jer ja toliko nažalost poslovničkih mogućnosti nemam, puno je kraće to. Samo želim reći da nije točno da se bilo što mistificiralo. Hrvatski zavod za zapošljavanje svaki mjesec do 10-og ili ako je bila nedjelja do 13, 14-og objavljivao je publikaciju mnogo kvalitetniju nego što je ova brojčica koju ste tako perfidno izbacili na web. I unutra je pisalo sve, koliko je zaposleno, koliko je nezaposleno, koliko je otišlo, koliko je što. Nisam vidio još nijednom potrudit ću se naći jednu od tih zadnjih vaših informacija. Tako da ovo što pokušavate
Zastupniče molim vas recite što ispravljate.
To da to nije bila mistifikacija, a ja vam kažem da ćete se puno vi kao ministar više znojiti od mene kao ministar rada. Zato što sve ono što ste učinili ovim poreznim zakonima poduzetnicima će vaša brojka će vas puno više glava boliti nego što je mene. Mene je boljela od 336 tisuća, vas će ponovno oko 420 tisuća boljeti.
Vrijeme. Hvala. Sljedeća za ispravak netočnog navoda zastupnica gospođa Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa ne znam što da ispravljam, ali očito ministar ima neku drugu matematiku. Htjela sam ispraviti nešto drugo i reći prvo da mene nitko ne informira i ne treba me informirati, ja imam tekstove zakona predloženog i bivšeg i čitam tekst zakona o tome ću govoriti ovdje.
Zastupnice molim vas što ispravljate?
Sada ispravljam i kažem da po dosadašnjem zakonu u Upravnom vijeću nikako nije moglo biti 48% predstavnika Vlade jer od 11 članova 3 člana na prijedlog ministra ja ne znam po kojoj to matematici može biti 48%. Ja mislim da takve nema.
Hvala. Obavještavam vas da je sukladno članku 207. stavka 2. Poslovnika isteklo vrijeme za prijavu rasprave u trajanju od 10 minuta. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Za raspravu se javila zastupnica gospođa Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala vam poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Sada se upravo pa i iz ovog ja bih rekla malog prijedloga izmjena i dopuna zakona vidi koliko je imalo smisla formirati Ministarstvo rada i mirovinskog sustava. Prije svega ne samo što se time na neki način i realizira ne samo naš plan, nego prije svega i naš fokus našeg političkog opredjeljenja revalorizacije rada i repozicioniranje rada pogotovo u odnosu na kapital i to je nešto što ljevica dolaskom na vlast mora i treba učiniti. Ono što se ovim prijedlogom zakona i čini da se upravo što je gospodin ministar i uvodno i rekao i što je gospođa Gordana Sobol apostrofirala govoreći u ime Kluba SDP-a upravo čitav niz aktivnosti koje su usmjerene da nezaposlene osobe se zaposle i da aktivno traže posao, a ne to kao što je bio slučaj počesto do sada ne samo što su samo ostajali bez posla, ne samo što nije bilo perspektive, nego praktički su bili destimulirani da traže posao. Rad je bilo nešto što ne samo da nije imalo svoje mjesto i poziciju, nešto što ne treba čak ni platiti. Ovi koji sada dakle su i doveli do čitavog niza problema ja se na to ne bi htjela osvrtati, nego evo da i ministar ne troši na to uzalud snagu. Za sve ono što se sada osporava i želi osporiti i to oni koji po ovom pitanju nisu učinili ništa, a i kada su radili onda i taj njihov posao i rad nije imao efekta, a kada je imao efekta onda ti efekti nisu bili pozitivni. U svakom slučaju za pozdraviti je pogotovo dakle, kako Vlada kroz ovo ministarstvo posebnu pozornost osvrće na ovaj broj žena koji se našao u rascjepu između besćutnosti i administracije i za jednu političku ja bih rekla onu opciju koja je doživjela kolosalni poraz, nije to nešto bilo zazorno raspravljati o 2 tisuće 382 osobe. To je nešto što možda ne donosi toliki broj … [[ne razumije se]] i to je nešto s čime se ne treba zamarati. Upravo ovakav drugačiji pristup koji vodi računa o tim ženama neovisno o njihovom broju, a istodobno da se i osigurao u proračunu ovaj iznos govori o tome da vlast pokazuje ne samo interes, nego pokazuje i dušu za razumijevanje ovoga problema. I gospodine ministre, ja vam osobno čestitam vama i vašoj ekipi gdje se kao muškarac nalazite na čelu ovog resora, a vodite računa prije svega o ovoj jednoj najosjetljivijom skupini žena za razliku od nekih drugih vaših bivših ministara muškaraca, ministara, kolega koji su imali prilike da pomognu ženama, ali na žalost od žena su bili napravili poligon njihove neuspješne politike. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Sljedeća za raspravu u trajanju od 10 minuta zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Evo, ja ipak spadam u ove koji razumiju svrhu zakona i čestitala bih svima koji su podržali, odnosno koji će podržati ovaj zakon. Znači da su i empatični i da razumiju u biti nevolje drugih. Naime, problem povećanja nezaposlenosti je naravno velik problem i upravo zbog toga trebamo ozbiljan pristup tome, pa i ovakve izmjene zakona koje i danas imamo na klupi govore zapravo o tome. Ja bih se samo kratko osvrnula na obrazovanje, odnosno na koji način možemo obrazovanjem povećati broj, zapravo smanjiti broj nezaposlenih, obrazovanje kao jednom vrlo važnom aktivnom mjerom aktivne politike gdje se dopunskim radnjama, odnosno dolazi zapravo do promjena i znanja i vještina nezaposlenih osoba i na taj način zapravo da im pomognemo da opstanu na tržištu rada. Isto tako bi spomenula prava koja takve osobe imaju, odnosno zadržavaju, a to su novčane pomoći i naknade za vrijeme obrazovanja, odnosno u tijeku trajanja tog obrazovanja. Isto tako, i troškove prijevoza i druge one sve pomoći i naknade koje su bile i do sada koje naravno se zadržavaju i ovim zakonom. Ali isto tako kada se recimo ide u drugo mjesto stanovanja raditi prije je bilo da se plaća ili put, ili preseljenje. Međutim, sada je uvedeno da se plati i jedno i drugo. Naravno da se treba uvijek pronalaziti sredstva naročito u kriznim vremenima pa je i sam ministar na početku već svojim radnjama koje su izvršene u ministarstvu pokazao da na razno-razne načine se može oslobađati, odnosno smanjivati troškovi u sustavu da bi se dobilo što više sredstava koji se mogu osloboditi za aktivne pristupe, odnosno aktivnu politiku zapošljavanja. Međutim, isto tako moramo naglasiti, moramo znati da to nije pravo zapošljavanje, nego da je to ipak kada govorimo o ovom obrazovanju, da je to ipak priprema za nezaposlene kada se naravno otvore nova radna mjesta da mogu adekvatno konkurirati. Na taj način preveniramo dosta toga, na taj način ne sjede nezadovoljni, frustrirani ne sjede doma, nego su aktivno uključeni u procesu učenja, obrazovanja, stiču nova znanja, nove vještine, znači mi na taj način isto tako preveniramo socijalnu isključivost koja je jako bitna u tim trenucima. Čuli smo podatke da je na Zavodu za zapošljavanje čak 30% mladih do 29 godina što je jako bitno upravo zbog toga što moramo takvim ljudima omogućiti prvo zaposlenje, takvim ljudima moramo omogućiti da završe godinu dana pripravničkog staža te se one djelatnosti koje imaju pripravnički staž, odnosno da mogu položiti pripravnički ispit. Čuli smo da je ministar spomenuo da treba uključiti druge institucije, naročito institucije obrazovanja, naravno, a ja bih ovdje nadu dala da trebamo uključiti i lokalne samouprave, odnosno regionalne samouprave tamo gdje imamo dobre primjere. Ja sam i jučer u jednoj raspravi govorila dobre primjere Grada Dubrovnika koje imamo, koje smo i modificirali predložene mjere koje su bile prije na Zavodu za zapošljavanje. Prema tome, uz malo modifikacije imamo dobre uspjehe, upravo zbog toga kažem da uključiti treba osim drugih institucija da treba uključiti i lokalnu samoupravu. Ja ću biti od tih koja ću podržati, pohvaliti našeg ministra koji je zapravo i ovom izmjenom zakona zapravo uskladio jedno neusklađenje koje je bilo birokratska greška i to naročito za ovu vrlo ranjivu skupinu, skupinu žena. Mi znamo da je na žena na tržištu rada da je ona uvijek u nepovoljnijem položaju naročito žena ove dobi srednje i starije dobi i upravo zbog toga i kao žena to naglašavam a isto tako kao i socijaldemokratkinja da je to jedna od stvari koja je jako bitna. Sada da ne ponavljam sve što se ovim zakonom kako se produžavaju te mjere produžava pravo. Međutim još bi se samo na kraju osvrnula na jednu konstataciju koju je kolega iz HDZ-a izrekao a to je da su to programi koji su već bili. Točno. Bili su neki programi i programi će se ostaviti i mi nećemo raditi ono što je druga strana radila nama tijekom prošlog mandata, a to je sve ono što smo dobro predlagali da su ignorirali. Mi ćemo uvijek ono što je dobro ostavljati i upravo zbog toga i prava i prijedloge ćemo ostaviti, a isto tako ćemo nastojati modificirati odnosno raditi k boljemu da ne bi bilo nekakvih prijedloga i programa da ne bi bila mrtva slova na papiru, što imamo primjera koje smo dobivali kao zastupnici, a jedan od primjera je naveo i naš ministar malo prije u obraćanju. Hvala vam lijepa.
Hvala. I posljednji za raspravu zastupnik gospodin Željko Šemper. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Današnja izmjena ovog zakona kasni barem godinu dana osobito kada se pogledaju posljedice koje su proistekle iz prava za vrijeme nezaposlenosti. Posebno su to u prošloj godini a i u prva dva mjeseca ove godine osjetile žene koje su se našle na Hrvatskom zavodu za zapošljavanje. Dobiti otkaz nakon 30 godina rada naći se u tom velimo broju nezaposlenih svakako je teška trauma osobito ako vam do mirovine nedostaje nekoliko mjeseci. No zato postoji institucija HZZO-a i pravo na novčanu naknadu do stjecanja uvjeta za mirovinu. Dolaskom na zavod žene su dobile rješenja da imaju pravo na novčanu naknadu do 55.rođendana kada stječu uvjet za prijevremenu mirovinu. I ne bi bilo nikakvih problema da nije došlo do izmjena Zakona o mirovinskom osiguranju kojima su uvjeti mirovinskog staža i godina života svake godine povećani za tri mjeseca. To je značilo da su u 2011.godini u prijevremenu mirovinu išlo s 55 godina i tri mjeseca a u ovoj 2012.godini s 55 godina i 6 mjeseci. Prvi problem je nastao što je greškom administracije na njihovim rješenjima upisan datum kada im prestaje pravo na novčanu naknadu. Glavni problem je što se u skladu s izmjenama Zakona o mirovinskom osiguranju nisu uskladile i odredbe Zakona o posredovanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti i naravno treće neizdavanje novih rješenja. Kako to nije učinjeno te su žene opet doživjele veliku štetu i nove traume. Nakon gubitka posla ostale su tri ili 6 mjeseci bez novčane naknade koja za njih život znači. Njihove očajne molbe, žalbe zahtjevi za pravdom naišle su na visoki zid birokracije zavoda. Odgovor je bio sličan odgovorima koji dobiva mali čovjek u potrazi za pravdom "Nemate pravo". Iz tih razloga veseli me što je po hitnom postupku Ministarstvo rada i mirovinskog sustava pred nas stavilo prijedlog zakona o izmjenama spornog zakona koji će za navedenu skupinu žena pred mirovinom značiti kraj noćnih mora. Jedino što žalim a još više i oštećene žene je činjenica je da ovaj prijedlog zakona nema povratno djelovanje jer ima opravdanih razloga za to. Te žene nisu krive što neke institucije prije godinu dana nisu odradile ono što su trebale, a one ostale bez ikakvih sredstava za život. Ne znam zašto ali je ovo samo jedan u nizu primjera potrage za pravdom gdje su često žrtve pripadnice slabijeg a možda i jačeg spola. Još je u svježem sjećanju velika šteta učinjena umirovljenim članicama iz drugog stupa kada nije bilo političke volje da se riješi i njihov višegodišnji problem. pomilovanje je stiglo tek dva mjeseca prije izbora ali velika šteta ostala je nenadoknadiva. Račun uvijek na kraju plate oni najslabije nikada institucije kao u ovom slučaju Zavod za zapošljavanje i bivša vlada koje su odgovorne da je došlo do ovog velikog problema. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Učinjen je previd, naravno kada je uvijek puno papira. Još imamo jednu pojedinačnu raspravu zastupnica gospođa Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo zahvaljujem što sam sada dobila riječ sada na kraju i obzirom da je kasno ja ću vrlo kratka biti u svom izlaganju. Evo vidimo ovih dana često kod prijedloga zakona da se stavovi, mišljenja stubokom promjene kako se promijeni strana na Markovom trgu ili kako se promijeni klupa u ovoj sabornici. Pa je sada ovaj stvarno puno rasprave o tome što su to stvarno nezaposleni, što su stvarno oni dostupni za rad itd. jeli to se broj administrativno ili je to anketna zaposlenost, koji je pravi postotak itd. Ali meni osobno to uopće nije važno, nije mi važno da li je neki čovjek statistička brojka ili nije statistička brojka. Ono zašto ja neću podržati ovaj zakon to je zbog toga što se ovim zakonom još i dalje umanjuju prava onih koji su najranjiviji oni koji imaju najmanje, oni koji su nažalost zbog ove situacije ostali bez posla. Premda mi ministar ispravlja moj navod, kaže da me netko krivo informirao pa kaže da po sadašnjem zakonu može raditi netko tko zarađuje mjesečno 4200 kuna, a onda po ovom valjda novom po toj istoj logici bi mogao biti na Zavodu za zapošljavanje onaj koji zarađuje mjesečno 3200 kuna. Ja to tvrdim da to nije tako ili ja potpuno krivo čitam zakon. Dakle u postojećem članku 47. Zakona piše sljedeće: "Isplaćivanje novčane naknade obustavlja se korisniku za onoliko mjeseci koliko iznosi kvocijent koji se dobije dijeljenjem ukupno ostvarenog primitka odnosna dohotka s najnižom mjesečnom osnovicom za koju se obračunavaju doprinosi za obavezna osiguranja, to se čita najmanja plaća". Dakle ukupni primici do sada su se dijelili iznosom od 2700 kuna i za koliko se mjeseci brisao sa Zavoda za zapošljavanje. Sada se taj članak mijenja na način za onoliko mjeseci opet koliko iznosi kvocijent itd. djeljivo sa ukupno osobnog primitka koji se dijeli s prosjekom isplaćene novčane naknade u prethodnoj kalendarskoj godini što bi recimo iznosilo 1600 kuna. E pa sada kada primitak od 5 tisuća kuna u godini podijelite podijelite sa 2700 brisat će vas niti 2 mjeseca sa Zavoda za zapošljavanje, a kada ga podijelite s onim što se sada predlaže a to je 1600 onda će vas brisat 3 mjeseca sa Zavoda za zapošljavanje. Meni je ta matematika jasna, dakle sad ćete moći dobiti naknadu ako ste zaradili prosječno godišnje ispod 1600, a do sada ste mogli ako ste zaradili ispod 2700. Dakle, do sada je bila odredba i to je imalo svoju logiku. Ako je minimalna plaća u Republici Hrvatskoj određena u iznosu od 2700 jer je to procijenjeno da je nekakav egzistencijalni minimum onda se reklo neću te brisat dok ne pređeš taj iznos. Sada se to smanjuje na 1600, dakle poručuje se 1600 kuna to je dovoljno da se od toga živi. I stoga ne mogu podržat zakone, iz nikakvih politikantskih razloga, nego jednostavno zato što se ljude, čuli smo prije da se prije destimuliralo ljude na redu, a što je sada. Pa reče netko ako zaradim 1000 kuna po ugovoru o djelu bilo kakvim poslom brisat će me sa Zavoda za zapošljavanje. A to da je to pravedno i pravično ne bih rekla iz razloga što nijedan od tih ljudi koji povremeno nešto zaradi itekako bi rado da ga zavod pozove na nekakav pošten posao i itekako je on dostupan za rad, jer će taj čas ostavit posao po nekom ugovoru na 5 ili 10 dana i prihvatit ako mu zavod ponudi stalni posao. Toliko o toj pravednosti. Ono što vidim da se dopunjuje ovim zakonom pa uzoravam na još nešto, možda eto čovjek kad regulira i kad utvrđuje normu možda se uvijek ne sjeti svih životnih situacija. Tu smo dopunili ovaj članak 10. sa članovima i predsjednicima uprave društva jer oni imaju menadžerske ugovore po kojima dobivaju otpremnine itd. Da li se itko možda sjetio osoba i radnika koji odlaze sa velikim otpremninama iz javnih poduzeća ili privatnih poduzeća, mogu li se oni sa takvom ogromnom otpremninom sutradan prijavit na Zavod za zapošljavanje i primati naknadu, premda su primili te otpremnine. U nekim firmama iznose i do 500 tisuća kuna. Ne znam je li se o tome razmišljalo. Što se tiče novih odredbi o vođenju zavoda, što se tiče uvođenja funkcije zamjenika ravnatelja kao pomoć u poslu ravnatelju dobro. Naravno on se ne imenuje temeljem javnog natječaja, to je već poznati stav ove Vlade da njima ne treba javnost natječaja, ne treba transparentnost. Nekoliko puta ste već prigodom drugih zakona o kojima smo razgovarali rekli da ste vi odgovorna Vlada i da želite sve preuzimati i sve stavit pod svoju kapu i svoj šešir, a onda ćete odgovarat. Pa ne znam jeste zaboravili izbrisat onda javni natječaj za ravnatelja ili će se ravnatelj birat natječajem, a tu ćemo komesara političkog stavit da mu dahće za vratom jer njega nećemo po natječaju primat. Stvarno ne razumijem tu logiku zašto se po natječaju bira ravnatelj, a zamjenik ne po natječaju ali to je možda logika ove matematike po kojoj je 3 od 11 više nego 3 od 7 i ja sam na brzinu izračunala ovdje je postotak 43, do sada je bio postotak 27. To je jasna i egzaktna matematika. I na kraju, samo još jednu riječ, euforično je kolegica Antičević vama čestitala što ste riješili jednu administrativnu ne znam šta bih rekla grešku ili jednu neusklađenost zakona za ove žene koje su ostale bez naknade. Ali rekli se, kada ste govorili da ne možete retroaktivno primijenit zakon, za pojedine odredbe zakona mogu se primijenit retroaktivno. Pa onda kada ste toliko prigovarali grešci ove protekle Vlade onda ste mogli zaista za te žene popravit sve kako je to trebalo i do kraja, pa ste mogli tu odredbu retroaktivno primijenit ako ste zaista željeli ispravit nepravdu. Ali kako ste rekli da su one ostvarile prava iz mirovine onda ne znam u čemu je problem. Ako su ih ostvarile ne mogu dvaput ostvarivat, ako nisu ostvarile zašto im to niste riješili na taj način da tu nepravdu ispravite zaista u cijelosti. I u tom dijelu bih ja možda i podržala ovaj zakon, ali ne mogu ga podržat jer nikada nije dobro da se ispravljajući jedna mala nepravda čini jedna ogromna nepravda, a ovim zakonom čini se nepravda prema svima onima nezaposlenima na Zavodu za zapošljavanje pod nekoliko tu stvari koje se proglašavaju kao da se moraju donijeti. To je rješavanje ovih administrativnih nedorečenosti itd. Evo upravo zbog toga što će oni najnemoćniji biti još dodatno zakinuti ja ovaj zakon ne mogu podržati.
Zahvaljujem. Imamo ispravak netočnog navoda, zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Samo evo na kraju, kolegice vi kažete da se radi o jednoj maloj nepravdi kojom se onda dolazi do nekakve velike nepravde. O toj maloj nepravdi o kojoj vi govorite, to nije mala nepravda, to je jedna od najvećih nepravdi koju je prošla Vlada učinila prema jednoj kategoriji. Desilo se da su to žene i to ste učinili i prešutjeli i birokratski se prema tome odnosi, bez obzira na upozorenje koja su stizala i za vrijeme rasprave o Zakonu o mirovinskom osiguranju i neposredno nakon toga kada je još bilo vremena da danas ne govorimo o tome da 222 žene će ostati izvan ovog sustava potpuno. Dakle, ne radi se ni o kakvoj maloj nepravdi nego se radi o jednoj od najvećih nepravdi koju je učinila prošla Vlada.
Zahvaljujem. Imamo i dvije replike. Prvi se za repliku prijavio zastupnik gospodin Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovana gospođo kolegice Lovrin, vi ste sami rekli da vam nije jasna matematika ali da ste uz članak 47. pročitali i članak 10. postojećeg zakona i članak 1. izmjena i dopuna onda bi shvatili da se radi o mjesečnim primanjima koja ne smiju prelaziti do sada 2700 kuna uz naknadu za nezaposlenost, a od sada 1560 kuna uz naknadu za nezaposlenost što znači da netko tko ima ugovor o djelu za čišćenje stubišta na 1000 kuna mjesečno on to uredno do sada je mogao i od sada može uz naknadu za nezaposlenost primati. Dakle tu dileme nikakve nema, samo se išlo postaviti veću pravičnost prema onima koji rade za mjesečnu plaću 8 sati dnevno na radnom mjestu i u radnom odnosu od 2200 kuna. Mislim da je to prvi red prioriteta, mjesečna plaća i zaposlenost, a ne na neki način podržavati stanje nezaposlenosti. A drugo, ne možete nikako reći da ovo što se čini za ove žene koje su tri, šest, devet ili dvanaest mjeseci izmjenama i dopunama zakona izgubile pravo na naknadu da je to mala stvar. To je ogromna stvar. One su egzistencijalno ugrožene i na kraju idu u mirovinu sa 20,4% umanjenja. Mislim da moramo svi objektivno sagledati tu situaciju i da je ovo stvarno teška greška ne zbog vaše možda namjere ali zbog tvrdog postupanja birokracije koju niste natjerali a mogli ste i jednim naputkom ministra riješiti taj problem. Jer bilo je tako moguće, bilo je tako elegantno moguće taj problem riješiti da ne možete ni zamisliti kako je elegantno. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Sljedeća za repliku se javila gospođa zastupnica Ada Damjanac. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Samo sam htjela kolegici zastupnici Lovrin da je malo uvredljivo reći da ćemo mi u natječajima koristiti političke komesare. Da li je to kolegica Lovrin aludirala možda da su oni to prije kod izbora ravnatelja i svih ostalih koristili brigadire. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Imamo odgovor na repliku, zastupnica gospođa Ana Lovrin. Izvolite.
Gospođo zastupnice, aludirala sam na to da je izbor na javnom natječaju transparentan, da ova Vlada kad je došla je ukinula Zakon o sprječavanju sukoba interesa odredbe o javnom natječaju koje su bile potpisano mjerilo u poglavlju 20. I treće jer je rekla da je odgovorna Vlada, da hoće sama prstom pokazati tko će biti gdje u kojoj upravi i trgovačkom društvu. Tako će vjerojatno sad i za zamjenika pokazati, ali to mi je manje važno da vam odgovorim. Želim odgovorit što nisam uspjela zastupniku Hrelji i zastupnici Sobol oko male nepravde. Ja se ispričavam, lapsus. Mislila sa na manji broj. Nije mi palo na pamet da bih rekla prema ženama tim koje su zakinute i bilo tko tko je zakinut u svom pravu da je to malo. Ne, ne, usporedila sam na manji broj osoba u odnosu na novu nepravdu koja se čini u odnosu na tisuće prijavljenih na Zavodu za zapošljavanje koji dobivaju naknadu. A moja matematika, ja ću dobro proučiti još i te sve članke, ali mislim da moja matematika stoji jer je to na godišnjoj razini po članku 47.
Zahvaljujem. Završili smo sa pojedinačnom raspravom. U ime predlagatelja javio se ministar gospodin Mirando Mrsić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Meni je žao što o ovoj temi ne razgovaramo o tim ženama koje su izgubile pravo na novčanu naknadu i spale na prosjački štap. A kad govorimo o velikim i malim nepravdama onda svaka nepravda je jednaka, a ovo su potpuno dvije jednake stvari. Govorimo o 2252 nezaposlenih koji su privremeno bili izostavljeni sa evidencije 2009., 2222 2010., 2032 2011. To je 0,064% od ukupne populacije zaposlenih. Prema tome, mislim da ne govorimo o nikakvoj nepravdi jer je nikakva nepravda nije učinjena. Samo se sa ovom izmjenom pokušalo reći da sve stavimo u jednaki odnos da nema manje ili više privilegiranih, a najveća nepravda, meni je žao što ste rekli mala nepravda, nepravda koja je neoprostiva je da smo tih 222 žene. I da ovo nismo napravili 2300 žena, a to je nepravda bi spalo na prosjački štap i to ne 3 mjeseca nego 6 mjeseci, 9 mjeseci itd. To je nepravda. I meni je žao što nećete podržati ovaj zakon. Ali svak ima pravo na svoje mišljenje i razmišljanje. Politici ponekad nije dobro se tvrdoglavo držati nekih stavova. Kažem u više pokušaja i u ovom Saboru se pokušalo riješiti zbog tvrdog stava da nema novaca. Novaca ima kada treba riješiti pravu stvar, a nema novaca za bacanje na neke druge skupe stvari i nema novaca da se sustav koji troši novce njega treba racionalizirati i zato idemo u ove izmjene upravnih vijeća. Kad govorimo o publikacijama, publikacije se redovito izdaju. Znači, publikacije Zavoda za zapošljavanje će biti 31.1. bit će 29.2. i svih ovih drugih pa će se moći isto vidjeti statistika. Ali očito kad se gleda na web stranici Zavoda za zapošljavanje onda se pogleda samo brojka, a ne vidi se da je moguće dobiti svu statistiku koja je moguća o broju nezaposlenih, mjestima od kud dolaze, o tome koliko koji mjesec je zaposleno došlo itd. Dakle, sustav je transparentan, sustav je vidljiv. Što se tiče upravnog vijeća ono će funkcionirati i dalje kao što je funkcioniralo kao upravno tijelo. Što se tiče ravnatelja on se bira i dalje onako kao što se birao, znači na temelju natječaja ministar predlaže Vladi, a Vlada predlaže ravnatelju. Što se tiče zamjenika smatramo da je to način kako možemo optimizirati rukovođenje cijelim sustavom jer cijeli sustav košta preko 2 milijarde kuna. Prema tome taj sustav treba upotrijebiti na najbolji mogući način, a da nam se ne desi opet da radimo ono što se radilo i prije da služi u svrhu poboljšanja imidža pojedine stranke i smanjenja broja fiktivnog broja nezaposlenih samo da se pokaže da to nije neka strašna brojka. Da, mi smatramo da nije strašna brojka, da je se ne treba bojati, ali da trebamo raditi da se oslobodi i što više otvori novih radnih mjesta i da što više ljudi se zaposli. I treba gledati na jednu drugu brojku, treba gledati na brojku Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje koja je evo danas se već vidi, a to je broj zaposlenih u RH i na tu brojku treba gledati i na tu brojku treba raditi jer će onda broj nezaposlenih se smanjiti. A s druge strane jasno da pomoć za nezaposlene koja je otprilike oko milijardu i pol kuna i dalje će biti. Ne mislimo smanjivati nikakve naknade, ne mislimo ukidati nikakva prava jer nezaposleni umirovljenici su osobe na kojima ne gradimo niti stabilizaciju sustava niti gradimo racionalizaciju. Ima puno drugih mjesta gdje to možemo napraviti, a s druge strane i u proračunu jedna od stavki koja je povećana za 27% su aktivne mjere zapošljavanja. To nije zapošljavanje, aktivne mjere zapošljavanja, nije novo zapošljavanje, to je priprema ljudi znači koji su nezaposleni da se uključe u tržište rada mladih ljudi da steknu godinu dana radnog iskustva da se mogu zaposliti i da one koji su sada 10-ak godina već nezaposlenih stoje doma i zaboravili su uopće kako se radi da ima šansi da se zaposle, da ih gurnemo u to područje rada i da ih na neki način zaposli. I zato služe ti javni radovi sa nadom i željom da će ti ljudi koji rade tri ili šest mjeseci dobiti šansu možda kod tog poslodavca ili nekog drugog da nakon 10 godina kad su sjedili doma dobiju zaposlenje. Prema tome to je politika koja se vodi u ovoj Vladi. Znači, aktivna politika prema problemu, a ne skrivanje glave u pijesak. I žao mi je što očito HDZ ne želi riješiti problem 2000 žena koje bez ove izmjene zakona bi bili na ulici i prosili za kruh.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. O Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Kolegice i kolege završavamo sa radom. Sutra nastavljamo u 9,30 sa točkom Konačni prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o šumama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 46. Doviđenja i laku noć!
Prelazimo na izjašnjavanje o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 42, rasprava je završena. Amandmane su podnijeli Odbor za rad i socijalno partnerstvo i Klub zastupnika Hrvatskih laburista-Stranke rada. Molim predstavnika Vlade da se izjasni o amandmanima. Dakle najprije ako imate pred sobom, Odbor za rad i socijalno partnerstvo koji ima četiri amandmana.
Prihvaćaju se četiri amandmana Odbora za rad. Prihvaćam.
I imamo amandman Kluba zastupnika Hrvatskih laburista-stranke rada, dakle jedan amandman na članak 15.
Vlada ne prihvaća amandman iz razloga što je ovim amandmanom većina žena već ostvarila mirovinu i ne može se primijeniti povratno djelovanje, a ni sredstva nisu predviđena u proračunu za 2012.
Hvala lijepa. U ime predlagatelja amandmana izjasnit će se gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Dakle ovim zakonom se ispravlja jedna od nepravdi za žene koje su navršile 55 godina života zbog produljenja roka za odlazak u prijevremenu mirovinu, gube pravo na Zavodu za zapošljavanje. I dobro je da se ovim zakonom intervenira i ispravlja ja bih rekao čak i pogreška sustava, ali nije dobro što ne prihvaćate ovaj amandman koji se odnosio na one žene koje su od 1.11.2010. išle u mirovinu, gubile pravo u prošloj godini u 3 mjeseca, u ovoj godini 6 mjeseci na naknadu. Milijun i nešto kuna je trebalo izdvojiti u proračunu kad ovi bivši nisu, a mogli ste vi popraviti jedan propust sustava prvo zakonodavni i drugi besmislenosti rješenja Zavoda za zapošljavanje koji tim ljudima ne piše da primaju naknadu do stjecanja uvjeta za mirovinu nego rođendani tu je došlo do pogreške sustava. A drugo, da povratno djelovanje pojedine odredbe zakona jeste ustavno. Prije pet minuta je Sabor utvrdio glasanjem činjenice kod jednog drugog zakona da opravdanim slučajevima pojedine odredbe zakona mogu imati povratno djelovanje. Dakle vi ste rekli tih 200 i nešto žena koje su propale kroz jednu rupicu sustava nisu jako značajne i zbog toga mi tražimo glasanje da vidimo jesu ili nisu.
Hvala lijepa. Ja vas onda pozivam da se ručno izjasnimo o prijedlogu amandmana Kluba zastupnika Hrvatskih laburista-stranke rada. Tko je za? Amandman nije dobio potrebnu većinu pa nije prihvaćen. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim uključimo se i glasujmo. Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova, 89 za, 35 protiv i 2 suzdržana, donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti u tekstu kako ga je predložio predlagatelj, zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Idemo dakle na Idemo dakle na - Konačni prijedlog zakona o Centru za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 45 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnosit do kraja rasprave. Raspravu su proveli tri odbora: Odbor za zakonodavstvo, Odbor za gospodarstvo i Odbor za zaštitu okoliša. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Tu je zamjenica ministra gospodarstva, gospođa Tamara Obradović Mazal. Izvolite.