Cijenjene gospođe i gospodo zastupnici. Otvaram 11. sjednicu Hrvatskog sabora. Sve vas srdačno pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade RH gosp. Andreja Plenkovića, potpredsjednicu, potpredsjednike i ostale nazočne članove Vlade RH. Ovom sjednicom započinje redovito zasjedanje HS koje prema odredbama Ustava RH i Poslovnika HS započinje 15. siječnja i završava 15. srpnja. Pozivam vas na početku zasjedanja da odamo počast domovini izvođenjem himne Lijepa naša domovino. …/Himna./… Pozivam vas isto tako, da na početku zasjedanja odamo počast svima onima koji su svoj život dali za domovinu. - Minuta šutnje – Neka im je vječna slava i hvala im. Gđe. i gospodo zastupnici, prije nego nastavimo s radom, dozvolite mi da vas podsjetim da smo jučer obilježili dvije značajne obljetnice iz moderne hrvatske povijesti. 27. godišnjicu međunarodnog priznanja Hrvatske kao neovisne i suverene države i 21. godišnjicu završetka mirne reintegracije hrvatskog Podunavlja, kojom je u ustavnopravni poredak RH mirno vraćeno do tada okupirano područje istočne Slavonije, Baranje i zapadnog Srijema. U ime Hrvatskog Sabora, još jednom hvala svima koji su u tome sudjelovali. Gospođe i gospodo zastupnici, zapisnik 10. sjednice HS-a primili ste elektroničkim putem. Imali li primjedbi na zapisnik? Kako nema primjedbi, utvrđujem da smo usvojili zapisnik 10. sjednice HS u predloženom tekstu. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda sjednice, uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Konačni prijedlog dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Naglašavam da su nove točke predložene u konačnom prijedlogu dnevnog reda tiskane debljim slovima. Te točke nije sadržavao prijedlog dnevnog reda koji ste primili uz poziv. U konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam 7 novih točaka pod rednim brojevima 18., 19., 20., 21., 22., 48. i 52. Čl. 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Sukladno čl. 205. Poslovnika odlučit ćemo o prijedlozima zakona za koje predlagatelj predlaže donošenje u hitnom postupku. To su točke 18., 19. 20. i 21. iz konačnog prijedloga dnevnog reda. Dakle, Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o zaštiti prirode, Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o sprječavanju unošenja i širenja stranih te invazivnih stranih vrsta i upravljanja njima, Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o prekograničnom prometu i trgovini divljim vrstama i Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o provedbi uredbe EU br. 511/2014 o mjerama usklađivanja za korisnike protokola iz Nagoye o pristupu genetskih resursima te poštenoj i pravičnoj podjeli dobiti koja proizlazi iz njihova korištenja u Uniji. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovih zakona? Ako nema primjedbi, utvrđujem da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno čl. 205. Poslovnika. Pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu nije bilo te se taj dnevni red sukladno čl. 225. st. 3 Poslovnika smatra utvrđenim. Sukladno čl. 225. st. 4. Poslovnika na sjednici Sabora, prigovor se može podnijeti u pisanom obliku samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu. O točkama 18., 19., 20. i 21. izjasnili smo se prilikom odlučivanja o hitnosti. Kako sukladno čl. 225. st. 4. Poslovnika nije podnesen pisani prigovor na točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu i te točke uvrštene u dnevni red 11. sjednice. Time je dnevni red utvrđen. Sukladno članku 205. stavku 2 Poslovnika, treba bi sada objaviti utvrđeni dnevni red na odgovarajući način, predlažem ako ste suglasni, da ga ne čitam u cijelosti, nego mi dopustite da objavim da je utvrđeni dnevni red, onako kako sam ga predložio u konačnom prijedlogu dnevnog reda. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,05 SATI]] Gospođe i gospodo zastupnici, sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika sada ću predložiti dopunu dnevnog reda 11. sjednice sa 9 novih točaka. To su: - Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o privatizaciji INA-e, industriji nafte d.d. sa Konačnim prijedlogom zakona. - Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika sa Konačnim prijedlogom Zakona. - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava. - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor - Izvješće o poslovanju slobodnih zona u RH u 2017. godini - Izvješće o provedbi Strategije nacionalne sigurnosti RH - Izvješće o provođenju Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina i o utrošku sredstava osiguranih u Državnom proračunu RH za 2017. godinu za potrebe nacionalnih manjina. - Izvješće o radu Vijeća za vodne usluge za 2017. - Prijedlog izmjena i dopunama Statuta Hrvatske energetske regulatorne agencije. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen je elektroničkim putem. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkom 1. i 2. predložene dopune? Kolega Bauk, izvolite.
Gospodine predsjedniče, Klub zastupnika SDP-a ima primjedbu na uvrštavanje po hitnom postupku Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o privatizaciji INA-e, industriji nafte, hitni postupak, P.Z. br. 565.
Dobro, ako ima primjedbi znamo kakva je procedura. Utvrđuje se kvorum i glasovati ćemo o hitnosti pa vas molim, naravno da ćemo kroz glasovanje vidjeti ima li i kvoruma, glasovati ćemo dakle o tome da Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o privatizaciji INA-e, industriji nafte d.d. sa Konačnim prijedlogom zakona bude raspravljen po hitnom postupku. Molim vas da glasujemo. Utvrđujem da je većinom glasova 78 za i 46 protiv donijeta odluka da se ovaj zakon raspravi po hitnom postupku. Kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Sukladno Poslovniku Hrvatskoga sabora nakon provedenog glasovanja molio bih vas da Klubu zastupnika SDP-a omogućite stanku u trajanju od 10 minuta kako bi se konzultirali vezano i uz daljnje sudjelovanje danas u glasovanju. Naime, ako se sjećate a nadam se da se, pogotovo vi gospodo iz HDZ-a sjećate protiv Hrvatske je zbog Zakona o privatizacije INA-e pokrenut postupak od strane Europske komisije jer se tvrdi da se tim zakonom krši pravo EU. I nakon što smo prije godinu, dvije godine imali prilike slušati hvalospjeve o postojećem zakonu, nakon što smo imali prilike slušati izljeve domoljublja, sada se odjednom preko božićnih i novogodišnjih blagdana provodi savjetovanje sa zainteresiranom javnošću vezano uz taj zakon. Njego sadržaj se pokušava prikriti od hrvatske javnosti a danas saznajemo da želite o tom zakonu raspravljati po hitnom postupku. Poštovane kolegice i kolege, naravno da ćemo iskoristiti naše poslovničke mogućnosti, naravno da ćemo od svih odbora na kojima smo članovi tražiti da se Hrvatskom saboru predloži da se ponovno o ovome izjasni, da se o ovom zakonu raspravlja onako kako bi se trebalo raspravljati o tom zakonu znači u dva čitanja jer ovo je prevažna tema za RH. Nedavno smo imali prilike čuti da se zatvara rafinerija za šta su neki od vas slavodobitno tvrdili da će se prestati baviti politikom ako se dogodi ili da svakoga tko to učini treba proglasiti veleizdajnikom a onda sada po hitnom postupku u prikrivenom savjetovanju sa zainteresiranom javnošću pokušavate proturiti zakon kojim se privatnom partneru u INA-i omogućava povlašteni položaj. Poštovane kolegice i kolege ako ste mislili da će to proći ispod radara neće, nećemo to dopustiti a sada zbog toga tražimo stanku. Hvala.
Stanka će biti odobrena. Javlja li se još netko? Kolega Sinčić, izvolite.
Hvala vam predsjedavajući u ime Kluba Živog zida i SNAG-e također tražim stanku upravo zbog ovog Zakona o prihvatizaciji INA-e koji ide po hitnom postupku. Sada bih htio obrazložiti dakle o čemu se radi. INA slavi nekakvih 50-ak godina, otkada je osnovana odnosno otkada su udružena poduzeća koja su je tada sačinjavala. INA otkada je došlo do prve privatizacije pa druge privatizacije je firma koja konstantno pada, propada, koja se drobi, koja se raščlanjuje na sve manje i manje dijelove. Mi smo zgradu u Šubićevoj u kojoj smo proglasili samostalnost, u kojoj smo proglasili nezavisnost mi smo nju prodali umjesto da ju iskoristimo kao spomenik recimo ovoj državi mi smo se riješili tisuća i tisuća najboljih, najškolovanijih radnika iz INA-e, rasprodali smo odmarališta, dozvolili smo da se nezakonito izdvoji maloprodaja iz INA-a, da se tamo gdje su ljudi nekada radili za velike plaće i trajno, dakle sa ugovorom na neodređeno da se sada zapošljavaju ljudi za puno manje plaće sa ugovorom na određeno u puno manjim i gorim radnim uvjetima. Dozvolili smo MOL-u da se dakle ostvaruju njihovi planovi zatvaranja rafinerija. Odavno su oni htjeli zatvoriti Sisak pa Rijeku, nešto se je to uspjelo usporiti ali naravno Orban i MOL nadjačati će premijera Plenkovića i hrvatske Vlade i dozvoljavate im da postignu sve što žele. Zatvoriti će oni Sisak a zbog vaše dozvole zatvoriti će kad-tad i Rafineriju u Rijeci. Nema više istraživanja ni razvoja, problemi sa proizvodnjom, rasprodaja nekretnina, otpuštanje radnika, izdvajanje maloprodaje, na kraju će se INA pretvoriti u jednostavno jedno skladište na kojem će se prodavati proizvodi koje će MOL upeljavati odnosno unositi iz rafinerija u Mađarskoj i rafinerija u Slovačkoj. A zašto sve to, pitam vas kolegice i kolege, da bi jedan lopov Ivo Sanader mogao dobiti 5 milijuna eura mita, za milijarde je ovu državu upropastio.
Hvala. Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. U ime kluba MOST-a tražim stanku od 10 minuta, također da kažem da ovaj zakon ne može, nije dobro, nije pošteno kolege iz HDZ-a, iz većine da ide u hitnoj proceduri. Ovdje se radi o strateškom nacionalnom interesu, to je INA. Prije 2 g. ste obećali, Vlada je obećala da će riješiti, otkupiti INA-u a sada pogodujete interesima Mađara. Ovdje treba štititi interese INA-e i hrvatske interese u Sisku. To je hrvatski nacionalni interes. Ovo što ste sad napravili, šta gurate od bijelih noći do sada je nezapamćen kriminal i pljačka RH. Zbog čega ste imali namjeru privatizirati HEP 20% da bi otkupili INA-u šta je katastrofalno. I sad kad vam je MOST nudio rješenja kolege iz HDZ-a, način kako otkupiti INA-u, vi niste na to pristali. Kako zaustaviti onu pljačku koja je HDZ-ova Vlada na čelu sa Ivom Sanaderom a brojni ste mu tada držali vreću i nosali torbe dok su se pljačkali nacionalni interesi. Zbog čega u hitnu proceduru strateški nacionalni interes, naša INA? Koliko je vas je novaca to došlo? Koliko torba je nošeno? Možda će kolega Bačić to bolje objasniti. Možda će bolje objasniti zbog čega našu stratešku tvrtku, energetsku tvrtku INA-u na ovaj način predajete Mađarima? Pa nemojte biti mađaroni, štite hrvatske nacionalne interese. Ne ostavljajte naš narod sam da po bespućima svijeta zbog vaših odluka hoda. Zaustavimo pljačku i privatizaciju hrvatskih nacionalnih interesa, zaustavimo mađarizaciju Hrvatske kojom vi pogodujete, kolega Bačiću.
Hvala. Sada odobrava se i ova stanka. Kolega Lenart, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Mi u ime kluba HSS-a tražimo stanku vezano za ovaj zakon. Privatizacijom INA-e nestat će rafinerija u Sisku, rafinerija koja je osnovana 1923. g., koja je hranila mnoge obitelji u Sisku, koja je napravljena na strateškom mjestu jer je netko smatrao da je treba tamo izgraditi, koja se nalazi blizu autoceste, plovnoga puta, pokraj njega su napravljeni ogromni rezervati JANAF-a za skladištenje i sirovine i produkata koja se nalazi na nisu naftovoda, jednostavno nema logike da netko zatvori ovakvu rafineriju. Privatizacijom željezare u Sisku nestala je željezara, sada će nestati rafinerija, Sisak postaje spavaonica onih koji rade u Zagrebu i bivši dom onih koji su napustili Hrvatsku. Smatramo da se ne smije dozvoliti niti privatizacije INA-e a da se posebno ne smije dozvoliti zatvaranje rafinerije u Sisku. Hvala.
Ima li još prijavljenih? Ima kolega Žagar, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, također tražim stanku u ime Kluba nezavisnih zastupnika jer se također protivimo uvrštavanju ove točke po hitnom postupku. S obzirom da ovakav zakon donosite po hitnom postupku, nema temelja u strategiji u kojoj je RH donijela a vezano je uz poduzeća koja su uz strateške važnosti za RH, koja su od posebnog interesa. Dakle INA je prevažno društvo da bi se na ovaj način donosio zakon koji omogućava njenu konačnu privatizaciju. Ako pogledamo izvještaj FINA-e za prošlu godinu, INA je kad govorimo o mješovitim poduzećima, među prvim poduzećima po ostvarenim prihodima i dobiti. A hrvatski BDP prema pokazateljima najviše raste zahvaljujući potrošnji. Ono što možemo čuti ili pročitati iz medija je informacija o tome kako se u vlasništvu države nastoji očuvati samo istraživanje i razvoj dok se prodaja planira prepustiti u privatne ruke. Sve okolnosti oko smisla donošenja ovog zakona nisu nam poznate, zbog toga se protivimo uvrštavanju po hitnom postupku i tražimo stanku.
Kolega Šuker, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče Hrvatskog sabora. U ime kluba HDZ-a tražim stanku, tražim stanku da bi se kolege u klubu upoznale sa postojećim Zakonom o privatizaciji. I govoriti o novom zakonu a ne reći kakav je Zakon o privatizaciji od 2002. donesla SDP-ova Vlada, vi samo trebate pročitat članak 4. i članak 10. U članku 4. vam se jasno kaže da od trenutka ulaska Hrvatske u EU, Hrvatska će u INA-i imati 25% + 1 dionicu a po ulasku u EU, tih 25 + 1 ili zlatna dionica će biti privatizirana i po posebnom zakonu koji će biti usvojen u Hrvatskom saboru. To vam piše u postojećem zakonu, kolegice i kolege. I to je činjenica i istina. O novom zakonu možemo raspravljati, dapače, ja uopće ne vidim razloga da se o njemu govori u dva čitanja ali istine radi, HDZ nije Mađarima prodala niti jednu dionicu. Niti jednu dionicu. Niti jednu dionicu, HDZ. Dakle 25% + 1 dionicu je prodano 2003. g. a ovo ... [[Govornik se ne razumije.]] koji je bio 2007. g., točno se zna koliko dionica su kupili institucionalni ulagatelji, koliko su kupili građani RH i koliko posto dionica su kupili zaposlenici INA-e po posebnim pravima i nitko tada nije kupio dionice, dakle Vlada HDZ-a nije prodala niti jednu dionicu. To što su kasnije vlasnici dionica prodavali dionice, o tome se može raspravljati ali kolegice i kolege, istine radi, pogledajte zakon iz 2002. g., pročitajte članak 4. i članak 10. i onda možemo dalje o svemu raspravljati, naravno štiteći nacionalne interese i još bi nešto spomenuo… …/Upadica predsjednik: Hvala. Hvala kolega Šuker. Kolegice i kolege sjetite se … [[Govornik se ne razumije.]] skupine u Siriji, koje [[Upadica Predsjednik: Kolega Šuker, hvala vam, hvala vam.]] u trenutku sukoba u Siriji se … [[Govornik se ne razumije.]] zbog toga.
Hvala vam lijepa. Povrede poslovnika sasvim sigurno nije bilo, ali vam moram dati riječ, jer sam pozorno pazio što se govori, ne kolega Maras, nego kolega Bulj je prije vas digao povredu. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče, uvaženi kolega Šuker povrijedio je članak 238. jer ne možete samo prebacivati na SDP, vi ste dali upravljačka prava [[Upadica Predsjednik: Kolega, kolega Bulj.]] zajedno ste radili i … [[Govornik se ne razumije.]] /Govornik isključen./…
Kolega Bulj, kolega Bulj. … [[Upadica se ne čuje.]] Kolega Bulj, dajem vam opomenu, kolega Bulj, ovo je potpuno neprimjereno, nekorektno, namjerno kršite poslovnik. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne on nije prekršio poslovnik i nemojte se svađati samnom, dobili ste jednu opomenu. … [[Upadica Bulj se ne razumije.]] Dobiti ćete i drugu opomenu, kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepo. S obzirom da je kolega Bulj izvrsno obrazložio povredu poslovnika, ja odustajem od svoje, hvala lijepo.
Toliko ste duhoviti, da vam ne mogu dati povredu poslovnika. Dobro sada ćemo morati napraviti stanku, prije toga samo bi konstatirao da nije bilo primjedbe na ostale točke dnevnog reda i mogu onda utvrditi da su, sve točke kako su predložene, utvrđene u dnevni red 11. sjednice. Nastavljamo u 12,31 sati. STANKA U 12,21 SATI. Gospođe i gospodo zastupnici, sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika sada ću predložiti dopunu dnevnog reda 11. sjednice s 9 novih točaka, to su: 1. Konačni prijedlog Zakona o Državnom uredu za reviziju 1. Konačni prijedlog Zakona o provedbi uredbe EU 2018/308 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. veljače 2018. o rješavanju pitanja neopravdanog geografskog blokiranja i drugih oblika diskriminacije na unutarnjem tržištu na temelju državljanstva, mjesta boravišta ili mjesta poslovnog nastana klijenata te o izmjeni uredbi EZ 2006/2004 i EU 2017/2394 Direktive 2009/22 EZ, drugo čitanje 3. Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Konvencije Vijeća Europe protiv trgovanja ljudskim organima. 4. Prijedlog Zakona o zdravstvenim mjerama za ostvarivanje prava na slobodno odlučivanje o rađanju djece s konačnim prijedlogom zakona. 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o suzbijanju zlouporabe droga. 6. Lista kandidata za izbor 4 člana programskog vijeća HRT-a. 7. Prijedlog odluke o proglašenju 22. veljače danom Hrvatske glagoljice i glagoljaštva. 8. Prijedlog zaključka povodom izvješća o provedenoj provjeri broja i vjerodostojnosti potpisa birača te zakonitosti postupka prikupljanja potpisa birača i zahtjeva za raspisivanje državnog referenduma Građanske inicijative Narod odlučuje o izmjeni članka 72. Ustava RH i o dopuni Ustava RH člankom 72a. te Građanske inicijative Istina o Istanbulskoj. I 9. Interpelacija o radu Vlade RH radi postupanja Vlade RH vezane uz nabavku eskadrile višenamjenskih borbenih aviona. Ova točka uvrštava se u dnevni red sjednice na temelju članka 148. stavka 1. Poslovnika. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkom 4. predložene dopune to je Prijedlog Zakona o zdravstvenim mjerama za ostvarivanje prava na slobodno odlučivanje o rađanju djece s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. broj 567., predlagatelj je zastupnik Mirando Mrsić. Kolega Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče, ja bih molio stanku u ime Kluba MOST-a, da se konzultiramo znači zbog jednog skandaloznog otkrića jutros na Odboru za Ustav, znači još uvijek smo pod teškim i negativnim dojmom.
Kolega Grmoja ne možete to tražiti.
Moram vas obavijestiti.
Ma samo malo, samo malo, ja vas molim ovako. Ako sada ne sjednete dat ću vam opomenu.
Ne možete mi dat opomenu prije nego što sam rekao.
Ne možete me upozoriti na nešto [[Upadica: Mogu, mogu, mogu.]] što nema veze sa ovim što mi trenutno radimo.
Mogu jer je naš kolega Miro Bulj, ostavo bez mogućnosti glasovanja po točkama ne dopušta mu se ulazak u sabornicu jer je tražio stanku kako bi upozorio da je Ministarstvo uprave uništilo kontrole liste i mi uopće kao Hrvatski sabor prije nego što smo donijeli zaključak ne možemo znači znati uopće je li istina ovo što tvrdi Ministarstvo uprave o nevažećim potpisima ili ne. Znači poštovani predsjedniče ako vi smatrate da je u jednoj demokratskoj državni normalno da su uništene kontrolne liste koje je povjerenstvo izdvojilo, znači ja ne znam što reći, kolega Bulja je upozorio.
Samo malo, temeljem čega vi to govorite.
Što temeljem čega?
Da su uništene kontrolne liste.
Potvrđeno je znači od ljudi iz ministarstva.
A postoje, postoje, a postoje li ti potpisi u saboru RH, u Hrvatskom saboru?
Ne, uništene su kontrolne liste, znači potpisi koji su navodno.
Postoji li digitalna verzija toga? Kolega Grmoja izvolite sjesti, zloupotrijebili ste Poslovnik, dobili ste opomenu.
Ne, niste mi dopustili da dovršim.
Ne dam vam zato što grubo kršite Poslovnik, to nije tema o kojoj možemo razgovarati.
Ne kršim Poslovnik, niste mi dopustili stanku u ime kluba, tražim stanku.
Ne možete, o toj temi vi trenutno ne možete dobiti stanku.
Mogu govoriti jer moj kolega koji bi sada trebati glasovati ne može glasovati, oduzeli ste mu pravo glasa.
Kolega Grmoja, nakon ovoga imate slobodni govor, pa možete [[Upadica: Ne.]] slobodno govoriti ovdje [[Upadica: Ne.]] o tome što želite.
Znači ne, znači zašto mi ne dopuštate da kažem znači ovo u ime kluba, zašto mi ne dopuštate? …/Govornici govore istovremeno, ne razumiju se./… Dosta je nama Plenkovićeve, Kušćevićeve i Jandrokovićeve udbaške matematike, dosta nam je udbaške matematike.
Kolega Grmoja dobivate obadvije opomene i sjednite se.
Dosta nam je toga i Šeksove udbaške matematike nam je isto tako dosta.
Sram vas bilo, nepristojni ste, vrijeđate, sjedite.
Uništili ste kontrolne liste, uništili ste kontrolne liste, što, jeste li uništili kontrole liste, jeste li uništili kontrole liste ?
Kolega Grmoja, ovako, kolega Grmoja izvolite sjesti, dakle što se tiče kolege Bulja on je isključen iz rasprave i može glasovati [[Upadica: Izbačen.]] kolega Grmoja ovo je bila sad što ste izgovorili sramota za vas, primarno za vas. Ovo su bile uvrede, klevete i sram vas bilo samo vam to mogu reći. Samo vam to mogu reći da ćete vi mene povezivati sa Udbom, sram vas bilo. …/Govornici govore istovremeno, ne razumiju se./… Dajte ovoga maknite odavde, izvolite van vi ste izbačeni. …/Govornici govore istovremeno, ne razumiju se./… Dobro kolegice i kolege ja bih vas molio sada, gledajte ovo su stvari koje nam ne idu na čast, vidjeli ste i zadnja istraživanja da rejting i ugled sabora pada. Protiv ovakvih stvari se vrlo teško boriti s obzirom da gospoda ne poštuju niti proceduru, niti naš poslovnik, niti elementarnu pristojnost. Teško je bilo što kazati o osobama koje se ovako ponašaju i vrijeđaju i kleveću, tako da vas molim da takve stvari ne radimo. Izvolite kolega Zekanoviću.
Točka 238. poštovani predsjedniče sabora, nije vaše da dajete komentar vaše je da vodite sjednicu.
Moje je i te kako da dajem komentar na ovakve uvrede i bljuvotine koje se izgovaraju.
Dopustite da kažem šta imam reći, a dakle ako postoji osnovana sumnja ja ovim putem pozivam DORH da ispita navode koje su kolege iz MOST-a dale. A vi ako ste legalist i vama bi to bilo u interesu. Dakle, ovim putem neka DORH ispita navode kolega iz MOST-a.
Dajte se sjednite kolega Zekanović.
A vaše nije da komentirate sjednicu, nego da je vodite.
Dajte se sjednite nemojte miješati i dovoditi one koji nas sada gledaju u zabludu. Ako je bilo kakvih i ako su se dogodile bilo kakve radnje u kojima postoji sumnja na kršenje zakona, naravno da će to DORH ispitati, ali to nema nikakve veze sa kršenjem Poslovnika Hrvatskog sabora, to se sve može reći na press konferenciji, može se ovdje govoriti za sat vremena u slobodnom govoru, a ne na ovaj način manipulirati javnošću, zloupotrebljavati Poslovnik. Dakle, nemate više pravo govoriti i nemojte vi meni određivati što ću ja će govoriti ili neću jer ovdje su iznesene takve optužbe, klevete, uvrede koje nemaju veze sa istinom, da se na to moram očitovati. I molim vas da shvatite da ljudi drže do svojeg dostojanstva i digniteta da bi nas netko samo tako vrijeđao, dosta je više toga. Ako nema primjedbi na ovo što sam predložio, dakle na hitni postupak, smatram da je taj prijedlog prihvaćen sukladno 205. Poslovnika. Kako sukladno članku 225. stavku 4. Poslovnika pisanih prigovora na ... [[Govornik se ne razumije.]] dopune dnevnog reda nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke u dnevni red 11. sjednice. Poštovane kolegice i kolege, dobro jutro. Prije nego započnemo s radom, samo jedna obavijest, dakle o 4. točki današnjeg plana rada Interpelacija o radu Vlade RH radi postupanja Vlade RH vezanim za nabavu eskadrile višenamjenskih borbenih aviona, započet će u 15 sati. Dakle, ako ne budu gotove ove rasprave druge, prekinut ćemo s njima i u 15 sati počinje rasprava o interpelaciji, samo da znadete. Izvolite, kolega Glavašević.
Hvala, g. predsjedniče. Samo da pitam onda, stanke ove koje imamo u 1 inače [[Upadica predsjednik: Ići će, ići. Sve će ići.]] u 1 istovremeno ili u 3?
Sve ide normalno, jedino ona točka koja će bit na rasporedu ako eventualno ne bude gotovo u 15, bit će prekinute radi interpelacije pa će se onda ona nastaviti [[Upadica Glavašević: U redu, hvala.]] Molim. Kolega Petrov, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, ja bih molio budući da se jučer dogodio određeni incident u Hrvatskom saboru u trenutku kad je predsjedavao potpredsjednik Sabora Milijan Brkić, stvarno bi zamolio iako znamo da je po Poslovniku nadležnost saborskog Odbora za Ustav, politički sustav i Poslovnik, ja bih molio da revidirate odluku koju je napravio g. Brkić iz razloga što je po Poslovniku isključio g. Miru Bulja u dvostrukom trajanju s tim da ga nije upozorio da će to napraviti. Svjestan sam toga da svaki predsjedavajući ima mogućnost napraviti takav incident i ja u trenutku kad predsjedam mogu uzeti bilokoga ovdje na zub i isforsirati situaciju i udaljit ga u dvostrukom trajanju i mislim da to nije korektno pogotovo kad znamo da je danas izuzetno važna točka i ne želim uopće dolaziti u situaciju da razmišljam je li to možda napravljeno upravo zato da zastupnik Bulj ne bi mogao sudjelovati u točki na dnevnom redu o nabavci aviona, evo.
Hvala vam lijepa. Međutim gledao sam snimku, zanimalo me, znao sam da ću danas ujutro predsjedati, kolega Bulj je napravo takav prekršaj da je nemoguće tu povući tu odluku. Potpredsjednik Brkić bio je vrlo strpljiv, upozoravao ga je više puta, ta scena trajala je je jako dugo, kolega Bulj nije odustajao i mislim da je bila to opravdana kazna. Tako da iako je Valentinovo, neću ovdje pokazivati preveliko razumijevanje za ono što se jučer dogodilo. Izvolite. Imate naravno Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, njemu se obratite.
Svjestan sam svih pravila u Poslovniku i na zastupniku Bulju je hoće li se tražiti, obratiti saborskom odboru. Nisam da tražio da budete darovatelj za Valentinovo, meni ne trebate, možda nekom drugom trebate, te duhovite, humoristične opaske možete sačuvati za nekog drugog ali ono što vi danas radite, radite presedan onda u trenutku kad netko drugi bude predsjedavajući, da se upravo vodi vašim načinom predsjedavanja Sabora. Sjetite se da ste vi upravo meni s vašeg predsjedavajućeg mjesta rekli da laž nije stvar koja se mjeri člankom 238 [[Upadica predsjednik: Kolega Petrov, sad već izlazite i ovo što govorite…]] molim vas, nakon toga sam ja to isto počeo primjenjivati prema zastupnici svih, uključujući i HDZ [[Upadica predsjednik: Ovako, dao sam vam da kažete…]] Vi ste presedan napravili pa ću ja po tom presedanu u trenutku kad budem predsjedavajući, raditi. Hvala.
Samo malo, ja vas molim da sjednete, dakle ovako. Kontinuirano je ponašanje vašeg kolega Bulja koji izlazi izvan okvira pravila po kojima radimo i našeg Poslovnika. Dakle, jučerašnja situacija je bila jedan očit primjer, izvanredan primjer po kojem on nije poštovao niti Poslovnik niti predsjedavajućeg. Predsjedavajući ga je upozoravao pa 10-ak puta da stane, on nije htio. Dakle, dobio je prvu opomenu, drugu opomenu, prvi dan i na kraju drugi dan. Nemam tu što za reći. Ako će se netko od zastupnika ponašati na način na koji se ponašao Miro Bulj, svaki predsjedavajući ga mora kazniti i mislim da je ovdje 151 zastupnik, ako ćemo tolerirati takva ponašanja, onda se svatko može tako ponašati, mi onda imamo kaos i ne možemo raditi. Tako da vas molim da ovo bude pouka svima nama da bude korektniji jedni prema drugima i da ne kršimo Poslovnik jer dovodite u poziciju predsjedavajućeg da onda on mora biti prestrog po nekim kriterijima kao što su vaši ali jedini način da funkcioniramo jest poštivanje Poslovnika, bez toga mi ne možemo funkcionirati. Izvolite, kolega Matić.
Hvala lijepa g. predsjedniče. Da li ste svjesni da današnjom ovom odlukom odnosno jučerašnjom potpredsjednika Brkića radite jedan izvanredni presedan koji može ostaviti dalekosežne posljedice na rad ovog Sabora, podsjetimo se da je kolega Pernar pa i neki drugi kolege koji su pravili nered, dobivali su opomenu, drugu opomenu i oni su bili i fizički izneseni iz sabornice, ovoga puta se jednom kolegi a na današnjoj točki koja je bitna i za koju ostaje opravdana sumnja da ste to napravili na taj način da bi ušutkali kolegu. Dakle po meni ovo nije čak ni silovanje demokracije, ovo je ubojstvo demokracije ako se ovo ponovi jer ovaj slučaj što ste sad napravili, otvara mogućnost kao što je rekao g. Petrov, jednostavno ako se pomaknete u stolicu, ja mogu reći prva opomena, druga opomena, iznesite ga van i nemoj mi sutra doć [[Upadica predsjednik: Kolega Matić.]] I još jedno tehničko pitanje, jedno tehničko pitanje da pomognemo kolegi Bulju jer upravo je na inicijativu MOST-a to i stavljeno u Poslovnik, da li kolega Bulj danas treba doći i ako ne dođe, da li će platiti kaznu 150 kn ili ako neće, tko će mu napisati ispričnicu i opravdanje? Hvala.
Ja vas molim da se kolega Bulj obrati Odboru za Poslovnik, politički sustav i Ustav pa ćemo onda vidjeti kako će bit ta procedura ali vi ste zagovornici znači tu političkog nasilja, znači netko može ovdje vrijeđati i predsjedavatelja i kolege, ne poštovati a mi bismo trebali šutjeti i trpjeti. Ja samo inzistiram i molim da se poštuje Poslovnik, mislim da sam dovoljno korektan, nikad nisam nikog upozorio niti moje kolege zato što se vrpolji u stolcu pa čak i kad iznese i teške optužbe i teške riječi i vrlo malo je bilo situacija u kojima su izrečene ovako teške kazne, ali ono jučer to je bilo eklatantni primjer nepoštivanja predsjedavajućeg koji je i trajao dugo, dakle nije to bilo na mah, to je trajalo, trajalo, trajalo, što da je napravio predsjedavajući. Ja nemam, nemam rješenje. Zašto ga nisu iznijeli? Pa ja ne znam što je veća kazna za nekog čovjeka da li da ga fizički uklanjanju ili da mu se kaže molim te prestani jer ćeš, pa to je pitat će, ne, ne, nije Miro taj koji odlučuje nego Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Dakle, ne možemo, pa nismo mi sami kriterij sebi za ponašanje, nego kriterij su ovaj, ovaj Poslovnik, ovaj Poslovnik i svi mi skupa koji smo ovdje. Ja vas molim onda se svi mogu ponašati kao kolega Bulj, pa kako ćemo raditi, pa Poslovnika se i držimo, Poslovnika se i držimo, nije to presedan. Izvolite kolega Ostojiću.
Štovani gospodine predsjedniče, najvažnija stvar u ovome saboru je da zastupnik može govoriti, prema tome to je krajnja mjera koja se primjenjuje i stoga bez obzira na to šta ja mislio o gospodinu Miru Bulju, da li se slažem ili ne, najgora stvar za demokraciju u Hrvatskoj je onaj trenutak kad se uskraćuje zastupniku da govori. Ova kazna ne da je pretjerana, prema tome udaljenje sa sjednice 2 dana itd., možete sudit kako god hoćete ali je varijanta da se o njoj nije odlučilo odnosno nije se moglo odlučit na odboru. Ja bi završio ovo svoje, ja vas kao predsjednika koji vodi naš sabor, upravo zamolio radi slobode riječi ovdje u Hrvatskom saboru, mi smo zaštićeni od kaznenog progona inače za izgovoreno ovde, to nam je najvažnije oružje. Prema tome, gospodinu Bulju dopustite posebno o važnoj temi, a ta kazna zaista nije sporna može biti i sutra.
Kolega Bulj se treba obratiti odboru, postoji isto tako procedura definirana ovim Poslovnikom, pa ako odbor tako odluči onda će se kolega Bulj vratiti.
Ma ja se mogu s tim složit, gospodine predsjedniče, ali važno je.
Nemoj, nemojte, ajde da završimo sad ovu raspravu, gledajte ja sam sad pustio ovaj kolegama i kolegicama koji hoće i da nešto kažu, sad smo prošli to, ja sam vam rekao svoj stav, neću ga mijenjati i možemo nastaviti s radom.
Gospodine predsjedniče, ja vas moram zamolit da poštujete Ustav, Ustav je taj [[Upadica: Ustav kaže da moramo poštovati zakon.]] koji kaže da je ovo Hrvatski sabor i da saborski zastupnici mogu u njemu govoriti [[Upadica: Dobro, ajde molim vas.]] odgodite onda sjednicu.
Da, da kako da ne.
Da, premjestite točku.
Kolega Maras i vi ste se javili, izvolite.
Gospodine predsjedniče imamo jedan opasan presedan, znači mi nemamo ujednačenu praksu kod ovakvih postupanja. Jednom se reagira bez opomene, drugi put se reagira s opomenom, a ovo je zbilja drakonska kazna. Znači čovjeku ne dati 2 dana da govori, mi smo ovdje izabrani da govorimo. Znači ovo, prvo ovakva kazna ne bi uopće trebala biti u Poslovniku, ali kada već je u Poslovniku onda treba apelirati na one koji je primjenjuju, a to ste vi i predsjedavajući, da ne koriste tu kaznu jer gospodin Bulj je izabran na listi i nekoliko tisuća 5 ili 10 ne znam koliko je tisuća ljudi za njega glasalo da ovdje govori u njihovo ime i ja sam izabran da ovdje govorim u ime 13.000 ljudi. Znači sa te strane to je drakonska kazna, nikad nije primijenjena u Hrvatskom saboru, čak i Pernara kada ste nosili van, on nije dobio takvu kaznu. Danas imamo posebno važnu temu i tu vi također znate da zloupotrebljavate Poslovnik i stavljate teme kada vam paše [[Upadica: Daje kolega, kolega Maras, ajde sada, sada vas molim.]] tako da ste vjerojatno avione stavili, avione ste stavili pred večer.
Ma nemate poima, jer niste bili ovdje, avioni su u 15 sati, izvolite sjesti dobit ćete opomenu.
Nemojte mi govoriti da nemam poima, gospodine.
Zato što niste bili u sabornici kada sam najavio da je rasprava o interpelaciji [[Upadica: Jel vidite kako vi vrijeđate zastupnike?]] u 15 sati, izvolite sjesti.
Jesam ja vam kad reko da nemate poima, a mislim da nemate poima, al vam to nisam nikada rekao u životu.
Izvolite sjesti, izvolite sjesti jer ćete dobiti opomenu.
I šta zabranit ćete mi govorit cijeli dan.
Ne, neću. Ja ću se držati samo Poslovnika.
I sutra možda, ne morate mi uopće dati da govorim.
Kolega Maras.
Mislim, pa dajte pogledajte kako se vi ponašate.
Kolega Maras molim vas da sjednete.
Pa ne možete političkim nasiljem provoditi svoju volju.
Kolega Maras, molim vas da sjednete.
Ja sam ovdje da govorim, Bulj je ovdje da govori.
Dobivate prvu opomenu, imate opomenu.
Za što?
Zbog nepoštivanja predsjedavajućega [[Upadica: Pa dali ste mi da govorim.]] i govorenja izvan forme, ja sam vas i zaustavio kada ste počeli govoriti. Izvolite sjesti.
Znači mogu raditi ono što mi vi samo dozvolite.
Dobivate sada i drugu opomenu, još jednu i neće moći dana govoriti. Dakle, zato što kršite poslovnik. Izvolite.
Predsjednik sabora, kad je u pitanju cenzure zašto se neki slobodni govori na javnoj televiziji cenzuriraju, ne puštaju se a drugi se puštaju. Primjer jučer tko će reagirat na ovaj govor mistera Pupavca.
Kolega Glasnović, samo malo vas molim [[Upadica: Samo bi rekao kad je u pitanju cenzura, da]] dakle slobodni govor je u 1 sat, ja sam pustio kolegu Petrova i smatram da je to bilo njegovo pravo s obzirom da se dogodila ta situacija sa kolegom Buljem da iskaže svoje mišljenje jer je zaista drastična kazna, to je u redu, ali ovo se sad pretvorilo u debatu [[Upadica: Ja govorim o cenzuri, o cenzuri govorim.]] al to nije tema u 13 sati možete govoriti o cenzuri.
Da nitko nije reagirao na izjavu gospodina Pupavca o pederima i katolicima i o manjinama.
Ja vas molim da sjednete. Izvolite sjesti. Dakle, poštovane kolegice i kolege, do kazne je došlo uslijed toga što je kršen Poslovnik, ja vas sve pozivam još jedanputa da poštujemo Poslovnik, pravo govora da, sloboda da, ali isto tako i poštivanje pravila. Bez poštivanja pravila ne možemo funkcionirati. Branite sada jednog zastupnika, a ovdje vas je 151, ako će se svi ponašati kao taj jedan zastupnik onda ne možemo raditi i da bismo mogli raditi dužnost je predsjedavajućeg braniti ovaj Poslovnik, a to se jučer dogodilo. Meni je žao, ali tako je bilo. Gospođe i gospodo zastupnici sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika, prvo ću predložiti dopunu dnevnog reda 11. sjednice sa 6 novih točaka. To su: 1. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti, 2. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o pružanju usluga u turizmu, 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policiji, 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama, 5. Prijedlog odluke o imenovanju članice Vijeća za elektroničke medije, 6. a) Prijedlog odluke o razrješenju članice Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja, b)Prijedlog odluke o imenovanju članice Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona po točkama 1. i 2. predložene dopune, dakle Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti sa Konačnim prijedlogom Zakona. I Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o pružanju usluga u turizmu s Konačnim prijedlogom Zakona? Ako nema primjedbi, smatra se da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno članku 205. Poslovnika. Kako sukladno članku 225. stavku 4. Poslovnika pisanih prigovora na preostale točke Prijedloga dopune dnevnog reda nije bilo utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 11. sjednice.
Slijedeća točka je: - Prijedlog Zakona o državnom sudbenom vijeću, prvo čitanje, P.Z. broj 401. Predlagatelj je MOST nezavisnih lista na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe, Vlada je dostavila mišljenje, nažalost ne vidim nijednog ovlaštenog predstavnika predlagatelja ovdje u dvorani, malo je čudno mi to ali nažalost nećemo moći o toj točci danas raspravljati pa ćemo time završiti današnji rad jer nažalost predlagača ovdje nema. Malo čudno ali evo, i to se zna dogoditi. Nema predlagatelja, prekidamo za danas sa radom i nastavit ćemo sa radom sutra, u četvrtak, 21. veljače u 9 i 30 sa Konačnim prijedlogom Zakon o potvrđivanju Konvencije Vijeća Europe protiv trgovanja ljudskim organima, drugo čitanje, P.Z. br. 569. Želim vam ugodno popodne. SJEDNICA PREKINUTA U 15,44 SATI
Sukladno čl. 226. st. 2. Poslovnika, predložit ću dopunu dnevnog reda 11. sjednice s 25. novih točaka. Kako je prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen elektroničkim putem, kao i akti, sada neću čitati sve prijedloge. Čl. 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Čl. 206. Poslovnika određuje da se po hitnom postupku donose zakoni koji se usklađuju s dokumentima EU ako to zatraži predlagatelj, te se o njima ne glasuje, to je točka prva predložene dopune, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o veterinarsko medicinskim proizvodima. Sukladno čl. 206. st. 1. Poslovnika utvrđujem da je ovaj zakonski prijedlog uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkama od 2. do 7. i od 10. do 21. predložene dopune? Ako nema primjedbi smatra se da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno čl. 205. Poslovnika. Kako sukladno čl. 225. st. 4. Poslovnika pisanih prigovora na preostale točke prijedloga dnevnog reda nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 11. sjednice. Dobro jutro gospođo i gospodo zastupnici. Na početku sjednice sukladno čl. 226. st. 2 Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 11. sjednice sa 6 novih točaka. To su Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o suzbijanju zlouporaba droga, Konačni prijedlog Zakona o financiranju političkih aktivnosti, izborne promidžbe i referenduma, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudskom registru i Izvješće o radu Nacionalnog vijeća za razvoj ljudskih potencijala za 2018. godinu. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. To su zakoni koji se ne donose po hitnom postupku i kako sukladno čl. 225. Poslovnika, pisanih prigovora na prijedlog dopune dnevnog reda nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 11. sjednice.
Poštovani predsjedniče. Jučer smo u ime Kluba MOST-a, znači prof. Podolnjak tražio mišljenje znači Odbora za Ustav po pitanju ovog zakona na koji smo dali ovoliko amandmana, znači velik broj, kao što ste rekli zato jer je očito da je namjera da Zakon o financiranju političkih stranaka i referenduma stupi na snagu što ranije jer znamo svi da će se raspisati izbori i na Odboru za zakonodavstvo je odlučeno da će zakon stupiti odmah na snagu, znači cilj je da HDZ dobije 4 milijuna kuna za izbornu promidžbu, ne možemo se složiti sa ovakvim načinom i ne znam što vam to znači do ranih jutarnjih sati. Imamo vremena, ne znam zašto žurite, možemo i u petak raspravljati o amandmanima.
Kolega Grmoja, hvala vam na vašoj intervenciji. Naravno da predsjednik Sabora utvrđuje kako će se raditi budući da je podneseno tako puno amandmana, da sutra imamo glasovanje, mi ćemo raditi onda ovako kako sam rekao. Poštovane kolegice i kolege ja bih vas molimo da zauzmete svoja mjesta kako bi mogli krenuti sa glasovanjem. Prvo ćemo sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika predložiti dopune dnevnog reda 11. sjednice s 13 novih točaka. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o Prijedlogu da se pojedini Zakon donese po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona po točkama prvom i drugom predložene dopune koji ste dobili elektroničkim putem? Ako nema primjedbi, smatra se da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno članku 205.-om Poslovnika. Kako sukladno članku 225., stavku 4. Poslovnika pisanih prigovora na preostale točke prijedloga dopune dnevnog reda, nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 11.-te sjednice.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora, pod točkom 2. je prijedlog Zakona o izmjenama i dopuna Zakona o prostornom uređenju, a pod točkom 3. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o gradnji. Riječ je o dvije izmjene i dopune, koje su izuzetno važne. Vi se inače, dakle, vladajući se hvale da zakoni idu u redovnoj proceduri, da svi zakoni imaju prvo i drugo čitanje. Riječ je o dva zakona koja u jednom dijelu, zaista i ubrzavaju pojedine procedure, ali riječ je o ozbiljnim izmjenama i dopunama, i cijenimo da su ta dva zakona, zaslužila da idu u dva čitanja i stoga se protivimo hitnoj proceduri vezano uz ova dva zakona.
Dobro glasovati ćemo onda o njima, kolega Bauk, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče i Klub zastupnika SDP-a protivi se uvrštenju točke 2. i 3. Zakona o prostornom uređenju i Zakona o gradnji po hitnom postupku i tražimo glasanje.
Dobro. Dakle, glasovati ćemo o hitnosti. Želite li da glasujemo, prvo za drugu, pa za treću ili možemo zajedno? Onda glasujemo o tome da se druga točka predložene dopune, prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prostornom uređenju i treća točka, prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o gradnji, da se raspravi po hitnom postupku, glasujemo dakle, o hitnosti, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 76 za i 25 protiv. Samo malo kolega Bačić, utvrđujem da smo izglasali prijedlog i da se zakoni rasprave po hitnoj proceduri. Kako sukladno članku 225. Poslovnika pisanih prigovora na preostaloj točki, prijedloge dopune dnevnog reda, nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 11. sjednice.
Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom plenarne sjednice, kolega vi ste digli povredu Poslovnika izvolite kolega Grmoja.
Poštovani potpredsjedniče budući da predsjednik sabora ne reagira na moje zamolbe ja se obraćam vama kao potpredsjedniku, naime već 6 mjeseci odnosno 5 mjeseci ministrica vanjskih i europskih poslova krši Poslovnik Hrvatskog sabora Članak 137. stavak 3. jer odbija odgovoriti na moje zastupničko pitanje. Znači, postavio sam konkretno pitanje nikako ne dobivam odgovor, zamolio sam i predsjednika sabora da svu dokumentaciju vezanu uz slučaj Sabljak odnosno za protupravno trošenje novca proslijedi zastupnicima, ni to nije napravljeno ja vas molim da se reagira po tom slučaju.
Zahvaljujem kolega Grmoja, nadam se da će nadležne službe to provjerit pa ćemo vam dati meritoran odgovor, niste za to trebali koristiti povredu Poslovnika.
Hvala svima koji ste sudjelovali u Aktualnom prijepodnevu, ono je završeno i sada prelazimo na iznošenje stajališta klubova, nakon toga biti će stanka i nastaviti ćemo s radom u 15 sati i 30 minuta. Sada vas molim svi koji ne želite slušati klubove, da napustite prostoriju, kako bi mogli nastaviti s radom.
Poštovane kolegice i kolege, krenimo redom, u ime Kluba Nezavisnih zastupnika, prvi će govoriti poštovani zastupnik Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege. Dakle, motivacija za ovo iznošenje stajališta kluba, je vezana uz aktualno događanje, a vezno je uz propalu sada nabavu aviona za hrvatskog zrakoplovstvu, sam je premjer u Aktualnom prijepodnevu izrazio malo i čuđenje što je bilo samo jedno pitanje postavljeno u tom smjeru. Međutim, budući da je ovdje, tako se i poslovnikom govori slobodni govor, pa ću ja slobodno govoriti o ovoj temi, na način, na koji bi trebalo zanimati hrvatske građane, a da bi to bilo jasnije, moramo se malo vratiti u prošlost, vidjeti sve ono što smo propustili, a što možda sad nije kasno da se realizira. Naime, kad govorimo o tehničkim karakteristikama svih zrakoplova koje RH planira nabaviti vezano za njene obrambene sposobnosti, ja se ne bi tu puno zadržavao, niti sam stručnjak na tom polju. Više me zanima ovaj drugi dio koja je popratna ili posljedica ili da kažemo indirektna korist od nabavka zrakoplova koju bi RH trebala imati. Naime, mi smo u studenom mjesecu prošle godine ovdje u HS-u izmijenili Zakon o nabavi vojnog naoružanja, izbacili smo čl. 21. kojim se definira direktan i indirektan ofset tzv. protuusluge koje se zemlji koja naručuje ovako skupe uređaje, prije svega govorimo o tehničkim uređajima, ovdje avion je uređaj koji zahtijeva visoku tehnologiju, mi kada bi sami znali proizvoditi avione, onda ih ne bih kupovali od drugih. Dakle, mi moramo te avione kupiti i ono što želimo ovdje naglasiti, RH kupuje avione za svoj novac. Dakle, RH nitko ne treba, oprostite na izrazu, uvaljivati avione, RH ih kupuje za svoj novac i upravo ovim ofsetom koji je bio definiran dosadašnjim zakonskim rješenjem, a koji smo mi zbog toga što je Direktiva EU još iz 2009.-te godine, br. 81 Direktiva, nalagala da se taj ofset makne iz Zakona, a to su one sve protuusluge, jel i sve protučinidbe koje onaj tko isporučuje, ona država koja isporučuje avione, nudi zemlji koja avione kupuje. Tako je švedski Gripen nudio čak i kupnju hrvatskog Brodogradilišta 3. Maj, nudio je u tom trenutku odmah da napuni sve škverove, da dovede 5-6 brodova na izgradnju i da smo tad pristali na tu ponudu, možda danas ne bi imali ovih problema jer nam je 1300 radnika koje sam jutros čuo, otišlo iz ova dva Brodogradilišta, govorimo o 3. Maju i Uljaniku. Dakle, mi smo nabavkom aviona mogli spasiti hrvatsku Brodogradnju. Ovo što govorim, ne govorim sad o nečemu što je apstraktno, to su doista činjenice. EU se tu do kraja isto ne ponaša pošteno, ajmo uvjetno reć, zabranila je taj ofset kao da se radi o kupovini bilo kakvih uređaja, riječ je o vojnoj tehnologiji i naravno, da kada je u pitanju vojna tehnologija, oni koji su bogatiji imaju bolje prilike i načine da zarade. Dakle, u ovom trenutku ono što bi trebalo razmišljati, budući da je ponovo raspisan natječaj, da se, pa ako se već ne smije nazvati ofset, neka se nazove gospodarska suradnja, neka se nešto učini da bi s nabavkom tih aviona se omogućilo da hrvatsko gospodarstvo nešto živne. Ako promatramo to kroz slučaj nabave borbenih oklopnih vozila Patria, tamo je ofset koji se nudio uz nabavu borbenih oklopnih vozila iznosio 150%, dakle, za 112 milijuna EUR-a nabavke koliko su koštali, nuđeno je 160 milijuna indirektnih i direktnih poslova vezanih uz tu nabavu. Pa tako je i poduzeće Đuro Đaković proizvodilo dosta tih borbenih oklopnih vozila. Da priču sasvim pojednostavimo. RH kupuje avione, RH mora angažirati, premijer se mora angažirati, ministar vanjskih poslova, ministar gospodarstva, do tih podataka se teško dolazi, mnogi su oni klasificirani kao tajna. Međutim, nas kao građane ne zanima to što je tajna, nas zanima koje su posljedice i što će građani RH sutra osjetiti od nabave tih aviona, jer nije samo ono što se neprestano kao mantra ponavlja, nije samo u pitanju ovdje deficit, kaže, držimo deficit pod kontrolom, pa neka bude deficit i veći, neka se i zadužimo, neka kupimo 12 novih aviona, pa neka to košta i 6-7 milijardi kuna, ali neka tih 6-7 milijardi kuna generira gospodarski rast od 40 do 50 milijardi kuna, onda smo u tom poslu uspjeli. Hvala.
Hvala lijepa.
Nastavljamo u ime iznošenje zapravo kluba zastupnika, sljedeći je u ime Kluba nezavisnih zastupnika kolega Marko Vučetić, izvolite kolega Vučetić.
Zahvaljujem. S obzirom da je medijski prostor ili interes javnosti usmjeren prema lokalnim kretanjima, koji su praćeni pojmovima veleizdaje i izdaje hrabrosti s jedne i s druge strane, gotovo da danas i nema nekog smisla govoriti o bilo čemu. Međutim, upravo zbog toga što postoji i što nam smisao određuju onakve aktivnosti, kojima smo svjedočili jučer u Saboru, smatram da trebamo započeti s govorom o konkretnim problemima naših sugrađana i građana. Jedan od tih i takvih konkretnih problema nalazi se u Zadru, u Ulici Petra Svačića, brojevima od 3 do 11. To su stanari koji su raspoređeni u 50 stanova u 5 ulaza koji su mahom populacija hrvatskih branitelja, invalida, hrvatskog i Domovinskog rata roditelja pokojnih branitelja i udovica. Oni imaju konkretan problem, a njihov konkretan problem, sastoji se u tome što im je grad Zadar, oduzeo njihov dvorišni prostor, oduzeo im je pristup njihovim stanovima i to je sve 2007. godine dao na natječaj i prodao investitoru koji se je obvezao da će izgraditi hotel s 4 zvjezdice, ali da će u isto vrijeme tim stanarima omogućiti pristupni put i da će im omogućiti parkirna mjesta. Od 2007. do 2019. ništa se po tom pitanju nije dogodilo osim što su podignute neke tužbe za ometanje posjeda sa strane investitora i vlasnika koji se u međuvremenu i promijenio. Od 1960. godine stanari neometano do 2007., '08. koriste njihov prostor. Od 2007., '08. pa danas 2019. nalaze se u ugrozi, u ugrozi korištenja stambenog prostora, dolaska do njihovih vlastitih stanova, ali i do toga da će biti onemogućeni primjerice u ugradnji dizala, da ukoliko dođe do nekakve nesreće da hitna pomoć neće moći pristupiti do njihovih stanova i zgrada ili da vatrogasci neće moći intervenirati. Grad Zadar je 2009. godine po dopisu i potpisu Jagode Surač koja je tada bila pravnica u gradu Zadru priznao problem i rekao da će sudjelovati u rješenju tog problema i da će raditi na tome da ti stanari i ti građani ostvare vlastita prava. 2009. do 2019. promijenilo se samo to da je Jagoda Surač postala dogradonačelnica grada Zadra, a da su ti stanari ostavljeni na cjedilu, da grad Zadar nije intervenirao u ugovor nije potpisao nikakav ugovor dodatni aneks ugovora da nije sudjelovao u sudskom procesu kao mješač nego je pustio te moje sugrađane da se snalaze sami iz vlastitih snaga da budu ostavljeni od svake javne službene politike. Ta ostavljenost od javne službene politike svjedoči u tome da sam ja 20. rujna 2018. godine postavio u pisanoj formi zastupničko pitanje da sam u 12. mjesecu uputio požurnicu premijeru i Vladi da se očituju o ovom slučaju, da utvrdi o čemu se radi, da se utvrdi eventualna odgovornost grada investitora kupca ili koga već i da se našim sugrađanima omogući kvalitetan život i da im se omogući mirna i predvidiva budućnost u kojoj će moći koristiti sve ono što život čini nesigurnim, od hitne pomoći do vatrogasaca ili do korištenja dizala. Ja do dana danas nisam dobio odgovor na to pitanje. Građani koji žive u ulici Petra Svačića od 3 do 11 ostavljeni su od grada Zadra, ostavljeni su od političara koji nisu u stanju odgovoriti na jednostavno pitanje i ostavljeni su od institucija ali i to nekako razumijevam jer je interes onih koji borave u institucija a se koriste pojmovima kojima će sebe i svoje vlastite snage opisivati u terminima izdaje, kukavičluka. Kukavičluk koriste svi oni koji ostavljaju građane na cjedilu. Zahvaljujem.
Hvala.
Idemo sada na Klub nezavisnih zastupnika poštovani kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege. Dakle, iz zadnjih natpisa medija, iz podataka koje vidim, možemo pročitati, Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje, postoji vrlo snažna korelacija i jasna korelacija između odlazaka građana iz ove zemlje i stanja na tržištu rada. Premjer Plenković često govori i u ovom Saboru je to više puta izrekao o stabilnosti. I nije to čudno, on pri tome misli na političku stabilnost, jer prema onome što neki ili kako neki razmišljaju da politička stabilnost je preduvjet za ekonomsku stabilnost. Međutim, to do kraja nije točno, jer mora postojati ona točka u kojoj se zapravo te dvije stabilnosti dodiruju, ali je previjat za političku stabilnost je ipak ekonomska stabilnost. Dakle, sigurnost rada i radnika na tržištu rada. Naime podaci Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranja pokazuju da četvrtina radnika u RH, točnije 372 tisuće 758 imaju ugovore na određeno vrijeme, dakle, nemaju sigurnost na tržištu rada, riječ je o četvrtini radno sposobnog stanovništva u RH, koji rade. 16% radno sposobnog stanovništva je RH izgubila. Glavni razlog napuštanja ove zemlje, osim situacije u kojoj građani ne osjećaju pravnu zaštitu, ne osjećaju povjerenje u institucije, glavni razlog su ekonomski razlozi i mladi navode to kao kroz 2 pogleda, prvo je sigurnost radnog mjesta i drugo je rješavanje stambenog pitanja. Očigledno da mjere koje su poduzimale prijašnje vlade i ova vlada nisu dovoljne. Sjećamo se 2015. .g donesena je mjera da se svaki poduzetnik koji zaposli radnika na neodređeno vrijeme, na 5 g. se oslobađa plaćanje doprinosa na plaću. To je bilo prije 17,2% sada je 16,5%. Ta mjera nije polučila rezultate. Dalje, imamo vrlo visoki udio radnika koji rade na određeno vrijeme, što to znači? Ti radnici koji rade na određeno vrijeme, nemaju sigurnost, ne samo u smislu radnog mjesta, nego nemaju sigurnost u rješavanju stambenog pitanja, podizanju kredita i svega onoga što je bitno da se, da osnuju ili da održe obitelj ovdje u RH i zbog toga mnogi od njih napuštaju ovu zemlju. No, to su činjenice, kako ovaj problem riješiti. Jedina stvar koju ne smijemo smetnuti s uma je da mi pomalo klizimo, na to su nas upozoravali i sindikati, čitao sam i u intervjuu g. Severa, kada je to slikovito rekao, da nama, struktura ranog stanovništva ili struktura tržištu rada klizi u skrivam smjeru. Dakle, sve više radnika imamo koji su zaposleni u nekonkurentnim sektorima i koji su niže obrazovane strukture. To nije dobro, jer posve je jasno svima da ne možemo živjeti samo od poljoprivrede i turizma. Dakle, mnoge industrijske gradnje, evo sad govorimo u zadnje vrijeme o brodogradnji u RH se gase i nestaju. Zbog toga bi bilo izuzetno bitno da Vlada učini sve kako bi otvarala radna mjesta i činila ta radna mjesta održivim. Radna mjesta ne otvaraju poticaji, ne otvaraju potpore, radna mjesta otvaraju ugovori da bi bilo što više ugovora mora se područje javnih financija urediti. Posebno se ovdje misli na javnu nabavu. Nama u javnoj nabavi godišnje procuri 40 milijardi kuna, samo 10% od tih sredstava bi pomoglo mnogim mladim na tržištu rada da dobiju radno mjesto i da ga zadrže. Riječ je o 4 milijarde kuna istina je ministar govori o 2 milijarde kuna koje se planiraju ove, ove godine upotrijebiti za poticaj zapošljavanja, međutim pokazuje se da te mjere nisu dovoljne jer je bitno tržište rada okrenuti na drugi način da se sami poduzetnici mogu, da im budu dostupni krediti da mogu sami preživjeti na tržištu bez posebnog poticaja ili posebnih poticaja države, s jedne strane, a s druge strane prevelikim opterećenjem koje ta ista država od njih uzima. Na taj način ne mogu biti konkurentni, radnici ne mogu dobivati adekvatnu plaću i na kraju krajeva ne mogu zadržati svoja radna mjesta. Vlada bi morala čim prije osigurati ne samo poticajna sredstva nego i uvjete da tržište rada i tržište zapravo usluga bude jednako dostupno i jednako vrijedno za sve aktere na tržištu. Hvala.
Zahvaljujem.
Sljedeći je na redu gospodin Tomislav Žagar koji će iznositi stajališta kluba Nezavisnih zastupnika.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. Za ovo stajalište sam danas izabrao temu koju smo mogli naći prije 2 dana objavila je FINA top 50 poduzetnika po ukupnim prihodima u 2017. godini prema vlasništvu. Osim tog izvješća koristiti ću i analizu koju je radio institut za javne financije gospodin Anto Bajo, Marko Primorac i gospođa Lana Zuber. O čemu se radi? Ako promatramo izvješće FINA-e koje je objavljeno na njenim stranicama možemo vidjeti sljedeće podatke, ja se unaprijed ispričavam nisam ekonomist ali i ovi podaci mi nešto govore, nadam se da će govoriti i hrvatskoj javnosti a onda i vama kolegice i kolege koji ovo slušate. Dakle u državnom vlasništvu poduzećima, njih 50 koji su u topu ima oko 70 tisuća zaposlenih i ukupan njihov ostvareni prihod je 47,5 milijardi kuna a neto dobit nakon izračuna iznosi oko 3 milijarde i 200 milijuna kuna. S druge strane imamo privatno vlasništvo negdje oko 50 tisuća zaposlenih, dakle za 15 tisuća manje nego što je to u državnom vlasništvu. Plaće u tom privatnom sektoru su u prosjeku manje za oko 400 kuna u državnom vlasništvu iznosi prosječna plaća 7 tisuća 200 kuna a ovdje 6 tisuća 800. Govorimo o najuspješnijim poduzećima, nemojte zaboraviti. Prihod u tim, u privatnom vlasništvu, prihod tih poduzeća je 105, 104,5 milijarde kuna, dakle više nego dvostruko veća nego li je to u vlasništvu državnih poduzeća. Međutim, kada pogledamo dobit tih poduzeća onda njihova dobit na kraju je nešto manja nego li što je u državnim poduzećima, dakle dobit je 2 milijarde i 659 milijuna kuna. Dakle imaju dvostruko veće prihode u privatnom vlasništvu ali manju dobit i nešto niže plaće. I onda dolazimo do još jednog zanimljivog podatka a to je mješovito vlasništvo dakle to su ona poduzeća u kojima je država i državno vlasništvo i privatno vlasništvo, njihov prihod je negdje na razini prihoda državnih poduzeća, malo nešto veći, 52 milijarde kuna, broj zaposlenih nešto niži nego li je u državnom 41 tisuća i 171 zaposlenik i oni imaju najveću razinu prosječne plaće 7 tisuća 450. Dobit njihova je nešto manja nego li u državnom i privatnom vlasništvu i iznosi milijardu i 890 milijuna kuna. Međutim, oni su platili najviše poreza na dobit 815, gotovo 816 milijuna kn i poduzeća u državnom vlasništvu 503 milijuna kn. U svakom slučaju, zanimljivo za analizu. No, ono što želim istaknuti kad se pogledaju ovi podaci, a što je Institut za javne financije objavio. RH nema jasnu strategiju upravljanja državnim poduzećem iako u javnosti je dojam da se vlasništvo državnom portfelju smanjuje mi svake godine imamo sve više poduzeća u državnom vlasništvu. Mi nemamo zapravo jasnu strategiju kojima se poduzećima trebamo okrenuti. Polovica državnih poduzeća je u tri sektora. A druga polovica je u gotovo svim ostalim sektorima. Jednostavno ne postoji takav fokus, ne postoji vlada koja će uspostaviti takav fokus da bi se usmjerila prema onim poduzećima koja će biti za RH od strateškog interesa ili od posebnog interesa. I to je definirano, mi imamo i strategiju, imamo državnu od strateškog interesa, pa državne od posebnog interesa pa onda se izgubimo mi u tome pa nam je tako poduzeće od strateškog interesa, HEP i bilo nam je poduzeće od strateškog interesa INA pa smo ga prodali, pa smo se onda sjetili ajmo mi kupit to nazad, vratit INA-u, ali nemamo novca, pa onda ćemo prodati HEP. A HEP smo definirali kao poduzeće od strateškog interesa koje se ne bi smjelo prodavati. Dakle, i ono što sami zacrtamo ne poštujemo. Dakle, RH, Vlada RH, nadležna ministarstva, trebaju se odlučiti što je to važno. Jednom prilikom sam rekao ministru financija, Mariću, a izgleda da i drugi ministar Marić, njih bi se trebalo možda birati direktno umjesto predsjednika države, da imaju nekakve ovlasti u Vladi jer ovako imamo 20 ministara koji nam služe samo da podnose izvještaje, a kad trebaju donositi odluke, onda je to malo teže ide. Hvala.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj nezavisnih zastupnika u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Bojan Glavašević, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora, hvala i vama kolege koji ostajete ovdje da ovo poslušate i hvala i vama gospodine potpredsjedniče iako vi nemate izbora, ali evo bez vas ovo ne bi bilo moguće, doslovno. Neki dan održana je sjednica Odbora za medije na kojoj se raspravljalo o tužbama koje HRT podnosi i podnosila je protiv pojedinačnih novinara, protiv drugih medija i protiv Strukovnog udruženja Hrvatskog novinarskog društva. Na toj sjednici podijeljeno je jedno pismo koje nije bilo pročitano, pismo jednoga novinara sa HRT-a gdje govori o svojem iskustvu cenzure na HRT-u. To pismo ću ja sada ovdje pročitati zbog, jer smatram da je relevantno da javnost i vi ovdje dobijete priliku to čuli. Prvo je zabrinjavajuće indicije o uređivačkoj politici informativnog medijskog servisa, doživio sam već u rujnu 2016. godine. Nakon nekoliko mjeseci ignoriranja mojih upita o Pravilniku za pomoćnike u nastavi od strane Ministarstva obrazovanja, za emisiju Hrvatska uživo napravio sam prilog o tome da ministarstvo ne odgovara na upite. Nakon emitiranja priloga, pozvala me rukovoditeljica IMS-a koja mi je rekla da su je zvali iz ministarstva kako bi se požalili na moje ponašanje. Nije prepoznala da je riječ o institucionalnom pritisku nego me je pitala je li mi stalo do mog posla. Drugom prilikom mi je preko nadređene urednice poručeno da pazim što komentiram na Twitteru vezano uz predsjednika republike jer su, rekla je, zvali s Pantovčaka. Kada sam rekao da mi sve pritužbe upute pismeno na e-mail, ova se tema više nije spominjala. Sljedeći pokušaj cenzure dogodio se u veljači 2018. godine nakon objave izvješća Pučke pravobraniteljice o okolnosti smrti Dine Husseini. Od 6. do 14. veljače trajala je priča o prilogu koji nikad nije objavljen. Prvo sam 2 ili 3 dana slao e-mailove i na 3 nadređene urednice, na zajedničku adresu odjela planiranja, pa i rukovoditeljica IMS-a s prijedlogom da radim tu temu. Naposljetku su mi i dopustili, ali prilog nikad nije objavljen u središnjem dnevniku niti sam dobio objašnjenje zašto prilog nije objavljen. U međuvremenu sam cijelu 2018. godinu predlagao niz tema o temi migracija i položaju migranata u Hrvatskoj, uključujući i prijedlog da pokušamo preći granicu s BiH i napokon utvrditi tuku li ih pripadnici MUP-a ili ne. Iako nikad nitko nije rekao ne, nije rekao ni da. Modus operandi je uvijek isti. Nitko ne spominje riječ cenzura, ali uvijek bih poslao e-mail na koji mi jednostavno nitko ne bi odgovorio. Bilo je i situacija kada su predložene teme u nekoj mlakoj verziji radili kolegice i kolege koji ne postavljaju potpitanja. Prijedlozi o tome da istražimo jesu li razdjelnici primjer pogodovanja pojedincima da zarade na ugradnji uz blagoslov i zakonodavnu podršku politike te je li bilo pogodovanja izvođačima radova na zagrebačkom rotoru, također su prošli bez odgovora. I prema mojim saznanjima, nitko se tim pričama nije bavio. Kao što se nije bavio pričama koje bi bile kritički intonirane prema vladajućoj stranci i partnerima. Sve se to može utvrditi jednostavnom analizom sadržaja središnjeg dnevnika. Najgori primjer institucionalne cenzure doživio sam u studenome prošle godine. MUP HRT-u je poslao dopis u kojem se žali da u razdoblju od 19 mjeseci postavljam pitanja na temu migracija, a onda dobivene odgovore ne objavljujem. Još bih mogao shvatiti da MUP-ova Služba za odnose s javnošću ne razumije kako mnoga istraživanja neke teme ne rezultiraju snimljenim i emitiranim prilogom, što je normalno i uobičajeno u svakoj redakciji i što je dobro poznato svakom novinaru i uredniku. Ali, očito nije poznato glavnom ravnatelju HRT-a Kazimiru Bačiću koji mi je na temelj dopisa 8. studenog 2018. uputio poziv na iznošenje obrane prije namjeravanog redovitog otkazivanja ugovora o radu uvjetovanog skrivljenim ponašanjem radnika. Ironija je, da je među upitima koje MUP navodi i onaj u slučaju Madine Husseini, koji sam uputio za prilog koji nikad nije objavljen. U predmetnom razdoblju od 19 mjeseci uputio sam 19 e-mailova. 10 je bilo vezano za migracije, a 9 uz ostale teme. Zamislite situaciju da britansko Ministarstvo unutarnjih poslova piše pismo BBC-u u kojem se žale da njihov novinar postavlja pitanja i kakve bi bile reakcije te javne televizije i britanske javnosti. U Hrvatskoj, to završi tako da ravnatelj HRT-a želi novinaru dati otkaz. I još jedna poruka običnog novinara cijenjenim članovima Odbora za informiranje, informatizaciju i medije. Ako pokušate od javnosti zatajiti izvješće nadzornog odbora HRT-a za 2016. godinu u kojem se nalaze ozbiljno argumentirane zamjerke zbog netransparentne nabave audio-vizualnih dijela, basnoslovnih isplaćenih iznosa za ideje scenarija, [[Upadica: Hvala.]] sumnjive izvansudske nagodbe javne nabave, evo jedna rečenica, i to vam je cenzura, koliko god je [[Upadica: Hvala.]] nazivali poslovnom tajnom. Zoran Pehar, novinar.
Hvala lijepa.
Idemo sada na raspravu broj 9, u ime Kluba nezavisnih zastupnika govoriti će poštovani kolega Žagar, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege, dakle, htio sam progovoriti još o jednoj temi, koja je još uvijek izuzetno aktualna, riječ je dakle, o poljoprivrednom, zemljištu, koje je koncem Agrokor imao u tzv. ovlaštenoj koncesiji, koji je dobio izravnom nagodbom, tamo negdje od 2008., 2009., 2010. ali prije nego što uđemo u srž problema, samo da par činjenica, vezano, koje se je dogodilo u prošlosti, nešto bližoj, a nešto u daljnjoj prošlosti. Naime, od 2. siječnja 2017. g. kada agencije snižavaju kreditni rejting Agrokora, kada se na vidjelo počinje izlaziti svi problemi, koja ta tvrtka ima, pa je evidentiranje tzv. neidentificiranih, nenovčanih stavki u novčanom tijeku, pa sve do, imenovanja izvanredne uprave 10. travnja, sve radnje koje su poduzete, pa ovdje u Hrvatskom saboru, donošenjem Zakona o izvanrednoj upravi, su išle u smjeru sačuvanju ili smanjivanja potencijalnih opasnosti, koje može izazvati stečaj ovako velikog poduzeća, koje je nazvano poduzeće od sistemskog značenja. Sve je to vodilo kasnije ka nagodbi vjerovnika. Ovo navodim zbog toga što bi htio razlučiti taj čitav proces od ovoga procesa koji se odvija danas, a vezano je uz poljoprivredno zemljište, dakle, riječ je o 32 tisuće hektara poljoprivrednog zemljišta, koje imaju tvrtke Agrokora, Belje negdje oko preko 19 tisuća hektara, Vupik, 6,5 tisuća hektara i Pik Vinkovci 4500 hektara. Druga bitna stvar koju valja napomenuti, ako odemo dalje u prošlost 1991. g. donošenjem prvog Zakona o poljoprivrednom zemljište, poljoprivredno zemljište se proglašava od posebnog interesa za RH i ne dozvoljava se tadašnjim pravnim sljedbenicima Pikova da uknjiže to zemljište kao temeljni kapital svojeg društva. 2002. g. izmjenom Zakona o poljoprivrednom zemljište, se omogućuje pravnim sljedbenicima Pikova da uvrste zemlju za koju dokaže da su kupili, da uvrste u svoj popis i da na temelju toga dobiju svoje tzv. povlaštene koncesije izravnom nagodbom. I upravo tu se sada krije ključ problema, oni su stvarno te povlaštene koncesije ili prioritetne koncesije dobili i ono što upada u oči, te su koncesije, ministar Čobanković je potpisivao te koncesije, te su koncesije bile sa izrazito niskom cijenom, dakle, govorimo negdje od 300 kn po hektaru, što je otprilike 3 puta manje, nego što danas imaju obiteljska poljoprivredna gospodarstva. Zašto spominjem ova dva slučajeva odvojeno? Zato što poljoprivredno zemljište jest od interesa za RH i ono što je ministar napravio, kada je pozvao načelnike općina u ministarstvu, ne odgovara pravom stanju stvari ili ne odgovara istini. Dakle, on je htio predstaviti ovo kao pravno pitanje, ministarstvo poljoprivrede se pozvalo, na Zakon o izvanrednoj upravi, pozvao se na nagodbu i pozvao se na Zakon o poljoprivrednom zemljištu, ali to jedno s drugim nema veze, Zakon o poljoprivrednom zemljištu je napravljen zato, da štiti poljoprivredno zemljište od interesa za RH i da se kroz taj zakon zaštiti kako je ministar najavljivao sve proizvođače, sve poljoprivredne proizvođače, posebno obiteljska poljoprivredna gospodarstva, a posebno one male koje nemaju dovoljno poljoprivrednog zemljišta. I upravo se radi suprotno, poziva se načelnike i govori se da je u skladu sa Zakonom o izvanrednoj upravi, nagodbom, da oni potpišu anekse ugovora, kako bi poljoprivredno zemljište bilo u ovim poduzećima, se zapravo preneslo na zrcalna društva, Belje plus, Vupik plus, Pik Vinkovci plus itd. Dakle, nije riječ o pravnom pitanju iako se na pravnu regulativu poziva, riječ je o političkom pitanju i na kraju krajeva, to je čista politička odluka, hoće li se poljoprivredno zemljište dalje ostaviti u ovim velikim poduzećima i koliko će koristi čitavo društvo, na kraju krajeva i općine koje ubiru 65% prihoda od Zakona poljoprivrednog zemljišta, koliko će to stanovništvo imati tamo koristi, jer ono što je činjenica da se Slavonija prazni i da je sve manje stanovništva. Ministar mora ili pod A reći, ovo tako mora ostati, on preuzeti odgovornost, ako neće potpisati načelnice, neka potpišu oni i neka jasno kaže, mi ćemo od ovih poduzeća imati iznimne koristi za čitavo područje, ili pod točki B u skladu sa Zakonom o poljoprivrednom zemljištu, poručiti načelnicima, izvolite načelnici, postupajte u skladu sa zakonom i raspišite natječaje, ne za 500 godina, sada raspišite natječaje, pa onaj tko bude najpovoljniji neka tu zemlju dobije. Treće mogućnosti nema. Hvala.
sada je na redu gospodin Marko Vučetić, koji će govoriti ispred Kluba nezavisnih zastupnika.
Zahvaljujem poštovane kolegice i kolege, danas ću govoriti o nečemu što je u Hrvatskoj već na djelu, a mi to nazivamo krivim imenom. Kad se radi o medijima obično smatramo da se radi o cenzuri tome nije tako. Cenzura pripada ideološkom dobu i totalitarnim društvima. Društvima u kojem ipak postoji neki zahtjev da se misli, da postoji istina ali ta istina treba biti pročišćena. Cenzuri će napraviti cenzuru tako da ostane onaj sadržaj koji je društvu prikladan i dati nalog kako bi društvo trebalo misliti. Čekao sam da se nešto objavi i ovih dana odnosno danas je na internetu dostupan članak Dražena Katunarića koji govori o hrvatskim medijima između cenzure i senzure. Mi se drage kolegice i kolege nažalost nalazimo u vremenu senzure. Što je to? Cenzura ostavlja nekakvu istinu i smisao, a senzura ona oduzima smisao i istinu, mediji postaju besmisleni, živimo u post totalitarnom društvu u kojem se od medija ne zahtjeva da govore istinu, a ako govore istinu onda ih se prokazuje. Kad mediji primjerice pokušaju izreći neku istinu onda će odmah započeti politička reakcija, jer političari žele da živimo u besmislenom društvu to je društvo senzure, da ne budemo oni koji će pronositi istinu. Novinarka Željka Godač je primjerice tome bila izložena kad je pisala o nečemu što je provjerljivo. Senzura je na djelu i kad se radi o Hrvatskoj televiziji, primjerice kad se prikazuje jedan događaj pa kad Dalija Orešković kaže da su Hrvatsku oteli politički nasilnici, a mediji prenose da je rekla da su Hrvatsku utemeljili politički nasilnici. To je, nije cenzura jel cenzura bi sastavila dio istine rekla bi makar Dalija Orešković je nešto rekla točka, ali senzura ona unosi besmisleni sadržaj jer očekuje od onih koji primaju informaciju da ne misle nego da žive u besmislenom svijetu u svijetu odsustva bilo kakve istine. Ako želimo vidjeti vezu između društva u kojem jača senzura i senzori koji provode to senzuru, cenzori provode cenzuru, onda ćemo vidjeti i kako stojimo na primjerice indeksu korupcije, percepcije korupcije. Tu neprestano padamo, zbog čega, zbog toga što nas mjeri netko drugi, a taj drugi nije u senzuri nego mjeri društvo koje je njeguje jedan odiozni diskurs prema tome da bi mediji trebali prenositi istinu. Nadalje, ako promatramo preporuke GRECO-a dakle to je jedno antikorupcijsko tijelo Vijeća Europe koje nam govori već 4 godine, pa hajte hrvatski zastupnici donesite etički kodeks, pa da znamo da se možemo referirat na nešto na naše djelovanje, da shvatimo kakva je to naša izvlaštena savjest kako bi mi trebali se vladati, djelovati da ne kažem ponašati kao izvansku formu u Hrvatskom saboru. Bio sam član povjerenstva koje je 2017. godine dovršilo etički kodeks, taj etički kodeks ni danas nije usvojen. Zbog čega? Jer ako se etički kodeks usvoji onda se možemo referirati prema nečemu što je istinito, a to su odredbe etičkog kodeksa. Ne kažem da ćemo nužno popraviti svoje djelovanje, ali postoji jedna uporišna točka u kojoj, prema kojoj ćemo se referirati i mjeriti je li djelujemo onako kako u etičkom kodeksu stoji. Međutim, u društvu u kojem postoji senzura, nešto takvo se neće dogoditi. Ovo moje današnje obraćanje je obraćanje isključivo s namjerom da kažem da je potrebno napustiti ovaj pojam cenzure jer on pripada ideološkom dobu i jačanju ideološke istine i da shvatimo da se nalazimo u jednom, na pragu jednog apsolutnog besmisla, a besmisla koje je postideološko, koje je posttotalitarno ali koje je nažalost i društvo i koje se nalazi i izvan i iznad istine, a to je najtužnije. Protiv ideologije se nekako možete boriti, protiv neistine se možete boriti, ali kad se famijaliziramo i interioriziramo besmisao protiv toga se ne možemo boriti nego postajemo živi spomenici jednog besmislene zakonitosti, besmislenog društva i besmislenih medija.
Hvala.
Sljedeći će u ime Kluba zastupnika nezavisnih govoriti poštovani zastupnik Marko Vučetić.
Zahvaljujem poštovane kolegice i kolege. Htio bih upozoriti na jedan problem koji se predstavljalo kao rješenje u prilog transparentnosti postupaka zapošljavanja u osnovnim i srednjim školama. Iz Ministarstva znanosti i obrazovanja je stigao naputak svim osnovnim i srednjim školama da do 4. veljače izrade svoje školske pravilnike kojima će odrediti postupovnik primanja novih nastavnika i suradnika. To je nešto što možemo pohvaliti zato što bi ovaj pravilnik trebao uroditi time da postupak zapošljavanja novih djelatnika u osnovnim i srednjim školama bude transparentan i da ne ovisi o diskrecijskom pravu ravnatelja. Međutim ako pogledamo podatke koji se nalaze na mrežnim stranicama sindikata i rješenja o kojima promišljaju pojedine škole nažalost možemo zaključiti da se radi o jednom besmislenom pokušaju rješavanja problema a ustvari gomilanju novih problema. U čemu se to sastoji? Ako pogledamo škole Primorsko-goranske županije, one su zaključile da će od budućih kandidata koji se prijave za mjesto nastavnika u osnovnim i srednjim školama, da će provesti testiranje koje će se odnositi na informatičku pismenost, na poznavanje djelatnosti i na test osobnosti i motivacije i da će pristupnici također održati i ogledni sat ili ogledno predavanje. Ovim izravno dolazimo u koliziju sa kompetencijama koje su već propitane na višoj razini, na sveučilišnoj razini. Svaki nastavnik koji se prijavi za na natječaj već ima 60 ECTS bodova iz kolegija vezano za metodika i didaktiku. Osnovna ili srednja škola i li neko povjerenstvo ne može negirati ili iznova vrednovati, prevrednovati one kompetencije koje je utvrdila viša razina. Ono što je sveučilište utvrdilo da pristupnik ima, to škola može samo verificirati, eventualno radi li se o kvaliteti kompetencija odnosno vrednovati koju je ocjenu pojedini nastavnik dobio a ne da se vladaju kao da te ocjene uopće nema. Osim toga, kad se radi i o ovom oglednom satu, sustav nije promišljen, govorit ću samo iz moje struke, iz filozofije. Zamislite da se netko javi na natječaj u jednoj maloj gimnaziji, to sam ja učinio 2001. g., koja ima samo jedan razred, to je dva sata filozofije, jedan sat logike. Javilo se 30 nastavnika, u tom slučaju na momo natječaju se javilo 30 nastavnika i zamislite da smo svi mi, svih 30 pristupili oglednom satu ili oglednom predavanju, to je punih 10 tj., to je 2,5 mj. Ukoliko su ovakva rješenja predložena kao ona koja će dovesti do transparentnosti onda bi natječaje trebalo raspisivati otprilike godinu do dvije prije nego što će im trebati nastavnik. Dakle, ovdje se radi o jednom besmislenom, nepromišljenom i nelogičnom traženju rješenja a sve da se zamuti sustav jer u konačnici povjerenstvo će predložiti 3 kandidata ravnatelju koje će onda ravnatelj izabrati jednog od njih, međutim manji je problem u tome što bi ravnatelj izabrao, veći je problem u ovom pokušaju da je nešto što je netransparentno u svojim osnovama, da se ozakoni kao borba protiv netransparentnosti. Netransparentan sustav ne može dovesti do transparentnosti, Ministarstvo znanosti i obrazovanja bi trebalo propisati i kriterije koji se odnose za primanje nastavnika i suradnika po školama a ne da same osnovne i srednje škole odlučuju koji će to kriteriji biti jer je sasvim moguće da svaka škola propiše svoje vlastite kriterije. Ministarstvo znanosti i obrazovanja i školstva bi trebalo voditi računa o ovome problemu, već ukoliko ima ove snažne antikorupcijske mehanizme i želje, onda treba propisati koji su to kriteriji a to je utvrditi postojeće stanje, ne negirati ono što je neka viša razina utvrdila i vidjeti koje su to dodatne aktivnosti koje je nastavnik imao što se tiče od učenja novih jezika do sudjelovanja u mnogim aktivnostima osobito u volontiranju. Hvala.
Hvala.
Idemo sada na peto iznošenje stavova, to je kolega Tomislav Žagar u ime Kluba nezavisnih zastupnika, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege. Najbolja demografska politika je dobra ekonomska i gospodarska politika koju treba provoditi Vlada kako bi osigurala građanima a posebno mladima ostanak i opstanak u zemlji. Dakle da im omogući radno mjesto i da se ne događa ono što se sada nama događa u velikom dijelu RH da naselja ostaju prazna i da imamo sve manje ljudi koji žive na tom prostoru. Unatoč mjerama HZZ, mjerama za poticaj zapošljavanja vidimo da se ne postižu rezultati. Pa je tako evo, to je već podatak koji je prije nekog vremena izašao u medijima, podaci su baš upravo HZZ-a da u RH imamo milijun i 149 tisuća radnika zaposlenih na neodređeno vrijeme ali 372 tisuće 758 radnika ili svaki četvrti radnik u RH radi na određeno vrijeme i to do tri mjeseca. 16% radnog stanovništva je napustilo RH. Evo za usporedbu Češku 3%, Sloveniju 4%. Ali gledajte ovim podacima ono što je najopasnije i najporaznije 270 tisuća mladih koji danas radi od njih trojice dvoje rade na određeno vrijeme, od troje mladih. A pazite šta pokazuju istraživanja. Istraživanja koja su provedena među mladim, populacijama mladih. Koja su poželjna obilježja radnog mjesta. Znate što mladi na prvom mjestu stavljaju? Sigurnost radnog mjesta, njih gotovo 100%, 95%. Tek onda idu prijateljstva i opuštena radna atmosfera, visoka plaća. A kad govore o ključnim problemima mladih u RH na prvo mjesto stavljaju nezaposlenost, njih polovica, na drugo mjesto onda važnost veza, nesposobnost i stručnost, trećina, nedostatak životne perspektive itd.. A kada govore o ključnim problemima hrvatskog društva znate šta opet stavljaju na prvo mjesto? Opet nezaposlenost, njih dvije trećine. Dakle, demografska politika, ozbiljna demografska politika se mora baviti ovim problemom, sigurnost radnog mjesta i radno mjesto mladih ljudi na neodređeno vrijeme. To je prvi preduvjet, kasnije se može razgovarati o visini plaća i svemu drugome. Jer mladi da bi poticali, da bi koristili i druge poticajne mjere, primjerice mjeru za poticanje stambenog zbrinjavanja moraju imati sigurno radno mjesto, to je prvi korak i prioritetan korak koji hrvatska Vlada mora poduzeti u tom smislu ne vidimo napredak i zbog toga pozivamo hrvatsku Vladu da se pozabavi ovim pitanjem. Hvala.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj nezavisnih zastupnika u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a, poštovani zastupnici. Evo, nije naodmet da se još jedanput naglasi problem koji je u hrvatskom društvu prisutan već dugo, a temelj za ovo iznošenje je objava FINA-e s jučerašnjim datumom o broju blokiranih građana u RH. 2015. g. stupio je na snagu Zakon o stečaju potrošača, FINA je temeljem toga počela s provođenjem izvansudskih postupaka stečaja potrošača sa ciljem sklapanja izvansudskih sporazuma između potrošača i vjerovnika. Ono što možemo na stranicama FINA-e naći da je temeljem toga 1254 predmeta postoji, ukupna vrijednost je 935.595.171,00 kn, gotovo milijardu i taj zakon je postigao određeni učinak. Sljedeći zakon koji je prošle godine stupio na snagu 21. srpnja 2018. g. Zakon o otpisu dugova fizičkim osobama. To je ovaj famozni Bandićev oprost dugova koji sada, vidimo, puni novinske stranice. Istina je da u tom zakonu nije definiran imovinski cenzus, s te strane Milan Bandić ima opravdanje, međutim za pripremu, primjenu ovog zakona trebalo je dobro promisliti, prije svega i ministar Marić, a onda i g. Bandić da se ne bi dogodilo ovo što se sad dogodilo u gradu Zagrebu. Međutim, i taj zakon je polučio određene rezultate i zadnji zakon koji treba spomenuti je Zakon o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima, čl. 33 st. 1 tog zakona koji definira da se brišu sve one osnove za plaćanje na teret fizičkih osoba koje nisu naplatile u cijelosti u roku od 3 godine, a pod zadnjih 6 mj. nije bilo nikakvih naplata po tom računu. I temeljem toga, ova 3 zakona 31. prosinca 2018. g. dakle nešto više od mjesec dana, dug građana iz osnova je iznosio 17,62 milijarde kuna. U blokadi je 264 751 građanin, dok je krajem 2017. godine bilo blokirano 319 752 građana, a ukupna vrijednost je bila 42,74 milijardi kuna, dakle značajno je smanjen iznos blokade i broja građana. Međutim, zapanjujući su podaci opet kad i unatoč ovom smanjenju, kad ih ponovo pogledamo, u odnosu na broj stanovnika koji je objavila FINA, ali pazite, broj stanovnika iz 2011. godine. 2011. godina govorimo o broju stanovnika. I broj radno sposobnog stanovništva, ta su dva omjera prikazana, s time da se prema procjenama 16% radno sposobnog stanovništva napustilo zemlju. Dakle možemo ove postotke još pomnožit sa 1,2. Udio blokiranih građana u broju stanovnika se kreće od oko gotovo 7%, a u radno sposobno stanovništvo oko 10%, kažem svojim povećanjem onih koji su otišli, to je 12%. 12% građana zemlje je blokirano. Malo nas je, ali smo dobro blokirani. Ne ulazeći sad u strukturu dugova koje građani imaju, ukupan dug znači iznosi 17 milijardi i 618 milijuna kn, od čega najviše prirodno otpada na grad Zagreb, 5 milijardi i 200 milijuna. Evo, za usporedbu, moja Virovitičko-podravska županija iznosi ukupan dug je 244.581.865,00 odnosno njen broj stanovnika, to je radno sposobnog, kažem uz ovo smanjenje gotovo 12%. I sljedeća stvar koju valja spomenuti kad su u pitanju poslovni subjekti, ukupan dug s blokadama je 5,5 milijardi kuna, ali pazite. Do 120 dana kad govorimo, znate tko ima najveći dug? Najveći dug imaju poslovni subjekti bez zaposlenih. Gotovo pola milijarde. A kad govorimo o blokadi 120 dana i više, najveći dug imaju opet poduzeća ili poslovni subjekti bez zaposlenih 3 milijarde i 100 milijuna kuna. Činjenica je da je veliki broj građana blokiran, činjenica da je veliki broj poslovnih subjekata, ovaj iznos je formalno ili fiktivno smanjen sa 50 milijardi na 17 milijardi, ali još uvijek ostaje problem, što u budućnosti napraviti sa ovakvih odljevom stanovništva, sa ovakvim velikim brojem blokiranih građana, sa ovakvim malim brojem predmeta na temelju Zakona o osobnom stečaju i Vlada doista mora uložiti više napora da bi građane odblokirali, da mogu svoj račun koristiti jer ovako nema koristi niti za društvo, a niti za njih. Hvala.
Hvala vam lijepa.
Dobro jutro poštovane kolegice i kolege, ja bi vas molio da zauzmete svoja mjesta. Krećemo s radom, kao i svaki puta srijedom, na početku plenarnog zasjedanja, imamo slobodni govor klubova ili nezavisnih zastupnika, prvi je danas na redu, kolega Bojan Glavašević, u ime Kluba nezavisnih zastupnika, izvolite.
Hvala g. predsjedniče. Zaboraviti holokaust, je ubiti 2 puta. To su poznate riječi velikog Elibizela. Vrlo slične riječi izgovarali su i hrvatski političari nedavno, na dan sjećanje na žrtve holokausta. Te riječi vladajućih nisu bile uvjerljive ni tada, jer njihova dijela govore glasno, o nedostatku političke pa i osobne volje, da se suoče s revizionizmom u našem društvu, ali još manje uvjerljive u svijetu vijesti da je Dnevnik Ane Frank, izbačen iz popisa lektire. To nije bilokakva knjiga, kao što ovdje ne govorim o tome, samo zato što je ona izbačena s popisa lektire. Govorim o tome, zato što je ovaj slučaj, samo jedan u nizu znakova procesa koji je očigledno namjeran i organiziran, a mogu ga opisati, kao kolektivno programiranje zaborava. Dozvolite da pročitam nešto što o dnevniku Ane Frank napisao Miljenko Jergović u Jutarnjem listu, Dnevnik Ane Frank nije u pogledu stila naročito vrijedan tekst, pisala ga je relativno načitana i inteligentna adolescentica s rudimentarnim, lateralnim darom, vrijednost tog dnevnika nije u njegovoj izuzetnosti nego upravo suprotno. Njegova vrijednost je u tome što je Ana Frank, gotovo po svemu bila samo jedna od bezbroj djevojčica, koje su pisale dnevnik, koje ga pišu i koje će ga pisati, dok god je ljudi, ja se ispričavam, ovo pričanje je poprilično nepristojno i glasno [[Upadica Predsjednik: Izvolite nastavite.]] Hvala lijepo, nećete reagirati, zamoliti kolege da budu.
Kolega Glavašević, izvolite govoriti, atmosfera u sabornici je sasvim korektna i postoje trenuci kada je puno glasnije, ovdje se može normalno govoriti i izvolite govoriti.
Dobro, hvala g. predsjedniče. Dakle, njegova vrijednost je u tome što je Ana Frank, gotovo po svemu bila samo jedna od bezbroj djevojčica, koje su pisale dnevnik, koje ga pišu i koje će ga pisati, dok god je ljudi, a ljudi će biti dok bude pismenosti. Ali, ipak Dnevnik Ane Frank je među najpotresnijim književnim tekstovima uopće. I naprosto je idealna knjiga iz obavezne ili da budem jezično korektan obvezne školske lektire. Iz njega će daroviti učenik, spoznati barem 2 stvari, prva i manje važna, književnost može biti jedini način da se nešto o sebi i svojima kaže. Druga i mnogo važnija ako je Ana Frank ispisivala iste rečenice, kakve pišu i njeni suvremeni vršnjaci, tada je između njih i nje samo jedna razlika, razlika u imenu, u porijeklu, u sudbini, u holokaustu. Ni jedna knjiga za stvaranje opće europske svijesti o holokaustu, nije bila i ostala tako važna kao Dnevnik Ane Frank. Druge se mogu poricati i osporavati, ova ne može. O drugima se može lagati, o ovoj teško. I to je razlog što se u svim europskim školama i u svim školama bivše Jugoslavije, a onda i u svim školama postjugoslavenskih zemalja čita o Dnevnik Ane Frank. Generacije mladih Europljana, njihovih očeva i majke, ali već i baka i djedova, prošle su makar i na brzinu kroz tu knjigu. Ona je pored sveg drugog, neka vrsta intelektualnog i emocionalnog cjepiva. Da nije bilo Dnevnika Ane Frank, današnji bi svijet bio neusporedivo gori nego što jest. Mržnje, rasizma i antisemitizma bilo bi nesagledivo više nego što je s ovom knjigom. I ne bi stradali samo Židovi, čak bi se moglo reći da bez Dnevnika Ane Frank, ne bi stradali većinom Židovi, stradavali bi svi koji pripadaju nekoj od zoglašenihi manjina. Odnos prema Ani Frank, ilustrativan je primjer odnosa ove Vlade prema holokaustu i pokazuje duboko nerazumijevanje činjenice, da je odbijanje suočavanje s prošlošću izravan put u ponavljanje svih najgorih grešaka. Izjava Antonija Tajanija, najbolji su vam primjer toga, blokiranje serije o NDH na HRT je također primjer. Ustaški znak koji ovisi o kontekstu je također primjer. Na to kao društvo moramo reagirati, ako zaista ne želite zaborav drage kolege iz HDZ-a i HNS-a a zašto ga onda vaša vlada uporno djelima potiče?
Drugi je na redu, poštovani kolega Mirando Mrsić, nezavisnih zastupnik, izvolite. Ovako poštovane kolegice i kolege imamo problema sa video opremom i vrijeme tamo se gubi i nije jasno, pa ćemo mjeriti na ovaj tu sat, ja ću svakome točno reći do kada će govoriti 5 minuta. Sada je na redu Ivan Vilibor Sinčić u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGE, znači može govoriti do 9 sati, 50 minuta i 10 sekundi.
Prije kolege Marka Vučetića, dozvolite da pozdravim učenice i učenike Graditeljske-tehničke-obrtničke- industrijske škole iz Zagreba koji se nalaze s moje lijeve strane, dobar dan i dobrodošli. [[Pljesak.]] Izvolite, kolega.
Poštovane kolegice i kolege, Hrvatska danas sudjeluje u kampanji Milijarda ustaje protiv nasilja nad ženama i djevojčicama. To je ipak danas najznačajniji događaj koji se odvija u RH jer nas političari i politički pritisci, ono što na hrvatskom nebu ne leti zbog nemogućnosti donošenja političkih odluka, danas bi trebalo ostati ono što dominantno zauzima hrvatski prostor međutim tema koja je životnija, tema koja je i sramotnija je tema nasilja nad ženama i nad djevojčicama. To je nasilje nad ljudskim bićima koji su nositelji ženskosti i upravo zbog te ženskosti u toj ženskosti netko pronalazi kod da se obračunava na sve moguće načine i da tu ženskost pokušava nasiljem istisnuti iz područja ljudskog, iz područja svjetskog, iz područja svjetskog, iz područja javnog. Nasilje nad ženama i djevojčicama se odvija u obiteljima, odvija se putem ekonomije, u socijalnom, društvenom, u ekonomskom kontekstu, u institucionalnom ali i u zdravstvenom sustavu što je uz ovaj obiteljski gotovo najtragičniji ukoliko se uopće može praviti nekakva kategorizacija unutar nasilja. Nasilnika i onog tko provodi nasilje nikad ne možemo promatrati pozitivnom stvarnošću. U najboljem slučaju to je prazno mjesto, nasilnik je prazno mjesto ljudskog. Ono gdje je prilika da se ljudsko razvija ali se ne razvija. Institucije koje provode nasilje su prazno mjesto institucije i institucijskog. Ekonomija je prazno mjesto ekonomije ukoliko provodi ekonomsko nasilje nad ženama. Zdravstveni sustav i zaposlenici unutar zdravstvenog sustava koji provede nasilje nad ženama a i svjedočanstva koje su danas pročitale članice udruge Roda, svjedočanstva žena koje su prošle zdravstveno nasilje zbog ženskosti u hrvatskim zdravstvenim ustanovama je na toj razini da možemo reći da se taj duh ništavila, taj duh praznog mjesta, zdravstva, liječništva ili medicinske skrbi odvija i u hrvatskom zdravstvenom sustavu. Zbog toga je potrebno prekinuti šutnju jer kad prekidamo šutnju, mi ustajemo protiv apologije nasilja jer da bi nasilje moglo u nekom društvu opstati, netko to nasilje treba braniti. Nasilje se brani na različite načine a najdrastičniji način branjenja i apologije nasilja je šutnja. Onaj tko šuti on danas neće ustati protiv nasilja ali mi danas ustajemo protiv njega, ustajemo protiv institucija koje provode nasilje i ustajemo protiv svih onih branitelja i apologeta nasilja nad ženama i nad djevojčicama u hrvatskom društvu i u svjetskom društvu. Današnji dan je dan u kojem mi trebamo zastati, dan u kojem trebamo promotriti i vidjeti što se u jednom kondenzatu ljudskoga, zašto taj kondenzat ljudskoga nekoga poziva da se njemu suprotstavi i da mu prilazi sa isključivim mehanizmom nasilja. Danas su članice udruge Roda, mnoge nekolicina saborskih zastupnica i zastupnika su protestirali pred Vladom ali nisu protestirali nasiljem nego su protestirali protiv nasilja, protestirali su na način da su dali uputu što očekuju od hrvatske Vlade da u institucijama i u hrvatskom društvu koje se politikama mogu regulirati, više ne stanuje duh šutnje, duh koji omogućava apologiju nasilje i koji ženu pretvara u biće koje ima, kao što je to rekla Simone De Beauvoir, apstraktna prava ali smo joj oduzeli konkretnu mogućnost. Na primjeru zdravstvenog sustava, žena ima pravo na zdravstvenu zaštitu, to je apstraktno pravo a u konkretnoj mogućnosti se ponekad događa i često događa kad se radi o reproduktivnim pravima da su izložene nasilju. Dakle apstraktno pravo da imaju zdravstvenu zaštitu se unutar sustava koji šuti, koji je apologetski prema nasilju, pretvara u konkretnu mogućnost oduzimanja tog prava i nasilja prema ženskosti nad ženama i nad djevojčicama u Hrvatskom društvu.
Hvala vam kolega Vučetiću.
Idemo sad na klub zastupnika, Klub nezavisnih zastupnika, poštovani kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege gotovo da je bio jednoglasan konsenzus oko ulaska RH u EU, to je proglašeno i kao najvažnijim nacionalnim interesom jer RH eto već 6 godina, 5 i pol, 6 će biti je članica EU, a ono na čemu je test hrvatske administracije u najširem smislu te riječi je upravo uspješnost u povlačenju sredstava iz fondova EU koji je jedan od najvećih benefita koje zapravo to članstvo donosi. Ono što možemo zaključiti da to povlačenje sredstava iz fondova nikako ne može biti zadovoljavajuće jer manje od dvije trećine sredstava je ugovoreno za ovu financijsku perspektivu, a tek jedna petina je prema podacima isplaćena. Vlada RH je na 139. sjednici 23. siječnja ove godine donijela odluku o pokretanju postupka izmjena prostornih jedinica za statistiku druge razine, pa je tako ustanovila 4, 4 regije statističke. U jednu grupu spadaju oni koji su nekad imali more, u drugu skupinu spadaju oni koji danas imaju more, u treću skupinu spadaju oni koji eventualno još mogu otići na more, a u četvrtu skupinu je Grad Zagreb. Ono što se želi i što Vlada želi ovim razmještajem, drugačijim razmještajem prostornih jedinica postići je veću razinu maksimalnih stopa financiranja, samo da prije toga kažemo za Grad Zagreb da tu ne postoji jedna, jedna zabluda iako je financijski spada u gradove koji su povukli najviše sredstava, najizdašnije, po broju stanovnika to je vrlo, vrlo skromna sredstva, tako da imamo sliku oko toga. No hoće li ovo biti dovoljno? Vlada je svjesna, pa je onda donijela i odluku da se kreće u izradu nacionalne razvojne strategije do 2030. godine, njeno usvajanje se predviđa u saboru 2020. godine, a početak provedbe 2021. pa bi rezultati trebali biti 2030. Na stranicama Ministarstva regionalnoga razvoja imate jedan upitnik, ja sam ga ispunio, vizija Hrvatske kakvu želimo, upitnik je solidan, tamo imate klikate na odgovore, međutim oni su dosta sugestivni. Međutim, u čemu je kvaka, što je problem, vjerujte niti ova odluka Vlade, a niti strategija koja bude donešena, neće biti dovoljna da RH povuče značajna sredstva iz iduće financijske perspektive kao što je to slučaj sada. Svaka inicijativa mora ići odozdo. Mi imamo s jedne strane one koji mogu i hoće, a nemaju mogućnosti, ne mogu se prijavljivati. Evo sad sam, baš sam imao slučaj, predsjednica je na to ponukala, bila je u privatnoj klinici na pregledu, a znate da privatne klinike ne povlačiti sredstva iz Europskih fondova jer su ograničene u tom pristupu. Nije problem što je predsjednica bila na privatnom pregledu, u privatnoj klinici, problem je što većina građana si to ne može osigurati. Pa upravo osmišljenim povlačenjem sredstava to možemo poboljšati. Prema podacima 2,7 milijarde kuna nismo uspjeli povući, a vezane su za gospodarstvo zamislite koliko je to radnih mjesta. Dakle, mi smo donijeli u saboru zakon o Izmjene Zakona o državnim službenicima, Izmjene Zakona o lokalnoj samoupravi i pogledajte sad lokalne samouprave mogu prema novom zakonu zajedno osnivati urede za privlačenje sredstava iz Europskih fondova. Konstatirano je da nedostaje gotovo 3.000 službenika koji bi se bavili ovim pitanjima, izmjenom Zakona o državnim službenicima i to je omogućeno. Kad sam ovdje premijera pitao što nedostaje, on je rekao pa neće valjda nas optuživati da nemamo kontakt sa jedinicama lokalne samouprave. Premijeru nemate dobar kontakt, razgovarajte, nešto duboko ne štima. Kad govorimo o poslovnom sektoru imaju ljudi ideje, imaju prilike, ali s vremenom će doći ta situacija da unatoč idejama, unatoč tome što se i žele prijaviti, mogu prijaviti neće više imati ona osnovna sredstava, a to su sredstva koja moraju sami imati kao samo učešće. Da se osvrnem na poljoprivrednu, ministar Tolušić je rekao nećete više morati zalagati svoje kuće, svoju imovinu da bi dobili kredite i da će povoljnim financijskim instrumentima to biti omogućeno, međutim to na terenu ne vidimo. Razvojne agencije koje su koordinatori se moraju spuštati prema, prema dolje, moraju s ljudima razgovarati najbolji način što ljudima treba, a neprestano nametati, ajde postavite si pitanje u vašim županijama, gradovima, tko odlučuje koji će to projekti prolaziti, što mislite tko odlučuje jel mislite da to struka odlučuje, ne gospodo odlučuje politika. U mojoj, ja nemam ništa protiv da se u moj županiji obnavljaju dvorci, ali kad vratimo njive i šume, bivšim vlasnicima onda možemo samo ostat kmetovi na našoj zemlji. Hvala.
Sada će u ime Kluba nezavisnih zastupnika, govoriti poštovani zastupnik Bojan Glavašević, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege nisam imao namjeru govoriti sada, međutim, osjećam potrebu potaknut zapravo izlaganjem kolegice Vranješ, koja se je osjetila pogođena javnim interesom i nečime što percipira kao netočno iznesene podatke o sebi. Moram se složiti sa kolegom Grmojom da ova govornica ovdje, treba biti prije svega korištena za nešto što je javni interes a ne nešto što je osobni interes. Ne ulazeći u to, da li je kolegica Vranješ bila u pravu, oko onoga što je govorila ili ne. U situaciji u kojoj se evo baš sada u subotu će se dogoditi jedan od najvećih prosvjeda, vezanih za probleme u slobodi medija, u slobodi izražavanja, u slobodi govora, u društvenom kontekstu, u kojemu javna televizija, tuži pojedince, strukove udruge novinara i druge medije i na taj način, zapravo ima jedno nasilničko ponašanje, kojima zastrašuje novinare i o kojima su na kraju krajeva pisale brojne europske intuicije već i što utječe definitivno na indeks slobode medija u Hrvatskoj. Iskoristiti saborsku govornicu za nešto za što zapravo postoji institut demantije je nevjerojatno neprimjereno. Ja, mislim, nemam apsolutno ništa protiv kolegice Vranješ osobno i mogu razumjeti kako se osjeća. Naime, 4 g. koje sam proveo kao pomoćnik ministra branitelja, o meni su različiti mediji plasirali različite laži, od toga da mi sin šefa SOA-e piše doktorsku disertaciju, do mnogo gnjusnijih i neumjesnijih laži. Dakle, ja mogu shvatiti ali kako se kolegica osjeća, ali kažem za takve stvari postoji institutu demantija. I u krajnjoj liniji tužbe ukoliko istina nije zadovoljena. Međutim, u ovom društvenom kontekstu ja iz ovoga moram iščitati nešto drugo. Dakle, kolegica koja je članica HDZ-a i govorila je o tome, kako postoji razlika. Ja mislim da postoji jedna stvar koja je tu vrlo dosljedno prisutna kod HDZ-a od '90. na ovamo. Naime, HDZ ne percipira javni interes kao nešto pozitivno i propitivanje svojih članova i privatnih interesa svojih članova kao nešto pozitivno. Naime, HDZ je uvjeren da je njihov interes ujedno interes države. Međutim, tome nije tako. Tome jednostavno nije tako. U situaciji u kojoj se nalazimo, mislim da baš u Nacionalnu bio članak o tome, ako Viktor Orban, odnosno, njegov medijski mogu, kreće u preuzimanju jedne televizije u Hrvatskoj, u situaciji u kontekstu u kojemu se društvenim mrežama šire lažne vijesti. U kojemu se pomoću umjetne inteligencije može danas falsificirati praktički bilo što. Važnije je nego ikada da se podsjetimo da u novinari zapravo rješenje. Novinari nisu problem, novinari su ljudi, mogu pogriješiti. Da, postoje ponekad i uredničke politike. Da, ponekad postoje i ciljane kampanje protiv pojedinaca, ali rješenje za takve probleme sigurno nije, da u kontekstu društvene harange na novinare, iskoristite ovu govornicu, za nešto zašto postoji institut demantija. Da, naši krediti, političara su predmet javnog interesa, da naša putovanja su predmet javnog interesa, da naše plaće, plaće naših supružnika, sva primanja osoba koja su povezana s nama kako je definirano u zakonu o sprječavanju sukoba interesa su validan predmeta javnog interesa. Ja vam želim reći laži o budućnosti u nama, kojemu je dao mandat da vodimo ovu zemlju, koji smo izabrani će nažalost biti još više. Novinari ponovio bih ovdje nisu problem, novinari su rješenje. Nećemo ništa postići time da ih prozivamo s ove govornice, za to postoji procedura jer demokracija jeste procedura, a ako nismo zadovoljni procedurom, onda trebamo mijenjati tu proceduru. Ne ići ad hominem, ne s ove pozornice pogoršavati problem s ove govornice pardon, pogoršavati problem, koji je ruku na srce, u razmrvljenoj medijskoj sceni Hrvatske, u situaciji gdje povjerenje u sve institucije zastrašujuće nisko. Mi moramo biti svjesni, da je nama kao političarima, da imamo najveću odgovornost jer nam je predana, predan nam je mandat da vodimo i da dajemo primjer. Hvala.
Hvala lijepo.
Sada je na redu Klub nezavisnih zastupnika i poštovani kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege. Budući da je zadnja srijeda u mjesecu veljači a 2017. godine Hrvatski sabor je proglasio Dan ružičastih majica Nacionalnim danom borbe protiv vršnjačkog nasilja, upravo zadnju srijedu u mjesecu veljači. Zbog toga je i danas ova majica koju smo obukli, vidim da je kolegica Puh isto obukla, danas majicu, a mi smo članovi Odbora za mlade, obitelji i sport, pa smo se odlučili na ovaj čin kako bi upozorili javnost da je, a i vidim da je i kolega Čuraj, kako bi upozorili javnost na vrlo ozbiljan problem nasilja, posebno vršnjačkog nasilja koji pogađa one koji su u fazi razvoja, u fazi svog intelektualnog, emotivnog i svakog drugog razvoja i koji se ne znaju sami najbolje nositi sa onim što im se događa i zato nastojimo i ovim govorom na taj dan upozoriti. Prva stvar koju moramo prihvatiti ili priznati je činjenica da nasilje postoji, nasilje postoji svuda oko nas. I prema istraživanjima, a takvih istraživanja moramo reći da je malo, prema istraživanjima velika većina naše djece i mladih doživljavaju nasilje ili su bili sami žrtve nasilja ili su oni počinili nasilje. Nešto više dječaci su i žrtva i počinitelji, nešto manje djevojčice počinitelji ali žrtve su nasilja svi. I mi kao društvo moramo učiniti sve kako bi znanost, prije svega znanost ovom problemu pristupila još puno bolje, za to trebaju određena financijska sredstva i zbog toga je važno u društvu vršiti istraživanja i pronalaziti načine i metode kako se protiv ove pošasti boriti. Druga stvar koja je jako bitna je prepoznavanje nasilja, ono što vidimo iz istraživanja da se veliki broj učenika i djece u školi ne obraća nastavnicima. Nastavnici nisu dovoljno educirani, nemaju dovoljno znanja ni kompetencija da se suočavaju sa ovim ozbiljnim problemom. I ono što je još poraznije, u mnogim našim školama nedostaju stručni suradnici pedagozi, psiholozi koji bi se sa ovim problemom mogli sustavnije i značajnije baviti. Dakle sami nastavnici su u razredu prepušteni sami sebi i tu nastaje onda problem samog prepoznavanja a prepoznavanje je prvi korak da se tom problemu onda sustavno pristupi. I naravno nemojmo zanemariti i roditelje koji isto tako imaju velikih problema da prepoznaju dijete koje je izloženo nasilju u školi i koje u školu ne želi odlaziti, koje je bolesno prije škole i koje se jednostavno u školi ne osjeća sigurno, a naše škole bi trebale biti svetište, svetišta u kojima bi djeca rado odlazila, u kojima se osjećaju sigurno. Ako tome nije tako onda nećemo postići dobar, dobar uspjeh. I treća onda stvar, kad se obučimo da prepoznajemo nasilje, da se protiv njega borimo, da ga sprječavamo, tu naravno čitavo društvo mora sudjelovati i djelovati jer se ne može ovo prepusti pojedincima, ne može se prepustiti ni udrugama koje na tom planu puno rade, jednostavno mi kao društvo, mi kao ljudi u politici moramo paziti na svaku našu riječ, na svaku našu poruku jer svaka naša riječ može izazvati i imati posljedice koje se onda manifestiraju u vidu, u vidu nasilja. Ono što je najvažnije u sprječavanju nasilja sigurno kultura komunikacije, razgovor, razgovor sa našom djecom, razgovor sa djecom prijateljima naše djece, gdje možemo od njih saznati puno, gdje možemo s njima kroz razgovor ih upozoriti koja su ponašanja prihvatljiva, koja nisu i naravno razgovor ili govor u javnom prostoru u kojem možemo isto tako voditi računa da ne pozivamo na nasilje, da ne upozoravamo ili da ne osuđujemo druge ili drugačije već da imamo toleranciju prema drugima i drugačijima, jer upravo raznolikost ili različitost je često povod za počinjenje nasilja prema onima koji su različiti. Bilo da su različiti po vjeri, po spolu, po nekim drugim pokazateljima, bilo da su djeca koja su u školi imaju izvrsne rezultate, bilo da su niži, viši, bilo da mucaju ili da imaju drugi nedostatak, redovito su žrtve nasilja. Dakle, u tom smjeru moramo učiniti sve da se razina naselja smanji na najmanju moguću mjeru jer su isto tako istraživanja pokazala da i žrtve nasilja i počinitelji nasilja kasnije u životu imaju dosta problema. Ono što učitelj ili roditelj pokvari ni 10 policajaca [[Upadica: Hvala.]] ne može popraviti. Hvala.
Nastavljamo sa iznošenjem stajališta. Slijedeći u ime Kluba nezavisnih zastupnika kolega Marko Vučetić. Izvolite kolega Vučetić.
Zahvaljujem, poštovane kolegice i kolege sutra će se održati prosvjed, prosvjed novinara i prosvjed za novinarstvo i slobodu novinarstva. U svakom društvu se sukobljavaju dvije tendencije, jedna tendencija je tzv. tendencija režimske svijesti, režimska svijest počiva na principu aktivne i pasivne neslobode odnosno na principu širenja zakonitosti autoritarne i totalitarne svijesti. Ta autoritarna i totalitarna svijest može biti prisutna samo unutar neke institucije, a onda se iz te institucije derivira u čitavo društvo i onda društvo postaje sve više pritisnuto derivatom autoritarne i totalitarne svijesti. Ta autoritarna i totalitarna svijest je režimska svijest. Režimska svijest ne misli, umjesto misli ona širi propagandu. Novinari koji misle, novinari koji žele slobodu, koji žele istinu nužno dolaze pod pritisak i pod kaznu ove totalitarne režimske svijesti. Odmah treba reći da režimska svijest nije ideološka svijest jer tu nema apsolutno nikakve ideologije, nego se radi o tome da se želi sačuvati neka vlast. Vlast koja širi opet ovaj svoj toksični element pasivne i aktivne neslobode. Kad se radi o medijima i o javnom servisu onda se nalazimo uistinu u dramatičnoj situaciji jer javni servis i mediji bi trebali širiti kolektivnu istinu. Ta kolektivna istina se sastoji u tome da društvo ima priliku i prigodu susresti svoje vlastito lice. Slobodni mediji pred javnost donose sliku lica kakvi mi jesmo, a ne kakva bi vlast ili režim htjeli da budemo. Ukoliko mi ne susretnemo to svoje lice onda ćemo biti u, netko će nam oduzeti budućnost i mogućnost da mijenjamo stvari. Sutra s ovim prosvjedom se događa nešto uistinu maestralno. Apstraktna sloboda koja je novinarima bila prisutna dok su živjeli i radili i mislili da djeluju unutar institucije koja je umjesto propagande širi istinu i slobodu, oni su sad putem te apstraktne, apstraktne misli suočili su se očajem apstraktnosti. Što to znači? To vam znači ovo, novinari su mislili da su slobodni, kad su shvatili da nisu slobodni da nemaju slobodno vrijeme, da ne mogu pisati istinu nego da trebaju djelovati sukladno režimskoj istini oni su se našli pod pritiskom i poslani su na sudišta. Ovim njihovim slanjem na sudišta i dizanjem tužbi se razvila i nastala je istinska je istinska sloboda. Od apstraktne slobode, nastaje istinska sloboda i ta istinska sloboda će sutra biti prisutna na i preksutra u subotu će biti prisutna na hrvatskim ulicama. Na hrvatskim ulicama ćemo sutra, preksutra vidjeti pripadnike onih koji šire istinsku uosobljenu slobodu i slobodu društva, a ustuknut će svi oni koji šire propagandu kao istinu. Zbog toga i pod ovim vidom, pod vidom sukoba režima i individualne društvene istine treba promatrati i izjavu ravnatelja HRT-a koji je rekao da se nalazi i da je suočen s političkim pritiscima. Ja mu vjerujem, ali taj njegov iskaz je iskaz koji očituje gdje leži uzrok ovog problema i uzrok problema na HRT-u, a to je što se ravnatelj HRT-a našao u političkom lancu. Da se nije pronašao i da se nije našao u političkom lancu ne bi mogao biti izložen niti političkim pritiscima, niti političkom pogodovanju. Da je ravnatelj HRT-a izvan političkog lanca pogodovanja i pritisaka onda bi novinari na HRT-u širili istinu, a ne bi bili suočeni s time da moraju širiti propagandu. Hrvatska bi imala prigodu vidjeti kako je to njezino istinsko lice i mogla bi razvijati trijumf individualne volje, individualne slobode, individualne istine, a ne bi bila pritisnuta trijumfu kolektivne volje režima. Zahvaljujem.
Hvala lijepo.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj Nezavisnih zastupnika u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Doista se čovjek zgrozi kada se suoči sa ovakvim situacijama kad pročita da je jedan otac odlučio se svoju djecu bacati kroz prozor, sa prvog kata, to je nešto što svaki, razuman i normalan čovjek teško može razumjeti i teško može prihvatiti. Mi smo prije samo 2 dana ovdje u Hrvatskom saboru imali prilike progovoriti povodom dana obilježavanja, suzbijanja vršnjačkog nasilja koje je proglasio ovaj Sabor o tome da nasilja ima i nasilja oko nas postoje. Ono što može sigurno pomoći, ono što može sprječavati ovakve pojave je jačanje institucija u društvu, svih institucija u društvu koje se mogu na adekvatan način brinuti ili skrbiti o tome da do ovakvih pojava ne dolazi. I upravo sam u ovom govoru htio na to ukazati kako se prigodno volimo pozivati na institucije, kako volimo reći kako imamo puno naših institucija koje se bave, ali onda kada im treba dati sredstva, kada im treba dati novac, kada im treba pomoći u materijalnom i u ljudskom kapacitetu onda tu nismo baš tako darežljivi. To je pratilo sve Vlade do sada. Imao sam prilike ... [[Govornik se ne razumije.]] u Slatini ako odemo u centar za socijalnu skrb vidjeti u kojim uvjetima ti ljudi rade. I ti ljudi su izloženi nasilju i prema njima se u pojedinim trenucima vrši nasilje. Nasilje je nešto što u društvu ne smijemo tolerirati, nešto što se društvo, oko čega se treba ograditi i protiv čega se treba boriti a boriti se protiv nasilja možemo jasnim mjerama, jasnim ovlastima institucija i jasnim njihovim opremljenostima. Počevši i od naših škola koje u ovom trenutku i po ne znam koji puta kažemo u našim osnovnim i srednjim školama nemamo dovoljno stručnih suradnika, nema pedagoga, nema psihologa koji bi prepoznavali sve one probleme s kojima se djeca svakodnevno susreću i što je najporaznije za svako društvo a i naše društvo je da su djeca izložena nasilju. To se ne smije događati i u tom smislu pozivamo i Vladu RH i naravno i onda sve institucije da učine sve kako bi se ovi događaji spriječili u svom začetku a ne samo da onda progovaramo o njima kada je već kasno. Hvala.
Hvala.
Idemo dalje, sada je na redu Klub nezavisnih zastupnika, poštovani kolega Tomislv Žagar, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora Poštovane kolegice i kolege. Htio bi progovoriti o jednoj vrlo važnoj temi za RH, ona se tiče nekoliko stvari, bitno je sa stajališta funkcioniranja institucije u RH, dakle, njihovog razmještaja njihovog dobrog funkcioniranja ili sprječavanje njihove opstrukcije, bitno je sa stajališta razvoja gospodarstva u RH, i na kraju krajeva, bitno je zbog nečega što je u zadnje vrijeme u raspravama, u ovom Saboru, evidentno, a to je da RH, kasni ili vrlo slabo povlači sredstva iz fondova EU. Sa ta 3 stajališta, bi htio progovoriti o najavi i o onime što u zadnje vrijeme čujemo od ministra i od premjera, a to je teritorijalni preustroj RH. Naime, o teritorijalnom preustroju, znamo samo jednu stvar, a to je da je udruga općina promijenila naziv u Hrvatsku zajednicu općine. Fali samo još da bude Hrvatska demokratska zajednica općina, onda bi nam stvari bile još i jasnije. Dakle, 130 načelnika u restoranu Čurak se susrelo i promijenili su naziv udruge općine. Ovaj problem je, ova tema je izuzetno bitna. Regionalni preustroj, o njemu će ovisiti budućnost i RH, i razvoja gospodarstva i svega onoga što mi želimo postići, i o toj temi se mora prići na sustavan način. Neke razvijene demokratske zemlje su to napravile vrlo jednostavno, krenule su odozdo, pitali su ljude što oni žele, motivirali su same općine da se udružuju, da na taj način, stvore okvire o kojima mogu povući najviše sredstava iz fondova EU, na kraju krajeve omogućiti gospodarski razvoj. Nama, kada govorimo o velikim sustavima, evo u ovom slučaju, u ovom zadnjem slučaju, to je brodogradnja, Uljani i 3. Maj, dva brodogradilišta, već mjesecima se govori o tom problemu. Mi smo jučer saznali da je premjer pozvao koalicijske partnere da razmotre što će biti o budućnosti o ova dva brodogradilišta. Pazite, jučer nakon mjeseci i mjeseci me je pozvao i onda smo čuli iz izjava predstavnika vladajuće koalicije, ja nisam znao jel se oni šale, jesu to neke ironične izjave ili su to izjave koje su ovako, kako premjer voli reći, pune populizma, ali mi ništa zapravo nismo konkretno o toj temi čuli. Isto tako vlada je u siječnju mjesecu pokrenula postupak nove statističke podijele regija, tzv. NUC 2 razine po koje smo podijelili na 4 regije, slikovito možemo reći, oni koji imaju more, oni koji su imali more, oni koji još mogu otići na more i Grad Zagreb. Međutim, ako pogledate na stranicama FINA-e, financijski rezultate poslovanja poduzetnika u 2017. g. na razini urbanih regija, 4 regija u RH, to je Osijek, Rijeka, Split i Zagreb, tzv. urbane aglomeracije, onda možemo vidjeti da čak i grad Zagreb nije nešto posebno uspješan u tom dijelu. A sada bi tu, ne mogu polemizirati s kolegom Hrgom, pa nije čudno da ministar Tolušić Osječkom fakultetu daje 10000 kn studentima. Pa kolegice i kolege da se poslužim riječima jednog bivšeg premjera, Osijek i Slavonija je u banani. Ako pogledamo te izvještaje FINA-e, ne da nema dobitka, nego je tu prisutan gubitak poslovanja naših poduzetnika. U Slavoniji ste imali do sada poduzetnika iz očaja. Sada je i to, i to su ljudi prestali raditi, ljudi odlaze van, ne mogu više ni iz očaja, poduzimati korake. Kada pogledamo i danas će biti, evo, sljedeća točka dnevnog reda, izvještaj, rev8izije, kada pogledamo samo operativni program, revizije operativnog programa, ovu bi Vladu isto mogli nazvati, vlada kratke ophodnje, jer se neki projekti prolongiraju do 2023. i pitanje je hoće li biti završeni, hoćemo li do tada povući sredstva i hoćemo li još nakon toga još morati sredstva vraćati. Teritorijalni preustroj je ozbiljna tema, njemu bi trebali prionuti pod hitno, ne na taj način, da se mijenja naziv udruge, općine u Hrvatsku zajednicu općina, već na jedan pristojan način, način na u kojem će se uvažavati sve sve općine u RH, na njihovu dobrobit i još jedanput iznesti svoje osobno stajalište, od ovih statističkih regija, treba pretvoriti stvarne regije u RH, to je jedini put da RH, uspije, da se donose pravedne i porezne mjere, a i poticajne mjere za pojedine regije, jer evo, samo jedan primjer, PDV od 25% ugostiteljstvu za Slavoniju je neprimjereno. Hvala.
Idemo sada na osmu raspravu to je Klub nezavisnih zastupnika, poštovani kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege, u općini Nova Bukovica, to je općina iz koje ja dolazim postoji jedno mjesto naziva se Gornje Viljevo, to mjesto u 21. stoljeće još uvijek nema asfalt. Svojevremeno je bila rasprava o tome treba li ravnatelj bolnice biti liječnik ili ekonomist, ekonomist sasvim slučajni, sasvim sigurno može izračunati isplativost liječenja nekog pacijenta, međutim tko će reći članu obitelji da se njegovog člana obitelji ne isplati liječiti. Ova da primjera govorim zato i još da dodam jednu sliku, bivši načelnik moje općine je rekao jednom prilikom za ove stanovnike Gornjeg Viljeva pa jeftinije bi bilo njih preseliti u matično mjesto nego im izgraditi asfalt. Ja sam bio dijete, tad sam doživio prve prosvjede iako kažu da je to bio nedemokratski sustav, u tom nedemokratskom sustavu su bili vrlo oštri prosvjedi građana jer se Osnovna škola Vladimir Nazor u Novoj Bukovici trebala spojiti i postati područna škola Osnovnoj školi Nikola Tesla u Miklaušu. Tome su se građani žestoko suprotstavili sjećam se još natpisa koji je stajao na staroj zgradi općine na kojem je pisalo, hoćemo školu sa tvrdim č. Tad su i mene sjećam se u školi zezali kako tvoji stanovnici pišu krivo, ne znaju pravopis. Ja sam rekao, pa upravo je to argument da škola treba. U to vrijeme je, hajmo reći, ovako uvjetno možda i Nikola Tesla bio jači od Vladimira Nazora. Možda ja tako mislim. Ali se to nije dogodilo. Nije se dogodilo da su ove dvije škole spojene. Kasnije su, a moram to ovako reći, nemam drugačije izraz, veliki Hrvati pod navodnicima, promijenili ime škole Nikola Tesla, tako da se ona više ne zove Nikola Tesla. I još da zaključim, ako bi to vrednovali sa nekog stajališta i sa STEM područja, onda bi, sasvim sigurno škola Nikola Tesla imala bolje, više kvalifikacija da bi postala matična škola u odnosu na Vladimira Nazora, kojeg je trebao onda postati područna škola. Ovo sve govorim zato što me iznenadilo i šokirao prijedlog ministrice, zapravo, smjernice koje je poslao osnivačima o preispitivanju mreže škola u RH. Neke stvari se ne mogu vagati, neke stvari se ne mogu mjeriti, neke stvari se ne mogu kupiti novcem. Evo, samo na početku, da kasnije mi ne promakne, da kažem ministrici vrlo jasno, kako je ona nazvala, školu za život, ministrice vjerujte, spremni smo i mi život za školu dati. Nećemo dopustiti da se na ovaj način prema lokalnoj samoupravi odnosi ni Ministarstvo znanosti i obrazovanja. U redu je ovu temu staviti na stol, ali se ova tema ne smije stavljati pod stol. Dakle, ovim smjernicama ne znaju ništa općine, gradovi koji nisu osnivači, a pogledajte malo županije, što je siromašnija županija, to je manje osnivača. Ma moju županiju, osnivač je naravno, samo županija i grad Virovitica. Čak niti grad Slatina ne zna što se događa, a pogotovo grad Orahovica, sve općine ne znaju što se događa i što piše u smjernicama. Ono što znamo da se optimalna škola od 300-500 učenika i razredni odjel od 20-24 učenika. Piše u Državnom pedagoškom standardu da bi učenik trebao imati 2,5 kvadrata prostora. Sve su to brojke, ali brojke ne čine život. Život u mjestima počinje, prije svega, od škole. Ako uzmete mjesto školu, uzeli ste joj sve. Dakle, ministrice, razmislite dobro o tome i upravo je potpredsjednik Vlade, ministar Tolušić svoju političku karijeru izgradio na gradnji malih škola. Ja sam tad došao čak s njim u sukob, optužio me da sam ja protiv gradnje škola. Ja nisam protiv gradnje škola, ja sam da se ova tema stavi na dnevni red, ali ne na ovaj način, da se ne pita nikoga, nego da osnivač donesen odluku o budućoj sudbini i na kraju krajeva, i svih općina i gradova jer čemu onda služe naše općine kojih ima, eto u RH ukupno jedinica lokalne samouprave 555+1, 556. Dakle, ovu temu treba otvoriti, ali o njoj treba otvoriti široku raspravu, ne na ovaj način ispod stola, da to znaju samo osnivači kojima je to poslovno. Navodno su bili u veljači na sastanku kod ministrice. To nije dobar put. Škola je bitna u svakom mjestu, počevši od područnih škola, kažem, koje je i ministar Tolušić, na tom mu i čestitam, gradio ih je puno, pa do matičnih škola koje isto znače život za mjesto. Jer ako postupimo po ovoj logici isplativosti samo po broju učenika, onda možemo reći da ovu demografsku sliku Hrvatske želimo zacementirati jer upravo škole mogu biti pokretači razvoja, upravo škole mogu biti motivatori i na kraju krajeva, pokretači toga da se RH izvuče iz ovoga teškog stanja jer tko će od mladih obitelji doći u mjesto koje više nema niti školu? Hvala.
Hvala i vama.
Prije nego što prijeđemo na Klub nezavisnih zastupnika u ime kojih će govorit poštovani zastupnik Marko Vučetić, htio bi vas obavijestiti da ćemo mi sada završiti sa iznošenjem stajališta, nakon toga ćemo završiti raspravu o točci koju smo imali, a onda ćemo nastaviti, onda ćemo ići na izjašnjavanje o amandmanima koji su podneseni, evo ga. Sada, mi ćemo dati riječ poštovanom zastupniku Marku Vučetiću, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovane kolegice i kolege, ovih dana smo imali prigode susrest se s izvješćem State Departmenta o stanju ljudskih prava u RH. Istaknuo bi samo dva elementa iz tog izvješća. Prvi se odnosi na status medijskih sloboda i sloboda u društvu i javnosti. On je poražavajući, poražavajući je s nekoliko razina, prva razina se odnosi na to da se novinari kao predstavnici medija, kao predstavnici javne istine i istine koja je u funkciji javnosti, da im se onemogućava rad, da navode se primjeri u kojem je novinaru onemogućeno da sudjeluje na Gradskom vijeću u Sisku. Nadalje, naveden je primjer i novinara koji je izložen fizičkom nasilju u Zadru. Još drastičnije u odnosnu na ovo fizičko udaljavanje i fizičku torturu koju novinari doživljavaju je tortura straha koja je postala antropološkom strukturom novinara. Novinari zbog toga što očekuju političke pritiske i pravne posljedice zbog svog djelovanja, u svoje djelovanje unose strukturu straha koja se očituje u cenzuri, a to je ništa drugo, nego boje se pisati istinu jer znaju da će zbog te istine stradati. To je jedan primjer u 2018.g. koji se i dalje razvija u 2019. i danas u 2019. svjedočimo tome da se novinare proganja, da se podižu kaznene prijave, da se podižu prijave koje trebaju završiti sudskim epilozima, da ostaju ili bez posla ili da snose posljedice zbog toga što u javnosti promoviraju istinu. Drugi dio iz ovog izvještaja odnosi se na korupciju i korupciju u političkim krugovima. Tu je navedeno i jedno ime, ime zagrebačkog gradonačelnika Milana Bandića i ono što se doživljava u njegovom javnom djelovanju pod vidom korupcije i percepcije korupcije. Ovo je iznimno značajan podatak ukoliko ga promatramo u kontekstu Hrvatske sveučilišne zajednice. Milana Bandića se, uostalom kao i svakog političara, može promatrati, percipirati na različite načine. Međutim, ta javna percepcija ne smije rezultirati time da Sveučilišna zajednica verificira jedno takvo djelovanje koje se izvan RH promatra pod vidom korupcije, a da se u RH promatra kao djelovanje koje iziskuje i rezultira time da se predloži da postane počasni doktor jednog Hrvatskog sveučilišta i to Zagrebačkog sveučilišta. Ukoliko Sveučilište u Zagrebu dodijeli počasni doktorat Milanu Bandiću, mi smo verificirali stanje nemoći onoga našeg poimanja što je to časno i čast smo vezali uz percepciju korupcije. Osim toga, ukoliko Muzička akademija smatra da je Milan Bandić zbog onoga što je, jel je djelovao, jel im je dodijelio određene prostore, a to je i bilo u nadležnosti njega jel je izabran kao gradonačelnik da provodi javne politike i da njegove javne politike dovode do toga da se stvori nekakvo javno dobro, ukoliko je to njegovo djelovanje prepoznato kao iznimno djelovanje, onda se mi nalazimo u još pogubnijoj situaciji, nego što je opisano u ovom izvješću State Departmenta, jel mi djelovanje koje treba biti uredno, redovito i stalno prisutno promatramo kao iznimno djelovanje, a onda se mi nalazimo u jednom bešćutnom stanju bešćutne države koja se nalazi potpuno premrežena korupcijom. Pogledajmo što je to Milan Bandić u Zagrebu napravio. Milan Bandić je žrtvovao Zagreb. On ga i svoju žrtvu je simbolički prikazao u izgradnji fontana. Još od pamtivijeka od mitološke svijesti, čovjek kad žrtvuje, žrtvuje vodom, vatrom, zemljom i zrakom. Neron je žrtvovao Rim vatrom, a žrtvovani Zagreb je Bandić prikazao u izgradnji fontana. I uistinu, kao što je Neron odsvirao dok je gledao vatru kojom je Rim nestajao, tako je očito i Muzička akademija odlučila odsvirati i svirati dok nestaje Zagreb i dok jača ovaj osjećaj javne korupcije, odnosno percepcije korupcije u javnosti i čestitam svim takvim doktorima koji dovode do tragičnog sloma hrvatskog društva.
Hvala lijepa.
Sada je na redu Klub nezavisnih zastupnika i poštovani kolega Marko Vučetić, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, jučer je u Zagrebu i održan prosvjed i to je prividni prosvjed jer uistinu nije se radilo o nečemu što prosvjeduje nego se radilo o demonstraciji etičke dobrote. Ta etička dobrota kao akademska kategorija ne smije biti zaboravljena i neće biti zaboravljena sve dok postoje ljudi koji su stanju izaći u javnost i na razini ove etičnosti progovoriti o onome što ne smatraju normativno poželjnim a to je dodjeljivanje počasnog doktorata. Počasni doktorat koji će se dodijeliti nekome tko nije u stanju civilizacijsko-povijesno djelovati putem onoga što je čovjeku najvlastitije a to je riječ je niti jedan počasni doktor sveučilišta koje drži do sebe nije na razini banalizacije riječi. Sveučilište koje drži do sebe treba provesti jednu akademsko-kliničku ekspertizu i čovjeku koji nije u stanju govoriti, koji banalizira, koji putem pojmova banalizira pomoći ću da upozna magiju riječi i da upozna čovječnost. Takvima se ne dodjeljuju počasni doktorati jer nema tog počasnog doktorata koji se neće razbaštiniti od časti kad se nađe sa suprotne strane etičkog poretka. A ovo nam je upravo put ukoliko se počasni doktorat dodijeli Milanu Bandiću, počasni doktorat je razbaštinjen od časti i našao se, sveučilište je uvedeno u ono u čemu je Milan Bandić uspješan. Kad sveučilište bude uspješno u onome u čemu je Bandić uspješan, to sveučilište je doživjelo svoj neuspjeh i oni koji budu glasovali i odlučivali o dodjeljivanju ovog počasnog doktorata, u isto vrijeme su se odijelili od onoga što sveučilište predstavlja ali zahvaljujući onima koji su u stanju demonstrirati etičku dobrotu, akademsku dobrotu, izaći i argumentirati ispred zgrade sveučilišta i reći što sveučilište jest, što znanje jest, što čast jest, što javno djelovanje jest, u njima će i dalje prebivati ideal sveučilišne i akademske zajednice. Svi oni koji su u tom svom ogorčenom i opravdanom opiranju prema tome da sveučilište kroči u vode u koje ne bi smjelo kročiti, koji su govorili da će odustati, zaboraviti, i sa sramom prekriti svoje diplome i doktorate, u potpunom su krivu jer u njihovim diplomama i u njihovim doktoratima i u njihovim riječima prebiva sveučilište, oni ne govore sa visina, visina je njihovo prirodno mjesto, visina dobrote, visina znanja, visina onoga što omogućava da se javnost razvija i to je ona čast, to je ona počast kojom treba ići svako sveučilište. Sveučilište koje u javnom djelovanju gradonačelnika Zagreba Milana Bandića pronalazi koordinatu vrijednosti koje ono želi u javnosti je sveučilište koje se našlo pred zazivom da napravi jednu akademsku, etičku, vrijednosnu i spoznajni susret sa samim sobom odnosno da pokrenu vrednovanje na spoznajnoj, na akademskoj i na birokratskoj razini jer počasni doktorat se može dodijeliti birokratskim nalogom ali taj počasni doktorat uistinu ništa ne znači ukoliko se nađe u rukama onih koji nisu u stanju prepoznati dimenziju riječi jer dimenzija riječ je dimenzija susreta s drugim a dimenzija susreta s drugim nikad ne počiva na korupciji, na korupciji istini, na korupciji zakona, na korupciji znanja, na korupciji vrijednosti, dobrote i u konačnosti na korupciji onoga što bi sveučilište trebalo biti. Dakle sveučilište nikad neće prestati biti vrijedno i prema znanju usmjereno dok je onih ljudi koji su se jučer okupili pred zgradom sveučilišta. A razasutoj ljudskosti a to je ona ljudskost koja ne umije govoriti, koja se nalazi po ulicama, možete dodijeliti stotinu počasnih doktorata ali sve jedan taj doktorat se razbaštinio od časti, zahvaljujem.
U ime Kluba nezavisnih zastupnika sad će govoriti poštovani zastupnik Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege, prema podacima FINE financijski rezultati poslovanja odabranih poduzetnika u 2017. godini čija je jedna od djelatnosti trgovina namještajem na malo, dakle nije pretežita djelatnost i prema podacima od top 10 poduzetnika čija je pretežita djelatnost trgovina na malo namještajem rangirani prema ukupnom prihodu u 2017. godini pokazuje malo zabrinjavajuće rezultate. Naime, kad govorimo o poduzećima čija je pretežita djelatnost trgovina namještajem onda imamo ovakvu situaciju. Svi poduzetnici koji se bave prodajom namještaja imali su izvoz u 2017. godini u iznosu od 68,8 miliona kuna, a samo 2 poduzetnika koja se bave tom djelatnošću su imali, uvezli su ukupno robu od 921 milion kuna ili ukupni uvoz namještaja u RH je u vrijednosti 1,15 milijardi kuna. Dakle, imamo veliki nesrazmjer sa uvozom namještaja u odnosu na izvoz. O čemu se, zbog čega je ovaj podatak bitan? Naime, zadnjih ne mjeseci već i godina stalne su pritužbe građana, svi se građani obraćaju i pisanim putem i raznim pritužbama i čak prema šumarskoj inspekciji o prekomjernoj sjeći hrvatskih šuma. Iz Hrvatskih šuma redovito stiže odgovor da se sve radi u skladu sa gospodarskom osnovnom, da se sve radi na temelju struke i onda se ljude koji daju ovakve pritužbe da nisu dovoljno stručni i da ne znaju. Ono što ja sad želim apelirati na Hrvatske šume koje su od RH ovlaštene da gospodare šumama, dakle oni nisu vlasnici šuma. Oni su ovlašteni od Republike Hrvatske da gospodare šumama. Neka javno i transparentno iznose te podatke, neka prema javnosti budu otvoreni, neka se ne zatvaraju i optužuju javnost da je nestručna kako bi ne znamo ništa o sjeći šuma, a vidimo da se sjeća radi. Ovdje kada je bio i ministar kada je bio kada su govorili da je pojedine trupce zabranjeno izvoziti iz Republike Hrvatske, ja sam dio isti dan od građana iz Beča sliku gdje hrvatski kamion tablice su bile iz hrvatskog grada voze uredno trupce po Beču hrvatske trupce. Dakle, šumarska inspekcija ja ne znam jel' ona sada pripala u ministarstvo, pardon u objedinjenu Državni inspektorat neka radi svoj posao, a neka Hrvatske šume budu otvorene prema građanima, neka im podastru podatke, a ne da ih ismijavaju i da govore kako oni nemaju pojma o tome jer svaki građanin može primijetiti kada se šuma prekomjerno siječe i kada to može utjecati na buduće generacije. Hvala.
Hvala lijepo. Slijedeći Klub zastupnika je onaj Nezavisnih zastupnika u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS. Poštovana kolegice Glasovac, poštovani kolega Pernar i kolega Glasnović, eto poimenice mogu prozvati zastupnike uz uvaženog potpredsjednika, naravno i stručnu službu ovdje koja je i … [[Govornik se ne razumije]] koji je ovdje zbog predsjednika uprave, ispričavam se. Dakle, u par navrata su me ljudi pitali, pa dobro jesi li ti normalan, kome ti pričaš to, nema nikoga, zašto ja to govorim. Ja ću ovdje govoriti sve dok mislim da ima smisla naravno i to je posao zbog kojeg smo ovdje i koji trebamo raditi i ono što trebamo isto naglasiti da mi ovdje govorimo zbog hrvatske javnosti, dakle, nije ni važno ako ovdje nema zastupnika, nadam se da oni još manji broj koji uopće imaju živaca i volje ovo slušati da to danas slušaju jer osnovno obilježje uređenog društva, uređene države je funkcioniranje njenih institucija. Po tome se uređena društva razlikuju od onih koja su manje uređena od onih koja nisu uređena. Naime, ako institucije funkcioniraju, ako institucije imaju određeni stupanj digniteta, onda je u tom društvu je nešto bolje nego u onim društvima u kojima to nije tako. I s tim u vezi evo moram se nadovezati na uvaženog potpredsjednika HS, naravno, imate punu podršku podpredsjedniče, ja sam isto od onih koji se zalažu da ovdje bude više reda, više pažnje, ne zbog toga da bi se zastupnike onemogućavalo da bi ih se discipliniralo, nego jednostavno zato da bi se bolje i efikasnije radilo i da bi nas uvažavali i drugi dionici ovog društva, da se tako izrazim, jer meni se, ja imam osoban dojam i tako mi se čini, takva je percepcija vjerojatno i u javnosti, da se na saborske zastupnike ipak danas gleda kao drugorazredne političare. Prva, prva elita, prvi razred je u Vladi, počevši naravno od ministara, da ne spominjem premijera, državnih tajnika i nekako su čak i oni kad dolaze ovdje u HS, čast izuzecima, ali i oni se ponašaju nekako nadmeno, kad bi mi saborski zastupnici nešto rekli što možda nije, jer mi ovdje ne govorimo samo o stručnoj stvari, govorimo političke stvari, onda bi nam se podsmijavali i prema nama se odnosili kao prema neznalicama. Međutim, naše je da propitujemo i da pitamo, pa ja ću sad dati jedan primjer odnosa državne administracije prema građanima. Pazite, ovo se pretpostavljam u nekim razvijenijim zemljama ne bi moglo dogoditi. Naime, poslao mi je jedan moj sumještan slijedeći mail, napisao ovako, evo jednog dokaza o izuzetnoj marljivosti javnog sektora. Moja korespondencija s Ministarstvom poljoprivrede i APPRRR-om Agencijom za poljoprivredu u nastavku je glasila ovako, on je poslao agenciji slijedeći e-mail: „Poštovani, molim vas informaciju da li je donijet i objavljen novi Pravilnik o upisu poljoprivrednih gospodarstava poljoprivrednika sukladno čl. 7. st. 6. odnosno čl. 50. Zakona o obiteljskom poljoprivrednom gospodarstvu, Narodne novine 29/18, a koji je trebao biti donijet u roku od 6 mjeseci od stupanja na snagu Zakona o obiteljskom poljoprivrednom gospodarstvu.“ Nastavlja on dalje u svom pismu: „Ako se ne varam za predmetni Pravilnik je provedena javna e-rasprava…“ daje i link gdje je ta rasprava provedena “Međutim, nisam ga uspio pronaći na stranicama Ministarstva poljoprivrede, Agenciji za plaćanje u poljoprivredi i ribarstvu i ruralnom razvoju, niti na stranicama Narodnih novina, Službeni dio. Unaprijed se zahvaljujem na odgovoru. S poštovanjem, Veselko Špoljar.“ Dakle, čovjek je pitao Agenciju za Pravilnik koji je, za zakon koji je donesen godinu dana prije, a Pravilnik je trebao biti donesen nakon 6 mj., to se nije dogodilo. Znate koji je odgovor agencije, samostalne službe za informativne i međunarodne poslove? Poštovani, navedeno još nije objavljeno, s poštovanjem. Kao da je on, oprostite na izrazu, malo ograničenih intelektualnih sposobnosti, pa upravo ih to pita zašto nije objavljen a oni konstatiraju sami o svom odgovoru da nije objavljeno. Ovo je jedan slučaj, naravno da građani svakodnevno nailaze na takvu tzv. šutnju u administraciji gdje im se ne želi pomoći, gdje se prema njima ponaša nadmeno, gdje se prema njima ponaša na taj način da oni zapravo se i boje nešto pitati, to nije dobro i to nije dobar rad institucija i onda kraju krajeva to nije dobar rad ni čitave državne uprave a pogotovo ako uzmemo u obzir razvoj poduzetništva i ono što poduzetnici traže od države da bude njihov servis državne uprave a to nam pokazuje i podaci koji govore da državna uprava u RH nije učinkovita. Dakle svi zajedno trebamo učiniti više da bi bili na službi građanima a ne samo da od građana ubiremo porez a da oni zauzvrat dobiju ništa ili vrlo malo i da našu djecu eto šaljemo na liječenje u Ameriku i tvrdimo kako je sve kod nas bajno i krasno. Hvala.
Hvala lijepa.
U ime Kluba nezavisnih zastupnika poštovani kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Dakle ja se slažem i potpredsjednik Sabora je ovdje rekao da se povijesne traume i tragedije naroda na ovim prostorima ne bi trebale koristiti u dnevno političke svrhe, trebalo bi to prepustiti znanosti i povjesničarima da se uz kontrolirane emotivne reakcije doista utvrdi kako je rekao jedan govornik prije, povijesna istina. Ovom govorim samo zato jer sam htio otvoriti jedan problem, jednu temu a jedan mladi čovjek u Njemačkoj je napisao kad su vršili anketu, naime anketu je obavio dr. Tadej Jurić na pitanje što ga najviše muči u Hrvatskoj, on je rekao da se uglavnom pitanjima gdje je netko bio '41., gdje je bio '91., a pitanje danas i pitanje sutra koje ćemo si postaviti, gdje su naša djeca danas i gdje će biti sutra naša djeca i unuci. Na ovu temu me potakla izjava g. Plenkovića, ja ću je izvući iz konteksta ne sa zlom namjerom nego čak u pozitivnom kontekstu. Naime on je rekao prilikom predaje liste slijedeće. Želi postali poruku mladima da svojim radom, znanjem i zalaganjem mogu doći u poziciju. Ova poruka je i sa stajališta koje ja smatram prvenstveno u odnosu prema mladima dobra poruka, međutim ima jedan problem, ona je neistinita. Ova poruka u RH ne vrijedi. Naime mladi ljudi su otišli zauzeti pozicije svojim radom, znanjem i zalaganjem u druge zemlje. Ono šta je porazno, mi u ovom trenutku ne znamo koliko ljudi je napustilo RH. Državni zavod za statistiku ako odete na njihove stranice, ima samo pretpostavke, ima okvirne vrijednosti, mi nemamo jer mnogi koji su napustili, nisu još uvijek uredno odjavili svoje prebivalište ili prijavili boravak. Naime prema ovom istraživanju koje je vršeno na 1200 ispitanika u RH, glavni motiv iseljavanja ne navodi ispitanici da je ekonomski nego kažu da se naše društvo moralno slomilo. U našem društvu institucije ne obavljaju svoj posao pa evo slikovito, sve kad bi mi donijeli rigorozan zakon, jedan ekstreman zakon da se svima koji kradu, koji otimaju, uzimaju javni novac, da se odsječe ruka, znate što bi se dogodilo, po Hrvatskoj bi hodalo puno sirotinje bez ruku a oni koji su krali velike novce, njima bi ruke valjda još narasle da mogu više satova kupiti i stavit na ruke. To je poraz hrvatskog društva, hrvatskih institucija i zbog toga mladi ljudi odlaze, možemo na ovom zatvarat oči, možemo reć, to nas se sad trenutno ne tiče ali doći će vjerujte vrlo brzo vrijeme kad ćemo osjetiti ozbiljne posljedice. Zašto? Jer njih više od polovice se ne namjerava nikad vratit, to oni izjavljuju. Znate da njih više od polovice imaju negativan stav prema RH? Još jednom ću ponoviti, negativan stav prema RH. A još jedna 1/5 ima ravnodušan stav. Najviše ljudi je otišlo u dobi između 25 do 40 g. i ono što je još ključno u ovom istraživanju, njih 70% su zadovoljni zaradom, smještajem i životom u Republici Njemačkoj, ovo istraživanje je samo za Republiku Njemačku. Kako se ove stvari mogu promijeniti? Vrlo teško jer sve što govorimo ovdje, sve što se u javnosti pojavljiva kao glavna zapreka razvoju gospodarstva, prije svega otvaranju radnih mjesta, radnih mjesta koja su plaćena, dobro, kvalitetno plaćena, sve to se nekako zanemaruje i Vlada neprestano se bavi samo PR-om kako bi na idućim izborima neovisno koji to bili, dobila što bolju, ta politička stranka. A činjenica je da 1/3 zaposlenih evo u svim slavonskim županijama gotovo, u Ličko-senjskoj je to 40% zaposlenih je naslonjena na državni proračun, a u gradu Zagrebu, grad Zagreb je drugi po redu, i poslije Ličko-senjske je grad Zagreb, znači to su ljudi koji rade koji su naslonjeni na proračun, bilo samog grada, bilo poduzeća naslonjenih na grad. Onda uzmite bagatelnu javnu nabavu, koliko poduzetnika je naslonjeno na takve, opet na proračun? Ti su poduzetnici uspješni, pogledajte po RH, pa lako je biti, dajte mi dobar ugovor da vidite kako ću biti uspješan poduzetnik. I treća stvar, naravno, tu su koncesije i poticaji i potpore koje omogućavaju pojedincima da se koriste bogatstvima RH, prirodnim bogatstvima, nadam se da voda neće doći na dnevni red ali mogla bi i ona i s druge strane potpore koje se ne kontroliraju, sve to utječe na i to je zapravo ključ za demografsku politiku, radna mjesta, plaćena radna mjesta kako bi se naši mladi ljudi mogli vratiti. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Žagaru.
Sada je na redu g., zadnji znači govornik tzv. stranaka. Znači, g. Tomislav Žagar, koji će iznijeti stajalište Kluba nezavisnih zastupnika, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Dvije stvari o obrazovanju koje su obilježile ovu moderniju povijest obrazovanja je bio Hrvatski nacionalni obrazovni standard i Državni pedagoški standard koji je donio HS. Državnim pedagoškim standardom je utvrđen minimalni infrastrukturni i financijski kadrovski uvjeti za ostvarivanje i razvoj djelatnosti i podjednaki uvjeti za ujednačeni razvoj osnovnog školstva na čitavom području RH. Sindikat hrvatskih učitelja kojeg je potpisala glavna tajnica sindikata Dajana Krnek poslan je i HS, Odboru za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo i Ministarstvu znanosti i obrazovanja ministrice, prof. dr. sc. gđe. Blaženke Divjak. Naime, u tom dopisu se problematizira jedna činjenica koja već dugo u hrvatskim školama, osnovnim školama, ne znam koliko je prisutna u srednjima, ali znam za osnovne, a to je pomoćno tehničko osoblje. Naime, državnim pedagoškim standardom je definirano koeficijent izvodljivosti 3 pazite, to je iz 2010. g. da svi standardi označeni oznakom 3 moraju se postići u roku od 10 g. o donošenju ovog standarda i normativa odnosno do kraja 2017. g. Odlukom Vlade RH o zabrani novog zapošljavanja službenika i namještenika u javnim službama se situacija zakomplicirala, postoji i pravilnik o djelokrugu rada tajnika te administrativno tehničkih pomoćnih poslova koji se obavljaju u osnovnoj školi pa su sad da ne ulazimo u detalje, definirani kvadrata prostora koja je dozvoljena za jednog djelatnika unutar škole, to se govori o 600 kvadrata unutarnjeg prostora pa se onda to za 1/4 može povećati pa se proporcionalno određuje broj zaposlenih. Međutim, kakva je situacija na terenu ne samo za vrijeme ove ministrice nego svih ministarstva, ministarske uprave do sad? Naime, ovdje je netko spomenuo, škole su se gradile, dograđivale, gradile su se područne škole i sportske dvorane i pojavilo se povećanje obima posla, čišćenja tih prostora koji su sad bili novi međutim da bi ministar odobrio novo zapošljavanje, trebalo je potpisati dopusnicu. To se u pravilu radilo tako da se hodočastilo ministru, da ga se vuklo za rukav, da se na razne načine za pojedinu školu da on to odobri, naravno uvijek je problem novac, ministarstvo nema dovoljno novca pa je to taj dio problem. Dakle, moramo naglasiti da nemamo sustavni pristup ovom problemu nego evo stihijski na taj način da se pojedini i zastupnici i župani i gradonačelnici i načelnici muku muče da do ministra dođu i da ministar to progura. I upravo se na to žali Sindikat hrvatskih učitelja, oni šalju istina, i ministrici, šalju i Hrvatskom saboru, mi smo na ovom, zapravo došlo je na Odbor za rad i mirovinski sustav iako nije, ne znam jel' bilo na Odboru za obrazovanje, mi smo pokušali vidjeti što se može učiniti jer ovo je ozbiljan problem. S jedne strane imate ljudi koji rade iznad svoje norme, to im se ne može platiti, to je u pitanju ako govorimo da je riječ o ženama koje su već i dugi niz godina rade u tom sustavu, sklone su obolijevanju, ne mogu raditi naravno, fizički ne mogu raditi više nego što od onih sposobnosti koje imaju, a s druge strane ako one ne obave taj posao, u pitanju je zdravlje djece jer doista se radi o najosjetljivijem području a to su naše škole. Tu treba pronaći način kako taj problem riješiti, pomoći ministrici i cijela Vlada RH tu ima odgovornost. Ako novca nema, treba ga pronaći jer treba zaposliti te ljude, ja sam to rekao kad je i ova prethodna rasprava koju je dotaknula i kolega Čikotić i kolegica Jeckov, ja sam već o tome govorio o smjernicama koje je ministrica poslala, pojedini župani su uživali, evo pa moj župan je, bivši župan, sad je potpredsjednik Vlade je table stavljao, table znate da u ... [[Govornik se ne razumije.]] otvoriš ovu školu, otvorili smo onu školu, hrpa škola je nastala i što sad? Pa ne smijemo ih sad zatvoriti, onda što smo napravili. Ja bih poručio ministrici nek se ona s tim ne bavi, nek' to prepusti premijeru, nek' se ona ne bavi zatvaranjem škola, neka ona radi ovaj posao koji je krenula, tu je joj želim uspjeha ako u tome uspije, daj bože, to je modernizacija naših škola i priprema učenika za 21. st. i za generaciju 5G mreža.
Hvala lijepa. Slijedeći slobodni govor biti će onaj kluba zastupnika Neovisni za Hrvatsku, u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović, izvolite.
Poštovane kolege, kolegice, evo burna sjednica danas. Ja bi se koncentrirao na neke relevantne stvari. Ova je relevantna, zrakoplovstvo naravno, F-16. Ako čujem još jedanput F-16 zrakoplovi, skočit ću sa Savskog mosta. Naravno, obrana treba bit, naravno, nacionalna sigurnost. Imate vanjske i unutarnje prijetnje. Nama je najveća prijetnja su unutarnje prijetnje RH, ne vanjske. Ako se sjećate zadnjega rata, 95.-te NATO-m bombardirane tamo u BiH, 99.-te godine, to je možda jedini rat u povijesti sukob koji se riješio zrakoplovstva. Aviano, zračna baza NATO-a je 20 minuta, 25 minuta leta odavde i sva je vojna sila tamo, a NATO je jedna organizacija kolektivne sigurnosti, avioni mogu čekat, general Krstičević. Ima nešto što se ne priznaje u ovoj državi, dvije riječi tu ništa ne znače, a najmanje tim jugozomboidima jer čast i lojalnost, to ne postoji ovdje. U vojsci ima časnički kodeks, general Krstičević je vidio jednu od najudarnijih brigada u Hrvatskoj vojsci koja je došla 15 km od Mrkonjićgrada. U toj brigadi poginulo je više od 400-tine ljudi, na koliko sprovoda je on bio, a odnos mrtvih prema ranjenim 3:1, prvenstveno… [[Govornik se ne razumije]] to je časnički kodeks i to kao general Hrvatske vojske i HVO, mogu to govoriti jer sam bio s njim na terenu, evo. Neki njega prozivaju koji ne mogu organizirati pikado turnir, po tome toliko o avionima. Ima drugih relevantnih pitanja, referendum, referendum o izbornom Zakonu. Danas su ljudi demonstrirali, imamo jednu opasnost da se u RH totalno poruši taj pojam direktne demokracije. Evo, izašlo je više od 10% ljudi na referendum, to se ne priznaje, a to je direktno vezano za Zakon o dijaspori koji se sad izrađuje u našim Ministarstvima i Uredu za Hrvate izvan domovine. Danas su sve maske pale, danas se dignuo i jedan bivši oficir desantne pešadije koji je rekao da ne želi Hrvate, da se vrate Hrvati ovdje. Sve su maske pale. A to je zašto RH je kakva je jer 3 milijuna Hrvata vani od kojih stotine tisuća imaju duplo državljanstvo, imaju ovdje nekretnine i tu dolazi minimum 16 milijardi kuna, a vama su, nekima su ovde draži serijske izbjeglice iz Libanona to se danas čulo. Energetska neovisnost pa to su glave protiv svačega, digitalne, digelizacija ovih knjiga, zemljišnih knjiga 5%. Sve proizlazi iz bivšeg sustava, otimačenje, a to šutite o tome i peglate ovim stvarima F16. Lažne diplome iznad svega, depolitizacija javne uprave i profesionalizacija to govorim ovdje već godinu dana, bez toga se ništa neće dogoditi, bez toga. Ja sam dobio ovaj odgovor od predsjednice i jednog drugog odbora za nacionalnu sigurnost da će se radi na antikorupcijskim zakonima i suzbijanje ove sive ekonomije, a ta lova ide u državni proračun, al ako se to ne dogodi past će i zdravstveni sustav i past će mirovinski sustav. Na kraju gospodin Penava on je bio …/nerazumljivo/… branitelj, on je 100% u pravu. Protiv Hrvatske se vodi također i u saboru i vani se vodi anti ovaj velikosrpski imperijalizam, pegla po Hrvatskoj i vani, čitajte što se vani događa mi smo …/nerazumljivo/… društvo, zatvoreno društvo. Imate balkan institut, …/nerazumljivo/… i ovde, u pravu je bio 100%. Ali gospodin, mladi gospodin Penava gradonačelniče jednu ste grešku napravili zato jer ste shvatili, niste shvatili da je u bivšoj državi bilo 3 stotine tisuća, 370.000 jugoslavena gdje su otišli tu su u saboru, oni žive od ove države, žive od ove države na HTV-u na drugim mjestima i oni žive od organima koji napadaju jer nikada nisu željeli hrvatsku državu. Po pitanju zastave, ja sam u Kanadi bio kao klinac, treći razred, postrojavanje zastave, ako ćeš bit u Hrvatskoj poštivat ćeš zakone RH, stat ćeš za zastavu i za himnu koja je simbol jedne države, ako to ne želiš jugozomboidi na HTV-u tamo u Vukovaru drugi tamo, srpski imperijalisti idite negdje drugdje to je jednostavno. Na kraju šta je bilo sa Nijemcima tamo, to je sad obilježavanje ta godišnjica 40.000 djece njemačke je otišlo u Beograd i ubijeno 66.000 Nijemaca koji su živjeli u Istočnoj Slavoniji, tko je njima položio vijenac u Vukovaru [[Upadica: Hvala.]] nitko.
Hvala kolega Grbin je dignuo povredu Poslovnika.
Zahvaljujem poštovani gospodine podpredsjedniče, radi se o povredi članka 238. ali isto tako i o povredi članka 240. stavak 4., dakle govor neuvaženog zastupnika Glasnovića ima sva obilježja govora mržnje, nema koga nije napao, ja u 30 sekundi ne mogu sve to pobrojati, ali ono što vas molim je da kao predsjedavajući ubuduće reagirate na takve govore i prekinete neuvaženog zastupnika. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Kolega Grbin ovo je slobodni govor, ja vi znate da često puta upravo od oporbe sam bio kritiziran kao neko ko ograničava sposobnost i dozvoljava kršenje Poslovnika odnosno ne dozvoljava kršenje Poslovnika, ovaj i ograničava govor ljudima. Ja ne želim, ako neko nekoga izravno ne vrijeđa nikome oduzimati riječ i nikoga prekidati, ako baš izravno neko nekoga ne vrijeđa. Svašta se tu govorilo u ovim prijepodne i vjerojatno će se i dalje govoriti itd., međutim čini mi se da jednu dozu moramo ipak imati tolerancije, ja se s mnogim stvarima ne slažem, ali ne prekidam ljude jednostavno zato jer moraju imati i oni svoju slobodu, a svatko odgovara za svoje riječi, pred javnošću, pred kolegama, pred svojim biračima. Svatko za svoje riječi odgovara, tako da, izvolite kolega Glasnović u čemu je povrijeđen Poslovnik.
Ja bi samo reko da sam istinu govorio, neki to ne prihvaćaju i to je njihov problem.
Kolega Glasnović vi ste sad zlorabili Poslovnik, nemojte to raditi, nemojte to raditi drugi put ću vam dati opomenu. Nemojte to raditi. Izvolite kolega Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine podpredsjedniče iako znam da hodam po rubu povrede Poslovnika i sam, zamolit ću vas da mi dopustite da u ovih dodatnih 30 sekundi obrazložim zašto ste i vi povrijedili Poslovnik, ali nemojte me osobno shvatiti. Radi se o članku 240. ja vas u potpunosti razumijem da je izuzetno teško koncentrirano pratiti gospodina Glasnovića kad govori. Međutim, on je konkretno napao i osobno uvrijedio uvaženog zastupnika Orepića. Dakle, radilo se i o osobnoj uvredi kolege zastupnika kojeg nema da bi ustao u svoju obranu, ali isto tako je uvrijedio sve one hrvatske građane koji se s njim ne slažu nazvavši ih jugozomboidima i molimo bih vas slobodni govor ne znači slobodno vrijeđanje. Hvala.
Da, ja, ja nisam čuo da on izravno spomenuo kolegu Orepića ovaj prema tome ovaj evo ga, a naravno neću, neću, neću ni vama predbaciti ali nemojmo kršiti Poslovnik, nemojmo kršiti instituciju povredu Poslovnika.
Idemo na 8.-mu raspravu, poštovani Željko Glasnović, u ime kluba zastupnika Neovisni za Hrvatsku, izvolite.
Poštovani kolege, kolegice, šta se događa RH? Hoće RH izgubiti svoj suverenitet i postati nekakav satrapija Međunarodne zajednice ili još gore, produžena ruka velikosrpske agresije? To se može lako dokazat, samo pregled dnevnih vijesti zadnjih tjedan dana. Referendum. Poništena su dva referenduma na koja je izašlo sigurno 10% hrvatskog naroda da iznosi svoje, ove, stajališta o političkom inženjeringu i o drugim temama. Ubrzo će doći referendum o pobačaju koji se nama nameće… [[Govornik se ne razumije]] i Antikrista iz Međunarodne zajednice. Cenzura. Aktualno ispitivanje novinara Marka Jurića, Marka Jurića ispisuje DORH tamo, cenzura je također, ali selektivna cenzura, tu čujemo selektivne vijesti od ovi koji sjede vani, ovih, svaka čast pojedincima, ne hrvatskih medija, koji su produžena ruka također Međunarodnih televizijskih kuća i vlasnika koji nisu Hrvati, nit žele Hrvatskoj dobro. Jel ikad DORH kad su ispitivali novinara Marka Jurića, jel DORH uopće pitao, postavio pitanje tko je vojvoda pop Đujić koji je masakrirao tisuće Hrvata u Dalmatinskoj Zagorju i koji je vodio četničku dinarsku diviziju, to njih ne zanima, niti njih ne zanima da je mitropolit Porfirije pjevao ovdje popu Đujiću, ne zanima Hrvate, niti hrvatske medije da je četništvo rehabilitirano u Srbiji, rehabilitirano u Srbiji, tamo pjevaju ovdje na sprovodu Nikole Bojovića, kapetana mitropolitom Amofilije 2004.-te godine, rekao je čovjek koji je masakrirao tisuće žena, djece, staraca po Sandžaku da je bio vjeran svojoj otadžbini, kralju i majčinom mlijeku, toliko za četništvo u Srbiji. Uskoro ćemo vidjeti ovdje da će se uspostaviti u RH Pokret Ravne Gore, to vidimo već tamo, tako, vidimo. Jel itko tražio zabranu četničkog obilježja u RH? A tražio je da se zabrani „Za dom spremni“. Šta se još događa? Tko nama drži predavanja ovdje u našoj povijesti i našoj državi? … [[Govornik se ne razumije]] sile koje su pobile vani, od Afrike do Indije, ne tisuće, nego milijune ljudi, šta izgladnjivanjem, napalmom. Neke su zemlje vratile u kameno doba, primjer Vijetnam… [[Govornik se ne razumije]] ekvivalent, 450 nuklearnih bombi, ubijeno 3 milijuna ljudi, da govorim o Sjevernoj Koreji i oni nama drže predavanja, a mi skidamo gaće, kao da smo u javnom kupleraju. Šta je, kakav je hrvatski stav kad je u pitanju Jemen, gdje je saudioarapska koalicija, vođena saudiarabijom, napada Jemen gdje je umrlo od gladi tisuće, tisuća jemenske djece, kakav je stav hrvatske Vlade? I oni nama drže predavanje. Sramotno. Evo na kraju, Filip Drača, Filip Drača nije anomalija u hrvatskom političkom tijelu, ni Hrvatskoj državi. On je standarda pojava. Pogledajte, on predstavlja 35% hrvatskog naroda koji nikada nije želio tih redizajniranih jugoslovena, kako ih zovem jugozomoboida, koji nikad nije želio Hrvatsku državu i za koji će svaka Hrvatska država i zločinačka, oni mrze kao u hidrantu. Toliko o Filipu Drači. Ovo nije anomalija. Hrvatsku neće preporoditi nekakve nove ljevice ili rezidajnirani komunisti, prikriveni jugosloveni ili nasljednici tih doktrina koji sjedi ovdje i koji kukaju ovdje za ovim podijom i postavljaju Vladi zahtjeve koji nikada neće sami riješiti. To će riješiti samo stranka koja ima jasna, politička i moralna načela, koja će zaštititi privatno vlasništvo, uvest vladavinu prava i osloboditi RH od okova velikosrpske propagande i jugoslavenskog imperijalizma.
Sad je na redu gospodin Željko Glasnović, koji će govorit u ime Kluba zastupnika Neovisnih za Hrvatsku.
Pa evo sjedim u saboru duže vremena, svi mi sjedimo ovdje i slušamo, oprostite izraz da ne dobijem opomenu to ću probat fino objasnit, slušamo rektalne alpiniste kako se uvlače narodu i obećavaju sve lijevo, desno, a na kraju od toga ništa zato jer nemaju konkretna rješenja samo obećavaju, obećavaju nešta, kako to ostvarit. Šta su ključni problemi, kako se troši ovaj novac poreznih obveznika, primjer, dolaze sad izbori za Europski parlament, ja bi volio znat, kome su naši gore parlamentarci odgovorni da pokažu šta su napravili s novcem koji su dobili primjer, predavanja kolko su održali, predavanja o Hrvatskoj državi, promocija, promocije o Hrvatskoj državi, a ne primjer kao neki kvazi, neke kvazi promocije gdje se ovaj predstavljaju tartufi i tekovine NOB-a, to neke glave ima jedan gore malo se i udebljo, stavio je diki ovde izgleda ko engleski lord, to je ta crvena buržoazija koja je samo montirala iz te bivše klase u novu klasu, još su ovdje njih je 90.000 ušlo u sve stranke i glume tu demokraciju, a tu sjede njihovi nasljednici, koji nama sole pamet i brišu kolektivnu memoriju. Tu su svugdje oko nas to kameleonstvo …/nerazumljivo/… mi znamo na primjer kad govorimo o tome imaju neke ustanove ove koje plaća Hrvatska država, ljudi koje vode te ustanove imaju slike krvavog bravara tamo kad idu kad dolaze kineski poslovi, diplomati, najviše se uvlače ruskim diplomatima, pripadnicama crvene armije imaju još sliku krvavog bravara, a neki direktori drže na zidovima slike ovoga sifilitičara Lenjina i masovnog ubojicu Trockeja imate tu ja mislim u INI je jedan takav, ako nisam siguran, evo. Sad ja sam gledo neke stvari i sjećo sam se uvijek, se sjećam onog iz legende kineske opere jedan polučovjek, polasvinja, legendarni ovaj karakter koji je mogo žderat više nego iko, volio je samo seks i žderačinu i on je tamo, a kod nas imate npr. našo sam negdje izvještaj iz Uljanika, iz Uljanika gdje je potrošio jedan karakter bio direktor tamo gore, to je državno poduzeće ne privatno ali ovi su tretirali ti zomboidi crveni, direktori crveni direktori su tretirali to kao privatno poduzeće, ovaj je crveni emperator potrošio u 2011. godini ja mislim 350.000 kuna na žderačinu tamo, tamo nezamislivo. Svaki dan imamo glave u strankama izgledaju svaki dan više, više kao onaj Stane Dolenc. Šta je sa drugom lovom, veliki branitelji ljudskih sloboda, Radio 101, 101, bivši Omladinski radio, ona je tamo bila 12 miliona kuna dug je ostavljen a ona danas nas soli pamet tamo Mreža TV ona kako se zove glava, non stop se kesi tamo ko da zna nešto što mi ne znamo. Pa naravno maznuli su tu lovu, njima je dobro uvijek u svakom sustavu. Evo šta je sa Gluminom bankom, Riječkom bankom, tu su otišli ovi istrijani Nodilo di su otišli ti 40 miliona i nešto dolara, di je to, a ova Dubrovačka banka di su ti karakteri, ja ne znam gdje je ta lova, niko nikom ništa. A šta je sa ovim oni koji ne plaćaju poreze, recimo primjer Grčka, a mi sličimo više Grčkoj to neki mladi jugendi ovdje ne priznaju, zašto Grčka svake godine utaji se 30 milijardi EUR-a u porezima to je 1/8 državnog budžeta, kolko je toga u Hrvatskoj, a to su naučili od prije ono, znate ono prije. Druže snađi se, ničije svačije, to je njihova lova, da mogu orgijat tamo, žderat u hotelima s 5 zvijezda i ljubavnice vodit tamo u Porte Rico. Evo na kraju ovaj gdje je taj zakon, Zakon o porijeklu imovine, to je držala UDB-a imala je za neke karaktere ovdje znali su da je moguće …/nerazumljivo/… jer su znali da su tu dobili tu nekretnine nezakonito, držali su ih i još i danas imaju u džepu. Po tome ništa o porijeklu imovine, o zakonu, gdje je agencija i BiH je ispred nas, agencija za ovaj reviziju povratka imovine, to je BiH formirala sada, al samo 3% su mogli nać stoga, jel šta je ko ovdje, oni su se svi razbežali ko sajamski lopovi su se razbežali, ko u Sovjetskom Savezu, ko u bivšoj Jugi, tu sjede njihovi nasljednici a ne govore o korijenu toga problema. Bankovne račune, šta je sa lovom iznesenom izvan Hrvatske, od '45. nadalje gdje je ta lova evo jedno 70.000 tisuća kuna, od predsjednika do činovnika, o tome se šuti i gdje su neovisne istrage i dobrodošli mladi titojugendi i stari [[Upadica: Sve ali u okviru, okviru minuta.]] dobro došli u Kroslaviju.
Hvala vam lijepo gospodin Glasnović na vašem mišljenju
Idemo sada na iznošenje stajališta Kluba zastupnika Neovisni za Hrvatsku i kolega Željko Glasnović, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, čuli smo jutros dosta izlaganja. 90% nešto je vezano za zakon, imamo više zakona propisani, koji su … [[Govornik se ne razumije.]] vrijeme renesanse do dan danas, a mehanizam za provedbu, vidimo da na terenu baš nije kakav bi trebao biti, na taktičkoj razini, gdje s bitka vodi, to ne funkcionira, to znači, imamo … [[Govornik se ne razumije.]] strategije, feld maršale, pa tamo gdje treba biti, vojska peglati, nema ništa. Previše je ovoga javašluka i nerada. Evo, zadnja dva ova, zadnjih mjesec dana, vidjeli smo trostruka ubojstva, Zadar, sada Dubrovnik, uzroci toga svega neriješeno imovinski pravni odnosi. To je možda ono slika što se događa na terenu kada je u pitanju privatno vlasništvo, koji je temelj svake civilizirane države, jedan od temeljnih ljudskih prava je pravo glasa i poštovanje privatnog vlasništva. To je svetinja u nekim zemljama, u nekim nije. Evo, retorička pitanja, retorička pitanja, ovaj, tamo Grmoja … [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica Predsjednik: Samo malo kolega Glasnović, samo malo]] vratite mi natrag 10 sekundi.
Ja vas molim da ne govorite glasno u sabornici i da napustite sabornici ako ne želite … [[Govornik se ne razumije.]]
To su ti genetski anarhijski mogu nastaviti? Hvala [[Upadica Predsjednik: Je, je i 10 sekundi imate.]] Ovako koliko će nama trebati da uskladimo grunt i katastar, da su svi podaci na jednom mjestu u općinama i u gradovima. Svaka čestica ima svoj broj i onda imate povezati čestice sa vlasnicima, to je vani, jednostavna stvar, imate svoj pin broj i sve vidite na internetu, sve je digitalizirano. I gdje je taj link sa gruntovnicama koliko će trebat dugo da se završi ti pravni, taj pravni tehnički dio tog posla. Digitalizacija. Prije 11 godina RH je dobila novac od Međunarodne banke da provede digitalizaciju i modernizaciju iz zemljišnih knjiga. Do sada šta je napravljeno? Ni 6% zemljišnih knjiga nisu digitalizirane. Šta radi Državna geodetska uprava koja to kontrolira, gdje su njihovi rezultati, da vidimo šta su radili, kome su oni odgovorni? Šta vidimo na terenu? Evo, imamo napuhanu birokraciju. Imate, recimo, 5 geodeta samo u Gospiću, to je više geodeta, nego ima cijela država Ontarija u Kanadi koja ima milijune stanovnika. Imamo svu tehniku da to završimo, a zašto se to ne radi? Je li to pitanje politike, lopovluka, šta vidimo na terenu? Još se krivotvore, ovi isprave se, meni dolaze ljudi svaki dan jer se netko prepisao na tuđu česticu, to je kao da živimo na Marsu, a ne u nekakvoj EU, koja treba biti uzor vladavine prava. Drugo, oduzeta imovina. Svaki tjedan ljudi dolaze. Evo, primjer jedan, g. Marin Duboković iz Hvara gdje su mu maznuli kuću u Crveni kmeri i tamo je jedna sad privatna ljekarna, ima namjenskih prostova, čovjek ima 80 i nešto godina. Onima kojima je oduzeta imovina, konfiscirana, oni čekaju da ljudi umru i selektivno se primjenjuju ti Zakoni EU koji govore o restituciji povrat imovine, to se ne događa i mi smo natrag gdje smo bili 50.-tih godina prošlog stoljeća. Kada će se sve općine spojiti na bazi podataka? Još nemamo točnu sliku. Evo, imate Zakon, HS je 2003.-će godine potpisao Zakon o temeljnoj Konvenciji koja je donesena u Švicarskoj, da se vrati natrag ljudima novac u restitucija ili oni koji su oštećeni korupcijom, da se vrati natrag taj novac. Do sad ništa nemamo. Imamo ljudi koji uživaju, a crveno plemstvo koje uživa u svojoj imovini društvene stanove, tu su dvojica sjedila, kad sam rekao e, nisu platili ništa za te stanove, on je rekao, e, pa tako bi trebalo i bit, e, ti nepovratni krediti, vikendice na moru, kletovi u Zagorju i šta je oduzeto, gdje je taj spisak od te imovine kad se prepisivala iz državne u druge imovine? Neki Titojugeni da imaju 34 stana u Zagrebu i tome se šuti. I na kraju, ovo je dosta, jutros su dosta te suhoparni razgovori, ja mislim da bi trebali počet svaki u HS govor sa citatom iz Biblije i možda vicom na kraju, vic, čuo sam jedan dobar vic, da neka ljude čuju vic, jedan mi kaže, Glasnović kaže, zašto su, zašto su bivši udbaši najbolji taksisti? Pa već te i znaju, ime i adresu, tamo ste hodali 20 godina, e, to je taj vic, možda se neki vide tu, a neki ne.
Sada je na redu gospodin Željko Glasnović ispred Kluba Neovisnih za Hrvatsku.
Evo ja bih zahvalio našem govorniku sad zadnjem, naravno internacionalni teror, cenzura a u kojem su korijenu te intelektualne cenzure, to nismo čuli danas nego samo ono okvirno smo neke stvari čuli. Ima i to sve svoje korijene. Imamo danas cenzuru u hrvatskom društvu i puno puta miješamo informaciju, ustvari informacije i znanje a znanje je interpretacija, informacija to je znanje a ne ono reklo kazalo, ... [[Govornik se ne razumije.]] nego da moraš razvrstiti, da imamo duh prosudbe šta se nama stavlja na tanjur u medijima. Evo primjer, samo jedan primjer, tko nam postavlja standarde koji su postali to ljudi danas, nose baklje ta danas, socijalne reforme, humanizma itd.. Evo primjer jedan bend dolje, bend u Zadru, ... [[Govornik se ne razumije.]] a odmah sam znao, moj brat kaže zarobljena Dalmacija. Kaže članovi skrivaju građanski identitet. Odmah sam znao odakle to dolazi, građanski identitet skrivaju, evo to se vidi sa svemira. I oni kažu, moramo se boriti protiv strahote oko nas, pedofilija u crkvi, to je svugdje oko nas. Pa dobro, je li to tako. Ajmo malo o pedofiliji, tabu tema u Hrvatskoj. Ono što možda uopće 90% hrvatskog puka ne zna šta se događa na globalnoj razini. Svake godine, to su podaci a ne reklo kazalo, se strašno zlostavlja 1,2 milijarde djece. U Južnoj Africi svake 3 minute se siluje jedno dijete. Svake 3 minute a neka djeca su 6 mjeseci stari. Oni umiru od ozljeda i neki kasnije dobiju HIV, sidu, gdje su naše vrile feminističke udruge. U Indiji silovane djece je poraslo 3 stotina 36% je poraslo u Indiji. U Americi 42 milijuna imate preživjeli koji su bili zlostavljani kada su mlađi bili. Evo indeks, imate indeks dječja prava, indeks dječja prava Hrvatska je tu negdje 42. od 196 zemalja na dnu su Afričke zemlje i druge zemlje. Te informacije su nedostupne hrvatskoj javnosti ali naravno i Katolička crkva naravno ima pedofilije u Katoličkoj crkvi. A postotak je taj, koji je postotak? Više od 90% je tog zlostavljanja iz okruga obitelji i poznanika. Ostatak pripada recimo imate sad u Americi skandal izviđači milijune dokumenata, desetke, desetke godina. Gdje su tu druge vjerske zajednice, židovske, anglikanske? U Engleskoj jedna od dvije stotine ljudi je pedofil, to je carstvo pedofilije Ujedinjeno Kraljevstvo, o tome ne govori ... [[Govornik se ne razumije.]] niti ovi koje gledamo na televiziji slušamo taj savez ... [[Govornik se ne razumije.]] omladine. Naravno, treba sve to kazniti, to je strašno djelo. Šta je odgovor na to? Kemijska kastracija. Šta se događa u Hrvatskoj? Imate obitelji gdje ne samo djeca pate od Stockholmnog sindroma od zlostavljača, oni se boje reći što se tamo događa. Šta je se onaj transgeneracijski seks u Zagorju, popije se ... [[Govornik se ne razumije.]] i o tome se ne govori tome. Mogli su oni i u Zadru malo bolje ogledati oko sebe ti ... [[Govornik se ne razumije.]] ti članovi koji skrivaju građanski identitet. Šta imamo na razini EU? U Hrvatskoj imate jedna skupina ako ja to kažem to se zove, znači to je profiliranje na rasnoj bazi, imate skupinu 12 milijuna pripadnika te skupine je ušlo u EU, ima ih dosta u Međimurju, tamo vide djeca prose, tih 12 milijuna pripadnika te skupine prose od Švedske do bivše Juge. Djecu prodaju. Zašto? Da mogu prositi. Imate u Rumunjskoj vile izgrađene, ti lordovi prosjaka, djeca skupe 300, 400 eura na dan, oni imaju i vile tamo u Bukurešti itd., to se ovdje događa. Imate malu Romsku djecu koja se boje da će se vratiti obitelji iz ustanova. A gdje su tu naši vrili pravobranitelji i ovi zaštitnici ljudskih prava. Imate pedofila ljevica ... [[Govornik se ne razumije.]] pedofiliju, ljevica, imate Daniel ... [[Govornik se ne razumije.]] zeleni, on je se hvalio kako je vodio ljubav sa djevojčicom 8 godina. Imate Kinderladen pokret u Njemačkoj gdje su djecu oduzimali ljevičari od obitelji, to danas vidimo a sam mister Macron premijer Francuske je žrtva pedofilije onda šta možemo očekivati od takve Europe.
Hvala lijepa. Nisam znamo da ima više tuduma, mislio sam da ga nema više, ili ti direktora.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,17 SATI]] Evo poštovane kolege i kolegice. Sada ćemo s obzirom, kao što je običaj u 13h krenuti na iznošenje stajališta u ime kluba pa prvi će u ime Neovisnih za Hrvatsku govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović. Izvolite.
Poštovane kolege, evo šta je, politika je umijeće određivanja prioriteta. Koji su to prioriteti? Nažalost hrvatska javnost i porezni obveznik ne može doći do tih informacija i mi još živimo u selektivnom mraku ja bih rekao informacijskom i imamo opet što sam rekao jučer deepfakes, cenzura i manipulacija sa informacijama. Rekao je Balzak, pisac Francuskih u 19.-tom stoljeću ja mislim da je rekao da imate ono što se vidi, isto se, povijest recimo što se uči u školama i ona nevidljiva povijest o kojoj se ništa ne zna, za koju se mora kopati a tu kod nas se ne treba previše kopati i imamo npr. kako se troši novac poreznih obveznika, to je uvijek top tema. Saznali smo nedavno iz otvorenih izvornih informacija da se izgrađuje nekakva nova pruga bratstva i jedinstva Zagreb-Beograd. Prije 6 mjeseci potpisano je pismo suglasnosti između Ministarstva RH i Srbije i ministarstava za izgradnju te pruge koje će biti u dužni 412 km od toga 300 km od Tovarnika će ići kroz Hrvatsku a 112 km u Srbiju. To će koštati šta od EU novac koji dolazi, šta hrvatskog poreznika, milijardu eura. Šta je sa Rijekom i ona nizinska pruga Leskovac-Karlovac, šta se tu događa? To je još sve na papiru, realizacija kada možemo to očekivati ne znamo. Proširenje luke Rijeke za kontejnere, promet, kontejnerski promet, kada možemo to očekivati? Slovenci koji imaju tamo mrvicu mora su oduzeli nama teret koji ide za EU i luka Kopar to se prerađuje preko luke Kopar, sve ide tamo prema sjeveru a Hrvatska ostaje izvan strateških transportnih koridora. Zašto je to tako? Je li to strateško pitanje RH? Jednostavni, odgovor je jednostavan. Uljanik, šta se događa, opet Uljanik top tema, non stop. Šta je točno tvrtka Arsenal koncept? Arsenal koncept koji su formirali po mojem saznanju 14 managera Uljanika i to je trka za savjetovanje ustvari tvrtka u tvrtki, tih 14 managera Uljanika koji su sami sebi izgleda isplaćivali bonuse i za te radnje, je li i to konflikt interesa? Gdje je tu DORH. Znam da je sad naslijedila, došla je nova povjerenica, to povjerenstvo za konflikt, sukob interesa, šta je radila prije toga miss. Dalija Orešković? Šta sa tim vrućim krumpirom? Gdje je lova od tih radnji? Je li to možda na Kanarskim otocima otišlo? Vidimo sada je Darko Končar odustao od restrukturiranja tog poduzeća Uljanika. A je li to možda čovjek koji je 10 godina ogulio u bivšoj Jugoslaviji za nekakve malverzacije? A je li mu možda brat Lazo bio tamo u Londonu? I šta je sa ... [[Govornik se ne razumije.]] , i vratio se gospodin Končar, to je matrica svega ovoga, ti crveni direktori su se vratili natrag sa novcem izvana, otkud taj novac, stara matrica. To se ne, to je ... [[Govornik se ne razumije.]] većinom u mainstream hrvatskim medijima. I mi se čudimo, čudimo se zašto je to tako. Šta se čudimo kada je 23.1. ove godine, kada je gospodin Milan Bandić po članku 6, 60. stavka 1. ad infinitum statuta grada Zagreba podijelio javno priznanje grada Zagreba Budi Lončaru bivšem ministru za vanjske poslove tamo Jugoslavije je bio. Sjećate se tog embarga? I kada je lobirao za embargo nad Hrvatskom državom, bio je gospodin Budo Lončar koji je danas stariji od Metuzalema. Još je tu, siva eminencija hrvatske diplomacije. Ne samo to nego je on ili gospodin Budo Lonačar bio šef OZNE za okrug Zadar koja je bacala ljude u more sa kamenom oko vrata, zvali su ga zapovjednik podvodne bojne. On dobiva priznanje grada Zagreba, u čije ime, mi ne znamo. Šta sada, imamo nove teme, sada se bune ljudi u Puli šta je tamo ravnateljica stavila Biblije u katoličkoj zemlji u sobe koje ... [[Govornik se ne razumije.]] mogu čitati ili ne čitati. I šta to dokazuje? Da smo još ustvari, još sa druge strane Berlinskog zida.
Hvala lijepa.
Kolega Glasnović u ime Kluba zastupnika Neovisnih za Hrvatsku sada je na redu, izvolite.
Poštovani kolege i kolegice, predsjedniče sabora, kako je zdravstveno stanje hrvatske nacije, jer se pitamo uopće o tome išta, ne mentalno zdravlje, fizičko zdravlje, jer mentalno već nas ubijaju godinama pornopesimisti ne hrvatske medije i …/nerazumljivo/… komunisti sa jednom pesimizmom koji bi nas sve dovelo do suicida jako brzo izgleda meni jer non stop čujemo negativne vijesti, pozitive ništa. Evo fizičko zdravlje, non stop je ovaj zdravstveni sustav pod nekakvim udarom destruktivne kritike. Kakva je stvarnost na terenu? Tu sam s doktorima razgovarao s liječnicima, 80% pacijenata na hitno dolaze nepotrebno, 80%, nekima je dosadno, neki neće doć po nalaze kad treba ono određeno vrijeme dolaze u 3 ujutro, kad se napiju dobro se naderu vatrene vode, vidimo to sad šta se događa, osoblje medicinsko trpi zlostavljanje, ne znam nijednu liječnicu ili doktora ili medicinske sestre koji nije trpila verbalno ili fizičko zlostavljanje. To je današnja Hrvatska. 60% pacijenata uopće ne dolaze po svoje nalaze. Što je s preventivnom medicinom? To je smanjen postotak raka, ono preživljavanje, prošlih 15 godina ali program ranog otkrivanja mali je odaziv. Najveći za raka debelog crijeva. Nitko ne dolazi po tome. Samo lupamo po zdravstvenom sustavu, a u bivšoj državi nitko nije lupao po zdravstvenom sustavu, niste imali izbora jer ste morali ići za dijalizu iz Vinkovaca u Tuzlu. Jedan uređaj je bio za dijalizu, a onda je sve bilo bajno. Sve je bilo bajno u tom jugoslavenskom Disneylandu. Di je, ajde što je sa pretilosti? 12% djevojčica, djece ima prekomjernu tjelesnu težinu, a 5% je pretilo. Mi ćemo ubrzo biti tamo sa Grčkom i ovom Ciprom, na vrhu pretilosti u Europi. Za 10 godina izgledat ćemo kao nacija iz horor filmova iz ludnica. To dolazi ovdje. Tko pazi djece tamo? Jedemo 50 puta više šećera. Kad je u pitanju oralna higijena. Djeca od 12 godina, mi smo najgori u Europi, dijete od 12 godina u prosjeku ima 4 izvađena zuba. I mi govorimo o demokraciji, o napredu, o modernizaciji, samo je Poljska gora od nas. Odrasli, 46,7% ima prekomjernu tjelesnu težinu. Mi smo previše žderemo, ali smo neishranjeni. Neishranjenost. Pogledajte glave oko nas tamo, mene svaki drugi dan neko zove na gozbu. Kaže glavni Hrvati, a bacamo stotine tisuća tona hrane godišnje. A nikad nismo živjeli u većem izobilju. Nikakvo neće, nikakvi šarlatani i nadriličari i oni, sjećate se oni ona kad su pušili tamo buniku tamo u indijanskoj sauni tamo da se liječe od raka i ne znam što je bilo, neće ti šarlatani reći zdravlje nacije niti dobri savjeti nego samo jedan nacionalni zdravstveni program koji će ljudi biti uključeni. Nitko neće vas dotjerati da napravite pregled za prostatu itd. Ljudi umiru, a to je većinom naš problem kao pacijenti, javašluk i lijenost i moralna i druga discipline nema. Na kraju, ja bih čestitao kad govorimo o pretilosti, našim kineskim Hrvatima da ima sad koji su došli imate Kinezi koji su postali hrvatski državljani, njima bih čestitao godinu svinje i nadam se da su izvadili iz zatvora one pjevače tamo iz Imotskoga koji su došli iz Kine i sve najbolje našim kineskim državljanima ovdje jer oni će doći u Hrvatsku brzo, imat će kineski četvrt ovdje, zašto će to biti tako, jer to nacija koja poštuje tradiciju i obitelj.
Slijedeći će u ime Kluba zastupnika Neovisnih za Hrvatsku, govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović.
Poštovane kolege, evo, najbolji primjer Fake News, Dip Fakes, priča o Vatikanskom ugovoru, šta slušamo ovdje danas, jučer smo slušali. Evo šta su pravi podaci, evo, Katolička crkva dobije 280 milijuna kuna iz državnog proračuna, Nevladine udruge, koliko dobivaju Nevladine udruge? 1,5 milijardi kuna dobivaju, o tome se šuti, njih imamo… [[Govornik se ne razumije]] i ne znam koliko tisuća, ima cijela, cijela ova 15 brigada, a kako oni troše taj novac? Zašto? A zašto, većina njih, oni najistaknutiji dobivaju novac samo za jednu zadaću, a to je da drže hrvatsku državu na optuženičkoj klupi, fašizacija, ustašizacija, ništa drugo, oni ništa konstruktivno ne rade, oni su svrha sami sebi. Dobili su, šta su dobili, imamo npr. neke sad sudske procese npr. neke udruge dobivale su ne stotine tisuća, nego milijune kuna možda, primjer jedna sad takav slučaj sad na sudu u Zagrebu, općinskom sudu, gdje je maknuta novinarka Ozana Bašić iz mreže televizije što je otkrila aferu gdje jedna udruga sa 6 članova je digla stotine tisuća milijune kuna od nekakve gđe. jel se zove Marija Slišković ili Esma Golubić, evo, već imate lažno ime. Jel to tako ili nije, o tome šuti HND mreža, TV itd. Idemo dalje sa tim, tko je plaćao tiskanje, tko plaća tiskanje priručnika za analni seks, tako koji su se dijelili na Trgu bana Jelačića nakon gay parade. Koliko dobivaju te udruge, npr. te detekta dokumenta 112 alfabet juha tih nevladinih udruga od sorošljija, od sorosa. Koliko dobivaju stranih vlada, šta mi znamo o tome, ništa ne znamo, a jedini njihov, zadaća opet je samo kritika i miniranje temelja kršćanske Europe, to rade nekad, dosta loše to rade, u Poljskoj nisu uspjeli, nisu u Mađarskoj, a tu će možda uspjeti jel tu se većinom… [[Govornik se ne razumije]] kadrovi u novom ruhu, a njih smeta. Recimo, 200.000,00 kn za dječji vrtić, katolički vrtić, a to ih smeta, sve novine pune od toga a ne smeta pola milijuna, pola milijarde kuna danas Srpskoj pravoslavnoj crkvi, sekti izvana, Srpska pravoslavna crkva pola milijarde kuna, nevažujućim ugovorom, sekta, pa dobar, ti možeš misu imat ovdje, ali to nije nacionalna, niti hrvatska crkva. Srpske novosti, pola milijuna kuna dobivaju godine ja mislim, godišnje, e, partizanski derneci, gdje god se pomokrio, popišao partizan imate tamo, lova dolazi iz državnog proračuna, laži i obmana to su rezultati svega toga. Imate ljudi, tome su govorili o tome protiv Vatikanskih ugovora, a imaju kodna imena o bivšoj državi, paradiraju tamo po televiziji, ima jedan ovdje kodno ime Odisej, on je sad veliki lumen i zaštitnik ljudskih prava, a cinkaro je studente u Splitskom sveučilištu i tako, tako ide kod nas, a ko koga briga da crkva troši na hospis samo za umiruće, karitativne ustanove da tisuće obroka dijeli svakodnevno, da čuva spomenike nulta kategorije tamo od slovenske granice do Dubrovnika nikoga briga, on konstruktivno taj novac troši, al za ove druge karaktere, samo spika i verbalna proljev. Evo, šta imamo? Pa gledajte, moja mater je radila u katoličkoj bolnici, u Americi svaki četvrti pacijent je u katoličkoj bolnici, svi najbolji fakulteti od Oxforda do Bolonje, od Pariza do Zagreba je ustanovila katolička crkva, a šta su napravili Franjevci, Dominikanci i drugi su nama čuvali kolektivnu memoriju, tko zna… [[Govornik se ne razumije]] Svetom Benediktu koji je svetac Europe, civilizirane Europe, a ne te boljševičke koju danas imamo, neki predstavnici sjede ovdje, a ona stara arapska poslovica koja kaže, nije opasan onaj koji ne zna, nego onaj koji misli da zna, a ne zna, takvi imamo puno. Šta je sa povrat imovine? Od Nijemaca, od Hrvata, od Židova, niste vratili nikad natrag tu lovu. Gdje su ta ključna pitanja? Lovu, nekretnine, evo, Slavko Linić, koliko love ima Slavko Linić na bankovnim računima u Udini? Koliko milijuna? O tome se šuti. Ima ljudi ovdje koji bi vratili Hrvatsku katoličku crkvu u katakombe gdje je bila prije, a niste se bunili uopće kad je ovdje nametnut Marxizam, Lenjinizam i boljševički sotonizam i samoupravna anarhija, to ste prihvatili, a vama smeta crkva, vi poštujete koga? Aštarota, Bildžibuba možda ili Lucifera?
Hvala lijepa.
Sada je na redu kolega Željko Glasnović u ime Kluba zastupnika Neovisni za Hrvatsku. Imate ... [[Govornik se ne razumije.]]
Poštovane kolegice, kolegice, predsjedniče Sabora. Istina o Hrvatskoj svaki dan pod opsadom, pod krinkom, brinemo se o budućnosti, ne prošlosti a kako to, nisu Kinezi zaboravili Tajvan, nisu ti Irci i Republika Irska zaboravili granicu sa Sjevernom Irskom niti nuklearni sporazum koji je potpisano Gorbačov i Reagan '80.-te godine ulazimo u novi hladni rat. ... [[Govornik se ne razumije.]] Il Duce, on nije zabravio što tamo što se događalo u II. svj. ratu i naravno u puno Talijana čuči mali Duce Mussolini kako ovdje puno ovdje komunista, neformirani čuči mali Titić, to je dokazano. Ovako, niste zaboravili INA-e, INA-u niste zaboravili, njemački sudac gore koji je tražio o RH dokumente o pljački INA-e, to je zašto je Đureković ubijen, on je znao tko je tamo maznuo lovu, INA je špilja razbojnika otkad je osnovana, o tome se šuti. Kako to Nijemci imaju ovu komisiju za ratne grobove, VDK, oni se brinu o svojim mrtvima. Amerikanci dolaze ovdje sa 2 pilota i B-24 bombarder koji je srušen dole kod Visa, a kod nas stotine tisuće pobijenih, nikome ništa i šutimo o tome. i nama drži predavanje mister Glavašević. Je li mister Glavašević ikad čuo o Rapalskom ugovoru, arhipelag gulag, nek mi da g. Glavašević jedno ime od 450 logora u gulagu, tamo gdje je 18 milijuna ljudi prošlo golgotu, ... [[Govornik se ne razumije.]] kako da nismo stali ovdje ... [[Govornik se ne razumije.]] kad je do 7 milijuna Ukrajinaca ubijeno, do 7 milijuna Ukrajinaca samo, uspostavio mu je Vladu. Kako nitko ne zna u hrvatskim školama o Lazar Kaganoviču, o ... [[Govornik se ne razumije.]] i tim masovnim ubojicama, nitko ne ništa o tome, pojma ne nemaju. Ne znaju o Mao Zedongu, tu vam grade most iz Republike Kine koja je de facto još komunistička zemlja. Mao je pobio šta gladnih, šta metkom u glavu do '62. g., 3 godine, oko 50 milijuna ljudi, nikom ništa i mi šutimo tu i rokamo po ustašama i fašistima, nacistima a to nema ni fašista ni ustaša, ima samo komunista bivših, ja ne vidim tu nijednu ustašu, samo bivših komunista tu vidim. Evo mister Pupovac, nešto je govorio jučer, govorio je nešto o komunizmu, nacizmu a nije spomenuo tu treću ideologiju, zašto? Pa on je bio član te partije, te organizacije, najveće kriminalne organizacije u povijesti a tu sjede glave i glume humaniste. Sjećate se Pol Pota? On je htio brisati kolektivnu memoriju, Pol Pot, nitko ne zna tko je Pol Pot u Hrvatskoj. ... [[Govornik se ne razumije.]] na radnim akcijama, ... [[Govornik se ne razumije.]] godina nula i to se kod nas događa svakodnevno, to je dokaz, tu je došlo 200 studenata je došlo ovdje iz srednjih škola prošli tjedan u Sabor, ja sam pitao njih jel ikad itko čuo riječ lustraciju, nitko ruku nije digao. Empatija za žrtve, pa ovi antifa, oni nemaju empatiju za nikoga jer oni su bolesni, oni imaju samo empatiju za svoje stražnjice i karijere, ništa drugo, to je lažna empatija, njima su ljudi vreća krumpira i političko oružje i topničko oružje onda rokaj po hrvatskoj državi ovdje. I šta se događa ovdje? Najgori problem tu kod nas o kojem nitko ne govori da je komunizam ovdje ubio sve moralne i etičke norme i to smo naslijedili, od toga dolazi taj lopovluk, to je zašto je Hrvatska na dnu po pitanju vladavine prava, zakon mora vladat ovdje, korupcija, gdje smo tu sa korupcijom, jeste ikad čuli da je netko kopao tunel u suprotnom smjeru kad je u pitanju prije pada Berlinskog zida, išli su u normalne države, tko je bježao od vas, glava ovdje ovih bivših ... [[Govornik se ne razumije.]] komunista i njihovih nasljednika. Tko je išao u Uzbekistan, Kazahstan? Išli se u normalne države, u Njemačku ste išli, Njemačka je spasila tu bivšu Jugu, imate pola milijuna Hrvata, kako su došli tamo? Pa vi ste živjeli ovdje i danas živjeli ste od ... [[Govornik se ne razumije.]] gastarbajtera, ... [[Govornik se ne razumije.]] kredite sa zapada i njemačke odšteta. Njemačka je otplatila odštetu za I. svj. rat prije nekoliko godina, kome su bivši komunisti platili lovu, one ljude koje su poubijali za Nijemce oduzetu imovinu? Ne, te ste zakone stavili u ladicu i njih, njih primjenjujete selektivno. Zašto ljudima nisu vraćeni svoje vile, zemljišta, pa Nijemcima je oduzeto zemljište većina… [[Govornik se ne razumije]] njih ste otrali, porokali i toj… [[Govornik se ne razumije]] nitko nije čuo, od 6000 njemačke djece koje je umrlo u logorima od gladi. To je zašto živimo u Kroslaviji.
Slijedeće iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika je nezavisnih zastupnika iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Neovisni za Hrvatsku, kolega Željko Glasnović, izvolite.
Poštovani kolege, postoji li cenzura u nezavisnoj, slobodnoj Hrvatskoj državi, kako je to pitanje, vrši li medvjed veliku nuždu u šumi, retoričko pitanje, evo šta se događa sa srednjoj školi, u srednjim školama, novi silabus, kurikulum, crno i bijelo, matematika, biologija, šta je sa književnosti i društvenim znanostima, šta to znači slobodni izbor. Mislim ja sam čito malo ove izbor neke za srednju pučku školu dosta je dobar izbor, moram pohvalit, ali šta to znači slobodni izbor, oćemo učit nešto o Matošu, o Lopašiću, o Kiplingu tamo recimo i drugim, da imamo već veću sliku da ti mladi ljudi imaju veću sliku jer mi još živimo izolirano društvo, to je tako, a najviše smo sami između sebe izolirani. Šta će bit ako nam zagovornici novojugoslavenstva biraju te naslove u književnosti, društvenim znanostima. Imat ćemo naravno što smo imali zadnjih 55 godina, pranje mozga i jedno oko povijest. Kako se troši novac poreznih obaveznika? Ko zna isto u hrvatskoj dijaspori, vani imate svi centri imaju franjevački ogromnu dokumentaciju koja još nije složena i još nemamo puno knjiga o dijaspori vani, to je cijelo, tog jedinstvenog hrvatskog bića tamo je vani kolektivna memorija npr. Chicago u Franjevačkom samostanu to ne zanima puno ljudi. Koga financira Ministarstvo kulture, razne Jergoviće, Frljiće, Tomiće, kako to da ne vidimo recimo gospodina Tomislava Sunića na HRT-u, njegove knjige, imate tu fregmente, imate politike, čovjek govori 4 jezika, nije krkan koji je došo ovde tamo sa juga u opankama i koji nije odgajo peliće u klaviru tu '45. godine. Imate npr. ovaj evo Blanku Matković, osoba koja je mlada, mlada žena koja je oslijepila od istraživanja ona piše znanstvene radove. Imate …/nerazumljivo/… žrtvoslov sad piše knjigu o zločinima jugoslavenske armije i komunističke represije u Lici, to nikog ne zanima, ne zanima to puno ljudi. Šta možemo naći dole, dole u saborskoj ovoj književnici, jel itko bio dole u saborskoj književnici, u knjižari dole, ne znam. Da su bili dole znali bi ovi lažni seljaci kojih nema danas ovde da je jedina zemlja koja je provodila represiju protiv seljaka u hladno ratovskoj Europi 50-tih godina, ko mikrosustavu je bila ta njihova divna voljena Jugoslavija, jel su seljake strijeljali tamo u Slunju, o tome se šuti. Slali su tenkove na seljake, a tko danas predstavlja seljake, moj deda se vrti u grobu, koji je bio član HRSS. Ovo je samo optička varka ogledala i dimne zavjese, je to u silibusu kurikulumu, životinjska farma, nema životinjske farme. Koja alegorija …/nerazumljivo/… događalo i događa se danas. Danas imate da su neke svinje ovaj malo više ravnopravnije od drugih, šta imamo tu i non stop se tuče Hrvatskoj po glavi, šta je sa …/nerazumljivo/… nema ni jedna dole arhive iz Beograda, nema ni jedna arhiva iz sabora, iz SOE jer to je spaljeno, celi ovaj što sam prije reko 15 puta ovde, a treba ponavljat, cela arhiva SKH mikrofil je otišla u Beograd i tu su imena ljudi koji su surađivali sa tim režimom jednopartijskim, a sad su veliki humanisti i kozmopoliti. Ubrzo ćemo imat kako stvari idu imat ćemo gospodina Pilsola za ministra kulture i ubrzo će nama bit dnevne novine ove Novosti kako stvari idu. Ali ja mislim da je gospodin Pupavac nešta jučer govorio oko, malo se uzrujo ovdje, ja bi reko da nema u Hrvatskoj ovaj nema 8 manjina ovde, pa ovaj takvog sustava nema nigdje na svijetu. Bio sam u Kanadi, u Americi, vi ste u Kanadi državljani Kanade, vi ste u Americi državljani SAD-a, ako sjedite u Kongresu, u Senatu u Kanadi, vi ste državljani te države, poštujete zakone te države, povijest te države itd. Mi nemamo 8 manjina ovdje u Saboru hrvatskom nego 20, imam ovdje držim ruci koje je napisao jedan gospodin koji je za ... [[Govornik se ne razumije.]] sve ih zna i ta se knjiga zove „Stotine notornih hrvatskih Jugoslavena“, di su? Pa tu su, kod nas, sjede u Saboru, u politici, u kulturi i nama sole mozak, evo. Gdje se vraćamo, vraćamo se natrag u novo jugoslavenstvo i nitko nije čuo o ... [[Govornik se ne razumije.]] Matković, g. Suniću nego znamo za ... [[Govornik se ne razumije.]] Olivera Frljića, Tomića i različite Jergoviće.
Hvala.
Evo ga, počinjemo sa iznošenjem stajališta u ime kluba i prvi će u ime Kluba zastupnika Neovisnih za Hrvatsku govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović.
Poštovane kolege ja nisam htio ništa danas govoriti, sam sam sebi dojadio, ali pošto su neke stranke u totalnoj medijskoj blokadi i da se non stop provodi cenzura, ne samo ... [[Govornik se ne razumije.]] nego portalima reći ću neke temeljne stvari. Evo još jedan dan proveden beskorisno, interpelacija o avionima. Totalno beskorisno, it's nonissue kako bi rekli u vojsci. Mene više zabrinjava da mi nemamo standardizirano taktične postupke za kopnenu vojsku, ako ne znamo šta je ... [[Govornik se ne razumije.]] na razinu voda kako ćemo rat voditi. Tamo se gine a ne gine se u Saboru i tamo salonima i u gastronomskoj diplomaciji na švedskim stolovima. O čemu govorimo ovdje, šta su ključne stvari? Ako ovo ne popravimo, biti ćemo ... [[Govornik se ne razumije.]] Venezuela za 2, 3 godine. Restrukturiranje, svi ste imali vremena, oba dvije najveće stranke da se to napravi. Imamo 250 tisuća ljudi u javnoj upravi zaposlenih. Pa to je više, kolika je to brigada, to nije, Staljin je toliko ljudi pobio, prvi ovaj, manje je pobio prvu godinu rata svojih glava kada je Hitler napao Sovjetski savez. Šta rade te glave? Jesu do sad mogli riješiti recimo provedbu pravnih propisa na terenu. Mi smo 52 od nekih koliko zemalja na svijetu u provedbi pravnih propisa, imamo zakone koji se ne provode. Šta rade ti ljudi? Koliko njih je umjetno zaposleno? Jesmo mogli napraviti ispit po pitanju porijekla imovine? U tom grmu leži zec i ovaj Zakon o privatizaciji i pretvorbi, toga se najviše boje lijevo, desno krilo. To sam danas rekao, vidjeli smo danas što se dogodilo i koji, svaki dan smo bliži jedne homogene stranke. Kako bi ju zvao, ne znam nova socijalistička omladina i nova jugoslavenska stranka. Birokracija, tko će investirati u zemlju gdje trebate 3 godine za građevinsku dozvolu. I kaže ministar Horvat da će smanjiti sad od 25 koliko koraka za građevinsku dozvolu na 17. Mozak mora stati. Šta je tu sad sa investicijama, ako investicija nema, ako se ne proširi ta porezna baza pada i mirovinski sustav i sustav zdravstveni. To sam govorio kao papiga. Ali ne, šta je sa korupcijom, Hrvati su, hrvatine su dokazano po pitanju kreativnog računovodstva eksperti. Krale su u ovoj bivšoj državi, krade se sada. To je zašto imate stražare u studenskim menzama da ne maznu dvije tone mesa. Došao mi je jutros jedan, radio onaj, Radio industrija Zagreb, RIZ i meni se hvale kako su maznuli tamo svu opremu. Ha, to je svakodnevna pojava. To je ona stara doktrina „ničije, svačije“. I to danas vlada ovdje i mi se tu ovaj. Da li je bilo u ovom Saboru, je li bilo u Saboru učitelja na fakultetima koji su prodavali ispite? Pa čemu se mi čudimo? Ima svugdje korupcije ali tu je ta korupcija ukorijenjena od taktičke do strateške razine. Šta će se dogoditi 2019. to nas ne zabrinjava. Kakvi su ... [[Govornik se ne razumije.]] globalni za 2019., pa mi smo predgrađe Londona. Evo, šta će biti? Vodi, dvije najveće trgovinske sile vode rat, Amerika i Kina, globalni dug kraj 2017. godine je bio 270 i nešto posto, ... [[Govornik se ne razumije.]] 21,7, 217% BDP-a, globalnog BDP-a ali dug i visoke kamatne stope su toksične. To će doći ovdje, šta će onda biti? Više nema kredita za nisku stopu, to dolazi ovdje. Šta će biti sa Brexitom, sa Irskom? Treba totalno nove propise da se ta zemlja prilagodi a oni izlaze, sljedeći mjesec se izlazi iz Britanije, iz Brexita. I mi gledamo ovdje i bavimo se interpelacijom i F16. O tome raspravljaju ljudi koji ne mogu rastaviti jurišnu pušku. I svi su eksperti ovdje od liječnika do rano vjekovne povijesti Hrvatske, do vojske a ne mogu organizirati što sam i rekao prije pikado turnir. Šta je naše tajno, ali imamo tajno oružje, imamo hrvatske ekonomiste iz bivšeg sustava, samo pošaljite te ekonomiste u druge zemlje, neprijateljske, mi smo u NATO-u, država propada, točno za 6 mjeseci imate scenarij Venezuela. Ako tako nastavimo, to je naša kopija jer tu sjede, lijevo, desno krilo, komunističke partije i njihovi nasljednici i to je ... [[Govornik se ne razumije.]] , samo dimna zavjesa, to su ... [[Govornik se ne razumije.]] u drugom ruhu i genetski anarhisti i to će tako biti. Na kraju plan B možemo svi ići u Venezuelu i možemo pjevati kao što ste prije pjevali ovdje a tamo pjevaju živio Chavez i živjela socijalistička republika. To ste ovdje prije pjevali a šta ste dobili? Dobili ste umjetnu zaposlenost i brodogradilište Uljanik.
Hvala lijepo.
Sada je na redu kolega Glasnović u ime Kluba zastupnika Neovisni za Hrvatsku, izvolite.
Poštovane kolege, kolegice, slušam jutros opet žalbe, tužbe, kukanje, dovoljno da se cijela nacija dovede na rub suicida. Al' šta smo promašili ovdje, ne govori se puno o tome da se Hrvatska nalazi na prvoj bojišnici jednog novog-staroga, staroga rata, to je dokazano prošli tjedan miniranje Ustava i Zakona o referendumu, to smo vidjeli kako je to propalo i kako su glasali neki demokršćani i drugi koji su se pretvorili preko noći, spalili partijske knjižice i postali kozmopoliti, humanitarci i čiji su dosjei u Beogradu. Šta se događa? Tko je u Hrvatskoj ikad čuo o frankfurtskoj školi sociologije? Nitko, nitko nije čuo u Hrvatskoj, nitko nema pojma osim bivših kadrova koji su radili za UDBA-u. I gledajte sada šta se događa, taj se plan ostvario i na terenu. Ostvario se na terenu. Razaranje obitelji, razaranje države nacije, danas to vidimo svakodnevno skoro. To ne brine previše ljude u hrvatskom medijskom prostoru. Masovne imigracije, da se sruši identitet država, to vidimo, ubrzo Kanada neće bit zapadni svijet nego će bit nešto totalno drugačije. Najpopularnije ime u Engleskoj je već Muhamed. Imamo getoizaciju na nekim mjestima, npr. Švedska, ... [[Govornik se ne razumije.]] izgleda kao čaršija u Maroku itd. Seksualizacija djece gdje se uči rodna ideologija u vrtiću, to je jedan od tih. Legalizacija droge, to su te taktike, te frankfurtske škole koja se preselila kao bumerang u Ameriku, vraća se natrag, a tu stoje glave koje vole tu, ubrzo ćemo imati 5 WC-a ovdje, to sam rekao prije u Saboru, muškarac zarobljen u ženskom tijelu, žena u muškom tijelu. Oni koji ne znaju šta su, možete još birat, ima vremena da birate svoj spol, bit će vremena. I a to su sve zagovornici partijske škole, jugoslavenstvo je bilo njihovo životno opredjeljenje, imate visoku partijsku školu dole Filozofski fakultet, tu se ustvari ništa nije promijenilo nego imate nove glave u novom, samo su se preobratili u ... [[Govornik se ne razumije.]] a tu su s nama dalje. Kad su u pitanju medije, čije su hrvatske medije? Sjećamo se tamo, digne se tamo, press konferencija tamo kod Predsjednice, digne se jedna tamo, ja mislim da je bila miss RTL-a i ne pita miss RTL-a za gospodarski razvoj Hrvatske, za uključivanje dijaspore u hrvatski život svakodnevni, ne pita za nacionalnu sigurnost nego pita „Za dom spremni“, pita miss RTL-a, „Za dom spremni“. Evo tiskane medije, u tiskanim medijima, neki su sad kvalificirani kao neonacisti, kao Glasnović npr., a tu vam u Večernjem listu drži predavanja bivši udbaši koje govore da su spasili hrvatsku državu. Imaš jedan ovdje na 2, 3, 4, on je dobo 4 strane u tzv. konzervativnom listu, Večernjem listu, a šta nije pričao di je lova od '90-te, tko je uništio brodogradilišta, tko ima bankovne račune vani, tko je infiltrirao hrvatsku vojsku za vrijeme ovoga rata zadnjeg jer ti ... [[Govornik se ne razumije.]] poslije sisavci, nitko od njih nije bio u rovu. Imate druge pojedinačnih pojava toga mržnje hrvatske države jer oni svi mrze hrvatsku državu ustvari kao mater mrzi ludu kćer, tako vole hrvatsku državu a tu su s nama ovdje. Imate ona dva karaktera, jedan je došao sa lijesom ovdje, ne znam otkud je došao a mogao je stavit recimo Obersnela ili Jakovčića u lijes, pokriti jugoslavenskom zastavom i doći ovdje na trg. To bi bolje bilo. Onda imate jednog drugog karaktera dole, vidite po fizionomiji, fenotipu kakav je karakter da je jugozomboid. Vidite to da mu faca prosi lijevi direkt i ti karakteri, evo on dole baca jaja na Tuđmana ali ne smeta njemu Tuđman, njemu smeta da drug Tito nije tu valoriziran, on voli druga Titu i tako. Naravno, imate vi plan, jedna grupacija koju je Hrvoje Šarinić doveo ovdje '93. g., grad ... [[Govornik se ne razumije.]] plan i rad do 2036. g. izbrisati hrvatski nacionalni identitet. To planiraju svakodnevno a mi šutimo i govorimo o simptomima bolesti a ne uzrocima. Zašto nisu u zatvoru ovi iz Uljanika i ti drugi karakteri? To su ta pitanja, a šta ćemo kad živimo u državi gdje je najprodavanija knjiga Gola istina, miss starleta i ovaj, a novinar godine je Zoran Šprajc, novinar godine, cirkusant, amen.
Sad ćemo nastaviti dalje sa iznošenjem stajališta, pa će u ime Kluba zastupnika neovisnih za Hrvatsku govoriti poštovani Željko Glasnović.
Poštovane kolege i kolegice koje su ostale, nama su puna usta nacionalne sigurnosti, politolozi, eksperti, stratezi, nacionalna sigurnost, savjetnici, neki… [[Govornik se ne razumije]] koji nisu izašli iz dnevnog boravka, koji sve informacije dobivaju od interneta, oni su danas eksperti po pitanju nacionalne sigurnosti i to je zašto jesmo gdje jesmo, meni izgleda kakvi su savjetnici na strateškoj razini? Govorit ćemo o nekim tim stvarima sada koje su kritične, ali ja ne čujem niti jednu riječ o tome, ni u… [[Govornik se ne razumije]] i u medijama… [[Govornik se ne razumije]] novinarstvom u RH, dal nji brinu neki od ovih tema koje ću sad spomenut. Ja non stop govorim ovdje godinu dana duže da su najveće prijetnje RH unutarnje prijetnje, a to su od kadrova čiji su dosjei u Beogradu. Imate za to empirijske dokaze da su bili članovi partije ili su radili za tajne službe, ima jedan čovjek ovdje koji cinkario studente znamo mu se kodno ime, a kad je to pročitao ministar, naš zastupnik Culej, mediji su po njemu oprale, to znači, mi živimo u jednom totalnom stanju atmosfere poricanja, ne prihvaćamo istinu i kad je ona dokazana vama, ja sam maho s ovdje dokumentima da vidite da ima bilo tisuće, tisuće suradnika koji ne mogu bit ni u politici, ni u strateškim tvrtkama, al još su ovdje i to je ta urota, a ne urota bez činjenice, nego sa činjenicama, to se ignorira u mjestu i prostoru, da medije nisu hrvatske medije. Pitanje, pitanje za, šta radi naša kontraobavještajna služba? I to sam donio dokaze ovdje da je naša vojska bila infiltrirana od strane vojnog krila Armije BiH i ti su ljudi još ovdje i te čelije koje su došle ovdje 90.-tih godina, još rade protiv hrvatske države. Tvornice za streljivo, barutane, nijedna nije bila u RH, sve su bili u BiH ili su bili u Srbiji. Naravno, metak 75 cm, koliko košta metak, protutenkovska raketa 3000 dolara, šta je s tim tvornicama? Nama je važnija žičara, žičara gore tamo na sljemenu, a mi nemamo tvornicu streljiva u hrvatskoj državi, s čim ćemo pucati, sa praćkama… [[Govornik se ne razumije]] ako dođe da Bog ne da do sukoba, RH streljiva nema, ni za pješačko naoružanje, do 14,5 mm. Druge stvari, šta je sa linearnim akceleratorom u Vitezitu, to je jedna ova uređaj koji snima nepravilnost u raketnom gorivu, ona je koštala 50 milijuna dolara, to su Amerikanci tamo montirali 2009.g., gdje je taj akcelerator, o tome je ovisilo 500 mjesta u Vitezu, gdje je taj akcelerator, gdje je on sada, koštao je 50 milijuna dolara. Ako znaju Amerikanci da je to negdje drugdje, onda zašto se mi čudimo da nisu predali ovdje dozvolu za F-16. Bankovni računi vani, evo opet Kos, jesu do sad mogli pronaći te bankovne račune u Lihtenštajnu koji drže crveno plemstvo koji kuka ovdje od Istre do Dubrovnika, zašto niste ušli u te tragove, to znači da je tu na djelu nekakva urota, imate milijarde samo u Lihtenštajnu, novac koji je oduzet. I danas o INA-i, e INA, pa kako, kad ćemo se mi opametit, 2003.g. prodaje se INA, prodaje, za prodaju u ovom istom HS, ovi koji su izašli sad ovdje, njihovi su prethodnici glasovali, 81 glas ZA, prošla je prodaja INA-e, tu u ovom istom HS, a ovi kameleoni izlaze van, a njih provodi jedan čovjek koji je bio Selezijanac, kršćanin i danas se protivi Vatikanskim ugovorima, to je to kameleonstvo, kameleonstvo u RH, to je standardno ovdje. Šta je sa ovima u Siriji, naftna polja vrijedno 23 milijarde dolara, prodano MOL-u za 500 milijuna dolara, kako to, nitko kriv. Šta je s Uljanikom, pa oni gore štrajkaju protiv sebe, ovi radnici jer oni su 40 i nešto posto vlasnici tih dionica, kakva je država ovo, ali ovi crveno nasljednici tog crvenog plemstva, njima je dobro, njihovi su bankovni računi vani i ovo sve ovdje je jedna dimna zavjesa i farsa u ovom HS dok se te stvari ne riješe, a gdje su eksperti, eksperti, ovi, savjetnici, šta rade te glave ako ne govore o ovim stvarima, ako ne vraćamo stvari na strateškoj razini.
Hvala lijepo.
Sada je na redu Klub zastupnika Neovisni za Hrvatsku i poštovani kolega Željko Glasnović, izvolite.
Poštovane kolege, inženjerski vod Hrvatske vojske, raspoređen je u južnom Libanonu pri misiji UN-a, puno se ne zna o tome, zna da smo u Afganistanu, na Baltiku, pri NATO-u itd. ali, ovi ljudi rade posao jako opasan posao u nestabilnoj zoni i tamo se suočavaju sa neeksplodirano streljivo, municije, sve od kasetnih bombi, do mino bacačkih granata koji se tamo još od 2006. g. i prije kada je Izrael probao, produžiti svoju tampon zonu u Libanonu, na štetu Libanonaca, naravno. Vidio sam te kasetne bombe, njih ima milijune na terenu i taj je teren zagađen. U Libanonu ima 2,4 milijuna izbjeglica, oni su raspoređeni u 12 logora i više od 2000 naselja, žive u totalno nehumanim uvjetima. To je skoro pola populacije Libanona i to je bez palestinski izbjeglice, koji su tamo neki već od 80 godina. Libanonska vlada, plaća samo 50% troškova i to znači, oni su pri ekonomskom slomu, dočekaju neke svjetske sile, koji traže, političku soluciju, da se te izbjeglice vrate natrag većinom u Siriju. Bio sam i u Siriji, u Siriji su spremna stambena naselja, da prihvate te ljude, da više ne žive u bijedi i da se vrate natrag, ali naravno to ne želi Izrael, ne žele SAD, zato jer to područja, gdje se ta nasilja kontrolira sirijska Vlada. I čekati ćemo još soluciju, političku soluciju koliko godina? I koliko će trebati još milijardi dolara da se riješi taj problem i Cipar čeka političku soluciju, od kada? Od '74. g. Turska plaća također dobiva od međunarodne zajednice 3,5 milijardi dolara. Svake godine za te izbjeglice, oni su poluga njima, da ocjenjuju Europu. Kada će doći do tog povratka i kakav je stav hrvatske Vlade? Koji su korijeni tog sukoba? Korijeni tog sukoba na Bliskom Istoku se sakrivaju, naravno u magli dezinformacija, od nekih Vlada, neke sam već spomenu i to je stalo napad, … [[Govornik se ne razumije.]] lažnih vijesti itd. Što se događa? Islamizacija Europe, čiji je to projekat? Tko je stvorio al kajdu, muslimansku braću, tko je poslao vehabije u BIH, i di su sada oni? Tko je bio tamo pred Bečom 1600 neke godine, '83. godine, mi pravimo grešku, jer nisu svi muslimani i sve skupine koji se bore za svoju samostalnost i slobodu i neke od tih skupina, kao … [[Govornik se ne razumije.]] su obranili kršćanske enklave u istočnom Libanonu, od napada ISIL-a, Daesh i Islamske države. Koji je stav hrvatske Vlade? prema ovim pitanjima, Jemen, Jemen imate samo od 2015. g. 1000 mrtvih, od toga 5-6 tisuća civila djece i 50 tisuća ljudi koji je umrlo od gladi i još 13 milijuna ljudi su pod prijetnjom da umru od gladi u Jemenu i tamo napada Saudijsko Arabijska koalicija, kakav je stav hrvatske Vlade prema tome? A tu … [[Govornik se ne razumije.]] podupiru Amerikanci logistikom i obavještajnim podacima. Sada dolazi Eurosong, dolazi Eurosong sada u Izrael, evo, u zadnjih 10 g. pobijeno je 20 tisuća palestinskih civila, a mi idemo na Eurosong. Evo, oni dobivaju svake godine 3,8 milijardi dolara više za one opremu, a nama nude mrvice sa stola F-16, kakav je stav hrvatske Vlade, koji kurs ćemo mi imat, hoćemo pratit kurs samostalni ili ćemo biti satrapija EU ili drugih sila koje nama zamagljuju teren i non stop su, taj udar… [[Govornik se ne razumije]] non stop smo pod tim udarom, a moramo razvrstit istinu od laži i u tome je grmu zec. A po pitanju g. Zekanovića, svaka čast, al morate shvatit da ovi, ovi, ti ultra ljevičari, članovi bivše komunističke partije i nasljednici, oni nemaju jednu nacionalnu u sebi, zrna, svi su anacionalni, oni misle isto što misli desnica u Srbiji, njima je draži četnik i šumadija nego Hrvat iz BiH i iz dijaspore.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj Neovisni za Hrvatsku u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović, izvolite.
Poštovane kolege, kolegice. Danas je zasjedalo to Vijeće za nacionalnu sigurnost i ja se pitam o čemu se tamo razgovara iza zatvorenih vrata. Kakve se informacije tamo skupljaju, kako se analiziraju i koji su zaključci? Jel nas uopće briga o Brexitu, o hiperglobalizaciji, o ... [[Govornik se ne razumije.]] tokovima globalne migracije, razmjeni stanovništva, i tko će plaćat tu cijenu, milijarde dolara nakon Brexita, ja sam rekao prije Nijemci će plaćat 17 milijardi dolara će past na njihova leđa većinom a mi ćemo ovdje govoriti o nekim stvarima, relevantnim, optuživat ćemo ljude iz bivših sustava, govorit ćemo o privatizaciji a zakone retroaktivne kad su u pitanju pretvorba i privatizacija, lustracija, od toga nema ništa i to je zašto nismo suverena država kao Poljska i Mađarska. Kakva je situacija na Bliskom istoku? Pitali me zašto ste išli na Bliski istok? Pa gledajte, jedan krkan me pita. Danas je to taj domino efekat, sve o čemu sam govorio utječe na nas ovdje. utječe na nas ovdje. Imate milione izbjeglica u Turskoj koji su spremni sad, kolko imate ilegalnih ovih ulazaka preko granice u samo BiH, šta je vehabijama i spavaće ćelije u BiH i tko je stvorio taj pokret to sam jučer govori. Libanon je jedino mjesto gdje se kršćani na Bliskom istoku ne ubijaju i proganjaju, Libanon. Zašto? Jer tamo su stvorili maronitski kršćani savez sa Hezbollahom, evo ima, to je parlamentarna stranka. Tamo sjede oni i oni se zajednički bore protiv sunijskih đihadista i to se isto događa u Siriji. Tamo nitko kršćane nije dirao gdje nisu uvedeni izvana od nekih država koje su, htjeli su razbiti Siriju, to su isti oni koji su razbili i Libiju i Irak, imam jedna krvava crta od Afganistana preko Iraka, Libanona, Libije do Mediterana i tu su petrodolari, glavni, jedan od glavnih razloga i danas u Siriji bio sam tamo, Damask tamo je Sv.Pavao počeo svoj pohod na zapad. Pa kakvi smo mi katolici, ja bi ovaj preporučio u nekim našim ovima salonskim stratezima i ovim nekim teolozima, sudoteolozima, da vide šta se događa sa …/nerazumljivo/… kršćanskom braćom. Nek dođu tamo da vide, jer oni su također maroniti, a sirijski kršćani su pri Svetoj Stolici prešli u 16. stoljeću. Vi imate u centru Damaska spomenik za pola miliona poubijanih kršćana, a …/nerazumljivo/… koji su pobili Turci, Čečeni i Kurdi. Defakto Irak više ne postoji, Sirija se još drži i sve što mi čujemo u našim vijestima od ovih traljavih ovih naših tjednika i dnevnih novina gdje nema ni H od hrvatskoga ovoga tiska je laž i obmana. Izvori, rješenje i uzrok je na izvoru problema i moramo to tamo rješavat i to je zašto se išlo tamo. Naše glave ovde žive u totalnom povijesnom političkom mraku. Živimo u državi gdje je najprodavanija knjiga Nives Celzijus „Gola istina“, a Šprajc je novinar godine i tu sjede glave ovdje, a nema tu ništ od istražiteljskog novinarstva, istražiteljsko novinarstvo je ukinuto toga nema, evo knjige, evo knjige jedne … [[Upadica: Ne razumije se.]] da, da dobro pa imate tamo vi ste dio tog projekta. Imate knjigu evo nju, ovu sam prije pokazivao Branka Matković, 5 knjiga je napisala, oslijepila od istraživanja, nakon tiskanja nema ni 6 kuna u džepu. To ne zanima ove naše, to ne zanima Ministarstvo kulture, ova knjiga se bavi sa zločinima JNA i represije u Lici, gdje danas vlada car SKOJ-evac bivši ginekolog i mi se čudimo gdje su Hrvati otišli. Pa oni su bili Hrvati u Lici, tamo do rujna '90., '45. godine i poslije su ih ubijali u ovom zadnjem ratu, a mi živimo u povijesnom mraku i glupiramo ljude sa ovome. Borim sa budućnosti ne prošlosti, a je li to baš tako? Vraćam se natrag na Bliski istok. Na izvoru je problem, tko je čuo u Hrvatskoj …/nerazumljivo/… dogovor, podjelu Bliskog istoka, tko je čuo o …/nerazumljivo/… dogovoru za povratak Židova u Palestinu koji je potpisao lord …/nerazumljivo/… jedan od potpisnika koji danas imama samo jednu marku koja vrijedi 150 milijardi dolara. A naše sorošlije i drugi su tu i oni samo nas obmanjuju i spuštaju dimne zavjese, al oni su cijepljeni protiv istine zato i da mrze H u hidrantu [[Upadica: Hvala, hvala lijepa.]] a kamoli Hrvatsku državu.
Sada je na redu Klub zastupnika Neovisni za Hrvatsku i poštovani zastupnik Željko Glasnović, izvolite.
Poštovane kolege. Uljanik, pitanje da li je spora pravda, pravda. I kako je moguće da je Hrvatska do sad isplatila 30 milijardi kuna, ni ja ne znam više, za te propale projekte mastodona iz bivšeg socijalističkog doba, a da nitko nije uhapšen. Jučer su maznuli neke kneze Drpislave, u stvari, to bi moralo biti ovaj kip u centru Zagreba, kneza Drpislava, koji drži ruku u džepu nekog drugoga i to će možda biti ostavština ovih vladavina do sada. Ali, zašto? Početka moje ove političke karijere, kratke, zalagao sam se za vladavinu prava, te riječi vladavina prava, to ljudima udara u mozak, ali treba efikasnu državu. Zalagao sam se za jednostavne zakone, brzu provedbu i recimo, porijeklo imovine. Kako je moguće da imamo glave kao npr. hrvatski Kaligula? Hrvatski Kaligula, Zlatko Canjuga, Piruška i drugi crvi, ovi nasljednici crvenog plemstva. Da, da, crveno plemstvo svi, on je formirao, da idemo malo natrag u povijest, mister Zlatko Canjuga je formirao sa bivšim OZNA-šima, Manolićem i Boljkovcem, Hrvati, nezavisne, Hrvatska, to, to nema veze sa hrvatskom strankom. Hrvatski .../nerazumljivo/... i demokrati, to je silovanje zdravoga razuma. I tako, ajmo dalje malo. To je prvo dio izlaganja, porijeklo imovine. Di je imovina od bivšeg sustava? Tito, sjede neki Tito jugendi ovdje, imaju 3, 4 stana u Zagrebu i oba li su SKOJ-evci, kako to, što je s tom imovinom? Sindikata, SKOJ-a, SKH, itd. Sad drugi dio ovaj izlaganja, mene je baš čudila, ne čudi me ova reakcija, ovih analnih alpinista na pojedinačnim portalima, da njih ne spominjem i njihova glavna zadaća je laž i obmana, nego čudi me reakcija veleposlanika Izraela na zadnji posjet Libanonu, tamo i na Bliski Istok. Nije provjerio neke ove podatke svoje to me čudilo, al imam neka pitanja za njega. Kako je moguće da jedan, on je hodočastio u Kumrovac tamo ovome krvavi pomoćnik bravara tamo je njegov kip, on je 10 mega ubojica nakon …/nerazumljivo/… išo je njega vidit gore, a kako je to moguće jer taj isti karakter je srušio sinagogu u Novom Sadu 1947. godine, oduzeo imovinu, poništio je privatnu imovinu, oduzeo imovinu ovdje ne samo Hrvata i drugih manjina, nego je od Hrvata u stvari Hrvata sorba nego židovsku ovaj imovinu koju nikad nije vratio natrag. Taj isti režim od krvavog bravara je devastirao židovska groblja, skidali su ploče i stavljan je partizanske …/nerazumljivo/… granitne ploče samo su prilijepili tamo ovaj njihove ove mitološke natpise, o tome se šuti i dan danas. Što je još gore taj režim je štitio financirao i naoružavao organizacije koje danas napadaju Izrael. Sjećamo se …/nerazumljivo/… otimanje onoga, naravno ima mladih ljudi tamo nisu bili živi, kad je otet onaj, onaj brod putnički kad su ubijeni državljani tamo Izraela i bačeni u more koji zaštitio krvari bravar, došli su ovdje, njih štitio …/nerazumljivo/… druge karaktere. Financirao je sve terorističke organizacije svjetske nikom ništa, on je danas lumen hrvatske povijesti i ovako šta imamo danas to znači da je taj, taj bravar on je cijeli život svoj vijek do 80 godine podupirao arapsku ligu protiv Izraela i tamo ide ovaj židovski veleposlanik, možda on može to objasniti jedan intervju dalje zašto je išao tamo ja ne razumijem to, a mislim da je to šamar izraelskoj vanjskoj politici i povijesti. Vraćam se natrag na Balzaka to sam prije reko ovde prije 6 mjeseci, Balzak francuski pisac koji je reko ovo, reko je da imamo ono što se uči povijest u školama i ona skrivene povijest i to je problem hrvatske države jer ta skrivena povijest nikako da ne dođe na vidik. Zašto jer nam sjede tamo po fakultetima filozofskim razne Jakovine, Makovine, Goldsteini i drugi priviligirani lažovi i to je zašto je ovaj …/nerazumljivo/… gdje je je.
Imamo povredu Poslovnika, kolega Maras izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče ja bih vas molimo da na ovakve istupe i govore mržnje reagirate ubuduće, gospodin Glasnović je udario na same temelj hrvatske države, na antifašistički pokret koji je oslobodio Hrvatsku od Talijana, fašista, nacista i svih onih koji su je uzurpirali tijekom velikog rata i sa te strane morali bi reagirati. Na kraju krajeva u ovom saboru postoji i bista prvog predsjednika Hrvatskog sabora i jednog velikog hrvatskog pjesnika [[Upadica: Hvala vam.]] Vladimira Nazora. Hvala vam lijepo.
Kolega Maras, ovo je slobodni govor, dakle puno toga što bude izrečeno od strane zastupnica i zastupnika, meni je neprihvatljivo. Neke stvari su mi potpuno neprihvatljive i osuđujem ih, ali ovo je slobodni govor i ljudi izriču svoja mišljenja o kojima će prosuđivati naši građani. Dakle, molim vas da to prihvatimo da budemo obzirni naravno kada govorimo o ovakvim stvarima i ozbiljni i pokušamo se držati povijesnih činjenica, ali nemojte od mene tražiti da arbitriram u ovom dijelu koji se tiče slobodnog govora. Izvolite kolega Glasnović.
Pa mislim da bi trebao spalit svoju partijsku knjižicu mister Maras.
Ma dobro, kolega Glasnović molim vas, nemojte izvodit cirkus.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj Neovisni za Hrvatsku u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović. Izvolite.
Poštovane kolege, opet šuma informacija, ali danas imamo jedno jednostavno rješenje, informacije, naravno ne dolaze do običnog puka, ali, evo kratkog nekog zapažanja. Jutros rasprava o europskih zakonima. Ja sam spomenuo jutros selektivnu primjenu tih zakona, jedna je vezana za povrat privatne imovine, koja je oduzeta, ... [[Govornik se ne razumije.]] to se ne provodi, a drugi je Zakon o lustraciji, bolje poznat kao dekomunizacija. Netko je ovdje sad spomenuo Poljsku. Pa što je razlika između Poljske i Hrvatske? Poljaci su nacionalno osviješteni narod, pa tu imate 35% ljudi koji žive ovdje koji patološki mrze europsku državu. Koji je nikad nisu željeli. To je samo dimna zavjesa i ove silne šume informacija, podataka. Uzroci su uvijek na izvoru i rješenja su uvijek na izvoru. Svi ti kadrovi su ostali, gdje su bili iz bivšeg, većinom iz bivšeg sustava. Ja sam se nedavno vraćao iz Istanbula, koga vidim u bussines classu, vidim barba Luku, miss Jadranku Kosor i alfa i omega hrvatske diplomacije, Budo Lončar, koji se možda, on je možda mumificiran, ali dugo živi, kao ta Galapagos kornjača, kao ovi drugi karakteri i to je alfa i omega, alfa i omega hrvatske diplomacije. Poljska, Poljaci su proveli lustraciju u sudstvu i sude sucima koje su ljude osuđivali 4, 5 godina, za čitanje novina, za cinkarenje, pa tu su se svi vratili u suprotnom smjeru. Poljaci su očistili diplomaciju od kadrova koji su završili diplomatsku školu u Moskvi. A tu lustracija u suprotnom smjeru. Jutros sam skoro pao u nesvijest kad sam čuo jedan mladi, ovaj mladi, neću reći Tito jugend, uspoređuje Hrvatsku sa Norveškom, sa Švicarskom. Po tim državama nije poništen pojam individualne odgovornosti, nije ... [[Govornik se ne razumije.]] kodeks, kaže meni ... [[Govornik se ne razumije.]] , ona brdo, bio sam vojnoj vježbi, ona planina u Švicarskoj, kaže, ovo je tvrđava koju je nama Bog dao. Ovdje Boga nema. Nema Boga ovdje u Saboru i na dosta, svaka čast pojedincima, vladaju militantni ateisti i što bi bilo kad bi uzeli, evo, kad bi preuzeli, izašli iz EU, ne da ja volim, ne volim EU i kad bi došli ovdje još genetski anarhisti, pa mi bi za godinu dana bili na razini Burkina Faso. Svi ste isti, bili ste na vlasti dosta vremena i još je krug zatvoren, krug političkih elita, novinara, novinara, to je zašto ljudi ne mogu doći do informacija i tzv. poduzetnika, a svi su poduzetnici ti iz bivšeg sustava i oni su uzrok te privatizacije. Neću o imenima. Jedan takav sjedi, iz bivšeg sustava, u Vijeću za antikorupcijsko vijeće. Grčka, mi smo bliže Grčkoj nego svi ti druge zemlje. Pogledajmo se u Grčku, ona se sama urušila od sebe, od neefikasnosti aparata, od korupcije. Grčka, tamo je postotak BDP za mirovine 17,5%, kod nas je 11%. Tamo je siva ekonomija slična kao nama. Korupcija je problem, pa samo prepišite zakon. Grčka još nije od tih 350 milijardi eura što je dobila, da je spasi od bankrota, još nisu otplatili ni 55 milijardi tih eura. Plaćat će to do 2060. godine. Ali se vidi da ne mogu. Tamo je kao ovdje, izbjegavanje poreza je nacionalni sport. I ona plava kuverta, to je Balkan, a mi smo na Balkanu, a ne u Skandinaviji. Evo, imate antikorupcijske regulacije, što je provela Grčka. Da popravi taj sustav, a kod nas, dvije riječi meni padaju na pamet najviše, a to je ovaj korupcija i javašluk. Sporost tih ovaj institucija državnih, pa napravite porezne kartice, pojednostavite, elektronske uplate, pa imate državu koja populacija predgrađe Londona, a ne možete uvesti vladavinu zakona. To je zastrašujuće. Naši problemi, vraćam se natrag na izvore. Ti najveći problem da još nismo izašli iz jednog partijskog sustava i tog mentalnog sklopa, čija je najdraža zapovijed bila ovih bivših, ako ne može drugačije, onda ćemo pošteno.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj Neovisnih za Hrvatsku u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović.
Kolege i kolegice, da Uljanik i vidli smo Uljanik, naravno žrtve su radnici, su prevareni isti oni koji su bili primoreni '80. godina kad su propadala ta, socijalistički mastodoni koji nisu mogli provest ni toster, to je zašto su propala ta poduzeća, socijalistička. Imate dole tih slonova od Rijeke dole do Omiša i da i onda se štrajkalo, 100-tine tisuća ljudi na ulici, radnika, 1000 poduzeća insolventna, o tome se ne govori. Danas gledamo posljedicu toga, danas to vidimo i ona poduzeća koja su mogla bit konkurentna na otvorenom tržištu su opljačkali crveni mondiri. Vraćam se na temu sad ovu, danas puno govora opet plin, struja, ima li Hrvatska uopće ovaj plan za energetsko strateški plan za energetsku neovisnost. Spomenuo sam prije 6 mjeseci najmanje da Crna Gora je povukla crtu Boki kotorskoj na štetu Hrvatske i počet će tamo njihova državna tvrtka bušit za plin. Kakav je odgovor Hrvatske? Reko sam također prije toliko vremena da će se izgrađuje na Balkanskom poluotoku, izgrađuje se oko 2000 hidroelektrana. Gdje je tu Hrvatske? Dolazimo na glavne teme, strateško upravljanje vodom. Kakva je situacija globalna vode kao strateški resurs? No, to kao papige ponavljamo, a šta rade po tom pitanju, već se, danas se osjeti na globalnoj razini nedostatak vode i bit će gore slijedećih 10 godina sa klimatskim promjenama. Kina, za Južnu Kinu napravila je ovaj vodovod pa ih vuče do Južne Kine 1000-e km voda se dovlači tamo, u Pojasu Gaze da ne govorim sve podzemne vode znamo tko kontrolira, voda kao strateški resurs. Rijeka Colorado u Kaliforniji je pala 2, 3 metra šta će ovde biti. U Hrvatskoj se gubi voda 50% vode ja mislim da se gubi kroz zastarjeli sustav, u nekim mjestima na svijetu ta se voda filtrira 2,3 puta iz nužde i na kraju za poljoprivredu, onda ide u kanalizaciju ono što nije sanirano. Mjerila recimo, kakvo je stanje u Hrvatskoj, ako Ujedinjeno Kraljevstvo ako 30% kućanstava nema mjerilo za vodu, kad bi mi svugdje uspostavili ta mjerila smanjili bi možda ovaj tu vodu gubitak do 30 do 40%, ali Hrvati ne vole puno Hrvati ne vole džaba, sve džaba al davat ništa natrag. Nedavno je došla jedna obitelj, muž se priključio na struju 47.000 kuna dolazi ovaj račun obitelj deložacija, 3 djece. Da treba gledat ne samo sa strateške nego sa taktičke razine kako mi sami smo odgovorni prema svojoj državi i njezinim resursima. Šta je sa poljoprivredom? Potrošeno je stotine milijardi dolara u stvari kuna na poljoprivredu od 90-tih godina. Šta je sa navodnjavanjem, najnovijim sustavom navodnjavanja? Desalinizacija vode i mi danas još kolko godina nakon trošenja desetke milijardi dolara na propala poduzeća bivša državna i na stotine milijardi kuna za poljoprivredu još nemamo jednu sustavnu strategiju o sačuvanje vode i još gubimo ogromni dio vode. Ja bi preporučio svakom hrvatskom državljaninu u slijedećih 5 godina da probuši bunar, da stavi nekakvu tamo spremnik za kišnicu, to i također ne postoji po Dalmatinskoj Zagori, Dalmaciji, gdje je najveća prijetnja od požara i to nam prijeti ove godine, bila je sušna godina i vidjet ćemo šta će bit i kakav je strateški plan za suzbijanje požara na Jadranu, ali najbolje je dragi Hrvati i Hrvatice probušite za bunar, obrađujte tamo, da Bog da da imate hektar zemlje i pripremite se za sušnih slijedećih 10.g.-
Hvala lijepa.
Idemo sada na Klub zastupnika neovisnih za Hrvatsku, poštovani kolega Željko Glasnović, izvolite.
Poštovane kolege i kolegice, stalna trenutna tema zakon i red, neki su govorili prije o tome jutros i to je dobro, treba non stop udarat čavao u glavu dok se ove stvari ne riješe. Neka ključna pitanja gdje je nestao grupen fjurer, glavni tužitelj, mister Mladen Bajić? Gdje je baza podataka o poduzećima ovima iz bivše države i sadašnje privatizacije provedbe? Gdje su nestali ti ljudi? Tko su arhitekti te privatizacije? Naravno, od tog ništa nije napravljeno, nemamo retroaktivni zakon za povratak novca, je li vrana vrani, znamo tu staru poslovnicu. Gdje je mistar Mesić, bivši predsjednik, kada je govorio o povrat novca izvan domovine? Naravno, tko je sudjelovao u tim privatizacijama? Jel možda njegova kćer i koliko ima novac vani na bankovnim računima obitelj Mesić? Vrana vrani, znamo to staro. Kako je moguće da mi do dan danas nemamo tu bazu podataka aktivnu o poduzećima bez ijednog zaposlenika, kako je moguće to, prije nekoliko godina bilo je 19 000 poduzeća bez ijednog zaposlenika. Ništa od toga. Šta je sa predstečajnim nagodbama? Jel znaju li išta naši prijatelji iz Istre o misteru Liniću? Kako očekivat od kadrova iz bivšeg sustava, uopće očekivat da će oni pokrenuti u RH individualnu i jednu kolektivnu institucionalnu odgovornost, to ne može očekivati. Koji su rezultati toga, te negativne kadrovske selekcije? Evo Uljanik, opet Uljanik, ljudima vani ili hrvatskim državljanima kad vi govorite o milijardu kuna, dvije milijarde, tri, to je sve apstraktno, a kad kažete da ono što je plaćeno u propalo poduzeće Uljanik je 20 000 stanova je moglo kolko obitelji stat tamo, to je grad veličine Varaždina, to je tragedija tih propalih poduzeća… [[Govornik se ne razumije]] oni koji su ih vodili i koji danas brane taj sustav, neki sjede ovdje, kako je to moguće? Koliko je nama trebalo godina da ujedinimo 15 službi, inspekcijskih službi u jednu službu da bude efikasna? Šta je to, to smo mogli davno napravit. Evo vama, ja ću vam sredit državu, dajte mi 4 mjeseca, šta ću napravit? Pokreti sudovi, sudac istražitelj koji ima pravo na licu mjesta sud, istraživati i sudit, a ne čekat 15.g., nego mjesec dana. Jednostavna stvar, imate jednostavnu stvar, kako to porijeklo imovine, porezna uprava, toliko ste zarađivali, a imate vile tamo, Mercedese, idete u lov u Afriku, Zimbabve i Keniju svake godine, to se jednostavno riješi, samo nema sustavnog rada, nema volje, da izliječimo te rak rane korupcije i nepotizma šta je govorila gđa. zastupnica iz MOST-a, 100% se slažem, to je akcijski plan, bi akcijski plan, toliko si zaradio, koliko imovine imaš? Ali nemamo još jednostavnih zakona, mehanizam za provedbu. Onda kada slušam ove glave iz bivšeg sustava, Sindikate npr. ove vođe Sindikata, sjećam se u bivšoj državi gdje scenarij egoisti, moramo to ponavljati jer ljudi ne mogu vezivat posljedice i uzroke, nama povijest nije počela 90.-te godine, počela je prije toga i prije toga je počela privatizacija i prije toga su bili štrajkovi, samo to se zvalo obustava rada. Kad je bilo stotine tisuća radnika na ulici, tisuće poduzeća insolventna i tamo su bili Sindikati, isti Sindikalisti i danas, šta su onda govorili? Ne, jer su bili samo sviralo, ona lutka na koncu, a… [[Govornik se ne razumije]] koji su vodili ti poduzeća jer se nisu bavili strukom. I danas kad gledate te Sindikaliste na televiziji, oni nam govore o minimalnoj plaću, koliko je košarica, ja kad vidim jednu glavu tamo iz Sindikata, ja mislim da on prodaje mrkve i krastavce na Dolcu, a ne da se bavi ovim stručnim problemima. Tako je, ako nastavimo ovako, možda nećemo nestat kao dodo tamo ona ptica u Novom Zelandu ili nećemo kao nesvrstani SFRJ, ali moramo radit, upalit rakete jel i moramo vratit ljude iz vana i povjerenje dijaspori da se vrati natrag, imaju znanje i sposobnost da riješe ove probleme, njih nitko ne želi jer to je zatvoreni politički krug bivših kadrova, crvenih kmera i njihovih nasljednika.
Idemo na sljedeći Klub, a to je Klub Neovisnih za Hrvatsku u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović.
Poštovane kolege, kolegice. Ja sam znao šta će danas bit, nije bilo druga Stazića dugog vremena, al' sam znao, ko naručen. A moramo shvatiti, moramo oprostit nekim ljudima zato jer oni su još u tom zatočeni, u tom duhu boljševičkog sotonizma, komunizma i patologije, ti su ljudi bolesni, po tome zaboravimo te stvari, i treba liječenje, i deprogramiranje, i čip iz glave izvaditi. Ovako, antifa ples, šta je antifa, non-stop čujemo, je ples koji je izmislio drug Staljin, i vi plešete danas po tome, najveći ubojica u europskoj povijesti. Drug Staljin je to izmislio da sakrije komunističke zločine, vi to dobro danas radite i vama smeta Dario Kordić kojeg ja znam, koji je najčasniji čovjek kojeg sam ikada upoznao. Bio sam u tri vojske, evo. Najbolja glava ikada, prvo civil je bio, nije bio vojni zapovjednik, i dok ste vi žderali ovdje na švedskim stolovima, on je stražnjice neke branio tamo u Srednjoj Bosni, ... [[Govornik se ne razumije.]] dolje, mudžahadini i sedme muslimanske brigade u Ploče, ostaje sa svojim narodom, evo zemljopis rata, 316 dana u okruženju gdje je bio odnos snaga 7:1, gdje je ubijeno 3 tisuće Hrvata tamo samo u Srednjoj Bosni, to vas ne zanima. Vas zanima te bajke o antifa i tako dalje, čovjek osam godina u samici, osam godina, osam godina ... [[Govornik se ne razumije.]] u zatvoru. Tko sam ja da sumnjam u duhovni preobrat? On se dokazao, ostao je sa svojim narodom, mogao je izać' ovdje i pobjeć u Munchen, ... [[Govornik se ne razumije.]] svojim narodom, svojom vjerom i ovom, tamo 1400 godina, godina kršćanstva, to vas smeta, vaše ove, ove, nasljednici krvavog bravara, i sve to ... [[Govornik se ne razumije.]] državotvorni Hrvati i još lažete. Imate vašeg partizana Just Istvan, šta je rek'o Just Istvan? Napisao je knjigu Nepoćudni partizan, on zna vašu psihologiju, patologiju, najveća mana partizana je laž i obmana, to nastavljate, al' nećete dugo. Vi ne morete zaustaviti istinu, a tko je otac laži? Ma znamo, otac laži. Tako. Ahmići. Kad ste čuli o Trusini? Ja sam doli bio zapovjednik, isti dan kad su se dogodili Ahmići, gdje Kordić nije bio, Ahmići, Hrvati satrani, silovani, ubijeni, odvedeni u, žene tamo uzeli u Jablanici, onda od četvrtog korpusa armije BiH, o tome ne znate, o Uzdolu, o Doljanima, po tom građanskom ratu više je poginulo Hrvata, nego s druge strane građanskom ratu. Zašto ovdje nema u biblioteci saborskoj knjiga pukovnika Charlesa Shradera koji je napisao Građanski rat u Srednjoj Bosni i to sve objašnjava, on je Amerikanac, vojnik. Odnos snaga, ko je koga napadao, mi sve znamo, vi nikad nećete to prihvatiti, znamo šta su vaši korijeni. Danas je bilo zasjedanje Odbora za veterane, mi hodamo po Hrvatskim kostima, 100-tine jama, Nijemci koji su za rat izgubili 4 miliona svojih vojnika su identificirali, imaju dva groblja u Hrvatskoj, dva groblja u Hrvatskoj vojna, mi nemamo ni jedno, tko to sprječava, ovi ovakve glave …/nerazumljivo/… koji su ostali s druge strane Berlinskog zida, to je zašta Hrvatska ne može naprijed. Radi tih starih kadrova koji su u ovu državu uveli laž, obmanu, pljačku i što je najgore koji su razorili moralno-etički kodeks. Zapošljavanje po vezi, lažne diplome, šta još smo imali, prodavali ste ispite nedavno, vi i vaše glave, vi bili ste u toj partiji. I ne priznate da je to propalo radi vas i sad nam dijelite lekcije. Imam neka kratka pitanja. Ovako meni niste jasni još ovaj, a možete se promijeniti ima, ja u Boga vjerujem nisam savršen kršćanin, otiđite ispovjedite se. Sjećate se kad ste davali, kad ste davali onom, sjećate se onoga „Druže Tito mi ti se kunemo“, pa vi ste, dali ste zakletvu 10-tom najvećom demonu u povijesti čovječanstva nakon …/nerazumljivo/… ispovjedite se, prekrstite se ja ću s vama razgovarat onda, a ne prije toga mister Stazić jer vama je nesveto trojstvo, drug Tito, krvavi bravar, Marks i Lenjin. A ima neka pitanja su mi čudna. Zašto vi idete na groblje na Svi svete, na Svi svete palite svijeće, pa tamo također sjećamo se svih vjernih mrtvih, pa kome paliti svijeću ako Boga ne vjerujete, kome palite svijeće kad idete mister Račanu, krvavom bravaru, kome palite svijeće. Jel vi vjerujete vaše nesveto trojstvo opet …/nerazumljivo/… maštarot i lucifer, meni je sve to čudne. Izliječite se, izliječite se ja ću se za vas molit i ja bi nešto drugo s vama napravio ali na žalost ne mogu.
Povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Nenad Stazić.
Članak 238., nije vam naravno palo napamet potpredsjedniče da upozorite govornika, pa ni nakon njegovog govora da ne vrijeđa zastupnike. Kazao mi je dok ste vi tu žderali po švedskim stolovima, Kordić se tamo borio. Imam medalju Bljesak i Spomenicu Domovinskog rata koju mi je dao predsjednik Tuđman [[Upadica: Molim vas ne vičite iz mjesta.]] koju mi je dao predsjednik Tuđman. Prema tome nisam žderao po švedskim stolovima dok je Kordić ubijao civile.
Dobro hajmo prestati, molim vas sa povredama Poslovnika i nastavimo sa iznošenjem stajališta u ime kluba. Slijedeći klub zastupnika će biti Neovisni za Hrvatsku u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović.
Poštovane kolege, kolegice, ja se nadam danas da ovaj govor neće biti prekinut, cenzuriran ko oni prije, koji se nekoliko puta dogodilo, ja mislim ne slučajno. Ovdje govorim o mladim ljudima koji dođu ovdje dva razreda da moraju znat kako analizirat informacije, kako odvojit kritične od nebitnih informacija jer RH je pod totalnim udarom… [[Govornik se ne razumije]] i drugih ovih taktika dezinformacija, a ne moremo prepoznat šta se ovde događa. Ima neki ljudi ovde, recimo koji se još nisu izjasnili o ključnim temama, ali oni se mogu lako prepoznat, lako jer ne mogu oni citirat Bibliju i u isto vrijeme hvalit desetog najvećeg ubojicu u povijesti, to je ključna stvar. Ja bi pohvalio danas ove Hrvate iz Canberre, bila je danas ova jedna video konferencija na skypeu sa njima, oni se još brinu ovdje da mi izgradimo jednu pravednu hrvatsku državu gdje će sustav funkcionirat, gdje će se oni vraćat, na tom se radi, a to je tema za jedan drugi dan, oni su se uključili. Jutros je bila tema, koju non stop govorim tema i ta tabu riječ lustracija bolje dekomunizacija. Jutros sam njima govorio i bio je jedan australski novinar koji je napisao knjigu o kako je tamo Udba razorila živote i ove karijere i danas su ti ljudi ovde, a nikad nisam čuo od nekih mladih genetskih anarhista ovde riječ lustracija, čudno je to meni jer ja kad sam studirao povijest jedan engleski povjesničar rekao je ovo, kad studirate povijest prvo studirajte povjesničara, da meni prebacuju neke stvari, ja nemam nikakve prtljage iz bivšeg sustava niti društvenih stanova, niti poduzeća iz bivšeg sustava, pranje novca, pa nek se provjere njihove biografije i kad će govorit nešto o meni, bolje da to provjere i sa činjenicama. Puno će se stresa smanjit ako se ljudi bave činjenicama, a ne reklo kazalo. RH je pod tom udaru dezinformacija. Šta radi naša kontraobavještajna služba? Jesu neki ljudi možda u ovom HS plaćeni od ruske obavještajne službe da spuštaju dezinformacije? Ima li u ovom HS ljudi koji su na srpskoj liniji i ruskoj? Ima li ljudi ovdje koji su bili, još u RH sada koji još rade za vojnoobavještajne službe Armije BiH? Ključna pitanja, to je četvrta stanka ja bi reko, pravilo obavještajnog rada i kontraobavještajnim, s tim nisam zadovoljan. Druga stvar bi reko u ovom HS, ako je i vojsci i policiji potreban test za psihičko zdravlje, šta se ovdje događa? Ima li tu ljudi, ja sam amater, ali stojim iza ovi riječi da ima ljudi u ovom HS koji pate od nekih poremećaja, jedan je narcisoidni megalomanski ego, imate sociopate ovdje, neke glave ovdje sjede, oni su tek, tako su sebe obmanuli, a njima je rok pažnje dvije minute, samo sebe slušaju, to je jedan dobar, dobar pokazatelj za sociopate. Imate ljude koji pate od aleksritmije, a to je da nema nikakve suočavanje sa žrtvama nikakvim, to smo vidjeli u bivšem sistemu gdje riječ nije bila za ubojstvo, ubojstvo nego likvidacija, danas takvi ljudi sjede u HS. Imamo drugih ovih možda poremećaja koji su na duhovnoj razini, ja bi rekao opsjednuće, po tome ja bi ozbiljno radio kad govorimo o tim analizama, imate ljudi koji su plaćeni da usmjeravaju ove teme na forumima, web forumima. Imate puno ljudi koji su frustrirane neznalice, koje imaju naravno lažna, lažna ova, lažna imena tamo na internetu kao Maršal Tito, 666 i neke moralne nakaze i mislim da je najgori ovaj anti fjume anti fa i to nažalost Google je pristao da ljudi mogu imati te lažne profile zato jer imate zemalja gdje govor, nemate slobodu govora i možete stradat, možete završiti u zatvoru kao politički zatvorenik ili gore. Po tome, to su teme o kojima moramo raspravljat i tražite istinu, ali i sotona može citirat Sveto pismo, po tome moramo biti pažljivi.
Izvolite kolega Glasnović, u ime Kluba zastupnika Nezavisnih za Hrvatsku. Izvolite.
Poštovani kolegice i kolege, nisam se htio baviti ovim jutros, ali se vraćamo natrag uvijek tamo, u prošlost, ne tako davno prošlost, da … [[Govornik se ne razumije.]] '91. neke godine iskopala je u podrumu hrvatske pravoslavne crkve u … [[Govornik se ne razumije.]] oko 5 stotina lubanja Hrvata pobijeni i to je bio prvi partizanski konclogor. Svaku žrtvu treba poštivati, rekao je pjesnik Džandan on je rekao ovo, ova svaka, smrt svaka nevinog čovjeka, mene obmanjuje kao čovjek i ja sam obuhvaćen čovječanstvom. Ako ne pratimo sa te točke, gdje jedan zločin, opravdava zločin, onda dok ne dođem do istine, tu nema katarze, a neki se boje istine, jer imamo stotine masovnih grobnica. A neki članovi ovdje, u Saboru koji sjede bili su članovi, najveće kriminalne organizacije u povijesti čovječanstva, komunistička partija i internacionalna, a tu vam dolazi graditi most. A dođite u … [[Govornik se ne razumije.]] vidjeti ćete na, sliku najvećeg masovnog ubojice i moralnog čovječanstva Mao –CE-tunga, to vama ne smeta jer tamo hodočastite tamo po Kini ne smeta vama da je 48.-e, 59.-e, 62.-e, gdje, šta je, metkom u glavu, što izgladnjivanje, da je on minimum 48 milijuna Kineza, to vama ne smeta, vama smeta povijesna istina. Ovako, krenut ću na glavnu temu. Vezana je i za ovo. Jedan filozof, 15. st. rekao je ovo, za dobrobit države potrebno je ubijati, lagati, izdati, pljačkati. Danas to vidimo. Ne samo ovdje nego na globalnoj razini. Još ... [[Govornik se ne razumije.]] ubojstva, ... [[Govornik se ne razumije.]] ubojstva politički kao u nekim zemljama Južne Amerike, Bliski Istok, a kad se to dogodi, raspada se hrvatska država. Svaka država da preživi, treba dva sustava da preživi. Treba moralno-etički sustav i to je ključ problema jer kako vaš najomiljeniji pjevač je rekao, najomiljeniji pjevač, ljudi koji iz bivše države i drugi, Bajaga, ovo je Balkan. Ovo je Balkan. Drugi sustav je regulativni, zakonodavni. Ja svaki tjedan dobivam što ovako, 10, 20 pisama od ljudi koji sustav iznevjerio. Primjer, Renato Majnarić, ukrali, kad je bio na crti, lokalni šerifi i Gorskom Kotaru u sprezi sa sustavom su mu maznuli, uzeli smo zemljište. Evo, dolazi žena iz Južne Afrike, uloži 60 tisuća švicarskih franaka u zemljište, zemljište prodano. Imate profesora Mario Viskovića, s Labina, došao ovdje s troje djece, milijune uložio u Labinu u apartman i dolje mu netko, nekakvi lokalni šerif, radi dolje bez dozvole, ugrožavamo turističku sezonu. A taj čovjek, on je inženjer ekologije. Bio je u hrvatskom svjetskom kongresu. Uložio je milijune i on, kome se javiti, tko je odgovoran? Tko je za nas odgovoran za te stvari? Općina, grad ili država? Kao u Rusiji, netko ukrade kravu, hoće odmah do Putina. To tako neće funkcionirati. Gdje su digitalne kontrolne liste? Da vidimo što je za gradnje, sa izgradnjama. Inspekcije, ali to je dvostrani mač jer mito, korupcija ide s jedne i druge strane. Što će biti sad s ovim inspekcijama? 15 smo ujedinili, ali, nedavno sam se sjetio predstave Nikole Gogolja, ruskog pisca iz 19. st. o jednome porezniku. Napisao je na temelju te korupcije u toj carskoj Rusiji, mita, korupcije, laganja, napisao je Nikola Gogolj jednu predstavu, ta se predstava zove Revizor, generalni inspektor. I to, srž te predstave je lažni inspektor koji dođe u malo selo, tamo traži pozajmice od ljudi, mazne njima lovu i nestane dok ne dođe pravi inspektor. To je mikrokozam hrvatske države. Mene samo zanima šta će biti npr. sa holdinogom, poduzećima privatnim, revizijom, kad krene glavni feldmaršal g. Nikolić i kako će to izgledati kad se izvrši desant na holding kako bi trebalo, hoće se ponavljati opet taj scenario iz Gogoljove priče, predstave? I da vidimo, po djelima ćemo ih cijeniti.
Zahvaljujem kolegi Glasnoviću.
Sada prelazimo na prijavu za iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika. G. Glasnović, nisam vas još pozvao. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Da, rekao sam. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ispred Kluba nezavisnih zastupnika Hrvatske, govorit će g. Željko Glasnović, možete pristupiti govornici, hvala lijepa [[Upadica Glasnović: Thank you.]] Pleasure.
Evo danas mlade dame i gospodo, gore imamo ovih naših mladih jurišnika, kolege, kolegice, govorit ću kratko o tabu temama u hrvatskom, općenito u hrvatskom političkom prostoru. Ljudi će glasat, dođe li glasovanje u Europski parlament ... [[Govornik se ne razumije.]] ali totalno neinformiran elektorat koji nema puno pojma šta se događa, zašto, ne samo radi medijske blokade, imamo drugih tema koje su naravno tabu teme. Kad o ovome govorite, vas prosječni ovaj birač gleda kao onaj lemur prije, onaj sisavac sa Madagaskara prije parenja, oči ko pržena jaja, on nema pojma o čemu vi govorite a nije on kriv. Kriva je sprega politike, naravno, medija, koje su to recimo tabu teme? Prvo kadrovski, kadrovska pitanja. Sigurnosne provjere, zakoni su napravljeni tako da ljudi sakrivaju ... [[Govornik se ne razumije.]] kad govori povjesničar, studirate povijest, prvo studirate povjesničara, tko vam to govori, zašto. Imate npr. zakon porijeklo imovine, imate Zakon o zaštiti podataka. To znači neki su izbrisali svoje biografije i danas glume kozmopolite i velike demokrate. Naravno, ne zna se njihovo imovinsko stanje kako su dobili taj novac i šta su radili u bivšoj državi jer dosje je u Beogradu kao primjer. Druge ove tabu teme, restrukturiranje državnog aparata, imamo više državnih službenika nego, to sam rekao jutro, nego cijelo Britansko carstvo, 19. st., šta rade ti ljudi i zašto nema obračuna sa korupcijom u radu, nepotizmu i neefikasnoj državi, još se nismo s tim uhvatili u koštac, o čemu se nikad ne govori, glavnoj tabu temi da sve što mi radimo ovdje i sve što se događa ovdje, posljedice toga je pitanje neekonomsko i društvo nego antropološko a to je mozgovi, o tome se ne smije reć da mi još nismo izašli iz jednog partijskog sustav i taj mentalni sklop homo jugoslavenicus je još ovdje i to je ključno pitanje. Mi smo još de facto u jednom partijskom sustavu. Kad to govorite, mi postanete moderni heretik. A ima ta inkvizicija koja će vas kazniti u medijima i bivšim kadrovima, koji sjede u Saboru i u drugim, ovim, ja bi rekao, svugdje su, infiltrirali su svaki sloj hrvatskog društva i sad mi dolazimo ovdje, informacije, ako su informacije dostupne, to ne znači da ćete vi te informacije analizirat, to ne znači znanje, ljudi su totalni zbunjeni, zašto? Pogledajte tko drži medijski prostor, evo sad bi rekao, tu dolazi u Hrvatsku, 16.-toga ovog mjeseca, bivši redatelj Juge Lordan Zafranović, doći će u SC sa jednim privilegiranim lažovom, povjesničarom i nama će držat teme o povijest nego da je on tu lustriran, on ovdje dolazi. Imate ste prije one filmove strave, Noć živih mrtvaca, zombija, dan živih mrtvaca a mi trebamo napisat novi scenarij za film ovdje u Hrvatskoj, povratak zomboida i živih mrtvaca. Tu su te glave, sjede svugdje, lustracije ni „l“ od lustracije, nastavlja se stara priča i još imate dobre vijesti, došli su Kinezi ovdje i sad ćemo obnoviti Kumrovec, možete opet ić gore tamo i pjevat one ovdje „Druže Tito mi ti se kunemo“, ona ... [[Govornik se ne razumije.]] nek gladan Engleska i Hrvatska gleda i kako ide, sve ono znate, što su govorili prije, rodila majka junačka sina, Tita i Staljina, ti su kadrovi još ovdje. Kako je moguće da povjesničarka kao Blanka Matković koja je objavila 50 znanstvenih radova nema medijskog prostor u Hrvatskoj. A ima Lordan Zafranović i ne znam koga ćete, sutra ćemo iskopati možda Stane Dolanca, reanimirati i on će doći ovdje i ti bivši kadrovi. Po tome, evo, toliko za slobodu medija, Oksimoron, to ne postoji, niti postoji prosvjetljenje, istina i pravda. To još čekamo i people must trust us.
Goodbye mister. Hvala vam lijepa.
Sada će u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Nikola Grmoja.
Poštovani podpredsjedniče, kolegice i kolege nakon međunarodne blamaže Vlade Andreja Plenkovića koja je u ponedjeljak poništila odluku o kupnji vojnih zrakoplova, ja mislim da je dobro prisjetiti se jedne druge odluke koju je donijela vlada Tihomira Oreškovića, međutim Vlada Andreja Plenkovića tu odluku nije poništila. To je odluka o radu povjerenstva za nadzor izvršavanja srbijanskih obaveza iz Poglavlja 23. o pristupanju Srbije EU. Ministrica Burić iako Vlada tu odluku nije poništila nije je opozvala, ne saziva to povjerenstvo i tako nastavlja kršiti važeću odluku Vlade. U odgovoru na moje zastupničko pitanje ministrica me je čak pokušala uvjeriti da se, da su odnosi sa Srbijom kako ona kaže doživjeli pozitivan pomak iako je ministar pravosuđa Bošnjaković javno ustvrdio da Srbija uopće ne surađuje u suđenju ratnim zločincima, a pomoćnik ministra branitelja Sučić je javno ustvrdio da Srbija ne surađuje niti u utvrđivanju sudbine nestalih osoba. Ja postavljam pitanje ovdje hoće li premijer Plenković i ministrica zbog obmanjivanja sabora i sabotiranja hrvatskih interesa, znači hoće li premijer Plenković smijeniti ministricu koja očito ovim svojim postupanjem potvrđuje da je predugo boravila u Srbiji. Znači Vlada je prošli mjesec omogućila Srbiji otvaranje novih pregovaračkih poglavlja, iako Srbija ne ispunjava preuzet mjerila iz Poglavlja 23. o pristupanju EU i znači dok ministrica krši odluku Vlade i ne saziva povjerenstvo te još i hvali Srbiju zbog pozitivnih pomaka, hrvatski logoraši srbijanskih koncentracijskih logora prisiljeni su samostalno dizati sudske tužbe protiv Srbije koja do danas niti jednom logorašu nije isplatila odštetu i koja nastavlja skrivati informacije o nestalima. Znači premijer Plenković, a i svi kolege iz vladajuće većine podrškom ministrici Pejčinović Burić osobno preuzimate odgovornost za sustavnu izdaju hrvatskih nacionalnih interesa i dostojanstva hrvatskih žrtava i branitelja. Ovaj moj govor, slobodni govor je zanimljiv u kontekstu odluke koju će u petak donijeti Povjerenstvo o sprječavanju sukoba interesa zbog prijave koju je HVIDR-a Slavonski Brod podnijela protiv ministrice Pejčinović Burić upravo zbog ovog razloga ne sazivanja ovog povjerenstva. Mi imamo konstantno činjenicu da Vlada ne čini ništa da zaštiti hrvatske žrtve, ova Vlada ne želi uopće čuti svoje građane, ovo je Vlada koja smatra da je samo mrtav referendum dobar referendum, to vidimo i po pitanju ovih referenduma o izbornom zakonodavstvu, sad nam se najavljuju i promjene izbornog zakonodavstva sa nekakvim bonus mandatima o kojima je govorio danas profesor Podolnjak kao u zloglasnoj Kraljevini Jugoslaviji i ovo je Vlada koja i po pitanju EUR-a znači odnosno po pitanju uvođenja EUR-a i pitanju nacionalne valute kune znači ima stav da nije potreban bilo kakav referendum da su hrvatski građani već o nečemu odlučivali. Hrvatski građani o tome nisu odlučivali, mi po tom pitanju tražimo odlučivanje znači hrvatskih građana i isto tako tražimo da se Vlada konačno zauzme za hrvatske građane, a da ministrica koja je od jednom osvanula kao kandidat za nekakvu funkciju znači u europskim tijelima za što nitko nije znao, nit je Vlada to transparentno komunicirala znači ta ministrica evo vidimo na kakav način se ponaša. Osim toga u tom Ministarstvu vanjskih i europskih poslova utvrđeno je protupravno trošenje novca, danas su me tražili ovdje djelatnici USKOK-a u Hrvatskom saboru, dostavili su mi ponovno jednu obavijest da mi se ne da i dalje uvid u rješenje o odbačaju kaznene prijave koju je diplomat Damir Sabljak podigao zbog protupravnog trošenja novca u veleposlanstvima u Canberri i Washingtonu. Takvu mi ministricu vanjskih i europskih poslova imamo u čijem se ministarstvu događa korupcija, a nažalost [[Upadica: Hvala.]] ništa se ne mijenja još je Vlada sad [[Upadica: Hvala lijepa.]] podržava za ovu visoku funkciju.
I posljednje iznošenje stajališta kluba, ispred Kluba zastupnika MOST Nezavisnih lista, kolega Marko Sladoljev. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Evo, danas ću govoriti o zagrebačkoj temi. Danas je u jednom dnevnom listu izašlo moguće poskupljenje odvoza otpada i dakle cijene koje se tu predviđaju, ako se prihvati one, dakle, prijedlog Zagrebačkog holdinga bilo bi 2 do 3 puta veće od sadašnje cijene. Skandalozno je još više što prijedlog kažnjava obitelji sa više djece, sa više ukućana, sa manje kvadrata jer ta je poskupljenje se odnosi najviše na njih. Treba također reći da smo mi u MOST-u upozoravali na ovu situaciju i da je bivši ministar Slaven Dobrović upravo upozoravao na ovu situaciju. U zagrebačkoj skupštini je donesen štetan plan gospodarenja otpadom, a što će tek biti kada počnemo plaćati penale iz EU, grad Zagreb neće dostići dakle nivo od 50% razvrstavanja otpada do određene godine i građani grada Zagreba će i te penale platiti. Ono što također želim upozoriti, a dobro sam upoznat s tim problemom jer živim u tom dijelu grada Zagreba, a to je da gradonačelnik Bandić sustavno kažnjava zapadni dio grada Zagreba štetnim odlukama i da su građani Španskoga, zapadnog dijela grada Zagreba odlučili reći ne toj samovolji gradonačelnika Bandića i u utorak će organizirati mirni prosvjed gdje će zapravo zaustaviti promet na najprometnijom cesti Šoljanovoj, na kojoj već mjesecima i godinama moli za semafor. To raskršće je u neposrednoj blizini OŠ Ante Kovačić i pitanje je dana i trenutka kada neko dijete neće stradati, dakle svaki dan se gotovo na tom raskršću događa neka prometna nesreća. Osim toga, škola Ante Kovačić koja je u blizini tog raskršća je jedina škola u Hrvatskoj koja radi u 3 smjene. Dakle u 3. smjene. Ta djeca idu u školu do 7, 8 sati navečer. A zgrade se uporno rade, građani su također pisali peticiju za izgradnju nove dvorane, novih učionica i ništa se nije desilo. Građani su pisali peticiju, nedavno je u tom dijelu grada Zagreba uvedena i naplata parkiranja, dakle jedino što su dobili građani zapadnog dijela grada Zagreba od gradonačelnika Bandića je naplata parkiranja. Dakle, ta naplata parkiranja se gotovo izvodi već u industrijskoj zoni, to su zadnje zgrade u Španskom prema naselju Jankomir i ono što također građani upozoravaju, radili su mirni prosvjed, a to je da se i smjesti taj nesretni CIOS u kojem su već, dakle, tokom niza godina bila 5 požara za koje se nije utvrdilo tko je dakle, podmetnuo dakle taj požar, gdje su građani bili upozoravani da zatvore prozore da se na taj način štite, a Zavod za javno zdravstvo grada Zagreba nikad nije izmjerio dakle stupanj otrova u zemlji u okolici CIOS i u vodi jer tamo se u blizini nalazi jedno jezero, a također su u blizini i privatni vrtovi građana zapadnog dijela Zagreba. Pa ovim putem pozivam sve stanovnike naselja Špansko da se pridruže tom mirnom prosvjedu jer očigledno je gradonačelniku Bandiću zapadni dio grada Zagreba zadnja rupa na svirali. Hvala.
Hvala i vama.
4. klub zastupnika je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege ovdje u HS-u u studenome 2018. silom većine donesen je Zakon o izmjenama i dopunama zakona o porezu na dohodak. Jedan od promjena u tom zakonu tiče se paušalnog poreza za 100 000 malih iznajmljivača u obiteljskom smještaju. Vlada je Zakon o porezu na dohodak prepustila lokalnim samoupravama, da se same odluče o visini paušalnog poreza. Podsjećam, gotovo 15 godina taj porez plaćao se u iznosu od 150 do 300 kuna, a onda su Vlada i ministar financija Marić odlučili podignuti raspon tog poreza koji može iznositi 1500 kn. Mi u oporbi smo u saborskoj raspravi upozoravali na taj raspon, da je prevelik i da će povećanje poreza biti veliki udar na male iznajmljivače. Upozoravali smo Vladu i ministra da ne propisuju ... [[Govornik se ne razumije.]] u visini poreza od 750 kn, ako lokalne jedinice iz bilo kojega razloga ne donesu odluku. Upozorili smo da postoji mogućnost da nekim iznajmljivačima zbog Zakona o porezu na dohodak, paušalni pored naraste čak 500% i da taj broj iznajmljivača neće se naći u ravnopravnom položaju na turističkome tržištu. Ja sam u tome smislu podnio i amandman na prijedlog zakona, ali Vlada ga i saborska većina nije prihvatila. Hoću vas i podsjetiti kako je 2018. g. Vlada RH poduzela više koraka na štetu malih iznajmljivača. Podignuta je turistička pristojba. Malim iznajmljivačima zabranjena je Zakonom o ugostiteljstvu djelatnost pružati usluge punog pansiona i polupansiona. Ukratko, male iznajmljivače Vlada je proglasila nelojalnom konkurencijom velikim hotelskim kućama i krenula ih suvislo uništavati. Povećanjem paušalnog poreza samo je, kako vidimo jedan od koraka na tome putu. Ja sam osobno, od donošenja Zakona o porezu na dohodak poduzimao sve u svojoj moći da upozorim na položaj malih iznajmljivača. Sastavio sam i podijelio sam peticiju protiv povećanja poreza. Podnio sam i prijedlog za ocjenu ustavnosti Ustavnom sudu, ali suci Ustavnoga suda, kao i uvijek kad treba zaštiti narod od nepravde, šute. S obzirom da se bliži kraj mjeseca siječnja, u kojem lokalne jedinice moraju donijeti odluku, sada je nastao potpuni kaos i stihija. Zadnji takav primjer imamo u Splitu, gdje gradonačelnik Opara želi podignuti poreznu ... [[Govornik se ne razumije.]] za 50%, a nekima čak i za 150%, pritom kao dobar Plenkovićev učenik širi u medijima lažne vijesti o tome, da ako se odluka ne izglasa na gradskom vijeću grada Splita, da će se u 2019. g. primijeniti nekakav moratorij. Ma ljudi moji, nema nikakvog moratorija. To ne postoji u zakonu. Moratorij kojega se spominje znači da će se svim iznajmljivačima u Splitu porez po krevetu skočiti na 750 kn. Zato poručujem koaliciji Opari i Kerumu, vi ste loši glumci, a vaša predstava je prozirna. Narod vas je pročitao. Jedino što vi znate je dizati poreze. Digli ste prirez u Splitu, a sad hoćete dignuti paušalni porez malim iznajmljivačima. Gradonačelniče Opara, objasnite ljudima, malim iznajmljivačima u Splitu, kako to da paušalni porez po krevetu može u Splitu biti jednako velik kao u Dubrovniku na Stradunu? To vi objasnite ljudima. Kad cijena smještaja u Splitu bude kao na Stradunu, kad sezona bude trajala kao u Dubrovniku, onda možemo razgovarati o porezu. Još jednom, ovaj protuustavni zakon koji je unio kaos među iznajmljivače, gdje se 100 000 malih iznajmljivača želi uništiti u interesu velikih turističkih hotelskih kuća, treba zaustaviti. Ovo je, ministar Marić nije znao kako napuniti umjesto lokal poreza na nekretnine, uveo je ovaj harač za male iznajmljivače, a mi smo turistička zemlja, zemlja koja se hvali sa povećanjem turizma, gdje je BDP oko 20% od turizma, a uništavamo male iznajmljivače, na taj način i OPG-ove u ruralnim i primorskim sredinama. Stanimo ovome u kraj.
I sada gospodin Bulj će govoriti stajališta Kluba zastupnika MOST-a.
Hvala lijepo. Uvažene kolegice i kolege, kad se donose ovdje zakoni, kad se raspravlja o zakonima upozoravali smo na nelogičnosti tih zakona i da ti zakoni jednostavno nisu u najboljoj, namijenjeni za ono što bi trebali biti, da nisu ti, te odredbe jednostavno nisu usklađene s onim našim potrebama. Ja se sad ovde obrati na jedan zakon koji je donesen a sjećate se ga ne tako davno, dugo iščekivani zakon, Zakon o brdsko-planinskom području. Brdsko-planinsko područje zakon se ovdje raspravljalo, bilo je malo i žustrije, sjećamo se da je meni i kolegi Pranjiću ministrica Žalac poželjela da bolje da se nismo rodili, ali zaista još bi jednom vas kolege koji ste ovdje upozorio što je se dogodilo. Mi smo donijeli zakon brdsko-planinski gdje je financijska omotnica za 45, jel dosada je bilo 45 lokalnih samouprava, je u tome okviru je bilo znači 30 miliona kuna, 35, kolege saborski zastupnici su dali amandman za 10 miliona kuna, to je 45 milina kuna, međutim mi smo donijeli zakon a nismo znali broj jedinica lokalne samouprave, sad je u javnoj raspravi izmjena tj. odluka koju će donijeti ministrica koji spadaju u jedinice lokalne samouprave u brdsko-planinska područja po četiri kriterija i tri kategorije, tri skupine. Sa 45 sada imati ćemo po njenom prijedlogu koji je u javnoj raspravi, 87 a naše kolege koje su dali amandmane su prevarene. Jer 45 jedinica lokalne samouprave do 87 je ukupno 42 lokalne samouprave je više sada u brdsko planinskom području. Vi ste kolege koji ste dali amandman u dobroj mjeri, vas su oni prihvatili, bila je kolegica s liste Milana Bandića i dvojica kolega iz HDZ-a, oni su vas prevarili. Oni su taj, omotnica je smiješna za brdsko planinska područja, gdje jednostavno dobivamo samo obećanja, u moj Dalmatinskoj zagori, kada dolazi premjeri, ministri iz izbora, onda obećavaju, ne samo to, imali su i sjednicu vladu, čujem da će imati i u Sinju sjednicu vlade, očekujem da ih vidimo, da vidimo taj novi paket predizbornih obećanja, koje ponavljaju svaki put ista. To su Ravča Drvenik, to je brza cesta do Sinja, spoj na Dugo polje, to je problem rješavanja prometa i bolnice u Kninu, to je Drniški kraj, to je Imotska krajnja, gdje se naknadio ministrica dolazi nekakve pakete. Znači obećaju ono što ne ispunjavaju. To ugl. u predizborno vrijeme, u vrijeme vrgoračkog pršuta, drniškog pršuta, dane Alke i Velike Gospe, često posjećuju i Trilj, međutim, ljudi više ne mogu trpiti. Ljudi spremaju vam se prosvjedi. Evo prvi će biti uskoro u Vrgorac Drvenik, Ravče Drvenik, koji je 3-4 puta otvarala vlada HDZ-ova, 4 puta otvarali isti tunel. Evo, kolega Bačić je kao tada ministar, sa tadašnjim predsjednikom Sabora, otvorio tunel Ravče Drvenik, 2008. čini mi se, pa 2005. otvaran, dolazio Ivo Sanader, pekli se janjci, sve ono janjaca, što je bilo pojelo se u okolici Vrgorca, čak i majke im, ovce nažalost. Tolike štete su napravljene po pitanju stočarstva, ali ostalo samo na obećanjima. Ja bi molio evo ovdje predstavnik vlade, očekujem da će čuti to i župan koji je isto znao obećavati, da napokon, počnu se skrbiti o Dalmatinskoj zagori i brdsko planinskim područjima. Ljudi izumiru, a moraju znati da janjaca više nema, tako da neće moći navući ljude u predizborno vrijeme, samo pecući janjce i uništavajući stada, smanjujući stočni fond. Vrijeme je da se ispuni obećanja i da se radi u interesu brdsko planinskih područja, u ovome slučaju govorim Dalmatinske zagore. Naslušali smo se od Vlade tih obećanja u splitskoj vladi, niti jedno neće biti ispunjeno, sve je laž, pa čak i ono što su obećali radnicama, Dalmacije vina i radnicama Dalmatinke, hvala lijepo.
Sljedeći klub zastupnika, onaj MOST-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo uvaženi predsjedavajući, uvažene kolege. Još jednom dignite svoj glas o onome što sam pričao i što sam postavljao pitanje, a to su radnice Dalmatinke i naš Stečajni zakon koji je toliko nepravedan prema tim ženama koje su godinama radile bez plaća, 2009. je Dalmatinka, sinjska Dalmatinka, tvornica konca u stečaju. Postavljao sam brojna pitanja, ovdje, premijeru, ministrima, po pitanju radnica Dalmatinke i njihovih prava na njihovu zarađenu plaću. Dalmatinka je prošle godine u stečaju kupljena, od naplaćenih novaca od kupnje, najmanje će se naplatiti radnici, većinu novca je uzela država i lokalna samouprava. Između ostaloga, ovdje sam i premijera prošle godine u 4. mj. kroz aktualni sat postavio pitanje, da li, da pronađe način da radnice dobiju svoje plaće, da se država odrekne kao razlučni vjerovnik svojih potraživanja i da je na to spremna i lokalna samouprava. Međutim, novac je podijeljen, država je uzela svoje, a obećanje premijera koji je ovdje dao da će on zajedno sa lokalnom samoupravom na tu nepravdu gdje radnice koje nisu primale plaću, koje su gladne radile, koje nisu imale za prijevoz jer Cetinska krajina je velika, koje nisu imale doslovno, gladne su radile u tvornici konca. U Dalmatinci su ostale bez svojih potraživanja. Ostale su bez svojih potraživanja. U isto vrijeme dok Vlada kupuje 60 milijuna kuna mobitela za svoje dužnosnike, tajnike, tajnice i sve koga ne. Bilo je problem da se država i njene tvrtke u vlasništvu države i ustanove, Ministarstvo financija i Porezna uprava i lokalna samouprava odreknu tih 10 milijuna potraživanja radnica. To je bio ogroman problem. To je nepravda do neba. Da radnice svoju zarađenu plaću ne dobiju, dok u isto vrijeme baš Andrej Plenković je ključni zagovornik prava žena, Istambulske konvencije, prava svih, međutim, u ovome slučaju nije ne stao, nego nije prstom mrdnuo po tom pitanju, bez obzira što iz ove klupe ovdje i EU-a zastava uz našu hrvatsku se kunio da će on riješiti taj problem u interesu radnice. Još jednom pozivam premijera, znam da smo prazna sabornica, da su svi otišli ća, još jednom pozivam premijera, da te radnice Dalmatinke, radnice Dalmacijavina koje su ovdje dolazile, imaju pravo na svoju zarađenu plaću. Stečajni zakon je katastrofalan. Stečajno zakon je protiv onih koji su stvarali dobro, protiv onih koji su radili kod svog poslodavca jer nemaju pravo na svoju plaću. A plaća i po bogu i po čovjeku je kazneno djelo, nedobivanje plaće. I premijer je isto to ponavljao ovdje iz ove klupe jer mu je zastupničko pitanje. U svojim manirima, nije bio nervozan, nije bio konfuzan, nije bio spreman na tuču nego je baš rekao kao u kafani, baš je rekao smireno da je to nepravda i da će on riješiti taj problem. Problem nije riješen, što znači da je lagao ali još jednom zbog radnica Dalmatinke, pozivam ga da riješi problem koji je obećao. Da radnice nakon 9 g. jer su godinama radile, nakon 9 g. stečajnog postupka ostvare pravo na svoju plaću. Da se država odrekne svoga udjela i lokalna samouprava, on je rekao da će riješiti to sa lokalnom samoupravom jer nije samo država državni aparat, država je i narod, država su radnice koje nisu dobile plaću, radnice Dalmatinke i to je država. Nije država samo 2/3 prazne RH koju on zbog ovakvog ponašanja prazni se sve više i očekujem da će se ovaj problem radnica Dalmatinke iz Sinja, tvornice konca riješiti a mi saborski zastupnici moramo sve poduzeti da se ovaj nepravedan, do bola nepravedan zakon, Stečajni zakon, mijenja jer ako su radnice u prvom isplatnom redu onda bi radnici i trebali dobiti svoju zarađenu plaću. Hvala vam.
Hvala lijepa. S time ćemo završiti rad za danas i nastavit ćemo u srijedu u 9 i 30. Hvala vam lijepa. Ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 13,16 SATI
Idemo dalje. Sada je klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, ovu stanku posvetit ću, odnosno slobodan govor, slučaju Damira Sabljaka, oca dviju djevojčica, hrvatskog diplomata, o kojem sam u više navrata ovdje pred vama i pred hrvatskom javnosti govorio. Naime, stigla je još jedna potvrda da je čovjek bio u pravu kad je inzistirao na otkrivanju istine u Ministarstvu vanjskih poslova. Vjerujem da se svi sjećate da je Damir Sabljak kada je ustao protiv korupcije prije par mjeseci, udaljen iz Službe u Ministarstvu, a danas je u 12 sati prvi put pred Službeničkim sudom koji odlučuje o njegovoj sudbini, koliko sam čuo, R1 je tražio da prenosi izravno tu javnu raspravu, međutim, nije im dozvoljeno, što pokazuje da se u Vladi boje istine u ovom slučaju. Damir Sabljak je predstavnik one istinske, istinoljubive, beskompromisne RH, koja suvereno brani svoje i suvereno barata argumentima kojima uvijek ispočetka mora dokazivati svoje namjere koje su itekako moralne i jasne. A kao potvrdu da je Damir Sabljak bio u pravu, dobio sam u odgovoru na zastupničko pitanje, potpisano priznanje ministrice vanjskih poslova Marije Pejčinović Burić. Naime, utvrđeno je da je bivša glavna tajnica Ministarstva Loreta Bertoša Kušen doista lažno bila raspoređena u Sydneyju, dok je godinama boravila u Canberri sa svojim mužem veleposlanikom. Lažnim rasporedom Bertoša Kušen je samo na službena putovanja i dnevnice tijekom 2016.-te godine iz državnog proračuna potrošila preko 120.000,00 kn. A kako je došlo do priznanja ministrice Pejčinović Burić, koja je tada tvrdila da je sve po pravilima službe? Prvo je bilo potrebno otvoriti ovo pitanje ovdje u HS-u, onda dovući pred antikorupcijsko vijeće u HS glavne aktere afere. Tada je glavni inspektor Ministarstva Damir Božić, suočen s dokazima, priznao da je prekršen Pravilnik i da je Loreta Bertoša Kušen bila lažno raspoređena u Sydneyju. Potom je predsjednik Vlade, koji je prethodno u ovom slučaju, jednim telefonskim pozivom zaustavljao istragu USKOK-a, odjednom morao svojim potpisom razriješiti gđu. Bertoša Kušen s položaja glavne tajnice Ministarstva. Naime, kršenje Pravilnika predstavlja tešku povredu službene dužnosti i izričito je zabranjeno da supruge veleposlanika budu raspoređene zajedno s muževima i to upravo zato da suprug ne bi bio u poziciji da sam omogućava isplatu državnog novca svojoj supruzi. Kušen je službeno putovala u oba svojstva, i kao žena veleposlanika i kao konzulica, pa je i u oba svojstva i trošila novac hrvatskih građana. Cijeli slučaj započeo je još u prosincu 2016.-te kada je profesionalni diplomat Sabljak o bezakonju u Australiji podnio prijavu glavnom inspektoru Ministarstva Damiru Božiću. No, on ju je prikrivao 10 mjeseci, nakon čega je Sabljak prijavio i inspektora ministrici, kao i DORH-u. Zvuči nevjerojatno, ali ministrica je utvrđivanje činjenica iz Sabljakove prijave protiv inspektora Božića, povjerila samom inspektoru Božiću koji je, eto, utvrdio da nije kriv on, nego diplomat Sabljak. Prikupljeni podaci prijavljenog inspektora Božića korišteni su za odbacivanje Sabljakove prijave, kao i za podnošenje ministričine prijave protiv Sabljaka, zbog koje je Sabljak danas u 12 sati na Službeničkom sudu na prvoj javnoj raspravi. Diplomata Sabljaka je ministrica Pejčinović Burić pred sudom optužila za iznošenje neistina, a sada je prisiljena priznati da su točne Sabljakove tvrdnje. Ovaj slučaj u kojem se vidi koliko je nisko i beskrupulozno, koliko nisko i beskrupulozno igra jedna uvažena institucija kao što je Ministarstvo vanjskih poslova pokazuje najniži stupanj moralnih i etičkih vrijednosti koji ne može uzdrmati ni sumnja na nezakonitost ni sumnja na korupciju. Pa sjetite se ovdje kad sam u saboru predsjednika Vlade pitao o ovom slučaju on je tada znači odgovorio da takve predstavke ne vode ničemu, a isti dan je USKOK odbacio tu Sabljakovu prijavu iako se o tom slučaju uopće nije oglašavao niti Sabljaka kao podnositelja prijave pitao za izjavu. Mi na ovo nećemo pristati, borit ćemo se protiv ovoga znači jer ne možemo [[Upadica: Hvala.]] pristati na to da se o korupcija [[Upadica: Hvala vam kolega Grmoja.]] prihvaća u hrvatskom društvu i da se štiti [[Upadica: Kolega Grmoja hvala vam.]] s najviših razina državne vlasti. Hvala.
Sada će iznositi stajalište MOST-a nezavisnih lista, gospodin Miro Bulj.
Hvala lijepo. Evo iza kolege Sinčića poklopila se ista tema koja je značajna, to je znači preuzimanje stranog teleoperatera bez natječaja, preko HAKOM-a uz blagoslov ministra Gorana Marića, bez mišljenja agencije koja je za to nadležna ATZN za tržišno natjecanje krše svjesno zakon. Ja sam ovdje kada se je raspravljalo o velikim reformama gašenja, ukidanja, spajanja agencija, zavoda, fondova od 54 gašenja ili nekakve reforme što nema veze sa reformom na 24. mjestu je prodaja produkcije Hrvatska pošta produkcija. Znači hrvatska Vlada je na sjednici 2.8. prošle godine donijela odluku prodati EVO TV. Bez natječaja. Malo prije toga u 6 mjesecu je Hrvatska HP, hrvatska produkcija EVO TV tražio produženje od HAKOM-a da nastavi raditi, to je u vlasništvu države da dobije na 10 godina. Nije im dao HAKOM da ga obezvrijedi. Pa tko upravlja ovom državom? Pa nije valjda dinastija Mišetić, sad kralj Hrvatske? Ja pitam premijera Plenkovića o ovim problemima zbog čega se monopolist u RH ne ponaša kao što se ponašao u Njemačkoj. Nisam ni dan danas dobio odgovor, samo je odgovorio na to će vam dati odgovor ministar prometa. Nema odgovora. Zaustavimo pljačku i nastavak privatizacije. EVO TV je samo primjer kako se krše zakoni, kako bez javnog natječaja preuzima strani teleoperater koji ima monopol, Europska komisija nas upozorava da imaju monopol, monopolisti. Uništavaju sve a ministar Marić brani to da je EVO TV da ona nije u vlasništvu države jer to je sestrinska koja je osnovana Hrvatska pošta je Hrvatska pošta u vlasništvu ali to je sestrinska tvrtka. Ne, brend je, EVO TV je brend u hrvatskom vlasništvu, naše, naše, svih građana. Još ću jednom ponoviti, u RH u svih država u EU ne u EU, najveću dobit teleoperateri HT ima u Hrvatskoj, 42% marže. Jedino u Hrvatskoj ne plaćaju pravo služnosti, pravo puta, lokalnim samoupravama tu se radi zbog toga jer je najveća dobit, najveća, prosječno u Europi je 20%. I treće u RH ne triba građevinska dozvola, ne triba im suglasnost susjeda postavljaju bazne stanice. Ništa im ne triba, a u svim državama od Europe, EU, Srbije tribaju im građevinske dozvole. U nas ne triba im postavljaju na dječje vrtiće, uz dječje vrtiće, uz zvonike crkava, na kulturna dobra, na bolnice, a 890 puta zračenje je dozvoljeno u RH nego u Parizu i funkcionira tamo Internet. Apsolutni monopol, ko šta su privatizirali, kako je HDZ počeo privatizaciju ovaj naše infrastrukture, SDP to završio, jer u slučaju INA SDP je počeo prodavati sa bijelim očima, završio je Sanader HDZ, opljačkana je naša infrastruktura i dat je monopol, apsolutni monopol stranom teleoperateru koji kaže da Agencija za tržišno natjecanje nema šta tražiti. Bi li to Deutsche telekom rekao u Njemačkoj agenciji nadležnoj, bi li smio to reći, al Hrvatskoj zapovida da. Dinastije zapovidaju. Premijer nije dao odgovor, a premijer ne mora služiti interesima Berlina, Bona, Bruxellesa, nego hrvatskom narodu. Ja sam očekivao od njega odgovor kad sam ga pitao zbog čega se teleoperateri ne ponašaju u Hrvatskoj kao u državama odakle dolaze, ni dan danas nisam dobio odgovor, na aktualnom satu na pretposljednjoj sjednici. Zaustavimo pljačku i harać naše imovine i nacionalnih interesa. Hvala lijepa.
Hvala i vama
I zadnje iznošenje stajališta, to je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo, uvažene kolegice i kolege, uistinu je nezamislivo zašto se ne čuje krik ljudi iz Dalmatinske zagore, ja znam da je sad predizborno vrijeme i znam da u prepunoj dvorani prikupljeno u Imotskome poruka da svi oni koji dolaze u Imotski lažu, koji dolaze u Dalmatinsku zagoru lažu te ih narod ne sluša. Ajmo ostavit politiku malo sa strane, ključni projekti Dalmatinske zagore, dao sam amandmane od pristupnih cesta tj. spojeva na autoput Imotskoga, Sinja, Knina, Drniša nije bilo ništa. Nije prihvaćeno. To nije hir Mira Bulja nego to je krik naroda Dalmatinske zagore. Govorit ću o Cetinskoj krajini o onome što je minimalno zaslužio taj narod u području koje je veće od Međimurske županije, o području koje ima više stanovnika od Ličko-senjske županije. Žila kucavica je pristupna cesta za opstanak naroda na tom području. Ne napravi li se, ne krene li se s tim projektom koji je obećavan godinama, 2016. godine izrađena je studija izvedivosti, odabrana je i varijanta. Ta cesta je od 1963. asfaltirana nitko od tada je nije takao. 5.000 vozila u intervalu od nekoliko sati kad se iđe na posao prema Splitu i iz Splita 5.000 vozila prođe. Imamo dokumentaciju koja je krenula, međutim gdje je nemamo, uvaženi premijeru Plenkoviću, uvažene kolegice i kolege s tog područja, najbitniju žilu kucavicu za opstanak naroda u Dalmatinskoj zagori u Cetinskoj krajini nemamo u planu Hrvatskih cesta od '21. do, od 2019. do '21., al 2016. godine je obećano da će krenuti cesta u modernizaciju tj. brza cesta, spoj Sinja da autoputom Cetinskog kraja. I što sad kazati nakon riječi kad dolaze sve vlade u Sinj, evo premijer je u Imotskom šalje poruku narodu Dalmatinske zagore nikome ne vjerujte nego meni. Al ovo nije premijeru pitanje, kolege iz HDZ-a iz drugi stranaka, ovo nije pitanje kako će se premijer opravdati oko Marakeša, ovo nije pitanje kako će opravdati Istambulsku, ovo nije pitanje kako će opravdati bojkot Lovre Kušćevića i premijera referenduma o izbornom zakonu, ovo je pitanje opstanka naroda na tom području, jer neće imat kome više doć ne naprave li se ovi projekti koji su najznačajniji za opstanak ovoga naroda. I to nije neki veliki iznos, da nema prometnice, Sinj Split, izumrio bi taj kraj. I gdje god više dolaze ministri, ovde imamo 6 lokalnih samouprava, u koji grad više su dolazili ministri tu je veći pad stanovnika. Recimo Hrvace 18% od 2011. do 2018., Trilj 8%, svakog dolaska i posjeta ministra rapidno pada broj stanovnika, rapidno, da li je to slučajno ili nije al to je vidljivo iz podataka. Da kolegice smijte se još glasnije, glasnije se smijte, ali ovo je krik za brzu cestu, spoj Cetinske krajine na autoput za opstanak tih ljudi na tom području, a vi se smijte još kolegice glasnije, još glasnije i podrugljivije, ali nać ćemo način da se borimo, izborimo, tamo smo živjeli i tamo će opstati. Brojni tirani su prošli, a izdržat ćemo i ovo i ta cesta će se napraviti. Hvala lijepo.
Ovime smo došli do kraja slobodnih rasprava
Slijedeći će biti Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Ja bi još jednom progovorio o izravnoj demokraciji i referendumu. Trenutno Lovre Kušćević, Andrej Plenković i vladajuća većina i ova Vlada izravno udaraju na izravnu demokraciju. Ja sam osobno čovjek koji je za sva pitanja spreman da se postave i da bude referendum, slaga se ja s njim il ne slaga, al ne mogu svatit da se radi igrokaz oko nečega gdje je skupljeno 400.000 potpisa, a to je zakon o izborima zastupnika u Hrvatski sabor. Da se biraju zastupnici imenom i prezimenom, da imamo dopisno glasanje, tri glasa, da imamo dopisno glasanje, pa kome to smeta, Lovre Kušćeviću, koji je grobar referenduma izravne demokracije, koji je osobno meni rekao na HTV-u da neće nikada, prije emisije, da neće nikada proći referendum da je milijun potpisa skupljeno ne bi bio referendum jer se boje naroda. Boje se odluke naroda, on je grobar referenduma Lovro Kušćević koji se predstavlja velikim demokršćaninom, koji se ovdje pozdravlja sa Hvaljen Isus, koji brani Vatikanske sporazume, koji brani sva načela, a ovdje radi protiv svega toga što se deklarira, protiv. Volja naroda je najbitnija, po svim pitanjima, a poglavito po pitanju izbornog zakona, biranja zastupnika. Jel ako ne budemo to napravili i dalje ćemo imati predsjednika sabora sa 300 glasova i dalje. I narod je onaj koji ima legitimno pravo odlučiti kako će birati svoje zastupnike, jel ovaj sabor narodni sabor, a ne onaj šta su napravili od njega dizač poslušni dizač ruku petkom koji će biti sutra od ove polovine krcat. Još ću jednome ponoviti u ovome igrokazu gdje se izravna demokracija negira, gdje su skupljeno 400.000 potpisa naših građana gdje se baš onaj koji je izravno govorio u javnosti, ministar Lovro Kuščević koji je trebao štititi zakonitost. On je dobio ulogu da on prebrojava i da on određuje tko će brojiti te potpise. Pa čega se boji? Ima, MOST nezavisnih lista je dao istovjetan ili sličan zakon u proceduru. Je li netko drugi ga može dat? Zbog čega se bore izravne demokracije? Zaštitnici ljudskih prava, zaštitnici manjina, zaštitnici svega, ali kad se spomene biranje zastupnika imenom i prezimenom, izvorni izmjena izvora da narod o tome odluči, e onda su svi ti neprijatelji br. 1. Zato vas poziva kolege zastupnici, da, vidio sam jučer bio je i Šeks na odboru, Vladimir Šeks, ustavotvorac, da nam kuhaju ono što je bilo skuhano u Kraljevini Jugoslaviji, gdje će se dobivati nagradni mandati za većinske liste, koje ... [[Govornik se ne razumije.]] većinu i u fašističkoj Italiji. Da, u fašističkoj Italiji i Kraljevini Jugoslaviji relativni pobjednik je dobivao mandate. To o tome čak razmišljaju zbog stabilnosti upravljanja kvalitetnom RH. Ali mi ćemo biti za to odgovorni jer referendum će doći u Sabor, doći će rasprava. A imamo i kao točku dnevnog reda, ne možemo se mi zastupnici ovdje legitimirat kao mi nismo krivi. Ima u proceduri isti zakon. 120 zastupnika, 3 preferencijalna glasa, imamo dopisno, elektroničko glasovanje. U čemu je problem? U čemu je problem da to ne podržimo? A inače ćemo imati i dalje poslušnike, a ne ljude koji su bira narod, koji su dobili preferencijalne glasove, koji zastupaju svoj narod, znam ovdje je brojnim zastupnicima to smiješno, ali ovo je diktatura Lovre Kuščevića i Andreja Plenkovića uz pomoć vas gospodo saborski zastupnici HDZ-a, HNS-a, manjina [[Upadica: Hvala.]] koji to brane temeljito [[Upadica: Hvala lijepo.]] i to je sramota. Hvala lijepo.
Idemo dalje. Sada je na redu Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i kolega Božo Petrov, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, prvo bi se volio osvrnuti na izjavu predsjednika Europskog parlamenta Antonia Tajanija koji je izjavio „Živjela talijanska Istra“, „Živjela talijanska Dalmacija“ i ništa u toj izjavi nije bilo dvosmisleno, sve je bilo vrlo jasno jer govorimo o čovjeku kojem je Europska pučka stranka omogućila da bude predsjednik Europskog parlamenta. Činjenica je da je ta izjava odzvonila u RH, ipak možda nije sve izgubljeno, još su netki otkrili da u njima čuči suverenis, pa su i reagirali. Čak i naš poslovično mlaki premijer je rekao da mu je ta izjava malo čudna, neuobičajena, ali to neće spriječiti g. Plenkovića da se odrekne svog talijanskog prijatelja, ipak Europska pučka stranka je jedna šira obitelj u kojoj su i HDZ i Forca Italija u kojoj je g. Tajani, oni grade jednu veliku Europu u kojoj nije bitno jeste li vi Hrvat ili Talijan, zato ova opaska g. Tajanija, jednog talijanskog kvazi imperijalista, njih neće omest u tom putu, pa ako oni već ne razbijaju glavu o tome tko će u budućnosti biti Hrvat i Talijan, onda valjda ne trebamo ni mi, to je njihova logika. Samo ova epizoda s g. Tajanijem ukazuje na jednu drugu vrlo važnu činjenicu koju ne smijemo propustiti. Na što ste srozali ugled, međunarodni ugled RH kada vam svaki europski čato može bez problema blatiti RH i zato proći nekažnjeno. Hoće li nakon ovoga g. Plenković glumiti da je sve u redu, prijetvorno sjedati za isti stol s g. Tajanijem i govoriti sve je u redu, sve je dobro? Na što ste srozali ugled RH? Sramota. Kad cijela javnost misli u trenutku kad ste prosipali međunarodni ugled RH s propalom nabavkom aviona da je to to, gore ne može, vi ste pokazali da nažalost nema dna, i gore može od toga. A kako se tek odnosite prema zahtjevima hrvatskih građana, 10% birača zatražilo je Referendum o izbornom zakonu, ponovit ću 10%, 400 000 građana je zatražilo referendum, što ste vi napravili? Mjesecima odugovlačite proces, lažete, obmanjujete javnost, angažirate 70 ljudi, koristite resurse različitih hrvatskih institucija ne biste li umanjili broj, pravi demokrati, pravi pučani za koje se vi smatrate. Uostalom, pravi državnici u trenutku kada im 400 000 ljudi donese potpise, u istom trenutku raspisuju referendum, ne gledaju 1000 gore i dolje, 400 000 ljudi je to zatražilo, vi ste to odbili, o čemu onda možemo razgovarati? A kad smo već kod referenduma, onda ću vas zamoliti za jednu pokaznu vježbu, što mislite kako bi hrvatski građani da im se da prilika za Referendum o privatizaciji INA-e, reagirali? Kako bi oni glasovali u tom trenutku? Bili dopustili kada bi znali da će INA s ovim zakonom završit kompletno u mađarskim rukama, kada bi znali da će se izgubiti hrvatske rafinerije, da će se hrvatska nafta prerađivati u mađarskim rafinerijama, što mislite bi li oni bili za taj Zakon o privatizaciji INA-e? Al ovo nije bilo pitanje samo za kolege iz HDZ-a, nego za sve nas. Jasan vam je odgovor koji bi oni dali. Nitko, nažalost, građane nije pitao ništa ni tada, niti ih pita sada, niti će ih pitati ubuduće jer vama se demokracija svodi na izbore samo svake 4 godine, ako vam fali ruka, kupit ćete je, na to se svodi vaša demokracija jer meni je žalosno što ja moram na ovakav temperamentan način govoriti, ali [[Upadica: Hvala vam]] to je moja osobnost, vaši obrazi barem [[Upadica: Hvala kolega Petrov]] većine ovdje su odebljali, neće niti osjetit jer su gluhi [[Upadica: Kolega, na sve ovo, vrijeme je isteklo, hvala vam]] na sve ovo.
I posljednje iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika to je u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, kolegica Ines Strenja. Izvolte, kolegice.
Zahvaljujem i ja ću se kao posljednja danas od govornika od kojih se većina odlučila progovorit o temi prekidanja šutnje na ono što se dešavalo tisućama žena u Hrvatskoj il što se dešava i dalje milionima žena u svijetu, a to je nepotrebno trpljenje boli tijekom svih procesa u sustavu zdravstva kada se radi o reproduktivnim terapijskim postupcima žena. Suvremen, kvalitetan i dostupan sustav javnog zdravstva temelji se na znanstvenim dokazima i ključan je za zdravlje žena i zaštite i zaštitu dostojanstva žena ali i za budućnost Hrvatske. Međutim, već 7 godinu za redom brojne organizacije koje se bave zaštitom i promicanjem ženskih i ljudskih prava sudjeluju u ovoj kampanji, milijarda ustaje protiv nasilja nad ženama i djevojčicama dakle one billion rising revolution u Hrvatskoj. U ovogodišnjoj kampanji oni su ponovno stale, evo danas u 5 do 12 i uputile ponovo zahtjev da se nešto promjeni. Ono što kao liječnik mogu reći, nakon sve one buke koja se dešavala koja je odjednom provalila nakon svjedočenja zastupnice Ivane Ninčević Lesandrić o svom bolnom iskustvu nakon strašnog muka od strane onih koji bi trebali to uređivati i jako puno izjava i svjedočenja žena koje su to doživjele ipak, ipak ja imam informacije da se pomaci u sustavu dešavaju, da se ipak obzirnije pristupa ženama, da se ipak možda kreće ka tome da jedna kiretaža i svi ti postupci znači punktiranja jajnika, sve to može biti obezboljeno. Zašto? Zato što postoje dijelovi Hrvatske, postoje institucije, postoje ustanove gdje to nikada nije bilo činjeno na taj način. O tome sam već govorila to je KBC Rijeka gdje već sada imate sasvim drugačiji način, imate medikamentozni prekid trudnoće, ali isto tako imate i potpuno obezboljen pobačaj ukoliko je on indiciran. Pošto smo sve o tome danas rekli ja ću samo ponoviti da je zbilja prvi korak ka tome donošenje akcijskog plana za zdravlje žena. Ali bi još o nečem danas progovorila, progovorila bi općenito o nasilju nad ženama. Progovorila bi da je jedna od triju žrtava nasilja od partnera i jedna od četiriju žrtava nasilja od osobe koja nije njihov partner prijavljuju ove, tek one prijavljuju najozbiljnije incidente policiji ili nekoj drugoj službi. Dakle, stope prijavljivanja svakog nasija nad ženama je izuzetno, izuzetno niska i razlozi su strah od počinitelja, dugi sudski procesi, niske kazne za počinitelje, strah da im se neće vjerovati, osjećaj krivnje i odgovornosti, ali ja bi prvenstveno rekla pravosuđe, pravosuđe kad se ta žena usudi prijaviti kada, iako ne prijavi je to evidentno kao što je bilo ovo u Zadru i kad pokažemo da smo potpuno nespremni odrediti proces do kraja. Jer u jednom trenutku kad je bilo izvjesno da će on i izaći, kad se pokušalo juriti i odradio se koliko god se je mogao brže ovaj postupak nakon što je imenovan novi sudac, evo ponovno smo u situaciji da će moguće presuda pasti. I kad to vide žene koje su doživjele nasilje, koja je poruka, kakvog ima smisla, uništavaju si život, ova majka i kćerka najavljuju da će se odseliti iz Zadra, a mi svi smo zgroženi i ništa se ne dešava. Pozvala bi one koji su isto tako odgovorni da se tu uključe, zdravstvene službe. Dakle, mislim da i zdravstveni djelatnici trebaju imati bitnu ulogu u identificiranju slučajeva nasilja nad ženama i pomaganju u njihovom sprečavanu. Dakle, imamo policiju i imamo pravosuđe, al postoji neka kontakt osoba kojoj se možda ta moja sestra, moja majka, moja prijateljica ili moja kćerka prve obraćaju, a to je liječnik kliničar, ali ponajčešće liječnik obiteljske medicine. Jer oni postavljanjem specifičnih pitanja mogu zbilja ponekad vidjeti što se dešava s tom ženom, izvući iz nje ono što se ona možda nije usudila sama izreći i nakon toga krenuti u pomoći. I zbog toga pozivam i zdravstvene djelatnike da se uključe, da se uključe u ovu borbu jer ona mora biti uporna, ona mora biti dosljedna [[Upadica: Hvala.]] i oni isto tako međusobno moraju znati da treba prekinuti šutnju i pomoći toj ženi da dođe do pravde. Hvala lijepa.
Hvala cijenjene kolegice i kolege, nastavak sjednice je u 15 sati Interpelacijom o radu Vlade RH radi postupanja Vlade RH vezane uz nabavu eskadrile višenamjenskih borbenih aviona temeljem članka 86. Ustava RH. Hvala lijepo. STANKA U 13,32 SATI.
Idemo sada na iznošenje stajališta Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovana kolegice Sonja Čikotić, izvolite.
Hvala. Lijepi pozdrav svima. Danas se iz Hrvatske iseljavaju mladi, danas se iz Hrvatske iseljavaju oni radno sposobni, danas Hrvatska bilježi najniže stope rasta, gospodarskog rasta, danas znamo da je 110 tisuća u zadnje 2 godine u Njemačkoj, napustilo znači Hrvatsku, da naše obitelji se zasnivaju u Njemačkoj, da je 4 tisuće djece rođeno u Njemačkoj a da svega u zadnjih 100 godina najmanji broj djece je rođen u Hrvatskoj. A kako i ne bi ljudi odlazili? Kako i ne bi odlazili kada bježe od nepravde? Ne bježe od poplave, ne bježe od rata, ne bježe od glasi, bježe od nepravde. Jer ponovno imamo iako smo srušili prošle godine natječaj, jer dijelimo novce iz EU fondova, ne za rast i razvoj, ne za nova radna mjesta nego ih dijelimo po metodi najbrži prst, tko prvi njegova djevojka i to natječaj vrijedan 150 milijuna kuna. Od 15.2. do 18.2. je dosegao 300 milijuna kuna prijava. Znači poduzetnici žele, imamo mlade koji žele inovacije, imamo mlade koji žele izvoz ali osigurali ste 150 milijuna. I to ste podijelili opet po metodi najbržeg prsta, tko prvi klikne. Opet se ne gleda kvaliteta prijave, nego se gleda brzina klika. Danas naši mladi poljoprivrednici 240 dana čekaju da dobiju odluku. U 6. mjesecu 2018. godine poduzetnici su vam poslali prijava za izgradnju i opremanje, vrijednih 977 milijuna kuna. I šta ste vi to napravili? Makli sa stola i stavili u ladicu. Zašto? Jer ste osigurali 200 milijuna kuna. Na taj način ćemo zatvarati radna mjesta, na taj način ćemo, šta govoriti, dati će nam Europa 10,7 milijardi. Pa nije ono što nam da, nego što mi za to možemo kupiti u konačnici. Danas imamo činjenicu da za projekt vodno komunalni, za Veliku Goricu koji je ogroman grad, građani tamo zaslužuju pitku vodu, pročišćivač, bolje usluge. Da zaslužuju. I kakva je ponuda došla? 30% skuplja, umjesto 300 milijuna na natječaj je došlo gotovo 500 milijuna kuna, pola milijarde kuna. I onda umjesto da izgradimo određeni broj kilometara vodovoda, da ugradimo određene pročišćivače mi ćemo ugraditi 30% manje jer sve ponude su više jer nema tko raditi na gradilištima jer su cijene otišle u nebo. A zašto su otišle? Jer ljudi bježe od nepravde u Njemačku. I šta se dalje događa? Događa se još da vi ne znate ni voditi sustav jer vi imate prema riječima ravnatelja SAFU-a pola milijarde kuna nepravilnosti. Znači Hrvatska je toliko bogata da može pola milijarde kuna nepravilnosti i to dobije ovakav medijski prostor u jednom članku, ravnatelj to kaže a to je vrijednost pola dječje bolnice Klaićeve. Pola vrijednosti dječje bolnice Klaićeve je vrijednost nepravilnosti koje smo izgenerirali i na koji mi način onda koristimo EU fondove, loše teško, sporo i nikako a kad govorimo o poljoprivrednicima, kad govorimo o ruralnim krajevima, kad govorimo o mojoj Slavoniji, onda se moramo zapitati ove godine, ova Vlada za 2019. nije predvidjela nijedan natječaj za male poljoprivrednike, znači oni koji imaju 4, 5 ha zemlje, koji bi htjeli kupiti nešto za 15 000 eura da ostanu tu, da unaprijede svoje poslovanje, da odu na tržnicu, na prodaju svoj domaći proizvod, nema natječaja a za mlade poljoprivrednike, da one 240 dana čekaju na odluku. U 2019. nema natječaja ni za njih, nema. U indikativnom planu objave nema natječaja. EU fondove osim što resorna ministrica Gabrijela Žalac govori „Tko prvi, njegova djevojka“, i tako, mi dijelimo novac, ja bi joj rekla, „I čoravoj kokoši naleti zrno“ a kad je u pitanju Hrvatska, najgori smo po korištenju, i Malta nas je pretekla, ministrici Žalac nažalost ne naleti ni zrno jer mi danas očito ne znamo ili nećemo i povjerenik, dok naša djeca imamo pola milijarde kuna da platimo nepravilnosti ali nismo spinraza za sve. Bio je povjerenik ovdje Europske komisije i rekao da je da, možete dobiti inovativne fondove, ali mi nismo podnijeli zahtjev jer očito ili se ne zna ili ne se želi. Hvala.
Hvala g. potpredsjedniče. Evo MOST daje punu podršku prosvjedu i svih zahtjevima građanske inicijative lex Franak te će se solidarno pridružiti prosvjedu građana u subotu. Ovim putem pozivamo sve dužnike i sve građane da podrže spomenutu inicijativu u rješavanju ovog društvenog i pravnog problema koji izjeda 125 000 hrvatskih obitelji već više od jednog desetljeća te da se odazovu prosvjednom okupljanju koje će održati u Zagrebu u subotu, 23. 2. 2019. g. u 11,55 sati na Trgu Nikole Šubića Zrinskog 3 na Zrinjevcu odakle će se ići prosvjedna šetnja do Markovog trga. Podržavamo da se zakonskim rješenjima konačno riješi problem kredita u švicarcima te da se pomogne građanima jer pravomoćno je odlučeno u kolektivnoj tužbi da su banke povrijedile kolektivna prava potrošača nudeći hrvatskim građanima nezakonite i ništetne kredite u švicarskim francima a što je na kraju potvrdio i Vrhovni te Ustavni sud. Dođite s nama i dajmo podršku našim građanima. Hvala.
Hvala.
Na kraju g. Miro Bulj iznosit će stajalište Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Hvala lijepo. Vidimo kako se Vlada hvali sa EU fondovima, sa projektima, investicijama, a u isto vrijeme 2/3 Hrvatske su prazne, to ću ponavljati non-stop jer vidim da u predizborno vrijeme počinju opet brojne nekakve mjere koje bi trebale privući isključivo birače da ih još jedanput prevare. Drago mi je što je ostao ovdje i predstavnik ministarstva da čuje o čemu govorim. Evo sad ću opet govoriti o području od Neretve do Krke, Dalmatinskoj zagori. Samo da kažem to je područje Drniško, Kninsko, Sinjsko, Imotsko, Vrgoračko. Znate li koliko je to područje? Samo da vam kažem, Cetinska krajina je veća, samo Cetinska krajina je veća po površini od Međimurske županije što znači jedno 5x smo veći teritorijalno od Međimurske županije i možda bi bili jedne od većih županija. Nema projekata osim Vladinih sjednica koje se ponavljaju svako nekoliko godina u vremenskim intervalima gdje se obećavaju projekti od Ravča-Drvenik u Vrgorcu, gdje se obećava spoj Sinja na autoput i Cetinske krajine, gdje se obećava Drniš, gdje se obećava Knin. Dajem amandmane u ovome Saboru za projektnu dokumentaciju, za nastavak projektne dokumentacije, ne, ne može proći kolege iz HDZ-a. I biračko tijelo tog područja jednostavno izumire. I ovi projekti koje daje sad župan splitsko-dalmatinski su pohvalne, naravno izborno je vrijeme. Ali tko će to koristiti kad 2011. smo imali 143 tisuće stanovnika a sada imamo oko 30 tisuća manje na tome području. 30 tisuća stanovnika. Na području koje je veće 5x od Međimurske županije. Koji su to projekti, kažite mi? Evo, ja ću sad govoriti o brzoj cesti od Sinja do, za Cetinski kraj od Sinja do autoputa, Križice-Kukuzovac, 2016. projektna dokumentacija je krenula, studija izvedivosti, odabrana varijanta, nikoga nije briga a vi govorite o EU fondovima gdje ste povukli mizernih par postotaka, mizernih par postotaka. I imamo tu sjednice Vlade gdje se obećavaju, imamo čak dovode i na županijske skupštine gospodina puža čini mi se iz Ministarstva prometa i zaista ti projekti ne da su spori, oni su sporiji od puža. Taj narod izumire, taj narod odlazi. I vidim šta će sada biti. Dolaziti ćete u ta područja, gdje nema dječjeg plača, ne čuje se, dolaziti ćete u ta područja a vi niti jedan infrastrukturalni projekat značajan za to područje nemate, niti jedan jer vas nije briga za tim narodom, jer ste veće štete napravili na tom području nego svi osvajači od Turaka, fašista, nacista, komunista, ne znam koga sve ne vi ne nabrajate ovdje. Veće štete za ta područja. Veći je demografski pad, dok se vi pozivate na brojne projekte, dok se slikate da Tajaniem, Tuskom, Junckerom, dok Plenković se sa njim naslikaje i potežu se ne znam pred svjetskim svim medijima ta područja izumiru. Jedino štetne projekte pokušavate progurati kao da smo mi eksploatacijsko polje nečije, kao da je Dalmatinska zagora nečija kolonija. Sramotno je da je to prazno. I gdje god više ministru predizborno vrijeme dolaze tu je demografski pad već. Najveći padovi su. Evo pogledajte, vidjeti ćete, ja ću vam dostaviti, javno ću obznaniti, gdje ministru dođu to je demografski pad veći. Osim obećanja, osim asfaltiranja cesta, naravno svaki izborni ciklus imamo, točno se može vidjeti izborne cikluse, asfalte kako se asfaltira, lokalni, državni i svi ostali kao i parlamentarni. Znači velike štete ste napravili na tom području, puno ste janjaca pojeli, nema više stada koliko ste pojeli u predizborna obećanja ali zanima me jedno pitanje, odgovorite ovdje tajniče koji je ključni infrastrukturalni projekat za Dalmatinsku zagoru koja je veća 5x od brojnih županija na području RH. Nula, sramite se.
Idemo na drugu raspravu. Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, prije nekoliko danas smo s nevjericom čitali u novinama da je gospodin Jandroković u svojstvu glavnog tajnika svoje stranke koja sebe naziva demokratskom od članova stranke zatražio potpisivanje obrasca s odricanjem od ustavnih prava i obveza. Nakon javnog razotkrivanja gospodin Jandroković je povukao protuzakoniti obrazac. Želim vas izvijestiti da je u Hrvatski sabor pristigao podnesak koji potvrđuje da su Jandrokovičeve stranačke kolege učinile korak dalje i zlorabile svoje ministarske položaje za ograničavanje slobode izražavanja državnim službenicima koji nisu članovi HDZ-a. Naime, prije pola godine je ministrica Pejčinović-Burić potpisala Pravilnik o unutarnjem redu Ministarstva vanjskih poslova u kojem je svim zaposlenicima ministarstva naredila da traže suglasnost za svaki pa i privatni nastup u medijima čak i kada pišu objave na društvenim mrežama. Hrvatskim građanima je već 29 godina ustavom zaštićeno pravo na slobodu izražavanja i više ne moraju partijske komesare tražiti bilo kakvu suglasnost kao što je to bilo u vrijeme kad su Vladi Gotovcu komunistički vlastodršci dekretima oduzimali pravo na slobodu izražavanja. Slobodno javno izražavanje bez uplitanja vlasti je zaštićeno i Europskom konvencijom za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda čije poštivanje nadzire Vijeće Europe koje je prošli mjesec objavilo da je Plenkovićeva Vlada kandidirala ministricu Pejčinović Burić na mjesto glavnog tajnika te europske organizacije za zaštitu prava čovjeka, uključujući i zaštitu prava na izražavanje. Ministrica Pejčinović Burić mjesecima uskraćuje i ograničava prava na slobodno izražavanje stotinama zaposlenika Ministarstva vanjskih poslova, a ističe ambiciju za uzimanje čelnog mjesta, čelnog položaja u europskoj organizaciji koja nadzire zaštitu tih istih prava. Ministrica Pejčinović Burić nije promašila loptu, nego je promašila državu. Takve pravilnike je mogla potpisivati u vladi Socijalističke Republike Hrvatske. Tražim da Vlada Andreja Plenkovića zaustavi daljnje narušavanje međunarodnog ugleda RH i žurno poništi sramotnu odluku o kandidaturi za glavnu tajnicu Vijeća Europe osobe kojoj 29 godina nije dovoljno da shvati kako u RH svi ljudi imaju slobodu izražavanja za koju ne trebaju tražiti suglasnost partijskih komesara. Podsjećam da je Kaznenim zakonom članak 127. propisana kazna zatvor za osobu koja uskrati ili ograniči slobodu govora ili javnog nastupa, te tražim žurno utvrđivanje svih činjenica, sankcioniranje svih odgovornih i ponovnu uspostavu ustavno-pravnog poretka RH u Ministarstvu vanjskih poslova. Naučili smo iz europske povijesti koliko je opasno podzakonskim propisima ograničavati ustavna prava na izražavanje. Primjerice vlada Adolfa Hitlera je u veljači 1933. podzakonskim propisom ograničila Vajmarskim ustavom zagarantirana prava na izražavanje kako bi osigurala političku stabilnost vladajuće stranke i po tom u propast povela njemački narod. Totalitarni formular gospodina Jandrokovića i totalitarni pravilnik gospođe Pejčinović Burić potvrđuju retrogradan trend povratka totalitarnih metoda upravljanja. Taj zastrašujući fenomen treba žurno i odlučno suzbiti radi društvene sigurnosti i očuvanja hrvatskog ustavno-pravnog poretka. Ja ću sada na kraju dati gospodinu Jandrokoviću Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda Vijeća Europe, očekujem da s njom i s njenim sadržajem upozna predsjednika Vlade Andreja Plenkovića, ministricu vanjskih poslova, ali i gospodina Roberta Kopala.
Hvala vam kolega Grmoja, ja bi vas samo upozorio da je đidipiar obaveza svih nas, a to se tiče i MOST-a pa budite vrlo oprezni kad se s time bavite, kada o tome govorite da ne bi vi možda izišli izvan okvira zakona. Samo toliko.
Nastavljamo sukladno članku 249. sa iznošenjem stajališta kluba zastupnika, prvi je kolega Miro Bulj, izvolite.
Uvažene kolegice i kolege već duže vremena govorim o problemu monopola na našim telekomunikacijama i jučer se je dogodilo da je preuzet nezakonito HP produkcija, tj. koji je u 100% državnom vlasništvu tj. EVO TV. Postavljao sam brojna pitanja i nisam dobivao odgovore, premda teleoperatera Deutche Telekom ili HT, ima najveću dobit u RH, od svih zemalja u Europi na EU, tako da je jučer donio HAKOM i odluku o preuzimanju HT-a, ovoga od strane HT-a, EVO TV-a ili HP produkcije. U više navrata sam upozoravao na čudne stvari koje se, na čudne i sumnjive aktivnosti, koje su uništile ovu uspješnu tvrtku, a na ovaj način kada se obezvrijedile i isporučili u strane, privatne ruke, znači EVO TV koji je bio u 100% državnom vlasništvu. Evo, još ću jednom ponoviti, na glas, na što nisam dobio odgovor, a to sam pitao ovdje i premjera Plenkovića, na 10 početku aktualnog sata, na 10. sjednici i nije mi odgovoreno ni tada, ni do danas, bez obzira što jer rečeno da će se odgovoriti u pisanom obliku, jer se ne štiti nacionalni interes. Nisam dobio odgovore na pitanja, zašto HAKOM je odbio produžiti koncesiju hrvatskim tvrtkama, Hrvatskoj pošti, odašiljaču veze i Hrvatska pošta, produkcija za naplatu zemaljsku televizije EVO TV. Ako će frekvencija jednoga dana nekom trebati, moglo se navedenim tvrtkama produljiti mogućnost, a nije se produljila, nesmetanoga rada. Do tada, uz uvjet da će morati prilagoditi svoju opremu novom frekvencijskom spektru u momentu kad se treba osloboditi frekvencija. Pitam se kolege zašto to nisu naše nadležne službe i Vlada učinile. Drugo pitanje koje sam postavljao kako je to, kako je moguće da prodajom HP produkcije tvrtka koje je u 100%-tnom vlasništvu države, tvrtke Hrvatske pošte prodana bez javnog natječaja? Tko je ozakonio kriminalnu mogućnost otuđenja državne imovine na način da državna tvrtka osnuje svoju tvrtku, na nju prenose državnu imovinu, a ministar Marić onda blagoslovi prodaju te imovine bez javnog natječaja. Ovo je kriminal. Pod 3. Što je o svemu kaže Agencija za zaštitu tržišnoga natjecanja s obzirom da EU komisija upozorila da bez da i bez preuzimanja EVO TV-a, Hrvatski telekom ima prevelik udio na hrvatskom tržištu? Pod 4. Zašto nitko iz nadležnih institucija nije reagirao na izjavu HT-a objavljenu u medijima, da preuzimanje EVO TV-a nije stvar Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja. To vam govori znači predstavnici strane tvrtke u RH, da bi predsjednik uprave Deutsche Tekekoma u svojoj zemlji usudio kazati da se njemačka Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja ne smije baviti kontrolom udjela Deutsche Telekoma na njemačkom tržištu. Ne smije to ni pomisliti, a u Hrvatskoj se ponašaju kao da je kolonija. Kad će nadležni, i pod 5. kad će se nadležne institucije pozabaviti ovim kriminalnim aktivnostima i početi krivično goniti pojedince koji su naredili odnosno proveli uništavanje uspješne Hrvatske i njeno preuzimanje od HT-a koje je nezakonito. Bez natječaja je preuzeo HT, kao što je preuzeo i naše telekomunikacije za vrijeme Mudrinića, za vrijeme HDZ-a, a što je kad je došlo, počelo je preuzimanje, a završio je znači SDP-ova Vlada. Još jednom, telekom u Hrvatskoj ne treba i najveću dobit imaju u Hrvatskoj. U cijeloj Europi, ne EU. 42% marže, dok u država dakle dolaze iz Europe cijele ne EU jer 20%. Duplo veća je marža u RH, tu dobit izvlače, ne ulaže ju u Hrvatsku, ne treba im građevinska dozvola za njihove objekte kao što su antenski stupovi ili bazne stanice, postavljaju gdje im god padne na pamet, ne poštuju prostorne planove lokalnih samouprava i još je na ovaj način predat EVO TV. Vrijeme je da nadležne institucije, DORH i ostalu krenu u postupak kažnjavanja ovih ljudi.
Hvala vam kolega Bulj.
I zadnji Klub zastupnika je onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Evo vidimo da imamo niz zakona, izmjena zakonskih uglavnom od oporbe na dnevnome redu međutim, evo odjednom imamo stanku a naravno da ću govoriti o onome više, malo nas je saborskih zastupnika da narod čuje a govorit ću referendumu to. izravnoj demokraciji. Nažalost ovaj Parlament je glasao protivno Ustavno a protivno i volji 400 000 ljudi za raspisivanje referenduma o Izbornom zakonu. Narod, građani moraju znati da ni dandanas bez obzira šta je ministar grobar referenduma, ministar koji je nadležan za ovo Ministarstvo uprave, kazao da će donijeti 40 000 potpisa nama saborskim zastupnicima da vidimo razloge zbog čega su nevažeći, radi se o ogromnom broju, nikada ih nije pokazao, a nažalost vi gospodo iz većine, malo vas je ovdje ste glasali protiv volje 400 000 ljudi da se raspiše referendum. I o tome treba govoriti, o gušenju izravne demokracije, u biti jednoga vida diktature i kršenja Ustava. Umjesto da se odmah raspisao referendum i da se glasovalo o toj inicijativi građanskoj, koje je prikupila 4000 potpisa, krenuo je jedan bojkot. Međutim, na dnevnom redu se nalazi već, ako ministar tvrdi i Vlada Andreja Plenkovića, tvrdi da referendum nije prikupio dovoljno potpisa, premda niti jedan dokaz ovdje nismo imali. Nismo ga vidli mi saborski zastupnici, nismo dobili znači nevažeće potpise i razloga zbog čega su nevažeći potpisi. Imamo, Most je predložio zakonsku, u zakon izmjene Zakona izbornoga zakona, da se ne događa, da imamo predsjednika Sabora koji je dobio 200-300 glasova. Pa zbog čega se boje ljudi preferencijalnih glasova, znači 3 preferencijalna glasa, zbog čega se boje elektronskog i dopisnog glasovanja. Ja ne vidim niti jedan razlog zbog čega to nije na dnevnom redu, a idemo na stanku. Idemo sada na stanku 2 tjedna u Sabor. Pa ako se bojite izravne demokracije, a znate da bi narod tražio izmjenu izbornog zakona, koji je jedan od najvećih problema, jer ovaj Sabor nije predstavnik zastupnika koji su dobili broj glasova da ih zastupaju, to znamo. Da su tu ušli ljudi u Sabor koji su imali puno manje glasova, nego ljudi koji su kandidati na listama koji su imali veći broj glasova i da ta granica od 10% na listi je točno tako zamišljena da predsjednici stranaka imaju kontrolu nad saborskim zastupnicima. Zbog čega taj zakon, još jednom ponavljam, već dugi niz mjeseci stoji u proceduri. Pa promijenimo taj zakon, dajmo narodu da biraju narodne zastupnike, dajmo im mogućnost već ako vam referendum ne odgovara. Međutim, krenulo se je u drugome smjeru, krenulo se u smjeru Italije, fašističke i krenulo se za vrijeme Kraljevine Jugoslavije, pa je čak premjer rekao ima i drugih modela. Bonus mandata za relativne pobjednike. E to bi tili diktaturu uvesti kao što je uvela kralj, u, za vrijeme Kraljevine Jugoslavije. Pa nama saborskim zastupnicima, evo narod to sluša, jasno da mi se bojimo, jasno kazati vladi, da mi želimo da se raspiše referendum. Jel nam ministar nije dao nikakav argument niti dokaz da je bilo 40 tisuća nevažećih potpisa. Čega se bojimo? Pa nismo se mi vjenčali za ove stolice, niti su ovo naše stolice, niti nam je ćaćino nasljedstvo. Neka narod odluči, neka bira preferencijalne glasove tko će ih zastupati i to je volja većine. A ovako imamo diktaturu, imamo znači vladu Andreja Plenkovića koji je grobar referenduma i koja se doslovno ruga sa građanima i sa Ustavom RH, jer niti jedan dokaz nemamo, nismo mi na uvid dobili saborski zastupnici i o tome treba govoriti. Zato izborimo se za izbornu demokraciju, a ne budimo ovdje politroni izvršne vlasti. Hvala lijepo.
Hvala lijepo.
Sada je na redu Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i poštovani kolega Božo Petrov, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, jedan novinar je rekao da je ovu Vladu zadesila jedna posebna vrsta oluje, svaki tjedan imamo novu aferu ali mogli smo svjedočiti samo predstavama, evo upravo smo sada imali jednu predstavu. Član vladajuće većine kritizira ministra da bi se to čulo u javnosti a odmah nakon toga diže ruke za tu istu Vladu. Predstava. Imali smo isto tako predstavu pošli tjedan sa svim elementima igrokaza, jednu dramu, dramolet, imali smo i pokajanje i suze i oprost i svo vrijeme srećom nije prošlo s težim posljedicama ali svo to vrijeme je Vlada potrošila da bi mogla opravdati da je eto puno veći benefit za Hrvatsku predani rad ministrice Žalac nego moguća sankcija zbog činjenice da godinama krši zakon. I onda takav jedan rijetki kadar se ne može otpustiti iako godinama krši zakon zbog neke tamo vozačke dozvole jer je puno napravila. I zato je onda logično da se mi osvrnemo što je to ministrica Žalac napravila. On se voli hvaliti da je baš ona zaslužna za učinke svog ministarstva a činjenice govore slijedeće. Da su ova Vlada i resorna ministrica podbacili i to u odnosu na vlastiti plan, znači plan koji su oni dali, koji su oni napisali, u odnosu na taj plan oni su podbacili 2,7 milijarde kune o korištenju EU fondova. To je njezino ministarstvo i za to je ona zaslužna. To prevedeno znači naravno, manje radnih mjesta, manja zaposlenosti, manja konkurentnost, manja investicija a onda se sjetimo svih nevjerojatnih dosjetki iz tog istog ministarstva tipa najbržeg prsta, a najbrži prst u prijevodu znači ovo, jedan poduzetnik treba potrošiti godinu dana na svoj projekt, treba ishodovati građevinsku dozvolu, treba čekati 2 g. dok dođe taj natječaj i onda kad dođe taj natječaj, kad potroši apsolutno sve što ima da bi mogao dobiti na tom natječaju, znate o kome ovisi hoće li on taj natječaj dobiti? Ovisi o jednom službeniku u nekoj pošti i njegovoj spretnosti hoće ki u roku od 3 sekunde uspjeti stisnuti klik miša. Nakon svega onoga što je napravio, to je također jedna lijepa dosjetka iste ove ministrice i ove Vlade. Tako su išli natječaji ministrice žalac za poduzetnike. A kuda ova zemlja ide, koje su naše strateške grane, što učiniti da ljudi ne odlaze iz Hrvatske, nažalost nema odgovora. Vi zapravo dobivate kao odgovor bahatost čime se pokušava sakriti nesposobnost i onda će vam Vlada novinare nazvati egzaltiranim, javnost indoktriniranu, oporbu će nazvati nedoraslom i jadnom, sve je to zapravo samo odraz nemoći ove Vlade. Andrej Plenković je tražio od građana i dobio od građana mogućnost da vodi državu. Onda neka sebi ne dopusti da ostane upamćen kao osoba koja je potratila 4 g. svih građana u ovoj državi. Možda njegovi mentori mu diktiraju da ovako radi ali na kraju kad se podvuče crta, samo mi samostalno odgovaramo za svoje postupke i isto tako i on. Hrvatska može bolje. Hrvatska mora bolje. Ja samo ne želim da se na kraju dogodi da kada se potrate ove godine, kada crta pokaže na kraju da se ništa nije napravilo, da imamo jednakog ovakvog premijera koji će obzira što je svima jasno koliko je ova Vlada bila nesposobna, i dalje ukazivati prstom na neke druge iako će mu javnost cijelo vrijeme govoriti da je car gol. Sljedeći Klub zastupnika je Klub Mosta nezavisnih list, u njihovo ime, govoriti će zastupnik Tomislav Panenić.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege. Danas ću vam ispričati, o jednom ratu koji se vodi u pozadini, ali utječe na živote ljudi, utječe upravo i na one o kojima puno govorimo, poljoprivrednim proizvođačima. Naime, svi ste upoznati o imovini koja je oduzeta za vrijeme komunističke vladavine i o pravu tada oštećenih osoba da dobiju povrat i to svi ovdje ćemo se složiti imaju to pravo. Ali, onaj rat koji nastaje, a to je rad, gdje, država biježi od svojih obaveza prebacuje to na lokalnu samoupravu, a oni koji su oštećeni, pokušavaju doći do pravične naknade. I onda nam se događa slučaj, koji smo imali, sada jučer u Vukovaru, gdje na ime obeštećenja grofu Eltzu, rezervirano je u programu raspolaganja državnim zemljištem 970 hektara, nije to samo Vukovar, biti će nam i općine, Negoslavci, općina Tompojevci, općina Trpinje, ko zna još koje će to biti, sve nekretnine, pogotovo poljoprivredno zemljište koje nam je značajno za opstojnost poljoprivredne proizvodnje, za raznovrsnost za održavanje brojnih poljoprivrednih gospodarstava, svi očekuju zapravo iz toga fundusa državnog zemljišta dobiti mogućnost zakupa i korištenja i time ojačati svoje resurse na ovaj način država se izmaknula. Država nije našla od '97. naime grof Eltzi je još '97. zatražio pravo porata, nije našla jezik sa njime, nije našla model pravične rasprave i došlo je do onoga najtežega, a to je ide mu se vratiti sva ta zemlja. Što ćemo mi reći, našim poljoprivrednim proizvođačima, kako će im reći, da u našem programu raspolaganja poljoprivrednim zemljištem, za njih zapravo više neće ostati ništa? Trebamo reći, ima pravo grof i ima pravo, jel ima pravo država? Nema pravo država, jer ovo što je država napravila, ovo nije štićenje svojih poljoprivrednih proizvođača, nego još jedan razlog za negativne demografske trendove, a to je što ćete raditi u ruralnim područjima u kojima jedini resurs je poljoprivredno zemljište i taj resurs će biti dodijeljen oštećenim ljudima, pa imamo jedne oštećene ljude nakon jednog rata, sad imamo druge oštećene ljude, koliko ćemo mi, trebamo svi biti, ostati oštećeni da bi na kraju pravda koja će bit donesena, bila štetna za sve nas skupa, al da ne ispadne da ti ljudi koji žive na području Vukovara i tih susjednih općina da su oni bezbrižno možda do sada živjeli, nije, niste nadam se zaboravili 2014.g. kad je preko 500 katastarskih čestica, u gruntovnice unesena zabilježba upravnoga spora za povrat naknade i imovine i tada je rečeno da, može se prodavati, al kome ćete vi prodati ako na imovini, svojoj imovini imate uknjižbu nečijeg prava, kakva je to trgovina, jel biste vi kolegice i kolege kupili nešto što ne znate na koji način će biti raspolagano. Ono što, zakon je jasno rekao, obeštetit se može kroz obveznice, kroz novac, kroz dionice, kroz možda neki drugi oblik nagodbe, jedino iznimno u naturi, ali izgleda da je kod jedino iznimno postala praksa, zašto je postala praksa, zato što država treba pokazati suficit u svom proračunu, zato što se boji da ne bude ugrožena i ona nudi samo djelić vrijednosti, kako onda obeštetit nekoga ako mu dajete samo djelić vrijednosti, naravno da taj neće to prihvatiti, nego traži svoje imovinsko pravo, traži nekretninu, zamjensku nekretninu za poljoprivredno zemljište koje je oduzeto traži grof Felc poljoprivredno zemljište. To poljoprivredno zemljište danas obrađuju i velike tvrtke i srednje tvrtke i male tvrtke i oni najmanji, obiteljska poljoprivredna gospodarstva, svi koji trenutno rade na pripremi programa raspolaganja, gledaju kako izaći u susret takvim proizvođačima, osigurati dostatne količine da mogu nastaviti svoju poljoprivrednu proizvodnju. Na ovaj način još jedan problem se nadvija upravo nad onaj resurs koji je nama najvredniji, poljoprivredno zemljište. Hvala lijepo.
Idemo dalje, poštovana kolegica Ines Strenja, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče HS-a. Za početak, htjela bih svim Hrvatima čestitati dan, blagdan sv. Josipa, koji je bio jučer i ma da predsjedništvo HS-a, kolega Zekanoviću, nije obilježio jučerašnji dan, MOST je i prošle i ove godine pred bakrorez na ulazu u Hrvatski sabor i postavio svijeću i cvijeće u spomen zaštitnika koji je proglašen u Hrvatsko saboru 1687. g. Dakle, danas bi htjela govoriti o još jednom danu a to je bio jučerašnji dan, Dan socijalnog rada koji je pošao potiho kao i sve ono što je dobro vezano uz socijalni rad ali o tome treba govoriti. Dakle danas ću vam obratiti povodom jučerašnjeg Svjetskog dana socijalnog rada kako bih svim vrijednim socijalnim radnicima u Hrvatskoj čestitala njihov dan. Imala sam potrebu progovorit o njima, imam potrebu ponajviše zbog neopravdanih napada protiv svih socijalnih radnika kojima svjedočimo već duže vrijeme, osobito posljednjih tjedana otkada je njihova djelatnost pod posebnim povećalom javnosti a ova priča zbilja ima puno strana. Socijalni rad u RH godinama je pod snažnim ekonomske i društvene krize odnosno kriza vrijednosti. Sustav socijalne skrbi je unatoč najavljenim i započetim reforama i dalje centraliziran, jako centraliziran, usmjeren na jake mehanizme kontrole s naglaskom na pronalaženje zlouporaba umjesto na kvalitetan stručan rad što dovodi do nepovjerenja u stručnjak i korisnike i stvara negativnu sliku u javnosti te umjesto podizanja kvalitete socijalnih usluga, dugoročno rezultira birokratiziranjem sustava. Dobro nam je poznato koliko je značajna profesionalna grupacija socijalnih radnika. U sveukupnom životu i politici razvoja i potreba te stvaranju boljih uvjeta i poboljšanja kvalitete života onima kojima je to najpotrebnije. Kreiranje socijalne politike kao i nužnost potrebe posvećivanja posebne brige osobama koje su zbog svoje životne dobi pratećih zdravstvenih ili socijalnih problema, posebno ranjivi članovi našeg društva, nameće nam potrebu posebne odgovornosti i njihovog angažmana pogotovo danas kada su s jedne strane sveukupni izazovi u društvu kao što su nasilje, ovisnost, nezaposlenost i transformacija obitelji, siromaštvo, narušeni odnosi u obitelji, razvodi braka, bolesti, invaliditeti, zlostavljanje i zanemarivanje djece, psihičke teškoće, poremećaji ponašanja mladih, toliko, toliko česti i u stalnom poratu a s druge strane kada je evidentno u sustavu socijalne skrbi nedostaje najmanje 2000 stručnih djelatnika zaduženih za oko 150 ovlasti koje im je prenijela država. Dakle, preširok je opseg djelatnosti CZSS-a i visoki normativi uz ograničenja u zapošljavanju dovode do preopterećenosti socijalnih radnika te uz izostanak stručne evaluacije i praćenja učinaka, direktno utječe na kvalitetu socijalnih usluga. Niska razina brige o ljudskim resursima u socijalnoj skrbi, nedovoljno jasni standardi rada, izostanak kontinuiranog stručnog usavršavanja, nemogućnost napredovanja u zvanju i potplaćenost stručnjaka te stihijske reforme bez dobro vođenih planiranih promjena, godinama su obilježavale i obilježavaju i iscrpljuju ovaj sustav a administrativni pristup u radu udaljava stručnjaka od samog korisnika i povećava rizike od profesionalnog propusta i pogreške i donošenja neetičnih odluka. Prisutnost struke socijalnih radnika i djelatnosti socijalnog rada, svakim je danom sve više potrebna u našem društvu i treba samo još jednom reći, da 7200 djelatnika socijalnog rada brine za oko pola milijuna korisnika i baš zbog toga željela sam da ne ulazim u priču svega što se dešavalo, da danas se posebno njima obratim i da im kažem iznimno cijenim angažman i djelovanje svih vas, želim vam zahvaliti za sav vaš trud na promicanju stručnosti i humanosti čemu sam i jučer svjedočila kada ste cijelom nizu iznimnih ljudi, socijalnih rada i uručili godišnje nagrade povodom Svjetskog dana socijalnih radnika koji je ove godine bio pod motom „Promicanje važnosti ljudskih odnosa“. I oni su navedeni u ovoj knjižici i zbilja kad čovjek pročita što ti ljudi desetljećima rade unutar svoje struke, shvatimo da su to zbilja i zaslužili. Od udruge koja se bavi beskućnicima, osoba sa intelektualnim teškoćama, o osobama starije dobi, djece s poremećajima u ponašanju, zahvaljujem za sve šti rad i za njih rad. Hvala.
Hvala.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala. Evo, ja bi se pridružio čestitkama za dan osoba s downovim sindromom, mislim da je bitno i da smo to svi obilježili na ovaj način na koji je rekao kolega Čuraj, ali nije to bitno obilježiti samo na taj dan, nego uistinu prihvaćati, znači, i tu djecu i te ljude i učiniti sve da se osjećaju dobro u društvu. Ja bih danas govorio o pitanju o kojem sam u više navrata govorio ovdje u HS, u petak sam u elektroničkom obliku dostavio dva podneska koja su prošli mjesec pristigla u Saborsko antikorupcijsko vijeće, zamolio sam predsjednika HS kojeg nema sada tu, pa evo ovim putem molim potpredsjednika da sukladno čl. 15 i čl. 33. Poslovnika te dokumente dostavite svim zastupnicima ovdje u HS koji prema ustavu nadziru rad Vlade, znači, molim vas potpredsjedniče da intervenirate, da se sukladno mojoj zamolbi svim zastupnicima dostave ti podnesci. Uz prvi podnesak priložen je dokument koji dokazuje da je gđa. ministrica Pejčinović-Burić čije je saslušanje bilo jučer za Vijeće Europe, krajem rujna objavila novi Pravilnik o unutarnjem redu ministarstva kojim je protuustavno uskratila i ograničila pravo na privatno izražavanje svim zaposlenicima ministarstva uključujući čak izražavanje na društvenim mrežama. Uz drugi podnesak priložen je dokument koji dodatno dokazuje da je ministrica Pejčinović-Burić, ali i DORH osumnjičenom glavnom inspektoru ministarstva Božiću omogućila manipuliranje dokumentima i svjedocima u postupku utvrđivanja vlastite kaznene i prekršajne odgovornosti. Uz ta dva podneska dostavio sam vam i moje zastupničko pitanje na koje mi ministrica Pejčinović-Burić odbija odgovoriti već 6 mjeseci iako sam to pitanje postavio u 3 navrata. Moje zastupničko pitanje se odnosi na detalje protupravnog trošenja državnog novca za vrijeme lažnog rasporeda u Sydneyju gđe. Bertoša-Kušan koje je predsjednik Vlade Plenković u studenom potpisao odluku o razrješenju s položaja glavne tajnice ministarstva i to nakon što je glavni inspektor ministarstva g. Božić u listopadu na moje pitanje pred Antikorupcijskim vijećem priznao da je ta gđa. doista kršenjem propisa prisvajala državni novac lažnim rasporedom u Sydneyju gdje nije ni boravila, a kamoli radila. Konkretno, zanima me identitet službene osobe koja je potpisivala putne naloge i isplatnice gđi. Bertoša-Kušen u svim službenim putovima u 2016.g. Također zanimaju me i ostali detalji tih službenih putova, poput odredišta, trajanje putova, troškova, dnevnice, smještaja i prijevoza. Gđa. ministrica Pejčinović-Burić uporno nastavlja kršiti Poslovnik HS i odbija mi dostaviti precizne podatke iz putnih naloga državne službenice Bertoša-Kušen, mada je čak i predsjednica RH Grabar-Kitarović morala javnosti predočiti svoj putni nalog s putovanja u Washington. Predsjednica nije bez otpora dala na uvid svoj putni nalog, no jedan internetski portal bio je dovoljno ustrajan, ishodio je rješenje povjerenice za informiranje koja je utvrdila da je predsjednica protuzakonito mjesecima odbijala dati tražene informacije. Nakon mog nastupa prošli petak, ministrica Pejčinović-Burić žurno je dostavila dopis, na moje po treći put postavljeno pitanje, no kao i u prethodna dva slučaja, ponovno nije odgovorila na moje pitanje, nego je navela podatke koje uopće nisam tražio. Ipak, u tom dopisu ministrica Pejčinović-Burić razotkrila je da je gđa. Bertoša-Kušen do zadnjeg dana 2014. bila lažno raspoređena u Melbourneu, a ne u Sydneyju, kako tvrdi Bertoša-Kušen u svom službenom životopisu. Poštovani g. potpredsjedniče Reiner, član ste stranke koja polaže autorsko pravo na parolu „Tko je jamio, jamio je. Jasan mi je i vaš stranački interes u zaštiti vaših prijatelja i poznanika a posebno u zaštiti prijatelja i poznanika predsjednika Jandrokovića i premijera Plenkovića koji su godinama protupravno trošili i prisvajali državni novac u Australiji i Washingtonu. Svoje nerazumijevanje neovisnosti pravosuđa ste demonstrirali i ovdje u Saboru javnim pritiskom na DORH [[Upadica Reiner: Hvala vam lijepa.]] znači kada je premijer rekao da ovakvi slučajevi zastarijevaju i obično ne vode ničemu. Hvala.
Idemo kolega Bulj, izvolite u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Hvala lijepo, poštovane kolegice i kolege svakodnevno smo bombardirani aferama, u toj šumi laži i spinova više se ne vidi drvo i negdje po putu smo izgubili svijest o bitnim stvarima, o stvarima koje se tiču naše svakodnevnice, koje čine stvarnu razliku. Iz tjedna u tjedan rađaju se afere, naša Vlada, naši ministri hitaju iz afere u aferu i čini se da tome nema kraja. U saboru se donose zakoni pod okriljem noći ispod žita, kada je njihov džep u pitanju zakoni se donose, proglašuju i objavljuju u jednom danu, a što s građanima, što je sa zakonima koji se trebaju donijeti za njihovu korist, za opće dobro i u javnom interesu. Za to nema novaca. Kada je MOST nedavno predložio Zakon o rodiljinim i roditeljskim naknadama iz Vlade su nam prigovorili da za to nema novaca u proračunu, kad treba donijeti novi Ovršni zakon i zaštiti blokirane od šikozvanih ovrha onda za to ima vremena pa se već pune 2 godine piše i donose. A zapitajmo se koliko vremena treba jednom našem čovjeku da registrira i pokrene svoj posao, koliko vremena treba poduzetniku da skupi svoje papire i pečate, sigurno više od ovoga zakona gdje se radi o njihovom džepu, sigurno više od 24 sata. Al kada HDZ-u zatreba još koji milijunčić za kampanju e onda im i novca, onda ima novca, a zakone se donosi mimo svih demokratskih regula, pa i po preporuci Venecijanske komisije, Vijeća Europe da se izborno zakonodavstvo ne mijenja unutar godinu dana prije izbora. Toliko o tome koliko je vladajućima stalo do europskih vrijednosti u kojima se, u koje se toliko kunu. A tek objašnjenja koja nam se nude, čuli smo od naših najvećih hrvatskih dužnosnika da je u redu vozit se bez vozačke dozvole, a ni po koji mercedes u dvorištu nije problem, a ni za našega premijera to nisu teme, niti bi on na ta pitanja htio odgovarati, ne bi htio odgovarati ni na pitanja kako je natječajem izabrana osoba koja je imala i HNS-ovu i HDZ-ovu iskaznicu, a nije osoba koja je doktor znanosti i koja je 2 godine provela na prvoj crti u Domovinskom ratu. Bila je, Bitno je da si lojalan partiji i partija će te zaštititi. To je poruka koju naš premijer i naša Vlada šalje mladima a zapravo im poručuje, odustanite, odselite iz Hrvatske, ovdje za vas nema budućnosti. Kolegice i kolege, pozivam vas da se suprotstavimo ovoj političkoj paradigmi, suprotstavimo se aferama, sukobima interesa, pogodovanjima, klijentelizmu, korupciji i sve mu onome što izjeda Hrvatsku iznutra. Pokažimo da nam je stalo, donesimo hitno zakone koji će Hrvatsku pretvoriti u uređenu i pristojnu zemlju. Imamo mi dovoljno gorućih problema, pitanja koje treba hitno rješavati. Nas u MOST-u zanimaju konkretni problemi i konkretna rješenja. hrvatska već dugo vremena nije ugodno mjesto za život velikog broja napih ljudi, mnogi naši sugrađani trpe siromaštvo a čitave skupine ljudi su marginalizirani, 2/3 Hrvatske su doslovno prazne. Naši mladi od vrlo rane dobi planiraju potražiti svoju sreću u nekoj drugoj zemlji, umirovljenici trpe oskudice u nekoj drugoj zemlji i socijalnu isključivost, blokirani su prepušteni crnom tržištu rada, poljoprivrednici masovno napuštaju svoju proizvodnju a poduzetnici svakodnevno stenju pod teretom poreznog i administrativnog reketa kojeg ne organizira mafija nego naša vlastita država. Vrijeme je da se stvari počnu mijenjati i da Hrvatsku pretvorimo u jednu uspješnu priču i uzor u drugim zemljama, ako ne sad, onda kad? Hvala lijepo.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Sonja Čikotić, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani potpredsjedniče HS, ja bi se htjela osvrnuti na sustav korištenja Europskih fondova. Naime, unazad nekoliko mjeseci premijer obilazi rođendanske zabave HDZ-a i hvali se što se to sve financira sa Europskim fondovima iz europskih sredstava. Usmjerit ću stoga svoj slobodni govor na prilike koje su propuštene i štetu koja je napravljena, a možda čak i bespovratno. Moramo znati da danas je samo 17% sredstava prešlo Breganu i toliko zapravo iznose od ukupno 10,7 milijardi EUR-a sredstva koja su realizirana u RH. Svi oni koji govore i tvrde suprotno, ne govore istinu. Ova Vlada je pala također u ostvarenju vlastitih ciljeva i vlastitog plana, ova Vlada je za 2018.g. predviđala da će iskoristiti gotovo 13 milijardi kuna, no to se nije desilo. Svi znamo da je Vlada podbacila 2,7 milijardi kuna u realizaciji Europskih fondova. Taj cilj nije joj nametnut ni od EU, ni od neke druge Vlade, nego je to bio cilj ove Vlade, Vlada nije uspjela. Što to znači za hrvatsko gospodarstvo? To znači manje radnih mjesta, manje investicija, manje prilika za hrvatske građane upravo ovdje u RH, a to znači i manje stope rasta. Ako nema dovoljnih stopa rasta odakle će se financirati kvalitetnije obrazovanje, zdravstvene usluge i sve ono što zapravo našim građanima treba. Nužno je osigurati da EU sredstva dobivaju oni koji imaju najkvalitetnije projekte i to bi bilo logično, ali onda iz resora ove Vlade imamo da se financiraju zapravo oni projekti koji najbrže kliknu, u prve 3 sekunde podijeli se 200 milijuna kuna, u natječaju za izgradnju i opremanje proizvodnih pogona. Mislim da smo jedinstvena zemlja u slučaju kada mi financiramo da zapravo projekt koji je usmjeren na rast i razvoj gospodarstva, na zapošljavanje, ovisi o brzini gospođe ili gospodina na šalteru u poštanskom uredu. Isto tako moramo znati da dok druge zemlje svojim inovacijama i znanstvenim projektima pokreću svoje gospodarstvo i investicije u gospodarstvu, mi 16 mjeseci, iako je propisano po sustavu da se evaluacije trebaju odvijati u 120 dana, 16 mjeseci su se evaluirali znanstveni projekti, to je činjenica. Druge zemlje za 16 mjeseci naprave znanstveno otkriće, napišu znanstvene radove, implementiraju određeno otkriće u gospodarstvo, a nama treba 16 mjeseci da bi zapravo napravili rang listu u kojoj, ja ću to reći, usudit ću se reći, nisu možda čak ni odabrani najbolji projekti. U 2019.g. iako ruralne prostore najviše napuštaju mladi, nema niti jednog jedinog natječaja za mlade i male poljoprivrednike, 2019.g. nema nijednog natječaja za mlade i male poljoprivrednike, a šta je činjenica, kako to loše rade? Rade loše jer 300 milijuna kuna je izgubljeno za prometnu povezanost u periodu financiranja 2007.-2013. i to je činjenica. A isto tako, pola milijarde kuna dok smo ovjeravali sredstva prema Europskoj komisiji u izjavama o izdacima smo izgubili. Naš sustav u RH u provedbenim tijelima razine 2 je utvrdio da pola milijarde kuna su zapravo nepravilnosti, a godinama se uvjerava da zapravo nema novca dovoljno za izgradnju Nacionalne bolnice jer nema novaca, a za tuđe greške ima. Zašto bi netko uopće i bio odgovoran? Ovo je sustav bez vrijednosti, njega treba mijenjati, ovo je sustav bez odgovornosti, a sa europskim sredstvima dogodit će se upravo ono što se događa s Uljanikom jer nitko ne vrši nadzor. Potrebno je da bi stvari krenule na bolje promijeniti i suštinski krenuti u reformu javne uprave, maknuti stranačko zapošljavanje iz javne uprave, digitalizirati procese kako bi se smanjio broj službenika i broj procesa, mjeriti radni učinak svakog od službenika i zapravo na taj način doprinijeti da možemo iskoristiti ono što nam je na raspolaganju. Hvala.
Slijedeći Klub zastupnika je MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, kolegice i kolege. Često svi kritički govorimo najčešće i s pravom o stanju u hrvatskom zdravstvu. Brojna područja nemaju liječnike, brojni, znači, naši građani nemaju usluge, na brojnim područjima nemamo radiologije, gdje žene ne mogu izvršit ultrazvuk dojke, govorimo o brojnim drugim liječnicima koji nedostaju, od pedijatara. Međutim, ja mislim da možemo biti jednom i složni i smatram da moramo poslat jednu poruku, poglavito ako se radi o najmanjima, kad se radi o djeci onda politička pripadnost nije bitna jel svako dijete je vrijedno, isto vrijedno. Pratim na društvenim mrežama, a pojavilo se u medijama problem bolesne djevojčice, ja ću ovdje pozvati sve nas da ovaj HS ipak dobije taj nekakav legitimitet narodni da se svi okrenemo prema tom problemu i da nas taj veliki problem obitelji Rončević gdje mala Mila od dvije godine, za izlječenje njene bolesti u Americi, za pokušaj liječenja, nadamo se izlječenju, treba 2,8 milijuna dolara. Za obitelj koja je stavila sve što je imala da bi spasila svoje dijete kao i svi mi koji smo roditelji to bi uradili za dijete. Uz pomoć brojnih prijatelja nisu u mogućnosti prikupiti toliki novac. Smatram da sve političke opcije u HS i mi svi saborski zastupnici možemo dati primjer da se prikupi taj novac i naravno pozvati ministra zdravlja i premijera da isto uplate jedan dio jer se radi oko 18 milijuna kuna. I prijatelji i svi šta prikupljaju i ti roditelji su u nemilosti, već idući tjedan mala Mila mora otići u Ameriku, to dijete od dvije godine, roditelji su, znači, uložili cijelu imovinu i stavit se sad u položaj tih roditelja, a ništa ne poduzeti i očekujem da će svi to malom anđelu, našoj maloj Mili učiniti sve koji mogu uplatiti, pa kunu kunu, a vjerujem da ćemo mi kao predstavnici naroda svi pojedinačno učiniti koliko možemo da se prikupi taj iznos i da spasimo taj život. Broj računa vam se nalazi vidite po portalima možete vidjeti i evo nadam se da će idući tjedan mala Mila biti u Americi, da će nakon svega što je prošla u RH, jednostavno nije joj pomoglo i da će ta mala Mila naša heroina ozdraviti i da će biti sa svojim roditeljima kojima želim sriću i puno zdravlja njima i njihovoj obitelji i pozivam sve da uplatimo na račun ove akcije. Hvala lijepo.
Hvala lijepa.
Drugi je na redu Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista, poštovana kolegica Ines Strenja, izvolite.
Pozdravljam predsjedavajućeg i sve zastupnike. Prosto je interesantno slušati, koliko se zapravo IDS pere ovih dana, zbog sveg što se dešava sa Uljanikom, ali neće se moći dovoljno oprati. Dakle, ja bi danas htjela progovoriti o nečem što je možda prošlo ovih dana, jer se desilo i prije mjesec dana, taj natječaj koji je zaključen, ali mislim da je potrebno o tome progovoriti. I progovoriti ću vam danas o davnoj '95. godini, kada jedna braniteljica se javila na natječaj iz specijalizacije u KBC u Rijeci, sa magisterijem, sa znanstvenim radovima, sa radnim iskustvom, dragovoljac Domovinskog rata i nije primljena na natječaj. U odgovoru na žalbu nije pisalo ni magisterij ni znanstveni radovi, ni radno iskustvo, pisalo je da se uvjetima natječaja nije tražilo učešće u Domovinskom ratu zarez, ma da je za svaku pohvalu. I ta braniteljica, ja još uvijek čuvam taj papir, ta braniteljica se morala obuči ponovno čizme i vratiti se, odraditi rat do kraja. I onda prođe četvrt stoljeća i onda se ponovno na neki natječaj javi jedna braniteljica, morate znati da je u ratu bilo 14 tisuća žena i da je vrlo malo žena bilo i prošlo ono što je prošla ta braniteljica koja se je javila za ravnateljicu u Nacionalnom parku Krka, dakle, vrlo malo žena je bila izvidnik, na prvoj crti izvidnik u brigadi. I javila se braniteljica uz preporuku koja je imala od ministra Medveda, uz preporuku udruge 4. gardijske brigade i nije primljena na natječaj uz obrazloženje da je druga kandidatkinja pokazala veći entuzijazam, to je novi kriterij u Hrvatskoj, veći entuzijazam prilikom iznošenja programa i takve stvari. Ali donijeli smo novi Zakon o braniteljima koji rekao da ukoliko, koji obvezuje državna tijela, da prilikom zapošljavanja službenika i namještenika daju prednost nezaposlenom branitelju koji ispunjava tražene uvjete. Ali ovdje se uopće ne radi o branitelja, tu uopće nije stvar branitelja. Radi se o ženi koja se javila na natječaj, koja je imala i magisterij i doktorat i znanstvene radove iz područja iz kojeg je bio taj natječaj. E to je problem u ovom društvu. Dakle HDZ se uvijek poziva na branitelje kad treba, donio se zakon i reklo se evo najzad ćemo još jedno reći da branitelji imaju prednost ali nije stvar branitelja. Stvar je ono što duboko razara ovo naše društvo. Klijentelizam, korupcija, nepotizam, politička podobnosti i nakon svih tih godina jer i mene je to desilo prije 25 g., ponovno smo na istom, ne na istom, mi smo sada pred pričom da mladi odlaze iz Hrvatske, da odlaze mladi jer više ne da ne mogu nać posao nego ne mogu ga dobit oni koji su kvalitetni od onih koji su politički podobni, od onih koji imaju i dvije iskaznice, e o tome je priča ovdje, o tome ja želim progovorit. Dakle, ključni razlozi zbog čega ova zemlja tjera mlade, to su nepotizam, vladavina nejednakih prava i stranačko certificiranje podobnih i poslušnih. Dakle sistemska i planska korupcija, kriminal, neučinkovito pravosuđe, nesposobnost državnog vodstva, akumuliranje političkih funkcija, privilegija i moći od strane od onih koji kažu da su domoljubi, tko je već domoljub od te žene, tko je veći domoljub, ona kao studentica otišla i priključila se dragovoljno i vratila se i završila fakultet, obranila magisterij, obranila doktorat iz područja koje je baš tema nacionalni parkovi ali nije pokazala dovoljni entuzijazam, nije imala dvije iskaznice. Ali ja ću vam reći indeks percepcije korupcije za 2018. po kojem je Hrvatska ostvarila samo 48 bodova, pokazuje i dalje negativan trend, pokazuje ono što je zapravo neuspjeh onih zemalja koje nisu u stanju boriti sa korupcijom a to su netransparentna imenovanja i postupci donošenja odluka i nedovoljna spremnost za rješavanje korupcijskih afera, to je ono što razara ovu zemlju. I zato ja danas želim progovoriti, željela sam progovoriti o ovoj ženi. Ona će vjerojatno taj svoj postupak dobit nakon nekoliko godina kad više to neće ni bit bitno, kad će bit ispod radara ali smo još jednom pokazali kako razmišlja ova zemlja. O tome sam htjela progovoriti ali nakon onog što se dešavalo zadnjih nekoliko dana, progovorila je hrvatska javnost i pokazala da ih ne zanimaju ni branitelji ni političari [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] ni Armada ni Torcida, da svi zajedno [[Upadica predsjednik: Hvala vam, kolegice Strenja.]] mogu zajedno razmišljat u jednom smjeru a to je kad treba pokazat palac dolje ministru [[Upadica predsjednik: Kolegice Strenja, hvala vam lijepo.]] i izborit se za jednu djevojčicu ... [[Govornik se ne čuje.]]
Sljedeći Klub zastupnika je onaj Mosta nezavisnih lista, u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo predsjedavajući. Kolegice i kolege ja bi također progovorio o Svjetskom danu zdravlja, koji je znači 7. ovoga mjeseca, za nekoliko dana, a isključivo, zbog našega trenutnoga stanja gdje u Hrvatskoj imamo veliki broj porast turizma, a imamo i jedne rezultate koji su porazni za Hrvatsku, a to su uvoz prehrambenih proizvoda. Mi u Hrvatskoj se približajemo kako je kolega i rekao na 3 milijarde EUR-a uvoza godišnje hrane. Za duplo manje izvozimo, što znači da kako turizam raste mi uvozimo više hrane, ali je veliki upitnik kakve hrane. Jučer je, kakve hrane i o kakvoj se hrani radi, činjenica da imamo porast broja karcogenih bolesti, činjenica je da sam ja i predložio ovdje zakon o zabrani uvoza, prijevoza i trgovine GMO-a zbog toga što danas u mome kraju dalmatinski pršut se suši u Dalmaciji al se meso uvozi u hladnjačama iz sasvim ko zna kojih država i odakle. Mi jednostavno nemamo više proizvodnje stoke, nemamo dalmatinskoga pršuta, nemamo vrlo malo potičemo i proizvodnju paškoga sira naših brendova, nemamo stoke i šta je najbolnije ja kad gledam u svom Cetinskom kraju, kad gledam ta krška područja Imotski kraj, kad gledam sve te, koje su u zaleđu našega znači Jadrana gdje je turizam u porastu, vidim da nemamo navodnjavanje. To je čudno da u 21. stoljeću uvozimo hranu, bistra rijeka Cetina teče Sinjskim poljem, a nemamo sustav navodnjavanja nego imamo kako je i kolega rekao u Slavoniji, Barani, Posavini da imamo u biti sušu. Što je nezamislivo. Više izvor rijeke Cetine izbaci vode u jednome satu nego svi izvori u Izraelu. I naravno da naši ljudi poljoprivrednici koji bi tribali proizvoditi hranu, koji bi tribali proizvoditi svinje, pa u Slavoniji i od toga obrađivati dalmatinski pršut, vrgorački pršut, drniški pršut i da jedemo zdravu hranu i da se borimo znači da proizvodimo na našem području. A u nas je obrnuto, u nas je normalno da se uvozi svinjetina GMO, to je sasvim normalno i to nema nikakve, jel mi najviše uvozimo baš svinjetine doktore Kirin vidim da vi mašete prstom, najviše svinjetine i porast je najveći. Zbog toga još jednom bi tribalo upozoriti ne samo Vladu, ne samo one koji se u europskim institucijama naslikavaju sa briselskim vladarima da moramo zaštiti domaću proizvodnju i da moramo poticati domaću proizvodnju jer je nemamo, jer novim Zakonom o poljoprivredi od 2020. 1.1. moć će strane pravne i fizičke osobe kupovati to zemljište, a mi Hrvati pravne i fizičke osobe to ne mogu u Hrvatskoj. Da li je to EU ravnopravnih naroda, istih građana? Pa nismo mi ušli u EU da se u istom trenutku nama diže turizam, a pada nam broj stanovnika, pada nam proizvodnja, domaća proizvodnja. I još ću nešto na kraju naglasiti. Zamolio bih sve, ovde je i ministar branitelja da bolnica u Kninu Hrvatski ponos se spasi, ona je u problemima, ja sam davao i amandman ovdje 5 miliona kuna za bazen za, koji bi tribao služiti, ona je veteranska opća bolnica koja bi trebala služiti za i Hrvatske branitelje i opća je bolnica Hrvatski ponos, da je očuvamo, ona je u problemima, ona je jedina u Dalmatinskoj zagori bolnica. Ona može poslužiti, služiti i našim na samo Dalmatinskoj zagori i Hercegovini jer je prevelik pritisak na bolnicu u Splitu, na bolnicu u Šibeniku. Smatram da je minimum šta trebamo prema Kninu i Dalmatinskoj zagori u gradu pobjede, znači da očuvamo tu bolnicu jer inače će se isprazniti i to područje. Zahvaljivam svima i očekujem da će ministarstvo kao i do sada pokušati riješiti taj problem. Hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, poštovani kolega Miro Bulj izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege često govorimo o onome što je najbitnije i o onome o čemu bi trebala država, a poglavito županije voditi skrb, to su zdravstvene usluge i ustavno pravo svih građana, nad cijelom području RH, da imaju pravo nad zdravstvenu zaštitu. Evo gledamo taj ruralni prostro, od Knina do Metkovića, do Neretve, nema zdravstvenih usluga. Doslovno, ljudski životi su ugroženi i tek kada imamo smrtnu posljedicu, onda vidimo u kakvom su stanju bolnice, kao što je u Kninu, jedina, u Dalmatinskoj zagori, jučer bila tematska sjednica, kojoj ste dali ime hrvatski ponos, a u biti svedena je na gubitke, svedena je na ničiju pomoć, svedena je samo na, da se skrbi samo o sebi. Uz trenutke kada su izbori i kada se pojave određeni dužnosnici, tako sam i dao amandman 5 milijuna kuna, da se baze izgrade za fizikalnu terapiju, da se završi u Kinu i da hrvatski ponos, opća veteranska bolnica dobije i zaživi u punom smislu. Ovako je svedena na propast, nebrigu, koaliciju HDZ-SDSS u županiji Šibensko kninskoj, a država se povremeno pojavi, kao što je jučer bilo, naravno u pred izbore. Također, kada govorimo o domu zdravlja i hitnoj službi, koja je 2002. g. razdvojena, hitna služba doma zdravlja, jednostavno ne funkcionira i nemamo, ne samo što ne funkcionira služba, nego nemamo liječnika. Zbog čega nemamo liječnika? Zato što je osnovno, što se je trebalo u domovima zdravlja, skrbiti, županije, to su specijalizacije, i osigurati, mrežu zdravstvenih usluga. Nije novac trošnik koji je decentraliziran kao u Šibenskoj kninskoj, kao u Zadarskoj županiji, Splitsko dalmatinskoj, kao najvećoj županiji i Dubrovačkoj neretvanskoj, novac nije trošen za specijalizacije. Tko zna gdje su župani taj novac ulagali i zbog koje činovnike su zapošljavali, da bi uhljebljavali, a ne da bi osigurali specijalizacije mladim liječnicima koji su iz svojih gradova morali specijalizirati, iz Zagore, iz tih dijelova, do Neretvanske doline, odlaziti u druge krajeve Hrvatske, gdje bi dobivali specijalizacije. I što danas imamo? Imamo zatvorena vrata na hitnoj ako se dogodi da nemamo dovoljno timova, ako se bilo što na tolikom području dogodi, primjer Neretvanske doline, Cetinskog kraja, Vrgoračkog kraja, Imotskog kraja, Kninskog kraja, Drniškog kraja, pa nemamo timove, nego po jedan tim se nalazi u hitnim pomoćima. Kada se dogodi na tolikom području, bilo što, a da se dogodi drugi slučaj, nailazi se na zatvorena vrata. I kada se dogodi smrtni slučaj, jučer je bila i tematska, onda se tek trgnemo. Kada se vidi krv djece, onda reagiramo, na probleme zdravstvenih usluga. Pozivate, na pozivamo, na rađanje, vlada se poziva na demografske mjere. Pa znate li da primjer Cetinskoj krajnji nema pedijatra? Osim jednoga, trenutno. Umjesto 4? Znate li da u laboratoriju u Metkoviću, kada vade krv, ujutro, znaju do 7 sati, da u Kaštelama, 150 km dalje, šalju krv u laboratorij. Jel to Hrvatska, jel to pravedna Hrvatska? Jel to ravnomjerna Hrvatska? Cijelo zdravstvene usluge su se svele na to ima li netko nekoga u Zagrebu, pa dole samo telefoni bruje. Pa ovaj dio Neretvanski, sinoć sam bio dole na tome području. Pa ljudi doslovno boje se za svoje živote, nemaju organiziranu helikoptersku službu. Pa znate li koliko ima do Dubrovnika? 2 granice, do Splita? Pa ti ljudi dole plaću, ti roditelji plaću, jer se boje za svoju djecu, a pozivate na ostanak tih ljudi. Jedino što radite, jedino što radite, zatvarate područne škole, kao što ministrica Divjak sada zatvara u Vukovaru, jedino što radite, a pozivate se na demografske mjere a nemamo pedijatra, nemamo liječnika i zatvarate nam škole. Jel' to ravnomjeran razvoj Hrvatske, jel' to ono što zastupate cijelo vrijeme? To je laž i obmana. Hvala.
Zahvaljujem kolega Bulj.
Slijedeća je kolegica Ines Strenja, izvolite, iznošenje stajališta Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Dakle, iz izjava najmjerodavnijih u RH u svezi uspostave hitne helihopterske medicinske službe vidljivo je da još uvijek nije donesena definitivna odluka na nivou Vlade da se ide u uspostavu hitne helihopterske medicinske službe. Nisu osigurana financijska sredstva kako za uspostavu vlastite službe, tako niti usluge koncesionara. Nema podataka da li će se pokriti cijela RH ili samo otoci, raspravlja se o modelu 3 stalne baze i 3 povremene. Što su to u biti povremene i kako misle pokriti Slavoniju, ali isto tako i područje Zadra, Like i Banije? Dakle, ovo su područja koja trenutno se mogu pokrit unutar zlatnog sata, kao što vidite Slavonija je potpuno nepokrivena. Dakle, koje su izjave koje smo slušali samo još prije nekoliko mjeseci? Ministar Kujundžić odavde je 13.4. rekao 2018. hitna helihopterska pomoć je komfor i luksuz. Nakon toga ministar Božinović je rekao 24.4.2018. previše nam ljudi umire u transportu nakon nesreće. Ministar Kujundžić 8.11.2018. kaže osigurano je 35 milijuna EUR-a u HS ovdje za hitnu helihoptersku službu. Premijer Plenković 8.11. ponovo isti dan ponavlja, ide se u hitnu helihoptersku medicinsku službu. Ravnateljica kaže 27.1. za hitnu pomoć za RH, oformljena je radna skupina. Ministrica Žalac kaže, razmatra se mogućnost uspostave hitne helihopterske medicinske službe 5.4. Dakle, još jedna turistička sezona od koje se očekuje više od 17 milijuna turista u RH, veliki je sigurnosni, ali i zdravstveni izazov. Najveći broj gostiju u RH ulazi cestama, a krajnja destinacija su i obala i otoci. U četverostrukom povećanju broja ljudi, povećava se i broj medicinskih intervencija za što je važno osigurat brzu i adekvatnu skrb. Dakle, zlatni sat koji označava vrijeme od nastanka stanja, koju ugrožava život do dovoženja bolesnika na mjesto definitivnog zbrinjavanja tj. odgovarajuću zdravstvenu ustanovu, povećava šanse za preživljavanje od 30 do 50%. Nadalje, bolnice nam još uvijek nisu pripremljene da mogu primat helihoptere. Potrebno je stoga paralelno odredit koje su to 5 strateških bolnica u koje će helihopteri voziti i koje moraju biti pripremljene, zbrinuti svakog unesrećenog koji dođu. To svakako mora biti i Dubrovnik, Rijeka, Split, Rijeka, Zagreb i Osijek odnosno Našice, zašto Našice? Zato što je bitno da helikopterima ima sjedište tamo gdje će moći dovoljno brzo kada krene doći i vratiti se unutar zlatnog sata i dovesti do bolnice gdje će biti definitivno zbrinut. Samo da podsjetim, prošle godine je bilo preko 23 tisuće smrti od srčanih i moždanih udara, 300 poginulih u prometu, ali čak 2700-3000 su broj teško ozlijeđenih u prometu. Dakle, MORH je prevezao 885 bolesnika prošle godine, MUP 139. Kao što znate 2 su helikopterske baze, jedna na Krku, jedna u Divuljama i jedan je MUP-ov helikopter u Dubrovniku. Dakle, treba razmisliti gdje su nam potrebne helikopterske baze, to još uvijek nismo odredili. Samo 1 euro, od svakog, od 17 milijuna turista, osigurao bi itekakvu, potrebnu, dobru hitnu helikoptersku medicinsku službu, osobito ako se uzme, da je potrebno samo 2 milijuna eura godišnje za kompletno 1 helikoptersku bazu, znači, piloti, tehničari, liječnik, medicinska sestra i sve ono što je potrebno da opslužuje tu helikoptersku bazu. Dakle, mene zanima, ide li Hrvatska uopće u smjeru uspostavu civilne, hitne helikopterske medicinske službe ili ćemo još jednu sezonu sačekati, zbog nesposobnosti ministra Kujudžića da donese strateški bitne odluke unutar zdravstvenog sustava? A ma koliko mi šutjeli o tome, ovo je i jedna od njih. U biti ima li uopće u ovom avionu, od Ministarstva zdravstva pilota? Zahvaljujem.
Hvala i vama.
Gđa. Sonja Čikotić, iznosit će stajalište liste Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege. Kada poskupljuje struja, građani to saznaju iz medija. Kada se dižu cijene plina, građani to saznaju iz medija. Evo, pa tako i kad nam zatvaraju škole područne i preimenuju one matične u područne, onda isto mi to saznamo iz medija. Očito da ova Vlada nema plan, očito da je izostala međuresorna suradnja, a na svakom koraku se vidi da je obrazovna reforma nepripremljena jer da se je mislilo ranije o racionalizaciji mreže škola, onda se ne bi prvo išlo eksperimentalno uvoditi Školu za život, ne bi se išlo opremati škole, a onda naknadno raditi mrežu škola. Ono što Klub MOST-a je zaprimio, zaprimio je nebrojene upite prosvjetnih djelatnika, kolega naših i što se događa? Hoće li u manjim ruralnim sredinama ostati bez satnice? Hoće li ostati bez posla? Hoće li djeca iz tih ruralnih područja morati putovati autobusima u veća mjesta? I hoćemo li time trajno staviti pečat da više nijedna obitelj ne naseli se u tim manjim mjestima? Je li to ta demografska politika ove Vlade s kojom se toliko hvale? Isto tako, želim reći da, prema informacijama koje smo dobili, a prema Vukovarsko-srijemskoj županiji, to bi značilo najmanje 16 škola koje bi se zapravo pretvorile iz onih matičnih u one područne. Kad je riječ o Splitsko-dalmatinskoj županiji, radi se o 22 škole. A što će se dogoditi sa svim onim područnim školama, sa svim područnim školama koje su danas područne škole? Hrvatska danas ima 1009 područnih škola. Znači mi govorimo, iz medija saznajemo da one koje imaju manje od 150 učenika više neće biti matične, nego će biti područne. Što će se dogoditi sa područnim školama kojih ima 1009? Na području 5 slavonskih županija, nalazi se 331 područna škola. Napominjem da se ova Vlada isto tako hvali potpisom ugovora za gradnju vrtića, i to nakon 5 godina što smo članica, znači što imamo korištenje EU sredstava, 113 vrtića će biti izgrađeno u naseljima do 5 tisuća stanovnika, a s druge strane, kroz medijske stupce zapravo saznajemo da bi se matične škole preimenovale u područne i nema odgovora što će biti s malim područnim školama. Imamo i Vladu koja se hvali projektom Slavonija, Baranja i Zapadni Srijem. Ja to volim zvati projekt prazna Slavonija jer osim praznih priča s kojima dolaze u poluprazne gradove, kojim dolaze na zapravo u jedne sale gdje sami sebi se dive i prolazi tako vrijeme, u Slavoniji se događa to da se ukidaju prometne linije, u Slavoniji se događa to da se zatvaraju znači, određene institucije, pa me zanima samo koje su to mjere osim 7,7% povećanja plina u Slavoniji koja je najveće i zapravo, da nema jasne strategije demografske revitalizacije ni nakon 2,5 godine ove Vlade. Sve to htjela bih upitati i ovim putem bih upitala resornu ministricu i članove ove Vlade. Smatram da je izostala potpuno resorna suradnja ministra koji je zadužen za područje ruralnog područja, ministrice koja je zadužena za regionalni razvoj, koji bi trebao biti ujednačen, ministrice koja je zadužena znači, za demografsku revitalizaciju svih dijelova Hrvatske, a onda i ministrice obrazovanja. Da jasno iznese i konkretno, što namjerava napraviti, na koji način će se racionalizirati škola, a Klub MOST-a ima stajalište u kojem izražavamo protivno tome, da zapravo svu cijenu plaćaju naša djeca jer kvaliteta obrazovanja mora biti dostupna i u najmanjem mjestu i mi se zalažemo za opstanak tih ruralnih krajeva, a konačno 2,3 milijarde eura nam je i namijenjeno u tu svrhu. Hvala.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici nastavljamo s radom, slijedi iznošenje stajališta u ime klubova zastupnika, nezavisnih zastupnika, prvi na redu je zastupnik Slaven Dobrović, u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici, famozni Centar za gospodarenje otpadom Marišćina, već sam o tome s ovog mjesta govorio, poznata je tehnološka greška i konceptualni promašaj, a sve su tiši oni kojima je ovaj centar bio dokaz uspješnosti trošenja EU novaca. U svim napravljenim studijama, utjecaj na okoliš, studija izvedljivosti, kao i svojoj priređenoj dokumentaciji koja je bila obilna, nigdje nije stajalo, niti se najavljivalo da će postrojenje pratiti širenje nesnosnog smrada koji stanovnicima primarno Marčelja i Viškova od početka rada ugrožava zdravlje i u stvari devastira njihovu kvalitetu života. To više nisu subjektivni osjećaji kako je u početku bilo karakterizirano od strane nadležnih, već jedna stvarna dokumentirana slika unatoč ogromnom javnom novcu koji je tamo utrošen zahvaljujući grupi konzultanata i političara za koje danas više nitko ne pita, a čija je to u stvari izravna odgovornost. Molim pogledati plan gospodarenja otpadom RH iz 2007. za više informacija. Pogledajmo službenu statistiku, dakle, na lokaciji centra Marišćina parametar kvalitete zraka sumporovodik je od 1.1. ove godine prekoračen, dakle, 256 puta, dakle, radi se o satnom prekoračenju, što kad usporedimo s lokacijom odlagališta Jakuševac koja je mjesto znamo karakteristično po lošoj kvaliteti zraka, tri i pol puta više, dakle, tamo je bilo 78. U zadnje vrijeme kad su temperature više situacija je još gora, dakle, u posljednjih 20 dana je bilo 85 satnih prekoračenja granične vrijednosti od 7 mikrograma po m3, što je gotovo 6 puta više na Jakuševcu u istom razdoblju. Dakle, konceptualni promašaj oslanjanja na velike Centre za gospodarenje otpadom gdje će se mehaničko biološkom obradom riješiti problem otpada, sada je i po vlastitom iskustvu promašaj. Zato je posve nejasno zašto Vlada, ministar Ćorić, nastavlja istim smjerom. Moglo se na nedavnoj saborskoj sjednici, dakle, Odbora za zaštitu okoliša čuti od jednog direktora centra slavonskog kako mu je odobreno 16 milijuna kuna za projektnu dokumentaciju, dakle, 16 milijuna kuna. Čemu će to služiti, osim za prehranu klijentelističke hobotnice, u stvari malo je poznato jer iz primjera Marišćine vidimo da sad nitko ne pita za navode i za autore svih rješenja i studija koje nisu predviđali ovu sadašnju sliku. Za ove novce, dakle, uz svega koji milijun, moglo se napraviti, dakle, sortirnicu i kompostište za otprilike za otprilike taj kraj, što znači da je to u stvari dobar dio ove ekološke infrastrukture, dakle, 16 milijuna kuna samo za papir, tekst, za dokumentaciju, s druge strane imate praktički gotovo rješenje spremno za funkciju. Podsjećam javnost da je već prije dvije godine i 4 mjeseca RH ispunila exante uvjet za trošenje novaca iz operativnog programa konkurentnosti i kohezija i da je bilo sve spremno, dakle, za javne pozive, za ekološku infrastrukturu, sustav odvojenog prikupljanja, dakle, sve ono što je potrebno jedinicama lokalne samouprave da transformiraju sustav iz odlaganja u kružno gospodarenje otpadom. Međutim, prošlo je dvije godine, ništa se ne dešava, osim višekratnog najavljivanja javnih poziva i u stvari možemo zaključiti da država sve više preuzima odgovornost od jedinica lokalne samouprave koje su nadležni za to pitanje, za neispunjenje ciljeva, dakle, država svojim nečinjenjem snosi sve veću odgovornost. Stoga pozivam ministra i ministarstvo da pusti javne pozive i da da neku šansu RH da ispuni ciljeve i transformira društvo u održivo društvo kružne ekonomije. Hvala lijepo.
Slijedeći je Klub zastupnika SDP-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Peđa Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine podpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege danas smo svjedočili jednom od sramotnijih aktualnih prijepodneva od kada pratim politiku. S jedne strane imamo bahatog premijera koji nerad svoje Vlade prikriva vrijeđanjem drugih, s druge strane imamo ministra Horvata koji je danas u odgovoru na zastupničko pitanje otvoreno lagao i rekao da nikada nije rekao da imamo strateškog partnera za brodogradilišta, a pri tom je uvaženi ministar Horvat zaboravio da je prije samo 2 mjeseca nakon sjednice Vlade dao slavodobitnu izjavu koja je glasila: „U ovom trenutku imamo 2 ozbiljna partnera od kojih sada treba odlučiti koji je u stvari bolji od boljeg.“. Pazite poštovane kolegice i kolege u studenome ministar je imao 2 partnera i samo je trebalo koji je od ta 2 partnera bolji, a danas ovdje pred nama zastupnicima, pred čitavom hrvatskom javnošću, po uzoru valjda na gospodina Gorana Marića koji nikada nije rekao da je veleizdajnik onaj koji ugasi rafineriju u Sisku, tvrdi da nikada nije izjavio da imamo strateškog partnera za brodogradilište. A za građane Pule, za radnike Uljanika, za građane Rijeke, radnike 3. maja nikog nije briga, završit će na cesti i sutra ćemo se njima baviti samo kao statističkim brojkama. Ali to nije sve. Poštovane kolegice i kolege za kraj ovog aktualnog prijepodneva imali smo prilike vidjeti jedan svojevrstan šou ministra Krstičevića, generala, navodno gospodina. Poštovani gospodine podpredsjedniče ponašanje ministra Krstičevića bilo je ispod svakog nivoa i šokiran sam što ga predsjedavajući, uvaženi predsjednik sabora nije oštrije opomenu i ukazao da se na takav ne smije ponašati u sjednici sabora. Gospodin Krstičević ne samo da je bacio kutiju koju mu je donio zastupnik Vidović nego mu je i rekao da se goni, a zašto, jer je zastupnik Vidović opetovano i opravdano ukazao na svu netransparentnost, na sav šlamperaj koji je Vlada RH imala prilikom nabave aviona. Nabava aviona koja srećom nije uspjela, jer da je uspjela ove godine bi plaćali stotine milijuna kuna za avione pitaj boga koje možemo uopće koristiti. I što se onda događa kada na to upozorite ministra Krstičevića, on vas vrijeđa i to nije samo ministar Krstičević i to nije samo danas. Uvaženi kolega Hajdaš je u svojem zastupničkom pitanju upozorio na činjenicu da je kontinuitet ove Vlade u odnosu sa drugima, bili to zastupnici, bili to novinari, bili to građani, vrijeđanje. Nazivanje pogrdnim, dobacivanje, šovinistički komentari po uzoru na one kakve smo vidjeli primjerice i po zagrebačkim tramvajima prije nekoliko tjedana. A znate li koji je odgovor ove Vlade na sve to, nova bahatost i novo vrijeđanje. Poštovane kolegice i kolege, a poštovani gospodine predsjedavajući vi iznad svih, jer ste vi zadužen za red u ovoj sabornici. Ovo što se danas događa je sramota, sramota hrvatske politike, sramota svih nas. I ako mislite da će se Hrvatska trgnuti iz ove letargije u kojoj se sada nalazi, ako će se trgnuti iz ovog puta u beznađe u kojem je danas, na takav način i s takvim ponašanjem, grdno se varate. Ali po običaju vas za sve to boli briga. Hvala vam.
Idemo na drugi klub, Klub zastupnika SDP-a poštovani kolega Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Želim nekoliko rečenica reći o problemu o kojem smo puno puta govorili i u ovoj sabornici ali i izvan sabornice a radi se o plutajućem LNG terminalu. Dakle, ukazivali smo nebrojeno puta da je silujući proceduru, ne uvažavajući ustav, Europsku povelju o lokalnoj samoupravi, stavove općinskog vijeća Omišlja, stavove skupštine Primorsko-goranske županije, ignorirajući sve stanovnike bez obzira na političku pripadnost omišlja, Krka, primorsko goranske županija proguran u Saboru tzv. lex LNG pod krinkom hrvatske energetske sigurnosti koji se sve više približava još jednom novom HDZ-ovom epskom neuspjehu na tragu onog sa avionima, kršenjem svih ekonomskih kriterija i guranja HEP-a u propast kao i građana Hrvatske u dodatni trošak zbog plaćanja skupog plina, zbog ekonomski neisplativog LNG-a. Zatražio sam u ovoj sabornici i konkretne odgovore od ministra Ćorića koje naravno nisam dobio. Molim vas, možete, prvo pitanje koji su strani partneri pokazali interes za zakup LNG-a, u kojem opsegu, koliko je uopće zakupljeno kapaciteta, koji je ukupni kapacitet LNG-a i koja je donja granica isplativosti. Pitao sam ga i tko će kazneno odgovarati zbog štetnog ugovora za kupnju 30% skupljeg plina od strane HEP-a kao i to tko će odgovarati zbog propasti ili izručenja HEP-a Mađarima kada već nitko nije odgovarao za INA-u. Pitao sam ga i zašto laže građanima da struja i plin neće poskupiti kada je upravo kroz lex LNG člankom 12 to osigurano. Ovih dana svim građanima RH obratila se i načelnica općine Omišalj Mirela Ahmetović čiji sam ja saborski zastupnik pa stoga ističem naglaske iz njenog otvorenog pisma koje je uputila svim građanima RH. Dakle posljednjih tjedana i najširoj javnosti moglo je postati posve jasno ono što je većini nas jasno od samog početka da LNG i projekt LNG-a nije samo ne samo ekonomski, ekološki i energetski loš i skup već i za državu i sve građane RH, iznimno štetan projekt. LNG projekt nije strateški, nije ni nacionalan ni u skladu sa prostornim planovima i suprotnosti je sa državnom energetskom strategijom. Svaki proceduralni, pravni, politički i javni korak Vlade ministra Čorića i tvrtke LNG Hrvatska ukazivao je na to od odluke o proglašavanju projekta strateškim nacionalnim interesom, podvaljivanja riječi „plutajući“ u tekstu odluke, predstavljanja nestručne studije utjecaja na okoliš i obrane na stručnom povjerenstvu preko kao što sam naglasio, već izglasavanja protuustavnog lex LNG-a i nepostojanja studije isplativosti do nedavno neslavno propalog natječaja za zakup kapaciteta. Interes zakupa kapaciteta terminala na obvezujući natječaj nije pokazala niti jedna europska ili svjetska država ili kompanija kao nijedna hrvatska kompanija a HEP se kolegice i kolege, građani RH morao javiti pod političkim pritiskom. Ministar Čorić i premijer Plenković sada i sami dokazuju da su lagali kada su ponavljali da je plutajući terminal isplativ, samoodrživ i da za njega postoji veliki interes zemalja u okruženju. Lagali su kada su se hvalili njegovim tehnološkim, ekološkim i ekonomskim dosezima, kada su jamčili njegovu popunjenost, isplativost, osiguranje jeftinog plina hrvatskim potrošačima i otvaranje velikog broja radnih mjesta. Neka se našoj javnosti pokažu te studije isplativosti LNG terminala za predviđeni puni kapacitet od 2,6 milijardi prostornih metara plina za minimalno isplativi kapacitet od 1,5 milijardi kao i za kapacitet od 500 milijuna na što je terminal sada spao. Hrvatska će dakle graditi LNG terminal javnim novcem građana a plin koji bude stizao u Omišalj, biti će najskuplji. Može se očekivati povećanje cijene plina i struje za građane a g. Čorić i Plenković poskupljenje pline već su osigurali u lex LNG u kojem piše, dobro slušajte građani RH, da će se ako očekivani prihod operatera terminala bude niži od planiranog, propisati naknada kojom će se pokriti nedostatak prihoda, što je to nego povećanje cijene plina i struje? Podsjećam da Mađarskoj plin iz omišaljskog terminala ne treba i neće ga ni koristiti. Mađarskoj na raspolaganju puno je jeftiniji plin iz Rusije, Rumunjske i Slovačke a na raspolaganju im je jeftiniji hrvatski plin s platforme na sjevernom Jadranu. Prema tome, skupi plin iz terminala u Omišlju ostalo bi hrvatskim građanima a jeftiniji hrvatski plin iz Jadrana Mađarima. Kolegice i kolege, mogu samo reći vjerodostojno, zna se.
Sada je na redu Klub zastupnika SDP-a poštovani Davor Bernardić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi kolegice i kolege evo u ovaj ponedjeljak smo svjedočili stvaranju lažnih vijesti od strane Vlade kojoj su u zadnjih par dana puna usta navodne borbe protiv upravo takvih vijesti. Američki veleposlanik u Hrvatskoj Robert Kohorst prekjučer je rekao citiram: „Mislim da je predsjednica govorila o dokumentu koji sam dao premijeru i koji definira proceduru za dobivanje dozvole za prodaju F16." Nakon toga je predsjednik Vlade na kraju dana na pitanje je li vidio navedeni dokument novinarima odgovorio citiram: „Ja sam već i ranije na to pitanje rekao da taj dokument ja nisam vidio.“ Ovom izjavom Plenković je zapravo optužio američkog veleposlanika da laže, a prava istina u stvari da premijer Plenković nastavlja lagati. Jasno je da je papir upozorenja postojao i jasno je da su i predsjednik Vlade i predsjednica države i ministar Krstičević bili upoznati s uvjetima prodaje, a lagali su da nisu. Očito je da su to radili svjesno i s namjerom. Znali su da pod uvjetima koje su Amerikanci zadali teško ili gotovo nikako ne može doći do realizacije kupoprodajnog ugovora s Izraelcima. I zato ću danas ponovo postaviti pitanje. Tri pitanja za predsjednika Vlade. Prvo pitanje, ako je sve znao, a znao je zašto je lagao? Drugo pitanje, zašto je usprkos upozorenjima inzistirao na kupnji baš tih aviona? I treće pitanje, je li svjestan da je tim činom ugrozio međunarodni ugled i obrambenu sposobnost zemlje? Mi možemo samo špekulirati zašto su se usprkos svim činjenicama odlučili na kupnju baš tih aviona i koji su pravi razlozi za to. Možda je jedan od razloga i taj što je posao održavanja i servisiranja aviona trebalo dobiti i bivša firma ministra Krstičevića. No ono što je alarmantno, alarmantno je i zabrinjavajuće da američki veleposlanik na ovakav način upozorava na te činjenice. To se rijetko događa i najčešće u zemljama koje su po demokratskim dosezima daleko ispod Hrvatske. Podsjetit ću Hrvatska je članica EU i NATO pakta. Hrvatska je zbog ove afere izgubila vrijeme, novac, međunarodni ugled koji je teško stečen i ugrozila obrambenu sposobnost, svoju obrambenu sposobnost. Ova Vlada i resorni ministar obmanuli su javnost, ali ne samo javnost, obmanuli su i Odbor za obranu. Dakle, nikakav papir upozorenja nije ni stigao na Odbor za obranu. Oni koji su protratili povjerenje i sabora i Odbora za obranu i hrvatskih građana i izložili Hrvatsku međunarodnoj blamaži ne mogu više raditi ovaj posao. Svojim ostankom na toj poziciji svakim danom sve više ugrožavaju obrambenu sposobnost naše zemlje. Sada je svima više nego jasno da ova Vlada nije sposobna provesti u djelo kupnju borbenih zrakoplova. Sasvim sam siguran da se ogromna većina naših građana srami ovakve vlasti i ovakvog predsjednika Vlade. Smatram da je ova Vlada na čelu s predsjednikom izgubila svaki kredibilitet za vođenje države. I što se to treba dogoditi u Hrvatskoj da netko odgovara, jedna afera, druga afera, treća afera, koliko još treba strpljenja hrvatskih građana prije nego se pobune protiv ovakve vlasti, gdje je granica, jel ova Vlada uopće svjesna što radi? SDP će inzistirati na interpelaciji i očekujem da ćemo zajedno sa ostalim strankama opozicije usuglasiti stavove po ovom pitanju i da ćemo donijeti zajedničku odluku o daljnjem postupanju. I na kraju mišljenja sam da zbog ove sramote Vlada mora otići.
Gospođa Alfirev je sada koja će iznositi stajalište kluba SDP-a.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege, posebno ovo upućujemo i građanima jer zbog građana upravo i tu jesmo. Ono što ću danas govoriti u ovih nekoliko minuta je tema koja je zapravo zbog koje bismo svi trebali tu biti i koja je, koja se tiče zaista svih nas. To je problem siromaštva, problem rizika od siromaštva jer to nije jedan zanemariv broj ljudi. U Hrvatskoj taj broj je problema ljudi koji su riziku od siromaštva zaista je velik. To je 20%. 20% nije malo. Jer siromaštvo nije niti može biti problem samo pojedinca, ono je zaista problem zajednice. Ono je zaista neprijatelj ljudskih prava i otvoren je put diskriminaciji. Siromaštvo građana nije samo stvar reći ćemo loše sreće ili nerada, siromaštvo u Hrvatskoj zaista je život u neadekvatnim uvjetima, život u društvenoj izolaciji. Život, situacija zbog kojim im je otežan pristup i obrazovanju i svijetu rada. Ovo nije samo procjena do koje sam ja došla čitajući ili tražeći neke informacije. Ovo je zaista, nit je paušalna neka procjena medija, ovo je zaista, to su zaista službeni podaci koji dolaze sa različitih strana i koji zaista kažu da je 20% građana u riziku od siromaštva, a u toj situaciji je posebno 28% starijih osoba. E, upravo i zbog toga što su starije osobe u pitanju, teško da možemo govoriti da će im one naknade koje oni u ovom trenutku dobivaju da su dovoljne ili da će im biti poticaj da bi se lakše, recimo, uključili, recimo, u svijet rada ili doprinijeli nekoj svojoj poboljšanoj situaciji. Najugroženija su jednočlana kućanstva, najugroženije su žene i stariji od 65 godina. Stoga njima zaista ove naknade ne mogu biti poticaj. Niske socijalne naknade ih drže zapravo u još većoj socijalnoj margini. Niske socijalne naknade u RH otežavaju građanima početnu poziciju iz koje bi se mogli eventualno, kad govorimo o ženama, kad govorimo o jednočlanim kućanstvima, lakše zaposliti ili za druge servisirati neke svoje potrebe ili potrebe svoje obitelji. Što u ovakvoj situaciji kad znamo da je tako loša situacija? Što radi zapravo ova Vlada? Mi opravdano možemo reći ništa. Zašto ništa? Jer što se tiče ovih socijalnih naknada, što su napravili po tom pitanju? Nisu povećali. U ove protekle dvije godine nisu povećali, ja ću govoriti samo dvije socijalne naknade koje se zaista tiču najugroženijeg dijela naših građana, to je zajamčena minimalna naknada i naknada za ogrjev. Ja bi zaista pitala premijera zna li on koliko je metar drva u Šibeniku, koliko je u Lici, koliko je u Slavoniji, jer tek tada kad zna koliko je, koliko nešto košta, mogao bi donijeti odluku o tome da iznos koji je ostavio isti 950,00 kn da s time ne može pokriti jedva mjesec ili mjesec i pol grijanja zimi. Što se tiče zajamčene minimalne naknade, na to su upozoravali svi, mi smo učestalo pitali u našim zastupničkim pitanjima, znate koji je odgovor? Tek predstoje aktivnosti u kojima će se razmotriti mogućnost realizacije svih prijedloga, što između ostalih, uključuje i pitanje povećanja iznosa zajamčene minimalne naknade. To znači da su ovdje zaista siromašni na čekanju. Ja potpuno razumijem premijera, baviti se siromašnima [[Upadica: Vrijeme gđo. Alfirev]] niti je zanimljivo, niti unosno, niti ima zanimljivih letjelica, [[Upadica: Hvala]] niti SMS-ova, niti prostitutki, niti opijata [[Upadica: Hvala]] tu ima samo rada za opće dobro [[Upadica: Gđo. Alfirev]] a to [[Upadica: Vrijeme je isteklo, nažalost]] nije zanimljivo [[Upadica: Hvala]] Oprostite.
Hvala.
Idemo dalje. Sada je na redu Klub zastupnika SDP-a i kolega Davor Bernardić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege, evo svjedoci smo kako je prije neki dan hvarski biskup mons. Petar Palić u svojoj propovijedi istaknuo da danas sve više osjećamo svojevrsnu vjersku nepismenost novih generacija i da za razliku od apostolskih vremena, kad je poganstvo bilo nešto izvan i nasuprot vjerničkim zajednicama, danas je sekularizam ušao u kuću i postao djelom našeg postojanja. Stoga je došlo vrijeme obraćenja, preobrazbe, one pastoralne i misijske, ustvrdio je Palić. I to zapravo pokazuje elementarno nepoznavanje pojma sekularnosti kao i uplitanje Crkve u temeljna prava i slobode pojedinca zagarantirane Ustavom RH. Pogrešno je sekularnost poistovjetiti sa teizmom jer sekularnost ne znači nepostojanje ili čak zabranu religije, naprotiv, preduvjet sekularnosti jest postojanje slobode savjesti i vjeroispovijesti, prava na pripadanje vjerskoj zajednici, prava na promjenu ili napuštanje određene vjerske zajednice kao i prava na nevjerovanje i nepripadanje nijednoj vjerskoj zajednici. Poštivanje sekularnih vrijednosti nužan je uvjet održavanja i jačanja demokratskog društva zasnovanog na poštivanju upravo ljudskih prava. Sekularnost je jamac jednake slobode savjesti, vjeroispovijesti i vjere za sve ljude. I ovo zapravo nije jedini takav pokušaj neadekvatnog miješanja Crkve u život građana pa čak i u politiku. Svjedoci smo kako pojedini crkveni velikodostojnici kao i nevladine organizacije direktno zastupaju interese Crkve kroz teme kao što su ustavna definicija braka, zabrana pobačaja, ograničavanje prava istospolnih zajednica i ukidanje Istanbulske konvencije. U Hrvatskoj nitko u 21. st. ne smije biti diskriminiran ni po jednoj osnovi. SDP će nastaviti borbu protiv svakog oblika nepravde, nejednakosti i diskriminacije kako bi Hrvatska bila moderna, progresivna, europska zemlja. A da bi bila u pravom smislu te riječi moderna i progresivna, potrebna je i revizija Vatikanskih ugovora. Revizijom ugovora treba se jasno utvrditi obrazac po kojem Crkva prima novac iz državnog proračuna. Neprihvatljiva je činjenica da je taj novac i ta formula sada vezana uz broj župa što Crkvu potiče na osnivanje novih župa iako za to nema realne potrebe s obzirom nažalost na sve manje broj stanovnika a posljedično i vjernika u Hrvatskoj. Građani bi morali precizno znati u što Crkva ulaže stotine milijuna proračunskih kuna a Crkva bi trebala podnositi izvješće u kojima bi pravdala njihovo trošenje. Ipak je to novac svih građana naše zemlje. Crkva definitivno pomoć ali ne na način da političari iz proračuna daju novce kako hoće i crkvenim zajednicama kojima žele. Ako je neto vjernik, trebao bi Crkvi davati iz svoje plaće ili mirovine kao što su to primjerice u Njemačkoj a ne da se uzima od svih građana. Što se pak vjeronauka tiče, on u školama treba organizirati na način da se održava prvi ili posljednji školski sat kako ostala djeca koja ga ne pohađaju ne bi bila diskriminirana. No međutim stava smo da je u konačnici vjeronauku mjesto u Crkvama a ne u školama jer citirat ću pokojnog don Ivana Grubišića koji je rekao da je vjeronauk u školi učinio negativnu stvar za samu Crkvu jer ako Crkva hoće spasiti svoj identitet i poslanje, vjeronauk se mora vratiti u njene prostore. Samo tako će mlade i djecu vezati uz sebe. Nadalje, rad nedjeljom, s obzirom da smo turistička zemlja, ne možemo u potpunosti zabraniti ali ga treba bolje regulirati uz jasno definirane obveze poslodavca koji rad nedjeljom trebaju adekvatno platiti. Po primjer dobre revizije Vatikanskih ugovora, ne moramo ići tako daleko, samo u našu susjednu Sloveniju koji su to napravili na vrlo dobar način uštedivši novce svojih građana. Zaključno, jedina namjera SDP-ova prijedloga izmjene Vatikanskih ugovora je da se djeca ne diskriminiraju po vjerskoj osnovi, da se uštedi novac, da trošenje novca od strane Crkve bude transparentno i da se rad nedjeljom adekvatno plati.
Sljedeći će biti Klub zastupnika SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Marko Vešligaj.
Hvala potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Javio sam se da upozorim na jednu diskriminirajuću odluku Vlade RH a to je odluka o obuhvatu i razvrstavanju jedinica lokalne samouprave koje ulaze u obuhvat brdsko-planinskih područja. Želim izraziti jedno veliko nezadovoljstvo sa predloženim obuhvatom jedinica lokalne samouprave koje ulaze u brdsko planinsko područje kao i nejasnim i netransparentnim kriterijima kod kojih postoji sumnja da su oblikovani na način da politički pogoduje nekim lokalnim jedinicama. Posebno se to odnosi na Krapinsko-zagorsku županiju područje koje bi se cijelo moglo smatrati brdsko planinskim prostorom a u javnim istupima, tako su tvrdile i kolege iz Krapinsko-zagorskoga HDZ-a ali i iz nekih drugih stranaka koje čine vladajuću koaliciju. No sada kada je pred nama odluka o tome koje će lokalne jedinice biti u brdsko planinskom prostoru ni traga ni glasa o njih o ovom sramotnom zanemarivanju najvećega dijela zagorskoga brdskoga prostora. Jer od ukupno 85 lokalnih jedinica koji su uvršteni u brdsko planinski prostor njih samo 8 je iz Krapinsko-zagorske županije, od ukupno 32 lokalne jedinice koliko ih ima u toj županiji a reći ću da gotovo nema općine ili grada gdje barem dio prostora nije brdovit. Imamo situaciju da od Desinića, Petrovskoga, Pregrade, Zlatara, Klanjca, Kumrovca, Kraljevca, Hrašćine, Tuhlja, Maća, Mihovljana, Marije Bistrice, Svetog Križa Začrtja, Bedekovćine, Velikog Trgovišća, Zaboka, Krapinskih toplica, Krapine, Donje i Gornje Stubice, Zagorskih Sela, Konjšćine. Tisuće stanovnika zagorskih brega je zapravo ovom odlukom zakinuto i postaju građani drugoga reda. Jer kao što sam rekao nisu odlukom Vlade uvršteni u brdsko planinski prostor. Iako sam osobno upozoravao, predlagao amandmane i nudio rješenje da se spriječi ovaj scenarij tako da se obuhvat napravi na razini naselja a ne jedinice lokalne samouprave sluha sa druge strane nije bilo. Siguran sam da i u drugim dijelovima RH postoji slična situacija jer brojna su naselja koja se nalaze u jedinicama lokalne samouprave koja nisu ušla u ovaj Vladin obuhvat iako zdrava logika nalaže da bi tamo trebali biti ali nažalost na terenu imamo paradoksalne situacije a to je da imamo dva susjedna kućanstva od kojih jedan je u brdsko-planinskom području a drugi nije. Zato pozivam Vladu RH, pozivam resorno ministarstvo da pristupi izmjenama ovoga zakona, spreman sam ponuditi i svoju pomoć i odredi, ... [[Govornik se ne razumije.]] na razini naselja i spriječi ovu jednu očitu diskriminaciju koja nam se dešava pred očima. Drugi problem su nejasni, netransparentni i manjkavi kriteriji. Primjerice kod infrastrukturnih kriterija uopće se ne uzima u obzir gustoća prometnice koje ima najviše na tim prostorima, prometnica koje život znači za stanovništvo a to su nerazvrstane ceste a dobro znamo da one najvećim djelom premrežuju brdsko planinski prostor i da su jedan od najvećih problema s kojima se suočavaju jedinice lokalne samouprave kako u financijskom pogledu što se tiče izgradnje, tako i održavanja. Nema niti spomena klizišta, velika elementarna nepogoda koja također prijeti sjeveru Hrvatske i gdje također postoje velike, velike, veliki problemi što se tiče toga. U obzir također nisu uzeta niti područja koja imaju teže uvjete gospodarenja u poljoprivredi. Za dobivanje tih težih uvjeta gospodarenja u poljoprivredi nagib terena bio je jedan od glavnih kriterija za dobivanje toga statusa. Također nisu uzeta u obzir kao kriterij kod odluke Vlade o obuhvatu jedinica koje ulaze u brdsko planinski prostor. Reći ću za kraj samo da ovaj jedan nepravedni obuhvat koji proizlazi iz lošega zakona i jedina poruka koja se šalje građanima koji žive na tim područjima jest da sele sa njih jer Vlada ovakvim obuhvatom tvrdi da oni zapravo i ne žive u tom prostoru. Hvala.
Hvala vam lijepa.
Idemo dalje sada je na redu Klub zastupnika SDP-a i poštovani kolega Arsen Bauk, izvolite.
Do 10 i 15, zahvaljujem gospodine predsjedniče. Dirljivo je gledati kako se cjelokupna hrvatska politička scena natječe u obrani tekovina narodnooslobodilačke borbe osuđujući revizionistički govor predsjednika Europskog parlamenta Tajania na talijanskoj inačici Bleiburga. Mnogi su se sjetili starih lekcija iz povijesti o zločinima fašističkih okupatora, o štetnosti povijesnog revizionizma, o patnjama Hrvata i Slovenaca pod talijanskom okupacijom, o iredentističkim aspiracijama na našu obalu Jadrana i sl. Može se reći da prema Tajaniu dižemo čelo, kročimo smjelo i čvrsto stiskamo pest. Probudilo se i bratstvo i jedinstvo Hrvata i Slovenaca zajedno kao neka se suprotstavljamo teritorijalnim pretenzijama. Ponovo su nam puna usta patriotizma, slavimo patriote i domoljube koji su obranili Hrvatsku, Istru i Dalmaciju, a to nisu bili ni Jure ni Boban, ni poglavnik, ni doglavnici, ne nisu to bili oni koji su bili „Za dom spremni“. Tajani nas je ponovo podsjetio tko su bili hrvatski patrioti i domoljubi, tko je bila jedina patriotska i domoljubna hrvatska vojska, a to su da se opet podsjetimo narodnooslobodilačka vojska partizani pod vodstvom maršala Tita. Više je dakle Tajani napravo za edukaciju naših mladih generacija od svih kurikuluma i reformi obrazovanja. Ali imao bi i Tajani nešto nama reći, pa šta vi Hrvati hoćete, šta sam ja to napravio, a da vi već niste? Jeste li promijenili imena ulica ovih koji su se boli protiv fašizma, jeste, jeste li srušili preko 3.000 spomenika onih koji su se borili protiv fašizma, jeste, jeste li poticali i podržavali povijesni revizionizam, jeste. Pa po čemu sam ja gori od vas zavapio bi Tajani i ne bi bio u krivu. Kad bi se Tajani išao obraniti, pitao bi nas, a o kojoj državi vi pjevate „hrvatska gruda nam sveta već tisuć lijeta“, gdje se nalazi vaše srce ponosno kad vam suza krene i zamirišu uspomene, koja je razlika između toga i talijanske Istre i Dalmacije, osuđujete mene zbog onoga što ustrajno, sustavno i dugotrajno sami radite. I zato Tajania, a i mnoge Tajanie svih boja treba osuditi, al trebamo pomesti ispred svojih vrata, kako je uspio probuditi antifašizam kod svih nas i lijevih i desnih Tajaniu treba jasno reći gracie e no pasaran. Hvala.
Nastavljamo za iznošenjem stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika. U ime Kluba zastupnika SDP-a, kolega Marija Alfirev, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora. Kao što je kolega Vučetić rekao, danas je najvažnija tema zaštititi žene od nasilja u zdravstvenom sustavu. I danas govorim u ime svih žena koje su ikada trpjele nepotrebnu bol tijekom ginekoloških zahvata. Govorim u ime svih žena koje su ikada doživjele fizičko, verbalno ili ekonomsko nasilje kao pacijentice u hrvatskim bolnicama. Govorim u ime svih žena koje su prošle nepotrebno bolne kiretaže nakon pobačaja, punkcije jajnih stanica, biopsije, šivanja međice nakon poroda. Govorim u ime svih žena koje su doživjele vrijeđanja, omalovažavanja ili nezakonito naplaćivanje usluga trudnicama ili rodiljama. U ime svih žena, tih žena i onih koje su prekinule šutnju, danas čitam i svjedočanstvo. Zbog endometrioze i polipa na maternici određena mi je kiretaža, jasno, bez ikakvih lijekova jer sam po doktoru mlada, jaka žena i mogu to izdržati. Sestra je komentirala da mi ipak nešto daju a doktor je odbrusio da nema potrebe. Nisam vikala ni mrdala se jer sam bila u šoku od boli. 4 učenice držale su mi ruke i noge, samo mi se maglilo i bilo mi je strašno, ukočena bez snage da išta kažem. Na povratku u sobu sam se onesvijestila. Pročitala sam dakle ovo svjedočanstvo koje nije samo pojedinačni slučaj i to nisu pojedinačni slučajevi. Ovo je sustavna greška. To je nešto što treba ispraviti. Zato podržavamo kampanju Milijarda ustaje protiv nasilja nad ženama i djevojčicama i tražimo da prestanu svi oblici nasilja nad ženama u zdravstvenim institucijama. Iako su mnoge žene prekinule šutnju, pozvale ministra Kujundžića i ovu Vladu na poduzimanje konkretnih koraka za bolju skrb žena pacijentica, to se nije dogodilo. Žene su više no ikada izložene nasilju u javnim zdravstvenim ustanovama, od trpljenja boli kod zahvata bez anestezije do trpljenja zbog prizva savjesti pa onda istog tog naplaćivanja usluga, privatnih usluga kod tih istih liječnika. I umjesto ustavnog i zakonskog prava na kvalitetnu zaštitu reproduktivnog zdravlja unutar sustava i javnog zdravstva koje je zasnovano na načelima humanosti, dostupnosti i suodlučivanja žene u Hrvatskoj u 21. st. trpe i dalje bol, poniženje i ekonomsko nasilje. Stoga g. Plenkoviću, dok ste premijer, dok ste na ovom mjestu, odgovorni ste. I zato pozivamo prekinite šutnju i zaštitite žene u zdravstvenom sustavu. Hvala.
Hvala i vama.
Prije nastavka pozdravimo učenice i učenike Gimnazije iz Bjelovara na galeriji. … [[Pljesak.]] A sada će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovani zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. 2007. godine prilikom rutinske intervencije gašenje požara na otoku Kornatu, poginulo je 12 vatrogasaca iz Šibenika, Vodica i Tisnog. Jedan vatrogasac je preživio, sjećamo se sasvim sigurno toga. Prije nekoliko dana u medijima je obavljana vijest, da je nakon dugogodišnjeg sudskog postupka u nepravomoćnoj presudi, jedini preživjeli vatrogasac dobio spor protiv RH i grada Šibenika i nakon 12 g. dočekao presudu od odštete. A prije nekoliko dana, prije par dana, obavljena je informacija da se je Državno odvjetništvo žalilo na takvu presudu, ne ulazeći u postupanje Državnog odvjetništva, jer sasvim sigurno rade sukladno zakonu i sukladno svojim ovlastima. Ovom prilikom želim poslati apel Vladi RH da u okviru svojih mogućnosti učini ono što treba i što smatra da je potrebno, da bi se dugogodišnja pravosudna agonija jednog preživjelog vatrogasca sa te nesretne i tragične intervencija okončala i da bi ne čekajući više labirinte hrvatskog pravosuđa, jer je ovo već drugo suđenje, obzirom da je u provom postupku presuda bila odbijajuća a u žalbi se je vratila na ponovni postupak, da bi za jednu državu, koja sebe smatra i pravnom i demokratskom i posebno u ovakvom slučaju, bilo primjereno, da nakon 12 g. osoba kojoj se promijenio život, zbog toga što je u ime države otišla na vatrogasnu intervenciju braniti dakle, imovinu RH, i ne svojom krivicom dovedena u takvo stanje da treba tražiti odštetu od RH, da bi se njena pravosudna agonija okončala. Obzirom da bi iznošenje bilo kojeg detalja u samom postupku predstavljalo određeno zadiranje u pravosudni proces i svrstavanje na jednu od dvije strane … [[Govornik se ne razumije.]] tim više što je jedna od dvije strane u sporu država, ja nažalost ne mogu više govoriti o detaljima u ovom trenutku. Mogu samo još jednom uputiti apel Vladi RH da učini ono što misli da treba, da se ta pravosudna agonija i životna agonija ublaži, odnosno, okonča i naravno pozivam također i javnost da prati o čemu se tu radi da čovjeku ne bi dva puta nanijeli veliku nepravdu. Hvala.
Hvala.
Idemo sada na Klub zastupnika SDP-a poštovani kolega Davor Bernardić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege iskoristit ću ovu slobodnu riječ kako bi još jedanput upozorio da izmjenama Zakona o INI država prepušta INU u potpunosti u ruke Mađarskom MOL-u. Ova Vlada je popustila pod pritiskom Europske komisije koja je podnijela sudsku tužbu protiv Hrvatske u srpnju 2017. godine i sasvim je neopravdano da Vlada to drži glavnim argumentom zbog kojeg mijenja ovaj zakon. Podsjetit ću, zahtjev Europske komisije star je već nekoliko godina, u to vrijeme je više hrvatskih Vlada imalo odgovornost za državu, uključivši i našu SDP-ovu vladu, no mi smo odgađali ove izmjene s najsnažnijim argumentom da se u Hrvatskoj vodi sudski proces vezan za događaje iz 2009., tada je skandaloznom izmjenom ugovora između HDZ-ove vlade i MOL-a predano pravo upravljanja INOM u potpunosti Mađarima bez obzira što u vlasničkom smislu MOL nije ovladao s 50% plus 1 dionicom. Poanta je u tome što mi nismo slijepo i slugarski slijedili upute iz Europske komisije kao što to čini ova Vlada. I sada držimo da dok se ne dovrši pravosudni proces u Hrvatskoj ne treba mijenjati zakon, niti otvarati priliku za potpunu predaju INA-e Mađarima. Vlada danas ima utjecaj kroz 3 člana uprave u INA-i, a ovim izmjenama zakona žele delegirati 2 predstavnika, zamislite apsurda, bez utjecaja i bez prava glasa. I to je ono što je skandalozno. A svjedoci smo da su se nedavno u Hrvatskoj našli predsjednik Vlade Plenković i mađarski predsjednik vlade Orban. Ali smo također svjedočili da nismo ništa saznali o njihovom tajnom dogovoru u vezi INA-e a građani imaju pravo znati što su to potajno dogovorili Plenković i Orban. Budući da ove izmjene zakona idu po hitnom postupku, ja vas s pravom pitam, još jednom, ponoviti ću, je li Plenković dogovorio sa Orbanom da Mađari u potpunosti preuzmu INA-u? Pod kojim uvjetima, pod kojom cijenom? Je li Pelnković s Orbanom dogovorio zatvaranje Sisačke rafinerije? Je li dogovorio da INA ode iz Hrvatske? Je li predmet njihovih razgovora bio i Hernadi koji je optužen za davanje mita bivšem predsjedniku HDZ-a i HDZ-ove Vlade Ivi Sanaderu za predaju upravljačkih prava MOL-u. Očito je da je Plenkovićevoj Vladi baš kao i Sanaderovoj cilj stvoriti uvjete da Mađari mogu preuzeti INA-u u potpunosti a što smatram izdajom hrvatskih nacionalnih interesa. Na Banjak 2016. Plenković je na konferenciji za medije slavodobitno najavio da Hrvatska kreće u vraćanje INA-e. Tada je rekao, citiram: „Cijelo vrijeme razmatrali smo najbolje opcije za budućnost INA-e. INA je za nas strateška nacionalna kompanija. Hrvatska će pokrenuti proces otkupa cjelokupnog udjela MOL-a u INA-i. Otkupiti ćemo cijeli MOL-ov paket INA-inih dionica.“. Kraj citata. I? Koji je zaključak? Zaključak je vrlo jednostavan da je predsjednik Vlade Plenković opet lagao po tko zna koji put. No nije on jedini lažov u HDZ-u, lagali su u predizbornoj kampanji 2016. i ministar Goran Marić i župan Žinić i ostali HDZ-ovci kada su tvrdili da nikada neće dopustiti zatvaranje Sisačke rafinerije. Tada je ministar Goran Marić ustvrdio, tko dopusti zatvaranje Rafinerije u Sisku i tko pridonese takvom razvoju situacije mora ga se proglasiti nacionalnim izdajnikom. I sljedeći citat: „Jasno i javno obećajemo, nećemo dopustiti zatvaranje Rafinerije u Sisku zbog značaja za gospodarstvo i jačanja ovog kraja. Prije ćemo se prestati baviti politikom nego dopustiti zatvaranje rafinerije.“. Imam pitanje za ministra Marića i sve one koji su sudjelovali u tom besramnom procesu. Hoćete li se napokon prestati baviti politikom? Još nisam čuo da je ministar Marić demantirao te tvrdnje. To znači da ministar Marić misli da je Andrej Plenković nacionalni izdajnik kako se da zaključiti iz njegove izjave. Iz njegove izjave se da zaključiti da misli da se svi vi u HDZ-u koji ćete sutra glasati za taj zakon nacionalni izdajnici. Kako se osjećate zbog toga? Kako se osjećate zbog toga što će stotine radnika završiti na ulici? [[Upadica predsjednik: Hvala.]] Pitam vas, možete li uopće mirno spavati? [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]]
Idemo dalje sada je na redu poštovani kolega Davor Bernardić u ime Kluba zastupnika SDP-a.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege, prije svega predugo traje agonija u brodogradilištima u Uljaniku, u 3.maju, smješno vam je gospodine Klariću, vidim da vam je smješno, smješno vam je zbog radnika smijete se onima koji završavaju na cesti, ali to je vaš stil, ja vam u tome neću smetati, jer je jučer odgođeno ročište za otvaranje stečajnog postupka 3.maja, a 3.maj je izborio odgodu mogućeg stečaja, a radnici dobili još 2 tjedna neizvjesnosti i agonije. Sutkinja im je poručila, što je zabrinjavajuće i šokantno, ako do 12. ožujka ne dobijete plaće nemate se čemu nadati. Kako se danas osjećaju ti isti radnici gospodine Klariću, možda je najbolje da vam pročitam njihove izjave. Dolazimo u brodogradilište, trošimo na gorivo, marendu nosimo od kuće ili tko si može priuštiti ode na tu toplu marendu ovdje koja mnogima nažalost jedini obrok u danu. Osjećamo se beskorisno, manje vrijednima, a najgore je što znamo da to nije naša krivica. Ili slijedeći citat, gospodo iz HDZ-a: „Apeliramo na Ministarstvo gospodarstva nemojte dozvoliti da se brodogradilište ugasi, radi ovih ljudi ovdje i radi naše djece.“ Treći citat, jedan potresan: „Jučer sam išao u banku moleći da odgode uplatu, rekli su mi to ide sustavom mi vam tu ne možemo pomoći, kolege iz firme su se ponudile organizirati i skupiti pomoć, ali ja ne trebam milostinju, radno sam sposoban i samo tražim svoju zarađenu plaću i što sad da radim, da završim s invalidnim djetetom na ulici, da mi je netko rekao da ću sa svojim 40 godina radnog staža ne primati plaću, zaista žalosno. Kći mi je invalid, a morao sam prodati kolica jer ne daju plaću, elektromotorna invalidska kolica vrijedna 18.000 kuna sam prodao za 11.000 kuna, prodao sam dječje ruke i noge. Ma to je sramota.“ Rekao je uplakani radnik riječkog škvera i to je na žalost slika današnje HDZ-ove Hrvatske. Ovo su potresne priče radnika brodogradilišta koji zaslugom i nebrigom ove vlade ne dobivaju plaću i završavaju na cesti. Jer dvije godine ova Vlada ima sva izvješća na stolu, dvije godine znaju za sve probleme, dvije godine ne reagiraju i dvije godine ne poduzimaju ništa. I zašto je Uljanik došao u probleme, zbog lošeg planiranja i upravljanja, zbog prikrivanja stvarnih podataka po poslovanju, zbog loše kontrole državnih jamstava i zbog nekvalitetno napravljenih revizija od strane ovlaštenih tvrtki. I danas svjedočimo kako je DORH prije pola godine upao u taj isti Uljanik no kao ni po jednom drugom slučaju i ni kao po ni jednoj drugoj aferi u Hrvatskoj kad je DORH u pitanju, opet se ništa ne događa. I dok u zemlji cvjetaju kriminal, korupcija, nepotizam, HDZ ide iz afere u aferu, dojam je da je glavni državni odvjetnik na godišnjem odmoru. I sad smo tu gdje jesmo. Brodogradilišta su u problemima, trpe radnici i što imamo danas? Imamo činjenicu da je Vlada po dobrom, starom, samo njoj poznatom postupku netransparentno našla novog strateškog partnera, međutim taj isti strateški partner je već vrlo brzo promijenio ploču i izjavio, nakon dogovora s Vladom kako on ne želi platiti dugove, već da očekuje od države da plati dugove, a što to znači, to znači, to znači, dragi naši građani, da ćete vi iz svoga džepa platiti nesposobnost ove Vlade. Do kad? Do kad će građani RH skupo plaćati sve HDZ-ove afere i promašaje? No, osim Uljanika i 3. Maja, na pomolu je katastrofa i za radnike u Brodotrogiru i Brodosplitu. Bio sam tamo. Razgovarao sam s radnicima od kojih velik broj njih ne prima plaću, a jedan dio ljudi je završio na cesti, g. Klariću. I na što mi liči restrukturiranje po HDZ-ovom modelu brodogradilišta, a što se da naslutiti upravo iz procesa koji je vođen u Uljaniku. Prvo, predložim plan restrukturiranja i sanacije i za to uzmem novce od Vlade, a da pritom ne želim platiti dospjele obveze. Drugo, dobiveni novac umjesto u brodogradilište uložim u marine i hotele. Treće, svjesno guram brodogradilište u probleme pa u stečaj pa u likvidaciju pa radnike na cestu. I četvrto, na tom mjestu kasnije nakon brodogradilišta, niču novi hoteli, stambene zgrade i poslovni prostori [[Upadica: Hvala vam.]] Koliko je briga ove Vlade za [[Upadica: Hvala vam.]] radnike dovoljno govori citat ... [[Govornik se ne razumije.]]
Kolega Bernardić, dobivate opomenu. Izvolite. Imamo dvije povrede Poslovnika. Zato što me nije slušao. Izvolite, kolega Klarić, povreda Poslovnika.
Uvaženi predsjedniče. Kolega Bernardić povrijedio je čl. 238 Poslovnika, omalovažavanje i prozivanje drugih zastupnika, ovdje u više navrata prozvao mene. Ali, kolega Bernardiću, pokrijte se konačno ušima. Ova Vlada rješava probleme koje ste nagomilali vi. I nemojte patetično citirati radnike koje ste zanemarili vi i doveli ih u ovu situaciju da hrvatska država plaća silne milijarde kuna za vaše greške i vaše propuste.
Hvala kolega Klarić, nije bilo povrede Poslovnika, iskoristili ste ovo za repliku i dobivate opomenu. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. Povreda poslovnika je bila ova koju ste vi ustanovili i ispravno dali opomenu tako da ja isto mogu obrazložiti zašto je bila povreda Poslovnika g. Klarića, a da ne dobijem opomenu. G. Klarić se ovdje smijulji, a ljudi nažalost nemaju 3 mjeseca, 4 mjeseca plaće i to je njemu smiješno i onda optužuje ovdje za patetiku umjesto da nađu rješenje za ljude koji ne mogu živjeti i svojoj djeci osigurati najosnovnije potrepštine.
Kolega Maras, dobivate i vi opomenu. Svjesno ste prekršili Poslovnik. Izvolite kolega Bernardić. I dajte sjednite.
Čl. 238, pa prije svega g. Klariću, vi ste se očito našli prozvanima i kako vas nije sram smijati se dok radnici završavaju na cesti? Kako vas nije sram dok čovjek mora prodavati svoja invalidska kolica od djeteta iz riječke, iz vaše županije, a vi se na to smijete, vama je to smiješno? Prodaje invalidska kolica djeteta, da bi mogao prehraniti svoju obitelj. Vama je to smiješno. Ma sram vas može biti.
Kolega Bernardić, zloupotrijebili ste Poslovnik, dobivate opomenu, a kolegu Klarića ste tijekom govora dvaput prozvali, dakle nije on sam se našao prozvanim, nego ste ga vi dvaput prozvali, ja vas nisam upozoravao, ali molim sve zastupnike i zastupnice da ne čine to jer je vrlo nelagodno i neugodno ako prozivate drugoga koji sjedi u svojoj klupi i ne može vam odgovoriti. Dakle, imate… Kolega Maras, pa vi se stalno smijete. Ja bi onda vama stalno morao davati opomene jer vi ste stalno nasmijani, vi stalno dobacujete, tako da ja to sve toleriram. Pa nemojte sad tražiti zato što ste eventualno netko smije tamo u 6. klupi da tog nekog smeta. Dobro. Okej. Fino smo sve, evo izdefinirali, dobili ste opomene koje ste zaslužili pa idemo dalje.
I posljednje iznošenje stajališta kluba zastupnika, u ime Kluba zastupnika SDP-a kolega Branko Grčić. Izvolte kolega Grčić.
Hvala gospodine podpredsjedniče, evo u vremenu kad je pred hrvatskom Vladom velika odgovornost u rješavanju problema Uljanika, mislim da treba nekoliko riječi reći s obzirom da su rokovi kratki do donošenja odluke o ovom mogućem stečaju 3.maja, 12.3. čini mi se da datum koji je utvrđen za drugo ročište, slijedeće ročište. S obzirom da se u javnosti o tome zapravo, ja bih rekao dosta kontradiktornih informacija pojavljuje, mislim da treba reći koja je uloga Vlade u ovom procesu odnosno kakva bi trebala biti uloga Vlade u ovom procesu. Vlada je odnosno uprava Uljanika izabrala potencijalnog strateškog partnera, pregovori traju, međutim u tim pregovorima i dogovorima očigledno ima puno problema i ishod cijele te priče je jako neizvjestan. Spominju se ogromne brojke, te brojke se spominju u milijardama kuna potrebnih za provedbu potencijalnog plana restrukturiranja i spominje se isto tako, pa i od strane mogućeg partnera, da bi Vlada u cijeloj toj priči trebala participirati barem 50% ako ne i više, a posebno da bi Vlada trebala biti odgovorna za čišćenje kompletno bilanci Uljanika prije nego što bi novi partner ušao u tu priču. Sve to je doista lamentiranje, nagađanje jer modeli sudjelovanje države u takvim procesima su poznati, mi smo ih iskusili 2013. godine kad smo morali rješavati sličnu situaciju koja je zadesila Brodosplit, Brodotrogir i 3.maj tada, a evo sada ponovo još jednom. Naime, sudjelovanje Vlade u pripremljenim i od strane Europske komisije odobrenim planovima i programima bilo je na način da je na Vladu pao teret ranijih obveza dakle jamstava, subvencija koje su tada još postojale, određenih dugova tekućih, međutim ne i ukupnih troškova restrukturiranja u omjeru 50:50. Dakle, želim to ovdje vrlo jasno reći, Vlada ne smije preuzeti takvu obvezu, ona to može, ali u principu spominjući ove iznose u javnosti o milijardama, pa i od strane kažem potencijalnog partnera, jasna je poruka da partner želi od Vlade odnosno države i poreznih obveznika izvući što veći dio kolača, što jednostavno nije model na koji država u ovom trenutku može pristati i ono što isto tako treba reći, Vlada može sudjelovati u programu restrukturiranja s određenim iznosom na način na koji je to sudjelovala i ranije. Spomenut ću recimo da je program restrukturiranja Brodotrogira ukupno iznosio preko 4 milijarde kuna, a da je Vlada u kešu da tako kažem i pojednostavim stvar, sudjelovala samo sa 380 miliona kuna u konačnici. Slično, da, da, u kešu sa 380 miliona kuna, u Brodosplitu sa nešto više od milijardu kuna, a u 3.maju oko milijardu i pol i malo više kuna. Dakle, još jedna stvar ovih dana se uporno od strane HDZ-ovih zastupnika pa i dužnosnika želi podastrijeti jedna informacija koja jednostavno nije točna, a to je da su neke prijašnje vlade, valjda SDP-ova izdavale jamstva Uljaniku, a da eto sada HDZ-ova Vlada mora snositi trošak toga. To jednostavno nije istina odnosno nije potpuna istina. SDP-ova vlada izdala je brojkom 500 cca 500 miliona EUR-a jamstava u 2014. i '15. godini, a HDZ-ove dvije vlade u rasponu, dakle ovdje sve piše to su izvješća Ministarstva financija o državnim jamstvima, HDZ-ova Vlada 2016., '17. i '18. ukupno 340 miliona EUR-a plus 45 miliona dolara i to Uljanik plovidbi što je vjerojatno bio neki zaobilazni put i pokušaj da se podupre Uljanik [[Upadica: Hvala vam.]] brodogradnja. Prema tome jednaki i sličan pristup i legitiman pristup [[Upadica: Hvala vam kolega Grčić.]] s obje strane.
Hvala vam kolega Grčić.
Poštovane kolegice i kolege, molim vas zauzmimo svoja mjesta i krećemo sa iznošenjem stajališta u ime kluba i prvi će govoriti u ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovani zastupnik Arsen Bauk, izvolite.
g. Potpredsjedniče, ocjenjujem da bi bilo svrsishodno da još 20-tak sekundi pričekamo kako bi [[Upadica: Slažem se, kako bi oni koji žele napustiti, mogli napustiti, oni koji žele sjesti i vas slušati, mogu to učiniti]] tako je, a i da bi se ja mogao koncentrirati, malo me ometaju, što bih izdvojio kao najvažniji razlog [[Upadica: To svakako, evo ga, izvolite kolega Bauk]] Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege zastupnici, država ima neke svoje vrijednosti i te svoje vrijednosti najčešće uobličuje u ustavne norme, u zakonske norme, u podzakonske norme ili ih samo promovira kao prihvatljiva pravila ponašanja. Nešto što je država neovisno o tome je li vlast ili, il samo to stav vlasti il je to konsenzus u društvu, i prije pet godina temeljem volje građana na referendumu definirala definiciju braka iako oni koji su taj referendum pokrenuli, nisu govorili o braku, nego su govorili o obitelji i željeli su i u tome su uspjeli nametnuti svoju definiciju obitelji kao nešto što je društveno prihvatljivo i poželjno, a sve ono što nije u skladu sa tom definicijom, kao nešto manje vrijedno ili društveno neprihvatljivo, ali reko bi kao nešto manje vrijedno. A nakon toga smo i mi u HS donošenjem nekih zakona, zadnji primjer je Zakon o udomiteljstvu, neke obitelji također definirali kao manje vrijedne i nismo im dopustili nešto što smo drugim obiteljima dopustili, bez obzira što smatram da je to duboko diskriminirajuće i samim time neustavno je što će Ustavni sud o tome uskoro odlučivati. Najnoviji događaji u tzv. normalnim obiteljima nas uvijek tjeraju na preispitivanje je li to baš tako jer ne čini mi se da su normalne obitelji, riječ normalne molim staviti u navodnike, parafraziram druge, one u kojima se djeca bacaju s balkona, one u kojima dijete nožem napada majku i pokušava je ubiti, one u kojima djeca odrastaju pored ujne u zamrzivaču 20.g. ili one u kojima najčešće otac tuče majku, ponekad zna biti obrnuto, ali vrlo rijetko i zato je ovo prilika da se još jednom preispitamo, a posebno oni koji smatraju da su neke obitelji manje vrijedne zato što nisu, u navodne znakove, po njihovom normalni, kada drugi put budu govorili što dvoje muškaraca mogu radit djetetu ako ga udome, posvoje ili ako to bude biološko dijete ili dijete jednog od njih, da se sjete da se ništa od ovoga što se dogodilo u RH u zadnjih nekoliko tjedana, nije dogodilo u tim, u navodne znakove, nenormalnim obiteljima, dogodilo se to u onome što neki žele definirati Ustavom kao normalnu obitelj. Poštovane kolegice i kolege, apel za ravnopravnost, apel za nediskriminaciju i apel za uvažavanje drugih i drugačijih i za toleranciju, vjerojatno nikad neće imati jači odjek, nego danas kada smo svjesni što se sve može dogoditi i u tzv. normalnim obiteljima. Hvala.
Hvala.
Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Nastavljamo sjednicu sa slobodnim govorom kao i uvijek pravi dan tjedna. Prvi je na redu Klub zastupnika SDP-a i poštovani kolega Davor Bernardić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. Jučer smo nažalost svjedočili još jednom bezuspješnom pokušaju spašavanja brodogradnje u Hrvatskoj. S obzirom da ova nesposobna Vlada po tko zna koji put nije uspjela pronaći rješenje jedino logično što je ostalo sudu je da opet odgodi proglašenje stečaja kako bi Vladi dao još nešto malo vremena. S obzirom da znamo kakvi su kapaciteti i mogućnosti ove nesposobne Vlade sumnjam da će im i to vrijeme biti dovoljno, agonija radnika i dalje traje. Radnici i njihove obitelji su i dalje gladni i dalje strepe za svoje radno mjesto, za egzistenciju svoje djece i dalje ne primaju plaću. Neki od njih su bili primorani prodati čak invalidska kolica svog djeteta da bi preživjeli. A ova Vlada 2 godine ima sva izvješća na stolu, 2 godine znaju za sve probleme, 2 godine ne reagiraju i 2 godine ne poduzimaju apsolutno ništa. Zašto je Uljanik došao u probleme? Zbog lošeg planiranja, zbog loše kontrole državnih jamstava i zbog loših revizija kojima se prikrivalo stvarno stanje a što je nekima očito bilo u interesu. Podsjetiti ću da je prije pola godine DORH upao u Uljanik kako bi utvrdio nepravilnosti. No do dana današnjega kao i u drugim aferama u Hrvatskoj ništa nismo čuli od tog istog DORH-a. I dok u zemlji cvjetaju kriminal, korupcija, nepotizam, HDZ ide iz afere u aferu. Stječe se dojam da je glavni državni odvjetnik otišao na godišnji odmor. Ne mogu a da se danas ne osvrnem na HDZ-ove afere. Iako bi premijer htio da se sve zaboravi, da se afere ne spominju, da novinari šute i da se cjelokupna situacija dedramatizira kako bi ova Vlada mogla nastaviti sustavno uništavati Hrvatsku ja mu s ovog mjesta poručujem neće proći. Idemo redom. Prvo, afera Borg u kojoj je izvučeno više stotina milijuna eura od strane onih koji su pisali zakon pod premijerovim pokroviteljstvom. Iako je tvrdio da nije znao za grupu Borg, pojavili su se dokazi koji su potvrdili da je zapravo i sam bio dio te grupe. Dakle lagao je. Drugo, afera INA koju je predao u mađarske ruke, ne tako davno je govorio da će INA-u vratiti u hrvatske ruke a nakon sastanka sa Orbanom je izmijenio zakon po kojem je Mađarima omogućio preuzimanje INA-e. Dakle, opet je lagao. Treće, afera avioni, propala nabava borbenih zrakoplova nas je koštala preko 100 tisuća eura, koštala nas je međunarodnog ugleda i borbene spremnosti. Zanimljivo u toj aferi je da se bivša tvrtka ministra Krstičevića pripremila za održavanje tih istih zrakoplova koji su u nabavi trebali biti čak 3 puta skuplje plaćeni od njihove stvarne cijene. Iako je premijer tvrdio da nije dobio nikakav papir upozorenja američki veleposlanik ga je raskrinkao. Dakle premijer je opet lagao i nastavlja lagati. Afera ove Vlade je toliko da bi izgubio cijeli dan da se na svaku pojedinačnu referiram. Afera Uljanik, afera kiretaža, afera hitna pomoć, afera prostitucija, afera vozačka dozvola, afera Tolušić sa kokainom, afera SMS, afera tako vam je to u obitelji ministrice Murganić, afera HDZ-ovog župana nasilnika Tomaševića itd., afera ima još bezbroj. Ako uzmemo u obzir činjenicu da je glavni državni odvjetnik izabran upravo od strane HDZ-a, onda ni ne čudi što zapravo po ovim aferama nema baš nikakvog postupanja. Zbog svih nabrojanih afera građani gube povjerenje u institucije naše zemlje. Smeta ih korupcija, kriminal, nepotizam, ne mogu više trpiti, ne mogu više trpiti zapošljavanje po stranačkoj i rođačkoj liniji te zbog toga svakodnevno iseljavaju. Podsjetiti ću da je u zadnje dvije godine ove Vlade Hrvatsku napustilo preko 120 tisuća ljudi. Da se vratim na brodogradnju, brodogradilišta su u problemima, trpe radnici i njihove obitelji. I što danas imamo, danas ne znamo na koji način ova Vlada kani zadržati radna mjesta i na koji način su odabrali strateškog partnera. Ono što je jedino poznato jest njihov model restrukturiranja. Na način da Vlada netransprentno izabere strateškog partnera, pokloni mu novce građana ove zemlje, on s tim novcem sagradi marinu, ugasi brodogradilište, otjera radnike na ulicu i na tom mjestu još izradi hotel. A u međuvremenu je ostao dužan milijune za porez i režije [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] Nemojte poklanjati novce strateškom partneru ako nema garancije da će radnici zadržati radna mjesta.
Hvala vam lijepa.
Slijedeći klub zastupnika koji se javio za iznošenje stajališta je Klub zastupnika SDP-a. U njihovo ime govorit će zastupnik Bernardić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Evo danas kada u Sabor raspravljamo o zakonima koji se usklađuju sa zakonodavstvom EU-a, kad je u pitanju proizvodnja, skladištenje industrijskog bilja, tretiranje tla za njihovu proizvodnju i njihova zaštita, prilika je da progovorimo o tome da umjesto toga bi se trebali baviti zakonima koji mogu i moraju stvoriti uvjete za jači rast i razvoj hrvatske poljoprivrede i proizvodnje. Jedan od tih zakona, koji je svakako već trebao odavno doći na dnevni red, je zakon koji će omogućiti uzgoj industrijske konoplje, uz iskorištavanje čitave biljke, kojim će se proizvođačima olakšati dobivanje dozvole za takvu proizvodnju. Iako je najavljen početkom studenog prošle godine, sada je sredina ožujka, a najavljenog zakona još uvijek nema. Podsjetiti ću da je industrijsku konoplju dopušteno uzgajati samo u svrhu proizvodnje hrane i hrane za životinje, moguće je koristiti sjeme i cvijet, dok se ostatak biljke mora uništi. Krajem 2018. točnije 2. studenog, u saborsku proceduru je na provo čitanje, poslano prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o suzbijanje zlouporabe droga kojom se industrijska konoplja definira kao konoplja koja se nalazi na zajedničkoj sortnoj listi EU, sa sadržajem THC-a 0,2% i manjim i nije uvrštena u popis biljaka iz kojih se može dobiti droga. Interes za uzgoj industrijske konoplje naglo je porastao i prema podacima u 2014. g. se ona uzgajala u Hrvatskoj na oko 2,5 tisuće hektara. Proizvođači od te godine, se stalno žale kako su stavljeni u nepovoljniji položaj u odnosu na proizvođače ostalih članica EU, koji mogu koristiti cijelu biljku i tako stvoriti dodatni prihod, koji po nekim procjenama, može doseći čak do 35 tisuća kuna po hektaru. Kako zakon nije izmijenjen mnogi su odustali, nažalost od proizvodnje industrijske konoplje, 2016. je ta proizvodnja pala i iznosila je samo 1000 hektara u Hrvatskoj. Odustali su nažalost i mnogi potencijali strani investitori, problemi s kojima se danas susreću proizvođači, su sljedeći, prvenstveno nemamo domaćih proizvođača, certificiranog sjemena, već se to isto sjeme kupuje vani, unutar zemalja EU. I drugo, kod nas nije legalna proizvodnja ulja od cvjetova, već se cvjetovi izvoze u neku od članica EU, proizvodi se ulje, pakira se ili uvozi u rinfuzi i ponovno se vraća u Hrvatsku. Stav SDP-a je da za uzgoj industrijske konoplje, ima velik broj jakih argumenata, a najbitnija stvar je u tome, da za plasman proizvoda nema ograničenja u količini, jer je potražnja veća od ponude, a naročito ekološki proizvedene konoplje. Što se potencijalnog zasićenja tržišta tiče, dugoročno nema straha od takve pojave, a u prilog k tome, ide i činjenica, što se biljaka može koristiti za preradu više desetka tisuća proizvoda. Hrvatska je danas, u idealnoj poziciji, što se tiče potencijala proizvodnje, imamo izvrsnu klimu, veliku količina obradive površine, na dobrom smo geostrateškom položaju i članica smo EU. Zbog svega toga, nam se otvara mogućnost da postanemo lider EU u najbržem rastačem biznisu proizvodnje kanabisa. Ne bi smijali dopustiti, da od te proizvodnje masno zarađuju drugi. S obzirom da je Hrvatska izrazito turistička zemlja i s obzirom na pozitivna iskustva, brojnih država članica EU, ali i u svijetu, trebalo bi u kontekstu razvoja biznisa, vezano uz proizvodnju industrijske konoplje staviti na dnevni red i potpunu legalizaciju marihuane u rekreativne svrhe. Smatram da bi legalizacijom i liberalizacijom, pod kontrolom države, ostvarili dodatni rast i prihode, koje bi mogli usmjeravati u otvaranje novih radnih mjesta. Rezultat legalizacije marihuane, je dodatni razvoj turističkog sektora, rast poljoprivredne proizvodnje i posljedično rast BDP-a.
Idemo sada na Klub zastupnika SDP-a, poštovani kolega Peđa Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, a posebno kolegice i kolege iz HDZ-a, dopustite mi da vam pročitam nešto iz Zakona o sprečavanju sukoba interesa. Bit ću toliko slobodan da vam pročitam čl. 5. st. 1. toga zakona koji kaže „dužnosnici u obnašanju javnih dužnosti moraju postupati časno, pošteno, savjesno, odgovorno i nepristrano, čuvajući vlastitu vjerodostojnost i dostojanstvo povjerene im dužnosti, te povjerenje građana. Poštovane kolegice i kolege, dužnosnik koji recimo samo za primjer vozi vozilo iako nema valjanu vozačku dozvolu jer mu je ona istekla prije nekoliko godina, to sigurno ne čini. Taj dužnosnik ministar ili ministrica recimo regionalnog razvoja i fondova EU takvim ponašanjem čini sasvim suprotno. Taj dužnosnik, ta ministrica svojim ponašanjem pokazuje da joj dostojanstvo građana RH koji su joj povjerili ovu dužnost nije ni najmanje bitna. Ta dužnosnica svojim ponašanjem pokazuje da joj do povjerenja, ali i odgovornosti za obnašanje svoje dužnosti nije ni najmanje stalo. A kada govorimo o odgovornosti, mislim ne samo na političku odgovornost, mislim na svaku drugu odgovornost koja proizlazi iz činjenice da je zakon kojeg donosi Hrvatski sabor za koji se i ona kandidirala i u koji je i ona izabrana propisuje da postupaju na jedan način za što njih u potpunosti boli briga. Međutim, toj ministrici nije bilo dosta ono što se dogodilo, naravno prometna nezgoda se može dogoditi svakome, svakome tko sjeda za volan može se dogoditi da sudjeluje u prometnoj nezgodi, nekad sa više, nekad sa manje, a nekad i bez svoje krivnje. Međutim, mislim da se ne može baš svakome dogoditi da ne provjeri svoje osobne dokumente jedan, dva, tri dana, godinu, dvije, ali da svejedno sjeda za volan vozila i vozi iako to ne bi smio činiti. Ali nije u slučaju ministrice Žalac očito samo problem što ne haje za odredbe Zakona o sigurnosti prometa na cestama. Ona naprosto ne razumije da je njena dužnost puno veća od dužnosti svakog građanina RH. Njena odgovornost ne da je manja, njena odgovornost je daleko veća, kako kada vozi, tako kada pred svoju kuću parkira motorno vozilo, vrijedno recimo 50.000 tisuća EUR-a ili više, recimo marke Mercedes, za koje je recimo dnevni najam oko 1.200 kuna što vam mjesečno dođe oko 36.000 kuna, cirka dvostruko više nego što su njena mjesečna primanja. Ta ministrica mora znati da kada pred svojom kućom ima takvo vozilo ona za to mora dati vrlo uvjerljivo opravdanje, naravno ako ministrica voli skupa vozila i ako si ta vozila može priuštiti onda neka to čini. Ali ona za takvo ponašanje mora dati obrazloženje. Ta ministrica, nazovimo ju njenim imenom i prezimenom Gabrijela Žalac mora znati da se ne smije skrivati iza svojih roditelja kada se od nje traži objašnjenje, kada se od nje traži objašnjenje ne samo tog vozila, nego veze između nje i onoga u čijem vlasništvu to vozilo. Ta ministrica mora znati da ne bi trebala petljati svoju obitelj i svoje roditelje, već da bi građankama i građanima RH, medijima morala jasno dati do znanja odakle je to vozilo kupljeno, kojim novcem, u kojem iznosu, u kojem vremenu, morala bi, bio bi red znati i vlasništvo vozila koje je pred njenom kućom parkirano nekoliko mjeseci. Međutim, ministrica to ne čini. I upravo zato što ministrica to ne čini, ovo više nije pitanje samo vozačke dozvole, ovo nije pitanje prometne nezgode, ovo nije pitanje vlasništva nad vozilom. Ovo je pitanje odgovornosti. Poštovana kolegice i kolege, pogotovo vi iz HDZ-a svi smo svjesni da u Hrvatskoj političke odgovornosti ima sve manje. I zato je ovo što ću sada reći potpuno uzaludno, ali to ne znači da ja to ne trebam izgovoriti. U svakoj normalnoj zemlji, a ja se nadam da Hrvatska to jest ili barem to želi biti, ovakvo ponašanje ministrice davno bi zaslužilo odlazak. A na vama kolegice i kolege iz HDZ-a je da to osigurate i pokažete da odgovornost [[Upadica: Hvala.]] za vas nije nepoznat pojam. Hvala.
Imamo povredu Poslovnika, kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolega Grbin povrijedio je članak 238. jer u svom nastupu punom insinuacija napada ministricu Žalac i traži njenu ostavku. Pri tome navodi kako je potpuno neprimjereno i vožnja vozila bez produžene prometne dozvole. Kolega Grbin pri tome zaboravlja [[Upadica: Hvala.]] da predsjednik njegove stranke gospodin Bernardić [[Upadica: Kolega Bačić.]] vozio u pijanom stanju dok je bio zastupnik, a kao nagradu dobio je povjerenje svih članova SDP-a [[Upadica: Kolega Bačić ja vas molim.]] i postao predsjednik SDP.
Dobivate opomenu jer ste zloupotrijebili institut povrede Poslovnika, ovdje nije bilo povrede Poslovnika, tako da vas molim da.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege, zastupnici u HS-u, iskoristit ćemo ovo vrijeme da upozorimo na to u kojem smjeru naše društvo ide. Čuli smo sada u raspravi kolege Vučetića u što se Hrvatska pretvara, kakve vrijednosti u Hrvatskoj dominiraju, dok naši ljudi odlaze iz Hrvatske, dok se neki šale sa skandalima poput ministrice Žalac ili sa doktoratom g. gradonačelnika Bandića, dotle ljudi odlaze iz Hrvatske. I ne možemo ukazati na dvije Hrvatske, jednu Hrvatsku koju ima i predstavlja HDZ i drugu Hrvatsku koju bi htjeli hrvatski građani. Hrvatsku koja vrednuje znanje, koja vrednuje rad, u kojoj postoje određene moralne vrijednosti i odgovornosti i ona Hrvatska u kojoj postaju doktorandi Milan Bandić, u kojoj majka jedne ministrice ima na raspolaganju 3 auta i naravno, mora biti i Mercedes. U Hrvatsku u kojoj se prevare birači na način da podrže Vladu za koju nisu bili oni koji su ih birali u HS, gdje dominiraju žetončići i sve ono ostalo što ide uz to. To je Hrvatska koju danas promoviraju HDZ, promovira HNS, promoviraju nezavisni zastupnici koji podržavaju takvu Vladu, promoviraju svi oni kojima je svejedno da li ljudi odlaze iz Hrvatske. Da li se trpe nepravde ili se ne trpe nepravde. Danas je sramota, svakoga tko je zaslužio svojim učenjem, znanjem, diplomu na zagrebačkom sveučilištu, gledajući ovakve prijedloge kakve imamo oko gradonačelnika Bandića. Sramota je za zagrebačko sveučilište i rektoru Boras bi za takav prijedlog trebao podnijeti ostavku. On zagrebačko sveučilište valja u korupcijskom blatu u kojega u koje će ga s kojim će ga povezati gradonačelnik koji ima nekoliko korupcijskih afera koje su u ovom trenutku na hrvatskim sudovima. Sa druge strane, uopće ne vodimo računa o umirovljenicima i starijim ljudima u Hrvatskoj, koji danas bespotrebno plaćaju dodatni novac za zdravstveno osiguranje od svojih mirovina, kao da su mirove od 3, 3,5 tisuće kuna, velike, i kao da oni kojima je zdravstveno osiguranje najpotrebnije, koji su 40 godina naporno radili, moraju i dalje plaćati osiguranje koje su isplatili uplatama kroz svoj radni vijek. To je također nešto što podržava hrvatska Vlada, to je također nešto što ljudi osjete na svojoj koži. Jer su oni ti koji koriste najviše usluge zdravstvenog osiguranja, odnosno zdravstvene usluge u RH, koje su, usput, budi rečeno, lošije nego što su bile prije godinu ili dvije dana. Kolegice i kolege, zapitajmo se svi skupa ovdje zajedno. Da li želimo Hrvatsku gdje će naši stariji imati mogućnost, imati kvalitetno zdravstveno osiguranje, koje neće morati dodatno plaćati jer oni su ga i izgradili. Većina tih bolnica, većina tih doktora koji su tamo školovani su isfinancirani iz njihovih plaća, iz njihovog rada koji su radili 40 i više godina. Oni koji nas danas gledaju odavde, trebaju biti svjesni da postoje ljudi koji će se boriti da oni imaju kvalitetno, dostupno zdravstveno osiguranje, da ne plaćaju dodatno lijekove i da ne plaćaju dodatno preglede, kao što to plaćaju u RH i da imaju mogućnost doći na vrijeme u bolnice, koje također treba više opremiti i omogućiti ljudima kvalitetniju uslugu. Naša Vlada na tome radi malo ili nikako i sa te strane trebamo birati Hrvatsku koja će ulagati u zdravstvo, koja će ulagati u umirovljenike, a ne onu koja će ulagati u falš doktorate koji dobivaju ljudi koji ni po čemu nisu zaslužili. Hvala vam lijepo.
Idemo sada na Klub zastupnika SDP-a, poštovani kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Jako ćemo se lijepo nadovezati na ovu raspravu kolege Pupovca i njegovim riječima kojima je završio, upravo to je probleme u RH, što Vlada radi stranački, što vlada vodi preferiranu regionalnu politiku, što se zapošljavaju ljudi, koji su članovi, ne jedne, nego dve, tri stranke, samo se ne zna, u kojoj su trenutno vladajućoj stranci. I to je problem RH, šta predsjednik Vlade više vodi računa, o tome, kako on izgleda u medijima, nego da li u Uljaniku radi više ili manje ljudi. To je problem RH, što vlada ne radi, što vlada nema koncepciju kako nadomjestiti eventualno izgubljena mjesta radna u Puli, šta se nada, da će ti ljudi naći posao u Austriji, Italiji, Njemačkoj i da će još više desetaka tisuća ljudi otići iz Hrvatske, njima je jedino bitno, kako to izgleda u medijima i da u Hrvatskoj ostanu samo oni koji će eventualno podršku dati njima. To je tzv. uhljebnička vlada, to je tzv. stranačka Vlada koja isključivo gleda iz svojeg sitnog stranačkog interesa kako vodi RH jer da to nije tako, onda bi se valjda ministri u toj Vladi u zadnje 3 godine pitali kako je to u Uljaniku i kako je to u 3. Maju, valjda bi ministar gospodarstva ili ministrica gospodarstva svaki mjesec razgovarali sa direktorima, sa članovima nadzornog odbora, kako zaštititi tako jednu važnu industrijsku granu u RH. Ali ne, naša Vlada, to njih ne zanima, oni nisu nikoga pitali, oni se ni sa kime nisu konzultirali, oni čak nisu iskoristili ni mogućnost da nadziru šta se dešava kao vlasnik u Uljaniku i kako se razvija situacija dalje. To je problem sa Vladom RH jer to je stranačka Vlada, jer ta Vlada više brine brigu kako će spasiti Gabrijelu Žalac, nego tisuće i tisuće zaposlenik u Uljaniku i 3. Maju, važnija im je Gabrijela Žalac, nego tisuće i tisuće ljudi u Rijeci i njihovih obitelji i Puli i njihovih sinova, kćeri, gdje će oni raditi, kako će oni raditi jer bitno je zaštititi svoju kolegicu koja je kupila Mercedes za 100 i nešto tisuća EUR-a ili njena obitelj, nego da li će deseci tisuća ljudi imati od čega živjeti u Puli i Rijeci. I zbog toga ova cijela predstava hapšenja ovih dana kako bi se skrenula pozornost u biti sa onog temeljnog pitanja, šta je Vladi bitno ljudi, zaposleni ili oni sami sebi? Oni su usmjerili da parafraziram, svoj žalac prema građanima RH, brige njih za građane RH, oni čuvaju Gabrijelu Žalac i Zdravka Marića, to su njihove vedete, to su njima bitni ljudi, nisu im bitni ljudi, vjerujte mi, niti u Puli, niti u Rijeci i to je pravi problem RH. HDZ bi bio sretan da se očisti cijela RH, a da ostanu samo oni koji glasaju za njih i to je problem, zbog toga šta je Uljanik u Istri, zbog toga šta je 3. Maj u Rijeci, to je pravi problem i zato hvala g. Pupovcu šta mi je upravo dao šlagvort, to je stranačka Vlada, ali ne samo po principu sastavljanja ministara, nego u mentalitetu, oni razmišljaju samo šta je HDZ-u bitno, oni razmišljaju samo šta je HDZ-u i koja regija je HDZ-u bitna i sa te strane ljudi moraju biti svjesni da dok god je ovakva Vlada u RH, nema sreće za sve one koji žele živjeti od svoga rada i biti neovisni o politici i neovisno o tom uhljebničkom mentalitetu koji nam HDZ nameće, a koji su još poduprli i ovi koji ih u Vladi podupiru. S te strane kolegice i kolege, ovo je predstava za javnost da se spasi obraz Andreja Plenkovića, Gabrijele Žalac i Zdravka Marića, nema to veze ni sa čim drugim i ja vas još jednom pozivam, radite svoj posao umjesto da radite piar [[Upadica: Hvala]] za to su zaduženi neki drugi, vaše je da spašavate [[Upadica: Hvala vam]] radna mjesta i otvarate nova. Hvala vam lijepa.
Slijedeći Klub zastupnika SDP-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Marko Vešligaj, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS. Kolegice i kolege, javio sam se za današnje iznošenje stajališta ispred Kluba SDP-a, na javljanje su me zapravo nagnali brojni upiti građana zbog planova da se jedan kutak lijepe naše, a to je Hrvatsko Zagorje, mi se ponosimo s njime i volio bi ga zvati jednim prirodnim rezervatom u kojem nikad nije bilo teške industrije, u kojem nikad nije bilo prirodnih zagađivača, to je jedna oaza prirode i čistoga zraka, pa i idiličnog krajolika. I sad zahvaljujući samovolji nekih pojedinih lokalnih čelnika uz prešutno odobravanje državnih struktura, prijeti nam da postanemo kraj koji će postati poznat po spalionicama otpada, po odlagalištima koji su davno već trebali biti prema svim planovima zatvoreno, no resorno ministarstvo dalje oklijeva i pod čudnim okolnostima mijenja odluke o zatvaranju. Dva slučaja na istočnom dijelu krapinsko-zagorske županije, razlog su zapravo današnjega mojega javljanja i velike ogorčenosti građana koji žive na tom području. Prvi slučaj je u općini Konjšćina gdje jednim izrazito netransparentnim postupkom bez da je provedena ikakva javna rasprava, bez studije izvodljivosti, želi se krenuti u izgradnju spalionice otpada i to u blizini naseljenoga područja, na području gdje se nalaze vrtići i škole, bez da je o tome dalo svoj pravorijek Ministarstvu zaštite okoliša, a trebalo je jer prema planu gospodarenja otpadom RH upravljanje reciklažnim dvorištem je najviše što jedinica lokalne samouprave može imati u svojoj nadležnosti kada se govori o gospodarenju otpadom, dok je izgradnja toplana, izgradnja spalionica u državnoj nadležnosti. Poslovično, ne snalaženje ovoga ministarstva dokazano je u drugom slučaju, također na istočnom području krapinsko-zagorske županije u općini Marija Bistrica, inače susjednoj općini, općini Konjšćina gdje je ministarstvo prvo donijelo odluku o zatvaranju odlagališta otpada Tugonica, objavilo odluku u Narodnim novinama još 9.1.2019.g. da bi nakon toga prošlo par dana i ministarstvo mijenja tu odluku uz nekakvo nemušto obrazloženje. I sad imamo paradoksalnu situaciju da komunalno društvo iz Marije Bistrice gdje se nalazi ovo navedeno odlagalište, svoj otpad odvozi 100 km dalje na regionalni centar za gospodarenje otpadom Piškornica, dok se iz okolnih općina smeće i dalje vozi u Mariju Bistricu. Zato tražim od ministra zaštite okoliša da preispita ove slučajeve, da konačno zauzme jedan pro aktivni stav, da spriječi izgradnju spalionica otpada na području krapinsko-zagorske županije jer dokazan je štetan utjecaj koji imaju spalionice na zdravlje stanovništva, na zdravlje ljudi koji tamo žive, po brojnim studijama je dokazano da ljudi koji žive u tim područjima češće obolijevaju od raka pluća, želuca, debeloga crijeva, povećan je rizik od pobačaja, od bolesti dišnih puteva, neću reć kakav je i utjecaj na kompletni okoliš, radi se o kraju koji je izrazito vinogradarski, u kraju gdje postoje brojni pčelari i kakvu njima isto šaljemo poruku za bavljenje poljoprivrednim kulturama. Ne odnosi se samo to i na krapinsko-zagorsku županiju, nego su ugroženi i dijelovi zagrebačke županije, dakle, koji graniče sa tim područjem, dakle, područje općine Bedenice, područje grada Sv. Ivana Zeline itd. Reći ću samo za kraj da je oko izgradnje spalionica uvijek potrebna jedna široka javna rasprava, poštivanja direktiva EU koje potiču recikliranje, kompostiranje i ostale čišće i jeftinije opcije obrade otpada, kao naravno i financijska analiza održivosti rada takvog jednoga postrojenja, vodeći na prvom mjestu brigu o ljudskom zdravlju i očuvanju okoliša, a o svemu tome u ovome slučaju nažalost nije se vozilo računa, nije još uvijek kasno, projekt još nije krenuo u realizaciju i nadam se da će ovaj moj apel, ali još više i građanska inicijativa koja se angažirala oko ovoga pitanja polučiti uspjeh i nagnati odgovorne da preispitaju i promijene svoju odluku. Hvala.
Hvala. Sada ćemo budući da je 13,00 sati, krenuti na iznošenje stajališta u ime klubova, pa će prvi u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštivana Marija Alfirev, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Danas u ime Kluba SDP-a govorim, govoriti ću o autizmu i to povodom skorašnjeg Svjetskog dana svjesnosti o autizmu. I to ne samo z bog toga što nam je uskoro u pravo taj dan i zbog toga što moramo naglašavati uvijek iznova, da su upravo osobe s autizmom, one koje su na margini, margina. Dakle, tamo gdje zapravo se nalaze i gdje su nevidljive, gdje ih se ne vidi, već i zbog toga, što upravo ova vlada ne čini, zbog nečinjenja ove vlade, zbog toga i zbog čega je zapravo iz kojih proizlaze posljedice kašnjenja, kašnjenja u probiru dijagnostici, kašnjenja u sustavu rane intervencije, kašnjenja u stvaranju sustava za odrasle osobe. Upravo je to razlog zašto danas treba govoriti, pa zapravo treba svaki dan govoriti i zašto sam jedan dobar dio prošle godine, postavljala pitanja i premjeru i drugim ministrima, a vezano je upravo za status osoba s autizmom. Jedno je, dakle, velika je razlika, između osoba s autizmom i autističnog ponašanja ove vlade, posebno, premjera Plenkovića, prema problemu osoba s autizmom, prema sustavu, prema rješavanju, prema rješenjima, koja treba napraviti za osobe s autizmom. I to ću potkrijepiti, argumentima, koja imamo i koja su vrlo jasna. Iz ove vlade, upravo je ovaj trojac, premjer Plenković, ministrica Murganić, pa i ministrica Žalac su mogli napraviti i mogu napraviti puno po pitanju rješavanja djece s autizmom i odraslih osoba s autizmom. Međutim, to ne rade. Što ne radi i što bi trebao napraviti Andrej Plenković kao premjer? Trebao bi i to ne može nitko drugi, nego on, ne može ni jedan klub, ne može nitko napraviti, pa ni ministar, već treba zaista on i to je ono što sam postavila pitanje već 1. veljače i do danas tog odgovora nema. Radi se o tome, da upravo Andrej Pleković je zadužen za imenovanje, odnosno, osnivanje upravljačkog odbora za radnu intervenciju. Na više upita Pravobraniteljice za osobe s invaliditetom, nije došao nikakav odgovor. I stoga i ovom prilikom je ovo pitanje upućeno, što je sa sustavom za ranu intervenciju? A bez rane intervencije, bez sustava rane intervencije niti neće funkcionirati niti probir i dijagnostika. Stoga, da bi učinkovita bila i probir i dijagnostika mora se uspostaviti ovaj sustav. Druga stvar je nečinjenje po pitanju odvajanja odraslih osoba iz centra za autizam, posebno iz Centra za autizam Zagreb. To je ono što stoji, što čeka i po tom pitanju, ni ministrica Murganić nije napravila ništa. Donijela je jedino sramotan plan deinstitucionalizacije i transformacije ustanova socijalne skrbi gdje je zapravo u potpunosti izostavila odrasle osobe s autizmom jer previše koštaju. I točno je, sustav, učinkovit sustav skrbi za osobe s autizmom košta, ali ga mora biti, inače, osobe će i dalje biti nevidljive. Ministrica Žalac također nije ništa napravila, jer po pitanju fondova infrastrukturne pomoći nije iskoristila i tako je veliki dio sustava, [[Upadica: Hvala.]] sredstava ostao neiskorišten, a sustav nije [[Upadica: Hvala lijepo.]] poboljšan.
Idemo na zadnju raspravu poštovani zastupnik Peđa Grbin iz Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče, poštovane kolegice i kolege, naravno da ću i ja danas govoriti o Uljaniku. Kao Puležan, kao Istrijan, ali isto tako kao i zastupnik u HS imam tu obvezu. Međutim, za razliku od nekih mojih prethodnika, ja neću govoriti o tome tko je kriv za ono što se događalo jučer, za ono što se događalo 2018. ili 2019.g. jer za to ima vremena. O tome ćemo moći govoriti kada se sadašnja situacija u Uljaniku na ovaj ili onaj način riješi, tada će biti vremena za istražna povjerenstva, tada će biti vremena za kaznene postupke i sl., tada će biti vremena za utvrđivanje pojedinačne krivnje nekih političkih aktera, bilo lokalnih, bilo nacionalnih jer krivih, poštovane kolegice i kolege, kako u Puli, tako i u Zagrebu, ima na pretek. Međutim, ono o čemu ću ja govoriti i ono što je mnogo bitnije od krivnje je sadašnja situacija u Uljaniku odnosno činjenica da se sadašnja situacija u Uljaniku ne rješava, iz dana u dan u Uljaniku se ne događa ništa, jedino što se događa u Uljaniku je što svakoga dana deseci ljudi odlaze jer im je dosta čekanja jer im je dosta neizvjesnosti, a zbog koga, poštovane kolegice i kolege, ne zbog mene, ne zbog kolege Hrelje, poštovani kolega Bačiću, zbog g. Plenkovića i g. Horvata odnosno zbog Vlade RH i zbog ministra gospodarstva koji ne rade ništa. Poštovana gospodo, pogotovo gospodo iz HDZ… [[Govornik se ne razumije]] u iznosu od 700 milijuna kuna odnosno nešto većem čak od toga je dan sredinom siječnja 2018.g., dakle, prije gotovo godinu i tri mjeseca. Ako se sjećate, a nadam se da se sjećate s obzirom da se radi o pozamašnom iznosu, rok za izradu plana restrukturiranja bio je 6 mjeseci, a što je Vlada u tih 6 mjeseci napravila? Ništa. Nakon toga je rok za izradu plana restrukturiranja produljen jer ni EU nije u interesu da se sadašnja situacija riješi krahom i daljnjim proračunskim izdvajanjima. Što ste napravili? Opet niste napravili ništa. U 10. mjesecu kada je bila skupština trgovačkog društva imali ste prilike preuzeti odgovornost, imali ste prilike preuzeti inicijativu što ste napravili? Došli ste na skupštinu predstavnik Vlade RH je došao tamo i sjedio. Niti je predložio člana nadzornog odbora niti je glasovao za predložene pa je postupak morao završiti na sudu. Izgubili smo mjesec dana, dragocjenih mjesec dana u kojima se moglo nešto poduzeti, ali nije. Zašto? Jer vlada nije radila ništa. A Vlada to ništa radi i sada. Zašto? Vjerojatno zato što se nada da će se problem riješiti sam od sebe, vjerojatno zato, što u trenutku, kada ulazimo u kampanju za jedne izbore, makar oni bili i izbori za Europski parlament, predsjednik Vlade RH, ne želi reći ili poduzeti ništa što bi sa PR stanovišta za njega moglo biti negativno. A država se na taj način ne vodi. Kada ste prihvatili obnašati funkciju Vlade RH, preuzeli ste odgovornost. Preuzeli ste odgovornost za ono što je dobro, preuzeli ste odgovornost za ono što je lako, ali još više od toga preuzeli ste odgovornost za ono što je loše i ono što je teško. A donijeti odluku o ovakvoj situaciji je teško. Iz te strane mogu reći, ne zavodim vam, jer je ovo teška odluka, ali odluka koja se mora donijeti, a izbora nema puno. Jedan izbor je pomoći sa svim rizicima koje to nose. Drugi izlaz je reći gotovo je, idemo probati ili sve zatvoriti ili idemo probati s preustrojem. Ali, netko tu odluku mora donijeti. A poštovane kolegice i kolege, koliko god vi željeli pobjeći od odgovornosti i dan danas je najveći pojedinačni dioničar, odnosno, najveći pojedinačni vlasnik Uljanika RH, RH, koja ne želi imati predstavnika u Nadzornom odboru, RH, koja ne želi imati predstavnika u upravi i RH koja želi pobjeći od odgovornosti. U svo dužno poštovanje to ne možete učiniti. Poštovane kolegice i kolege, od kada je kriza eskalirala, ne počela, počela je ona puno prije, od kada je kriza eskalirala, imamo samo jedno, beskrajno natezanje, neodlučnost, nerad. A radnici imaju 2 stvari, s jedne strane neizvjesnost, a s druge strane ono što vjerujem nitko od njih ne bi želio imati, činjenicu da ne primaju plaću, a to je neprihvatljivo i to moramo promijeniti, na ovaj ili na onaj način. I zato poštovane kolegice i kolege odlučite se, donesite odluku, djelujete, nemojte se skrivati iza bacanja blata, nemojte se skrivati iza sudova, kaznenih postupaka i policije i državnog odvjetništva, za to će biti vremena kasnije. Hvala vam.
Hvala. Ovime smo došli do kraja sa našim raspravama po klubovima i prije prelaska na dnevni red, pozdravimo svi zajedno učenice i učenike Druge gimnazije i Gimnazije Marul iz Zagreba, dobro nam došli. … [[Pljesak.]] Izvolite kolega Lovrinović.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Nenad Stazić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, govorit ću ovdje o jednom gnjusnom odurnom skandalu koji se dogodio u Zagrebu prekjučer, ali je vijest o tome objavljena nakon što su klubovi imali pravo ovdje za riječ, pa nismo stigli reagirati jučer, nego moramo reagirati danas. Naime, u zagrebačkom Studentskom domu Stjepan Radić predavanje je održao osuđeni ratni zločinac Dario Kordić. Organizator toga predavanja bio je don Damir Stojić katolički svećenik, suorganizator Zavičajni klub hercegovačkih studenata, a tko bi drugi. U publici je bio očekivano i Joe Šimunić poznat po tome što je na stadionu urlao ustaški pozdrav „Za dom spremni“. Tko je Dario Kordić? Predsjednik HDZ-a Tuđmanove paradržave Herceg Bosne. Dario Kordić u Haagu je osuđen na 25 godina robije zbog zločina u Ahmićima. Tamo je ubijeno 116 civila, između njih 11-tero djece, najmlađe je imalo samo 3 mjeseca, nabijeno na bajunetu. Dario Kordić bio je na hodu „Za život“ popularne Željke Markić, on se dakle bori za život nerođene djece, ali mu život rođene djece, ako su muslimanska nije značio ništa. Svaka čast što su se našla 4 studenta koji su upali na to predavanje i koji su mu vikali da je ratni zločinac, ali su organizatori i sudionici toga predavanja to ćemo mi srediti, pustite ih, mi ćemo njih srediti. Ova 4 studenta imali su sreću da nisu prošli kao onih 116 u Ahmićima. Organizator je dakle bio svećenik Damir Stojić. Pa je li to misija Katoličke crkve da promovira ratne zločince, ubojice djece. Misija Katoličke crkve je da širi Kristov nauk i za to od Hrvatske dobija milijardu kuna godišnje. A Krist je govoreći o djeci rekao što učinite bilo kome od ovih malenih, učinili ste meni. Rimljani su Krista razapeli na križ, a Dario Kordić je to učinio 11 puta, sa svakim od tih 11-toro djece. Andrija Jamometić hrvatski biskup iz 15. stoljeća je Papi Sikstu IV napisao: Josipe od Saboje iz reda bosonogih sine đavla koji si se do svoga dostojanstva prokrao kroz prozor Simonije tebi je otac đavo i njegovu đavoljsku volju hoćeš izvršiti. Taj bi natpis trebalo pribiti na vrata katedrale Josipu Bozaniću, taj bi natpis Andije Jamometića trebalo pribiti i na vrata HDZ-a Josipu Plenkoviću, Plenkoviću ali i svima vama koji ste članovi te stranke koja podržava ratne zločince. Kažu on je govorio samo o svome otkrivanju Boga iza rešetaka, ali on je mogao govoriti o singularitetu crnih rupa, tako sve jedno [[Upadica: Kolega Stazić, ovo je slobodni govor, ali slobodni govor ne implicira vrijeđanje drugih, ja vas molim da ne vrijeđate druge.]] nemojte me prekidati gospodine potpredsjedniče, govorim u ime stranke [[Upadica: Ja vas molim da ne vrijeđate druge.]] u normalnim državama predavanja drže akademici, profesori i književnici, a jedino u Hrvatskoj to čine ratni zločinci i sramote mene, nadam se potpredsjedniče i vas, bar se nadam, kad me već prekidate i cijelu državu. Tražim od Studenskog centra, od zagrebačkog nadbiskupa, od rektora sveučilišta i od Vlade da se o ovom sramotnom predavanju očituju.
Kolega Stazić, ne ulazeći u meritum stvari, vi ste izvrijeđali stranke, pojedince itd., prema tome ja vam zbog toga izričem opomenu. Slobodni govor nije zato i ne smije se niti u kakvoj formi, pa niti u slobodnom govoru vrijeđati druge stranke i pojedince. To što ste govorili o jednom fenomenu o tom uopće ne ulazim, ali ne smije se vrijeđati ovdje. Povredu Poslovnika dignuo je poštovani zastupnik Ljubić. Izvolite.
To je povreda dakle članka 238. Dakle, gospodine Staziću u svom govoru mržnje vi ste uvrijedili mene, i kao Hercegovca, i kao katolika, i kao Hrvata, jer to što ste vi izradili u kontekstu dakle, a tko bi drugi nego Hercegovci, je čisti rasizam gospodine Staziću. I zbog toga zaslužujete mnogo više od opomene koju vam je dao predsjedavajući Sabora.
Sljedeći se javio poštovani zastupnik Šipić isto sa povredom Poslovnika.
Hvala gospodine podpredsjedniče. 238., zaista gospodine Stazić, ovo što ste vi sad izgovorili, a pod krinkom da zastupate ispravno i istinito mišljenje je zaista uvredljivo bilo prema mnogim institucijama, poglavito prema Katoličkoj crkvi, i zato ću i vama reći ono što sam rekao nedavno i MOST-u, vi zaista nećete biti beskorisni nikada jer će te uvijek moći poslužiti kao loš primjer. Ovakve uvrede iznositi je prestrašno, a želimo svi se okrenuti budućnosti, ovo nema veze sa novom, istinitom, boljom i ljepšom budućnosti za našu mladost.
Poštovani zastupnik Stazić je digao povredu Poslovnika.
Članak 33. koji govori o obavezama predsjednika i podpredsjednika Sabora kada vode Sjednicu. Nije na vama podpredsjedniče da komentirate moje izlaganje s tog mjesta na kojem sjedite, ako hoćete to učiniti, pozovite nekog od drugih podpredsjednika da vas zamijeni, sjednite u svoju klupu, dignite povredu Poslovnika ili što god hoćete, i onda mi možete replicirati. Ovako zloupotrebljavate ovaj svoj položaj na posve protustatutaran, protuposlovnički način, zapravo drsko.
Itekako je na meni da držim red u Sabornici, a vrijeđanje drugih sigurno ne vodi k redu, sasvim sigurno, i itekako imam pravo govoriti jer razlog za izricanje stegovnih mjera je naveden u članku 238., između ostaloga piše tamo da ne smijete kolega Staziću, ne smijete omalovažavati ili vrijeđati druge zastupnike, predsjedatelja, odstupati od općih ponašanja u Saboru i tako dalje [[Upadica Nenad Stazić: Zato što ih pozivam da poštujete Kristov nauk, jel? To ih vrijeđa? To vas vrijeđa. To vas vrijeđa. Vas vrijeđa to što sam rekao.]] Prema tome, ne, ne. Ne. Ne, ne, ne, vi ste, vi ste uvrijedili, vi ste uvrijedili jednu, nemojte se sa mnom, nemojte se sa mnom, vi nemate pravo sa mnom diskutirati, i to dobro znate. … [[Upadica: govornik se ne čuje.]] Molim vas, ne sa mjesta. Sljedeća, sljedeće stajalište u ime, povreda Poslovnika poštovani zastupnik Šuker.
Gospodine podpredsjedniče Hrvatskog sabora, povrijeđen je članak 249. i 238., dok je uvaženi kolega sjedio ... [[Govornik se ne razumije.]] , dijelio je opomene šakom i kapom, i nije dozvolio govoriti. Kolega Stazić u ime koga ste vi sad govorili? U ime koga ste vi iznosili ove frustracije? Ja kol'ko vidim tu u ime Kluba SDP-a nema nikoga, ovo je vrlo, teške optužbe koje ste vi iznijeli, da je to stav Kluba SDP-a onda bi vaše kolege sjedile ovdje, a vi ne smijete Klub SDP-a sukladno članku 249. ovog Poslovnika koristiti za iznošenje svoje mržnje prema Hrvatima u Bosni i Hercegovini.
Dobro. Hajmo s time završiti.
U ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Davor Bernardić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege, ugostiteljski sektor na koji se mi itekako oslanjamo kad je u pitanju gospodarski rast punjenja državnog proračuna i zapošljavanje je u vrlo teškom stanju. Veliki prihodi od dolaska turista najviše se odnose na Jadran odnosno tek oko 10% ugostitelja ima velike koristi od turizma zbog te činjenice a ostalih 90% i dalje preživljavaju. Nažalost nastavlja se i trend zatvaranja ugostiteljskih objekata zbog velikih nameta. Zabrinjavajuće je da Vlada konstantno napada ovaj sektor novim većim nametima jer naime od 1. siječnja 2017. g. se snižena stopa PDV-a od 13% više ne primjenjuje na ugostiteljstvo. Od 28 članica EU-a Hrvatska ma najvišu stopu PDV-a na ugostiteljstvo, naime samo Danska i Hrvatska primjenjuju stopu od 25%, druge zemlje članice ili imaju nižu opću stopu PDV-a ili su njih čak 17 prepoznale važnost ugostiteljstva pa na njega primjenjuju sniženu stopu ali osvrnimo se kolegice i kolege na naše mediteransko susjedstvo, na našu direktnu konkurenciju. Portugal ima stopu PDV-a na ugostiteljstvo od 13%, Italija od 10%, Španjolska od 10% a Francuska, pogađate, također 10%. Kad je u pitanju stopa PDV-a na hotelski smještaj i tu smo pri vrhu u EU-u unatoč tome što primjenjujemo sniženu stopu PDV-a od 13%. Samo 5 država članica EU-a ima veći PDV na hotelski smještaj od Hrvatske. S druge strane, ranije spomenute Španjolska, Francuska, Italija primjenjuju stope od 10% dok Portugal ima još nižih 6%. Tako se potiče razvoj turizma. A kad smo kod turizma, Ova Vlada se jako voli pohvaliti uspješnom turističko sezonom a da na to nema baš nikakav utjecaj nit je za to zaslužna. Nema nikakvog kratkoročnog plana niti postoji bilo kakva dugoročna strategija, dobra sezona nam se jednostavno dogodi, zbog tradicije, zbog prirodnih ljepota naše zemlje, ali prvenstveno zbog entuzijazma, truda, zalaganja te gostoljubivosti ljudi koji se bave turizmom. I umjesto da raznim olakšicama i poreznim rasterećenjima stimulira razvoj i daljnje jačanje te konkurentnost turizma kao najjače gospodarske grane ova ga Vlada raznim nametima i poreznim opterećenjima guši i uništava, jer taj isti turizam ima najveći udio u BDP-u. Tako veliki udio ukazuje na katastrofalno opće gospodarsko stanje u Hrvatskoj jer oslanjamo se na prihode od turizma koji zapravo spašavaju državu od bankrota i to pokazuje da nešto duboko ne štima sa hrvatskim gospodarstvom. Rast prihoda od turizma sam po sebi je odlična vijest, ali ono što je zabrinjavajuće da čak 5-tina prihoda države ovisi o jednom jedinom sektoru. Ovisi o tom istom turizmu koji je sklon utjecaju raznih vanjskih faktora koje ne možemo kontrolirati. Generalno neshvatljiv je odnos ove Vlade prema turizmu. Ova Vlada je napravila 5 velikih udara na vodeći gospodarski sektor u državi. Ukinuto je, prvo ukinuta je snižena stopa PDV-a u ugostiteljstvu te smo sada mediteranska zemlja s najvećom stopom PDV-a u ovom sektoru. Drugo nedavno je i povećana boravišna pristojba za goste u nautičkom turizmu u određenim slučajevima i 10 puta. Treće povećana je boravišna pristojba za goste u smještajnim objektima 25%. Četvrto donesena je odluka o povećanju paušalnog poreza za male iznajmljivače koji može ići gore čak 5 puta. Peto, posebno je još na odluku o povećanju paušala taj isti paušal opterećen dodatno s prirezom. Sutra je na dnevnom redu šesti udar ove Vlade na turistički sektor. Dakle, s jedne strane imamo oporavak nama konkurentskih tržišta Turska, Grčka, Bliski Istok, a to znači novi pritisak i usporavanje dosadašnjeg rasta hrvatskog turizma, a s druge strane potpuno nepromišljenu politiku Vlade koja kontinuirano povećava opterećenja u ovom za Hrvatsku izuzetno važnom gospodarskom sektoru. Valjda po načelu uzmi tamo gdje još ima. I zato ćemo mi da bi pomogli razvoju tog istog turizma, ako ne prije onda kada treći put preuzmemo odgovornost za Hrvatsku smanjit stope PDV-a i to na 13% u ugostiteljstvu i na 10% u smještaju po uzoru na zemlje koje imaju najrazvijeniji turizam u Europi.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bernardiću. Pozdravimo na galeriji učenice i učenike Osnovne škole Ivana Filipovića iz Zagreba te njihove profesorice i profesore, dobro došli i ugodan boravak. [[Pljesak.]]
Sada će gospodin Nenad Stazić govoriti stajališta Kluba zastupnika SDP-a.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, dakle jučer se u Splitu po zna koji puta već dogodilo sramotno obilježavanja 9. bojne HOS-a, gdje je tamo govorio hitleroliki Marko Skejo za kojega Novosti pišu da je tri puta osuđen na uvjetnu zatvorsku kaznu zbog izvlačenja novca, protupravne naplate i utaje poreza. Toliko on voli svoju Hrvatsku, da joj ne plaća porez. Datum osnivanja 9. bojne HOS-a je 2. studeni 1991., ali oni naravno proslavu ne održavaju na taj dan. Nego oni osnutak slave 10. travnja to je dan kad je proglašena NDH-a. Tri puta je tamo Skejo pozdravio ustaškim pozdravom Za dom spremni i pitao se u svom govoru, a kome smeta Za dom spremi, smeta neprijateljima i mrziteljima hrvatske slobode i nezavisnosti. Bio je tamo i jedan častan čovjek također branitelj, Zoran Erceg, on je putem stranice Dosta je, ja vas se ne bojim, objavio kako je jučer u Splitu pokušao spriječiti održavanje ove proslave 9. bojne HOS-a koja ime nosi po čuvenom ustaškom zločincu Rafaelu vitezu Bobanu. Nacistima se treba suprotstaviti otvoreno i po danu, kaže Erceg, pomozite mi da zajedno pokažemo drugo časno i antifašističko lice Hrvatske za koje smo se borili u ratu, ako se pomirimo s HDZ-om i nacistima onda smo uzalud ginuli u ratu. Kaže ovaj časni Hrvatski branitelj. Tko je vitez Rafael Boban? Zapovjednik zloglasne ustaške crne legije Jure Francetića, ustaški kolač, pripadnik ustaške vojnice, pripadao je krugu najpovjerljivijih Pavelićevih suradnika i po njemu se zove bojna. Baš ni jedno drugo ime nisu mogli naći, nego ovog zloglasnog koljača. Policija je pratila skup i nije reagirala, zapravo jest, spriječila je Zorana Ercega da razvije plakat kojim je htio protestirati. HOS je osnovan po uzoru na ustašku vojnicu, bio sam kao novinar na Starčevićevom trgu i vido ih, ustaške crne uniforme, ustaško znakovlje, ustaški pozdrav, ustaško dizanje, pozdravljanje uzdignutom desnicom, po uzoru na naciste. HOS je kasnije pripojen Hrvatskoj vojsci, ali eto ni do danas se nije odrekao svojih ustaških obilježja. Pa do kada Vlada to misli tolerirati? Treba li uopće spominjati da je tamo bio i katolički svećenik koji se isto tako derao Za dom spremni. Pa imamo Ustav, pa imamo preambulu Ustava imamo zakonsku osnovu da se ova ustašija prekine. Unatoč zabrani Koruške crkve najavljuje da će se ipak komemorirati na Bleiburgu, gdje se zapravo slavi NDH. Napao me kolega Reiner neki dan da sam usporedio vojnike Wehrmachta sa Hrvatskim braniteljima naravno, lažno, glupo. Ja sam govorio o 110 tisuća vojnika Wehrmachta koji su zarobljeni kod Staljingrada, vratili su se samo 5 hiljada. Nikome u Njemačkoj ne pada na pamet da ih, da obilježava njihovu pogibiju. A nisu to bili nacisti, to su bili unovačeni vojnici Wehrmachta, studenti, slikari, seljaci, stolari. Nitko u Francuskoj ne obilježava one koji su bez suda smaknuti kao kolaboracionisti. Nitko to ne radi u Italiji. Jedino Hrvatska. Slavi gubitak, gubitnike II. Svj. rata koji su osramotili hrvatski narod za sva vremena.
Slijedeći Klub zastupnika onaj HNS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Stjepan Ćuraj.
Zahvaljujem podpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, vrlo kratko jedna aktualnost koju mislim da je radi javnosti potrebno posebno elaborirati, istaknuti a u krajnjoj liniji i informirati. Naime Izmjenama i dopunama Zakona o stečaju potrošača koje su stupile na snagu 1. siječnja ove godine omogućen je jednostavan postupak stečaja potrošača. Međutim tu su se već pojavile određeni natpisi, sumnje itd., pa želim jasno reći što, na što građani imaju pravo i što je prava istina i koji eventualni problemi mogu proistić iz tog, odnosno vjerojatno će i proisteć iz tog zakona. Naime, prema podacima FINE 100.000 tisuća u RH ima ispunjene zakonske pretpostavke za taj prijaviti stečaj, a to je dakle da moraju bit odnosno potrošači ili građani koji su u blokadi dulje od 3 godine, dugovanje im je manje od 20.000 tisuća kuna govorimo glavnice, dakle ne kamate i ne smiju odnosno imati imovinu vredniju od 10.000 kuna pri tome ne računajući nekretninu u kojoj žive. Još jednom kažem ne računajući nekretninu u kojoj žive. Zašto, zato što su se upravo pojavile određene informacije u javnosti da je jedina nekretnina u kojoj živite će isto ići u postupak, a to nije točno. I važno je isto naglasiti da kod osobnog stečaja potrošač sam odlučuje hoće li ga pokrenuti ako je zadovoljio navedene uvjete. FINA je već i ovih dana šalje poštom, znači naši građani u blokadi to mogu i očekivati na onih 100.000 adresa, zahtjeve potrošačima da se u roku od 15 dana očituju jesu li suglasni da se nad njihovom imovinom provede jednostavni postupak stečaja potrošača. Znači, to je prije svega jednostavan postupak, pred sudom, gdje se utvrdi stanje imovine, prema popisu imovine koju potrošač dostavi uz očitovanje i prema podacima FINE i ostalih institucija te zatvori ako nema navedene imovine preko …/nerazumljivo/… ili nekretnine naravno osim ona u kojima se živi preko 10.000 kuna i time naši potrošači, naši građani dobivaju zapravo novi start, oprošteni dug i deblokirani su. To je ono što ovaj zakon omogućuje i zapravo kako stvari idu. No, di sam najavio potencijali problem, ako je vrijednost imovine veća od 10.000 kuna onda sud može donijeti rješenje o otvaranju jednostavnog postupka stečaja, ali mora imati povjerenika koji onda ima 12 mjeseci da od otvaranja postupka utvrdi svu imovinu, ona što je preko 10.000 i da onda rasporedom te imovine zapravo smanjuje onaj oficijalni dug dok se to ne spusti ispod 10.000 i zapravo ne ostvare uvjeti za kad se sve rasproda zapravo da ili je vraćen dug ili ima uvjete da se čovjeku zapravo dug i oprosti odnosno proglasi osobni bankrot i krene u novi start. No, iako se radi o jednostavnom postupku treba voditi računa i to je ono što želim i što ću u krajnjoj liniji i osobno obavijestiti ministra Bošnjakovića o kapacitetu sudova s obzirom na slučajeve. Istina je da su to jednostavni, ali i ti jednostavni slučajevi, jer to nije riječ kao što smo imali onaj jednokratni oprost dugova to je danas 100.000 za mjesec dana to može biti 110, 80 i to će biti kontinuirano nadamo se sve manje i manje, ali to ljudi ispunjavaju te uvjete protekom tri godine znači neko će imati te tri godine za 3 mjeseca, neko za 7 mjeseci, neko za godinu dana, nažalost nadam se da će to bit sve manje i manje ali to nije nešto što će se kad se riješi više neće biti nažalost. I zato treba voditi brigu o stanju sudova i broju sudaca koji će voditi te postupke naravno znamo sve o pravosuđu i o, i mislim da je reforma kojom se išlo u spajanju općinskih i prekršajnih sudova sigurno će se dobiti veća i mobilnost sudova i mogućnost i kapacitiranost da se izjednači da oni sudovi koji su bili pod nisu imali dovoljno predmeta zapravo da se omogući da onako koliko toliko budu uravnoteženo samo opterećenje suda i sudova i to je bilo dobro i to smo i pozdravili, međutim ovdje ima trajan karakter i zato kažem to isto je jedna od mogućnosti na način da se to možda neće tako brzo moći rješavati kao što je ovim zakonom koji je u konačnici dobar intencija bila. Ali ono što sam htio ovdje naglasiti svakako je da nije jedina nekretnina, ne ulazi u to, moguće je imati osobni bankrot, krenit ispočetka ako imate jednu nekretninu u kojoj živite i to je ono što je najjasnije i to je ono što treba reći i svakako da će svi potrošači dobiti taj zahtjev i oni moraju sami odlučiti neće niko automatizmom ništa raditi u njihovo ime. Zahvaljujem.
Hvala.
Iduća rasprava poštovani kolega Ćuraj, Klub zastupnika NHS-a, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče, poštovane kolegice i kolege, mislim da je apsolutno i vrijeme i mjesto da s ove govornice istaknem nešto što smo imali jučer i prilike vidjet u medijima, a upravo mi ovdje svi zajedno ili barem velika većina smo i omogućili nešto što više od 20 godina je stajalo na mjesto. Što smo se svi zaklinjali, što smo svi prepoznali da treba napravit, ali se nitko ili nikada nije bilo dovoljno političke odlučnosti da se krene u postupak. Naravno govorim o kurikularnoj reformi, s obzirom da je s jučerašnjim danom objavljeno 37 novih kurikuluma dakle stari su stavljeni van snage, što znači da smo se pomakli kad govorimo čak i o onim gimnazijskim programima za nešto što je već preko 20 godina bilo isto, napravili smo onaj iskorak, u krajnjoj liniji koji smo mi se obvezali i kao stranka, ali prije svega i mi ovdje u saboru. Mislim da stavljajući obrazovnu reformu kao jedan od uvjeta kondicije sina konon HNS-a smo upravo dali mogućnost ne stranačkim ljudima od ministrice i njenog stručnom timu koji nitko nije politički angažiran da naprave ono što smo govorili, što smo tražili i što smo dugo iščekivali. A prije svega to znači promjenu u načinu obrazovanja. Primjera je nekoliko, samo radi javnosti, znači učenici će stvarati, satu glazbenog će učiti stvarati vlastitu glazbericu, na likovnom će raditi digitalne animacije, umjesto teorije na tehničkoj kulturi stvarat će tradicionalne hrvatske igračke, engleski jezik će učiti kroz video razgovore recimo s vršnjacima iz inozemstva, dakle više učenja kroz praksu, kroz rad, manje učenja napamet. To je ono što smo gledali razne dokumentarne reportaže, razne isječke čak i negdje u nekim filmovima kako je to negdje se radi, samo sanjali o tome kao to kod nas nikad neće doć. Također su donesene i odluke o 7 međupredmetnih kurikuluma za osnovne i srednje škole i prvi puta će učenici moći učiti predmete kao poduzetništvo, građanski odgoj, zdravlje, učiti kako učiti odnosno svojevrsnu metodologiju, uporabu informacija i informacijske i komunikacijske tehnologije, dakle nešto što je već davnih dana prisutno u društvu, nešto što je već davnih dana potrebno za život. I zato mi ovo zovemo škola za život, a ne za ocjene. Jel treba prepoznati što naši učenici i srednjih škola i iz osnovnih škola izlaze i s kojim znanjem i kako im to znanje koristi sutra u životu. Prvo polugodište je iza nas eksperimentalne faze, ocjenom preko 4,0 dakle čvrstom 4, mislim da je ono poslužilo u tih 70-tak škola kao vrlo dobar primjer i smjer, da od slijedeće jeseni donošenjem ovih kurikuluma škola za život ulazi u sve škole. Također, to nije samo došlo samo od sebe, zašto kažem da je ovo pravo mjesto, jer smo mi upravo ovdje napravili sve potrebne preduvjete u zadnjih godinu i po dana prije svega, naravno radilo se i ranije, ali samo u zadnjih godinu i po dana donijeli smo zakone o strukovnom obrazovanju koje je omogućilo više prakse, dualno obrazovanje, milijardu kuna Europskih sredstava za investicije, Zakon o odgoju i obrazovanju gdje smo prepoznali mogućnost povećanja do 30% plaće profesorima koji sudjeluju u EU projektima, javnog privatnog partnerstva, uređenje i obnovu škola, Zakon o udžbenicima koji je upravo bio baš preduvjet da se krene i u ove godine, odnosno slijedeće školske godine u kurikularnu reformu koji donosi i efikasnije odobravanje udžbenika, autonomija se više daje učiteljima, digitalni dostupni su svi materijali digitalni, dakle može se birat iz koje knjige će se koja tema obrađivati, apsolutno ono što je slijedeći korak koji je trebao bit već davnih dana. Tu je bio i Zakon o hrvatskom …/nerazumljivo/… okviru itd. sve ono što se nadograđuje. Mislim da smo u ovih tjedan dana napravili nešto što je bio potreban iskorak, koji nije bio težak jer svaka promjena je teška. Svi smo mi za nešto novo, ali ne da baš kreće od nas. I zato možda nije bilo dovoljno ni političke odlučnosti do sada, ali upravo smo je mi stvorili i nadam se da će ovo sigurno biti jedan iskorak za naše građane i našu djecu, a prije svega i našu budućnost. Zahvaljujem.
Idemo dalje, zadnji klub koji se je javio, Klub zastupnika HNS-a, poštovani Milorad Batinić, izvolite.
Hvala predsjedniče, kolegice i kolege. Naime, i ova izlaganja, prije u slobodnom govoru, ponukala su me na neki način, da se osvrnem i na općenito na situaciju, ja bi ju čak i nazvao aktualnom političku situaciju, u zadnjih neki 2-3 tjedna. Naime, bilježimo niz događanja, koja svakako nisu dobra, evo spomenuti ću samo neke, ovo što se je bilo desilo u Splitu, radi čega je odgođen, jedan ajmo reći utakmica. Događanje, koje svakako ne ulijeva povjerenje građane u institucije RH, znači može se desiti bilo gdje drugdje, nazvati ću sa jednim možda pogrbnim, ali možda i neprimjerenim nazivom, žigosanje, u školskoj ustanovi, u školi između učenika, sa simbolom koji svakako osuđujemo, više nego primjeren. I ono što me svakako žalosti i nama u HNS-u svakako neprihvatljivo reakcija samog ravnatelja škole. Znači to je dozvoljeno. Dal ćemo to možda ukoliko se neće adekvatno sankcionirati, da li to možemo očekivati i u nekim drugim školama, da li to možemo očekivati na ulici, ukoliko neće biti primjereno sankcionirano i kažnjivo. Bili smo svjedoci unatrag zadnjih mjesec dana gledati snimke, jedne brutalnosti, jednog nasilništva, slučaj Daruvarac, postavljam pitanje, svi mi na neki način, da li sa društvom, da li samostalno ulazimo u kafiće ugostiteljske objekte, što bi bilo konkretno da se nama nešto slično desi. OK, dobilo je sudski epilog, procesuiran, osuđen, 5 g. koliko se sjećam zatvora, nakon toga, čovjek slobodno šeće. Ako pratimo, promatramo ono što se je dešavalo, njegove izjave, tko kaže da je on u tom periodu slobodan čovjek, može otići u inozemstvo, pobjeći od pravde, može ponoviti slučaj, i s punim razlogom, žrtva tog nasilničkog ponašanja, ne osjeća se sigurno u svojoj domovini, u svojoj državi. Da li naravno, kao predstavničko tijelo, mislim da bi bilo krajnje vrijeme da se zapitamo o zakonima koje donosimo. Imamo sve je pokriveno, od Kaznenog zakona, od ovoga, onoga, to je jedna razina, druga razina pravosuđe, ujednačena praksa, ujednačena praska, naravno u ovih 5 g. to je minimalna kazna, mislim da je raspon i daleko duži, bio je veći broj godina … [[Govornik se ne razumije.]] Kao liberal možda čudno što tako govorim, jer uvijek smo za prevenciju, ali očito, očito da postoji određeni članice i članovi našega društva, kojima prevencija i rekao bi, edukacija očito nisu dovoljno. I na kraju bi se osvrnuo i na izjavu predsjednika Europskog parlamenta, i tu ću završiti, smatramo da izjave koje su date od strane hrvatske Vlade i predsjednice, ipak su trebale biti, rekao bi malo rekao bi čvršće i oštrije. Ja bi samo postavio, s time ću završiti sa tom, tezom, što bi bilo, hipotetsko pitanje, da je recimo, Orban, kazao mađarsko Međimurje, što bi bilo? Što bi bilo, da je konkretno Vučić ili Dačić, kazao što su bile pretenzije srpska Slavonija, srpska Banovina ili Đukanović da kaže crnogorska Prevlaka ili crnogorski Dubrovnik ili nešto slično tome. Da li bi tako umjereno reagirali, postavljam pitanje. Mislim da prije svega razumijem dobrosusjedske odnose i apsolutno jesam za to. Treba njegovati, jer nemojmo zaboraviti, najlakše se je posvaditi, ali kada se posvadiš, opet treba razgovarati, međutim, to ne vodi svađi mislim da treba puno jasnije artikulirati i nacionalni interesi ne mogu i ne smiju biti ispred, moraju biti ispred stranačkih interesa.
Hvala kolega. Imamo povredu poslovnika, kolega Glasnović, izvolite.
Pa povreda je ta da ne smetaju g. Batiniću petokraka i srpski čekić pod kom je pobijeno 110 milijuna ljudi, to vama ne smeta.
Kolega Glasnović, to nije povreda poslovnika, iznio je svoj stav, kao što ste ga iznijeli i vi, kao što su svi ostali klubovi i nije bilo povrede Poslovnika i dobivate opomenu.
Sljedeća rasprava, u ime kluba, biti će u ime Kluba zastupnika HNS-a a govoriti će poštovani zastupnik Stjepan Čuraj.
Zahvaljujem potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Iskoristio bi ovu priliku s obzirom na opetovane medijske natpise, aktualnosti, čak i neke tiskovne konferencije kolega, da ipak, prije svega javnosti, stavim stvari na pravo mjesto. Puno je tih bilo različitih dezinformacija, pa ja bi čak rekao i zastrašivanja kada govorimo o već daleko uznapredovanoj kurikularnoj reformi i onome to ona donosi. Naravno da mi svi deklarativno uvijek govorimo da reformama, da nešto novo, jer kada se krene raditi, ja sada ovdje govorim kao društvo onda uvijek se nađe koji to osporavaju, kojima to ipak promjena nije dobra, jer svi se navikli, onako uljuškali smo se u nešto postojeće i svatko sada treba nešto novo raditi, to mu je neka ajmo reći, svojevrsna tlaka i nalazi zamjerke. Ali, ova reforma, znači preko 30 tisuća nastavnika je na edukaciji od 1. mjeseca ove godine, razno raznim seminarima, to je nešto zbilja što ide i što sad više nema nazad. I onda naravno da se događa, da netko možda radi političkih poena, diskreditacija, ili mislim s kojim god to motivom to može biti, jer sigurno motiv nije da se radi na bolje, ide sa svojevrsnim zastrašivanjem, javnosti, plašenjem, govorenjem netočnih informacija pa tako imamo sada ako gledamo unatraške, govorimo o nekim velikim prijeporima što se tiče kurikuluma iz povijesti, da, tri razloga su zašto je on ponovno vraćen u onu raspravu, bio je na javnoj raspravi kad je prethodno usvojenih 37, onda je ekspertna radna skupina dala svoje sugestije odnosno ga išlo izmjenjivat i te neke izmjene su zaslužile da ponovno stručna i znanstvena javnost da sud o njima jer su uvelike bitne i uveliko se to bitno promijenilo do onog prvoga prijedloga. Jedna od tih stvari je što je sada u novome bila veća količina sadržaja, generalno prevelika, imamo i različite stavove odnosno materija oko holokausta odnosno relativizacije samoga koja nije sigurno zadovoljavajuća i također novi koncepti koji su uneseni, nisu upravo prošli tu javnu raspravu i sad je nešto novo. I zato je ministrica dala ponovno na javnu raspravu jer želimo imati kvalitetan neprijeporan dokument što je puno bitnije nego hoće li on možda biti na jesen ili neće za razliku od ostalih 37 koji već jesu. Jer cilj svih kurikuluma i cijele reforme je bilo da se uči kroz novi zapravo model učenja koji ne sadrži ono suhoparno bubetanje, učenje napamet, čisto reproduciranje činjenica koje kasnije se zaboravi nego da se stječu i vještine znanja dolaženja, samostalnog otkrivanja, spoznaje odnosno spoznaja odnosno činjenica koje ostaju dugotrajnije, koje razvijaju i mlade umove i kojim sigurno puno više će značiti u budućnosti i u životu. Što se tiče lektire, apsolutno netočnosti brdo izneseno. Niti jedna knjiga nije izbačena, jedini problem koji ja vidim ovdje što smo nešto rekli da nije obvezno a to po defaultu ne znači da je zabranjeno i da se ne treba raditi. Znači mi smo sada da potaknemo učenike, da ne čitaju samo kratke sadržaje i prepisuju s interneta, tko zna šta gdje, omogućili nastavnicima a ujedno i njima da im se da na izbor koju žele lektiru, znači veća sloboda izbora, onako liberalnije je, a ne kao nekada to i ništa više, ne daj bože nešto drugo da pročitaš što nije jednom je odlučilo, apsolutno ne, davno smo prošli iz tih vremena. Znači više izbora, ili ja, ne znam tko bi mogao drugačije reći da dijete ako mu se ponudi 2, 3 djela, teme, knjige, pa on izabere jednu, ja sam siguran da u većoj mjeri će on to zbilja pročitati svojim izborom jer ga to zanima nego da mu je netko rekao moraš to, to i to pa onda šta bilo. Jer šta nam je cilj? Nije sami cilj da netko napiše lektiru, cilj je da on nešto nauči iz te lektire, da stekne znanja, vještine a to radi se ovim putem. Jer tu apsolutno ne dolazi do zabrane i onda ajde da idemo vidjeti, tu ministrica je čak i dobro i ... [[Govornik se ne razumije.]] rekla ajmo napraviti ... [[Govornik se ne razumije.]] što bi trebalo biti u onim obveznim jer smanjuje se ovim, pa da vidimo ako slučajno nešto misli da treba prije ali to ne znači da ove druge koje ispadaju da ih neće bit, pa bit će, i dajemo i vjerujemo u naše učitelje ako se svi za njih zaklinjemo. Vjerujemo njima da će oni izabrati, da će oni znati prepoznati ove djece i ono što je najbitnije, onih koji podučavaju. Zašto od njih radimo robote za reproduciranje koji moraju po šablonu upisivati šta su sve predavali, ne daj bože da skrenu nešto manje. To donosi ova reforma, više slobode i upravo na onaj model finski koji je daleko liberalniji, tamo nema nijedne obvezne lektire.
Hvala. A sada će u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Marko Sladoljev.
Idemo sad na raspravu Kluba zastupnika HNS-a, poštovani kolega Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Ja bih povezao jedno dvije teme koje su uvijek aktualne i uvijek se sa brojkama razbacujemo, kako ovdje u Saboru, tako u medijima, a apsolutno su bitne se tiču svih nas, svih naših općina, gradova, županija, svih naših građana. Prvo, ono što je ključno je, neravnomjernost razvoja unutar RH, unutar tih par stotina ili desetaka km nailazimo na ogromne nerazmjere po svim statističkim pokazateljima, ali onima najviše, koji su najbitniji, po odlascima ljudi iz tih tzv. neperspektivnih krajeva. I Slavonija i Baranja je jedna od takvih koja je najviše pogođena i kada gledamo neke statističke pokazatelje, nama je jasno zašto je to. Prije svega, kada gledamo iznose one najsurovije, najprozaičnije, a to je kad gledamo prosjek BDP-a po stanovniku, kad jedan Zagreb ima 147 tisuća, a recimo Virovitička 46, Brodsko-posavska 47, Požeška isto tako 47, Vukovarska 49, tek nešto Osječko-baranjska županija 66 tisuća kuna po stanovniku. Dakle 3 puta manje. S tim da nije ni u Splitskoj nešto puno bolje ili Šibenskoj ili u ostalim županijama. Znači mi ne moramo gledati kakvi su standardi u Europi kad unutar naše zemlje imamo već tako nesklad i nesrazmjer u standardu. A gdje je onda kada gledamo iz središta tih županija na one općine koje nam zbilja ostaju puste? Kada gledamo Slavoniju i Baranju, ona ima tek 11, sudjeluje u 11% BDP-a a ima gotovo 20 prema popisu, to je sada sigurno i manje, gotovo 20% stanovništva. Petina stanovništva a desetina BDP-a. I onda dolazimo do prilike kako to napraviti. Mi smo i mali i prijedloge neke kod poreznih izmjena, politika za fondove za izravnavanje ali prije svega europski fondovi su prilika upravo za takve, za takva područja, za takve jedinice lokalne samouprave i regionalne samouprave. I onda danas slušamo razno razne postotke a stvarno je da smo mi na razini 52% ugovorenog, 13% povućenih sredstava odnosno isplaćenih. Kada malo gledamo to zvuči onako grdo, međutim treba znati da imamo još 2 godine za ugovaranje i još 5 godina za isplaćivanje. Ovo s isplaćivanjem nije problem a ugovaranje malo kasnimo. Međutim, pomaci koji se događaju u zadnjih godinu, dvije dana sigurno nam daju za pravo a i činjenica da nismo ni krenuli odmah u startu sa fondovima dok nismo iskoristili sve pretpristupne fondove koji su nam bili na raspolaganju do 2014. i da je to bio kriterij da se tu prvo sredstva povuku, onda možemo naći donekle neko razumijevanje. Kažem donekle. Naravno da dvije krize vlasti nisu pomogle tome, to svi zaboravljamo. Vjerojatno smo trebali imati treću pa bi onda još kasnile, potpisivanje ugovora, povlačenje sredstava pa bi onda opet se netko pametan našao govoriti kako slabo radimo a nema tko raditi. Da su imali još i treće izbore, treću krizu itd., itd.. No dobro, to se nikako ne povezuje. Naravno da mi je drago vidjeti da neka ministarstva rade daleko bolje od drugih, da je Ministarstvo graditeljstva povuklo 37% više od planiranog, da zahvaljujući tim sredstavima upravo su, rješavaju stambena pitanja mladih. Ali i projekti energetske obnove gdje su preko tisuće bolnica, vrtića, škola, stambenih zgrada i čak 16 tisuća kućanstava. Znači može se. Također sada nam dolazi onaj dio priče oko ugovorenog i isplaćenog. Ministarstvo obrazovanja očekujemo milijardu, natječaji su u tijeku da se ugovori milijardu sredstava za strukovno obrazovanje, milijardu za visoku znanost, 200 milijuna kuna je za samo za školu za život, za reformu obrazovanja. Znači polako ide i može se. Ali ja pitam da moramo mi gledati malo i sebe. Moramo naći jače modele fondova za izravnavanje, više raditi kriterije na kriterij koji se baziraju na indeksu razvijenosti, više bodovanja i kod porezne politike i kod dodjeljivanja vlastitih i proračunskih sredstava i kriteriji bodovanja jer to i jednostavno ona briga koju mi moramo prvo napraviti i gledati u svojem dvorištu. Dakle nemoguće je da ni 50, 100km od Zagreba, 200 je tri puta lošiji standard. Ljudi odlaze, kupovne moći nema, nema ljudi i onda je to razlog zašto nam se događaju prvo unutarnje migracije a onda i ove vanjske koje svakako trebamo spriječiti. Zahvaljujem.
Idemo na zadnju raspravu, Klub zastupnika HDZ-a, poštovana kolegica Sunčana Glavak. Izvolite.
Slijedeći je kolega Čuraj ispred Kluba zastupnika HNS-a, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Danas evo upravo da govorim i o tijeku potpisivanje i hrvatska znanost je dobila jedno veliko priznanje ali i veliku šansu. Prije svega, ta šansa proizlazi pridruživanjem prestižno znanstveno društvo CERN-a, najvećeg i najuglednijeg centra za znanstvena istraživanja u svijetu. To je centar koji ima oko 16 000 znanstvenika, 110 različitih nacionalnosti koji dnevno objavljuju tri izvorna znanstvena rada i koji recimo će omogućiti hrvatskim studentima jer godišnje 300 studenata odrađuje svoju praksu odnosno stažiranja, programe stažiranja u trajanju od 8 do 13 tjedana. Također, ovim Hrvatska ulazi u znanstvenu elitu i time otvaraju se potpuno nove prilike za naše kako sam rekao i studente ali prije svega i znanstvenike i nastavnike, učitelje ali i poduzetnike. Otvaraju se razne mogućnosti obrazovanja koje CERN nudi, programa za studente, doktorskih programa koji su većinom fokusirani na inženjere odnosno na stem područja ali prije svega, sve to uz primjenu novih tehnologija. Šta nam je CERN donio u povijesti? Samo neke od stvari recimo, ... [[Govornik se ne razumije.]] odnosno znanstvenici i stručnjaci iz CERN-a i CERN kao takva institucija je zaslužna za ona tri slova duplo w, World Wide Web, servisa internetskog koje koristi preko gotovo 3,5 milijarde ljudi, koji je u stanju '93. g. Također, zaslon koji je reaktivan na dodir, tzv. touch screen je direktni proizvod iz CERN-a. Tu su razne medicinske aplikacije u liječenju malignih bolesti koji dandanas se primjenjuju a tehnologija i znanost koja je izašla upravo i proistekla iz CERN-a. Da ne govorimo da su pionirski pothvati kod izrada PET skenera itd., sve proizašli iz CERN-a. Dame i gospodo, danas je Hrvatska dio toga. To nije nama palo s neba, neki su sanjali to godinama. Ali mi smo u zadnjih godinu i 9 mj. intenzivnog rada omogućili da se danas upravo mi pridružimo CERN-u i toj grupi znanstvenika i znanosti i ovom otvorimo širom vrata, hrvatskim znanstvenicima, hrvatskoj pameti i hrvatskim poduzetnicima među kojima recimo Končar je već nešto krenuo raditi ali prije svega evo imamo i primjer Mate Rimca da godišnje sudjeluje u 500 milijuna eura različitih natječaja. Dakle to je ono što je opipljivi rezultat, to je ono što smo možda svi sanjali ali i omogućili smo na čelu sa ministricom Divjak da se to upravo dogodi, upravo u manje od 2 g. i upravo danas ja vjerujem, od 1 sat je protokol, a mislim da je upravo sada negdje i to službeno potpisivanje između ministrice i direktorice centra. To je ono što otvara vrata kao što sam rekao i prirodi ali i tehnološkom razvoju zemlje i to nije samo pitanje znanosti kao što sam naveo nego zamah tehnološkom, gospodarskom razvoju zemlje koji je Hrvatskoj izuzetno bitan jer sa svih izvješća i pogotovo zadnjeg ekonomskog foruma, svijet se dijeli i dijelit će praktično države koje će uhvatiti korak sa IV. industrijskom revolucijom i one koje neće. Mi želimo i moramo i mi hoćemo biti uz bok sa onima koji drže korak sa tom industrijskom revolucijom i ovo je upravo korak u tom smjeru. Zato još jednom čestitke svima koji su radili na ovom projektu, prije svega na čelu sa ministricom Divjak i ja vjerujem da ovim otvaramo novo poglavlje za razvoj naših stem područja, znanstvenika, studenata, stručnjaka, gospodarstvenika koji će sigurno znati iskoristiti sve benefite i aplikacije na onaj natječaj koji sam spomenuo ali prije svega i za naš IT sektor i kreativna industrija koje su itekako uključene u sam rad centra. Ne moram govorit što to sve znači i kako možemo biti ponosni što je danas Hrvatska članica toga i još jednom zahvaljujem svima i čestitam koji su radili na tome i puno sreće svim našim znanstvenicima koji su doprinijeli i zahvaljujem se i njima i sigurno da ovim otvaramo jedno novo poglavlje u znanosti u Hrvatskoj i u prilikama koje će iz tog proisteći. Zahvaljujem.
Hvala.
Klub zastupnika HNS-a također se prijavio za iznošenje stajališta, u njihovo ime govorit će zastupnik Ćuraj.
Zahvaljujem potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, želim ovu priliku iskoristiti da bi između dva čitanja podsjetio na to da smo ovdje imali upravo nove izmjene i dopune Zakona o državnim službenicima. U prvom čitanju ja sam predložio da osim onoga samog razloga zašto smo i krenuli u ove promjene, a to je naše predsjedanje EU i mogućnost fleksibilnijeg zapošljavanja, premještanja na duže vremena, dakle, duže od godinu, da krenemo u jednom smjeru koji mislim da građani su gotovo već odustali da je to moguće, da gotovo više nitko ne vjeruje da mi možemo imati natječaj za prijem u državne i javne službe, transparentne, da samo najbolji, najkvalitetniji se primaju itd., itd. To se upravo može napravit po uzoru na Europsku komisiju, ne trebamo izmišljati toplu vodu, mi znamo da Europski ured za odabir osoblja organizira otvorene natječaje u svrhu zapravo odabira osobe za stalno i privremeno radno mjesto, znači, po modelu da se radi testiranja određenih vještina gdje i naravno i vrednovanjem u određenim kategorijama afiniteta, dakle, mi znamo da u pojedinim ministarstvima imamo određene upravne odjele odnosno sektore koji se bave različitim stvarima, pa negdje je više naglasak na pravni dio, negdje na ekonomski, negdje na neki tehnički ili stend dio i apsolutno osim onog općeg dijela koji bi trebao biti jednostavan, sve treba naravno voditi računa o tim pojedinim dijelovima i upravo stvaranjem kad prođu natječaj, ti kandidati bivaju uvršteni u popis uspješnih kandidata kojima su institucije … [[Govornik se ne razumije]] koriste pri zapošljavanju odnosno tek kad se pojavi potreba. Što znači? Jedinstveni natječaj, jedinstvena rang lista, kad se otvori potreba, otale se zovu ljudi, to može vrijediti godinu dana, dvije godine, ti natječaji se mogu provoditi kvartalno, polugodišnje i to treba raditi Agencija za vanjsko vrednovanje, kao za državnu maturu, neovisno, bez utjecaja, bez mogućnosti, pod strogim kriterijima i pod velikom opaskom javnosti, jel to onda nije jedan natječaj negdje, pa to netko bio vidio, nije vidio, nego je to onda jedinstveni, tu su tisuće ljudi i šta time dobivamo? Prije svega transparentnije, prije svega dobivamo veću mogućnost da oni najkvalitetniji se zaposle tamo gdje je najpotrebnije, a to je onaj servis građana koji mora biti efikasan i ekonomičan, da osiguramo od onih sa najboljim ocjenama, sa najboljim rezultatima bivaju uvršteni u onaj prvi dio da nam se ne može dogoditi da netko tko je bio 2700, a ispred njega se prijavilo 500 ljudi, da se on zaposli, osim ako ovih 500 ljudi prije nije odustalo jel je sve to onda vidljivo i onda dajemo perspektivu tim mladim ljudima danas koji završavaju fakultete, da ako znaš, ako učiš, ako ideš na fakultet, da stječeš znanje, a ne ocjenu ili samo ocjenu, da ima šanse da to svoje znanje možeš pokazat da ti se može vrednovat, jel tako šta se radi na razini Europske komisije, puno naših sugrađana je to prolazilo, po čak preko 90% uspješnosti i sad radi u Europskoj komisiji. To je moguće, mala zakonska izmjena, sigurno malo više organizacije, ali to treba krenuti, zato ovdje napominjem da taj zakon je između dva čitanja, možemo ga već sada to polako implementirati, možemo otvoriti vrata da se to rješava pojedinim pravilnicima, za pojedina područja, pa onda taj recimo sustav mogu koristiti jedinice lokalne samouprave i uputiti svoje kandidate na taj isti natječaj, možda nešto dodatno platit i iz toga isto selektirati. Dakle, time bi zbilja uklonili i onu najmanju sumnju, a danas je ta apsolutno najveća da netko dolazi po tko zna kakvim preporukama, načinima, stranačkim iskaznicama itd., itd., onda je sve crno na bijelo i time veliki dio bodovanja, veliki dio vrednovanja nečije sposobnosti stavljamo na jedan objektivan i neovisan način. Mislim da je to nešto što želimo ovdje poručiti da se može sada već i u ovim izmjenama Zakona o državnim službenicima svakako uvrstiti, al ako i ne bude, svakako će to biti nešto što ćemo inzistirati da se napravi jel to naši građani zaslužuju. Zahvaljujem.
Hvala.
Slijedeći klub biti će onaj HNS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Stjepan Ćuraj.
Zahvaljujem poštovani podpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovani naši, naše građanke i građani, svi oni koji nas prate, kolegice i predstavnici medija s izuzetnim zadovoljstvom želim ovdje reći da je u srijedu navečer, pa ja vjerujem da je ovo možda jedna i od onih povijesnih činjenica, ja se barem nadam. U srijedu navečer jedna ekspertna odnosno radna skupna koja je radila na onom jednom zadnjem kurikulumu koji otišao u tisak u Narodne novine, kurikulum iz povijesti postigla jednoglasno suglasje. Dakle, imamo dokument koji će biti upućen ekspertnoj radnoj skupni, zatim ministrici koji očekujemo slijedeći tjedan da bude poslano u Narodne novine. Što to znači? To znači dosta više ideološkim podjelama, dosta više pitanjima '45., '91. itd. imamo dokument koji su se jednoglasno složili po prvi puta u povijesti predstavnici možemo tako reći desnih i lijevih, ali to su stručni timovi ispred katedre Filozofskog fakulteta, instituta za hrvatsku povijest odnosno za povijest svojedobno kako mi gledamo kao suprotnim stranama, jednoglasno su se složili nakon druge rasprave koji je ministrica poslala, nakon svih komentara koje smo dobili i ono što je rečeno imamo kvalitetan dokument koji će jamčiti da više prestanemo sa tim nepotrebnim podjelama, jer to je dokument na kojima se godinama lome koplja, koji je uvijek služio kao svojevrsna podloga, znate onu reviziju povijesti ispravljanja, tko je bio gdje, kako, tko je u pravu, tko nije. I sada možemo zapravo reći da smo napravili nešto što će osigurati kvalitetno obrazovanje i kvalitetnu budućnost naše djece i to je zapravo cilj toga. Neopterećenu, jasnu, nedvosmislenu. Jer se sve teme koje se trebaju obraditi, obradit će se kad govorimo o osnovnim i gimnazijama, osnovnim školama i gimnazijama i da više da zatvorimo više tu knjigu i tu priču. Ja znam da će biti protivnika ovome, sigurno i te protivnike sigurno mogu vidjeti u onim eksterno desnim ili eksterno lijevim stranama, ali to je samo znak da radimo, da smo napravili dobar posao i da je dokument zato dobar. Jer ona velika većina, ona najčešće tiha većina je u sredini i to je ta predstavljena u ovoj struci. Dakle, to je struka koja je zastupljena, koja je to poslala i koju očekujem da će u slijedećih tjedan dana to ići i u tisak u Narodne novine i time ući u kurikulum za iduću odnosno ovu sad nadolazeću akademsku godinu. Samo bih ovdje citirao nešto što upravo stoji u uvodnom dijelu prijedloga predmetnog kurikuluma sa e-savjetovanja, kaže ovako. Austrijski književnik Stefan Zweig: Želimo li da nova generacija bude bolja, humanija i prije svega sretnija nego što je naša generacija onda se u nju mora odgajati i obrazovati bolje i humanije od naše. U okviru novog odgoja obrazovanja čini mi se najvažnijim novi oblik i drugačije poimanje povijesti od onoga kako smo mi to učili u školi. Ništa tako odlučujuće ne oblikuje politički, individualni i čudoredni stav prema životu kao način na koji se povijest uči i razumije. Kraj citata. Ovo upravo govori da je zadaća nas svih da stvorimo jedinstveni politički okvir koji smo mi prihvatili koji je HNS stavio na stol, na dnevni red i prvi put u povijesti ona se i napravila. Da taj politički okvir koji mi omogućimo, on će omogućiti kvalitetno obrazovanje ne samo povijesti, nego svih predmeta kroz koje će naša djeca izgrađivati svoj osobni, kulturni, nacionalni ali i europski identitet istodobno poštujući različitost drugih ali i prihvaćati nove standarde u svim životnim područjima. To je naš zadatak. I mene izuzetno veseli ta vijest, jer je upravo i naš i moj osobni posao bio postizati taj konsenzus upravo razumijevanje, možda nekad suprotstavljenih strana sa ciljem rezultata koji danas i koji ćemo sutra imati. I to je smisao i bit politike i to je smisao i našeg rada ovdje i kao HNS-a i ministrice, ali i svih nas ovdje koji smo to podržavali u jednom trenutku na bilo kakav način dali svoj doprinos. Zato sve čestite prije svega i ministrici Divjak i njihovom timu i svima onima koji su godinama radili na ovom, ovo nije projekt od prekjučer, na tome se godinama radilo, ali je trebalo političke odlučnosti, trebalo je da netko stavi to na dnevni i da dobijemo napokon 39 svih kurikuluma i novu obrazovnu reformu koja će se i dalje usavršavati. Zahvaljujem puno.
Hvala lijepa. Sada idemo na iznošenje stajališta u ime klubova zastupnika. Prvi Klub zastupnika je onaj HNS-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Stjepan Ćuraj.
Zahvaljujem poštovani podpredsjedniče, poštovani ministre, državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege, prije svega danas želim iskoristiti ovu govornicu kako bi govorio o današnjem Međunarodnom danu osoba sa Downov sindromom. Naime, tradicionalno prema odluci UN-a 21. ožujka je dan kojim se obilježava upravo ova bolest. Želim ovdje uputiti jasnu podršku i ohrabrenje svih osobama sa Downov sindromom ne samo današnjim nošenjem šarenih čarapa, što je apsolutno mislim poprimilo jedan, jednu simpatičnost i sigurno doprinijelo da dođe do više osoba upravo sve ono što kao jedan od prepoznatljivih zapravo simbola ovoga dana, sve ono što treba ukazati na potrebu prihvaćanja različitosti, ali i jačeg integriranja u društvo osoba sa downovim sindromom. U RH je registrirano oko 1700 osoba sa sindromom i upravo ovo, sve dok mi akcijama moramo osvješćivati javnost na potrebe pojedinca, nismo očigledno učinili dovoljno. Brojni su problemi i izazovi s kojim se osobe s downovim sindromom susreću i njihovi, naravno, bližnji. Stoga je zadaća i cilj svih nas izgradnja tolerancije, stvarno uvažavanje individualnih razlika, poštivanje dostojanstva svakog pojedinca i kreiranje međusobne interakcije i društvenih odnosa. Prije svega, ono što možemo čuti iz komunikacije sa udrugama, najbitnija i odnosno nužna je kvalitetna međuresorna suradnja i kontinuirano unapređenje zakonskih rješenja koje će omogućiti što kvalitetniju i kvalitetnu zapravo integraciju osoba sa downovim sindromom. Što to znači? Evo, samo ću neke navodit zakone, pa možete mislit koliko je to ministarstvo. Unapređenje Zakona o socijalnoj skrbi, Zakona o radu, Zakona o doplatku na djecu, Zakona o porezu na dohodak, Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama, Zakona o predškolskom odgoju i naobrazbi, Pravilnika o pravima roditelja djeteta s težim smetnjama u razvoju na dopust ili rad s polovicom punog radnog vremena radi njege djeteta, te niz drugih zakona i pravilnika, ovo su samo neki od možda najbitnijih i najvažnijih. I zaključno, smatram da moramo stvoriti uvjete kako bi osobe sa downovim sindromom uistinu bile korisni članovi društva, sa maksimalno ostvarenim svojim potencijalima, te kako bi i njihovoj okolini, roditeljima, skrbnicima, posvojiteljima bilo jednostavnije. Još jednom, svima i udrugama koje ovdje nas je i posjetila ovdje u HS želim svu sreću, čestitati na svom dosadašnjem radu, predanosti i svakako reći da su vrata zapravo i mene i svih nas uvijek otvorena za svaki prijedlog koji, upravo ovo što sam danas rekao možemo doprinijeti. Zahvaljujem.
Hvala lijepa.
Prije rasprave Kluba zastupnika HNS-a i poštovanog kolege Stjepana Čuraja, pozdravimo svi zajedno učenice i učenike Medicinske škole iz Karlovca. Dobro došli! … [[Pljesak]] Kolega Čuraj izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče, poštovane kolegice i kolege, ja sam i rekao da ću svaki tjedan podsjećati na zakon koji smo imali u prvom čitanju, dakle, koji je danas između dva čitanja, Zakon o državnim službenicima i na prijedloge koje sam tada dao u provom čitanju ne bi li što više toga doprlo do onih koji predlažu, naravno, i svim drugim putevima ću se zalagati za… [[Govornik se ne razumije]] Samo dozvolite mi prije jednu rečenicu na aktualnu temu oko Uljanika i sudbine, dakle, nije lako donijeti odluku sa toliko ljudi o čijoj sudbini ovisi zapravo o tom poslu, ti ljudi već više nemaju vremena za čekat, a HNS je od početka i dan danas govori isto. Ukoliko nema modela koji će jamčiti dugoročnu održivost i samu opstojnost brodogradnje, onda je jedina opcija stečaj. I ja vjerujem da se cijelo ovo vrijeme traži taj model, ako ga se iznađe, mi ćemo sigurno ga podržat, ali do sada još nismo čuli koji bi taj model bio, niti od onih koji govore da treba djelovati, nismo čuli kako bi to opstalo i na koji način bi to funkcioniralo, jel mi moramo biti obzirni i odgovorni prema novcu svih građana i ne samo vaditi iz vreće i spašavati nešto što nema budućnost. Što se tiče Zakona o državnim službenicima, prijedlog je da ne izmišljamo nešto što je revolucionarno, samo pogledamo nešto što funkcionira na razini Europske komisije. Kad govorimo o prijemu u državnu službu i javnu onda bi trebali uspostaviti jedinstveni sustav natječaja, jedinstvenu rang listu, jedinstveni sustav bodovanja, po uzoru na neovisnu ustanovu Epso koja to radi za Europsku komisiju. Ona primjenjuje najsuvremenije metode testiranja kandidata i naravno, prema procijeni općih kompetencija kandidata, simulacijom svakodnevnih situacija na radnom mjestu, koristi najmodernije modele testiranja, naravno, u postupku se testiraju i opće kompetencije, dakle, imamo jedan dio testa gdje je test inteligencije, opće kulture, općeg znanja i onda pojedinačno zavisi za koju, ako je pravnik javlja se za pravni dio i rang lista pravnika. Šta time želimo dobit? Želimo više jednom za svagda otkloniti svaku sumnju u bilo koju mogućnost prijema u državnu službu, želimo osigurati da tamo dođu najkvalitetniji ljudi koji su najviše pokazali na testiranjima, po principu kad se otvori natječaj, javi se, ako je sa liste, znamo neovisno koji je 283-ći, ako se javilo 100 prije njega, teško da će on biti pozvan i ne može biti pozvan na razgovor, ako se javilo njih 5, onda će on kao 6-ti bit i to je osnovni prvi kriterij, nije jedini, to nam može raditi Agencija za vanjsko vrednovanje po principu državne mature neovisno, strogo kontrolirano, pa probajte vi sada dobiti testove mature, pa to je kazneno djelo. Isto tako i ovo treba biti, nema mogućnosti prevara koja najstrože mora bit sankcionirana i na taj način prije svega osiguramo da je cijeli postupak transparentan, ali i ono što je najbitnije cijelim tim postupkom, da najkvalitetniji ljudi budu, bivaju zaposleni jel nama u državnoj službi svi kažemo ima 30% viška i 15% manjka, mi želimo napraviti da to zbilja idu oni koji će učiniti taj servis efikasnim i ekonomičnim i to je jedan od modela. Mi imamo taj zakon između dva čitanja, zakon je doduše napravljen zbog vaših predsjedanja EU odnosno ide se u izmjene kako bi se omogućilo što bolje, primanje duže od godinu dana na određeno, prebacivanje službenika kako bi mi odradili taj posao što bolje i to naravno treba pozdraviti, treba donijeti, ali idemo sad iskoristit priliku i govoriti o tome, ja ću govorit svaki tjedan ako sad ne možemo u ovim izmjenama, može se otvoriti jedna rečenica u zakonu, pa neka se rješava sve podzakonskim aktima odnosno pravilnicima, ali idemo već tako razmišljat, ne trebamo izmišljat toplu vodu, agencija se zove Epso, radi pri Europskoj komisiji, neovisno je tijelo i ona provodi sva testiranja i daje jedinstvenu rang listu. Mi imamo takve već ovdje agencije slične i to je samo pitanje volje, želje, mogućnosti, naravno, ne može to preko noći, slažem se, ali moramo jednom krenuti, ja mislim da je sada krajnje vrijeme jel nam ljudi među ostalim i odlaze zbog tih stvari, zbog neperspektivnosti ili kao sve već se zna i sve je već dogovoreno, a tome moramo stati na kraj. Zahvaljujem.
Osmi Klub zastupnika HNS i poštovani kolega Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Proteklih dana, mislim da ono što su imali već i u Hrvatskoj je postalo jasno da smo uspjeli opet skupiti snage zajedništva i osigurali sredstva za liječenje još jednog djeteta a nebrojeno puta prije toga smo imali takvih situacija i ponosan sam zapravo na činjenicu što svi razmišljamo isto i što se cijela Hrvatska ujedinila, što smo svi mi ovdje vjerojatno doprinijeli i pomoći i pomogli na način na koji to i ono ljudski i ono to što budi ono najbolje u svima nama. Međutim nažalost u Hrvatskoj još puno je djece koja ovise o skupim lijekovima, skupim liječenjima, eksperimentalnim liječenjima i to je nešto što se mora rješavati sustavno ne samo na razini Hrvatske nego razini EU-a. Mi jesmo dio EU-a i svi građani EU-a moraju biti ravnopravni i svima mora biti jednako dostupna ili bi trebala biti jednako dostupna zdravstvena skrb. S tim ciljem, ja bi želio iskoristiti ovu govornicu i podsjetiti i javnost i nas sve i građane da je upravo sa ciljem jedinstvene zdravstvene zaštite i unaprjeđenja u liječenju teških i rijetkih bolesti, 2017. g. pokrenuta Europska referentna mreža. To je virtualna mreža u kojoj su uključeni pružatelji zdravstvene zaštite iz cijele Europe. Do sada su uspostavljene 24 mreže koje obuhvaćaju 24 različite skupine bolesti, od bolesti kostiju, hematoloških bolesti, od raka kod djece do imunodeficijencije i u njima sudjeluju pazite sada, 956 visoko specijaliziranih zdravstvenih ustanova iz 313 bolnica i 26 zemalja odnosno 25 zemalja EU-a i članica EU-a i Norveške kao 26. Za tu svrhu Europski parlament odnosno Europska komisija, osigurala je otprilike fond od 50 milijuna eura. I zahvaljujući tim mrežama, pacijenti i liječnici u cijeloj EU-u imaju pristup najviše stručnom znanju, pravovremenoj razmjeni znanja koja i spašava živote, naravno i uz pomoć virtualnih konzultacija i razmjene znanja a pritom da pacijent ni liječnik koji ga vodi ne mora putovati u inozemstvo i stvarati dodatne troškove. Znači to je nešto što je zbilja hvalevrijedno, samo nešto što je možda nedovoljno došlo do nas. Zašto? Zato što tih 900, preko 900 visoko specijaliziranih zdravstvenih ustanova u europsku mrežu, uključena je samo jedna iz Hrvatske. Samo jedna. Ja ne želim ovdje vjerovati da mi nemamo dostatno znanje, kapacitete ili sredstva, sigurno imamo i to je onaj dio što mi moramo napraviti ali i osigurati da po svim mogućim kriterijima, odjelima različitih bolesti, naravno kad govorimo pogotovo o pedijatriji odnosno dječjim odjelima, to mora biti u maksimumu iskorišteno, to znanje koje nam se pruža mora biti iskorišteno, mora se koristiti i moramo to znati primijeniti. Nažalost razlozi tome naravno kako imamo Finsku kao primjer dobre prakse, postoji velika razlika u integriranosti i dostupnosti europskih referentnih mreža, poglavito zbog ekonomske situacije. E tu sada nastupa i EU dg je mi moramo na razini europskoj i lobirati i komunicirati da nismo svi jednako, nemamo svi jednaka prava, nemamo svi jednaku mogućnost dostupnosti, u krajnjoj liniji i financijski osigurati da se ovo provodi ne samo to nego i korak dalje. I mislim da taj potencijal koji nam se pruža je nešto što apsolutno moramo prigrabiti i moramo znati koristiti. Mislim da je ta jedna jedina ustanova KBC Rebro a sad smo imali primjer Rijeke. Sigurno da se doktori povezuju, da znaju ali moramo to ne pustiti i prepustiti pojedinačnim slučajevima nego sustavno urediti. Milijarde ovdje slušamo o Uljaniku već tjednima gdje su milijarde dane, milijarde se očekuju a mi ovdje govorimo o nekoliko milijuna za dječji život ili dječje živote. I dok netko koristi radnike upravo tih brodogradilišta kao taoce tipa država će uvijek dati novce ali neće dozvoliti da ti radnici odu na ulicu i rade tko zna šta s tim novcem ... [[Govornik se ne razumije.]] potrošit, mi imamo svako malo-malo neke zahtjeve, prosvjede o kojima se radi o životu, pogotovo o dječjem životu i zato mora i treba imati i sluha ali i sredstava. Zahvaljujem.
Slijedeća će u ime Kluba HNS-a govoriti poštovana zastupnica Božica Makar.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, pa nakon ove dvije rasprave moram reći da mi je stvarno neugodno, osjećam se tolko loše, a vjerujem da se još lošije osjećaju ovi mladi kolege gore na galeriji. Ja neću govoriti o ustašama i partizanima i o temama o kojima su bila prije mene dva ova govora, već ću govoriti o konkretnim stvarima od kojih bi svi hrvatski građani trebali imati koristi. Naime, već duže vrijeme najavljivano je iz Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja, da treba našim građanima omogućiti da jednostavnije stvore svoj dom, a investitorima u gospodarske i poslovne građevine da što prije dođu do građevinske dozvole. I upravo danas je bilo na Vladi koja je usvojila i u saborsku proceduru će uskoro doći 2 nova zakona, a to je Zakon o gradnji i Zakon o prostornom uređenju. Do građevinskih dozvola uskoro će se dolaziti bez ijednog papira, da dobro ste čuli, bez papira, nema više biljega, nema više šetanja po šalterima, nema onog da donesemo hrpu papira i nađemo zatvoreni šalter, na pauzi sam, vratimo se joj još vam fali jedan, pa zaboravili ste biljeg od 20 kuna, na ovo vam ide biljeg od 40 kuna. Tome ovim zakonima dolazi kraj. Mi stvaramo jedan efikasniji, brži i jeftiniji sustav izdavanja dozvola u korit naših građana, u korist investitora. Uvodimo red u sustav i ne želimo više podržavati birokraciju kakvu ljudi trenutno vide. Mi stvaramo administraciju koja će učinkovito služiti građanima jer zapravo ti ljudi ako im se dade okvir po kojem će raditi oni će odrađivati svoj posao i neće biti više takvih situacija kao što je bilo do sada. Ključne izmjene koje donose ovi zakoni su smanjenje broja procesa za izdavanje dozvola, pojeftinjenje izdavanja dozvola i ograničavanje rokova javnim službama za očitovanje. Dakle, sve će biti brže. Velika je novost da i projektant preuzima sve obaveze investitora za ishođenje dozvola, postupak izdavanja samih dozvola imat će manje koraka i u potpunosti će biti digitaliziran, a troškovi će samim tim biti manji. I za naše građane što je najvažnije pojednostavljuje se i pojeftinjuje proces izgradnje obiteljske kuće budući da se ukida dio dokumentacije što je i prije najavljivano kao jedna od ključnih mjera u mandatu i omogućit će našim građanima da jednostavnije dođu do doma. To će upravo omogućiti uvođenje sustava e-konferencije gdje će se zapravo bez direktnog susretanja izvršiti usaglašavanje i ako u roku 15 dana neće biti nikakvih primjedbi smatrat će se da postupak može dalje krenuti i da je odgovor pozitivan. Samo uvođenje e-konferencije će direktno utjecati na smanjenje broja procedura u postupku i to sa 22 koliko imamo trenutno na maksimalno 14, dakle od 10 do 14 zavisi od same građevine. Skraćuju se rokovi za dobivanje dozvola. I ono što je veoma bitno smanjuje se trošak ishođenja dozvola. Do sada smo imali slučaj da je 10,9% vrijednosti investicije otpadalo na ishođenje dozvole odnosno sve što je vezano uz to ishođenje. Ovim novim zakonima trebalo bi smanjiti se na 3,7% od vrijednosti investicije što svakako nije beznačajno. Samim se tim zakonima smanjivat će se i obaveze investitora, a digitalizacija procesa i umrežavanje institucija trenutno je uključeno tisuću 489 jedinica javnopravnih tijela, što znači da će se svi umrežiti, stvarno će biti brže, jednostavnije, tranparentnije i što je najvažnije jeftinije za naše građane i investitore. Hvala.
Prelazimo na sljedeće iznošenje stajališta, u ime Kluba zastupnika HNS-a, poštovani kolega Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, ja kao što sam najavio svaki tjedan ću podsjećati, da vidim sada da je najavljeno da od idućeg tjedna će biti u drugom čitanju Zakon o državnim službenicima, pokušat ću pretražiti, ali koliko sam ja vidio na Vladi da nisu prihvaćene ovaj, nisu prihvaćeni prijedlozi iz prvog čitanja, a prijedlog je bio konkretan da se već u ovim zakonskim izmjenama uvede sustav, da se promijeni sustav prijema u javnu i državnu službu. Prije svega radi se o modelu koji je uvelike već godinama postoji, radi, praktički unutar Europske komisije, EU, to je model gdje sva vrednovanja, ispitivanja, testiranja, za prijem u službu, radi neovisno tijelo. U Europskoj komisiji se odnosno ta ustanova se zove EPSO, kod nas pandan bi tome bio ili mogao biti Agencija za vanjsko vrednovanje obrazovanja koja provodi državnu maturu. Zašto želim to usporediti? Zato što upravo imamo i neki dan smo imali natpise u novinama što znači profesionalnost, stručnost, pa u krajnjoj liniji tajnost, a u konačnici ono što sve vodi do toga transparentnost provođenja i državne mature, a i sutra načina prijama u službu odnosno testiranja kao jednog od bitnih elemenata koji sudjeluju u odlučivanju pri zapošljavanju. Upravo bilo kakva pomisao da može doći do kompromitacije testova, pitanja je nešto što je, ne samo medijski, nego upravo i kazneno pravno gonjeno, financijski se ponovo tiskaju ti testovi i to nam govori o ozbiljnosti načina i provođenja mature, a i sutra, nadam se, prijema u službu. Šta to znači? Jedinstvena rang lista po pojedinim područjima. Ako govorimo o pravnim, ekonomskim, određenim tehničkim itd., u svim područjima na koje se raspisuju natječaji unutar državne i javne službe gdje se stvara jedinstvena rang lista, transparentna, koja je dobivena, kao što je to i u Europi, na temelju postupka odabira gdje se ocjenjuje analiziranje i rješavanje problema, komunikacija, usmenost na kvalitetu i rezultate, učenje i razvoj, određivanje prioriteta i organiziranje rada, itd. itd. + standardni testovi. Sigurno da se tu može onda puno bolje isfiltrirati, puno bolje dobiti rezultati, a u krajnjoj liniji napraviti ono što je mislim svima nama cilj, transparentno, politički, neovisno vrednovanje, u krajnjoj liniji onda sutra i zapošljavanje i onda više nema apsolutno nikakve veze tko je pripadnik koje stranke, tko je komu tata, mama, bratić, sestrična, treće koljeno, prijatelj, poznanik, bilo što drugo, nego glavno vrednovanje na temelju pokazanog znanja i konkurencije koje si ti mjesto na listi. Ako od 4000 kandidata koji su se prijavili za rad u državnu ili javnu službu ste vi 281, pri raspisivanju natječaja se prijavite i ispred vas samo bude njih 5, vi ćete kao 6-ti konkurirati za taj posao. Ako se ispred vas prijavi njih 50 onda vjerojatno nećete biti pozvani na daljnji razgovor i to je sva mudrost. Naravno, to nije jedini kriterij, ali bi to morao biti osnovni i onaj najbitniji. Znam da ova izmjena Zakona o državnim službenicima se radi vezano prije svega za predsjedanje RH u EU kako bi to bilo što bolje, što kvalitetnije i da se ne ograničimo vlastitim zakonima i trajanju premještaja i trajanju samo ugovora na određeno i to pozdravljam, ali želim iskoristiti, svaki put ću iskoristiti priliku za nešto što možemo napravit već danas, već u utorak, a prije svega nikad nije kasno da se to riješi, nek krene od slijedeće godine, što prije to je bolje, ali bitno da u tom smjeru krenemo razmišljat. Sve Vlade do sada su propustile to napravit, sigurno da bi se onda tom testiranju mogle, mogli pristupiti i određeni kandidati iz ostalih ustanova odnosno jedinica lokalnih samouprava i onda bi jednom za svagda već mislim maknuli tu stigmu sumnje, nepovjerenja i dobili transparentno, jasno vrednovanje i dali perspektivu našim mladim ljudima. Zahvaljujem.
Hvala lijepa.
U ime Kluba zastupnika HNS-a poštovani kolega Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Nakon ovih malo težih tema, ja bih se vratio na sadašnjost, na svakodnevnicu. Naime, vjerojatno svi vi, a i pogotovo građani koji nas gledaju su iskusili da prije svega, kad govorimo o televiziji, dok su gledali, da li informativnu emisiju ili neku svoju drugu emisiju, TV seriju i film, da je došlo kada dođe do prekida programa u smislu oglašavanja, dakle, neki blok reklama, da je on znatno ili značajniji glasniji nego prijašnji program. Što naravno, pogotovo u emisijama koje, kojima se radi o nekim uživo ili barem snimljenim događanjima gdje se sluša sadržaj, pa se on onda dodatno pojača da se može bolje razumjeti, onda i te kako to zna negativno odjeknuti u pažnju naših korisnika, naših građana jer upravo je to tema koju se nitko dosad u Hrvatskoj bavio, koja se olako prešućuje, ne govorim samo o televiziji, tu je i radio, dakle prije svega o elektroničkim medijima, ali to je tema koju su recimo, zemlje poput Velike Britanije, SAD-a pa čak i Italije zakonski regulirale. Jer trenutno u RH nije zabranjeno da reklamni program bude glasniji od ostatka. I zapravo nema nijednog zakona koji bi, s kojim je to regulirano jer ja mogu razumjeti s jedne strane oglašivače da se bore za svoj dio tržišnog kolača da komercijalne televizije, pogotovo kad govorimo i o radijima, sigurno je to dio njihovog kruha i onoga što čini program, no mislim da, prije svega taj način, pribjegavanje tako očitim nesrazmjerima u glasnoći TV programa je nekorektno i krši se u krajnjoj liniji i prava potrošača. No, taj fenomen nije reguliran, kažem, Zakonom o pravima potrošača, svakako se utječu na preferencije i na pažnju. Onako, najjednostavnije, događa se da onda netko u kući mora se derati da se TV stiša ili onda stalno pa pojačaj, pa nastaju neke i razmirice unutar samih članova obitelji jer netko stalno misli da netko pojačao TV, a zapravo nisu ništa pojačali nego su pratili jedan program, koji se možda treba dodatno pojačati da ga se čuje, kad on okrene neki blok reklama, pa presječe kao da je najveći zvučnik u sobi. Spomenuo sam neke zemlje, samo ću reći da su Talijani to krenuli sredinom prošlog desetljeća i to regulirali jer po njihovim istraživanjima u nekim slučajevima ostatak programa, znači taj blok reklama ili onog nekog jingla su znali nadglasati i za 50% više. E sad, ovo se možda naj onako zvučnije čini kao tema kojom se bavi EU komisija, EU parlament, zaštita potrošača, međutim, oni su prema direktivi donesenoj 10. ožujka 2010. o koordinaciji određenih odredba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audio-vizualnih medijskih usluga dakle direktiva o audio-vizualnim uslugama i ispravku iste su naveli da države članice zadržavaju pravo na određivanje detaljnih ili strožih pravila i u pojedinim okolnostima utvrde različite uvjete za televizijsku kuću u svojoj nadležnosti. Dakle oni su utvrdili minimalne standarde a prepustili su nama. Znači mi moramo to regulirati. Dal' je to po pitanju oglašavanja, koja su pravila koliko u satu može biti minuta, to je jasno određeno, koji se proizvodi smiju, ne smiju oglašavati, zaštita djece što se tiče one preporuke međutim ova direktiva je sadržana u našem Zakonu o elektroničkim medijima i upravo se tu otvara prostor gdje ću ja pokrenuti inicijativu i prijedlog izmjena i dopuna navedenog zakona kako bi jasno kroz tijelo koje to obavlja a to je kod nas Vijeće za elektroničke medije koje se oglasilo po ovom događaju, dakle ovo nije nešto što sam ja sada samo izmislio već u istraživanju sam i našao da su neke zemlje već regulirale, da se čak i Vijeće elektroničke medije tu i oglasilo, da neki televizor odnosno televizijski prijemnici čak imaju na sebi ugrađenu mogućnost da ne dolazi do takvih većih nesrazmjera u glasnoći ali to vjerojatno da su oni moderniji i to sumnjam da netko baš zna kako se ovako i na prvu radi i da to uopće ima na njegovom televizoru. Zato najavljujem da ću pokrenuti izmjene i dopune ovog zakona upravo sa ciljem zaštite potrošača kako bi se izbjegle te nemile događaje kojih smo svjedoci. Zahvaljujem.
Zahvaljujem.
E sada će iznositi stajalište, Kluba zastupnika HNS-a, gospodin zastupnika Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Vidim da se dosta tu diglo buke oko nečega što formalno nije niti donešeno, niti sam ja vidio bilokakvu odluku, niti bilo što što bi išlo u tom smjeru, ali dobro, budimo malo strpljeni, pa ćemo vidjeti točno što se iza toga krije, kada se tiče nekih … [[Govornik se ne razumije.]] škola. No, ja ću ovdje govoriti danas, o onome što će se dogoditi u iza pola 7, naime i prilikom glasanja danas imamo glasovanje o novom Zakonu o gradnji i Zakonu o prostornom uređenju. Izmjenama tih zakona se stvara efikasniji i brži i jeftiniji sustav izdavanja dozvola i to mora biti svima jasno, i u korist građana i u korist investitora. Pojednostavit će se, ubrzati i olakšati postupak ishođenja građevinskih i uporabnih dozvola i samo naravno građenje kad gledamo odnos investicije u odnosu naspram investicije što se tiče izrada dokumentacija. Ono što je bitno, što možda sam mogao ovdje u raspravi vidjeti da neki koji više zastupaju jedinice lokalne samouprave zapravo ovime se uzima njihovo neko da tako kažem, oruđe djelovanja gdje oni mogu uvijek nešto ubrzati, neću reći pogodovati, to je ovako ružno reći daje se u neki kaznenopravni kontekst, ali onako biti naklonjeniji određenom investitoru. To, takva praksa nas je dovela do ovog gdje jesmo, takva praksa je ono što građani s razlogom kad govore o nekoj upravi i tromosti i neradu i ne znam kakvoj drugoj percepciji… [[Govornik se ne razumije]] , to želimo izbjeći. Svaki zastoj ima ime i prezime. Putem digitalne konferencije, što je ključna izmjena, se upravo smanjuje broj postupaka, procedura za više od duplo, da se ono što cijelo vrijeme smo govorili javnopravna tijela, svi sudionici koji su uključeni u postupak izdavanja uporabnih i građevinskih dozvola sami su međusobno povezani, okrenuti i ne mora investitor ići i obilaziti, kumiti, moliti, tražiti uvjete, ubrzavati, zvati i ne znam što raditi i mijenjati svoj u krajnjoj liniji projekt. Uvodi se apsolutno opravdano institut onakav kakav bi trebao biti, šutnja administracije da u roku od 15 dana se stavi primjedba ili se smatra da se prihvatilo onako kako je predloženo. Ne treba zvati niti pročelnika, niti gradonačelnika, niti direktora u vodovodu, plinu, struji i ne znam koga sve ne, 30-tak takvih tijela koji davaju različite suglasnosti, nego to radi po sili zakona i u krajnjoj liniji ovlaštuje se sada i projektant da komunicira i bude u tom postupku, a sve se radi digitalno, ukidaju se biljegi, nema više šaltera, znači, sustav je brži, jeftiniji, efikasniji. Projektant jednostavno prati gdje je stalo, kod koga se čeka, točno se zna koja institucija, kod kojeg referenta i zbog čega i apsolutno stavljamo to u jednu impersonalnu fazu da samo ono što se radi u suštini, a ne tko ga bolje poznaje ili tko kome je simpatičniji. Naravno da ovo će se odraziti na Doing Business ljestvici, zato i radimo to u hitnom postupku jer mislim da građani su već dovoljno čekali na ovakve stvari i uzeti i mislim da svi trebamo tako se ubrzati i raditi na ovakvim izmjenama jer ljestvica konkurentnosti znači investicije, investicije znače radna mjesta, znače rast gospodarstva, a tu mi sigurno nemamo vremena čekati. Za građane je najvažnije da se pojednostavljuje i pojeftinjuje proces izgradnje obiteljske kuće budući da se ukida dio dokumentacije, što je i prije bilo najavljivano kao jedna od ključnih mjera ovog mandata, zapravo da se omogući građanima da jednostavnije stvore svoj dom. Znači, štedi se vrijeme, postupci sa 22 se smanjuju na 10 do maksimalno 14, u Europi 12,7, štedi se novac, prije je bilo da su troškovi ishođenja dozvole bili čak prosječno 11% u vrijednosti investicije, sada to pada na 3,7, prosjek EU je 4. Transparentnost izuzetno bitna, točno se zna gdje tko, šta, za šta je odgovoran, gdje stoji, zbog čega, nema više potrebe okolo urgiranja ili tzv. veza ili bilo čega drugog i ovo zapravo uvodimo u digitalno doba jel nemamo biljega. Mi danas još imamo sustav e-građana kojim te kažu platite biljege odnosno odite kupit biljege, pa kakav smisao je onda toga e-građani, ovdje toga više nema i to je put kojim trebamo krenuti i to je ono za što ćemo mi naravno i vi u Klubu HNS-u podržati, ja vas molim sve za podršku to danas kada budemo glasovali. Zahvaljujem.
Hvala i vama na točnosti.
Prije nastavka pozdravimo na galeriji učenice i učenike Ekonomske birotehničke škole iz Splita, … [[Pljesak]] mada nas je malo u dvorani, vidite. Slijedeći Klub zastupnika je onaj HNS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Božica Makar.
Hvala lijepo g. predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, pa evo ja ću se danas u ime svojih kolegica i kolega iz Kluba HNS-a osvrnuti na temu mreže škola. Naime, jučer smo tu nekoliko rasprava imali priliku čuti da Ministarstvo znanosti i obrazovanja ukida 174 škole. Ministarstvo znanosti i obrazovanja ne ukida ništa. Dalo je jedino prijedlog za mrežu školskih ustanova i programa odgoja i obrazovanja kako bi se omogućila jednaka dostupnost i kvaliteta obrazovanja na teritoriju cijele RH. I sami smo svjedoci kakvo je različito stanje u pojedinim školama na istom području, a da ne govorim o nekim školama koji još uvijek rade u tri smjene i tako da stvarno ne možemo govoriti o ujednačim uvjetima obrazovanja naše djece na čitavom području RH i to se mora promijeniti. Ujedno tako treba se ostvariti i optimalna iskoristivost postojećih školskih kapaciteta i osigurati veća fleksibilnost pri utvrđivanju i izmjeni upisnog područja. Dakle osnivači škola su županije odnosno jedinice regionalne samouprave, u nekim slučajevima su to i gradovi i to je dobro jer upravo osnivači najbolje znaju kakvo je stanje na njihovom području, oni najbolje poznaju situaciju, poznaju koji je broj učenika, kakvo je stanje u školskoj zgradi, koja je udaljenost od područne škole do osnovne, dakle oni imaju dobar uvid u taj dio. I ministarstvo kako bi i im olakšalo donošenje te mreže škola odnosno njihovog prijedloga, izradilo je smjernice i to je uputilo na e-savjetovanje sa zainteresiranom javnošću, dakle to je jedna pomoć našim osnivača, jedinicama regionalne samouprave i gradovima za izradu prijedloga mreže škola na svom području uzimajući u obzir one parametre kao što sam već govorila a to je optimalna iskoristivost ali najviše da svi učenici imaju jednaku dostupnost obrazovanja. I to je u skladu sa smjernicama Vlade od 2018. koje je zadužilo Ministarstvo znanosti i obrazovanja da početkom 2019. donese upravo ove smjernice koje su i izrađene. Najvažnije odnosno ciljevi koji bi se trebali postići izradom nove mreže su omogućiti svim učenicima jednaku dostupnost kvalitetnog obrazovanja i jednake mogućnosti školovanja usporedive sa europskim standardima, zatim podizanje razine opremljenosti odgojno-obrazovnih ustanova jer kakva nam je opremljenost, često smo imali tu prilike slušati od naših kolega s pojedinih područja, okrupnjavanje škola i programa i naravno racionalno raspolaganje sredstvima iz državnog proračuna, decentraliziranim sredstvima i sredstvima iz drugih izvora. Još jedan važan cilj koji se želi postići osim ovog najvažnijeg a to je jednako obrazovanje, kvalitetno obrazovanje na području cijele RH je i osigurati optimalne uvjete za organizaciju i provedbu cjelodnevne nastavne u osnovnim školama i rad u jednoj smjeni u slijedećih 10 godina. Dakle tu imamo točan cilj sa rokom. Imamo i sad škole koje rade u jednoj smjeni, nažalost, premalo ih je. Imamo većinu koja radi u dvije smjene ali imamo još i dosta škola koje rade u tri smjene i ne možemo govoriti da onda naši učenici imaju jednake uvjete. Dakle Ministarstvo znanosti i obrazovanja ne ukida škole nego želi svim učenicima omogućiti jednako obrazovanje, jednaku kvalitetu obrazovanja bez obzira iz kojeg djela RH dolaze i u kojem mjestu žive. Hvala.
Hvala lijepa. Time bih zaključio ovu točku a o njoj ćemo naravno glasovati kad se steknu. Poštovane zastupnice i zastupnici, kako smo mi završili zapravo rad planiram za danas, ja ću zaključiti time 11. sjednicu Hrvatskog sabora i vidimo se u nastavku na slijedećoj sjednici, na 12. sjednici, hvala vam lijepa. SJEDNICA ZAVRŠENA U 12,10 SATI Slijedeći će u ime kluba zastupnika Glasa i HSU-a govoriti poštovani zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Kod svake indeksacije ili usklađivanja mirovine ili povećanja minimalne plaće na desetke tisuća građana RH zbog prekoračenja prihodovnog cenzusa gubi pravo na dopunsko zdravstveno osiguranje na teret države. Povijesni rekord broja osiguranih je bio 2012.-te nekih 780 000 i to kao posljedica najave povećanja participacije za specijalističke preglede odnosno bolničko liječenje, uglavnom kratko, participacije. I sada, kako se to događa? Pa događa se da netko pređe taj cenzus za 2,00 kn, 5,00 kn, 10,00 kn i umjesto da ima povećanu mirovinu ili plaću, povećani prihod, on mora plaćati 70,00 kn mjesečno dopunsko zdravstveno osiguranje. Uzrok tome je što se taj cenzus od 2004.-te nije mijenjao. Dakle, on je prihodovni cenzus u koji ulaze i one eventualne pomoći koje građani dobivaju od općina, gradova, ne samo umirovljenici, nego i mladi, i nezaposleni, višečlane siromašne obitelji, dakle, sve te pomoći ulaze u prihode i kad se prekorači 1.516,00 kn po članu obitelju ili 1.936,00 kn ako osoba živi kao samac, tada više država ne plaća dopunsko zdravstveno osiguranje za tu osobu, nego mora plaćati sama ili što je još puno gore, ljudi ostaju bez dopunskog zdravstvenog osiguranja i mole Boga da ne budu bolesni jer ako budu bolesni onda neće moći platiti ni boravak u bolnici, niti specijalističke preglede, niti će moći možda platiti ni one recepte koje odnosno preglede u ambulanti, ni ortopedska pomagala. Prema tome, to je najgori mogući scenario. I gledajte, gledajte sada gdje smo mi. Mi smo u situaciji da je ministar Pavić početkom rujna 2018.-te obećao svima, jer je tada bilo značajno povećanje odnosno usklađivanje mirovina za 2,7% i sigurno 20-tak tisuća umirovljenika je u tom hipu izgubilo dopunsko zdravstveno osiguranje na teret države odnosno dobilo dodatni životni trošak i on je obećao da će to vrlo brzo riješiti sa ministrom Kujundžićem. Dakle, prošlo je od tada već 150 dana. Od rješenja ni traga, ni glasa. Ima samo jedna rečenica koju je izgovorio ministar Pavić na prošlotjednoj Vladi odnosno poslije prošlotjedne Vlade je rekao da ovaj problem rješava indeksacija tog cenzusa. Indeksacija tog cenzusa na sadašnjoj razini znači da se neće ovaj broj sadašnjih umirovljenika i građana koji imaju na teret države dopunsko zdravstveno osiguranje više mijenjati odnosno eventualno će puno lakše padati. Indeksacija je rješenje, ali kada? To je rješenje kada se po prijedlogu HSU-a cenzus poveća na 1.800,00 kn po članu obitelji odnosno 2.200,00 kn ako osoba živi kao samac i onda na tu novu cifru koja nije, koja ne odgovara, ali odgovara našim mogućnostima, ali ne odgovara dosadašnjim kumulativnim usklađivanjima mirovina, ali je nešto što je prihvatljivo i da se na tu razinu postavi mehanizam indeksacije da sukladno povećanju mirovina i minimalnoj plaći taj cenzus raste. Inače, moram reći u odnosu na tu 2012.-tu stanje danas je 260 000 umirovljenika odnosno građana slabijeg mirovinskog stanja bez dopunskog zdravstvenog osiguranja na teret države, veliko je pitanje koliko je njih bez ikakvog dopunskog zdravstvenog osiguranja. Privatno sigurno ne mogu plaćati jer je ono puno skuplje od ovog javnog osiguravatelja. Hvala lijepo.
Hvala.
5. klub je Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a, poštovani kolega Silvano Hrelja, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče, kolegice i kolege. Drago mi je da vam mogu prezentirati jednu anketu koju je provela Hrvatska stranka umirovljenika među hrvatskim građanima koji žive u višekatnim stambenim zgradama, a cilj ankete je bilo ispitivanje interesa za ugradnju dizala u višekatne stambene zgrade, dakle prizemlje + 3 i više. Sa sredstvima EU u odnosu financiranja 85% sredstava EU i 15% sredstava građana. Skupili smo u 20 u 3 tjedna skupili smo iz 22 grada u jednoj blic anketi 705 potpisnih lista i to 351 listu sa direktnim potpisima stanara, i 354 liste u kojoj su predstavnici stanara potvrdili nakon razgovora sa stanarima potvrdili interes za ugradnju dizala. Potpisi su skupljeni u Zagrebu 1456, Karlovcu 818, dakle Osijeku 1053, Zaprešiću 243, dakle ukupno je potpisa skupljeno 4690 građana se odazvalo ovoj anketi, a ostali su indirektno kroz predstavnike stanara. U tim zgradama, dakle u ovih 705 ulaza, živi 7109 građana starijih od 65 g. ili osoba s invaliditetom. Dakle, evidentno je da interes postoji za ovo odraditi potrebno je u izmjenama i dopunama operativnog programa konkurentnosti i kohezije samo za ovo odraditi, osigurati, negdje oko 40 milijuna eura. Pretpostavljamo da je na osnovu ove ankete i na blic ankete interes barem četverostruko veći. Ovu anketu prezentirali smo predstavnici hrvatske stranke umirovljenika i premjeru i resornoj ministrici, ministrici gđi Gabrijeli Žalac i ona je u odgovore na moje zastupničko pitanje, obećala da će izvršiti promjenu operativnog programa. Dakle, otklanjamo svaku sumnju u nepostojanje interesa, a stvarni interes ministrica će znati negdje za mjesec dana, jer je u tijeku nova anketa koju provodi Udruga umirovljenika HT-a i HP-a i Gospodarska komora i svaka zgrada je dobila poštom, tzv. izjavu o mogućem pred upisu za ugradnju dizela u višekratne stambene zgrade, tako da će imati za otprilike mjesec dana potpunu situaciju. Ono što želim reći, previše smo vremena jer ovim se mi bavimo u Hrvatskoj stranci umirovljenika od početka 2017. g. previše vremena smo ovdje izgubili dokazujući ono što je evidentno. Prema tome, moj je apel ministrici da ovdje osigura najmanje 150 milijuna eura, da bi se ove g. moglo raspisati natječaje, projektirati i da bi se do, zaključno do 2023. ugradilo jedan značajan broj dizela u višekatne stambene zgrade, građani to očekuju. Drugi razlog zašto sam tražio odnosno, želio govoriti, je jedno obećanje koje je pred 155 dana dao ministar Pavić, a odnosi se i obećao sam da ću svaki tjedan o tome ovdje govoriti, rekao je da će u dogovoru sa ministrom Kujudžićem odrediti novi cenzus za oslobađanje građana od plaćanja dopunskog zdravstvenog osiguranja. Naime, zbog indeksaciju ili usklađivanje mirovina i povećanja minimalne plaće, 260 tisuća građana, za koje je plaćala država dopunsko zdravstveno osiguranje, zbog zaleđenog cenzusa od 2004. g. izgubila je pravo na dopunsko, zdravstveno osiguranje, odnosno, moraju ga sami plaćati i imaju dodatni trošak od 840 kn godišnje, odnosno, 70 kn mjesečno. Lakonski je ministar rekao da indeksaciju će riješiti problem, ne, indeksaciju bi riješila problem nakon povećanja cenzusa na 1800 po članu obitelji, odnosno, 2200 ako osoba živi kao samac. Hvala vam lijepo.
Hvala. Druga rasprava je ona GLASA i HSU-a, poštovani kolega Silvano Hrelja, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, upravo održavam obećanje koje sam izrekao pred ovim Visokim domom, a to je da ću svaki tjedan podsjećati ministra Pavića, da evo ističe 5 mjesec od kada je obećao povećati cenzus za dopunsko, zdravstveno osiguranje na teret države, međutim, ništa se od toga nije dogodilo. Da vas podsjetim cenzus iznosi 1516 kuna i neke sitne lipe po članu obitelji, odnosno, 1936 kuna ako osoba živi kao samac. Vrlo je indikativno da je najveći broj osiguranika, odnosno, korisnika dopunskog, zdravstvenog osiguranja na teret države bilo 2012. g. i to 720 tisuća i 21 osiguranik. Pazite 2012. godina je bila godina najjače recesije i najvećih financijskih problema u RH, sa proračunom i bilo je toliko polica, dopunskog zdravstvenog osiguranja na teret države. Danas, odnosno, koncem 2018. polica ima 458773, 458773 odnosno, 261248 manje od povijesnog maksimuma iz 2012. g. Što to znači? Dal to znači da naši građani su bogatiji, žive bolje, žive kvalitetnije ili se događa da imate npr. umirovljeničko domaćinstvo, koje zajedno imaju odnosno, jedan korisnik, jedan umirovljenik ima mirovinu a bračni drug nema, prima 2800 kn i oni imaju oni su oslobođeni plaćanja dopunskog, jer im je cenzus po osobi manji od 1516 imaju prihode manje od 1516 kuna po osobi. Jedan umre, drugi prima mirovinu, preživjeli prima mirovinu, 70% one prethodne i ima 1960 kn i gubi pravo na dopunsko, zdravstveno osiguranje na teret države. Da li je osoba koja je preživjela, bogatija pored svih režija, a sve je to debelo u zoni siromaštva. Sve je to daleko ispod 2.200,00 ili 2.300,00 tu negdje se kreće neprecizno utvrđen podatak o zoni, o granici i zoni siromaštva u RH. Dakle, samo želim argumentirat potrebu korekcije ovog cenzusa. HSU već više od godinu i po dana predlaže da to bude 1.800,00 kn po članu obitelji odnosno 2.200,00 kn ako osoba živi kao samac, da se postavi novi takav cenzus i da se na takav postavljeni cenzus postavi mehanizam usklađivanja sa rastom plaća. Dakle, to je nešto što bi sigurno bilo u prilog dostupnosti zdravstvene zaštite najsiromašnijih i najstarijih građana RH, to bi bio sigurno iskorak u bolju socijalnu državu na koju se i ova Vlada na neki način, zaklinje odnosno kaže da će imati poseban socijalni senzibilitet prema starijima i siromašnima. Međutim, dosadašnjim potezima to nije i pokazala, već je davala, oslobađala od plaćanja poreza one sa najvećim primanjima u RH, dakle, sasvim suprotno. Da apeliram ponovno na ministra Pavića da ispuni obećanje jer je obećao da će vrlo brzo naći rješenje sa ministrom Kujundžićem, ali ja mislim da je tu temeljni onaj subjekt ministar financija koji treba reći, jer on u finalu snosi, snosi povećane, eventualno povećane troškove, a prema mojim pokazateljima, ovo što sam predložio i što predlaže HSU je bez velikih napora izvodljivo zbog toga što danas nismo više 2012.-ta, imamo poprilično relaksiranu situaciju u državnom proračunu i ovo što predlažem je doista, doista moguće. Prema tome, ponovno apeliram da se ovo riješi i govorit ću i dalje svaki tjedan o ovom problemu. Hvala lijepa.
Sada je na redu poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš u ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Ja ću ovaj slobodan govor iskoristiti da nas malo podsjetim na riječ odgovornost. I pri tome bih voljela govoriti o odgovornosti u politici. Živimo u vremenu kada je politika skoro prosta riječ i živimo u vremenu kada naši sugrađani, političke stranke zaobilaze u velikom luku. A mi u ovoj govornici, u ovom Saboru ovu govornicu, ovaj Sabor trebamo zaista koristi za govoriti, za ukazivati na odgovornost i ukazivati na odgovornost za naše političko djelovanje. Ponukana sam zapravo bila gradonačelnikom grada Zagreba koji je saborske zastupnike nazvao žetončićima. Jučer, prekjučer je bio u jednoj županiji i rekao je da ima još 2, 3 žetončića u džepu i da nije nikakav problem, da on te žetončiće prebaci ne znam više iz kojeg kluba i o tome neću vraćati iz ... [[Govornik se ne razumije.]] kluba u svoj klub pa ću ih onda staviti na rulet pa će se to na tom ruletu zavrtjeti i onda ćemo vidjeti što će desiti se. Kad vladajući imaju svog koalicijskog partnera i kada je taj koalicijski partner gospodin Milan Bandić, onda postoji odgovornost i vladajućih da sa svojim koalicijskim partnerom malo razgovara. On je sve saborske zastupnike, sve koji ovdje sjede, koji dolaze petkom na glasanje, koji ne dolaze, koji razgovaraju, ne razgovaraju nazvao žetončićem. Pri tome, da li će netko prijeći u klub Milana Bandića, to je njegova osobna odgovornost. Ako prelazi iz jedne opcije u drugu opciju i ako pri tome kaže da ostaje nezavisan to je odgovornost prema onima koji su ga birali. Pri tome navodi razloge da u tom klubu može govoriti pa nisam imala prilike baš čuti nešto specijalno govorenje od onih koji su do sad prešli. Jednako tako kaže da tamo oni mogu glasati ovako ili onako, pa doznamo da baš i tome nije tako. Pri tome po hodnicima Sabora a i po hodnicima gradske skupštine idu nevjerojatne priče o novcima, o zapošljavanju i to je posao USKOK-a i institucija. Ali naš posao je odgovornost u politici, odgovornost za riječ, odgovornost za ono što radimo. I pri tom svatko, ja imam užasno veliki problem kada moram spustiti pogled i sramiti se za nekog drugog koji govori bez obzira je li moja opcija ili neke druge opcije. Ovaj uvaženi Dom, zaista mi tu riječ uvaženi smo već, neću upotrijebiti tešku riječ, ali ju prečesto upotrebljavamo. Kad gradonačelnik najvećeg grada u zemlji saborske zastupnike, pa bez obzira koje nazove žetončići to je nešto što je nedopustivo, to je nešto što je odgovornost za ono što je on izrekao. I tu je odgovornost HDZ-a, za njegovog koalicijskog partnera sjednite i razgovarajte. Ovaj čas to može biti zgodno, ovaj čas iz jedne strane Sabora prelaze u klub Milana Bandića, on bilježi recke. Ma ne bilježe oni recke da bi ih imao, on bilježi zato što će s njima nešto činiti, trgovati će, staviti će ih na taj rulet pa ćemo vidjeti tko će koristiti, tko ne. Pitanje je trenutka kad će gospodin Bandić i jednako tako neke druge saborske zastupnice. Stoga kolegice i kolege odgovornost u politici je zaista nešto o čemu trebamo svi razmisliti kako ćemo se prema tome ponašati, ali svi jednoglasno. To, žetončići trebamo osuditi, jer to žetončići loše govori o politici, loše govori o političarima, loše govori o političkim strankama i loše govori o ovom saboru. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika je onaj GLAS-a i HSU-a u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, ustvari kolege, nema ni jedne kolegice. Želim upozoriti hrvatsku javnost da nam je Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU pred velikim iskušenjima. Naime, mi smo proveli jednu blic anketu ad hoc anketu za dokazivanje interesa za ugradnju dizala u višekatne stambene zgrade i u nekih 20-ak dana nama se vratilo potpisa građana iz 700 ulaza u višekatnim stambenim zgradama. Međutim, gotovo deseterostruko nas je nadmašila anketa, mi nismo ni imali taj cilj nego samo isključivo dokazivanje da interes postoji. Anketa Hrvatske gospodarske komore i Udruge umirovljenika HT-a koji su poslali određene obrasce gotovo, ne gotovo, nego na sve adrese jer oni taj popis zgrada putem poštara su i izradili, na sve adrese i u sve zgrade i u povratno je došlo oko 7.000 obrazaca, svojevrsnog predupisa odnosno iskazivanja interesa za ugradnju dizala u višekatne stambene zgrade. Nikome više u Hrvatskoj ne treba dokazivati da je to nasušna potreba zbog velika broja ljudi, osoba s invaliditetom naših građana, velikog broja starijih osoba, velikog broja tih zgrada koje su još iz nekog socijalističkog razdoblja kad smo bili lijepi i mladi i mogli bez problema doći na 3, 4 ili 5 kat, danas je sve to veliki, veliki problem. I Ministarstvo regionalnoga razvoja i fondova EU ima sjajnu priliku, osim ako oni nisu kiksali prema po pitanju povlačenja sredstava iz EU, ali ima sjajnu priliku da na ovoj poziciji rezervira u ovom trenutku promjenom Operativnog programa konkurentnosti i kohezije nekih 200 miliona kuna što mi procjenjujemo da bi se moglo u periodu 2019. do 2023. ugraditi u Hrvatskoj, jer za sve veće ambicije pitanje da li imamo dovoljno operativne i dal se dovoljno brzo sve to može, može odraditi. Isto tako ima sjajnu priliku da u drugom financijskom razdoblju 2020. – 2027. isto tako rezervira svojih 200-tinjak miliona kuna, miliona EUR-a pardon, za te namjene da bi što više tih višekatnih stambenih zgrada u Hrvatskoj dobilo dizala, na način da je ugradnja tih dizala financirana od strane EU sa 85%, a participacija građana 15%. S time da bi trebala to biti i dodatna motivacija i građanima jer na neki način olakšavaju, da se uključe i da pomognu možda da financijski daju određenu premosnicu da se to kasnije može vraćati iz pričuva. Dakle, pozvani su oni jer im se diže cijena stambenog prostora, dakle nekretnine više vrijede u gradovima, govori se ovo je isključivi problem gradova, vrlo malo ima općina višekatne stambene, stambene zgrade, a i njihove službe koje inače plaćaju će biti učinkovitije, jer znate ako imate pomoć u kući i ako se mora penjat bez dizala na 5 kat da bi nekoj starijoj osobi ili osobi s invaliditetom pružila odgovarajuću medicinsku pomoć ili pomoć, čistu pomoć u kući onda to postaje, postaje problem. Mi starimo kao društvo i imamo objektivno ovaj problem, prema tome želim još jednom, ovim mojim uzimanjem riječi upozoriti ministarstvo da su velike odluke pred njima, da smo mi ovo, našu anketu prezentirali Hrvatska stranka umirovljenika je to prezentirala i premijeru i ministrici i dakle ne treba dokazivat ono što je evidentno i dajte uhvatite ovaj zadnji vlak. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa.
Idemo sada dalje. Poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš, Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a, izvolite. Do 5 minuta 55, izvolite.
Je, hvala vam lijepo, hvala vam lijepo poštovani predsjedniče HS, kolegice i kolege, ja u ovom slobodnom govoru neću govoriti ni o referendumu, ni o INA-i, niti o avionima, to ćemo imati temu danas i sutra i sasvim ćemo imati dovoljno prilike reći što o tome mislim. Međutim, ovaj slobodan govor iskoristit ću da kažem nekoliko rečenica vezano uz skandaloznu, sramotnu, nedopustivu izjavu g. Tajanija. Europa nije savršen projekt, Europa nije ni završen projekt, Europa onu koju želimo, želimo da bude Europa koja je ujedinjena i koja osigurava slobodu svim ljudima. Predugo nam je trebalo, da onako … [[Govornik se ne razumije.]] gladi i propadanja protiv stoljeća izgladimo Europu koja je slobodna i ujedinjena, prošlo je 74 g. nakon pobjede nad nacizmom i 30 g. nakon pobjede nad komunizmom i mi se za europsku ideju ponovno moramo boriti. Na ovim europskim izborima, neće se birati između Zagreba i Bruxellesa ili da se našalim između recimo Splita i Amsterdama, birati će se jedno i drugo i u kontekstu toga, ovo što je izjavio g. Tajani je sramotno, nedopustivo i ono što je obaveza svih nas u Hrvatskoj, da se reagira odmah i da se traži da se g. Tajani makne sa svoje pozicije, to je jedino ispravno i to je jedino za što se trebamo zalagati i zato ovu govornicu trebamo za to koristiti. Zašto? Zato što on to nije napravio niti slučajno, niti se je zabunio, niti mu je eto pobjeglo, on je to napravio namjerno. Napravio je namjerno, kao bilo koji populist, koji će to koristiti vezano uz nove europske izbore. Pitajte se da li mi želimo takvu Europu, ne želimo ju. Ali, želimo Europu, onako kako se sada grad i želimo ju i dalje graditi. Ne želimo Europu da nam gradi populisti, destruktivci, oni koji će narušiti temeljne vrijednosti, na čemu je ova zemlja sazvana, na vrijednosti antifašizma. To nama piše u Ustavu i za to se trebamo zalagati. Za svoje granice se trebamo zalagati. Dakle, mi u GLAS-u često zaista govorimo o vrijednosti koje imamo u Hrvatskoj, nacionalnih manjina, što su apsolutno vrijednosti. Ali ovo što je g. Tajani napravio, i ovu izjavu koju je dao, je izjava kojom on kaže, dio Hrvatskog teritorija je dio Italije. On je to rekao prevedeno. Ljudi moji, to je nešto o čemu trebamo progovoriti u ovoj sabornici, to je nešto što je obaveza onih koji u ovom trenutku su vladajući da reagiraju odmah i jasno traže, ne da se on ispriča, on se ispričati neće. On je točno rekao, ono što misli ono što će koristiti u svojoj kampanji. Nema tu nikakve zabune, niti se je zabunio, niti ga je krivo netko shvatio. Mi smo ga točno shvatili onako kako hoćemo. Mi želimo graditi Europu budućnosti, Europu koja je sazvana na vrijednostima, na vrijednostima zajedništva, vrijednostima napretka, vrijednostima tolerancije, slobode, otvorenosti. Ono što je rekao g. Tajani, je rekao, točno ono što kakovu Europu on želi, odnosno, čak mu ni Europa nije toliko važna, puno su mu važne one ideje koju ima Italija, za tuđi teritorij. I stoga s ove govornice, zaista pozivam g. Plenkovića, da u okviru svoje pučke stranke reagira odmah, jasno i nedvosmisleno i sve nas ostale u čijim strankama imamo zastupnike, odnosno, europarlamentarce, reakcija mora biti jasna. Gospodin Tajani, nakon ove izjave treba otići. Hvala.
Slijedeće iznošenje stajališta kluba zastupnika u ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU, cijenjena kolegica Anka Mrak Taritaš, izvolite kolegice Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Danas je dan kada Milijarda ustaje protiv nasilja nad ženama i djevojčicama. Prava žena su ljudska prava. Žene kontinuirano trpe nasilje. Žene su odgajane na način da trebaju trpjeti, da trebaju šutit jer to ne normalno. Danas je dan kad svi zajedno trebamo jasno reći da je došlo vrijeme da prekinemo šutnju. Ono što su se odlučile žene iz udruga a to je da podnesu zahtjev premijeru Plenkoviću i urudžbirale su ga kojim zahtjevom je definirano da se zahtijeva da prestanu svi oblici nasilja nad ženama u zdravstvenim institucijama. Od g. Plenkovića koji će doći u 3 sata u ovaj Sabor braniti jednog svog ministra i branit će ga najžešće, tražimo odgovor, tražimo da prekine šutnju i tražimo da hitno se počinje sa izradom akcijskog plana za zdravlje žena. Akcijski plan treba biti prvi korak i jasna poruka svim dionicama u skrbi za zdravlje žena da zdravlje nije roba, da zdravlje nije privilegija, da je to temeljno ljudsko pravo upisano u naš Ustav. Da uopće dam naglasak na to sve zajedno, ja ću pročitati svjedočanstvo jedne mlade žene, to su autentična svjedočanstva koja su napisale žene i kad to pročitam, mislim da će nam bit svima jasno o čemu govorim. Bila sam trudna 9 tjedana. Taj dan me bolio trbuh, otišla sam na wc međutim bilo je sve puno krvi. Iduće jutro u KB Merkur potvrđen je gubitak ploda te sam upućena na kiretažu, legla sam na stol, ispružila desnu ruku misleći da ću dobiti injekciju. Sestra me gleda i kaže, zašto pružate ruku pa nije ovo abortus nema anestezije. Doktorica je stavila na sebe crnu pregaču, rukavice, uzela kiretu. Ja sam mislila da će mi oči od bola iskočiti kao da se okreće bubanj od perilice rublja takvi su pokreti tom kiretom bili. Ja sam se konstantno od boli pomicala po stolu, čak u jednom trenutku naglo odgurnula da bi me doktorica udarila po stražnjici i rekla da što to radim, da li želim da mi maternicu ošteti kiretom jer je oštra da se moram smiriti. Nisam mogla hodati 3 dana. Kako su me stavili na krevet u tom sam položaju ostala. Ne znam kad sam takvu bol osjetila, ma ni porod se ne može mjeriti s time. Stoga gospodine Plenkoviću danas ćete doći u sabor i braniti do zadnje kapi krvi jednog svog ministra, gospodine Plenkoviću prekinite šutnju, recite svom jednom drugom ministru kojeg ste isto tako žusto branili i branit ćete da pokrene izradu akcijskog plana za zdravlje žena, zdravlje žena, prava žena su ljudska prava i stoga je obaveza svih nas da prekinemo šutnju, ne samo na današnji dan, nego svih dana u godinu. Hvala.
Hvala i vama.
Dobro jutro poštovane kolegice i kolege, danas imamo dosta posla, preko 300 amandmana ali prije toga ćemo imati kao i uvijek na početku tjedna slobodni govor u ime klubova. I pozivam poštovanog kolegu Silvana Hrelju u ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a da se obrati Saboru, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege, danas želim kao što sam i najavio, obećao opet govoriti o dopunskom zdravstvenom osiguranju. Naime približava nam se ožujak kada bi trebalo biti ponovno usklađivanje mirovina i vjerojatno će se mirovine uskladiti oko nešto iznad 1%. Vjerojatno će to biti 30-ak kuna na prosječnu mirovinu međutim i sa tim povećanjem, odnosno usklađivanjem od 30-ak kuna više desetaka tisuća građana, odnosno umirovljenika RH će preći onaj famozni cenzus koji tamo stoji još od 2004. godine a cenzus iznosi 1516 kuna za člana obitelji, odnosno 1936 kuna ako osoba živi samostalno. Dakle, ti ljudi će za 10, 15, 20 kuna prijeći taj cenzus i pri tome će početi morati, morati početi plaćati policu dopunskog zdravstvenog osiguranja i plaćati će 70 kuna mjesečno ili 840 kuna godišnje. Zamislite jednu mirovinu od 1900 kuna kada osoba mora plaćati dopunsko zdravstveno i HTV pretplatu, ima 960 plus 840 kuna, to je 1700 kuna, gotovo jedna mirovina ide na te dvije stvari a od čega onda živjeti? Dakle ovaj cenzus se nije mijenjao od 2004. godine iako je bilo usklađivanje i usklađivanje mirovine, raste minimalne plaće a država je prolazila sve jeftinije jer je sve veći broj građana morao plaćati samostalno dopunsko zdravstveno osiguranje. U odnosu na šampionsku 2012. godinu kada je najveći broj građana bio, imao dopunsko zdravstveno osiguranje na teret države, sada je taj broj za 260 tisuća manji, neki su umrli ali većina je njih prešlo ove cenzuse. Najgore što se može dogoditi u ovoj priči da zbog ove cijene koju umirovljenici moraju plaćati budu bez zdravstvene zaštite odnosno ne plaćaju dopunsku zdravstvenu zaštitu, dopunsko zdravstveno osiguranje, budu bez zdravstvene zaštite, odnosno ono ne spavaju noći da ne bi morali ići u bolnicu, platiti participaciju, bolničke dane. I da dakle rade u korist vlastite štete, odnosno u korist bolesti. To je ono najgore što se može dogoditi i to je direktan udarac na zdravlje starijih i siromašnih. Naš je prijedlog i vrtim ga, stalno ga vrtim jer već u rujnu prošle godine ministar Pavić je obećao da će iznaći rješenje, da će zajedno sa ministrom Kujundžiće, a ja im samo poručujem da to bez ministra financija ne mogu napraviti pronaći rješenje i povećati ove cenzuse. Pa je u jednom trenutku izjavio da bi indeksacija tog cenzusa bila rješenje, da bila bi ali najprije to treba povećati ono na što HSU već 2 godine predlaže da se taj cenzus poveća na 1800 kuna po članu obitelji, odnosno 2200 ukoliko osoba živi kao samac. To bi bilo nešto skuplje za proračun ali dobit za građane u odnosu na trošak proračuna je 6 puta veća u korist građana u odnosu na trošak proračuna jer nisu svi istovremeno bolesni, jer javni osiguravatelj posluje dobro, dakle dopunsko zdravstveno osiguranje, ne ubire profit kao privatna zdravstvena osiguranja, osigurava sve bez obzira na rizik i godine dok privatna osiguranja za starije od 60 odnosno 65 godina višestruko, imaju višestruko veću cijenu za dopunsko zdravstveno osiguranje a mi moramo kao zastupnici, narodni zastupnici čuvati ove institute koji počivaju na solidarnosti na međugeneracijama. Jer ovaj javni osiguravatelj može poslovati dobro samo zato što postoji veliki broj osiguranika, što jednako uplaćuju i oni koji su mladi i zdravi i oni koji su bolesniji jer nikad ne obolijevaju svi istovremeno. Žalosno je da država svoj MORH osigurava kod privatnih osiguravatelja. Prema tome, apeliram još jednom da se ovi cenzusi podignu. Hvala.
G. Silvano Hrelja iznosit će stajalište Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a.
Poštovani g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Mogao bih kad imao priliku puno toga replicirat kolegi Bunjcu ali neću, volio bi da netko pokrene raspravu o kompletnom mirovinskom sustavu ovdje tematsku pa bi mu onda rekli „popu pop a bobu bob.“ Koristim priliku da se danas u ime kluba GLAS-a i HSU-a javim zato što je ovdje u prethodnoj raspravi nešto rečeno i o liftovima odnosno ugradnji liftova višekatne stambene zgrade i na upit da li će se odobriti promjena operativnog programa konkurentnosti i kohezije, nekako je neodređeno odgovoreno ili je odgovoreno da postoje određene poteškoće. Ja vam vrlo odgovorno kažem, interes koji su iskazali građani RH je ogroman. Ne treba, neosporiv, ne treba ga dokazivat za ugradnju dizala u višekatne stambene zgrade. Preko 8000 ulaza je izrazilo želju da bi htjelo ugraditi dizalo, lift u višekatnu stambenu zgradu. Na dva upita Europskoj komisiji odgovoreno je da su oni voljni raditi promjenu operativnog programa konkurentnosti i kohezije ukoliko to Hrvatska zatraži. Postoji samo kvaka 22 koja se uporno prešućuje. Europska komisija neće odobriti promjenu ako nas proglasi onima koji slabo koriste sredstva po projektima. Ako smo mi u toj fazi da slabo koristimo sredstva, neće nam dati promjenu operativnog programa i ne treba tu puno više pričati. Ne treba svaljivati krivicu da je to rano ugovoreno jer mi ovdje s ove govornice, ja osobno već 2 g. govorim o ovom problemu. Da je netko htio to riješiti, mogao je riješiti. Ne može nitko bit nevjerni Toma ili stavljati glavu u pijesak i reći da taj problem za građane RH ne postoji dok 50 000 građana RH, starijih i bolesnih, sa invaliditetom, sa malom djecom je zatočeno u svojim stambenim jedinicama, u svojim stanovima zato što žive na 5., 6., 4. katu bez dizala. Prema tome, nema nitko pravo reći da nije znao, nema nitko pravo reć ona Vlada prije nije ugovorila taj program, ne, jer ga nije ni bilo na lepezi ponuđenih. Ovaj program se stvarao sa ovom inicijativom i proučavanjem ovog problema u Hrvatskoj. I Hrvatska je prva otvorila tak problem i dobila zeleno svjetlo od Europske komisije. Ne znam tko je toliko neosjetljiv prema problemima svojih građana da ignorira, zato možda što nije došlo iz njegove stranke ova inicijativa, ignorira potrebe i učini sve da još sada napravi promjenu operativnog programa, ne da 500 milijuna eura rezervira, nek ih rezervira 150, nek ih rezervira 200, da možemo ovo početi koristiti i ugrađivati dizala u višekatne stambene zgrade do konca 2023. Ljudi, ako mi to sad ne iskoristimo, u slijedećem financijskom razdoblju, cijela Europa koja ima isti problem, isto tako višekatne stambene zgrade bez liftova, konkurirat će na ove projekte. Pa koliko puta treba reći, što treba učiniti pored 8000 izjava i udruzi umirovljenika i HGK-u da postoji interes za ugradnju dizala u višekatne stambene zgrade? Ma šta mislite da je to samo problem onih ljudi koji tamo žive? Ma to je problem i nas koji ne možemo se popeti na 3., 4., 5. kat ili nećemo moći sutra učiniti. Ma to je problem funkcioniranja svih naših javnih službi i vatrogasaca, i Hitne pomoći i pomoći u kući, svi su neučinkoviti. Na kraju krajeva, to je i problem za gradove i cijene stambenog prostora. Ako ima dizalo, cijena stambenog prostora višestruko raste. Hvala vam lijepa.
Idemo sada na Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a, kolegica Anka Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče HS. Poštovane kolegice i kolege, danas bih htjela upozoriti na temu u kojoj se svi kunemo, al nažalost i dalje premalo na njoj radimo. Radi se o obrazovanju. A u ovom današnjem slučaju konkretno o Zagrebačkom sveučilištu koje sebe i dalje smatra najvećim i najutjecajnijim sveučilištem u RH. Naravno, svi smo dužni poštivati autonomiju sveučilišta, ona je uostalom upisana i u naš Ustav, ali postavljam jedno temeljno pitanje, je li je autonomija pravo da se bude sve lošiji i beznačajniji i imamo li uopće pravo postaviti to pitanje, posebno mi koji sjedimo u ovom Visokom domu obzirom da se sveučilište financira javnim novcem, novcem svih građanki i građana RH. Zagrebačko sveučilište je na Šangajskoj listi između 500-tog i 600-tog mjesta, daleko ispred njega su Ljubljana i Beograd. Na Tajmsovoj svjetskoj listi sveučilišta Zagreb je između 801 i 1000 mjesta. Samo za usporedbu radi Ljubljana je na toj listi između 601 i 800, a Beograd u našoj neslavnoj skupini. Svi vi studenti Sveučilišta u Zagrebu, ovdje nas ima solidan broj, trebali bismo biti zabrinuti i žalosni zbog takvih rezultata i svi građani i građanke RH jednako tako trebaju biti zabrinuti, ali znate tko nije zabrinut? Osoba koja je čest i rado viđen gost i ovdje na ovim saborskim hodnicima, rektor sveučilišta g. Damir Boras. Umjesto da od njega dolaze vijesti o planovima kako ojačati sveučilište, poboljšati mu kvalitetu, on radi cirkus, radi cirkus sa dodjeljivanjem sumnjivih počasnih doktorata, sumnjivim tipovima. Kako je recimo, Dragan Čović pridonio napretku Sveučilišta u Zagrebu ili razvoju znanosti i kulture u RH, ostaje pitanje na koje nikad nismo dobili odgovor? Možda je izumio novi način promijene toka rijeke za potrebe privatne vile. A koliko čujemo čeka nas i slijedeći cirkus, počasni doktor sprema se jednom studentu samog sveučilišta, što je krajnje neobično i pomalo neukusno, ali valjda da se zahvali na dobivenoj nagradi Grada Zagreba u jeku prosvjeda na Filozofskom fakultetu. Boras se ovako želi zapravo odužiti gradonačelniku Zagreba, Bandiću. Ima na tome, nažalost, u tome nažalost i neke čudne logike, i Grad Zagreb i Zagrebačko sveučilište iz godine u godinu zaostaju u razvoju i kvaliteti i prestižu ih i oni kojima su se još donedavno bahato smijali kao zaostalima. Sudbina Zagreba i njegovog sveučilišta duboko su isprepletene i očito je da su im ključni problemi zajednički, loše i neozbiljno upravljanje i posljedični totalni pad kvalitete i ugleda. Autonomija sveučilišta nije dozvola za nekvalitetu i poziv da se od njega radi cirkus.
Sljedeće iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a je kolega Silvano Hrelja. Izvolite kolega Hrelja.
Poštovani g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Osim što redovno govorimo o potrebi povećanja cenzusa za oslobađanja od plaćanja dopunskog zdravstvenog osiguranja, na 1800 kn po članu obitelji odnosno 2200 ukoliko osoba živi kao samac jer se taj cenzus, to je cenzus ako netko ima manja primanja od toga što sam rekao, u tom slučaju država za njega plaća policu dopunskog zdravstvenog osiguranja. Taj se cenzus nije odnosno ovi cenzusi si nisu mijenjali od 2004. godine, a u međuvremenu su mirovine sa pozicije mirovine porasle 40%, a bogme i minimalna plaća je porasla, a svakim porastom tih i mirovina odnosno usklađivanja mirovina, indeksacije mirovina i povećanja minimalnih plaća jedan broj ljudi ispadaju iz ovog cenzusa s obzirom da je on nepromjenjiv, oni ne žive puno bolje zbog minimalno povećanih iznosa primitaka, a imaju opterećenje od 70 kn mjesečno, kod višečlanih obitelji to je puno, puno više jer naravno da svi žele imati osiguranje, dopunsko zdravstveno osiguranje, da ne bi plaćali preglede, boravke u bolnici, ortopedska pomagala itd., itd. Dodatno me ponukalo to što u javnosti se provlači teza zašto država plaća cca. 800 tisuća polica dopunskog zdravstvenog osiguranja i zašto pored 23 milijarde kuna koje se prikupi kroz zdravstveni doprinos, pa mi je dužnost reći da ovih gotovo 800 tisuća polica dopunskog zdravstvenog osiguranja se odnosi na sljedeće kategorije stanovništva, dakle dobrovoljni davaoci krvi, njih gotovo 45 tisuća su oslobođeni plaćanja dopunskog odnosno država za njih plaća policu dopunskog. Imamo oko 180 tisuća studenata i učenika starijih od 18 godina za koje država plaća, onda imamo oko 380 tisuća građana čiji prihodi su manji od 1516,32 kn po članu obitelji, pa imamo osiguranike samce, njih ima nešto više od 120 tisuća, koji imaju prihod manji od 1939,39 kn i ima negdje oko 65 tisuća osoba sa invaliditetom raznih kategorija za koje država plaća dopunsko zdravstveno osiguranje. E sad, ovi koji to kritiziraju, neka mi kažu da li je opravdano za ove kategorije da država plaća dopunsko zdravstveno osiguranje, da li je opravdano da za ove najsiromašnije ovih 480.000 povećamo taj cenzus i damo im jednu sigurnost u siromaštvu i u starosti da barem imaju dostupnu zdravstvenu, zdravstvenu zaštitu. Ja molim sve one koji napamet kritiziraju zašto država nešto daje i plaća, da uvaže i činjenicu da 1.600.000 građana Hrvatske sami plaćaju policu dopunskog zdravstvenog osiguranja kod javnog osiguravatelja i još gotovo 300 kod privatnih osiguravatelja, oni koji mogu, mogu više. Ja tražim povećanje cenzusa bez obzira što je ministar Pavić obećo da će to napravit prije 6 mjeseci još uvijek ništa nije, nije učinjeno, a sada nam predstoji nova indeksacija odnosno usklađivanje mirovina i još jednu stvar. Govorim često ovdje o problematici ugradnje osobnih dizala u višekatne stambene zgrade, imam informaciju da ono s čime se mi mučimo sa nadležnim ministarstvom da je Poljsko vojvodstvo u koje sastavu je i Varšava sa oko 5.700.000 stanovnika već godinu i pol po ovom projektu ugrađuje dizala u višekatne stambene zgrade, dapače čak su i otvorili nišu proizvodnje malih, malih dizala ono što u Europi postojalo. Toliko o nama i našoj sposobnosti da se priključimo u europske tokove.
Hvala vam lijepo kolega Hrelja.
Idemo dalje, poštovana kolegica Anka Mrak-Taritaš, u ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a. Poštovane kolegice i kolege. Posljednjih dana dogodila se nekima u Hrvatskoj nezamisliva stvar, a zapravo nešto što je bilo očekivano. I kroz razne izjave i postupke, dugo najavljivano, a to je da je Katolička crkva u Koruškoj uskratila dozvolu da se održi misa na Bleiburgu. I možemo se mi sad u Hrvatskoj praviti iznenađeni, uvrijeđeni, pogođeni, ali činjenica je da iznenađenja nema i da se ovako nešto moglo očekivati. Skup u Bleiburgu nažalost, nije samo misa i komemoracija žrtvama. Taj je skup žestoko ispolitiziran, natopljen onodobnim i današnjim političkim odnosima i svakodnevnicom. To samo po sebi ne priliči jednoj komemoraciji za žrtve. Ali, osim što je ispolitiziran, događaj je duboko kompromitiran neskrivenim karakterom revizije povijesti i revitalizacije ustaštva, zločinačke ideologije, pripadnice nacističkog projekta. I mogu svi tvrditi, koliko žele da tome nije tako. Ali, ako tisuće ljudi u Hrvatskoj i BiH taj skup smatraju vrhuncem godišnje ponude za okititi se ustaškim znakovljem, crnim kapama i uniformama i nezakonitim verzijama hrvatske zastave, onda je tome tako. A svi oni koji sudjeluju u organizaciji nisu uspjeli ili se nisu dovoljno potrudili od toga odmaknuti i toga riješiti. I žalosno je, da sada lekcije i pljuske moramo dobivati izvana. Austrija je ustaško znakovlje u međuvremenu zakonom zabranila. Ono što mi nemamo niti hrabrosti, niti snage učiti, a trebali bismo. Kazne za isticanje simbola NDH je 4 tisuće eura ili mjesec dana zatvora, a oni koji su se ogriješili o zakon, drugi put je 10.000,00 EUR-a ili 6 tjedana zatvora, pa tko voli nek izvoli. I Katolička crkava u Koruškoj već je slala upozorenja, ali priopćenje koji su ovaj put poslali je da je dvosmislena poruka, skup je ispolitiziran i nema dovoljnog odmaka od fašističke ideologije, pametnome dosta ili bi barem trebalo biti. Jednako jednoj duboko ispolitiziranoj crkvi čiji visoki dužnosnici nerijetko sudjeluju u pokušajima rehabilitacije ustaštva, sve je rečeno i to ne neki komunisti, jugo nostalgičari ili udbaši, nego njihovi vlastite kolege, biskupi i svećenici. Pitanje kojeg si trebamo svi zajedno postaviti, da li HS treba biti pokrovitelj takve manifestacije? Civilizirane europske zemlje jasno su se odredile prema najmračnijim dijelovima svoje prošlosti, hoćemo li konačno i mi naučiti nešto iz povijesti i postupaka onih na koje se tobože ugledamo i čiji partneri tako snažno želimo biti ili ćemo dozvoliti da nas vode neki europejci, ljudi koji nam svaki dan drže bahate lekcije o politici i diplomaciji, a RH je pri tom sve manja i sve izoliranija, kao što je uvijek kad je HDZ na vlasti.
Klub zastupnika GLAS, HSU, također će uzeti iznošenje stajališta, u njihovo ime govorit će zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani g. potpredsjedniče, kolegice i kolege, kad vam u Tisku dva ministra izjave da nije možda isplativo davati novac u brodogradnju i kad vam jedan od koalicijskih partnera zagovara stečaj otvoreno, onda to otprilike znači da se stvara topnička priprema za negativnu odluku o brodogradnji. Da li g. Marić, ministar financija zna da već gotovo godinu dana 10 000 građana RH vezanih egzistencijom za grupu Uljanik, dakle, i Uljanik i 3. Maj je egzistencijalno ugroženo, dal on zna da mu je vredniji porez na dohodak od PDV-a, da su mu vrjednija radna mjesta, nego da plaća naknadu za nezaposlenost. Tko će, ako nemate industrije, ministru Ćoriću trošiti energente i energiju i sve ono što on zagovara? A molim lijepo mog dragog kolegu Čačića da prestane reformirati RH u 70-toj godini i da ne lupa bez veze jer da je jedno malo poduzeće iz Varaždinske županije, vrištao bi na sve strane i da ne zagovara stečaj grupe, grupe Uljanik. Godinu dana gotovo živim u ovoj agoniji, živim sa svojim sugrađanima, nije nam nikom ugodno u Istri i sa ovim novinskim natpisima, ali ne mogu prihvatiti da su radnici za to krivi. Ne mogu reći, tražite krivca, utvrdite odgovornost, jer je to glupost. Možda će netko željeti i naći će pedra, a utvrdit odgovornost će vrlo teško. Zašto? Zato što u RH u svih ovih 30 godina nije ostvaren, nije realiziran sustav hrvatske brodogradnje. Davao se novac samo da se nekoga riješi, al nije se ozbiljno razmišljalo o brodograđevnoj, kao ni o poljoprivrednoj orijentaciji i proizvodnji RH. To upućuje na najveću razinu odgovornosti, odgovornosti države. Ja preporučujem da ovo kratko vrijeme do odluke netko potraži od nekih eksperata koji su se dubinski bavili problematikom brodogradnje, evo ja im preporučam iz njihovih redova ministra Porgesa 1998.g., 1999.g., g. tadašnjeg državnog tajnika Milana Čuvala, g. Mežića, ako je još živ, pomoćnik ministra koji su ulazili u suštinu problematike brodogradnje, da ih upoznaju koji su stvarni uzroci ovakvog stanja, ovakvog stanja u brodogradnji i tek na osnovu toga i na osnovu svih ovih financijskih pokazatelja rade slijedeće korake, ako ne znaju kako organizirati brodogradnju, pa onda neka jednu ekspertnu skupinu pošalju u prijateljsku nam Republiku Italiju gdje postoji Fincantieri koji ima 3 divizije brodogradnje, ima vojnu industriju, ima putničke brodove i teretne brodove i u 100%-tnom vlasništvu je država i već 45.g., ne jednu, nego 45.g. nijedna bilanca nije u crveno, nijedna bilanca nije u minusu. Je, al su oni rekli imat ćete 9% subvencija, ali za noorganizaciju, novu tehnologiju, istraživanje iz e-razvoj, osposobljavanje kadrova, a ni kunu nećete dobiti, ni liru, ni euro nećete dobiti za pokriće dugova jer niste platili mirovinsko, jer niste platili zdravstveno ili za isplatu plaća, za to novca nećete dobiti i već 45.g. funkcionira, a mi pomorske orijentacije, dijelimo zajedničko Jadransko more, nikako, nikako da dođemo k sebi. Hvala.
Četvrti klub zastupnika je Klub zastupnika GLAS-a i HSU-u, poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. Ne tako davno pred jedno malo manje od mjesec dana s ove iste govornice u ovom terminu, govorila sam o nečem što se u tom trenutku nekako odvijalo hodnicima i tad sam rekla da evo koliko čujemo, a riječ je počasnom doktoratu. Tad sam govorila o sveučilištu no ono što je najprije bila nevjerica pa se iza toga čulo hodnicima, postalo je jučer stvarnost. Jučer je Senat zagrebačkog sveučilišta donesao odluku da se imenuje povjerenstvo o počasnom doktoratu g. Bandiću tako da mi u gradu Zagrebu koji živimo, imat ćemo gradonačelnika kojeg ćemo oslovljavati doktor Bandić. Ja ću zaista i s ove govornice svaki slijedeći put, koristiti titulu koju će g. Bandić dobiti jer je to titula doktora i g. Bandić će biti doktor Bandić. Sve u redu da barem po tri osnove to nije u najmanju ruku neobično. Prva osnova zašto je neobično da alumni pojedinih fakulteta samo u iznimnim slučajevima dobivaju počasne doktorate. Ovo tu ne vidi rektor Boras uopće nikakav problem. Drugi barem neobični element je da aktivni političari to ne dobivaju, pa kad pogledate malo povijest pa kad vidite da to nije aktivni političar nije dobio, čak štoviše, kad se raspravljalo o počasnom doktoratu gđi. Merkel onda je bilo rečeno da je ona aktivna političarka pa nije prava stvar a treće, najneobičnije, Muzička akademija predlaže da počasni doktorat dobije doktor Bandić, zašto? Zato što je radio svoj posao. Proračunom građana grada Zagreba zajedno sa državnim proračunom izgradila se zgrada Muzičke akademije. I to je razlog za počasni doktorat. Ja se nadam da nakon što bude napravljen rotor, da možda Fakultet prometnih znanosti ili građevinski fakultet, predloži doktora Bandića tada će već biti doktor za još jedan počasni doktorat. Dakle, apsolutno po 3 osnove neobično. I umjesto da se svi pokriju ušima, pokazuje se da to ni najmanje nije tako. Gospodin Boras, rektor Sveučilišta u Zagrebu je vrlo česti gost na saborskim hodnicima i bilo je dobro da je česti gost na saborskim hodnicima i da on radi ono što je njegov posao, a to je da mjesto Zagrebačkog sveučilišta i da vodi računa o Zagrebačkom sveučilištu i da ne bude tako nisko pozicionirano kao što je u ovom trenutku, pa vas mogu podsjetiti i na sve koji smo završili Zagrebačko sveučilište na određenim fakultetima, na Šangajskoj listi je između … [[Govornik se ne razumije.]] mjesta, s tim što je Ljubljana između 401 i 500 a Beograd između 301 i 400. Na Timesovoj svjetskoj listi sveučilišta, Zagrebačko je između 801 i 1000. Za usporedbu radi, na toj istoj listi, Ljubljana je između 601 i 800. Znači uloga i značaj rektora jednog sveučilišta bi trebalo biti, da zaista… [[Govornik se ne razumije.]] tog sveučilišta povisi, a ono što gospodin Boras radi je ispod svake razine i svake kritike. Ja mogu upotrijebiti, možda jednu grubu riječ, rektore Boras, nemojte raditi cirkus od Sveučilišta u Zagrebu. Naravno, svi mi smo dužni poštivati autonomiju sveučilišta, ona je i uostalom zapisana i Ustavom, ali postavljam s ove govornice, jedno temeljno pitanje, je li je autonomija pravo da budemo lošiji i beznačajniji. Imamo li uopće pravo postaviti to pitanje, posebno iz razloga što se Zagrebačko sveučilište, financira javnim novcem, novcem svih građanki i građana RH. I umjesto da se brinemo, da povisimo ljestvicu, da sveučilište bude bolje, svoju energiju i trud, rektor Boras je sve učinio, da evo mi koji živimo u Gradu Zagrebu, više svog gradonačelnika, nećemo oslovljavati gradonačelniče ili gospodine Bandić, mi uskoro imamo u Zagrebu, doktora Bandića.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj GLAS-a i HSU-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Silvano Hrelja, izvolite.
Poštovani podpredsjedniče, kolegice i kolege danas ću govoriti kao što je to uobičajeno o problematici dopunskog zdravstvenog osiguranja u RH. Naime, od 2004. godine cenzus za siromašne građane koji nemaju dovoljno sredstava za život i umjesto kojih bi država trebala plaćati dopunsko zdravstveno osiguranje i osigurati im dostupnost zdravstvene zaštite je 1.516 kuna po članu obitelji odnosno 1.936 kuna ukoliko osoba živi kao samac. Dakle, u međuvremenu su samo mirovine indeksirane dakle usklađivane sa porastom potrošačkih cijena i plaća u kumulativnom iznosu preko 40, preko 40% što znači da je u ovom trenutku u odnosu samo na 2012. godinu na teret državnog proračuna 260.000 manje tih siromašnih umirovljenika. Dakle, oni su kroz indeksaciju mirovine za 2, 3 kune, 5 kuna, 10 kuna prošli tu magičnu brojku taj cenzus i umjesto da imaju dostupnu zdravstvenu zaštitu dobili su još jedan teret, dobili su 70 kuna mjesečno plaćanje police dopunskog zdravstvenog osiguranja kod javnog osiguravatelja. Nisu ni pomislili da bi to radili kod privatnog osiguravatelja jer polica dopunskog zdravstvenog osiguranja kod privatnog osiguravatelja poslije 65 su od 180 kuna do 350 kuna mjesečno ovisno o njihovom izračunu rizika od bolesti. Samo javni osiguravatelj ima jedinstvenu cijenu od 70 kuna mjesečno jer je, jer se to javni osiguravatelj temelji svoju matematiku na solidarnosti među, među generacijama. Dakle, ono što tražim i ono što je obećao ministar Pavić još u rujnu prošle godine je da će postaviti novu, dakle novi cenzus i da on smatra da bi se i taj cenzus trebao indeksirati u skladu sa rastom plaća, rastom plaća i mirovina, što bi bilo prihvatljivo ali od tog njegovog obećanja do danas nema ništa. Cijelo ovo vrijeme, a i prije toga tražili smo, mi u HSU-u da se taj cenzus poveća na 1.800,00 kn po članu obitelji odnosno 2.200,00 kn ukoliko osoba živi kao samac. To je značajno povećanje izdvajanje iz državnog proračuna, mi računamo da bi to bilo povećanje izdvajanja oko 60, 70 milijuna kuna, ali bi zato efekat prema umirovljenicima, tada bi se obuhvatilo na teret državnog proračuna još negdje oko 300 tisuća umirovljenika, taj njihov efekat bi bio negdje oko 260 milijuna u korist umirovljenika, dakle, u toj računici bi ti umirovljenici i ne samo umirovljenici jer se ovdje radi i o radnicima sa malim primanjima i svim ostalim strukturama društva, ja namjerno ističem umirovljenike jer je to u fokusu mojeg zanimanja, ali doista taj cenzus se odnosi na sve građane RH. Dakle, mislim da postoji realna mogućnost, poznam sve brojke od ovoga i postoji realna mogućnost da Vlada RH to učini, ali ne znam zašto se tu koči, ne znam, prozivam ovaj put ministra Pavića na odgovornost zbog obećanja građanima RH. Evo sada kod slijedeće isplate mirovina, opet će više desetaka tisuća ljudi, građana, umirovljenika, izgubiti pravo jer će biti mala indeksacija od 1,15% usklađivanja mirovina, to je otprilike 30,00 kn na razini prosječne mirovine bez mirovina po međunarodnim ugovorima i opet će se još, još više će uštediti država, a na teret dostupnosti zdravstvene zaštite za stare i siromašne. Još jednom apeliram da ministar to riješi jer inače moram pisat izmjene i dopune zakona. Hvala lijepo.
Hvala lijepa.
Sada je na redu Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a poštovani kolega Silvano Hrelja, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege u 163 godine dugoj povijesti Uljanika sigurno je jučer bio najtužniji, najtužniji dan. Osramoćeni su svi časni uljanikovci, a ja sam osobno 14 godina radio u Uljaniku i na to sam iznimno ponosan, na sve ono što sam tamo naučio i sve ono što sam tamo radio. Radio sam na normu, radio sam kao inženjer sigurnosti i radio sam kao glavni sindikalni povjerenik 4 ratne godine. 4 ratne godine kada se nije smjelo svijetlo odnosno reflektor na dizalici jer su sa Katarine pucali, JNA je pucala po brodovima. Kad smo 4 godine živjeli nas 6.000 na jednom brodu, kad smo svaki treći mjesec dijelili hrenovke purica kokice i purane da bi ljudi preživjeli. Dakle, nakon svega toga, dolazimo u situaciju, da u ovoj našoj slobodnoj Hrvatskoj, imamo radnike Uljanika, koji 7 mj. nisu primili plaću, a 3 mj. nikakvu plaću. Jel to moguće? Za vrijeme nakon bombardiranja u 2.sv.ratu dobili su bonove za hranu. Pa šta im sada vlada ne da bonove za hranu. Jesu li bolje živjeli robovi u robovlasničkom društvu ili današnji radnici? Ili je zamjena za njihove zahtjeve za plaćom nastavkom proizvodnje hapšenje? Akacija, atraktivna akcija hapšenja sa 100 policajaca. Pa 25 po svakom uhićenom 2 je bilo dosta, ni to nije trebalo. Trebalo ih je pozvati na obavijesni razgovor, poznajem te ljude, jer su tih ratnih godina, neki od njih bili u Uljaniku, sami bi se, samo bi se javili. Lijepo kaže gospodin Šprajc, velike su rupe u ovome scenariju uhićenja. Vi ne poznate mentalitet, vi ne poznate navike tih ljudi. Dakle, čemu ovo sve treba? Traži se rješenje, a dobivamo pedra. Radnici i sindikati će dobiti sitnu zadovoljštinu da svoj jal i svoju žuč na neki način i potrebu za očuvanjem egzistencije, nudi im se uhićenja. Oni trebaju plaću, trebaju hranu, trebaju jesti, djece obitelji, djeca obitelji, muževi, očevi koji rade ili bračni parovi koji rade u Uljaniku. Imamo li mi kao društvo, jesmo li humani? Imamo li mi institute da nam ljudi nisu gladni, pored toga što su u radnom odnosu. Nemamo ih. Jel to prvi prioritet? Tko je odgovarao za aferu Brodosplit? Uljanik je uzeo 12% do 2017. državnog novca, dobio je 12% državnog novca, dao je 30% brodograđevne proizvodnje i 11 milijardi je progutao Brodosplit. Jel netko za njih odgovarao? Ili postoje različiti aršini prema različitim krajevima u Hrvatskoj? Ljudi ne ide to tako, odgovornost je osobna stvar i treba svatko odgovarati za svoje postupke, ali nije jednosmjerne ulica. Ovdje su ovdje koji su davali šakom i kapom bez provjere, bez upravljanja, sjedili su u nadzornim odborima, mogli su sjediti u nadzornim odborima, odobrili su ovakvu vrstu privatizacije. Da li će neto od njih odgovarati ili će ova priča završiti na 12 menadžera, među kojima su 3 moja umirovljenika, od kojih je jedan izrazio želju da postane član stranke, jedan dični rukovodilac proizvodnje, jel za to treba 100 policajaca? Vlaho molim vas, komentirate ovo, kada budete u prilici. Što se tiče brodogradnje, ja ne tražim daljnje davanja novaca poreznih obveznika. Ugledajte se na njemačku brodogradnju, francusku i talijansku brodogradnju, koje su državne i uvijek je ovdje na ovim prostorima, brodogradnja mogla funkcionirati kao državna, jer su to projekti više razine. Ugledajte se kako rade oni pa će vam sve biti jasno, kako bi mi trebali raditi kao Hrvatska država, ali očito padamo na ispit o sposobnosti i ne želimo priznati da smo nesposobni. Hvala lijepo.
Hvala.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj GLAS-a i HSU-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani gospodine podpredsjedniče, kolegice i kolege. Ako sam prekjučer rek'o da sam bio iznimno tužan, a danas je to još na n-tu potenciju, naime danas je najavljen kraj jedne epohe brodogradnje u Puli, naravno i u Rijeci, epohe koje traje 163 godine, epohe koja je gradila drugu najmoćniju ratnu mornaricu na svijetu, epohe u kojoj ni Mussolini se nije usudio zatvoriti brodogradilište u Puli, epohe kad su radnici donosili alate od svojih kuća i sami gradili svoje brodogradilište i počeli gradit brodogradnju koja se visoko vinula u svjetskim razmjerima na drugo, treće, četvrto mjesto, jugoslavenska brodogradnja, i koju smo mi u trideset godina skrkali do kraja, skrčmili smo je brate, sve što je u toj brodogradnji vrijedilo. Ljudi moji, jel' ovo, jel' ovo moguće? Donosimo odluke na temelju konzultacije sa Mišićem, Kosorom, sa Štromarom koji kaže ljudi idite si nađite posao, što si on ne bi išao tražiti posao? Jel siguran on da će uopće biti u politici nakon ovog, nakon ovog mandata? Danas je reteriro, danas je pokazao u svojim izjavama veliku brigu za radnike i njihove, njihove plaće. Zar na temelju ovakvih konzultacija možemo donositi odluke koje se tiču sudbine građana Republike Hrvatske? Zar na temelju takvih konzultacija? Da li je Hrvatski sabor i poštovani gospodin Kosor, predsjednik Odbora za gospodarstvo sazvao tematsku sjednicu? Dal' je gospođa Kolinda koja je rekla, predsjednica Republike Hrvatske, koja je rekla da podržava i razumije radnike, al' da će se konzultirat sa gospodinom Plenkovićem, sazvala svoj Savjet za gospodarstvo? Na temelju čega mi odlučujemo? Dal' je netko uopće pitao struku za brodogradnju, da li može ili ne može, pa da imamo stručne podloge za odlučivanje, da Vlada ima stručne podloge za odlučivanje? Dal' su financijske, financijski pokazatelji koji se svaki dan mijenjaju, koji su vrlo promjenjivi, ovisi što ubaciš unutra, šta izbaciš, dovoljni za donošenje ovakvih, ovakvih odluka? Ja mislim da nisu, ja mislim da nisu. Da li će ovi ljudi koji su savjetovali premijeri moći mirno spavati kad ostanemo bez četiri-pet tisuća radnih mjesta, a novine ćemo imati? Ili je možda u pravu gospođa Divljak, koja kaže da bi mi za 35 milijardi imali sve jednosmjensku nastavu i da bi imali savršene škole u kojima bi školovali naše radnike i stručnjake za rad u Irskoj, Njemačkoj, Nizozemskoj i tako dalje, jer ovdje nemamo radnih mjesta. Dal' je netko izračunao kol'ko košta u Hrvatskoj otvaranje novog radnog mjesta? Pa s tim usporedio ono šta će se dogoditi u brodogradnji. Ja vam u stečaj sa preustrojem ne vjerujem. Da, u trgovini. Ali za vođenje stečaja sa preustrojem u brodogradnji, ja mislim da mi takvih stečajnih upravitelja nemamo, jer je brod kao takav kompleksan posao. Dakle, ovo što će biti, i što je najavljeno, će biti stečaj sa likvidacijom. Lokalnoj zajednici će ostat sudbine ovih ljudi i morat će se snalaziti. Vidite sa poljskom brodogradnjom, šta je ostalo nakon njezine privatizacije, a ovdje je privatizacija u stečaju, nije ostalo ništa, nema poljske brodogradnje, ali su oni bar pametni pa su počeli ugrađivati dizala u višekatne stambene zgrade, a mi dvije godine ni takvu odluku nismo, nismo sposobni donijeti. I znate kol'ko će vrijediti ona 200 tonska dizalica kad se proglasi stečaj? Vrijedit će točno kol'ko kila ima starog željeza, a ona ima uporabnu vrijednost, ona još uvijek bez obzira šta je amortizirana, može graditi brodove koji vrijede, pedeset, šezdeset, sto, sto dvadeset, sto pedeset milijuna dolara. Dajte razmislimo malo što radimo.
Sada je na redu Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a i poštovani kolega Silvano Hrelja, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege, može nas kolega Glasnović govoriti šta god hoće o mastodontima prošlog, prošlog sustava, ali činjenica je da sam ja ponosan što sam u jednom takvom mastodontu radio, a to je Uljanik i da sam puno toga naučio što nažalost ne završava ovih dana na dobro. Ti mastodonti su iznijeli i Hrvatsku državu u vrijeme krize, a bojim se da neće nas što imati iznijeti u nekoj novoj globalnoj recesiji ili nekoj novoj globalnoj krizi jer nećemo proizvoditi ništa, a zemlja bez proizvodnje je jedna laka meta za sve ovaj težnje velikih, velikih sila ili zemalja sa jakom industrijom i potrebom za radnom snagom. Treba zapamtiti jednu stvar da '92., jel vi znate tko je bio sponzor Hrvatske olimpijske vrste 1992. godine, taj famozni Uljanik Pula. Jel vi znate koje je, koje je novine svjetskoj brodograđevnoj industriji Uljanik donio, jel vi znate da to zrcalna krma, ona presječena krma, jel bi znate da je Uljanik prvi inovirao spajanje dvije polovice broda, da su ugrađivali među prvima pramčane propelere, da su ugrađivali zakrilca na brodove koji su bili predviđeni za plovidbu morima i jezerima i rijekama, da su se tehnološkim rješenjima skidali dimnjaci da bi se moglo ploviti rijekama. Dakle, da li to netko zna, da li to netko vrednuje? Nesreća Uljanika je samo u tome što je zadnji u nizu, jer i kad se doda ono što je Uljaniku dala Vlada prošle godine i ono što su se aktivirale garancije, državna jamstva, pitanje dal su se baš sva u jednom trenutku morala aktivirati jer po meni jamstava se aktiviraju kad cijeli dug stigne na naplatu, a ne odmah na početku, ali otom potom. Na kraju je i umjesto da se traži, da se kaže jedno rješenje imamo teatralno hapšenje ljudi od kojih netko objektivno može i umrijeti u zatvoru s obzirom da znam da se radi o teškim, teškim karcinomima, teškom karcinomu kod jedne osobe. Jel to način? Znam te ljude i došli bi na poziv, barem 90% njih na obavijesni razgovor i na sve ovo bez teatralnog hapšenja. A tražilo se rješenje, tražilo se rješenje, rješenje za radnike, za brodogradnju i kaže Glasnović trebalo je puno vremena da se objedine ovaj inspekcije. Tko je branio Hrvatskoj državi 30 godina da postavi centralu upravu u hrvatske brodogradnje i da kontrolira troškove, tko je branio? Nitko nikada nije branio nego su te, ta brodogradilišta najprije Rijeka, pa onda Split bile svojevrsne praonice novca. Vi se više ne sjećate afere Brodosplit u kojoj su bili involvirani ministri, sve se zataškalo i kroz, kroz privatizaciju više nema spomena o tome. Uljanik kad se zbroji sve ovo neće doseć 20% od svih sredstava koje je upucano u hrvatsku brodogradnju, a ima 60% realizacije. Da li je vrijedno spašavati, ne ime, tradiciju brodogradnje, spašavati radna mjesta ili se tek ovako odričemo radnih mjesta, ono što možemo proizvesti. Jedan stari njemački sindikalaca od kog sam učio je rekao bolje izvjestan kraj nego beskrajna neizvjesnost a ovdje se izgleda beskrajna neizvjesnost namjerno održava. Pa dajte jedno rješenje, zar je teško prevaliti preko usta da, biti će da 3. maj i Uljanik stečaj sa preustrojem, sa nastavkom proizvodnje, sa nastavkom esencije hrvatske brodogradnje i svega onog što znamo i čime se dičimo, zar je to tako teško reći? Apeliram da se zbrine ljude, da se ima socijalne osjetljivosti, Hrvatska je pokazala svoju dušu ali Vlada nije baš pokazala svoju ni dušu ni srce.
Hvala vam. Hvala vam.
U ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a, poštovan kolegica Anka Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege. Još jedna vrata Europe u Zagrebu su zatvorila vrata ovaj tjedan. Govorim naravno o slučaju kultnog i najstarijeg zagrebačkog kina koji godinama zaista kontinuirano radi kao kino. Ili barem bilo dok se gradonačelnik grada Zagreba nije proglasio njegovim ocem i majkom. Kino koje je dugo vremena radilo kao Balkan a nakon mnogo godina truda, rada i zalaganja, postalo je Europa, sada više ne radi. Radi se o jednoj od središnjih točaka zagrebačke i hrvatske kulturne ponude, zatvoreno je pod izlikom potrebe za izvođenjem građevinskih radova. Samo po sebi, to niti ne treba niti je sporno ali sporno je kad vodimo računa o onom da je povijest učiteljica života pa da smo slušali gradonačelnika, onda bi evo mi svi zajedno mogli otići dole na Jelačić plac, ući u stanicu metroa, s tom stanicom metroa bi se mogli dovesti Gračani dolje pa bi žičare mogle otić na Sljeme pa se spustiti s druge strane, pa ako nam je dosadno, mogli bi autobusom, tunelom kroz Medvednicu jednako tako doći a Zagreb bi imao jedan od najsavršenijih načina zbrinjavanja otpada ali i vi sami znate i kao što znam i ja da to nije činjenica. 2007. g. je gradonačelnik pod izlikom rekonstrukcije sljemenske žičare zatvorio žičaru, 12 g. kasnije, 2019. mi imamo jednu rupu, imamo gradonačelnika koji je položio za bagerista i sad je pitanje kako će se radovi nastaviti a veliko pitanje koliko to i košta i to je stvarnost u gradu Zagrebu. Ne moram vas podsjetiti da ne tako davno na Britanskom trgu su postavljene skele i onda su se svi pitali čemu te skele i onda je rečeno te skele su iz razloga što evo krenut će obnova zgrada i onda su skele stajale, stajale, stajale i nakon tog što su stajale, stajale, stajale, maknute su a zgrade su ostale iste kakve su bile i prije. Ključno pitanje je kad govorimo o kinu Europa gdje je projekt, gdje je dozvola, gdje su suglasnosti obzirom da je riječ o zaštićenom objektu kulture, koliko će se graditi radovi ali mi koji živimo u Zagrebu znamo kako to ide i naravno da su građani zabrinuti s punim pravom. Naravno da građane plaši činjenica da će trajno ostati bez jednog kultnog mjesta. Iz jednostavnog razloga u Zagrebu caruje interes i ako je netko dovoljno moćan bacio oko na javno dobro, tom javnom dobru nema spasa. Ja sam sigurna da nema nikog tko ovdje sjedi a da nije bio u kinu Europa, možda u trenutku kad se zvalo Balkan ili kad se zove Europa i svi znamo da je riječ o jednoj prekrasnoj zgradi koja se nalazi u najužem centru grada a sad se zatvara pod nerazjašnjenim okolnostima sa sumnjivim obrazloženjima koja apsolutno ne drže vodu. U posljednje vrijeme je i u javnom prostoru je krenulo otprilike na onaj način na koji je krenula ideja da će g. Bandić dobit doktorat pa je prvo bila nevjerica pa onda iza toga je Senat donesao odluku pa je iza toga sad sva fakultetska vijeća donose odluku što i kako, da će kino Europa biti narodnjački klub. Možda tome tako biti i neće ali g. Milan Bandić ili da ga nazovem dr. Bandić, ja se nadam da ga neću morati zvati dr. Bandić je grad Zagreb u jedan veliki narodnjački klub, hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici.
U ime kluba zastupnika HDZ-a sada će govoriti poštovani zastupnik Željko Raguž, izvolite.
g. dopredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, u prosincu prošle godine u HS-u usvojili smo Deklaraciju o položaju hrvatskog naroda u BiH uz dio nerazumijevanja prema važnosti ove Deklaracije odnosno ovoga Dokumenta HS-a iz razloga što, nažalost, jedan dio političkog spektra u RH, hrvatski narod u BiH doživljava kao simpatizere HDZ-a, a ne kao dio svoga naroda odnosno jedinstvene hrvatske nacije. Potpuno očekivano, učinak Deklaracije koju će sigurno kroničari HS-a, hrvatske politike nakon 2000.-te godine razumijevati kao razdjelnicu u odnosu hrvatske politike prema BiH nastojao je umanjiti sa velikobošnjačkih pozicija ustrajavajući na svom odnosu negiranja ključnog načela za budućnost BiH, načela legitimiteta odnosno legitimnog predstavljanja naroda u BiH u političkom životu u BiH. Kako je, nažalost, politička javnost sklona skandalima, nedavno obilježavanje dana Republike Srpske pretvorilo se, bar u medijskom smislu, i u političkoj javnosti RH i BiH kao određeni skandal iz razloga što je taj dan zbog odluke Ustavnog suda BiH od jednog dijela političke javnosti u BiH shvaćen kao neustavan iako je predsjednik Ustavnog suda BiH Mirsad Ćeman kazao na tiskovnoj Konferenciji 11. travnja prošle godine kako Republika Srpska samo nije izvršila samo jednu odluku Ustavnog suda BiH, dakle, odluku koja se odnosi na Zakon o izvršnom postupku, a 8 drugih odluka koje nisu izvršene su u nadležnosti Parlamenta BiH odnosno Parlamenta Federacije BiH. Kako Hrvati BiH se nalaze u posebnim okolnostima, oni su svjesni da ne mogu svoju poziciju, svoju budućnost u BiH rješavati sa narodima koji ne žive u BiH, već upravo s narodima koji žive u BiH, dakle, sa Srbima i Bošnjacima. Zato je nazočnost izaslanstva Hrvatskog narodnog sabora na obilježavanju dana Republike Srpske, koliko god opravdano shvaćena sa određenom zadrškom političkoj javnosti RH zbog činjenice dodijele odličja bivšem zapovjedniku vojske Republike Srpske koji je sudjelovao u ratu u RH i odgovoran za određene zločine u RH, odgovoran je i za zločine u BiH, zbog stradanja hrvatskog naroda i u RH i BiH, razumljiva je odijoznost prema tome činu. Ali isto tako, krajnje je vrijeme da se razumije u javnosti RH da treba biti jednak odnos prema hrvatskim žrtvama, bilo da se radi o žrtvama u RH ili BiH, ali iz civilizacijskih razloga i prema bilo kojoj žrtvi, dakle, i u ratu u RH i u ratu u BiH. Takav jedan pristup će omogućiti da se vodi dijalog o budućnosti BiH na drugačijim odnosima, 25 godina od završetka rata. Brojni su primjeri apsurda u političkom životu BiH, ali i RH. Nama Hrvatima u BiH nije zasmetala činjenica kada je 1995.-te Alija Izetbegović dobio odličje, dakle, od predsjednika RH, Franje Tuđmana, kao što Hrvatima u BiH nije zasmetalo kada je Dragan Čović bio na komemoraciji Aliji Izetbegoviću koji je bio na čelu vojske koja je protjerala 170 000 Hrvata i od kojih je stradalo 4000 Hrvata. To su jednostavno grubi odnosi, grube okolnosti i u situaciji u kojoj smo bili, dakle, tijekom rata, bio je izbor između karcinoma ili leukemije i danas je sličan taj izbor, ali takav izbor imaju i drugi narodi u BiH. Ja mislim da će RH, što je ova Deklaracija pokazala, napraviti zaokret u odnosu na svoju politiku prema BiH, a bez suradnje, bez realnog razumijevanja odnosa u BiH, teško je očekivati značajnije rezultate. Hrvatski narod u BiH razumijeva ove okolnosti, ali očekuje i veću razinu razumijevanja za svoj položaj. Bilo bi važno i u HS-u, neovisno iz kojih smo stranaka, da damo svoj doprinos takvom jednom odgovornijem odnosu prema Hrvatskom narodu u BiH. Hvala.
Hvala.
Idemo na zadnju raspravu u ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Htio bi se kratko u ime Kluba zastupnika HDZ-a, osvrnuti na malo prije, izrečeno neshvatljivu izjavu s kojom čak ne bi ni htio polemizirati kolege Zekanovića, kako će Republika Srbija za 2 g. pristupiti u puno pravno članstvo u EU i ovdje iznio, prikazao transparentno u blokadi Republike Srbije u njeno pristupanju puno pravno članstvo u EU. Jedino što je to čuo rekao, tj. da je Srbija prije gotovo 5 g. otvorila pregovore za punopravno članstvo u EU, da je od moguća … [[Govornik se ne razumije.]] poglavalja otvorila 16, a do dan danas nije zatvorila niti jedno poglavlje. Prema tome, takvim intenzitetom, pregovora, između Republike Srbije i EU, pitanje je koliko će još puno puno godina proteći dok Republika Srbija ne pristupi u punopravno članstvo EU. Preglupo bi bilo od RH ući u blokadu pregovora države koja tako sporo i otvara, a kao što ste čuli, još niti jedno jedino poglavlje nije zatvorila. Ono što je za nas u Hrvatskoj važno, to su 2 poglavalja, poglavlja 23 koja se odnosi na pravosuđe i temeljna prava i poglavlja 24 sloboda, pravda i sigurnost. U tim poglavljima, koje je Hrvatska otvorila 2016. g. u Republici Srbiji su otvorena mjerila. I dok ta mjerila Republika Srbija ne ispuni, nema govora o zatvaranju ta 2 poglavlja, a niti ukupnih pregovora za pristupanje punopravno članstvo u EU. Hrvatska, pažljivo, pomno prati situaciju upravo oko poglavalja 23., 24 a i ostalih poglavlja koja Republika Srbija, mora ispuniti i zatvoriti u postupku pristupanja u punopravno članstvo u EU i na taj način prati cijeli proces pregovora zalaska Srbije u EU. Ono što bi ja želi posebno istaknuti, a to je da će Hrvatska kroz poglavalja 23. voditi računa, o stavljanju van snage, ukidanju nepravednog zakona, kojeg je Republika Srbija proglasila univerzalnu jurisdikciju na području biše Jugoslavije, za događanja koja su se dogodila za vrijeme Domovinskog rata s jedne strane i s druge strane, za problematiku koja se odnosi na zatočene i nestale hrvatske branitelje i hrvatske građane za vrijeme Domovinskog rata. Jasno i na svim onim drugim mjerilima koje Republika Srbija treba zatvoriti. Prema tome, tražiti blokadu pregovora Republike Srbije, za nas je neprihvatljivo, za nas je priglupo i RH eventualnom blokadom Republike Srbije, samo bi stvorila sebi probleme u ovom trenutku, kada kažem, za to nema nikakvih razloga. Prema tome, o tome j e i ministrica vanjskih poslova, gđa. Marija Pejčinović Burić, već jasno rekla, kakvo je trenutno stanje sa pregovorima Republike Srbije za ulazak u punopravno članstvo u EU, i mi u Klubu HDZ-a apsolutno u tom smislu podržavamo rad ministarstva i rad Vlade RH.
Zahvaljujem svima koji su sudjelovali u slobodnom iznošenju stavova klubova zastupnika. I idemo na zadnju raspravu Klub zastupnika HDZ-a i kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege osvrnut ću se kratko na raspravu koja je bila tijekom jutra, iznijet ću stajalište Kluba HDZ-a u dijelu koji se odnosi na predloženu interpelaciju od strane Kluba SDP-a. I reći ću uvodno da je bilo u proteklih 20 godina prilika da su i druge Vlade mogle donijeti odluku o zadržavanju opstojnosti Hrvatskog ratnog zrakoplovstva a da se niti jedna Vlada nije takvu donijela odluku ili ako je donijela donijela je krivu kao što je Vlada SDP-a donijela krivu odluku i za Hrvatsku državu priredila blamažu sa rekonstrukcijom migova u Ukrajini. Za razliku od tog natječaja ovaj natječaj je bio iznimno transparentan i prošao je kroz proceduru ako hoćete i saborskih radnih tijela gdje su zastupnici vrlo detaljno upoznati sa procesom nabave. Tijekom postupka nabave a nakon pristigle 4 ponude odabrana je najpovoljnija ponuda od strane države Izrael a na odluci da se nabavi najbolja vrijednost za novac koji je RH odlučila izdvojiti za zadržavanje Hrvatskog ratnog zrakoplovstva. Jasno da je ta ponuda podrazumijevala i predodobrenje SAD-a državi Izrael za ponudu tih zrakoplova RH. Pri tome je dostava konačnog odobrenja bila na izraelskoj strani i uvjet potpisivanja ugovora. Prema tome, kako nije uspjela država Izrael dobiti konačno odobrenje za prodaju zrakoplova RH ugovor nije niti potpisan. Kako ugovor nije potpisan, nije nastupila niti nikakva šteta za RH, niti rashod niti trošak za hrvatske građane odnosno za hrvatske porezne obveznike. Prema tome temeljem te činjenice a s druge strane i da je izraelska strana prilikom dolaska u Zagreb a i iz priopćenja Američkog veleposlanstva jasno se iščitava što je i potvrđeno u tim izjavama da nema odgovornosti na hrvatskoj strani. Prema tome nema govora o odgovornosti niti ministra Krstičevića niti Vladi RH s obzirom da je odgovornost za dostavu konačnog odobrenja bila na strani ponuditelja, odnosno na strani države Izrael. Razumijem želju SDP-a da ruši Vladu i da ruši ministra Krstičevića no ovaj pokušaj interpelacije isključivo je u funkciji sanacije vlastite štete. Naime, svjedoci smo da je do sada već bilo 6 pokušaja rušenja Vlade RH ili ministara ovdje u Hrvatskom saboru i znamo kakav je bio epilog svih tih pokušaja i svih tih zahtjeva. Tako će završiti, tako će okončati i ova interpelacija koju ćemo raspraviti u Hrvatskome saboru. Kada sam rekao da je to pokušaj sanacije vlastite štete temeljem i na činjenici da usprkos takvim i pokušajima podmetanja, izmišljenih afere HDZ-u rejting SDP-a iz mjeseca u mjesec je sve lošiji. Svjedoci smo da je predsjedništvo SDP-a utvrdilo listu kandidata za europske izbore koja nije mogla izdržati 24h, već kandidati, već odustaju od činjenice da su predloženi kao kandidati za europske izbore. Vjerojatno je nezadovoljstvo jer je vrlo oštar bio jutros predsjednik SDP-a ovdje u Hrvatskom saboru. Njegova frustracija rezultat je činjenice da se dio vodstva SDP-a njemu iza leđa sastaje sa bivšim predsjednikom što je legitimno i korektno međutim činjenica da je nakon javne objave se vrlo neugodno osjeća predsjednik SDP-a pa mu i na ovaj način ovdje kroz ovakav istup u Hrvatskome saboru gdje se ne utemeljeno ruši, pokuša rušiti hrvatsku Vladu je prvenstveno u funkciji sanacije vlastite štete i činjenice da je rejting SDP-a na nikad nižim razinama. Ono što ja završno mogu reći to je da će Klub zastupnika HDZ-a odbiti tu interpelaciju jer iz ovog postupka apsolutno nema nikakve odgovornosti niti ministra niti Vlade RH. Hvala.
Ovime smo došli do kraja rasprava klubova. Idemo sada na Klub zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Željko Reiner, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče [[Upadica: 10,18,12]] poštovane kolegice i kolege, mnogi su se danas osvrtali na potpuno neprimjerenu, nedopuštenu, iredentističku izjavu gospodina Tajania, predsjednika Europskog parlamenta. Osvrtali su se na to na jedan način koji bih ja rekao je apolitikantski jer kad smo mogli slušati ono što je govorio kolega Petrov činilo se da je to rekao zapravo premijer Plenković, a ne gospodin Tajani. No, sasvim sigurno i vrlo jasno sam rekao te izjave su neprihvatljive i iredentističke i apsolutno bilo kakva njegova kasnija izjava da on nije tako mislio, da on nije mislio da želi posezati za hrvatskim teritorijem itd., itd. ne mogu ukloniti gorki okus iz usana naših nakon što smo čuli njegove izjave. Istodobno bilo bi potpuno krivo i pogrešno zbog njegovih riječi smatrati da tako misle svi Talijani, kao što je svaka generalizacija uvijek kriva. Međutim, kad već govorimo o tome onda podsjetimo se na neke ljude koji su itekako se borili za hrvatsku Istru. Podsjetimo se na Juraja Dobrilu koji je podizao nacionalnu svijest u Hrvata u 19. stoljeću kad je Istra kao i ostatak Hrvatske bila pod Austrijom. Podsjetimo se Matka Ražana koji je 1912. godine napisao istarsku himnu „Krasna zemlja Istro mila“, a posebno se podsjetimo monsinjora Bože Milanovića najzaslužnijega, najzaslužnijega za to da je Istra pripojena matici zemlji Hrvatskoj. On je čovjek koji je za to najzaslužniji i šta god tko govorio uz svoje suradnike primjerice svećenika Miroslava Brelušića koji je zaklan, ubijen od komunista 1947.g. itd., itd., ali, sjetimo se da je i taj mons. Milanović u početku bio napadan od komunističkih vođa kao izdajnik i narodni neprijatelj i tek kad su shvatili da se on bori za hrvatsku Istru, onda su ga prihvatili i onda su počeli surađivati s njime jer je on uložio uistinu sav svoj trud da se Istra vrati Matici Hrvatskoj. To je čovjek koji je rekao jednu značajnu rečenicu „Državne granice određuju se za stoljeća, dok se režimi mijenjaju, a pod Italijom je Istra u opasnosti“, svjestan 20-tak godina fašističkog terora koji je vladao u Istri, ne terora Talijana, nego fašista Talijana. I isto tako, sjetimo se činjenice da je Milanović bio taj koji 45-te se zalagao i ostvario razgraničenje sa Slovenijom, tako da je 17 sela koje su gotovo već pripale Sloveniji, pripale RH jer su bila hrvatska sela. Sjetimo se da je Milanović taj koji je osvetio Plebiscit koji bi zbog 25 godina sustavne talijanizacije Istre završio sigurno na način da bi Istra pripala Italiji. Prema tome, nemojmo zasluge pojedinih ljudi, samo zato što su oni bili svećenici, pripisivati drugima, jer znamo povijest i trebamo povijest poštovati, a oni koji ne poštuju povijest, oni koji danas govore onako kao što je govorio g. Tajani, te je povijest već odavno osudila. Hvala lijepo.
Slijedeće iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika je u ime Kluba zastupnika HDZ-a kolegica Sunčana Glavak. Izvolite kolegice Glavak.
Hvala lijepa gospodine podpredsjedniče, kolegice i kolege, referirat ću se u ime Kluba HDZ-a na jučerašnja događanja u Hrvatskom saboru. Podjele i govor mržnje, prozivanje drugih i drugačijih trebamo zajednički osuditi, uvijek i u svakom trenutku. Tako neprimjerenim držimo, iako možemo razumjeti motive i pozadinu izgovorenog za jučerašnjeg istupa u Hrvatskom saboru kolege Pupovca, a potpuno neprimjereno i nisko, jednako tako bilo je kvalificiranje od strane kolege Zekanovića. To nema veze s političkom strašću. Učestalo nakon verbalnih ispada u Hrvatskom saboru govorimo o potrebi i odgovornosti svih dionika u politici i javnom prostoru za izgovorenu riječ. No jednako tako na upozorenjima sve ostaje i mi sami kao da ne držimo do najviših vrijednosti. Kao da ne držimo do odgovornosti, poštivanja, razumijevanja i političko odgovornog ponašanja. Politički prostor nažalost posto je premrežene međusobnim diskvalifikacijama, etiketiranjem, povremeno prelazi u govor mržnje s najviših političkih pozicija u zemlji. Zašto to činimo? Zašto kolegice i kolege produbljujemo podijele? Gospodarstvo, obrazovanje, unapređenje našeg društva, socijalna pravednost to su teme koje su nažalost potisnute u drugi plan. Djelovanje svih aktera mora biti usmjereno ka promicanju dostojanstva svakog čovjeka, toleranciji, poštovanju, dijalogu, a ne raspirivanju mržnje i nesnošljivosti. Kolegice i kolege, biti čovjek, biti razborit, pa tko smo mi, u što se pretvara naše društvo, moramo ponovo postati ljudi, svjesni, svih svojih prednosti i mana. Budimo hrabri, ali budimo i ponizni, budimo odgovorni, jer ono što se postavlja na kraju kao pitanje, što je inače smisao našeg političkog djelovanja. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama.
Sada će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovana zastupnica Dragica Vranješ.
Zahvaljujem potpredsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a iznijeti ćemo ovdje stajalište koje potvrđuju i međunarodne financijske institucije. Naime, prošli petak, 8. veljače su zaključene konzultacije sa Međunarodnim monetarnim fondom, koji je uslijedio nakon posjeta misije Međunarodnog monetarnog fonda koji je završio u 12. mjesecu 2018. godine. Ono što je ključno reći, da u svim dosadašnjim izvještajima međunarodnih financijskih institucija i rejting agencija, mi smo imali glavni problem u našem gospodarstvu, kao temelji iz kojeg izviru svi sljedeći problemi. Znači svaki dosadašnji izvještaji su jasno ukazivali na nestabilnost javnih financija i rapidni rast javnog duga. Ono što sada imamo, da imamo stabilne javne financije, što je ocjenjeno u ovom izvještaju, a slijede i druge međunarodne financijske institucije, koje to ocjenjuju, naime, dug je predviđa se dug, čak u 2019. g. 71,9% BDP-a za razliku od prošle godine, kada je bio 75,4% BDP-a. Ono što je ključno tu napomenuti da mi prvi puta od naše samostalnosti imamo smanjenje vanjskog duga i taj dug ne raste. Upravo ta stabilnosti, smanjenje, odnosno, općenito smanjenje javnog duga je spriječilo ugroze i nestabilnosti zbog isplate 2,8 milijardi jamstava naših brodogradilišta Ono što je ključno reći, da je to temelj za nastavak reformi u zdravstvu, u javnoj upravi i da je to temelj za gospodarski rast. Ono što još vidimo u tom izvješću, što se tiče zdravstva, naravno pohvaljuju se učinci što se tiče izmjena u zdravstvenom sustavu, ali isto tako se smatra da će biti potrebno napraviti rezove i na prihodovnoj i na rashodovnoj strani, kako bi se dospjele nenaplaćene obveze na plaću. Ono što je ključno reći za javnu upravu da se i pozdravljaju svi planovi na efikasnosti javne uprave, i da se traže neki rezovi, što se tiče broja odnosno, veličine javne uprave. Važno je da u tome gledamo što porezni obveznik dobiva i da se usmjerimo naravno na efikasnost. Pred nama je predsjedanje, buduće koje je i prilika za unapređenje javne uprave. Što se tiče gospodarskog rasta, on je u 2018. g. iznosio 2,7% a u 2019. g. predviđa se rashod od 2,6%. On je kao što smo i govorili prilikom donošenja proračuna bio snažno potaknut osobnom potrošnjom izvozom roba i usluga. Ono što je još evidentirano da plaće raspet i da zaposlenost raste. Iako neki žele tvrditi da je to samo zbog, nažalost, jednog velikog broja ljudi kojeg i mi utvrđujemo da i odlaze iz naše države, ali ključno je reći, da broj zaposlenih u odnosu na prethodne godine je veći. Gospodarstvo, naravno, kako se bude približavalo svom potencijalnu, taj gospodarski rast će biti manji, a najsnažniji gospodarski rast se sada vidi u Japanu i u svim ostalim državama svijeta je slična situacija. Ono što je ključna poruka, je da je otklonjen glavni dosadašnji problem i možemo zaključiti da napokon imamo stabilne javne financije od naše samostalnosti, što nedvosmisleno ocjenjujemo međunarodne financijske institucije i rejting agencije. Znači prvi put od samostalnosti naše građane ne zadužujemo, već smanjujemo dosadašnje dugove. Hvala.
Hvala.
Sada je na redu Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Božo Ljubić, izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Prošli tjedan je Europski parlament usvojio rezoluciju u BIH, koja je do danas ostala potpuno nepoznata hrvatskoj javnosti. Međutim, kako je rezolucija imala više stvari, koje se tiču RH, smatram da se hrvatska javnost treba upoznati s ovim dokumentom. Kolegice i kolege zastupnici, … [[Govornik se ne razumije.]] Europski parlament izražava zabrinutost, citiram, zbog znatnog usporavanja reformi, žali što prije izbora nije postignut kompromis, u pogledu promjena izbornog zakonodavstva, potrebnih za uklanjanje rupe u zakonu, koje je posljedica odluka Ustavnog suda o predmetu Ljubić, o izboru članova doma naroda federacije. Podsjeća na odluka Ustavnog suda iz 2010. u pogledu demokratskih prava građana Mostara, da glasuju na lokalnim izborima, još nije provedena. Čvrsto ponavlja, da je potrebna brza uspostava doma naroda, federacije u skladu s presude Ustavnog suda BIH. Žali zbog toga što je pitanje demokratske i legitimne zastupljenosti triju konstitutivnih naroda i svih građana i dalje neriješeno, potiče, sve strane da pravodobno pronađu kompromis jer bi to pitanje zakonodavci trebali što prije riješiti. Ponavlja, da je potrebno nastaviti sustavnim, političkim i izbornim reformama, koje bi preobrazile BIH u potpuno djelotvornu, uključivu i funkcionalnu državu, koja se temelji na vladavini prava. Stoga, vjeruje da sustavna izborna reforma trebaju provesti zajedno. I ponavlja svoj poziv, za jamčenje medijskog pluralizma i da naglašava da bi proizvodnja emitiranje radio televizijskih sadržaja na svim službenim jezicima BIH, doprinijela zaštiti kulturne raznolikosti u toj zemlji. Kolegice i kolege zastupnici posjetili smo se da smo prije dva mjeseca usvojili Deklaraciju Hrvatskog sabora o položaju hrvatskog naroda u BiH koja je usvojena velikom većinom glasova onih koji su glasovali. Iz ovih nekoliko citata iz rezolucije razvidno je kako rezolucija Europskog parlamenta u svojim konstatacijama i preporukama snažno korespondira s Deklaracijom Hrvatskog sabora, pa je to na neki način i poruka onima koji nisu glasovali ili su glasovali protiv da su bili u krivu. Kolegice i kolege zastupnici koristim ovu priliku da se zahvalim hrvatskim euro zastupnicima jer je njihov doprinos i rukopis vidljiv u ovoj rezoluciji. Koristim priliku da se zahvalim hrvatskoj Vladi i premijeru Plenkoviću osobno na objašnjavanju problema BiH u Europskom vijeću i komisiji i lobiranju za potrebne promjene izbornog zakona i ustava BiH s ciljem ostvarenja jednakopravnosti hrvatskog naroda s druga dva naroda jer je ravnopravnost konstitutivnih naroda u BiH ključ za stabilnost i napredak BiH prema Europskim integracijama. Nadam se da će se u skladu sa načelima dakle iz ove rezolucije doći do nužnih promjena izbornog zakona i ustava. Nadam se da se više nikada neće moći desiti kao što je slučaj sada da Hrvati nemaju predstavnika u predsjedništvu BiH dok Bošnjaci imaju 2, Srbi 1, jer to nije dobro niti za BiH, niti za Hrvatsku i podsjećam dakle i na prijetnje koje dolaze iz ovoga predsjedništva glede tužbi, glede Pelješkog mosta, glede Zakona o državnoj imovini itd. Kao bivši djelatnik Kliničke bolnice u Mostaru i predstavnik Hrvata u BiH zahvaljujem se također Vladi RH koja je na svojoj zadnjoj sjednici odobrila pomoći Kliničkoj bolnici u Mostaru od 40 milijuna kuna što je svakako potpora održivom ostanku i razvoju hrvatskog naroda u BiH, ali i pomoć BiH čin prijateljstva i investicija u dobrosusjedske odnose BiH. O ostalim aktivnostima će naravno biti govora kad budemo raspravljali strategiju i zakon o odnosima sa RH. I nadalje, dakle ova rezolucija ponovo naglašava dakle potrebu da se hitno riješi problem prekograničnog onečišćenja zraka koje uzrokuje rafinerija nafte u Bosanskom Brodu u skladu s okolišnim politikama te naglašava da je potrebno da BiH u potpunosti ispuni svoje obveze u vezi sa Konvencijom o procjeni utjecaja na okoliš preko državnih granica i protokolom o strateškoj procjeni utjecaja na okoliš posebice u djelatnostima u riječnom slivu Neretve i Trebišnjici, dakle ovo je pitanje sigurno zaslužuje posebnu elaboraciju u Hrvatskom saboru jer se tiče dakle problema okoliša u RH. I na kraju dakle nije replika, ali jedan osvrt dakle kolega Demetlika ne možemo sve Hrvate koji su iselili nakon '45. godine u Južnu Ameriku, Argentinu, Čile i druge dakle etiketirati kao ustaše, kao fašiste itd., jer je većina njih nevinih ljudi civila pobjegla dakle od komunističke represije i revanšizma koji je stupio nakon '45. godine. Hvala lijepa.
Sljedeći klub zastupnika [[Upadica Bunjac: Primjer obitelji Bađun…]] Je onaj. Hvala kolega [[Upadica Bunjac: Sutra se može dogoditi bilo kome od nas. Hvala lijepa.]] Sljedeći klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Dragica Vranješ. Izvolite.
Zahvaljujem dopredsjedniče. Odgovornost nas sviju je da odgovaramo za napisanu i izgovorenu riječ, jer kada nema te odgovornosti onda se prelazi i granica dobrog ukusa i stvari se pretvaraju u osobni linč i hajku. Zašto to govorim? Određene osobe koje pišu za novine iskrivljavaju sliku ne samo o nama političarima, već i onim vrijednim, kvalitetnim novinarima koji rade svoj posao. Niz manipulacija prema meni osobno nastavlja se iz tjedna u tjedan. Novinarka Slobodne Dalmacija Kronike ne iznoseći činjenično stanje daje svoj uvredljiv osvrt. Naime, u prošloj godini joj se učinilo zgodno iako sam zastupnica koja nema najviše troškove i koja sudjeluje u niz tijela Hrvatskoga sabora te predstavlja Hrvatsku u međunarodnim tijelima joj se učinilo zgodno usporediti moje troškove kojoj je mandat započeo 2016. Što je napravila? Iznijela je moj ukupni trošak dolaska na posao te ga usporedila sa onim od gospodina Pranjića. Ja vjerujem da takve laže, obmane i manipulacije ne idu ni u prilog gospodinu Praniću niti mu čine korist, već štetu. A pritom je izostavila činjenicu uspoređujući moje troškove ukupne za trošak dolaska na posao u cijeloj godini sa gospodinom Pranićom koji ima nula evidentiranog troška dolaska na posao da je isti u prošloj godini radio tek 9 dana odnosno da je prisegao 6.12.2017. te time nije ni ostvario pravo na trošak. Što sada imamo? U 2018. godini navodi: „Iako je Vrgorac udaljen 50-tak kilometara zastupnik Pranić ima 30-tak tisuća kuna manje troškove.“ A točno je da je zastupnik imao preko 70 tisuća kuna troškova dolaska na posao što je mnogo više od mojih troškova, a posebno uzimajući u obzir da ne predstavlja Republiku Hrvatsku u međunarodnim tijelima, da je oporbeni zastupnik koji sudjeluje tek u dva odbora i da ja kao zastupnica nema niti jedan neopravdan trošak dolaska na posao, pa je pravo pitanje od kuda uopće toliki troškovi kod kolege. Navodi isto tako. Postoje državni stanovi koji su besplatni, ali ako oni saborski zastupnici odluče da im se isti ne sviđaju moramo ih financirati. Prava istina je da smo mi saborski zastupnici, ja osobno tražila i poslala upit da li možemo koristiti državni stan i dobili smo negativan odgovor. Veliki broj mojih kolega je isto tako zahtijevao te stanove, ali smo dobili odbijenicu jer je rečeno da državne stanove prvo koriste Vladini dužnosnici te da nema mjesta za saborske zastupnike. Prošli mjesec je taj isti zahtjev uputio i kolega Babić. S obzirom da su dopustive iznimke jedino kada zastupnik koji je bio dužnosnik da koristi državni stan, pravo pitanje je zašto kolega Pranić koristi stan od bivšeg ministra Kovačića ima prednost pred zastupnicima s dužim mandatom zastupnicom koja je nedavno rodila i tko je to odobrio. Ali definitivno nije istina ono što novinarka navodi da se nama ne sviđaju i nisu nam po ukusu državni stanovi. Kritike novinara su dobro došle i svi mi trebamo imati deblju kožu, ali moramo jasno izvještavati i ne dopustiti da nas se trpa u isti koš. Brojke koje su egzaktne i dostupne, isto tako novinarki su dostupne da obavljam drugi posao bez naknade sa preko tisuću i pol volonterskih sati, da je samo u prošloj godini zabilježen broj prijava preko 87 milijuna kuna te da sam svojim radom osigurala sredstva iz europskih fondova za 86 radnih mjesta u 2018. godini. Isto tako ispred Kluba HDZ-a ne dozvoljavamo da nas se trpa u isti koš sa ostalima kada neki novinari doista prenose istraživački stvari, kao što je npr. kod bivše ministrice Mrak Taritaš koja je imenovala sama sebe predsjednicom povjerenstva kod stručnih ispita za arhitekte, te nije primijetila da je dobila čak 40-tak tisuća kuna na svoj račun, dopuštamo, danas se kritizira da se iznose podaci, ali ne lažima i obmanama i ne u isti koš sa onim stvarnim podacima koje treba iznijeti. Hvala.
Hvala lijepa. Kolega Grmoja je dignuo povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Poštovani potpredsjedniče, morao sam reagirat nakon jedne tužne ljudske sudbine koju je iznio kolega Bunjac koja pokazuje kako je nepravedan sustav koji imamo u RH. Zastupnica koja bi trebala u HS zastupati građane, govoriti o njihovim problemima je iskoristila stanku da nam priča ovdje u kojem stanu ona živi, koliki su nam troškovi nje i kolege Pranića. Ne zanimaju nas niti kolega Pranić, niti vi, niti vaši troškovi [[Upadica: Kolega Grmoja, prvo ste, prvo ste premašili vrijeme…]] trebate govorit o problemima građana, a ne govoriti što ste vi napravili, koliki su vaši troškovi, kako putujete, u kakvom stanu živite [[Upadica: Kolega Grmoja, izričem vam opomena…]] koga to briga [[Upadica: Izričem vam drugu opomenu…]] koga to briga u ovoj RH, koga to briga?
Izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi danas. Izvolite, idemo dalje, slijedeći.
Kolega Grmoja iznosi laži [[Upadica: Kolegice, kolegice Vranješ, ja vam predlažem da ne dignete]] povrijeđen je Poslovnik 238., iskorištava, iskorištava opomenu kako bi iznosio laži i daje zaključiti da je on upravo taj koji možda manipulira novinarkom. Hvala.
Dajem vam opomenu jer ste zlorabili instituciju povrede Poslovnika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Osvrnuti ću se na događaje koji su u medijskom svijetu obilježili na neki način protekli tjedan. Podsjetiti ću sve one koji vole biti u medijima da tako postoji izreka ako nije bilo u medijima, nije se dogodilo. A to ću naravno svesti na ono čime smo se mi baviti ovdje u Hrvatskom saboru i čime se bavio Odbor za informatizaciju, informiranje i medije Hrvatskoga sabora. Podsjetiti ću na sjednicu odbora gdje su bili pozvani i predstavnici HRT-a, gdje su bili pozvani predstavnici strukovnih udruženja u RH a bilo je riječ o tužbama koje se provode, odnosno koje je podignula HRT. Za one koji nisu članovi Odbora za medije tada je donesen jednoglasno zaključak, dakle svih političkih stranaka koji sjede u Odboru za informiranje, informatizaciju i medije da je HRT pozvana da spor pokuša riješiti dogovorom. Jednako tako Odbor je podsjetio da Odbor u okviru svojih nadležnosti ne može presuđivati o stvarima koje su predmet sudskih postupaka koji se vode pred nadležnim sudovima. Stoga ja u ime HDZ-a, u ime našeg kluba ovdje u Hrvatskom saboru pozivam vodstvo HRT-a da javnost izvijesti o postupcima mirenja i njihovu tijeku, te postupanjima koja su u skladu sa zaključkom Odbora koji su jednoglasno napominjem poduprli svi članovi odbora. Političke opcije dakle dali su smjernice u Hrvatskom saboru, no jednako tako neke političke stranke neprimjereno i nezabilježeno u povijesti Hrvatske drastičnim nedemokratskim potezima kao što je bilo izbacivanje novinara javnog servisa sa press konferencije SDP, odnosno Gordana Marasa onemogućili su rad jednoj medijskoj kući i time izravno prekršili Ustav RH. Podsjećam na članak 38. kojim se jamči sloboda mišljenja i izražavanja misli, zabranjuje se cenzura a novinari imaju pravo na slobodu izvještavanja i pristupa informaciji. SDP na taj način izravno je prekršilo Ustav. Nije to bilo prvi puta, SDP-u to nije ništa novo. Podsjetiti ću jednako tako da su donijeli Zakon o HRT-u kojim su omogućili ukidanje brojnim emisija, kojim su u jednoj noći ili jednoj večeri smijenili 70 urednika. Dakle to je modus operandi koji je već viđen u SDP-u. Javni servis, kolegice i kolege ne smije se koristiti kao politički poligon za mjesto politiziranja već mora biti mjesto dijaloga, suprotstavljanja mišljenja. Kada spominjem dijalog i suprotstavljanje mišljenja jednako tako SDP ukinuo je kada su bili na vlasti i brojne emisije i na taj način onemogućio političkim suparnicima da uopće bilo što kažu na neku temu na javnom servisu. Bez utjecaja politike ili s utjecajem politike onoliko koliko smo mi dužni u HS nadzirati rad javnog servisa i HRT-a čije vodstvo uostalom mi biramo, čije vodstvo potvrđujemo i čija nadzorna tijela potvrđujemo, to moramo propitkivati. Međutim, moramo ga sačuvati, ali ne izgubiti iz fokusa njegovu javnu funkciju. Vrijednosti moderne demokracije, tolerancija pravednosti i pravna država, to je nešto što nam mora biti u fokusu. Kada govorim o pravo novinarima i na ispravak odnosno da se jamči pravo na pristup informacijama koje posjeduju tijela javne vlasti i da se jamči pravo na ispravak svakome kome je viješću povrijeđeno ustavom i zakonom utvrđeno pravo, tada bez namjere da zadirem u neovisnost pravosuđa ukazujem na neujednačenu sudsku praksu kojoj se primjerice kažnjavaju nakladnici za objavljivanje intervjua i izrečenog u tekstu od strane sugovornika, a isto tako različite prakse, institut ispravka i demantija koriste kao institut priznanja krivnje, te na temelju toga donose presude odnosno odštete, smatramo da to nije dobro i da bi tu trebala praksa biti ujednačena. Kada govorimo o poštivanju zakona, jednako tako želim se osvrnuti i na Zakon o zaštiti osobnih podataka koji je donijet zbog zaštite svakog pojedinca, ovdje je prozivana bila HDZ, pogriješili smo, ispričali smo se, imali smo dobru namjeru da se uskladimo sa zakonskim odredbama. No, postavljam pitanje, jesu li se ostale političke stranke uskladile s odredbama zakona i očekujemo od nadležnih tijela odnosno regulatora [[Upadica: Hvala]] da prate provode li se [[Upadica: Hvala]] provode li obveznici džidi piara i usklađuju [[Upadica: Kolegice Glavak, hvala vam]] se druge političke stranke kao što je to učinio HDZ [[Upadica: Hvala vam]] hvala vam lijepa.
Morat ću i vama dati opomenu, kao i kolegi Bernardiću. Džidi piar je ozbiljna stvar i budite spremni da se to, da se uskladite svi s time jer to je zakonska obaveza. Imamo povredu Poslovnika, kolege Glasovac, izvolite. Morat ću i vama dati opomenu, kao i kolegi Bernardiću. Džidi piar je ozbiljna stvar i budite spremni da se to, da se uskladite svi s time jer to je zakonska obaveza. Imamo povredu Poslovnika, kolege Glasovac, izvolite.
Slijedeće iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika HDZ-a kod kolege Bože Ljubića, izvolite kolega.
Poštovani g. potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Koristim ovu priliku obratiti se preko Hrvatskog sabora institucijama RH, hrvatskoj javnosti a preko medija i javnosti Republike Srbije vezano za probleme i zabrinutost koju pripadnici hrvatskog naroda u Republici Srbiji posljednjih nekoliko mjeseci intenzivnije osjećaju, kako se navodi u pismu koje je polovinom ovog mjeseca na adresu Hrvatskog sabora poslao prof. Tomislav Žigmanov, predsjednik Demokratskog saveza Hrvata Vojvodine i zastupnik u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Povod za ovo pismo je napad na bivšu ravnateljicu suvremene galerije u Subotici Nele Tonković koju preko društvenih mreža uporno nazivaju ustašicom te verbalni napadi na predstavnike Katoličke crkve i to u Subotici, u gradu koji je sjedište kulturnog i političkog života preostalih Hrvata u Vojvodin odnosno Srbiji. Ovdje da citiram samo jedan odlomak iz ovog prethodnog pisma koji oslikava dakle probleme s kojima se susreću predstavnici hrvatske manjine u Srbiji. Citiram: Predstavnici ekstremističkih grupacija ne biraju riječi kada je u pitanju negativno etiketiranje hrvatske zajednice u Srbiji, najčešće ih pogrdno nazivajući pripadnicima vojnih snaga NDH-a. Postavlja se pitanje ima li bilo tko u jednom multikulturnom gradu kakav je Subotica, na početku 21. st. pravo prebrojavati krvna zrnca i određivati da li netko na osnovi svog etničkog identiteta ima pravo obnašati neku dužnost. Ovakve poruke više sliče jednom aparthejdskom sustavu nego društvu koje teži postati članom velike europske obitelji, posebno ističem da su one u izravnoj suprotnosti s porukama koje je predsjednik Aleksandar Vučić nekoliko puta jasno isticao da se Hrvati u Srbiji nemaju razloga bojati, te im obećao zaštitu. U tom smislu ono što dodatno unosi nespokoj kod pripadnika hrvatske manjine je to što službena tijela srbijanske države prije svega tužiteljstvo ništa ne čine kako bi zakonom zabranjeni govor mržnje sankcionirale. Stoga očekujemo postupanje po službenoj dužnosti mjerodavnih tijela Republike Srbije. Završni citat, RH je na primjeren način riješila pitanja svojih nacionalnih manjina, uključujući i srpsku nacionalnu manjinu, ima puni kredibilitet zahtijevati da se na sličan način riješi i pitanja hrvatske nacionalne manjine u Srbiji. Zato očekujem i od predsjednika Vučića i od Vlade i parlamenta Republike Srbije da pređu s riječi na dijela kada su prava Hrvata u Srbiji u pitanju. Predstavnici Republike Srbije su bili vrlo glasni i jasni prilikom napada na sportaše vaterpoliste Crvene zvezde u Splitu. U osudi ovoga napada ja im se u tom pridružujem, međutim, od Republike Srbije se očekuje da zaštiti svoje građane hrvatske nacionalnosti unutar granica Republike Srbije, najmanje u mjeri kako je to regulirano sporazumom iz 2004.g. koji su potpisale dvije države. Naime, do sada nije riješena zastupljenost hrvatske zajednice o svim tijelima državne vlasti, te o javnim ustanovama, poduzećima i drugim institucijama, pogotovo zastupljenost Hrvata u skupštini Srbije na temelju čl. 9. Sporazuma o zaštiti prava manjina kojim je dogovorena izravna zastupljenost Hrvata u skupštini Srbiji, Autonomne pokrajine Vojvodine, te predstavnički izvršnim tijelima lokalnih zajednica, svjedočimo raznim kršenjima ovoga sporazuma, kako u sferi političkog zastupanja u lokalnim pokrajinskim organima itd., itd. Gledajte, posljedica je da se broj Hrvata u Srbiji smanjio s nekih 250 000 u prošlom stoljeću na nekih 57 000 na zadnjem popisu u 2011.g. Samo od 2002. kada je popisano 70 000 Hrvata u Srbiji, broj je pao na 57 000 u 2011., dakle, smanjio se za nekih 13 000. Pri tome je samo u tijeku velikosrpske agresije odnosno Domovinsko obrambenog rata u RH iz Srbije nestalo oko 40 000 Hrvata, nije ni poznato, dakle, da je u tolikom procentu smanjen broj jednoga naroda u državi u kojoj nije bilo zapravo rata. Da ne govorimo da još uvijek nisu razriješena mnoga ubojstva, protjerivanja iz domova Hrvata u Srbiji koja su se desila tijekom agresije na RH, u čemu su prednjačili Šešeljevi radikali. Svakih 10.g. se smanjuje broj Hrvata otprilike za 10-tak tisuća, što otprilike iznosi oko 20%. Stoga očekujem od vlasti i najviših dužnosnika Srbije da se manje bave RH imputirajući modernom hrvatskom društvu i državi grijehe ustaškog režima jer ništa manje nisu bili oni tadašnji srbijanskog režima, a da se posvete izgradnji modernog [[Upadica: Hvala vam]] hrvatskog društva kojima će se prava manjina štititi.
Hvala vam.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a sada će govoriti poštovani zastupnik Ivan Ćelić.
Nema osobe koju jučerašnji stravični zločin na otoku Pagu nije potresao i logično je da se u ovakvim situacijama postavlja pitanje tko je odgovoran, jesu li institucije zakazale? Ministrica demografije, obitelji, mladih i socijalne politike, Nada Murganić, odmah je otišla u Zadar, posjetila nastradalu djecu u bolnici, uputila inspekcijski nadzor ministarstva u Centar za socijalnu skrb Zadar, ali je i od Hrvatske komore socijalnih radnika zahtijevala nadzor rada stručnih djelatnika centra. Svi želimo saznati tijek događaja, kako je i na koji način centar skrbio o toj obitelji, što je učinjeno za tu obitelj, gdje su eventualni propusti, te kako dalje nakon izlaska djece iz zatvora. Na prvome mjestu moramo vidjeti što je u najboljem interesu djece koja su nastradala. Kada djeca budu u takvom zdravstvenom stanju koje neće zahtijevati bolničko liječenje treba im pružiti sigurnost, uputiti ih u udomiteljsku obitelj bilo da se radi o srodničkom ili specijaliziranom obliku udomiteljstva. Izuzetno je bitno da se djecu ne razdvaja, da ih se ne smješta u dom nego u udomiteljsku obitelj. Drugo pitanje što s roditeljima, ako roditelji nemaju kompetencije treba im oduzeti roditeljsko pravo i to bez odlaganja. Različita su objašnjenja, no tri su moguća objašnjenja koja su vezana uz ovaj stravični zločin, ili se radi o osobi koja boluje od teške duševne bolesti ili je osoba bila pod utjecanjem alkohola ili droge ili je riječ o psihopatu koji jedino i najveće zadovoljenje nalazi u boli drugih osoba. Sljedeći korak mora biti provjera cijelog sustava koji je bio u kontaktu s obitelji. Treba provjeriti apsolutno sve od susjeda, liječnika obiteljske medicine, pedijatra, centra za socijalnu skrb. Treba vidjeti je li se zajedno sa obitelji koja se selila također selila i dokumentacija o njima. Prema riječima stručnjaka nužno je reagirati već na prve znakove zanemarivanja i zlostavljanja a oni su vrlo često vidljivi od najranije životne dobi. Ipak, ovdje bih se ukratko osvrnuo na sljedeću činjenicu. U razdoblju od 2006. do 2011. godine osnivani su obiteljski centri. Njihova uloga je trebala biti malo mekša od one centara za socijalnu skrb te su prije svega trebali imati savjetodavnu a ne i kažnjavajuću ulogu te pomagati obiteljima, afirmirati odgovorno roditeljstvo, pomagati mladim roditeljima i trudnicama u teškim situacijama. Obiteljski centri su 2014. ukinuti kao samostalne ustanove te su pripojeni centrima za socijalnu skrb što je po mišljenju struke poništilo njihovu osnovnu svrhu. Centri su vezani uz problematične obitelji te sada i obiteljske centre koriste vrlo uzak krug osoba unatoč stalnom porastu obiteljsko pravne problematike. Obiteljske centre ukinula je SDP-ova Vlada, osim toga tada je ukinuto i plaćanje stručnjacima nadzora nad izvršenjem roditeljske skrbi baš ovakvim obiteljima. Ova Vlada RH uz osobito zalaganje ministrice Murganić izmjenama zakona vratiti će i jedno i drugo. Više godina nisu se podizale niti rodiljne niti socijalne naknade što će se promijeniti novim zakonom. Napominjem kako su naknade za osobe sa invaliditetom već povećane. Zaposleno je više od 120 visoko kvalificiranih stručnjaka po centrima za socijalnu skrb čime se jača i naglašava važnost multidisciplinarnog pristupa u zaštiti obitelji. Spomenuti ću kako je ovo ministarstvo uz gotovo opći konsenzus struke i politike donijelo 4 nova zakona kojim se bolje reguliraju djelatnost socijalnog rada, edukacijsko rehabilitacijska djelatnost, danas je nacionalni dan edukacijskih rehabilitatora pa svima tog zvanja čestitam, socijalno pedagoška i psihološka djelatnost. Na razini društva nužno je prije svega jačati preventivne mehanizme ali i mehanizme sankcioniranja kako bi se najoštrije osudilo kaznena djela ovakvog karaktera. Nažalost, nije rijetkost da svako malo čujemo o negativnim društvenim pojavama kao što su nasilje u obitelji, nasilje nad ženama, nad djecom, vršnjačko nasilje. Svi se zajedno moramo boriti protiv toga a na nama je da stvorimo funkcionalni i regulatorni, institucionalni okvir koji će osnaživati obitelj, odgoj i obrazovanje. Samo na taj način možemo utjecati da se maksimalno reducira broj ovakvih društvenih aberacija.
Hvala.
I idemo na zadnju raspravu, to je Klub zastupnika HDZ-a, poštovana kolegica Sunčana Glavak, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa da nisam sjedila u ovom Sabora protekla 3 mandata ili u 3 mandata sveukupno, ne bih s pravom mogla reći, da ovo što se moglo čuti od nekih prethodnika, da je doista nadrealno, jedan moralist za drugim, primjerice kolegica Mrak Taritaš, koja trenutno ima 3 afere, koje se vežu uz nju, zaboravila prijaviti stan, garažu, zaboravila prijaviti dobit od gotovo 80 tisuća kuna, honorare u Hrvatskoj gospodarskoj komori, ja bih rekla, u redu, trebamo to propitkivati. Da ne bi imali amneziju, pa bi se ja podsjetila, da je zgodno, da je baš kolega Bernardić, priskočio u svoj krimen, naime, on je vozio pijan, kao tadašnji saborski zastupnik, 2016. sjećam vas se sjedili ste ovdje u Saboru, vi ste jedan od nas koji donosi zakone. Dakle, bili ste visoki državni dužnosnik i još ste bili član predsjedništva SDP-a, nije vam na kraj pameti palo, očito tada, podnijeti ostavku. Dakle, zaboraviti, produžiti vozačku dozvole, može se dogoditi svakome, to nije namjera, ali sjesti pijan i voziti automobil, to je namjera. Što se tiče alkohola, nije bilo tu bezgrješnih. Tadašnji ministar kulture u Vladi Zorana Milanovića 2015. godine Berislav Šipuš vozio je pijan. Je li podnio ostavku? Nije. Da ne bi bilo zaborava što se po zakonu smije a što se ne smije, dakle ne smije se kršiti zakon, to je prije svega. Međutim, jednako tako ne smije se mažnjavati kazetofone iz automobila, to je jednako tako protuzakonito. Ne smije se ljudi moji krasti iz nečijih automobila i onda se opravdati time da se nije provaljivalo već se samo pomagalo otvarati automobile. Činiti će vam se banalnim međutim vidim da je nekim kolegama smješno ali to je doslovce citat kolege koji se našao u takvoj situaciji. Kada govorimo o aferama i o amneziji koja je zahvatila kolege iz Socijaldemokratske partije, pa ću vas podsjetiti samo na zvučna prezimena: Jakovina, Zlatar Violić, gdje su se kupovala pića, hulahopke, kozmetika, karticom Ministarstva kulture u tadašnjoj Vladi SDP-a Zorana Milanovića gdje ste mnogi od vas sjedili. Zatim slučaj Antešić, Linić, Merzel-Lovrić, Sabo, Radman. Poduži je popis nemamo vremena za sve to. Podsjetiti ću vas na tadašnju, jednako tako moralnu vertikalu Mladena Pejnovića ravnatelja DUUDI-a gdje je revizijom utvrđeno poslovanje sa manjkom od 16 milijardi kuna, to je bila namjera, to nije bio zaborav, to je utvrdila državna revizija. Dakle govorim o visokim dužnosnicima kojima nije padalo na pamet podnijeti ostavke. Slučaj Jakovina rekli su da je to bila najveća pljačka EU fondova u Hrvatskoj, neki su govorili ovdje o iskorištenosti EU fondova, pa bih vas voljela podsjetiti što se tada i u to vrijeme nažalost događalo u poljoprivredi i što je tada utvrdila Europska komisija. Nesreća koje je zadesila Radimira Čačića, tadašnjeg prvog potpredsjednika u Vladi SDP-a. Zatim peglanje kratica, je li to bilo zloupotreba ovlasti i položaja? Jest, bilo je. Kolegice i kolege kada govorimo o nečijem krimenu možemo reći, može se dogoditi svakome od nas i tu moramo biti iskreni i moramo imati onu dozu ljudskosti i reći može se dogoditi. Ali ono što je važno to je da za nikog nema privilegija, pa tako nije bilo privilegija ni za ministricu Žalac, sukladno zakonu platila je kaznu, kao što bi platio svaki drugi građanin u RH i to je činjenica. Može li se dogoditi svakom od nas nehotice da zaboravimo produžiti vozačku dozvolu? Može se dogoditi. Međutim, voziti pijan, utajiti novac, ukrasti novac državni, trošiti javni novac, to nije zaborav, to je namjera, zbog toga se mora odstupiti, zbog toga se mora kazniti i mora se procesuirati a na nama je da pitamo u kojoj su fazi neki od ovih procesa o kojima sam govorila. Hvala vam lijepa.
Ovime smo došli do kraja rasprava klubova. Zahvaljujem predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Evo, ja ću danas progovoriti o temi koja mene i kao majku i kao liječnicu, pa između ostalog i kao zastupnicu je dosta mogu reći uznemirila u zadnjih nekoliko dana, a to je tema o kojoj smo govorili već u nekoliko navrata u HS-u i kroz tematske sjednice odbora i na sjednicama HS-a, a to je nasilje u obitelji. Vrlo često pokazujemo kao društvo da smo osjetljivi ako se dogode neki veliki problemi. U ovom trenutku taj veliki problem je nasilje u obitelji i čini mi se kako je hrvatsko društvo se počelo sve više senzibilizirati s obzirom na ovu problematiku. Ono što se vidi i iz statistika određenih udruga, odnosno ono što brojne udruge koje se bave ovom temom, a surađuju sa našim resornim ministarstvima i sa samom Vladom, upućuje to da su najčešći zlostavljači muškarci, a najčešće zlostavljane žrtve su žene. Naravno, tu postoje direktno, odnosno ponekad i kolateralne žrtve, a to su djeca, na koje ovaj oblik na koje nasilje najčešće utječe negativno na njihov psihosocijalni i psihofizički razvoj. Ono što trebamo svakako istaknuti, da se svako nasilje se neće prijaviti, na jedno prijavljeno obiteljsko nasilje ostaje čak negdje oko 10 neprijavljenih obiteljskih nasilja i to je ono što nas treba doista zabrinuti. Jer svi mi koji se nađemo u prilici, trebali bi i morali bi prijaviti nasilje. Dakle, ne odnosi se samo na one ljude koji su u prvom kontaktu, da li su to socijalni radnici ili liječnici, već i svi građani koji se nalaze u tom trenutku kraj nasilja koje se događa. Naravno, svaka žrtva nasilja svoje nasilje ne prijavljuje iz straha. To je njihov najveći problem. Ponekad se javlja i pitanje njihovog povjerenja u same institucije i to je ono gdje mi doista trebamo poraditi. U Hrvatskoj postoji 19 smještajnih jedinica u koje se mogu zbrinuti žrtve nasilja i 6 SOS telefona. I u gradu Sisku postoji sigurna kuća i u čestim razgovorima sa njezinom voditeljicom vidim koliko su njihovi smještajni kapaciteti maleni. Često sam se pitala znači li to da je u tom gradu i u našoj županiji i u cijeloj Hrvatskoj, između ostalog, toliko obiteljskog nasilja za koje mi u stvari, niti ne znamo. I baš zato naglasila bih ono što me doista veseli, a to je da je ovaj Vlada otvorila vrata svim inicijativama, udrugama, svima onima koji se bore po pitanju ove problematike. Ono što svakako treba naglasiti i što je samo Ministarstvo demografije istaknulo, da doista nam fali sigurnih kuća i obavezali su se da će u sljedećem razdoblju do kraja ove godine, izgraditi novih 6 sigurnih kuća. Hoće li nam to biti dovoljno? To ćemo vidjeti. No vrlo je bitno, da oni doista, poduzimaju brojne mjere, kako bi se poduprli ovom problemu. Najava SOS linije 24 sata dnevno svih 7 dana u tjedno je nešto što je uistinu pohvalno. Isto tako ne možemo reći kako je obiteljsko nasilje tema samo jednog Ministarstva. To je tema nekoliko ministarstva i zato je bitno da su upravo potpisani protokoli između resornih ministarstva ali isto tako postupanje, kada se protokoli o postupanju, kada se dogodi samo obiteljsko nasilje. No kako se nasilje ne bi dogodilo, tu svakako trebamo raditi na prevenciji i edukaciji, zato educirajmo našu djecu. Brojne udruge to rade, pravobraniteljice to rade, resorna ministarstva to rade, škole bi isto tako se trebale se uključiti u ovaj vrlo bitan problem. Ja kao majka jednogodišnjeg djeteta ću sigurno to raditi, a i vas drage kolege pozivam, da naše žrtve, mogu sigurno prijaviti nasilje, da svaki nasilnik bude adekvatno kažnjen i da jednostavne naše žene se više ne boje, a da djeca imaju sigurno djetinjstvo. Hvala.
Sljedeći Klub zastupnik je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ivan Kirin. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici i hrvatski građani. Ovo će biti jedan mali osvrt na Zakon o GMO-u iz 2018. godine. U HS-u od strane nekih zastupnika izgovorene su i poslate poruke hrvatskim građanima, biračima koja su totalna neistina o hrani, prehrambenim proizvodima i o njihovoj štetnosti na zdravlje, recimo upotreba antibiotika u proizvodnji hrane, što je zabranjeno. 14.03.2019. je u HS-u održana sjednica saborskog Odbora za poljoprivredu i zdravstvo sa temom da li jedemo zdravu hranu. Danas ću poslati poruku hrvatskim građanima o Zakonu o GMO-u u Hrvatskoj. Hrvatska je GMO free zemlja, mnogi u politici, mnogi građani iz neinformiranosti govore, šire nemir, paniku kao da smo do 2018. g. živjeli bez Zakona o GMO-u. U RH do 2018. g. bio je Zakon o GMO-u punih 12 g., novi zakon je bolji jer omogućuje Hrvatskoj fleksibilniju zaštitu poljoprivrede i gospodarskih interesa. Nove zakonske promjene, imperativni razlozi omogućuju javnosti vršiti pritisak na mjerodavne institucije stoga sudbina GMO proizvoda u Hrvatskoj ovisi o nama samima. Zabrinjava ili treba sve one koji su kritični zabrinjavati, medijska panika, galama u kojoj se izglasavanje Zakona o GMO-u izjednačavala sa nacionalnom izdajom. Fatalna i panična upozorenja su bila 90 zastupnika glasovala za trovanje hrvatskog naroda, nismo smjeli dopustiti da naša djeca budu pokusni kunići ili 90 zastupnika dalo zeleno svjetlo Monsantu. U stvorenom informacijskom kaosu, građani gube orijentaciju i sposobnost razlikovanja činjenica od dezinformacija jer poruke dolaze iz ovog Visokog doma. Protiv ovog zakona su oni koji ne razumiju problematiku GMO-a, u starom zakonu jedini argument za zabranu nekog GMO-a usjeva je bi znanstveni dokaz o štetnosti na ljude i okoliš, pravo na službena tumačenja takvih dokaza je imala Europska agencija za sigurnost hrane sa sjedištem u Parmi. Agencija ima i dalje taj monopol ali ga je sada mogući zaobići imperativnim razlozima iz članka 52. c. Ako GM kukuruz agencija proglasi sigurnim, mi ga možemo zabraniti pozivajući se na zaštitu ekološke mreže na razini cijele države. Novi izmijenjeni zakon je bolji od prethodnog jer dodatno otežava uvoz i sjetvu GMO usjeva na poljima Hrvatske. Pravila igre sada glase, svaki GMO proizvod kojeg Europska komisija zabrani, zabranjen je na čitavom području EU-a ali sve što se dozvoli u Bruxellesu, može svaka članica EU zabraniti. Najvažnije je uvođenje europske direktive koja omogućuje svim članicama donošenje samostalnih odluka o zabrani GMO-a, tako je i Hrvatska GMO free zemlja. Ova zakonodavna prednost pojedinih država članica EU pred europskom Vladom ostvarena je implementacijom mjera sadržajnih u Direktivi Vijeća EU-a 412. To znači ukoliko Hrvatska npr. želi zadržati turistički imidž zemlje sa tradicionalnim plodovima zemlje, može aktivirati imperativne razloge iz direktive i zabraniti sjetvu GMO usjeva. Ovaj zaštitni mehanizam nije bio moguć u okviru starog zakona a GMO sada je postao legalan i zapisan u članku 52 c no osnovno je pitanje da li je GMO više štetan ili usjevi tretirani pesticidima? O tome nadam se drugi puta, hvala.
Hvala.
I sada idemo na zadnju raspravu slobodnog govor, kolega poštovani Branko Bačić, Klub zastupnika HDZ-a izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, slušajući nekoliko svojih kolega tijekom izjašnjavanja jutrošnjeg u ime kluba, mogu zaključiti da je skandalozno da članovi Vlade, stranke, članice vladajuće koalicije u vrijeme Zorana Milanovića, Vlade Zorana Milanovića sada problem Uljanika pokušavaju svesti pod rad Vlade Andreja Plenkovića. Da ste gospodo te 4 godine provodili nadzor nad korištenjem sredstava državnog proračuna, na njihovo nenamjensko korištenje, danas ovakav problem u Uljaniku ne bi bio. Sada pokušavanjem prebacivanja odgovornosti na nekog drugog pilatorski perete ruke, no time se problem radnika Uljanika, problem Uljanika, neće riješiti. Trebalo je provoditi nadzor, pratiti kako i na koji način se državna jamstva za gradnju brodova troše u Uljaniku. Dato je preko 4 milijarde kuna, a danas nema niti para, nema ni brodova, samo slijede uhićenja jedno za drugim. Čuli smo prije 12 dana s ove iste govornice Davor Bernardić govori da je državni odvjetnik na godišnjem odmoru i poziva ga da se sa godišnjeg odmora vrati i riješi pitanje odgovornih za Uljanik. Sada kada su počela uhićenja u Uljaniku, govori da su ona prigodničarska, baš neposredno predsjednicu Vlade kako bi navodno olakšala problem Vladi Andreja Plenkovića u nastavku brige za radnike Uljanika i za Uljanik i 3. Maj. A istina je sasvim suprotna. Tijekom 2017.g., dakle, samo 2 ili 3 mjeseca nakon što je Vlada preuzela odgovornost za upravljanje državom, Ministarstvo gospodarstva i Ministarstvo financija, a vi to jako dobro znate, toliko smo puta ovdje u ovoj sabornici o tome govorili, vršila je nadzor nad raspolaganjem sredstava državnog proračuna i utvrdila da se nenamjenski koriste sredstva i u prosincu 2017.g., prije godinu i 3 mjeseca, o tome izvijestila DORH. A tijekom 2018.g. nakon što je to utvrđeno, sve plaće, za sve zaposlenike Uljanika i 3. Maja osigurala je ta ista Vlada Andreja Plenkovića, dakle, Vlada ove vladajuće koalicije i dala je vremena upravi Uljanika da napravi plan restrukturiranja koji je napravljen, jako dobro znamo kako je loše napravljen i kako ga je ocijenila Europska komisija, da riješi pitanje sa strateškim partnerom, ništa se od toga nije dogodilo i danas smo tu gdje jesmo i taj problem ostaje i nadamo se da će u idućim danima i taj problem riješiti. Usprkos tome što je i taj problem isporučen na stolu ove Vlade, što je zbog nečinjenja ranijih Vlada, što joj je isporučen i problem Agrokora, što je niz tranzicijskih problema isporučeno na stol ovoj Vladi, ja bi vas podsjetio da je potvrda dobrom radu ove Vlade praktično data u petak kada je agencija, kad je… [[Govornik se ne razumije]] utvrdila RH investicijski rejting i nakon 6 godina vratila nas među države u koje je se može i poželjno je ulagati i tom ocjenom vraćanja investicijskog rejtinga najbolje je rekla što misli o radu Vlade Andreja Plenkovića, puno bolje, nego što o tome danas govori primjerice, Gordan Maras ili jučer Davor Bernardić ili g. Hrelja ili gospoda iz IDS-a koji prokazuju Vladu zbog nečinjenja. Ta ocjena kojom je kreditni rejting RH vraćen na razinu investicijskog, priznanje je za brojne, brojne reforme i posebno su izdvojena i porezna reforma i mirovinska reforma i način rješavanja problema u Agrokoru i činjenica da usprkos ovakvom krizi u Uljaniku koja je zahtijevala da se iz državnog proračuna isplati preko 3 milijarde kuna, neće biti rizik koji će ugrozit financijsku stabilnost RH. Kroz čitavo to vrijeme rast je BDP-a i smanjenje javnog duga, to su bile osnovne pretpostavke da ta agencija nakon 6 punih godina vrati RH investicijski rejting. U isto to vrijeme dok ste vi gospodo koji sada optužujete i pokušavate pilatovski prati ruke, 2 puta je smanjivan rejting RH da bi bio doveden na razinu smeća. Pa vas molim da o tome vodite računa kada bude ocjenjivali kada budete ocjenjivali rad ove vlade. Hvala.
Hvala.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege, upravo suprotno ovo što smo čuli u prethodnih pola sata od oporbenih zastupnika, ova je Vlada imala snage i danas je donijela odluku. A ta odluka glasi da se neće podržati restrukturiranje Uljanik grupe koje je ekonomski neisplativo, koje je neodrživo. I za to je netko u ovoj državi trebao imao odgovornosti, a odgovornosti za to izreći imala je ova Vlada na čelu s Andrejem Plenkovićem. Nemamo moralno pravo, niti Vlada, niti vladajuća većina donositi odluke za koje znamo da su ekonomski neisplative, da su neodržive, da bi na principu brigo moja pređi na drugoga, određeno vrijeme kupilo socijalni mir, a nakon toga još volio bi kad bi se još više bio još veći isporučili nekome drugome. I stoga je i te kako odgovorna odluka koju je danas u ime Vlade iznio predsjednik Vlade Andrej Plenković i rekao da ćemo ostati otvoreni za rješavanje sudbine zaposlenika Uljanik grupe, ali da nećemo izdvajati dodatna sredstva kako bismo problem prolongirali, jer ovaj plan i program restrukturiranja nije održiv i nije ekonomski isplativ i nemamo pravo nove milijarde kuna svih poreznih obveznika u Hrvatskoj i građana RH isporučiti jednom trgovačkom društvu da bismo u vrlo bliskoj budućnosti morali posezati za istim identičnim mjerama. Prema tome, ta odgovornost koju drugi nisu imali, imala je ova Vlada i jasno je rekla što i na koji način i kako misli. Međutim, Hrvatska je socijalna država i mi ćemo jasno poslati poruku da ćemo brinuti o zaposlenicima Uljanika i 3. maja, da će se kroz mjere koje ova Vlada donosi nastaviti brinuti o samim zaposlenicima. Ja bi priupitao i moje prethodnike kad danas kao rješenja nude tematske sjednice, kada nude razgovore o sudbini Uljanika zašto su to propustili u prethodne godine kada su oni imali odgovornost za vođenje Hrvatske. Zašto tada nije, gdje su tada bili Odbori za gospodarstvo, gdje su tada bili svi oni drugi koji su trebali po njima odlučivati o sudbini Uljanika, Uljanik grupe. Najlakše je od svega i danas je i to i ova Vlada mogla napraviti, neodgovorno odobriti još milijardu kuna iz državnog proračuna na određeno vrijeme odnosno kupiti vrijeme i onda za kaže u bliskoj budućnosti opet isti problem isporučiti svim hrvatskim poreznim obveznicima. Povlačenje paralele između Uljanika i Agrokora je neprihvatljivo. Upravo je kroz Agrokor Vlada riješila sudbinu brojnih zaposlenika, brojnih kooperanata, brojnih dobavljača, a to proračun RH nije koštalo niti jedne jedine lipe. Ovdje samo u ovoj godini, govorimo o preko 3 milijarde kuna koje su iz državnog proračuna upućene prema Uljaniku ne bi li se omogućilo da se iznađe pravi put kako dalje. No, očito taj put nije pronađen, strateški partner nije uvjerio Vladu da u svojoj ponudi može dobro, održivo ekonomski, isplativo, upravljati Uljanikom i drugog rješenja nije bilo, a pri tome, kao što je i sam premijer rekao, ostajemo jasno, dakle, otvoreni za brigu, prvenstveno zaposlenicima Uljanika i Uljanik grupe, kako zaposlenika Uljanik brodogradilišta, tako i 3. Maja. Svakako da je dobro da Hrvatska zadrži brodogradnju. Ja dolazim iz jednog mjesta na Korčuli, iz Blata na Korčuli gdje postoji manje brodogradilište sa 400 zaposlenika koje svojim zaposlenicima i dioničarima isplaćuje dividendu bez iti jedne jedine lipe subvencije iz državnog proračuna. Dakle, brodogradnja može biti u Hrvatskoj, ali treba biti postavljena na drugim temeljima [[Upadica: Hvala]] Ovo što je nuđeno Vladi, nije bio temelj koji se mogao prihvatiti i donijeti odluku o restrukturiranju Uljanika. Hvala.
Hvala.
Idemo na Klub broj 9, Klub zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Naslušam sam se a i ja i cijela hrvatska javnost ovih dana izjava pojedinih političara prvenstveno naših prijatelja iz IDS-a koji izjavama pokušavaju oprati vlastitu i nečistu savjest kad je u pitanju njihov uloga o slomu Uljanika. Nekorektno je, nečasno je, neprimjereno da ne kažem sramotno, pokušavati optuživati Vladu HDZ-a da destabilizacijom, da preko sloma Uljanika pokušava destabilizirat, politički destabilizirat Istru. Na taj način izazivajući tenzije između Zagreba i Istre pokušava se sakriti vlastita uloga i odgovornost u ovom krizi i Uljaniku i pokušava se preko leđa zaposlenika Uljanika prikupljati jeftine političke poene optužujući Vladu RH. Vlada RH je prošle godine svojom odlukom omogućila da svi zaposlenici Uljanika primaju plaću, ukupno kad se podvuče crta za prošlu godinu i u dijelu koji se odnosi na pomoć za dobivanje vremena kako bi se riješio plan restrukturiranja i drugim oblicima pomoći, uloženo je i izdojeno iz državnog proračuna ukupno 3 milijarde i 100 milijuna kuna. Da je Vlada htjela, da je njoj u primisli uopće bilo da se situacija u Uljaniku završi na način da se proglasi stečaj, onda ne bi bila godinu dana omogućila upravi i nadzornom odboru da pokušaju naći strateškog partnera da naprave plan restrukturiranja i da se onda nastavi sa proizvodnjom u Uljaniku. Nažalost, niti prvi, a niti drugi strateški partner nije jamčio da će kvalitetno se moć nastavit proizvodnja u Uljaniku i 3. Maju. Naime, prema prijedlogu plana restrukturiranja bilo bi potrebno dodatno još izdvojiti milijardu i 400 milijuna kuna odnosno oko 10,8 milijardi kuna, dakle, milijardu i 400 milijuna EUR-a odnosno 10,8 milijardi kuna, a prema drugoj nešto manjoj varijanti preko 7,5 milijardi kuna bi Vlada RH trebala još dodatno izdvojiti ne bi li se nastavilo sa procesom restrukturiranja odnosno sanacijom samoga Uljanika. Ova Vlada nije imala jamstva niti da će jedna, niti druga varijanta biti zadnji trošak koji bi išao na teret hrvatskih poreznih obveznika i stoga takva dva plana nisu mogla biti prihvaćena i danas smo u situaciji da se još uvijek razmatra koje su mogućnosti oko nastavka proizvodnje u Uljaniku. Kada se pokušava ovu Vladu optužiti za destabilizaciju Istre ili za nebrigu za Istru, onda bi ja podsjetio sve naše građane, pa ako hoćete i … [[Govornik se ne razumije]] građane Istre da je Vlada RH održala sjednicu u Puli, prošlu godinu u rujnu mjesecu gdje je iz državnog proračuna definirano preko milijardu i pol kuna projekata koji se imaju realizirati na području Istre. Da je u studenome otvorena izgradnja odnosno radovi na izgradnji drugog odnosno punog profila istarskog ipsilona od Pazina do Učke, da su nastavljeni i privest će se radovi s dodatnim sredstvima na izgradnji nove bolnice u Puli. Da je upravo na tragu onoga zašto se i IDS zalaže od prvoga ovdje u ovom HS nastavljena stvarna decentralizacija uprave i državne uprave i poslova koji se spuštaju na lokalnu samoupravu, a da ne govorim da je Zakonom o financiranju lokalne samouprave napravljena i financijska decentralizacija koja je primjerice samo u Puli omogućila i u Istri i u svim jedinicama lokalne samouprave i preko 150 milijuna kuna [[Upadica: Hvala vam]] novih sredstava temeljem poreza na dohodak. Prema tome [[Upadica: Hvala kolega Bačić]] štošta se može prebaciti, ali nebriga za Pulu [[Upadica: Hvala vam]] ovoj Vladi i za Istru nikako ne može.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a a vrijeme će podijeliti poštovani zastupnik Borić i Raguž, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, kolegice i kolege. Čuli smo danas ponovno da IDS pobjegne od vlastite odgovornosti za stanje Istre, ali i najvećeg gospodarskog subjekta u Istri brodogradilišta. Nećete gospodo na taj način prebacujući odgovornost na sve druge, samo ne na vas zašto? Zato jer 30 g. svih u Hrvatskoj uvjeravate da ste neprikosnoveni na području Istre i da ni jedna druga politička opcija na tom prostoru ne vrijedi onoliko koliko vrijedi IDS. I da nitko tamo ne može biti bez da je tamo IDS. To ste radili 30 g. i danas, kada ste sa svojim sposobnostima, ali i kadrovima kojima ste davali i nagrade da su najbolji menadžeri, u Istri, došli do toga, da se devastiralo brodogradilište, a sa sobom povuklo i drugo brodogradilište 3. Maj pokušavate to ponovno svesti na razinu samo politike. Nije to tako gospodo iz IDS-a i taj vaš sukob ne pridonosi ničemu. Zašto? Zato što pokušavate taj sukob pretvoriti u sukob Pule iz Zagreba, koja do sada na nikakav način nije funkcionirao. Pokušavate optuživati Vladu da ne radi ono što je njezin posao. 6 mjeseci je prošlo od sjednice Vlade u Istri, a vi kažete, što se napravilo u tih 6 mjeseci? Pa evo, samo kratko, 3,5 milijarde isplaćenih jamstava, 3,5 milijarde. Za neki posao koji su radili kadrovi vrlo bliski vama. Istarski ipsilon ponovno pokrenut nakon što ga je zaustavila kukuriku vlada, tj. Vlada IDS-a i SDP-a. Bolnica, dano jamstvo, koja se treba završiti u Puli, ugovori Ministarstva regionalnog razvoja, preko 7 tisuća ugovora sa lokalnim samoupravama i organizacijama 221 milijun eura. Ministarstvo državne imovine, 54 odluke vrijednosti 108 milijuna kuna, energetska učinkovitost, 155 milijuna kuna. Nova marina će se otvoriti … [[Govornik se ne razumije.]] u Rovinju, preko 100 milijuna kuna ulaganja … [[Govornik se ne razumije.]] marina. I na kraju, kažem, dovodimo se na to da se moramo ovdje opravdavati nekome, da ne mislimo ili da ne brinemo o Istri. Brinemo gospodo o Istri više nego što ste vi to radili, a ovaj vaš pokušaj sukoba, sa Zagrebom, na kraju vam neće ispasti onako kako ste vi htjeli.
Poštovani zastupnik Raguž.
Hvala dopredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Kolega Staziću, da vi niste zahvaćeni mržnjom, prema Hrvatskom narodu u BIH, vi biste mogli znati da je u siječnju 1993. bošnjačka vojska, armija BIH, sklopila … [[Govornik se ne razumije.]] sa vojskom Republike Srpske i tijekom 1993. u svojim ofanzivnim napadima, na gradove u središnjoj Bosni ubila 3056 Hrvata, od toga 1051 civila i među njima 121 hrvatsko dijete. Točno je da je Ahmićima stradalo 11 djece, ali, vi bi mogli znati da niste zahvaćeni mržnjom, da je 10. lipnja 1993. u Vitezu ubijeno 8 hrvatske djece i 12 ranjeno. No neovisno od svega ovoga što ste danas pokazali kao mržnju prema Hrvatskome narodu, ako sam dobro čuo, vi ste i citirali danas Bibliju, koliko ste god činilo da ste vi … [[Govornik se ne razumije.]] slučaj, ja vjerujem da ćete vi uskoro ponovno citirati Bibliju. Hvala lijepo.
Poštovane kolegice i kolege. Ja bi vas lijepo molio, molim kolegice i kolege koji ne žele, poštovane kolege, ja vas lijepo molim, ako ne želite nastaviti sudjelovati u raspravi, da iziđete iz sabornice. Prelazimo na iznošenje stajalište klubova, u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega, potpredsjednik Sabora, kolega Željko Reiner, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Već neko vrijeme, neki zastupnici sramotno srozavaju ugled ovog Sabora i pokušavaju od njega učiniti doslovno dno dna. Jučer smo bili svjedoci, možda najvećeg srozavanja ugleda Hrvatskog sabora od kada je Hrvatska neovisna. Najprije, smo prijepodne, svjedočili vrijeđanju zastupnika ispod bilo koje razine, a navečer situaciji, kakva se je uistinu činila nezamislivom, a to je vrijeđanje, fizički nasrtaj pa na kraju i prijete smrću službenicima Hrvatskog sabora. Postavljam se pitanje, jesmo li mi zaista u istom Saboru, u kojem su djelovali, jedan Ivan Mažuranić, jedan Juraj Rukavina, Vidovgradski koji je prvi puta progovorio hrvatski u Saboru ili ne. Uvjeren sam da bez obzira, na to što neki žele iskoristiti ovaj Visoki dom, u kojem su u povijesti djelovali velikani hrvatske povijesti i političke misli, da ga žele iskoristiti kao pozornicu, za jeftinu, predizbornu promidžbu, vjerujući da će građani, to držati nečim pozitivnim i radi toga glasovati za njih. Da hrvatski građani nisu ni navini, ni glupi, ni nasilnici, bilo verbalno, bilo fizički, te da će takvo primitivno ponašanje kazniti na izborima i da ga nikako ne podržavaju. Nije mi samo jasno, kako neki zastupnici ne vide, da time ruše i svoj vlastiti ugled, a ne samo ugled institucije, kao što je Hrvatski sabor, koji je vrhovno predstavničko tijelo Hrvatskih građana u kojeg su toliko nastojali doći i čeznuli biti ovdje. Vrhunac sramote, kojem su građani mogli svjedočiti, bile su jučerašnje prijetnje smrću saborskim službenicima, bez obzira na to, što sam uvjeren da će DORH po službenoj dužnosti, pokrenuti postupak, vezano uz to najavljujem, da ću predložiti promijene Poslovnika, a to je i sukladno i onome što je rekao i kolega Bauk. Vjerujem da će svi ozbiljni zastupnici, podržati taj moj prijedlog, bez obzira na to, kojoj političkoj opciji pripadaju, a on će sadržavati unošenje odredbe, kojom bi se verbalne prijetnje nasilja, a osobito smrću, bilo drugom zastupniku, bilo službeniku Hrvatskog sabora, a posebno, eventualni stvarni fizički nasrtaj na zastupnika ili službenika, kažnjavale oduzimanjem prava sudjelovanja u radu Hrvatskog sabora, takvom zastupniku, tijekom sljedećih 30 dana, te oduzimanjem pola mjesečne plaće. Nemam iluzija, da bi takvo što moglo na neki način nadoknaditi nedostatak kućnog odgoja, niti umanjiti nečiju agresivnost ili nepristojnost. Međutim, čini mi se da se stvara atmosfera, koja nitko ozbiljno obavlja zastupničku dužnost, ne želi prihvatiti i ne bi htio, da ova Sabor, krene prema nečemu što se dogodilo 1928. u Beogradskoj skupštini. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Renieru. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovana kolegica Sunčana Glavak, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Pa u ime Kluba HDZ-a želim se osvrnuti na nešto što je izrečeno od jednog od mojih prethodnika ovdje za govornicom, dakle, riječ je o turizmu i o stanju hrvatskoga turizma, pa tako da očito u ovoj cijeloj kampanji koja je počela oko europskih izbora netko ne stigne čitati ono što se događa, primjerice u Ministarstvu turizma ili s razine Vlade pa ću zato iskoristiti i ovih par minuta da se osvrnem i na to. Dakle, s ciljem postizanja konkurentnosti, bolje konkurentnosti RH, prije svega u turističkom sektoru, ove godine, dakle do kraja ožujka bio je javni poziv upućen svima da se prijave. Želi se poseban naglasak staviti na razvoj kontinentalnog turizma, zatim otoka i dalmatinskog zaleđa. Ja se nadam da je to doprlo do javnosti i eto, da su imali svi oni koji su željeli prigode se i javiti na ovaj natječaj. Dakle, 24 milijuna kuna bespovratnih sredstava. Što se tiče ulaganja u turizam ove godine, dakle govorimo o 2019. godini, riječ je o jednoj milijardi eura, što znači da će Hrvatska biti još konkurentnija i moramo znati da turizam više nema sezonski karakter kao što je to imao nekada i upravo u ovom smjeru idu svi napori Ministarstva turizma i Vlade. 350 milijuna kuna ulaže se samo u zdravstveni turizam, zašto ga ne bismo razvijali jer zašto da odlaze turisti, primjerice u Sloveniju, Mađarsku ili neke zemlje u našem okruženju. U posljednje 2 godine porast investicija u turizmu je 40%, dakle na podlozi Zakona o turizmu, napravljen je jedan sjajan iskorak već i to baš u Imotskoj krajini, oni su se potrudili i napravili su strategiju razvoja Imotske krajine do 2025. godine. Dakle, radi se dosta toga i treba možda sagledati i one pozitivne strane, a ne uvijek samo negativne. Kada sam spomenula turizam, tada bih željela reći da i u programu HDZ-a upravo za ove europske izbore stoji da će se između ostalog, zalagati i za afirmaciju turizma. Dakle, ono što je važno, to je smanjivanje gospodarskih razlika, pa eto i u sektoru turizma, ako želite. Jednako tako, i promicanje hrvatskog identiteta, jezika, kulture, baštine, to je sve ono čime se možemo baviti i moraju baviti zastupnici koji će dobiti povjerenje da predstavljaju RH u EU parlamentu. Ono o čemu nije bilo riječi, a željela bih ovdje posebno apostrofirati, dakle, od cijelog niza tema koje se nameću sada u javnom prostoru, želim podsjetiti da je dužnost, a jednako tako i obveza i ono što će sigurno raditi, ma tko bio u EU parlamentu od zastupnika HDZ-a, jest da će promicati dignitet Domovinskog rata i hrvatskih branitelja i podizati svijest kod europskih kolega o potrebi kulture sjećanja na vrijeme agresije velikosrpskog Miloševićevog režima, najstrašniji sukob na europskom kontinentu nakon II. Svj. rata. Osobito o žrtvama i stradanju Vukovara, Škabrnje i ostalih mjesta uz sve one prednosti koje nam dolazi, aktivna participacija u europskoj obitelji, ne smijemo nikako zaboraviti na svoje vrijednosti, no ono što naš čini Hrvatima, ono što nas čini građanima RH. EU fondovi bili su snažan pokretač razvoja RH, moramo tako i nastaviti i završit ću, samo jedan kratak podatak ili jedna mala usporedba. U trenutno financijskom razdoblju na raspolaganju nam je 10,7 milijardi eura europskih sredstava. Ovoga trenutka u Hrvatskoj se preko 80% svega što se gradi, gradi zahvaljujući i sredstvima EU, a ako bismo podvukli crtu od onoga koliko smo uplatili i koliko smo dobili, dobili smo 10 milijardi više, a to je primjerice, 10 godišnjih proračuna Ministarstva kulture. Dakle, u 10 godina Ministarstvo kulture, primjerice ima takva sredstva na raspolaganju. Zato govorimo o prednostima EU, o svemu onome za što se želimo zalagati i za što se zalažemo u krajnjem slučaju i ovdje u Hrvatskoj, u hrvatskom parlamentu i govorimo o pozitivnim stvarima koje nam to može donijeti. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici.
I zadnji klub zastupnika je onaj Živog Zida i SNAGA-e u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Goran Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS-a. Uvažene kolegice i kolege, ova godina je presudna godina za 125 000 građana koji su ugovarali kredite s valutnom klauzulom švicarski franak. Presudna je zbog toga jer će se ove godine razriješiti sve nepoznanice u vezi s tim kreditima. Kada kažem da će se razriješiti, onda mislim pri tome na Vrhovni sud RH koji je ključ svih rješenja za ovu godinu. Na Vrhovnom sudu RH ove godine odlučuje se odnosno odlučivati će se o 3 vrlo važna pitanja. 2 od ta 3 pitanja već jesu na Vrhovnom sudu, a treći će tek stić na Vrhovni sud. Pa prvo i najvažnije pitanje koje odlučuje o sudbini 55 000 građana koji su konvertirali svoje CHF kredite na temelju Zakona o konverziji, paušalno nazvanog Zakona o konverziji, tiče se prava tih ljudi na obeštećenje nakon provedene konverzije. U lipnju prošle godine i u listopadu prošle godine, dostavljene su revizije na Vrhovni sud nakon pravomoćnih odluka Županijskih sudova. Jedna od tih pravomoćnih odluka bila je u korist dužnika, druga pravomoćna odluka bila je u korist banke nakon provedene konverzije CHF kredita, tako da je jedan dužnik dobio preplaćene iznose kamata od banke, a drugi dužnik nije dobio preplaćene iznose kamata od banke jer jedan Županijski sud smatra da dužnik ima ta prava, a drugi Županijski sud smatra da dužnik nema ta prava. I evo već pola godine na Vrhovnom sudu nalazi se prva revizija i već 3 mjeseca na Vrhovnom sudu nalazi se druga revizija po tom pitanju i meni je uistinu žao da Vrhovni sud RH još uvijek nije odlučio o tom pitanju. O tom pitanju trebao je odlučiti još jučer jer već 3 godine Vrhovni sud RH zna da će to pitanje doći na Vrhovni sud i ne vidim razloga da se toliko dugo čeka na tu odluku. Prije svega je ta odluka važna iz jednog vrlo jednostavnog razloga, 13. lipnja 2019.-te godine, znači, ove godine, nastupa zastara potraživanja za preplaćene kamate i svi oni dužnici koji su konvertirali svoje kredite moraju imati pravnu sigurnost i moraju znati mogu li tražiti svoje preplaćene iznose ili ne mogu. Naravno, svi oni dužnici koji su prije toga otplatili svoje kredite, bez sumnje imaju to pravo i oni nisu ni u kakvoj dilemi. Međutim, 55 000 obitelji itekako jest u dilemi i tu dilemu mora razriješiti Vrhovni sud RH. S ovoga mjesta apeliram na Vrhovni sud RH da što prije donese tu odluku, dakle, ja ne prejudiciram odluku, ja ne pritišćem Vrhovni sud, ja na to nemam pravo, ali imam pravo zahtijevati od Vrhovnog suda da tu odluku donese što prije, da ju donese jučer. Uostalom, i prethodni predsjednik Vrhovnog suda, Hrvatin i sadašnji predsjednik Vrhovnog suda, Đuro Sesa javno su obećali da će slučaj Franak imati prioritet na Vrhovnom sudu i prema tome 6 mjeseci čekati na jednu ovakvu odluku koja već 3 godine visi u zraku jest predugo. Vrijeme je da se taj problem riješi. Drugo pitanje o kojem će odlučivati Vrhovni sud jest pitanje revizije banaka jer banke nisu prihvatile pravomoćnu presudu Visokog trgovačkog suda kojom je riješeno da su banke ugovarale nepoštenu i valutu i kamatu i banke su zahtijevale od Vrhovnog suda da na temelju njihovih revizija tu odluku analizira i odluči u korist banaka. Ta odluka vjerojatno će biti isto uskoro donesena. Apeliram na Vrhovni sud da i tu odluku što prije donese da bismo imali pravnu sigurnost i da bi ovi tužitelji, ukoliko, a tužitelj je potrošač i Udruga Franak, da bismo mi znali što dalje raditi. Ukoliko revizije banaka budu prihvaćene, mi ćemo morati ići ponovno na Ustavni sud, no nadam se da se to neće dogoditi. I konačno, treće pitanje koje će tek stići na Vrhovni sud jest pitanje ništetnosti svih CHF ugovora. Očekujem da će tijekom ove godine, možda krajem godine stići prva revizija na Vrhovni sud nakon prve pravomoćne presude koja se još nije dogodila i Vrhovni sud će onda morati odlučivati o tome jesu li CHF ugovori ništetni. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sada ćemo kao što je predsjednik i najavio, napraviti jednu kratku stanku i nastaviti s radom u 3,30. Hvala. STANKA U 15,01 SATI.
Sada krećemo sa iznošenjem stajalište u ime Kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika, prvi u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e je kolega Branimir Bunjac. Izvolite kolega.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege, poštovani predstavnici ministarstva. Zatražio sam stanku kako bi upozorio na previsoke cijene goriva u RH. Prema današnjoj analizi cijena benzina u Makedoniji iznosi 1 eura i 1 cent, u Mađarskoj 1 euro, 12 centa, u BIH 1 eura 18 centa, u Sloveniji 1,22 u Austriji 1,24, i u Hrvatskoj 1,27. Znači mi smo najskuplji. Zanimljiv je podatak da je benzin u Mađarskoj niži za oko 15 centa ili za više od 1 kune u državi u kojoj je stopa PDV-a viša nego u Hrvatskoj, naime tamo iznosi 27%. Kako je to moguće i zašto? Prvenstveno zato što je porezno opterećenje u Hrvatskoj među najvišima u svijetu i konkretno u cijeni benzina iznosi čak 61% po čemu predstavljamo sami svjetski vrh. Mi benzin nabavljamo po cijeni 3,5 kune a plaćamo ga oko 9,5 kuna, što je nevjerojatno ali istinito. Naše je porezno opterećenje za oko ¼ više od svjetskoga prosjeka. Imamo za 49 lipa više trošarine nego što propisuje Europska unija, od svake litre goriva, moramo davati 80 lipa za ceste, 20 lipa za autoceste, 20 lipa za HŽ infrastrukturu. Zanimljivo je da autoceste moramo plaćati kroz čak 4 davanja. Jednom prilikom kupnje automobila, drugi puta kod tehničkog pregleda, treći puta kada plaćamo cestarinu koja je među najvišima u Europi i dakle, kod svake litre benzina ponovno iz početka. Iako su autoceste odavno sagrađene, čini se da je ovaj porez postao trajni namet građanima Hrvatske. Posve je nejasno iz kojeg razloga vozače automobila moraju financirati željeznicu, kada jedno s drugim nema puno veze. Čini se da se tu radi o klasičnom brkanju lončića. Problem je tim veći kada saznajemo da je država najveći dužnik prema HŽ infrastrukturi i umjesto da naplati ta potraživanja, odnosno, da država sama plati svoje dugove, ona prema običaju, teret plaćanja prebacuje na leđa hrvatskih građana. Važno je napomenuti da je država posljednjih godina dozvolila povećanje prodajnih marži za oko 2/3 čime je dodatno utjecala na cijenu goriva. Cijena goriva kada bi bila niža, imala bi daleko veći efekt na standard građana, nego tzv. porezna reforma, od koje vidimo upravo ovih dana, da nema nikakvih rezultata. Pojeftinila bi sva hrana, a ne samo pojedini artikli, pale bi cijene režija, smanjile bi se troškovi države i ubrzalo bi se rast gospodarstva. Vožnja automobilom odavno je prestala biti luksuz i jednak kao upotreba mobitela jer predstavlja važan element u održanju građanskog standarda kojemu želimo težiti. Moram napomenuti da su Vlada Zorana Milanovića i njezin ministar Slavko Linić više puta povećavali trošarinu u vrijeme recesije, čak 8 puta, međutim, da HDZ sada ne čini baš ništa, da stanje vrati barem približno na staro iako recesije više nema. Tu vidimo već puno puta dokazanu tvrdnju da u gospodarskoj politici HDZ-a i SDP-a ustvari nema nikakve razlike jer ono što jedni uvedu, to drugi provode. Ruka ruku pere, a žrtve su uvijek iz početka građani. To se moglo vidjeti kod primjene Ovršnoga zakona, kod uvođenje valutne klauzule o kojoj upravo sada govorim, kod uvođenje eura i mnogih drugih primjera, kao što je npr. ovotjedna suradnja SDP-a i HDZ-a po pitanju slučaja Radeljići. S ovoga mjesta pozivam nadležna ministarstva da pod hitno razmotre snižavanje poreznog opterećenja na gorivo i omoguće narodu, barem nekakvu amortizaciju sve skupljih troškova života. Hvala lijepo.
Hvala.
Treći klub koji je na redu je klub Živog zida i SNAGA-e i kolega Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege, predstavniče ministarstva. Htio bih ovdje iznijeti slučaj g. Dražena Hamera iz Štrukovca u Međimurskoj županiji čiju dokumentaciju posjedujem ovdje u ruci. On je naime invalid i supruga mu je 80%-tni invalid i kćerka mu boluje od multipleskleroze. Njegova mirovina iznosi točno 571 kunu. Od tih 571 kunu, svaki mjesec unazad 3 g., javni bilježnici skidaju iznos od 148 do 206 kuna na ime ovrha za HRT pristojbu. Trenutno mu od mirovine ostaje 423 kune a njegov račun je cijelo vrijeme blokiran. Nema pravo na minus na tekućem, na ništa. Kako se sa 423 kune mjesečno može preživjeti, to valjda samo ministar Pavić koji nam poručuje da naši umirovljenici žive dostojanstveno i da umirovljenici drugih država zavide hrvatskim umirovljenicima. Osobit problem u ovoj priči se ogleda u tome što obitelj Hamer ima osnove za potpuno ili djelomično oslobođenje od HRT pristojbe jer je multiplaskleroza na službenom popisu bolesti za koju se daju takve beneficije. Međutim do danas nitko nije reagirao. Postoji još veći apsurd a taj je da nakon prelaska na digitalnu tehnologiju, signal HRT-a se ne može uhvatiti u selu Štrukovec blizu Slovenske granice. Znači naplaćuje se usluga koja se ne isporučuje. Takav birokratski teror je osnovni razlog zašto se Živi zid zalaže da se HRT financira iz proračuna a ne od pristojbe. Zbog cijele ove tragedije g. Hamer se psihički slomio i završio je na liječenju. S ovoga mjesta pozivam nadležne institucije da prestanu s ovrhom g. Hamera i da mu vrate protupravno naplaćeni novac. Ovdje se neminovno mora istaknuti kriminalni Ovršni zakon koji ministar Bošnjaković donosi u ovaj Visoki dom kao da putuje s Marsa a u kovom konkretnom primjeru g, Hamera važno je istaknuti da od novca kojemu se naplaćuje samo 1/3 predstavlja dug a 2/3 predstavljaju troškovi postupka odnosno nagrade za javne bilježnike. Znači u jednom sporu između dvije strane, najviše zarađuje treća strana odnosno posrednici. U budućem Ovršnom zakonu nužno je ukloniti posrednike iz postupka ovrha. Također, vrlo je važno da se zabrani ovrha nad nekim minimalnim iznosom a ne da se može ovršivati nešto tako mizerno kao što je 571 kuna invalidske mirovine. U Njemačkoj se ne smije ovršiti manje od 800 eura a kod nas se može ovršavati sve uključujući iznose od 5 kuna. Postojeći sustav ovrha ne može se opisati drugačije nego zločin kao ubijanje vlastitoga naroda i krajnje je vrijeme da se nešto po ovome pitanju poduzme. S obzirom da je Vlada nesposobna napisati novi Ovršni zakon odnosno ne želi ga napisati jer pogoduje interesnim skupina iako je to čak obećavala i u svom programu Vjerodostojno … posla pisanja novog Ovršnog zakona prihvatio se Živi zid i vrlo brzo ponudit ćemo svoje zakonsko rješenje. Hvala lijepa.
Sada je na redu g. Branimir Bunjac koji će iznositi stajalište Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Htio bih govoriti o problemu dugova u zdravstvu u svjetlu cijene lijekova. Zdravstvo je uz mirovinski sustav glavni proračunski problem jer usprkos ogromnim izdvajanjima kontinuirano stvara visoke dugove. Za HZZO izdvajamo godišnje oko 24 milijarde kuna, za Ministarstvo zdravstva 12 milijardi kuna, plaćamo razna dopunska osiguranja, privatna i svakakva druga liječenja, a novca nikada dosta. Kako je to moguće. Jedan od razloga je svakako taj što se jedna četvrtina novca u zdravstvu potroši za lijekove koji su kao i štošta drugo u RH izrazito preskupi. Evo za usporedbu, u BiH lijek Concor košta 23 kn, a u Hrvatskoj 27, Normabel je u Bosni 8 kn, kod nas 14, Lorsilan 18, kod nas 23, Praxiten 20, kod nas 27, Voltaren 8, kod nas 13, Xanax 13, kod nas 18, u Bosni je Rinolan 15 kn, kod nas 28, Fursemid je u Bosni 5 kn, kod nas 15 kuna, ili čak za 300% skuplje. Znači, cijene su jeftinije od minimalno 20% do 300% i nije jasno kako isti lijekovi, istoga sastava i istoga proizvođača, mogu biti toliko jeftiniji u susjednoj državi. Primjerice, čak je i hrvatski lijek Sumamed za 8 kn jeftiniji u Bosni nego u RH. To nas možda čudi, ali još više će nas začuditi podatak da isti taj Sumamed u Moskvi košta 31, odnosno 50% je jeftiniji nego u Zagrebu. Valja napomenuti, međutim, da ako se odlučiti kupiti ruski Azitromicin, odnosno Sumamed koji su oni napravili sami po našem receptu, tada taj Azitromicin košta 4 kn u odnosu na hrvatske 62, odnosno 15 puta jeftiniji. Znači hrvatski izum, hrvatski lijek u Rusiji košta 15 puta manje nego u RH. Iz ovih primjera posve je jasno da farmaceutska industrija pljačka, kako hrvatske građane, tako hrvatsku državu. Danas je u Hrvatskoj očito najbolji biznis otvoriti ljekarnu ili kupiti tvornicu lijekova i nabijati cijene u nebo. Donedavno ste, recimo mogli kupiti inhalatore za par kuna, danas košta više od 100, iako se radi o komadu plastike. Toplomjeri, ne biste vjerovali u ljekarnama koštaju već 250 kuna, a ne vrijede više od 10. Jedne te iste doze kemoterapija donedavno su koštale 10-ak tisuća kuna, danas koštaju 130 tisuća kuna. Pojedini ravnatelji zdravstvenih ustanova pa čak i djelatnici ministarstva protežiraju nabavu lijekova ili aparata od samo jednoga proizvođača, a u pravilu onoga najskupljega. U ovom segmentu, potrebno je napraviti reda. Po jednoj strani cijene su visoke zbog toga što je država zbog vlastite nesposobnosti dozvolila da bude talac farmaceutskih tvrtki, po drugoj, jasno je da je u cijene, kao u mnogim drugim sličnim slučajevima ugrađena provizija odnosno različite koruptivne radnje. Pozivam ministra zdravstva Kujundžića da prije nego što ponovno zatraži novac od hrvatskih građana, a mi od 1. siječnja ove godine plaćamo zdravstveni doprinos 10% više nego prošle godine, da napravi dakle analizu, a cijena lijekova u RH i da raščisti stanje po pitanju toga problema. To bi bila prava reforma, ali bojim se da od ove Vlade tako nešto možemo, ne možemo očekivati čak ni do sudnjega dana, a kamoli do kraja mandata ove Vlade jer u Hrvatskoj, sve što se radi, očito se radi u korist interesnih skupina, a ne u korist građana. Hvala lijepo.
Poštovane kolegice i kolege, prelazimo na iznošenje stajališta u ime Kluba. I prvi će u ime Kluba zastupnika Živog zida govoriti poštovani zastupnik Pernar. Izvolite.
Uvažene dame i gospodo, danas smo saznali za tužnu vijest koja je sramotna za hrvatsko pravosuđe a to je da je Huanito dobio pravomoćnom presudom 2 godine zatvora. Huanito nije kriminalac, Huanito je čovjek koji se liječio uljem od indijske konoplje i to ulje mu je pomagalo. Njemu se zapravo sudi zato jer je liječio sam sebe, jer je pomagao svima kojima je mogao pomoći. U tome čovjeku nema krivnje. On nije uzgajao indijsku konoplju zato jer se bavio dilanjem, ovdje se radilo isključivo o zdravstvenim razlozima. Ovakve presude su trajna mrlja za hrvatsko pravosuđe, one ruše povjerenje građana u institucije. Tim više što su mnogi koji su imali ozbiljne količine droge koja im nije koristila za liječenje dobivali uvjetne kazne, dobrotvorni rad i izvlačili se zapravo bez odlaska u zatvor. Mi danas javno postavljamo pitanje da li je presuda Huanitu samo presuda jednom čovjeku ili i presuda alternativnom načinu liječenja koji nedvojbeno pomaže ljudima a koji je zaobišao farmaceutsku industriju. Mi se bojimo u Živom zidu da Hrvatska Vlada vrši prohibiciju nad ljekovitom biljkom ne iz interesa za zdravlje naroda već zato da bi zaštitila financijske interese farmaceutskih korporacija čija prodaja lijekova bi pala ukoliko bi se ljudi okrenuli alternativi. Pozivam s ovog mjesta predsjednicu Republike Kolindu Grabar Kitarović da amnestira Huanita jer ako su mogli biti pomilovani koje kakvi kriminalci onda smatramo da pomilovan može biti i čovjek koji nikome ništa nije skrivio i čija je jedina želja bila ostati živ, odnosno živjeti koliko je to moguće normalno sa teškom bolesti koju ima. Multiplaskleroza je bolest koja oduzima čovjeku kretanje, bolest koja uništava čovjeku život. Indijska konoplja, odnosno ulje od nje je bio lijek koji je Huanitu zapravo vratio život, koji mu je dao mogućnost da se kreće, koji mu je vratio normalnost kakvu većina nas uzima zdravo za gotovo. Sada umjesto da mu Zavod za zdravstveno osiguranje kaže hvala što smo na vama imali uštedu, što niste trošili sve te lijekove na naš račun, sada Ministarstvo pravosuđa, odnosno pravni sustav naše zemlje šalje tog čovjeka u zatvor. Slati nevinog čovjeka u zatvor podsjeća na onu izreku odnosno one riječi koje su davno bile upućene kada je rekao Isus „Oče oprosti im ne znaju što čine“. Oni koji su poslali Huanita u zatvor nisu svjesni toga što su učinili, nisu svjesni toga da su nedužnog čovjeka poslali zapravo na robiju u uvjete koji nisu za bolesnog čovjeka, umjesto liječenja poslan je odnosno šalje ga se u Kazamat. Ovaj slučaj pokazuje koliko je naš pravni sustav nakaradan, međutim nažalost ovdje nije glavna krivnja na sucima, glavna krivnja je na zakonodavcima, na političarima koji su izglasali zakone, koji su ljekovitu biljku proglasili zabranjenom i koji ne dozvoljavaju bolesnim ljudima da se njome liječe, odnosno da sami pripravljaju pripravke od nje. Hvala.
Sada je na redu Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e i poštovani kolega Goran Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice i kolege, drage građanke i građani RH, dragi hrvatski narode. Jučer je u Jutarnjem listu kao izjava dana objavljena izjava direktora Hrvatske udruge banaka koji je izjavio kako će se u svakom pojedinačnom postupku koji se vodi na temelju slučaja Franak ispitivati koliko je pojedini potrošač bio upućen u rizike vezane za valutnu klauzulu ukoliko dođe do privatnog procesa. To je jedan uobičajeni spin koji dolazi iz Hrvatske udruge banaka, to je jedna uobičajena reklama koju Hanza Media daje hrvatskim bankama, koje Hanza Media podržava bez ikakvih kritičkih, bez ikakve kritike. Međutim ona prava istina je nešto sasvim drugo. O čemu se radi? Banke nisu upozoravale potrošače na rizike vezane za valutnu klauzulu švicarski franak. One su, jedino što su upozoravale, upozoravale su na činjenicu da je moguće da će u budućnosti tečaj franka rasti ili padati. To znaju i učenici iz osnovne škole. Međutim ono na što su trebale banke upozoriti dužnike bilo da su to trebale napisati u ugovoru, bilo da su trebale na taj način reklamirati valutnu klauzulu švicarski franak, bilo da su u nekom drugom pisanom obliku trebali dati dužniku, odnosno potrošaču da to potpiše, one to nisu činile a trebale su upozoriti na sljedeće činjenice. Valutna klauzula CHF bitno je različita od valutne klauzule euro. Bitna razlika je u tome da HNB štiti tečaj kune u odnosu na tečaj eura a ne štiti u odnosu na tečaj CHF-a niti u odnosu na bilo koju valutu. Sljedeća bitna stvar, Međunarodni monetarni fond upozoravao je banke diljem EU da će valuta švicarski franak rasti u odnosu na euro. To upozorenje Međunarodnog monetarnog fonda traje od negdje 2000. godine pa nadalje. I tu se upozorava da je to rizik i za banke i za državu i za potrošače. To su banke znale i to su banke morale reći potrošačima prije ugovaranja. Dalje, valutna klauzula CHF, odnosno švicarski franak, to je jedna vrlo nestabilna valuta, to je jaka valuta ali je nestabilna valuta. Budući da je nestabilna i o tome je trebalo upozoriti potrošače. Dalje švicarski franak je utočište kapitala kada dođe do gospodarske krize, a gospodarske krize događaju se konstantno kroz povijest i švicarski franak je kroz povijest već drastično rastao u odnosu na druge valute. To nije bilo sada prvi put. Švicarski franak ne postoji u monetarnom sustavu RH. Postoji samo u tragovima. Budući da on ne postoji u monetarnom sustavu RH, nije bilo niti jednog razloga da se takva valutna klauzula uglavljuje u ugovore s potrošačima. Jedina opravdana valutna klauzula može biti euro i samo euro. Slijedeća stvar, kod ispitivanja kreditne sposobnosti, veliki broj potrošača nije bio kreditno sposoban za valutnu klauzulu euro zbog visoke kamatne stope i za kunske kredite bez valutne klauzule koji su imali još veći kamatnu stopu. I onda se ispostavilo da su oni kreditno sposobni za valutnu klauzulu švicarski franak. Banke su znale da će ta valuta narasti u odnosu na euro do nekih 15% i one su računale na 15 do 20%. Budući da su računale na 15 do 20%, i to su trebale reći potrošačima međutim prevarilo ih je pa je ta valuta narasla puno više jer da je narasla 15 do 20%, vjerojatno potrošači ne bi primijetili tako drastično problem kao što su ga primijetili zbog toga što je narasla i za 80 pa i 100% u odnosu na početni tečaj. Slijedeća bitna stvar, sve to ako bi se ispitivalo na sudu, službenici banaka o tome nisu znali ništa. Dokaz za to je moj osobni sudski proces gdje službenik banke na moje pitanje jeste li me upozorili na rizike vezane za valutnu klauzulu CHF rekao, radi se ustvari o ženskoj osobi, rekla je nisam vas upozorila zato jer o tome nisam ništa niti znala. Prema tome, izjava g. Adrovića može se objesiti mačku o rep i ne vrijedi niti pišljivog boba, problema sa sudskim procesima neće biti. Hvala.
Sada će g. Ivan Vilibor Sinčić govoriti ispred kluba zastupnika Živog Zida i SNAGA-e, izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Govorit ću o prodaji evo-tv-a odnosno o slučaju kojega pratimo već nekoliko mjeseci. Evo-tv je brend u vlasništvu firme HP produkcija d.o.o. čiji je pak vlasnik Hrvatske pošte. Znamo, vlasnik Hrvatske pošte je hrvatska država. Ministarstvo državne imovine cijelu HP produkciju, dakle, dalo je na prodaju, Ugovor je sklopljen, ali nije još stupio na snagu. Dvije su sad tu stvari koje tu prodaju mogu onemogućiti. Prvo je Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja, koja ne može jer eto, nema, dakle, kada, nema kvoruma, nisu još imenovani ljudi, a druga je HAKOM. Međutim, znajući da je HAKOM Agencija koja je sve samo ne regulator i operater koja je pod utjecajem lobija, jasno je da oni neće tu ništa napravit odnosno da će takvu prodaju odobriti. Apsurdno je upravo da je HT, dakle, onaj koji je trebao biti reguliran, proglasio regulatora nenadležnim za ovakvu situaciju. Inače, o kakvoj transakciji se radi? HT namjerava potrošiti, dakle, kod plaćanja i kupovine ove firme, nekih 15 milijuna EUR-a, od toga bi 10 milijuna bilo u imovini, u zgradama, u zgradama u kojima je HT, dakle, suvlasnik, a koje ionako su od prije već od Hrvatske pošte, to su zgrade koje su derutne, koje su gotovo bezvrijedne i samo opterećuju bilancu te firme, a 5 milijuna bi bilo kao u novcu, u kešu. Zanimljivo je da je iskorištena prilika kada je istjecala dozvola za rad evo-tv-u, odbijeno je njeno produljenje da se firma ugrozi da je se destabilizira, da joj se smanji vrijednost pa da je se na ovakav podmukao način preuzme, kupi. Slično je bilo sa Optima telekomom, ovdje je isti taj scenarij. Znači radi se o tome da država pogoduje privatnoj firmi da će joj HP produkciju dati za sitan novac kako bi mogla preuzeti 60-ak tisuća korisnika EVO TV-a sa godišnjim nekakvim rastom od 20% kako bi se mogli poslije prebaciti na MAX TV, već viđen scenarij u RH. Ovo je netransparentna prodaja, nezakonita prodaja, pogodovanje lobiju unutar Hrvatskog Telekoma koji je samo hrvatski u imenu zapravo je znamo na kakav način prodan Deutche Telekomu. Ako stavimo to u jedno općenito stanje jasno je da je dakle HT jedan monopolist koji odbija jednostavno ulagati u hrvatsku infrastrukturu. Pa bih samo podsjetio Strategiju za razvoj dakle širokopojasnog interneta, strategija je napravljena upravo na način da HT ne mora ništa ulagati u infrastrukturu. Tamo se pazite sad navodi standard FTTX, FTTX standard koji zapravo ne znači ništa. To znači dovesti optički kabel gdje god žele. Je li to do nekakvog ormarića ili je to do zgrade, to može HT napraviti kako god želi. Umjesto da se stavi kao po cijeloj Europi FTTP, premises, znači tu do štekera, tu do utičnice, da se direktno možete priključiti računalom ili ne znam kakvim sustavom. Ne, to se nije htjelo napraviti jer onda bi HT morao uložiti u infrastrukturu. Umjesto toga, umjesto da se govori dakle o širokopojasno pojasnoj pristupnoj optičkoj mreži u strategiji se spominje da je osnova za razvoj postojeća ... [[Govornik se ne razumije.]] infrastruktura pazite vi ovo. Daje se prednost njezinom vlasniku, a znamo tko je vlasnik te infrastrukture. Inače Hrvatska je valjda jedina zemlja u Europi koja nije vlasnik svoje infrastrukture, mi smo ju prodali, doslovno izručili privatnom operateru koji nas sada njome ucjenjuje i drži svoj monopol. Što se tiče indeksa za razvoj, indeksa digitalnog društva i gospodarstva od 28 zemalja članica mi smo 27 u Europi, toliko nam je loša infrastruktura. Što se tiče izgradnje vlastite optičke mreže, mi to možemo napraviti, osim naših novaca čekaju nas stotine milijuna eura u europskim fondovima, mi to nismo povukli, nismo bili u stanju povući. Pa tako u izvješću Europske komisije o toj problematici stoji, pazite ovako. Da se blokira na razini države te Hrvatska riskira dobitak ovih EU sredstava, to stoji na stranici 4 od 10 Europske komisije. Dakle o čemu se ovdje radi? Radi se o tome da bahatost i škrtost HT-a zapravo donosi nam spore komunikacije i spor Internet i direktno ugrožava građane jer se onda mora dio premostiti pomoću wi-fi, odnosno bežične mreže. Zato se događa situacija da je u Hrvatskoj i 890 puta veće zračenje nego recimo u Parizu ili u Beču. Hrvatska dakle funkcionira po sovjetskom modelu dogovora ispod stola umjesto da funkcinira po nekakvom modernom tržišnom. Hvala.
Hvala i vama.
Slijedeće će biti u ime kluba Živog zida i SNAGA-e će govoriti poštovani zastupnik Ivan Pernar, izvolite.
Uvažene dame i gospodo, došao sam danas ovdje govoriti u ime čovjeka koji nažalost vjerojatno nikada neće stati za ovu govornicu. Došao sam govoriti u ime Gorana Zakrajšeka, prijatelja Juanita Luksetića. Naime iako je Juanitov slučaj ujedinio javnosti i kako je Predsjednica obećala da će ga pomilovati, Gorana Zakrajšeka nažalost čeka odlazak u zatvor na 10 mj. bezuvjetno. A o čemu se radi? Ovo je njegova priča, čitam sa 24 sata. Ja sam osuđen zato što sam kopao zemlju kako bi pomagao bolesnom čovjeku koji u najgoroj fazi bolesti ne može ni stajati, izjavio je Goran Zakrajšek. Na tom suđenju trebalo je sjediti najmanje 150 ljudi koji su Juanitu pomogli i podržavali ali sam eto, sjedio samo ja i opet bi učinio isto. Ja sam osuđen zato što sam kopao zemlju kako bi pomagao bolesnom čovjeku koji u najgoroj fazi bolesti ne može ni stajati. Tijekom sudskog postupka inzistirali su da se radilo o uzgoju biljke od koje je Juanito radio ljekovito ulje, to mu je tvrdi, jedino pomagalo pri liječenju multipleskleroze od koje boluje još od djetinjstva. Cijelo suđenje postavljeno je na krive noge jer iako se konoplja smatra opojnom biljkom, ona je lijek koji pomaže ne samo kod multiple, AIDS-a, epilepsije nego i kod problema s tlakom, šećerom i drugih bolesti. Umjesto da se sudilo ministarstvu i policiji koji su uhitili bolesnika, sudilo se upravo bolesnom čovjeku, kaže Zakrajšek koji je 20 g. radio kao grafičar a kojeg smo zatekli u Matuljima gdje živi kao beskućnik. Nije me briga hoću li u zatvor i ne pada mi pamet tražiti oprost, smatram da smo Juanito i ja jednako nevini ali on je valjda dobio višu kaznu jer je njegova zemlja, jer je u njegovoj kući pronađeno tih 11 stabljika no naša savjest je čista, kaže Zakrajšek koji još nije dobio u ruke potvrdu drugostupanjske presude. O presudi je čuo iz medija, nije dodaje ni očekivao drugačiji ishod jer sustav smatra, tako funkcionira. Prestar sam da bi me itko pomilovao i ne želim se nikome žaliti, ne osjećam nikakav pritisak i ako me Hrvatska želi strpati u zatvor, ja ću ići. Sasvim razumijem sutkinju, ona je oprala ruke iako je po meni ovo bila prilika da se tu „drogu“ izbaci iz zakon, legalizira i pomogne svim tim bolesnim ljudima. Mislim do kada više, zar trebaju svi ti bolesnici pasti u kolica i u krevet prije nego što se nešto promijeni u njihovu korist, no žaliti se sigurno neću, a Juanita sasvim razumijem, njegova situacija je totalno drugačija, smatra Zakrajšek koji je 5 godina živio u napuštenoj vojarni. Znači, o čemu se radi? Umjesto stvarnim kriminalom, umjesto milijunima koji su izvučeni na razne načine iz državnih poduzeća itd., mnogi sumnjaju i da je u procesu izvanredne uprave u Agrokoru na dvojben način novac za savjetnike curio. Naša država se ne želi, DORH se ne želi bavit Borg grupom, DORH se ne želi baviti ozbiljnim slučajevima kriminala, ali za razliku od toga, bavi se beskućnikom koji je pomagao Huanitu, bavi se čovjekom koji zapravo nema ni gdje živjeti, njemu odlazak u zatvor, on nije bolestan, ha imat će krov nad glavom, imat će tri obroka na dan itd. Međutim, i on kaže, revoltirano da neće tražiti oprost, međutim, tu se zapravo pokazuje sav jad i bijeda sustava koji je odbio naš Zakonski prijedlog za legalizaciju konoplje kad smo ga predali, sustava koji umjesto da da zajedničko rješenje za sve ljude kojima treba indijska konoplja odnosno marihuana, umjesto da ih stavi unutar Zakona, a ne van Zakona, sustav glumi tobože humanost pokazujući prema Huanitu kao samilosnu ruku preko naše predsjednice, a s druge strane tisuće drugih ljudi, uključujući ovog beskućnika, Gorana, Gorana Zakrajšeka, te ljude kažnjava, tim ljudima izdaje novčane kazne i zatvorske. Ja mogu jednu stvar reći, možda ga predsjednica Kolinda neće pomilovat, ali kada Živi Zid dobije većinu u HS, konoplja će biti legalizirana i svi ljudi koji su zbog nje bili progonjeni, bit će oslobođeni, pušteni na slobodu, a njihove kazne oproštene. Hvala.
Hvala lijepa.
Treći je na redu kolega Branimir Bunjac u ime Živog zida i SNAGA-e. izvolite.
Hvala. Hvala lijepo predsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Ovih dana HANFA nas je mala vrata obavijestila da štednja u tzv. u drugom mirovinskom stupu ne može osigurati iole pristojnije mirovine u budućnosti. Direktor HANFA-e Ante Žigman izjavio je, citiram: “Od uplaćivanja u prvi i drugi stup ne može se očekivati pristojna mirovina.“ Kao nekakvo alternativno rješenje Žigman je pozvao građane da štede u trećem dobrovoljnom stupu, ako u starosti ne žele postati socijalni slučajevi. Ovim više ili manje nehotičnim priopćenjem, HANFA je i službeno priznala ono što Živi zid cijelo vrijeme govori, a to je da je tzv. Pavićeva mirovinska reforma najobičnije predizborno bacanje prašine u oči. Štoviše, očito je da je čitav mirovinski sustav temeljen na tzv. mirovinskim stupovima, nakon 17 godina neuspjelog eksperimenta doživio potpuni krah. Nakon što je država posve bespotrebno i uludo predala bankama na upravljanje nevjerojatnih 100 milijardi kuna ili 27% BDP-a, saznali smo da taj novac više nikada nećemo vidjeti, a samim time da će se omjer mirovina i prosječnih plaća u narednim godinama još više smanjivati. Već sada hrvatski umirovljenici primaju samo 38% prosječne plaće, što je jedan od najgorih omjera, ne samo u Europi nego i u svijetu. Veliki domoljubi iz redova HDZ-a uspjeli su više nego prepoloviti mirovine u odnosu na njima toliko mrznuto vrijeme Jugoslavije. Danas prosječne mirovine iznose oko 1700 kn, s čime se ne mogu pokriti čak ni najosnovniji životni troškovi pa si onda možemo samo zamišljati kako će biti budućim umirovljenicima, koji će imati još niži životni standard. HANFA nam poručuje da štedimo u 3. stupu, međutim postavljaju se dva ključna pitanja. Prvo, od čega da građani štede i drugo, još važnije, kakve su garancije da će štednje u 3. stupu biti isplativa, ako nije isplativa štednja u 2. stupu? Ugledni ekonomisti upozoravaju da je 3. stup samo još jedan bankarski proizvod više kako bi se dodatno opljačkali građani. Ako pristanemo na ovakve sugestije, hoćemo li za 10-ak godina morati početi štedjeti u 4. ili možda čak u 5. mirovinskom stupu? Hoćemo li morati davati pola plaće, da bi imali, kako kaže g. Žigman, pristojnu mirovinu? Drugi mirovinski stup bolest je, ne samo mirovinskoga sustava, nego i cijeloga gospodarstva i društva. Upravo zbog drugog stupa imamo povećani javni dug, visoke kamate, niski kreditni rejting, premalo investicija i novih radnih mjesta i posljedično demografsku katastrofu. Nijedna država na svijetu nema ovako poguban mirovinski sustav kao Hrvatska, to znaju čak i ministri Pavić i Marić, zna i bivši ministar Šuker ali marionetska Vlada očito nema hrabrosti raditi za građane već uporno izvršava zahtjeve stranih financijskih lobija. Rješenja za ovu situaciju postoje a već više od godinu ga predlaže Živi zid. II. stup treba proglasiti dobrovoljnim i dopustiti svima koji to žele da štede isključivo u I. stupu odnosno da štede tamo gdje će imati veće mirovine. Takvom reformom ljudi bi imali ne samo veće mirovine nego bi BDP porastao za 2,5%. Osim toga, Živi zid predlaže a zakon je već odavno u proceduri samo što ga HDZ ne želi staviti na dnevni red da se uvede zajamčena minimalna mirovina koja bi za puni radni staž iznosila 3250 kn čime se bi se najniže mirovine značajno povećale od 30 do 50%. Ova intervencija koštala bi otprilike oko 4 milijarde kn ali prema izračunima ni ona ne bi predstavljala trošak već bi štoviše BDP povećala za još 0,6%. Živi zid ima iskrenu namjeru riješiti probleme umirovljenika za razliku od trenutne Vlade koja je nezainteresirana za ovo pitanje čak i onda kada ljudi iz njihovih redova govore da je ovakvo stanje neodrživo.
Sad će slijedeći u ime Kluba zastupnika Živog Zida i SNAGA-e govoriti poštovani zastupnik Ivan Vilibor Sinčić, izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Kolegice i kolege, ovo je moja četvrta stanka u LNG terminalu, zadnja epizoda koja se tiče LNG terminala dogodila se, dakle, prije nekoliko dana kada je Vlada najavila da će dati 100 milijuna EUR-a da financira, eto, izgradnju LNG terminala, uz to, znamo 100 milijuna EUR-a dat će također Europa, a 33 milijuna moraju zajedno dati druge dvije naše kompanije. Bojim se to ovdje i reći, al nažalost, bili smo u pravu, bili smo u pravu što se tiče LNG terminala. Radi se, znači, o uvozu plina koji se neće imati gdje potrošiti, koji se neće imati gdje skladištiti, niti kome prodati jel će jednostavno biti preskup. Te sve odluke donesene su na temelju drugih studija, politički studije 2017. koja je rekla da je to dobro, a ona iz 2016. koja je rekla da je isplativiji kopneni, tu su zanemarili, kršeći prostorne planove, kršeći Ustav. Još uvijek ne znamo koja će biti tehnologija, kao deklarativno rečeno, neće biti klora, ali ništa nije dokazano, niti prezentirano javnosti, sve je na riječima, na riječima ministra Ćorića kojemu smo već dokazali da ne govori istinu i da radi netransparentno. Što se tiče ekonomske, ekološke i tehnološke katastrofe, tu je i politička katastrofa u smislu gubitka suvereniteta. Američki ambasador Kohors ponaša se kao guverner RH umjesto kao gost ovdje ili politički diplomatski predstavnik, američka želja, Trumpova želja, g. Plenkoviću je zapovijed. Postaje li RH obična ploča za igre na ploči i velikih i manjih sila od Amerike, Rusije, pa sve do Mađarske, nažalost, sve se više pokazuje da da. A šta se tiče MOL-a, on još nije u ovoj priči, ali ne znači da neće biti. MOL se vrti oko ovog LNG-a, kalkulira sa onim otkupom INA-e, sa onom arbitražom u Washingtonu i dugu za plinski biznis, ali još nije u ovome poslu. Trenutačno je zakupljeno svega 500 milijuna od 2,5 milijarde m3 kapaciteta, znači, niti, znači nekih 20%, prije je bilo 4%, nakon cijelog niza produljenih natječaja gdje je bilo samo 4% zakupljeno, natjerali ste HEP da uđe u ovu priču i da digne zakupljenost, pa smo sada negdje na 500 milijuna, a minimalna isplativost je milijardu i pol. Dakle, to je siguran gubitaš, biznis gdje nema love, sigurno će se raditi ispod nule, dakle, sa minusom, al tko će to sanirati? Pa sanirat će upravo oni koji su se obvezali, kao što je HEP da će kupovati plin po visokoj cijeni. Znači, gurate namjerno HEP u gubitke i ne samo na taj način, nego i na neke druge načine, u katastrofu, da bi ga valjda za koju godinu opet mogli privatizirati, kao što ste ga probali npr. 2015. sa onim pokušajem dokapitalizacije. Osim toga, spominje se nekakav SOS fond, pazite sada, 35,00 kn godišnje po kućanstvu bi svaka obitelj trebala davati, dakle, u taj neki fond i to pazite, ministar Ćorić kaže, ministar koji nije baš poznat po istini i vjerodostojnosti, da bi eto to sve nekako se skrpali ti minusi. Postavlja se i pitanje koliko će to na kraju konačno biti? Hoće li to biti 500 milijuna kuna u 10 godina, hoće li se za toliko opteretiti proračuni hrvatskih kućanstava ionako već preopterećenih? 160 milijuna EUR-a će samo koštati SSR-u brod koji će se negdje kupiti, dovesti i privezati. Ako znamo da su provizije od nekoliko posto, tko će dobiti tih 4-5 milijuna EUR-a provizije? Znamo da je RH korumpirana zemlja. Također u zakonu, čl. 12. st. 3.,4. ugrađen je mehanizam da HERA može prema zahtjevu LNG-a RH prema Plinacru osigurati također pokrivanje gubitaka kako bi se tako reći osigurala stabilnost opskrbe. Hrvatska jednostavno nema plana niti strategije, odnosno imali smo Energetsku strategiju ali smo ju pogazili već od prve godine, tamo 2009. godine, za provesti energetsku tranziciju mi još uvijek grcamo ovdje oko LNG-a koji se usput rečeno nabavljati će se iz Amerike tamo iz onih naftnih pijesaka iz ... [[Govornik se ne razumije.]] znači direktno sudjelujemo i tamo u tim poslovima. A kamo ide cijeli svijet, u kojem smjeru ide cijeli smjeru ide cijeli svijet? Ide prema brojnim izvorima energije. Evo članak iz losanđeleškog Timesa, Njemačka zatvara 84 termoelektrane do 2000. iz '08. godine, 84 termoelektrane a do 2022. 19 nuklearnih, već su 12 zatvorili. Prema tome, Hrvatska još jedanput se pokazala kao zemlja bez dakle i plana i bez suvereniteta i to nažalost može voditi samo u propast. Hvala.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, sad idemo na iznošenje stajališta u ime kluba i prijavio se jedini Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Ivan Vilibor Sinčić, izvolite.
Prošlo je godinu dana otkad sam sa kolegama bio u Uljaniku i u Trećem maju, bio je to negdje siječanj, veljača 2018. g., još tada smo upozoravali kakvo je tamo stanje, dolazili su radnici pred kamere, kooperanti pred kamere, rekli su kakvo je stanje, kako je sa plaćanjem, što će biti i kamo to sve ide. Rekli smo vam do 8. mj. će to trajati, onda će početi zlo i naopako, nažalost tako je i bilo i sad smo ovdje gdje jesmo. Vlada je imala vremena, godine i godine da napravi ozbiljne planove, da napravi ozbiljne mjere da se stvari poboljšaju, da se ponovno pokrene proizvodnja i da se poduzeća naprave održivima, ona je propustila to napraviti. Pazite, 90-ih smo imali pretvorbu i privatizaciju kao model kako devastirati proizvodnju, izvući iz toga sve što se može a što imamo danas, ignoriranje. Nije Uljanik jedini, nije Treći maj jedini, nije ni Brodotrogir o kojem ću danas govoriti jedini, spomenut ću samo RIZ odašiljače, firma gdje 170 radnika nije dobilo plaću 5 mj., u vlasništvu RH dok nam se u isto vrijeme ministar Marić hvali suficitom i dok se u isto vrijeme zadužuje ne znam za koliko milijardu preko trezorskih zapisa. Ignoriranje problema dok se ljudi rezignirani, frustrirani sami ne dignu ruke od svoj firme i od sebe i svoje budućnosti tamo i odu negdje van iz Hrvatske i onda će Vlada zaključiti evo nismo mi krivi, ljudi su otišli, sad možemo samo ključ u bravu a nekretnine već netko čeka u redu da ih uzme. Kakvo je stanje u Brodotrogiru? U Brodotrogiru su smanjene plaće za 500, 1500 odnosno 2000 kn, očito g. Končar nema novca a što se tiče otpremnina za one koji su otišli do kraja 2018. g. tko je recimo dobio 35 000 kn, isplaćeno mu je 20 000, tko je dobio 10, isplaćeno mu je 5, 25 isplaćeno mu je 15, itd., kršenje ugovora, redukcije, sve ono što se nije smjelo dogoditi. Također, nema novih brodova, nema nove proizvodnje na vidiku, očito g. Končar i ovdje je bacio oko na predivne lokacije, nekretnine i na prostor koji se tamo nalazi. Nije uložio u tehnologiju kako se obvezao, dakle svojedobno se 2014. g. obvezao provesti restrukturiranje brodogradilišta kako bi škver dugoročno opstao na tržištu prema načelu državnog razvitka. G. Končar nije to napravio. Nakon zadnjih otpuštanja pred Novu godinu 2019. ostalo je 670 radnika i tako se poduzeće približilo broju radnika koji je limitiran programom restrukturiranja, to je 650. Očito je namjera poslodavca da daljnje otpuštanje se provodi jer blizu ugovorenih poslova kojih nema ne može ni zaposliti sve radnike. Također, prema programu restrukturiranja iz te godine, predviđene su investicije za tehnološku obnovu u iznosu od 27 460 000 eura, od toga nije bilo ništa osim što je došlo do nekih manjih izmjena i uvoza stare opreme iz posrnulog brodogradilišta u Kraljevici. Dalje, nije došlo do premještanja skladišta limova i profila, nije došlo do nove hale na obradu, premještanje strojeva za rezanje, nije došlo do izgradnje nove predmontažne hale itd., itd., sve u svemu jedna šaka, jedna vreća praznih obećanja g. Končara. Također, kad govorimo o radničkim pravima, od 1. 10. 2018. radnicima putnicima se ne isplaćuju putni troškovi ili im se isplaćuju umanjeno. Smanjuje se plaća tako da se većina radnika približuje minimalcu po ključu koji sam naveo. Nisu isplaćene jubilarne nagrade za 2018., božićnica je umanjena itd., itd. Naravno to ne vrijedi baš za sve firme unutar Brodotrogira ali dakle je učestala pojava. A gdje je u tome svemu država? Država koja je dozvolila g. Končaru da uđe u taj posao, koja mu je dala novce dolje da to funkcionira, uopće ne radi reviziju, uopće ne pita što se događa s tim novcem. Dakle dali su privatnoj osobi sa lošim namjerama bez rezultata, kojeg ne zanima proizvodnja nego nekretnine da koristi javni novac, da ga vrti pa dok ide, ide. međutim ono što je još tragičnije da je g Končar istu stvar pokušao napraviti Uljaniku, nije prošao, prošao je g. Debeljak koji pak nije daleko svega ovoga što se dešava u Brodotrogiru, nije daleko od toga što je gospodin radio u Brodosplitu. Također poduzetnik sličnog kova. Hvala.
Hvala lijepa.
Hvala vam predsjedavajući, danas prva točka dnevnog reda bit će Zakon o privatizaciji INE taj zloglasni zakon o privatizaciji INE kojime se pokušava još više ići na ruku MOL-u, MOL-u kojemu je kao poklon na pladnju uz mito dana INA. Mi zapravo nemamo na temelju čega raspravljati, nemamo vjerodostojne informacije, ne znamo istinu, ne znamo pravo stanje i nemamo na temelju čega raspravljati, što ću pokazati na primjeru Rafinerije nafte Sisak. Rafinerija nafte Sisak ovog časa ima 550 zaposlenih, od čega nekih 300 radi u proizvodnji, prije jedno godinu dana pojavila se informacija, objavljena je u Nacionalu u nekoliko navrata da je došlo do manipulacije bilancama i krivotvorenju bilanci. Dobro, idemo to ispitati, logika gaže idemo ispitati, ako ljudi koji rade u proizvodnji imaju svoj izračun profitabilnosti rafinerije, a uprava MOL-a koja znamo radi sve da uništi INU, da ju usisa, da ju pretvori u podružnicu, pazite to je njihov plan reko je novi šef MOL-a, idemo onda ispitati te informacije da vidimo što je istina. Jel nas MOL stvarno vara? Ja osobno smatram da nas vara, ali ja nisam mjerodavan za to, ja hoću da neka institucija hrvatske države stavi svoj pečat i potpis i da kaže što je istina. Pa sam tako išao redom, pitao sam Ministarstvo gospodarstva, poslao im sve materijale, što vi mislite o tome, Ministarstvo gospodarstva evo najkraći odgovor na zastupničko pitanje što sam ikada dobio, jednu rečenicu, dakle ministarstvo nema saznanja u kojem dijelu su lažirana izvješća, vrlo jednostavno. Korak dalje bio je naravno Državni ured za reviziju, dogovorio sam sastanak tu dolje u Tkalči i rekli su mi ono što sam već znao, to je privatna firma, mi po zakonu ne možemo ulaziti tamo i raditi reviziju, mora ili se promijeniti zakon ili mora sabor donijeti odluku pa nas poslati tamo da to napravimo. Jedini nadležan za to je DORH, DORH, Državno odvjetništvo RH, volim reći crna rupa u koju sve šalju i u kojoj sve završava, a gotovo nikad ništa iz nje ne izađe konstruktivno. Pa sam tako dogovorio i sastanak sa gospodinom Draženom Jelinićem, glavnim državnim odvjetnikom u vezi mog podneska koji sam poslao još prije nekih godinu dana. Ispostavilo se na kraju da je moj podnesak u Županijskom državnom odvjetništvu u Velikoj Gorici, evo čekam već nekoliko dana povratnu informaciju gospodina Jelinića da se utvrdi što je s time, nama se dešava da imamo situaciju sličnu Agrokoru, netko potencijalno krivotvori financijske izvještaje poduzeća da bi ga prikazao kao gubitaša da ga može lakše prodati, da može lakše opravdati zatvaranje, a mi nemamo alate da utvrdimo istinu. Hoće li DORH uspjeti prije nego prođe ovaj zakon ili bilokoji drugi utvrditi tamo stanje? Ja čisto sumnjam prema onome što sam čuo na sastanku sa g. Jelenić, znači mi zapravo nemamo niti jednu instituciju, ozbiljnu instituciju da utvrdi istinu, da nam da informaciju da znamo na čemu smo i s čime, znači je rafinerija profitabilna, možda nije, hoćemo vjerovati propagandi MOL-a ili ljudima koji tamo rade cijeli svoj život, koji znaju raditi te bilance, znači sve je to na razini nekakvog vjerovanja, gdje je struka tu, Vladi ovoj očito ne treba struka, također, znači svije su muljaže, tvrde da dakle se vara na miješanju proizvodnih i prodajnih cijena. Ako se dizel sastoji od poluproizvoda kao što su lako plinska ulja, teški benzin i petrolej, u manipulaciji polu cijena, poluproizvoda i finalnih proizvoda, radi se na štetu rafinerije. Druga metoda je to što se nafta u rafineriji 750 000 tona godinu uzima iz područje Moslavine i Slavonije, dakle domaća nafta, cijene nekakvih 900 kn po toni ako se ne varam a ona se knjiži kao da je kupljena sa svjetskog tržišta po 2200, 2400 ne znam koliko luna po toni i tu se zapravo prikazuje kao neprofitabilna iako onda to zapravo nije. G. Horvat ništa ne zna, g. Čorić ne želi čak niti primiti radnike, jedino što imamo je reviziju koju je napravio Deloitte ali pazite, znamo kako rade privatne revizije u RH, možete zapravo platiti, dobiti što hoćete, je, Deloitte jest ugledan ali Deloitte je napravio svoje mišljenje na temelju informacija koje im je dala uprava. Na zajedničkom sastanku radnika uprave i Deloittea, Deloitte nije osporavao izračune radnika. Ali je na kraju napravio dokument na temelju informacija koje im je dala uprava, dakle ne možemo vjerovati privatnim revizijama, nismo mogli vjerovati u Agrokoru, mi moramo imati instituciju koja će utvrditi istinu ne samo u slučaju ovdje INA-e nego i brojnih drugih stvari, u slučaju Uljanika i drugih i tražim da se ništa [[upadica predsjednik: Hvala, kolega Sinčić.]] ne poduzima po pitanju INA-e dok se ne utvrdi pravo stanje. Hvala.
Hvala.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,57 SATI]] Nastavljamo sa iznošenjem stajališta u ime Kluba zastupnika Nezavisnih zastupnika. Prvi je kolega Ivan Vilibor Sinčić koji iznosi stajalište Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Izvolite kolega Sinčić.
Hvala vam predsjedavajući, kolegice i kolege, hrvatska javnosti. Prije nekog vremena izvijestio sam o stanju u Brodotrogiru a danas ću se osvrnuti na Brodosplit. I dok Rusi imaju Potemkinova sela mi imamo Debeljakove brodove. Konkretno o ugovoru o restrukturiranju Brodosplita iz 2013. godine obavezao se gospodin Debeljak sa svojom tvrtkom Div da će izgraditi 14 brodova u 27 mjeseci. Do dana današnjega nema niti jednog broda. Osim tih 27 mjeseci svake sljedeće godine trebao je graditi 6 do 7 brodova i od tih brodova do danas nema ništa. Obećano je također, odnosno potpisano u tom ugovoru da će 2,4 milijarde svoga novca uložiti u brodogradilište u 5 godina dok je država davala milijardu i pol kuna u 5 godina, država je svoje dala, gospodin Debeljak do dana današnjega svoje nije dao. Nevjerojatno je zapravo očekivati kako je uopće SDP-ova Vlada mogla dati dakle poduzetniku čija je ukupna imovina procijenjena na 100 milijuna kuna, posao u kojem treba uložiti 2,5 milijarde kuna. Pa to je kao da ja sa svojim OPG-om Sinčić idem kupiti Podravku i Vlada me podrži i sada sam ja neki ozbiljan biznismen. I nevjerojatno je zapravo što iz godine u godinu kako je državna revizija koja je utvrdila u ove podatke da nije došlo do plaćanja ni do izgradnje brodova vidjela da recimo 2013. nije bilo ni brodova ni novca, unatoč tome ta Vlada je i opet sljedeće godine dala novac pa je revizija i za sljedeću godinu utvrdila da nema ni brodova ni novca od strane gospodina Debeljaka ali Vlada je opet dala nekoliko stotina milijuna. Kada je došla Oreškovićeva Vlada nastavila je taj recept iako su sve revizije i Državnog ureda za reviziju i Jadranbroda pokazale da nema niti brodova niti novca i ta je Vlada opet davala stotine milijuna kuna a to se nastavilo i sa Plenkovićevom Vladom. To je ta ozbiljnost hrvatske politike. Da stvar bude gora gospodin Debeljak je na Maršalovim Otocima osnovao desetak ... [[Govornik se ne razumije.]] firmi kojima je on odgovorna osoba i onda je sa tih svojih firmi, sa svojim Brodosplitom ugovarao poslove o izgradnji brodova. Na te je poslove je Vlada dala jamstvo. I naravno kako brodovi nisu nikada isporučeni stvorila se obveza Vladi da isplati novac kao jamac na Maršalove Otoke. Baš me zanima što su bili kolaterali u cijelom poslu. Bilo bi zanimljivo pitati, evo poslati ću upit HBOR-u i razvoj. To je samo vrh ledene sante, svega onoga što se događalo u Brodosplitu što oko investicija, što oko gradnje, što oko položaja radnika, što oko imovine brodogradilišta, od alata, strojeva i svega drugoga. Za sve ovo biti će podnesene kaznene prijave i za odgovorne u Vladi koji su sve to dozvoljavali i gledali iz godine u godinu i za ove privatnike koji nisu ispoštovali ono za što su se obavezali. Nadalje, kao što znamo vojni brod koji je ušao u ovaj proračun nekih 150 milijuna kuna također je građen u Brodosplit, kasnio jedno 3, 4 godine, taj brod je sad kao na ispitivanju. U taj brod je ugrađen motor caterpillar koji se koristi za bagere, to nije brodski motor. I najvjerojatnije neće zadovoljiti niti nato standarde niti će uopće biti onakav kakav je naručen. Ako se ne varam ratna mornarica je otkazala još 3 broda baš zbog kašnjenja ovakvih neozbiljnosti. I još jedan problem za ministra obrane. Evo danas kada će ga se pitati o zrakoplovima mi ćemo ga pitati i što je radio sa Brodosplitom. Doveli smo se u stanje kao država, kao društvo da niti jedan ozbiljna poduzetnik niti jedna ozbiljna firma ne želi preuzeti niti jedno naše veliko brodogradilište niti Pulu, niti Rijeku, Trogir ili Split, bježe glavom bez obzira kad vide što se dešava, kakvi to naši domaći poduzetnici to uzimaju, kako to Vlada posluje, kako i ne bi kad su Vlade protiv vlastite države i vlastite brodogradnje. Evidentno je da g. Debeljak nema novca i nikad nije imao novca niti će imati novca već po onoj doktrini ako stanem-panem mora konstantno biti u ekspanziji da bi zadržao što ima pa sad ide u posao sa Uljanikom. Ja se bojim na temelju ovoga što je rekla Državna revizija i onoga što sam čuo od radnika u Splitu da ako g. Debeljak uzme Uljanik, ne samo da neće napraviti jedan brod nego će cijelo brodogradilište pretvoriti u staro željezo i valjda preraditi u vijke. A da stvar bude gora, u zadnjem izvješću revizije iz 2017. g. stoji teza da Europska komisija može tražiti povrat novca koji je dakle država uložila jer Europska komisija je dio tog cijelog procesa, to je bio uvjet za ulazak u EU. Bojim se da smo blizu točke bez povratka za hrvatsku brodogradnju, mi moramo objediniti nabavu, objediniti projektiranje, sve staviti u jednu firmu inače smo iza te točke. Hvala vam.
Hvala vam kolega Vilibor Sinčić, hvala.
Slijedeći Klub zastupnika je Živog zida i SNAGA-e u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Goran Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege, drage građanke i građani RH, dragi suci i sutkinje Vrhovnoga suda RH. Još je 118 dana do zastare potraživanja pretplaćenih kamata na temelju kolektivne presude u slučaju Franak. A još uvijek 55 000 hrvatskih obitelji nema pravnu sigurnost za podizanje svojih tužbi zbog toga jer Vrhovni sud RH do dana današnjeg još uvijek nije odlučio imaju li dužnici koji su kovertirali svoje kredite pravo na tužbe na temelju kolektivne presude. Zbog toga što je već uistinu to prešlo sve granice, zbog toga što je samo još 118 dana do zastare potraživanja preplaćenih kamata, zbog toga udruga Franak sutra organizira konferencije za novinare ispred županijskih sudova i u blizini Vrhovnog suda na Zrinjevcu u Zagrebu da bi još jednom upozorila i Vrhovni sud i hrvatsku javnost na neshvaćeno čekanje Vrhovnog suda da donese tu odluku. Naime, odluka koju treba donijeti Vrhovni sud, kiseli se već 8 mj. na Vrhovnom sudu. U 6. mj. prošle godine dostavljena je revizija po jednom pitanju, po jednom konvertiranom kreditu, imaju li dužnici pravo na vraćanje preplaćenih iznosa i od 6. mj. čeka se na odluku Vrhovnog suda, znači već je prošlo 8 mj. a Vrhovni sud RH još uvijek nije donio odluku o tom pitanju. Podsjećam još jednom da je predsjednik Vrhovnog suda RH Đuro Sesa obećao u Hrvatskom saboru i na sjednici Odbora za pravosuđe ali i ovdje kad je bio prisutan na sjednici u sabornici, obećao je da će sva pitanja koja se tiču slučaja Franak imati prioritet na sudu, prioritet na Vrhovnom sudu RH. Budući da je prošlo već 8 mj. od dostavljanja revizije na Vrhovni sud po pitanju prava na preplaćene kamate nakon konverzije, pitam ja kakav je to prioritet? Radi se u biti o jednom vrlo jednostavnom pitanju. Pitanje uopće nije komplicirano. Pravo EU-a je potpuno jasno. Pravo EU-a jasno i nedvojbeno kaže u slučaju kada se utvrdi da su nepoštene ugovorne odredbe, to znači da su nepoštene od početka, to znači da dolazi do subjektivnog prava na obeštećenje i to znači da se to obeštećenje mora izvršiti u punom iznosu, od početka. Konverzijom CHF kredita nije izvršena restitucija. Konverzijom CHF kredita smanjeno je preostalo dugovanje, dakle smanjena je preostala glavnica. Na temelju presude bila bi smanjena i preostala glavnica i bili bi vraćeni preplaćeni iznosi do dana kad se smanjuje glavnica, konverzijom dakle nije izvršena restitucija koja je propisana pravom EU-a. Sud EU-a jasno kaže da se restitucija mora izvršiti. Naše pravo jasno kaže da konverzija nije konvalidacija nepoštenih ugovornih odredaba. Da bi se prihvatila zakonska konvalidacija ugovornih odredaba koje su nepoštene, u zakonu to tako mora i pisati. Zakonom o konverziji odnosno izmjenama Zakona o potrošačkom kreditiranju, nije nigdje propisano da se izvršava konvalidacija nepoštenih ugovornih odredaba. Radi se u biti o jednoj ekonomskoj konverziji, valute CHF u valutu euro. Pritom su banke primijenile nepoštene kamate iz euro kredita i pritom su banke nametnule nepoštenu maržu iz euro kredita. Stoga još jednom sa ovog mjesta pozivam Vrhovni sud RH, posebice predsjednika Vrhovnog suda Đuru Sesu da izvrši svoje obećanje, da hitno pristupi rješavanju problema prava na obeštećenje iz konvertiranih kredita i da konačno donese odluku po tome pitanju, po reviziji 1172/18. Zahvaljujem.
Hvala lijepo.
Idemo sad na Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e, poštovani kolega Ivan Vilibor Sinčić. Izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Kolegice i kolege hrvatska brodogradnja nalazi se u velikoj krizi. Zadnjih dana i tjedana slušamo kako bi Uljanik, nekada perspektivno i uspješno brodogradilište trebao preuzeti g. Tomislav Debeljak, međutim ako pogledamo dosadašnje rezultate gospodina Debeljaka u Brodosplitu jasno je da se tu ne radi o dobrim namjerama. Ja ću samo podsjetiti ono što sam govorio prošli tjedan nakon sastanka sa radnicima Brodosplita. Dakle gospodin Debeljak je 2013. godine dobio brodograđevnu industriju Split d.d., odnosno skraćeno Brodosplit na upravljanje. Revizije su utvrdile u međuvremenu što od hrvatske brodogradnje Jadaranbrod koja imenovana kao revizor, što od Državnog ureda za reviziju kako je došlo do ogromnih problema u tim poslovima. Dakle g. Debeljak se točno obvezao u ugovoru, tipski za brodove napraviti 14 brodova u 27 mjeseci, točno je propisano je li to tanker, je li to … [[Govornik se ne razumije.]] koja vrsta broda, niti jedan od tih brodova do danas nije napravljen. Također, gospodin se obavezao 2,4 milijarde kuna svojeg novca dati u te poslove, do danas nije dao niti jednu kunu, što je naravno i logično, budući da znamo da cijela njegova imovina 2013. g. je vrijedila svega 100 milijuna kuna. Bilo je neozbiljno i kriminalno od tadašnje vlade Zorana Milanovića da uopće ide u taj posao, ali eto, otišao je. Hrvatska brodogradnja, što zbog lošeg upravljanja, što zbog nedostatka plana, dovedena je pred zid. Vidimo i sami da nema ozbiljnih poduzetnika, što domaćih, što stranih, što bi ušli u te poslove, naravno da neće nitko se petljati, kada se vidi što se tu dešava i kako se to sve vodi i upravlja. I onda su nam ostali ovakvi poduzetnici kakve imamo, od Debeljaka, Končara, Rosande i sličnih. To jasno pokazuje i opće stanje u državi, dakle, ozbiljne firme, ozbiljni poduzetnici, ne žele ovdje ništa raditi i biježe glavom bez obzira. Ja nisam osobno protiv dobrog modela, za hrvatske brodogradilište, bio on privatan ili državan. Ono što mi je najvažnije da brodogradilišta prosperiraju, da rade, da se razvijaju, međutim, mi smo danas došli u situaciju, da zapravo niti jedno brodogradilište samo nije u stanju napraviti ozbiljan brod, mislim na one velike brodove, ne na čamce ili na jahte, jednostavno nemarom i ovakvim pljačkaškim situacijama kadar je jednostavno odlazio, od projektanata od radnika i došli smo u stanje vrlo blizu točke bez povratka. Stoga se zalažem da se raskine ugovori, sa svim ovim kontroverznim poduzetnicima, koji su sklopljeni 2013. g. da se napravi kazneni progon tih poduzetnika, zbog, što izvlačenja, što … [[Govornik se ne razumije.]] novca iz državnih subvencija, da se objedini projektiranje nabava i uprava brodogradilišta, jer jedino zajedno imaju dovoljno resursa da počnu zapravo ispočetka i da budu konkurenti, to im je jedina šansa. Još o rezultatima gospodina Debeljaka, gospodin Debeljak je osnovao 10-tak firmi na Maršalovim otocima, pa je tako osnovao … [[Govornik se ne razumije.]] novogradnju 524 maestral … [[Govornik se ne razumije, govornik govori engleski.]] ne znam kakve već sve ne, imamo ovdje već pola … [[Govornik se ne razumije, govornik govori engleski.]] dakle firme koje je osnovao, gdje je odgovorna osoba i onda sam sa sobom dogovarao poslove. Država je na to dala jamstva, imamo ovdje nekoliko jamstva, što od HBOR-a što od Hrvatske poštanske banke. Naravno, pošto od brodova nije bilo ništa, jasno je da se radi o shemi za izvlačenje novca. Vidimo tu kaznena dijela od subvencijske prevare, od, dakle, zlouporabe povlasti i ovlasti, nezakonitog pogodovanja i cijelog niza drugih. Očekujemo od Državnog odvjetništva, da raščisti situaciju kao što se polako raščišćava u Uljaniku, gdje pišu mediji, jedno 800 milijuna potrošeno nenamjenski, to sigurno nije pomoglo razvoju brodogradilišta. Ako gospodin Debeljak, kao neozbiljan poduzetnik slučajno dobije Uljanik, sukladno ovome što je radio u Brodosplitu, bojim se da neće napraviti niti jedan brod uložiti, niti jednu kunu u hrvatske institucije i vlade okupljene što oko Amsterdamske koalicije će jednostavno to lijepo promatrati ko i do sada. To je nedozvoljivo i pozivam institucije da uđu napokon u cijelu priču. Hvala.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj Živog zida i SNAGA-e u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Branimir Bunjac.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Htio bi govoriti o slučaju ovrhe nad obitelji Mirka Bađuna iz Metkovića a u svjetlu najavljenih izmjena Ovršnoga zakona. G. Bađun ostao je dužan Raiffeisen banci iznos od 11 000 kn po kreditnoj kartici i slijedom toga mu je banka oduzela nekretninu u kojoj živi zajedno sa suprugom i troje djece, prodala je njihov jedini dom. Iako čak i izmijenjeni Ovršni zakon ne dozvoljava prodaju nekretnine ispod iznosa od 20 000 kn, stan je prodan i to za bijednih 200 000 kn iako se radi o trosobnom stanu veličine 80 m2 koji vrijedi tržišno barem 600 000 kn. Čovjek koji je proveo 1000 dana na bojištu a u međuvremenu se razbolio, otac dakle troje djece, postao je beskućnik zajedno sa svojom obitelji po protuustavnoj apsurdnoj nepravednoj ali zakonitoj presudi koju je potpisao ni manje ni više nego bivši ministar pravosuđa Ante Šprlje. Tu općenito vidimo način na koji se država koja se koja se zaklinje na Domovinski rat odnosi prema herojstvu i žrtvama svojih građana. Njihove zasluge očito se priznaju tek prigodno dok u stvarnosti njihovim životima upravljaju banke u stranom vlasništvu koje se mogu do mile volje iživljavati nad svojim dužnicima. Razmislimo na trenutak o činjenici da čitav život jedne obitelji stane na ovaj komad papira i komad papira koji nam jasno poručuje da su Hrvati građani drugog reda u svojoj vlastitoj domovini. Evo ti hrvatski narode, ovo je tvoja domovnica, ovo je tvoja Spomenica Domovinskog rata, ovo je priznanje tvoga rada, tvoga poštenja, tvoga identiteta, tvoje tradicije, tvoje rodne grude i tvoje države koja te prodala stranoj banci sa svime onime što si stvorio zajedno sa svojim prethodnim generacijama, a prodala te je za pola iznosa mjesečne plaće Andreja Plenkovića. I nije priča gospodina Bađuna jedina, već se radi o stotinama i tisućama priča za koje javnost vjerojatno nikada neće saznati. Radi se o democidu, u tišini nakon kojega Hrvatska više nikada neće biti ista. Iz toga razloga na ovome primjeru koji je karakterističan, tipičan i na žalost učestali želim napomenuti da ove izmjene Ovršnoga zakona koje je jučer predstavio ministar Bošnjaković na Odboru u Hrvatskom saboru ni na koji način neće pomoći obiteljima koje su već deložirane ili čekaju deložaciju što je u potpunoj suprotnosti sa proklamiranim načelom iz programa vjerodostojno temeljem kojeg je HDZ-e dobio izbore gdje izričito piše da će se sa deložacijama prestati. Naime, novi Ovršni zakon ako se on može uopće tako nazvati neće zabraniti deložacije, a iako predviđa da se nekretnina neće moći prodati za iznos manji od 40 tisuća kuna neće biti nikakve retroaktivne primjene što znači da ova 1/4 hrvatskih građana koja je došla pod udar starog Ovršnog zakona odnosno trenutnoga važećega od njega neće imati nikakve koristi. Gospodinu Bađunu ova država ne samo da nije željela niti želi pomoći, nego mu je još prodala nekretninu daleko ispod cijene za koju vrijedi. Time je višestruko prekršila njegova ljudska prava jer između ostaloga u europskoj sudskoj praksi mora se poštivati načelo razmjernosti ili ekvivalenta vrijednosti. U ovom slučaju se zbog duga od 10 tisuća kuna prodala nekretnina od 600 tisuća kuna, ili koja premašuje vrijednost duga za čak 60 puta. Trebam li uopće spominjati članak 34. Ustava da je dom nepovrediv i članak 1. Ustava da je Hrvatska socijalna država? Pozivam sve hrvatske građane, a osobito one ovršene, blokirane i opljačkane da shvate da ova Vlada nema ni najmanju namjeru slomiti dužničko ropstvo koje je okovalo Hrvatsku.
Hvala.
Sada je na redu gospodin Branimir Bunjac, koji će iznosit stajalište Kluba zastupnika Živog zida i SNAGE.
Hvala lijepa podpredsjedniče sabora, uvažene kolegice i kolege, ovih dana smo dobili i formalnu potvrdu onoga što Živi zid uz nekoliko časnih iznimaka u Hrvatskom saboru cijelo vrijeme ponavlja, a to je da je mirovinski sustav kolabirao i propao. Mirovinski sustav temeljem na tzv. drugom mirovinskom stupu dakle pokazao se apsolutno neisplativ, a samim time i cjelokupna tzv. Pavićeva reforma o kojoj smo glasali prije nepuna dva mjeseca. Naime, u prošloj godini prema službenim podacima mirovinski fondovi imali su prinose oko 1 do 2% što znači da nisu uspjeli čak niti pokriti stopu inflacije. Radi se o čistome gubitku. Naš novac koji smo uplaćivali za mirovine je na taj način obezvrijeđen. Da stvar bude još gora par mirovinskih fondova ostvarilo je negativni prinos, ponavljam još jednom negativni prinos. Možete li vi zamisliti tu matematiku u kojoj ja vama dam 95 kuna, a vi meni 100, da li itko od vas pristao na takvu razmjenu, a to je upravo razmjena koju mi radimo sa državom uplaćujući za naše mirovine na način da mi dajemo prinose državi odnosno bankama u stranome vlasništvu umjesto da oni daju nekakvu zaradu nama. Možemo li shvatiti da se u Grčkoj daju mirovine u prosjeku 500 EUR-a i da se te mirovine smatraju katastrofalnima, da se to smatra sramotom EU i ne znam čitavog kontinenta, a da u Hrvatskoj imamo mirovine 250 EUR-a, dakle upola manje. Možemo li shvatiti da u EU omjer prosječne mirovine i prosječne plaće iznosi 60%, a u Hrvatskoj iznosi 37% i dalje će padati. Znači mirovine će u postotku i dalje padati u odnosu na ovo što sad imamo. Pa ja bih vas htio pitati gospodo budući umirovljenici, ako već ne razumijete sadašnje umirovljenike, da li želite biti socijalni slučajevi onoga dana kad odete u mirovinu, ja vas otvoreno pitam, može li se u ovoj državi živjeti sa 1.700 kuna, uz stalni rast troškova života i ponovno ćemo imati sad poskupljenje plina i vidjeli smo ovoga da imamo poskupljenje otpada, da cijene hrane nisu pale itd. Ministarstvo rad i mirovina kaže mi ćemo sad ulagati u startup-ove, koje startup-ove 90% startup-ova propadne nakon godinu dana. Kaže ulagat ćemo na burzi, zagrebačka burza ne postoji de facto, on nje nema u koju burzu će ulagat. Da bi se ulagalo u strane burze mora se imati znanje za to, a trenutno je situacija takva da dionice na stranim burzama padaju. Ulaganje u treći stup, od čega će ljudi ulagati u treći stup i nadalje kakve su garancije da III. stup neće završiti jednako onako kao što je završio i II. stup, hrvatski građani, gospodo zastupnici? Hrvatska država uplatila je u II. mirovinski stup 100 milijardi kuna našega novca, mi taj novac najvjerojatnije više nikada nećemo vidjeti. Iz toga razloga pozivam ministra Pavića i cjelokupnu Vladu da pod hitno provede pravu reformu mirovinskog sustava koja će prije svega ogledati u tome da se II. mirovinski stup pretvori u dobrovoljni, nakon toga da se uvede zajamčena minimalna mirovina i nacionalna naknada za starost a također da se uvede pravilo da umirovljenik ima pravo naslijediti dio mirovine svog umrloga partnera. Hvala lijepa.
Hvala i vama.
Sada prelazimo temeljem članka 249. a na iznošenje stajališta klubova. U ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, poštovani kolega dr. Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora, uvažene zastupnice i uvaženi zastupnici. Ovih dana javljaju nam se radnici Dalme d.d. Split koji se nalaze pod udarom nove metode obračuna poreza a koja podrazumijeva da su obveznici uplate poreza na dohodak radnici a ne više poslodavci. Problem je u tome što porez na dohodak moraju platiti i radnici kojima su neisplaćene plaće. Obveza plaćanja poreza nastaje naime onoga dana kada je radnici dostavljen obračun plaće a ne u trenutku kad im je isplaćen novac. Ukoliko se kasni sa uplatom poreza, još se na traženi iznos obračunavaju i zatezne kamate. Radnicima se na ovaj način radi dvostruka šteta, prvo, oni nisu dobili plaće a drugo, nakon toga ih još na iznose obračunatih a ne isplaćenih plaća, moraju platiti po nekoliko tisuća kuna poreza. Ovim načinom stvara se velika pravna nesigurnost a također i društvena nepravda koja ljude slama ne samo financijski nego i psihički. Radnike u RH se ovakvim birokratskim eskapadama doslovce tjera u očaj, Radnici Dalme nisu jedini koji su došli pod udar ove nelogičnosti već su tu radnici drugih tvrtki, npr. Konstruktora a pretpostavka je da je u ovom trenutku barem 3000 radnika ugroženo ovom odlukom a moguće i njih 10-ak tisuća obzirom na činjenicu da još uvijek postoji cijeli niz poslodavaca koji ne isplaćuju plaće bez obzira na to što je još od 2013. g. neisplata plaća kazneno djelo. Još ni danas plaće nisu dobili mnogi radnici, i podsjećam samo na Kamensko, Industrogradnju, Naprijed i brojne druge tvrtke. Čak postoje slučajevi da su pojedini radnici koji nisu dobivali plaće zbog cijele ove zavrzlame bili dvostruko oporezivani. Pozivam ravnatelja porezne uprave Božidara Kutlešu da žurno riješi problem naplate poreza u ovakvim slučajevima a također Ministarstvo financija da razmotri moguće izmjene zakona radi izbjegavanja daljnjim nepravdi. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bunjcu. Poštovane kolegice i kolege, s ovime smo iscrpili sve točke dnevnog reda predviđene za današnji dan. Nastavljamo sa radom u srijedu 27. veljače u 9,30 sati s točkom dnevnog reda Godišnje izvješće o radu Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave za 2017. godinu. Hvala vam lijepo i ugodan ostatak dana vam želim. SJEDNICA PREKINUTA U 13,11 SATI
Fino smo sve, evo izdefinirali, dobili ste opomene koje ste zaslužili pa idemo dalje. Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e, kolega Goran Aleksić.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče HS-a. Uvaženi kolegice i kolege, dragi građanke i građani RH. Ja moram u ovom trenutku reći koji su matematički dokazi zašto konverzijom kredita CHF u euro kredite nije izvršeno obeštećenje dužnika. Naime, već 8 mjeseci je prošlo, čekamo na konačno rješenje Vrhovnog suda, da odluči imaju li konvertirani krediti pravo na obeštećenje ili nemaju i ja jednostavno moram izložiti matematičke dokaze jer pravne dokaze sam već izložio. Dakle, ovdje imam za primjer jedan konkretan kredit. Taj konkretan kredit koji je podignut 2005. godine, u trenutku podizanja, to je bilo 100 tisuća franaka, u kunama je to bilo 475 tisuća kn okruglo. Nakon 10 godina redovne otplate, dakle, onaj trenutak prije same konverzije, taj kredit je iznosio 518 tisuća kn, dakle, 10 godina redovne otplate i kredit je veći za gotovo za 10% nego na početku otplate. I onda se događa konverzija, zakonska konverzija i na temelju usporedbe s euro kreditom, smanjuje se glavnica i nova glavnica u 9. mj. 2015. godine iznosi 372 870 kn, okruglo 373 tisuće. Ta nova glavnica u stvari, ovdje koja je prikazana, predstavlja i smanjenu glavnicu i tu smanjenu glavnicu umanjenu za efekt preplate, jer kod usporedbe CHF i euro kredita došlo je do određene preplate u smislu da je simulirani euro kredit trebalo plaćati manje nego što je plaćen ovaj stvarni kredit i onda je ta preplata kroz umanjenje rata u nekom određenom periodu vraćen dužniku. Dakle, ta umanjena glavnica na temelju konverzije, umanjena još dodatno na preplatu iznosila bi 373 tisuće kuna. I sad, imamo situaciju da nije bilo konverzije i da je taj dužnik tužio banku i da je taj dužnik tužio banku i da je tražio preplaćene iznose kamata, preplaćene iznose valute tečaja i da je pri tom dobio i zatezne kamate, što svaki dužnik koji tuži dobiva, efekt bi bio daleko, daleko veći, nego kod konverzije CHF kredita. Dakle, u slučaju kada bi taj dužnik za taj isti kredit tužio, a ne bi izvršio konverziju, on bi na temelju umanjenja glavnice po početnom tečaju, dakle, u tom slučaju vrijedi samo početni tečaj CHF-a jer ne vrijedi valuta i kad bi po tom početnom tečaju umanjena glavnica bila smanjena još dodatno za preplatu koju čini razlika u preplaćenoj kamati, razlika u tečaju i dodatno zatezna kamata, ta nova glavnica iznosila bi 232.000,00 kn. Dakle, nova glavnica na temelju presude bila bi 40% niža nego glavnica nakon konverzije, to je matematički dokaz da konverzijom nije izvršena restitucija koja je propisana EU pravom. Vrhovni sud u ovom trenutku odlučuje o tome hoće li dužnicima omogućiti da dobiju tu svoju preplatu, tu restituciju ili će reći da oni na to pravo nemaju. Matematika je egzaktna znanost i matematika kaže da dužnici koji su konvertirali CHF kredite imaju pravo na obeštećenje. Dodatno se prikazuje što bi bilo kada bi ugovor bio ništetan, kada bi ugovor bio ništetan, to bi značilo da kredita više nema i da dužnik ima pravo dobiti sve ono što je dao banci, a banka bi njemu morala vratiti ono što je dužnik dobio od banke i kad bi se to sve skupa prebilo, kredita više nema, hipoteke nema i banka bi dapače bila dužna još 157.000,00 kn svom bivšem dužniku. Efekt ništetnosti ugovora je daleko najsnažniji efekt, međutim, čak i efekt preplate je vrlo snažan i on omogućuje da se dođe do bitne restitucije i ta restitucija je daleko, daleko veća od onoga što smo dobili konverzijom CHF kredita. I osim toga što sam sada objasnio ovaj matematički prikaz zašto konverzija nije restitucija i zašto konverzija ne smije biti razlog da se ne dopusti dužnicima da dobiju svoje preplaćene iznose. Moram reći još jednu vrlo bitnu vijest, a to je da su i u Španjolskoj krediti s valutnom klauzulom CHF proglašeni ništetnima, da je CHF valutna klauzula ništetna. Njihovo udruženje za zaštitu potrošača je podiglo 3 tužbe i dobilo 3 presude kojima je presuđeno da su banke ugovarale ništetnu valutnu klauzulu CHF, tako da imamo 3 presuđenja u Grčkoj, u Španjolskoj i u RH da je valutna klauzula CHF ništetna. Zahvaljujem.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj Živog zida i SNAGA-e u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Goran Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege, drage građanske i građani RH, kao što vidite, sabornica je dosta prazna, ali ja moram reći ono što puno puta napišem na svojoj Face stranici, nije toliko važno koliko u Saboru ima zastupnica i zastupnika nego je važno da se odavde može poslati javna poruka. Tu javnu poruku čut će i građani, čut će institucije, HDZ prati sve ovo što se ovdje događa koja je na vlasti i koja odlučuje o svemu, Sabor RH, to sam isto puno rekao, ne odlučuje ustvari ni o čemu, o svemu u RH odlučuje Vlada RH. Dakle drage građanke i građani RH, morate biti svjesni da se odluke donose u Vladi RH a Hrvatski sabor je samo formalno mjesto odlučivanja ali ustvari ne odlučuje ni o čemu. Pa ja bih uputio opet jednu javnu poruku o kojoj sam već nešto malo govorio ali ne sa ovog mjesta, u Španjolskoj je donesena, ustvari donesene su tri presude u Španjolskoj čime je i u Španjolskoj valutna klauzula CHF proglašena nepoštenom i time ništetnom. Više gotovo da ne postoji zemlja EU-a u kojoj su ugovarani krediti s valutnom klauzulom CHF u kojoj nije ta valutna klauzula proglašena ništetnom. Dakle ona je ništetna u Španjolskoj, ona je ništetna u Francuskoj, u Njemačkoj čak za pravnu osobu, u Austriji su takvi sudski postupci završili u korist dužnika, u Rumunjskoj a mi i Grčka imamo i kolektivne presude. Uskoro će Vrhovni sud RH odlučiti o revizijama banaka nakon čega će se otvoriti širom vrata za odlučivanje o eventualnom sudskom sustavnom rješenju toga problema na način da se bankama naloži da nagodbama riječi taj problem s dužnicima i sad se opet vraćam na početak svojeg izlaganja, ključ rješenja je Vlada RH. Ove godine vrlo uskoro Vrhovni sud odlučit će o revizijama banaka, ja vjerujem da će odluka biti pozitivna, da će biti u korist potrošača i time će se omogućiti da 125 000 potrošača koji su ugovarali kredite sa valutnom klauzulom CHF, u privatnim sudskim postupcima dobije svoj novac međutim, 125 000 privatnih sudskih postupaka je nešto što nije uza očekivati da će se uistinu i dogoditi. 20 do 30% ljudi ako ode na sud, to je puna šaka brade, što se mene tiče. Stoga bi trebala dužnost Vlade RH da osigura vladavinu prava u RH i da osigura da svih 125 000 oštećenih dužnika dobije svoj novac. Sabor RH će sigurno to izglasati ako Vlada RH predloži takvo rješenje. Hoće li Vlada to učiniti ili neće, ja to ne znam ali ja ću svakako inzistirati da Vlada to učini i pomoći ću Vladi maksimalno s moje strane da se pripremi jedno rješenje koje će biti za sve prihvatljivo. No ono što je isto tako jako važno je odluka Vrhovnog suda, o tome imamo li nakon konverzije pravo na obeštećenje, već sam ukazivao na matematičke dokaze da se to mora riješiti u našu korist. Matematika je apsolutno na našoj strani, ukoliko Vrhovni sud RH odluči da dužnici koji su konvertirali CHF kredite nemaju pravo na obeštećenje, to će biti gaženje vladavine prava, to će biti gaženje jednakosti građana RH jer oni koji nisu konvertirali kredite, presudom dobivaju 60% do 100% više nego mi koji smo konvertirali kredite. Kada se stavi na papir presuda i restitucije iz presude i kada se stavi na papir ono što se dobije konverzijom CHF kredita, presuda je 60% do 100% financijski jača od konverzije. 13. lipnja ove godine nastupa zastara potraživanja za kamate, za preplaćene kamate, i uistinu je krajnje vrijeme da Vrhovni sud donese tu odluku kao što je i krajnje vrijeme da donese odluku o revizijama banaka, nadam se da će to biti vrlo brzo riješeno. Nakon toga krećem u akciju da Vladi RH dokažem da je potrebno da preko 10 milijardi kuna bude vraćeno građanima čime će se pomoći i građanima ali i državi jer će tu kroz to rasti i BDP. Hvala lijepo.
Sada je na redu Klub zastupnika Živog Zida i SNAGA-e i poštovani kolega Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče HS. Uvažene kolegice i kolege, u subotu smo saznali da je ministrica Gabrijela Žalac teže ozlijedila djevojčicu od 10.g. u prometnoj nesreći u ulici gdje ona sama stanuje. Djevojčica je dobila prijelom noge i bila je podvrgnuta operaciji u bolnici. Nakon toga svjedočili smo kaosu različitih informacija koje su pristizale, a između ostaloga prva informacija je bila da je djevojčica kriva za nesreću jer je pretrčala mimo neobilježenog pješačkog prelaza, e da bi se kasnije saznalo da u toj ulici uopće nema pješačkoga prijelaza i što je najbitnije da ministrica to vrlo dobro zna jer u toj ulici stanuje, a između ostaloga, da vrlo dobro zna da su se na ulici nalazila djeca s obzirom da je išla po svoje vlastito dijete koje se vraćalo sa vjeronauka. Vlada se oglasila priopćenjem da se ta nesreća mogla dogoditi bilo kome, međutim, sasvim je jasno da se ta nesreća nije mogla dogoditi bilo kome, nego vozaču koji je postupio nesavjesno. Između ostaloga, Vlada je rekla da takva situacija ne traži ostavku, niti bi je uopće oni prihvatili, da bi onda sama ministrica rekla da je nudila ostavku u subotu, pa je onda ipak u ponedjeljak ponudila, pa je premijer odbio, u biti da je htjela dati ostavku, mogla je podnijeti neopozivu ostavku, da je premijer je htio maknuti, smijenio bi je i bez te ostavke. Ono što nismo do danas saznali je, između ostalog, kojom brzinom se kretala ministrica, policija taj podatak skriva, isto kao što tvrdi da za takvu nesreću nije potrebno podnijeti kaznenu prijavu iako u RH imate na desetine primjera da su za upravo takve prometne nesreće podignute kaznene prijave i što je najbitnije, donesene pravomoćne presude. Vrhunac ove priče je bio taj da se saznalo da ministrica nema važeću vozačku dozvolu i to više od dvije i pol godine. Ona kaže da ona to nije primijetila, ali postavimo si pitanje je li moguće da netko tko dvije i pol godine vozi auto nije vidio da mu je vozačka dozvola istekla. Slučajno ili ne, tih dvije i pol godine se poklapa sa mandatom rada Vlade, što pokazuje bahati stav ministara, a ta ja sam od danas ministar i prema tome, ne moram više poštivati nikakve zakone RH iako su ovdje u ovom Visokom domu prisegnuli upravo suprotno da će te iste zakone poštivati jednako kao i Ustav RH. Očito je da se na ovaj način uvode u RH dvostruki kriteriji, očito je da se uvodi neodgovornost kakvu zapadni civilizirani svijet ne poznaje, a mi upravo tome svijetu želimo težiti. Imate primjer, recimo, švedske ministrice koja je dala ostavku jer je vozila sa 0,2 promila u krvi i nije izazvala nikakvu nesreću. U Australiji zamjenik premijera daje ostavku jer je njegov sin izazvao prometnu nesreću. Kod nas, znači, čak kad i ministar koji je prekršio očito zakon i izazvao tešku prometnu nesreću, ne mora, dakle, podnijeti ostavku. Neodgovornost se očituje u tome što hrvatski građani ne mogu preći hrvatsku granicu ako im samo jedan dan putovnica nije važeća, moraju platiti zateznu kamatu ako su samo jedan dan zakasnili s plaćanjem računa, za najmanji nemar na radnom mjestu dobiva se otkaz, ako se prijavite na bilo koji natječaj na javnu nabavu, samo neka vam je jedan podatak krivi, bit ćete potpuno eliminirani, a ovdje u ovom slučaju, dakle, vidimo da ministrica je prekršila na više načina odgovornost o svojoj javnoj dužnosti i neće snositi nikakve sankcije, izuzev ovih 500,00 kn koje je platila. Ja vam garantiram jednu stvar, da je ovo bila Vlada Živoga Zida i da je ministrica bila članica Živog Zida, HDZ bi na sva zvona zvonio da ju treba smijeniti. A zašto? Zato što njima nije bitan sadržaj, njima nije bitno šta se dogodilo, njima je samo bitno kakva je članska iskaznica. To je poruka koja se šalje gospodo ovim vašim ponašanjem i očito je da su do sada Vlade radile na način čuvajte nas, pazite nas, a ova vlada radi na način, ne čuvajte nas, gazite nas.
Vrijeme je isteklo, hvala vam.
Živi Zid se također prijavio za iznošenje stajališta, u njihovo ime govorit će zastupnik Pernar.
Uvažene dame i gospodo, Laura Skala, mlada učenica je pokrenula prosvjed za klimu u RH, bit će sutra u 12,30 na Europskom trgu i nakon toga će doći do HS odnosno do Markovog trga kako bi upozorili na klimatske promjene i ne samo na klimatske promijene, nego na to da se u školskom kurikulumu, znači, u udžbenicima se uopće ta tema ne spominje odnosno zanemarivo se spominje, kaže djevojka dalje da se spominju klimatske zone, da je klima različita na različitim dijelovima kugle zemaljske, al to znamo i sami i bez da nam to piše u udžbeniku. Međutim, da dolazi do promjena klime na zemlji koje bi mogle biti fatalne za ljude koji žive na planeti zemlji, o tome se jako, jako malo govori, kao i o uzrocima tih istih promjena. Htio bi napomenuti odnosno naglasiti da veliku količinu stakleničkih plinova na zemlji stvaraju upravo životinje, ali ne životinje koje žive u prirodi, nego životinje koje uzgajaju ljudi radi mesne ishrane i te životinje ne stvaraju samo ugljični dioksid, nego stvaraju i metan koji je puno potentniji plin što se tiče zemljinog zagrijavanja. Nažalost, naš obrazovni sustav, kao i mediji, uključujući našu državnu televiziju, nisu zainteresirani za problem klime odnosno nedovoljno su zainteresirani. Mesna ishrana kao velik faktor koji doprinosi globalnom zagrijavanju, što vezano uz emisije stakleničkih plinova, što vezano uz krčenje šuma odnosno dezertifikaciju prostora, to se ne spominje kao da taj problem ne postoji. Ne govori se učenicima ni to da je biljna ishrana zdravija od mesne, da oni koji ne jedu meso žive dulje, ne govori se učenicima da mesna ishrana izaziva hrpu bolesti, među ostalim karcinome i na kraju krajeva krvožilne bolesti, nakuplja se masnoće na stjenkama krvnih žila, dolazi do njihovog začepljenja odnosno srčanog i moždanog udara, do porasta krvnog tlaka i na kraju krajeva to za mnoge završava fatalno i eto, mogu samo reći učenicima da smatram da je bolje da su sutra u 12,30 na Europskom trgu, nego da su u učionicama i da ću osobno doći tamo i podržat ih jer smatram da je njihova borba ispravna i da cilj za koji se bore je plemenit, a to što neki drugi to ne vide, to je njihov problem. Živjeli.
Dobro jutro poštovane kolegice i kolege, kao i svaki puta u srijedu krećemo sa raspravama klubova, slobodni govor. Prvi je na redu Klub zastupnika Živog zida i SNAGE, poštovani kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče sabora, uvažene kolegice i kolege, ovih dana Vlada je otpisala oko 700 milijuna kuna kredita, a najveći dio se odnosi na kredite koji je davao Fond za razvoj i zapošljavanje oko 670 milijuna kuna, a manji dio na kredite razvojačenih Hrvatskih branitelja oko 30 milijuna kuna. Treba napomenuti da je u ovom programu već ranije otpisano razvojačenim braniteljima oko 210 milijuna kuna duga. Dio dugova je otpisan jer je dio korisnika umro, drugi je teško bolestan, a treći imaju ozbiljnih zdravstvenih i financijskih problema. Živi zid ovu odluku apsolutno pozdravlja i postavlja se onda pitanje u čemu je problem, zašto smo se javili za riječ, javili smo ste za riječ zbog toga što ova, što je ova Vlada sve do jučer najoštrije napadala Živi zid kao populiste zbog toga što se zalažemo za otpis dugova. Tvrdili su da su dugovi odnosno krediti otplativi i da se bezuvjetno moraju plaćati. Sada smo odjednom saznali da se više ne moraju plaćati. Imamo preokret za 180 stupnjeva. Možemo li sada tvrditi da je ova Vlada populistička? Sa ranijim otpisom oprošteno je dakle više od milijardu kuna duga i postavljamo logičko pitanje. Zašto se krediti ne otpisuju svima podjednako već samo odabranima? Zašto se stvaraju podijele u hrvatskom društvu? Zašto se jedni hrvatski građani ne mogu riješiti duga čak ni onda kada umru jer njihovi nasljednici moraju preuzeti dug, a drugi se eto mogu riješiti kad su bolesni ili imaju financijskih poteškoća? Zašto se ne opraštaju dugovi tvrtkama, obrtima i OPG-ovima koji se imaju šanse vratiti na tržište, ali se ne mogu zbog lihvarskih kamata, postupaka ovrha i blokada. Zašto se dugovi ne otpisuju umirovljenicima, posebno dakle bolesnima i siromašnima. Zašto se baš uoči izbora, rade ovakvi manevri? Da li se na ovaj način kupuju glasovi, vodi li se otpisom dugova kampanja proračunskim novcem? Oprostom duga dakle od oko milijardu kuna Vlada je direktno priznala da je Živi zid u pravu. Da se dugovi u ovakvom modelu ekonomije i financiranja ne mogu platiti. Nije moguće otplaćivati dugove u kojima su kamate previsoke, u kojima imamo kriminalni Ovršni zakon, kredite koji su vezani uz valutnu klauzulu i u društvu gdje HNB nije ni Hrvatska, ni narodna, ni banka već mjenjačnica stranih valuta u kune, gdje su ulog u narodne banke izdajničkom politikom preuzele poslovne banke. Naravno po daleko težim uvjetima kreditiranja. Vlada je priznala da se dugovi nakon određenog vremena moraju otpisati, da je potrebno uvesti alat apsolutne zastare i da samo potpuni reset gospodarstva može nuditi priliku za novi početak, novi uzlet, ali i za poštivanje načela socijalne države. Mi danas imamo situaciju da su mnogi dugovi stari po više desetljeća, da su kamate po dva, tri puta veće od glavnice, čak i po deset puta u pojedinim slučajevima, imamo ljude koji su bili dužni 50 tisuća kuna, a danas su dužni milijune, imamo ogromni porezni dug, a Vlada ga misli riješiti smiješnom objavom liste dužnika na internetu. To jednostavno nije moguće. Vlada je shvatila jedan dio programa Živoga zida, al na kraju će pod prisilom morati shvatiti i drugi dio programa, a taj je da ne samo da se ne mogu platiti unutrašnji dugovi već i vanjski dug države tim prije jer je dobar dio toga duga nastao nelegalno i nelegitimno. Hrvatska treba novi model ekonomije, novu monetarnu politiku u kojoj će dugovi postati stvarno otplativi, a to se može jedino na način da HNB pusti u opticaj dovoljnu količinu [[Upadica: Hvala.]] gotovoga novca, a to će moći tek kad se vrati u ruke naroda. Hvala lijepa.
Slijedeći Klub zastupnika biti će Živog zida i SNAGA-e u ime koje će govoriti poštovani zastupnik Ivan Vilibor Sinčić.
Hvala vam predsjedavajući. Danas ću govoriti o strahovitom licemjerju koje rade hrvatski ministri i hrvatska država. Govorit ću o tome kako za neke ima a za neke nema, kako ću neki povlašteni a drugi su osuđeni na propast. Za početak pročitat ću pismo jednog gospodina iz Trpinje koji je poljoprivrednik pa evo. Poštovani, obraćam vam se za pomoć zbog sveukupne teške situacije u kojoj sam se našao najmanje svojom krivnjom a uslijed čestih promjena u državnom sustavu poticaja u poljoprivredi, koji su imali za posljedicu uništavanje sela i seljaka. Kada se tome doda bankarski sustav i krediti, prijevare i nemogućnost naplate potraživanja, porezni sustav propast je zagarantirana. Zbog situacije u kojoj sam se našao na ivici preživljavanja a u želji d svojim radom vratim dostojanstvo svojoj obitelji, obratio sam se najvišim dužnosnicima za pomoć, premijeru, Predsjednici, ministru financija, ministru poljoprivrede. Od svih sam dobio tek formalne i protokolarne odgovore a od resornog ministra nijedne riječi. Toliko o brizi za hrvatsko selo. Kada je trebalo smanjiti poticaje za mlijeko onda nisu oklijevali a danas kada je posljedica uništen OPG-i i OPG-ovi poput mojega i obitelji u dugovima, nisu u stanju odgovoriti niti na dopis. Obraćam vam se u nadi da ćete iznijeti ovaj problem kao vapaj jednog seljaka. Ja sam želim da nastavim sa svojim radom i znanjem privređujem za moju obitelj i vratim dugove koje imam. Za to mi je potreban kredit po povoljnijim uvjetima od HBOR-a, Hrvatske banke za obnovu i razvoj ili iz nekog poticajnog programa te bar djelomičan oprost poreznih dugova. U privitku se nalaze svi dopisi koje sam slao na adrese državnih institucija i njihovi odgovori, g. Miloš Perajlić. Kolegice i kolege, ovdje imamo svjedočanstvo onoga što je danas sve češće u hrvatskoj poljoprivredi a to je propast malih OPG-ova, gospodin ovdje obraća se svima nama, piše, pisao je institucijama, traži među ostalim od HBOR-a kredit, povoljan kredit pošto poljoprivredne banke nema nigdje, još jedna predizborna laž g. Plenkovića i njegovog ministra poljoprivrede Tolušića, ostaje nam taj HBOR i nešto malo HAMMAG Bicro ali ne može gospodin dobiti od HBOR-a kredit i njemu je suđeno da propadne i valjda se iseli u Njemačku. Međutim tko može dobiti kredit? U isto vrijeme dok gospodin treba jeftini kredit da preživi, HBOR pazite sada, 649 milijuna daje na Maršalove otoke, malu državu u Tihom oceanu, tamo dajemo 640 milijuna kuna. Ovo je dopis od HBOR-a dobiven na temelju povjerenika za informiranje, ovdje je popis svih kredita iz srpnja prethodne 2018. g. Evo ga. ... [[Govornik se ne razumije.]] 650 milijuna kuna je našeg novca, iz naše investicijske banke je išlo na Maršalove otoke, firmi inače g. Debeljaka, znamo g. Debeljak ima svoje fantomske brodove od kojih niti jedna nije napravio, dakle mi kao hrvatska država dok gledamo kako nema ulaganja u poljoprivredu, kako poljoprivreda propada, kako se ljudi iseljavaju sa sela, nećemo pomoći njima ali jednoj fiktivnoj firmi za izgradnju broda koji nikad neće biti izgrađen, dajemo na Maršalove otoke u vrijeme dok su Maršalovi otoci na crnoj listi EU-a kao adresa za izbjegavanje poreza i da stvar bude gora, na ovakav posao, fiktivni posao, još je država dala jamstvo, da, kad g. Debeljak više neće moći izvršiti taj posao kao što nije izvršen niti jedan posao, jednostavno će se naplatiti od mizernog proračuna, banka će svoje naplatiti iz državnoga proračuna a tko je u Nadzornom odboru HNB-a? Pa upravo svi ovi ministri, po službenoj dužnosti HBOR ima 10 članova Nadzornog odbora, šef Gospodarske komore, 3 zastupnika, 6 ministara, među ostalima ministar financija Zdravko Marić, g. Tolušić, Gabrijela Žalac, Gari Capelli i dr. Znači u isto vrijeme dok mu pišu ljudi da propadaju, da im treba pomoć HBOR-a i jeftini kredit, mi dajemo 650 milijuna kuna koje nikad neće više vidjeti na Maršalove otoke i ministar Tolušić iz Nadzornog odbora HBOR-a sve to gleda i sve to blagoslivlja. I zato ćete dobiti još kaznenih prijava, jučer ste dobili još 4 i neću stati dok odgovorni ne završe u zatvoru.
Sada je na redu poštovani kolega Goran Aleksić u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege, drage građanke i građani RH. Moram reći nekoliko vrlo bitnih stvari o presudi suda EU-a C-118/17 o kojoj se dosad u javnosti nije dovoljno govorilo, a koja je izuzetno važna i koja je obvezujuća za sve sudove u RH, pa tako i za Vrhovni sud RH koji ovih dana odlučuje o tome imaju li dužnici koji su konvertirali kredite pravo na tužbe i na obeštećenje. Jako sam radostan da je ta presuda suda EU-a potpuno u korist potrošača i da će Vrhovni sud morati tu presudu primijeniti kod svog odlučivanja. O čemu se radi? Radi se o jednom mađarskom slučaju, ne znam koliko je to vama poznato, ja sam o tome već govorio ovdje. Mađari su, kao i Hrvatska konvertirali CHF kredite u forinte, ne u eure, nego u domaću valutu, međutim njihov tečaj je bio 6,3, nije bio početni tečaj, nije bio tečaj eura kao kod nas koji je bio realan. Pa tako Mađari nisu sjajno prošli, nisu niti mi sjajno prošli, ali Mađari su prošli još lošije. I dakle, da se vratimo u prošlost, na temelju presude C-26/13 suda EU-a, donesena je presuda da je valutna klauzula u Mađarskoj, valutna klauzula CHF ništetna, pa je na temelju toga Mađarska donijela zakon kojim je, između ostalog konvertirala te kredite u forinte. I nakon toga je jedan potrošač, odnosno potrošačica, gđa. Dunai ipak tužila banku i tražila da se njezin ugovor proglasi ništetnim. Na temelju te tužbe nacionalni mađarski sud zahtijevao je od suda EU-a da da odgovore na neka prethodna pitanja. A temeljni odgovor je taj, ima li pravo dužnik, nakon što je konvertirao kredit, dobiti obeštećenje. Ima li pravo u stvari na ništetan ugovor. Pa ukratko, što je sud EU-a odlučio presudom C-18/17, on je odlučio, kao prvo da ukoliko je ništetna valutna klauzula, da se u tom slučaju radi o glavnom predmetu ugovora i da u tom slučaju, ako je glavni predmet ugovora ništetan, da bi po mišljenju suda EU-a trebao biti ništetan i ugovor. Drugim riječima, ako to prenesemo na slučaj Franak u Hrvatskoj, svi ugovori s valutnom klauzulom CHF, trebali bi, po mišljenju suda EU-a trebali biti ništetni. To je prva stvar. Druga stvar. Ono što kaže sud EU-a je sljedeće. Da se zakonom ne smije umanjiti pravo potrošača na obeštećenje koje mu daje pravo EU-a. Dapače, da se mora utvrditi je li zakonom vraćen onaj novac koji je preplaćen zbog primjene nepoštenih ugovornih odredaba, a mi iz Udruge Franak i ja osobno, već smo dokazali da nije vraćen iznos koji je preplaćen na temelju nepoštenih ugovornih odredaba, pa stoga, Vrhovni sud RH, kada će primjenjivati presudu suda EU-a C-118/17 kod odlučivanja o slučaju Franak, za konvertirane kredite, on će morati primijeniti pravilo suda EU-a koje kaže da se ne smije umanjiti pravo potrošača na obeštećenje. Prema tome, morat će presuditi da mi imamo pravo na obeštećenje unatoč tome što smo konvertirali CHF kredite. Sljedeća stvar. Pravo korisnika kredita, odnosno potrošača i njegov interes, uvijek su ispred interesa nepoštene banke. Dakle, ukoliko se utvrdi da je banka bila nepoštena, onda potrošač ima pravo na obeštećenje i pritom se ne smije gledati na to da će banka možda biti oštećena, a ja moram reći da banka neće biti oštećena u Hrvatskoj, niti jedna, banke imali preko 30 milijardi kuna likvidnosti i njima će se samo smanjiti likvidnost ukoliko vrate ono što su nepošteno stekli. I konačno, još jedna važna stvar je ta da potrošač ima pravo birati hoće li ostati u ugovoru koji je ništetan, nepošten ili će na temelju zakona, ili će zahtijevati da se taj ugovor proglasi ništetan. Dakle, on ima pravo ostati u tom ugovoru, ako želi, ako je to za njega bolje. To kaže sud EU-a. Sljedeća stvar koja je isto tako važna jest ta da Vrhovni sud RH na temelju te presude ima pravo ujednačiti sudsku praksu, ali unatoč tome što on sad ujednačuje sudsku praksu i što će on ujednačiti sudsku praksu, niži sudovi i dalje imaju pravo postavljati prethodna pitanja sudu EU-a bez obzira kakva bila odluka Vrhovnog suda RH. Od nas svih očekujem da nakon konačnih odluka Vrhovnog suda donesemo zakon i sustavno riješimo obeštećenje svih dužnika. Hvala.
Sada ćemo prijeći na iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika i… Dobro, pričekat ćemo striktno vrijeme. Evo ga, još pola minute. Evo, budući da je došao poštovani zastupnik Ivan Vilibor Sinčić, onda možemo početi jer je prvi Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Govorit ću o stanju u brodogradnji. Za početak samo jedna informacija iz Brodotrogira. Javljeno mi je danas da je g. Končar za još 20% smanjio plaće jednom dijelu radnika tamo. Tako da, nastavlja se ova priča i širi i razvija na sve moguće strane, no međutim, vratimo se na trenutak na ovo što se dešavalo jučer i zadnjih dana oko Uljanika. Jako je dobro, jako je dobro da je došlo do uhićenja, da je došlo do uhićenja 12, što direktora, što članova nadzornih odbora uprava, međutim do toga je došlo prekasno i osim toga što je prekasno, prema je. Premalo je i prekasno. Zašto je premalo? Zato što g. Rossanda nije najkrupnija riba u cijelom tome lancu. Naime, g. Rossanda je radio ono što su mu drugi omogućili. A tko mu je omogućio da radi to što radi? Prije svega mu je to omogućila Vlada, odnosno Vlade. Zašto to govorim? Zato što u ugovorima o restrukturiranju, recimo 3. Maja, iz 2013. g. ili Brodosplita ili Brodotrogira iz 2013. g. definirano je jedno tijelo Hrvatska brodogradnja - Jadranbrod kao skupina stručnjaka koji se bave brodogradnjom, sastavljeno od ekonomista, inženjera brodogradnje, itd., koja je zadužena za reviziju restrukturiranja brodogradilišta. Znači od 2013. do danas Hrvatska brodogradnja – Jadranbrod prati Split, Trogir i Rijeku, a od 2015. g. onda prati i Uljanik. I kako prati? Prati tako da na mjesečnoj bazi, znači svaki mjesec, što je nekakvih 60 puta za 3 brodogradilišta i 35 puta za Uljanik, znači je dostavljala mjesečna izvješća, u početku je to bilo 10-ak strana, poslije je to bilo 20-ak i više stranica u kojima je detaljno elaborirala što se dešava u svakom pojedinom brodogradilištu i u vezi onoga što je potpisano u ugovorima o prodaji i prijenosu dionica i u vezi onoga što je viđeno na terenu. Pa, stavimo stvari u kontekst. 2013.g., počinju se pisati prva izvješća i tadašnji ministar gospodarstva g. Vrdoljak, tadašnji, dakle, premijer i sve ostalo, dobio je izvješće gdje jasno popisuju ono što ne valja, da se ne grade brodovi, da novi vlasnici ne daju svoj novac koji su se obvezali dati, da se ne poštuje ono što je dogovoreno oko zaposlenih, što broja, što kadrovske strukture i to sve potvrđuje i Državna revizija koja radi reviziju izvršenja proračuna na kraju svake godine tj. onog dijela proračuna koji se odnosni na Ministarstvo gospodarstva. Unatoč tome što su sve dobivali informacije na vrijeme, ministri su se pravili ludi. Znači, što je poanta svega ovoga? 60 puta, 60 mjeseci za redom, sve Vlade, svi ministri i CERP vidjeli su da se ništa ne radi, da se novac daje uludo, ništa nisu napravili, pustili su da se dođe do ove situacije, do ove točke bez povratka i sada prebacuju krivnju na sitnu ribu. Ne, gospodo ministri gospodarstva, premijeri, ljudi iz CERP-a, vi ste detaljno znali svaki mjesec što se dešava i unatoč tome što ste znali, vi ste i slijedeći mjesec i slijedeće godine odobravali stotine milijuna i milijarde što iz proračuna, što tamo u HBOR-u i HPB-u gdje sjedite znajući da neće biti brodova, znajući da se baca u vjetar direktno oštećujući državni proračun i javni novac. Sve ste znali na vrijeme, redovito ste dobivali izvještaje i ja osobno očekujem da vi odgovarate, vi kao nalogodavci, vi kao oni koji su kontrolirali. Pazite ovo, što se tiče jamstava isto, recimo nekome ste jamac za kredit, pa provjerit ćete u kakvom je stanju solventnost ili … [[Govornik se ne razumije]] itd. ta osoba, ali Vlada to nije napravila za sve ove poslove, zapravo nije ni htjela napravit. Zašto? Jel bi onda se vidjelo što je i službeno i formalno, a ovako je sve znala i unatoč tome je ulazila u te poslove, zato ja sve njih smatram kao odgovorne za izvlačenje i pranje novca i nećemo na tome stati. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj Živog zida i SNAGA-e u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Goran Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS-a, uvažene kolegice i kolege. Drage građanke i građani RH, iz dana u dan, situacija u slučaju Franak je nova. Iz dana u dan, to se razvija kao svojevrsni triler. Govorio sam da Vrhovni sud RH treba donijeti dvije vrlo bitne odluke vezane za konverzije CHF kredita i za prava dužnika koji su konvertirali CHF kredite. Postavlja se pitanje imaju li takvi dužnici pravo na obeštećenje nakon što su konvertirali svoje kredite. Jučer je Vrhovni sud RH objavio jednu odluku, nažalost, tom odlukom to pitanje nije riješeno. Radi se o konvertiranom kreditu, radi se o tome da je dužnik koji je konvertirao CHF kredit, dobio pravomoćnu presudu da ima pravo na preplaćene kamate, ali nažalost, niti je županijski sud odlučivao o tome je li konverzija tome prepreka niti je Vrhovni sud o tome odlučivao, iz jednog vrlo jednostavnog razloga. Naime, banka je prigovorila da dužnik nema pravo na preplaćene kamate zbog toga jer je napravio konverziju CHF kredita tek u žalbenom postupku. Po Zakonu o parničnom postupku, to je kasno. Iz procesualnih razloga se zbog toga o tome pitanju nije odlučivalo. Pa nam zbog toga preostaje druga odluka, odluka po reviziji 2868/18, i tom odlukom to pitanje bit će riješeno. I ne budi lijena, odvjetnica koja zastupa tog dužnika u tom konkretnom predmetu 2868/18, danas je poslala svog kolegu iz kancelarije na Vrhovni sud RH i njezin kolega je tražio uvid u spis i kolega iz kancelarije, odvjetnice Patricije Đurić, koja zastupa stranku u tom konkretnom predmetu, saznao je vrlo bitne informacije. I ta odluka, donesena je. Dakle, odluka je donesena. Međutim, odluka je u ovom trenutku u proceduri i dokle god se ne završi ta procedura, a to otprilike izgleda tako, da nakon što se odluka donese, onda mora ići kod suca evidentičara koji mora provjeriti neke dodatne detalje, nakon čega se odluka šalje strankama i nakon čega se odluka može objaviti i na stranicama Vrhovnog suda RH. Ono što je jako dobro, jest da je odluka donesena. Ja moram biti optimist i moram se nadati da je odluka pozitivna, da je ona u korist potrošača. Ta odluka je na županijskom sudu bila takva da potrošač nema pravo na preplaćene kamate jer je napravio konverziju, međutim u međuvremenu je uslijedila presuda suda EU-a, C-118/17, koja je jasno rekla i nedvojbeno da se zakonom ne smiju umanjiti prava potrošača i da sud mora utvrditi je li zakonom omogućeno vraćanje preplaćenih iznosa na temelju nepoštenih ugovornih odredaba, a mi smo u međuvremenu, zadnja dva mjeseca, matematički dokazali da zakonom nije vraćen preplaćeni iznos i uistinu se nadam da je odluka pozitivna. Međutim, ne znam još uvijek kakva je ta odluka. Nadam se i vjerujem da će vrlo uskoro Vrhovni sud objaviti tu odluku na svojim stranicama i da ćemo konačno znati imaju li dužnici koji su konvertirali svoje kredite, pravo na obeštećenje. Moram reći dodatno, da ova odluka koje je jučer donesena je izvrsna odluka zbog toga jer je njome ponovno potvrđeno ono što mi stalno govorimo, a to je da banke nisu uskladile svoje poslovanje sa Zakonom o potrošačkom kreditiranju tijekom 2013. i 2014. godine jer one tvrde da su slanjem obavijesti o parametrima svim dužnicima koji su ugovarali promjenjivu kamatnu stopu, riješili ono što zakon od njih traži. Vrhovni sud je, naprotiv rekao da banke to nisu učinile jer su one morale dužnike pozvati na pregovore i morale su s dužnicima parametre ugovoriti, a budući da to nisu učinile, u takvim ugovorima u kojima promjenjiva kamatna stopa nije ugovorena na način da se sastoji od fiksnog dijela i marže, nego je to banka samo obaviješću riješila, to nije riješeno i prema tome, ti dužnici imaju pravo na sve preplaćene iznose od početka pa do podnošenje tužbe. Čekam s optimizmom da se konačno objavi odluka Vrhovnog suda o našim pravima nakon konverzije CHF kredita. Hvala.
Molim vas da budemo fer i da se držimo vremena. Idući na redu je Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e, poštovani kolega Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Prošle godine u ljeto donesena je povijesna presuda protiv tvrtke Monsanto danas Baer koja mora isplatiti poljoprivredniku oboljelom od raka 289 milijuna dolara odštete budući je on svoju bolest dobio zbog korištenja herbicida glifosata koji se nedvojbeno pokazao kao kancerogen. Presuda jasno upozorava da je tvrtka Monsanto između ostalog unaprijed znala da je glifosat kancerogen što je dodatno utjecalo na visok iznos odštete čovjeku koji vjerojatno nikada neće doživjet njezinu isplatu. Bilo je to veliko upozorenje čitavom svijetu ali Hrvatska nažalost sve do sada nije reagirala. Naime čini se da našoj Vladi nije u interesu zaštititi živote vlastitih građana. Naime iako je u nekim zemljama glifosat već odavno zabranjen, u Hrvatskoj se može legalno koristiti do 2023. g. u uz mogućnost produljenja dozvole. U međuvremenu situacija se dodatno raščišćava, prošli tjedan donesena je još jedna presuda u San Franciscu da je poljoprivrednik dobio rak grla ponovno zbog glifosata. Hoće li možda to biti dovoljan razlog da netko nešto poduzme ili će ministar Tolušić i tajnik Plazonić i dalje slijegati ramenima? Istraživanja pokazuju da je glifosat već toliko rasprostranjen da ga danas ima doslovce čak i u našoj odjeći, u zraku koji udišemo i u vodi koju pijemo. Koristi se čak u 750 proizvoda pa nije ni čudo da ga ima posvuda. Primjerice istraživanje je provedeno na euro zastupnicima, pokazalo je da apsolutno svi imaju u tijelu glifosate i to u prosjeku 17 puta veće od dozvoljenog. Kakvo je stanje u Hrvatskoj, imaju li saborski zastupnici u našem Saboru glifosate u krvi? Vjerojatno je stanje još gore jer razina glifosata u krvi hrvatskih građana je više nego u članicama EU-a. Je li stoga opravdano razmišljati da je jedan od uzroka povećane stope širenja raka i osobito postotka smrtnosti u Hrvatskoj upravo glifosat odnosno GMO? Prema službenim statistikama Ministarstva zdravstva, apsolutno sve vrste raka u Hrvatskoj su u porastu i mi smo trenutno među top 10 država u svijetu po broju umrlih od raka. Štoviše, rak je trenutno postao ubojica br. 2 u Hrvatskoj a lako bi nam se moglo dogoditi da uskoro prestigne i bolesti srca pa postane broj 1. Osim što glifosat uzrokuje rak i na razne druge načine razara ljudsko tijelo, počevši od unutrašnjih organa, pa nadalje, on intenzivno slabi imunitet i jako razara okoliš. O tome govore sve brojnije znanstvene studije, a jedna od njih je ona danskih farmera koja je prezentirana na međunarodnom kongresu u Pekingu koji su promatrali 30 000 svinja, od kojih su jedne jele glifosate GMO, a druge nisu. One svinje koje su došle u kontakt sa glifosatima, imale su strašne probavne tegobe, a također ogromnu prisutnost glifosata u plućima i srcu, a također i velike probleme sa bubrezima, očima, mozgom, ušima, kostima, udovima, jezikom, kičmom i lubanjom. Svi ti simptomi jednaki su simptomima koji se pojavljuju kod ljudi, osobito primjerice u Argentini gdje glifosati i GMO dominiraju u poljoprivredi. U Argentini je primijećeno na poljima na kojima se koriste glifosati da ljudi imaju akutne probleme, povraćanje, probavne smetnje, problemi s vidom, disanjem i iritacijom kože i kronične probleme, neplodnost, pobačaje, mikrocefalije, probleme s očima, sa živčanim sustavom. Važno je napomenuti da se glifosat u našim tijelima ne razgrađuje, a ponavljam još jednom, ima strahoviti učinak i na prirodu jer ubija sve mikroorganizme, a također i brojne životinje uključujući pčele, insekte itd. Živi Zid poziva Ministarstvo poljoprivrede i Vladu da odmah pristupi moratoriju na korištenje glifosata i u konačnici donese zakon kojim će se on [[Upadica: Hvala]] u potpunosti zabraniti. Hvala lijepa.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj Živog Zida i SNAGA-e u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ivan Pernar, izvolite.
Uvažene dame i gospodo, nažalost, ovih dana svjedoci smo nemilih događaja i situacija vezanih uz migrante. Jučer smo čuli za najnoviji incident koji se dogodio u Glini i ja ću pročitati sada članak, igrom slučaja iz Jutarnjeg lista, kaže ovako, naš susjed je šipkom slomio nogu migrantu, upitnik, pa moramo se braniti, uskličnik. Kaže ovako, otkako je balkanska ruta prije godinu i pol zakrenula preko sjeverozapada BiH, te se otvorio novi pravac prema RH, došlo je do brojnih incidenata i sad kaže ovako, utvrđeno je da je 43-godišnji P.P. u ponedjeljak oko 1,30 u mjestu Roviška na ulazu u dvorište svoje obiteljske kuće, metalnom cijevi izudarao 19-godišnjaka iz Pakistana koji je sa slomljenom nogom prebačen u bolnicu. Naravno, kad sam vidio vijest da je u Glini netko Pakistancu slomio nogu, odmah mi je bilo jasno, ovo nisu čista posla, otkud taj čovjek tamo? Međutim, što piše dalje? Susjed je branio svoju imovinu i sigurnost vlastite obitelji, u kući su s njim bili supruga i 6-mjesečna beba. Strancima koji su nahrupili u dvorište, a bilo ih je 30-tak sigurno, susjed je vikao van, van i pokazivao rukom da odu, a oni su samo stajali, dok je jedan hodao kroz dvorište prema njemu. Ubrzo se stranac počeo naguravati sa susjedom, da susjeda je odgurivao rukama, pa je ovaj u totalnom strahu, misleći da će ga uplašiti i otjerati uzeo šipku i njom počeo mlatiti po zraku. No, u svoj toj nemoći dečka je nažalost udario. Priča za Jutarnji jedna mještanka Roviške ogorčena nesigurnošću koja se uvukla u njihove domove. Otkriva nam da je susjed P.P. već imao okršaj s migrantima prije određenog vremena, na svoje sam oči gledala kako mu pokušavaju ukrasti auto, susjed je reagirao, pomogli su mu supruga i svekrva, migranti su susjeda htjeli tući, na kraju su pobjegli. Žalosno je da smo na svom toliko nezaštićeni i da možemo kazneno odgovarat ako se suprotstavimo nepoznatim osobama na našoj zemlji. I kaže ovako, ogorčeni smo reakcijom policije koja je prijavila susjeda. U ratu sam ostala bez kuće, a nakon Oluje policija nam je rekla, da smo se smjeli braniti, a u miru, u miru, krivci ne odgovaraju kada upadaju u domove, nego se gone žrtva koje samo brane svoje. Već godinu dana strahujem ući u svoje polje. Migranata ima posvuda, iskrcaju ih na kraj sela, preuzmu ih drugi ljudi, a u međuvremenu dok čekaju novi prijevoz, potkradaju nas ili su pak nasilni, zaključuju druga mještanka, itd., itd. Uglavnom što vam hoću reći? Kaže ovako, u ovom trenutku u Bihaću je svaki 10 stanovnik migrant, a u zadnjih su godinu i pol počinili čak 700 kaznenih dijela, ugl. imovinskih delikata, a val od 10 tisuća ljudi, tek se očekuje. Što vam hoću reći? Da hrvatska granica je propusna, nije zatvorena, da se hrvatska granica ne štiti i ne samo da se hrvatska granica ne štiti, odnosno, da policija laže kada govori da se štiti, već i naši stanovnici koji žive u pograničnom području su izloženi teroru i policija njih također ne štiti. Znači ne štiti se ni granica države, niti narod koji u njoj živi. Ja pozivam i apeliram na državu, da konačno zaštiti granicu, da konačno zaštiti hrvatske građane i da prestane progoniti ljude koji brane svoj dom i svoju obitelj. Pa ne može se dogoditi da se čovjeka procesuira samo zato jer je branio svoj dom, od ljudi, koji su bez ikakve dozvole i suglasnosti ušli sa lošim namjerama, iako im je bilo jasno rečeno da nisu dobrodošli u njegovom domu. Pravno na zaštitu doma, na sigurnost vlastitog doma je Ustavom zaštićeno dom je nepovrediv i država mora nešto učiniti po tom pitanju. Ovom prilikom pozivam sve hrvatske građane, kojima je dosta policijskih laži, koje ih uvjeravaju da je sve u redu, iako ništa nije u redu i koji žele zaustaviti ovaj val ilegalnih migracija, koji žele da policija štiti njihove domove, da izađu na izbore i podrže nas, jer smo jedini spremni, reći javno da postoji problem, znači priznati da postoji problem i ići ka njegovom rješenju, dok druge stranke nažalost, šute i prikrivaju cijelu situaciju. Hvala.
U ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGE poštovani kolega Ivan Vilibor Sinčić, izvolite.
Kolegice i kolege govorit ću danas o Hrvatskoj pošti, prije nego idem na sadašnje stanje tamo, osvrnut ću se na naš Zakon o ispitivanju porijekla imovine i oduzimanju nezakonito stečene imovine. Naime, njime smo propisali da se mora odmah sada provjeriti imovina svih državnih dužnosnika, svih sudaca, članova uprave, nadzornih odbora i onih dakle nadzornih odbora i vijeća gdje su javne ovlasti. To treba napraviti odmah sada, dok god se ne ispita imovina tih ljudi, to je prvi krug ispitivanja 5.000 ljudi ova Hrvatska naša zemlja ne može naprijed. A zašto je tome tako? Mislim da svjedoči sam po sebi slučaj premijera Ive Sanadera, ako je premijer bio u tolikom kriminalu, pa što su tek drugi radili, drugi koje je on delegirao i postavljao. Konkretno u Hrvatskog pošti dekadencija je počela 2008. godine imenovanjem Roberta Jukića, Sanaderovog političkog djeteta u Hrvatsku poštu, on i njegova ekipa direktora opustošila je Hrvatsku poštu ne samo financijski nego i kadrovski posljedice čega osjećamo i dan danas. Što se tiče samog gospodina Roberta Jukića on je bio dakle bio je jedan profesionalni direktor koji do dana današnjega nije odgovarao ni za što. Međutim, ako slušamo zviždače, što zviždači kažu, zviždači kažu da je gospodin Jukić akumulirao ogromnu imovinu čak se govori od 30-tak stanova, 8.000 kvadrata u Gradićima kraj Velike Gorice, stanovi na Krku, u Dubrovniku, kuća na Čiovu, kuća u Mravicima kraj Splita, 2 terenca, brod, stanovi na Lapadu, ranč u Daruvaru, ranč u Udbini, 6 punokrvnih konja itd. Sve to za gospodina koji je 2008. godine bio de facto u stečaju dužan 300.000 EUR-a. Međutim, od kad ga je Sanader stavio gdje ga je stavio odjedanput mu ju krenulo, njemu i njegovim kolegama. Evo dan danas gospodina Udiljak pikira opet vratiti se u Hrvatsku poštu da valjda završi tamo posao koji nije uspio završiti na vrijeme. Postavlja se pitanje zašto taj čovjek, zašto se njemu nije provjerila imovina, ne samo ovom direktoru Hrvatske, dakle poduzeća trgovačkom društvu u vlasništvu Hrvatske države, nego i Hrvatskih šuma i željeznica, svega toga što se raspada. Gdje je porezna uprava, zašto ih štiti, tko ih štiti, tko ih iz politike štite da se ne ide u provjeru imovine tih ljudi. Ako sam ja sa par kolega kojima sam dao nalog za tjedan dana uspio naći veći dio te imovine u gruntovnici i sve ostalo, kako onda cijela porezna, 1000 i 1000 ljudi u 10 godina nije uspjela to pronaći? Jedini odgovor na to je ili da ih ne zanima ili da štite nekoga. Tome treba stati na kraj. Devastirana je Hrvatska pošta, ako pitate radnike sve manje se bave poštanskim uslugama još malo pa će postati valjda i ribarnice, prodaju knjige, prodaju razglednice, prodaju razno razne drangulije. Još od kad je gospodin Jukić bacio direktore koji nisu htjeli slušati na šaltere, mnogi su i dan danas tamo, traje ta devastacija kadra, sve je veći dakle odljev poštara, nema nam zapravo tko niti donijeti pošiljku. Sve češće samo nađete ceduljicu u svojem poštanskom sandučiću, a ne paket koji očekujete. Pozivam cjelokupnu hrvatsku javnost i hrvatski narod da se više trgne, da se riješimo svih ovih štetočina, da ih se sankcionira pravosudno, ako je dolijao njihov šef i politički čača Ivo Sanader, dolijat će kad tada i oni. Nećemo ih prestati prozivati, nećemo prestati tražiti da se primjene zakoni što postojeći na njih, a što novi koje tek treba izglasati. Još jednom trgnite se prije nego sve se ne raspadne. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Sinčiću.
I posljednje iznošenje stajalište Kluba zastupnika, koje je prijavljeno, iznošene stajalište Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, kolega Goran Aleksić, izvolite kolega Aleksić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege, drage građanke i građani RH, ja moram s ovog mjesta nakon događanja koje su bile zadnjih tjedna, reći, neke vrlo važne stvari. Vrhovni sud RH, definitivno je utvrdio, da ljudi koji su konvertirali CHF kredite, imaju pravo potraživati svoj novac, na način da imaju pravo utvrđivati svoj pravni interes. I onda će se analizama, matematičkim analizama, vještačenjima, utvrditi konačno, koja su to naša prava. Međutim, ono što se sada događa nakon svega toga, jest činjenica da banke, na sve moguće načine pokušavaju odvraćati ljude od njihovih tužbenih zahtjeva. Na koji način to rad? Ljudi koji žele tužiti banke, moraju u bankama dobiti dokumentaciju koja im je potrebna za vještačenja za izračune njihovih tužbenih zahtjeva. Što rade banke? Neke banke dostavljaju konvertiranim dužnicima podatke o euro kreditima a one nisu otplaćivali do konverzacije euro kredite nego CHF kredite. I onda čovjek mora ponovno ići u banku i ponovno zahtijevaju svoju dokumentaciju jer mu je banka dala pogrešnu dokumentaciju. To je jedan način, na koji pokušavaju odvraćati dužnike od tužbi, drugi način je taj da odugovlače i ne dostavljaju ljudima podatke, koji oni dobivaju, koji oni mogu dobiti bez problema jednim klikom. Danas je sve digitalizirano, banke sve te podatke imaju i mogu vrlo brzo doći do tih podataka, međutim, to se čeka po 15, 30 dana pa i dulje, i ljudi time gube volju za svoje tužbene zahtjeve. Poručujem svima onima koji žele tužiti hrvatske banke, u stranom vlasništvu, zbog nepoštene valutne klauzule i nepoštene kamatne stope a konvertirali su svoje kredite, ali i sve one ostale, budući da dolaze u … [[Govornik se ne razumije.]] jer 13.06. je zadnji dan za podizanje njihovih tužbi, poručujem im da se pobrinu, da ukoliko banke ne daju na vrijeme svu dokumentaciju, da se onda podignu stupnjevite tužbe, a stupnjevite tužbe, su takve tužbe o kojima se ne izražava odmah iznos koji se traži tužbom, nego se tijekom sudskog postupka utvrđuje koji je to iznos, a opravdanje će biti upravo to, da banke nisu dale na vrijeme potrebnu dokumentaciju. Hrvatska udruga banaka i banke se žale da ja govorim kako su oni lažljivci, kako su lopovi, međutim, ovo je ovi dokaz da se one ponašaju vrlo nekorektno, da pokušavaju na sve moguće načine izbjeći svoju obavezu, umjesto da se pospu pepelom i da ponude ljudima nagodbe, one ih odvraćaju od tužbi idu čak dotle, da ljudima pišu u ponudama za nagodbe, odgovore, u kojima piše vi nemate pravo tužiti, jer ste vi već otplatili kredit, vi nemate pravo tužiti, jer na tužbu imaju pravo samo oni ljudi koji su u stambenim kreditima, koji su još uvijek u otplati, što nije istina. Na tužbe imaju pravo svi CHF dužnici, svih vrsta kredita, ukoliko se radi o potrošačkom kreditu, a potrošački rediti su svi krediti, koje su podigli pravne osobe i nema veze kojeg su zvanja te pravne osobe. Očekujem od sudova isto tako, da ne utvrđuju nekakvim dokaznim postupcima, je li čovjek ima pravo ili nema pravo, jer dokazni postupak, jedini koji je potrebno provesti, jest vještačenje, dakle, matematički izračun, koliko novca netko treba dobiti. Nažalost, mnogi ljudi će odustajati, koji nemaju dovoljno znanja, odustati će od tužbi, nakon tog prvog dodira s bankom, koja će reći tom čovjeku vi nemate pravo na tužbu. Dakle, pozivam još jednom s ovog mjesta sve CHF dužnike da tuže banke, to je jedini način da dođu do svog novca, za sada, jer ne vjerujem da će Vlada Republike Hrvatske išta napraviti u tome smislu, iako ću ja nastojati preko Vlade, pokušati riješiti zakonsko sustavno obeštećenje i još dodatno želim reći sljedeću stvar, koja je jako važna, svi vi koji ste konvertirali svoje CHF kredite, važno je da tužite, ukoliko još uvijek niste tužili, odmah i za kamatu i za valutu. Jer je jako važna usporedba onoga što smo dobili konverzijom s onime što bismo dobili presudom. Naime, mi smo, konverzijom dobili smanjenje glavnice, mi konverzijom nismo dobili isplatu preplaćenih kamata, mi konverzijom nismo dobili isplatu preplaćenog tečaja, mi konverzijom nismo dobili pripadajuće zatezne kamate. Kada se matematički sve to stavi na stol, vidjeti će se da banka nama nije platila ništa. Ona je nama umanjila rate za neku malu preplatu koja dolazi iz usporedbe CHF i euro kredita koji je bio simuliran. Dakle ponavljam, banka nam nije isplatila ono što nam je morala isplatiti na temelju prava EU-a a to su kompletni preplaćeni iznosi kamata, tečaja i pripadajuće zatezne kamate. Hvala.
Hvala i vama.
Sada je na redu ispred Živog zida, stranke Živog zida i SNAGA-e, gospodin Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Krajem veljače ove godine poprilično netransparentno donesen je pravilnik o ograničenju uporabe ceste za vozila teže od 7,5 tona. Taj pravilnik izazvao je veliko negodovanje cestovnih prijevoznika jer se između ostaloga čini da je pravilnik donesen kao politička odluka uoči izbora bez jasnih kriterija, odnosno kako bi se zadovoljili pojedini HDZ-ovi lokalni moćnici. Obzirom na nezadovoljstvo cestovni prijevoznici su već 5 ožujka primljeni na razgovor kod ministra Olega Butkovića koji je obećao promijeniti sporne odredbe ali to nije učinio do danas a kako se čini niti neće. U čemu je problem? Naime, po novom pravilniku više desetina cesta i graničnih prijelaza je zatvoreno za kamione koji su u tranzitu a pri tome je najviše sporno to, što su hrvatski cestovni prijevoznici, došli u isti status kao prijevoznici iz drugih država. Sada primjerice, imamo situaciju, da je hrvatski prijevoznik u Hrvatskoj u istoj poziciji kao prijevoznik iz Srbije ili Turske. U Međimurju primjerice kamioni iz Čakovca, ne smiju otići na granični prijelaz Mursko Središća udaljen 15 km, nego mora tražiti alternativne pravce. Ti alternativni pravci, izrazito poskupljuju trošak puta, a uz to i vrijeme prijevoza. Neki pravci su i duplo duži od dosadašnjih ruta, a mjesečni troškovi jednog kamiona rastu oko 15 tisuća kuna mjesečno. Preliminarni izračuni pokazuju da će od sada vozač čak ¼ dosadašnjeg radnog vremena, morati trošiti na savladavanje alternativnih pravaca. Vrlo vjerojatno će ovaj pravilnik dovesti do danjeg odljeva vozača i propasti cestovnih prijevoznika. To je šteta, jer cestovni prijevoznici za sve udarce koji su pretrpjeli proteklih desetljeća još uvijek drže visokih 5% BDP-a. Umjesto da se izrade zaobilaznice koje bi sve zajedno koštale kao 1/10 Pelješkoga mosta, kod nas se očito donose parcijalna rješenja preko koljena. Oslobađa se jedna cesta, jedan granični prijelaz, e da bi se istovremeno opteretio neki drugi. Prosvjedi jedne općine tako se sele u drugu općinu i u biti nema rješenja. Cestovni prijevoznici najavili su da će poduzeti sve mjere kako bi upozorili na novonastali problem uključujući blokade prometnica. I to kako se čini možda već čak i prije Uskrsa. Stoga pozivam odgovorne, da nešto konkretno poduzmu kako se ne bi dogodilo najgore. Hvala lijepo.
Gospođe i gospodo zastupnici, počinjemo sada s postavljanjem pitanja Vladi, odnosno pojedinom članu vlade u skladu sa odredbama poslovnika, članci 132.-139. Aktualno prijepodne, održava se na početku svake sjednice prije prijelaza na prvu točku dnevnog reda. Pa idemo sada na pitanja zastupnička, prva je na radu zastupnica Dragana Jeckov koja pitanje postavlja potpredsjedniku vlade i ministru poljoprivrede, Tomislavu Tolušiću, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Sabora, uvaženi gospodine ministre. Na sastanku održanog 21.12. u Ministarstvu poljoprivrede, 20-tak načelnika i gradonačelnika s područja Slavonije i Baranje, odbilo je potpisati anekse ugovora kojim bi se produžio dugogodišnji povoljni zakup poljoprivrednog zemljišta, za tzv. zrcalne tvrtke u sustavu koncern Agrokor. Kao razloge za to isticali su neredovito plaćanje koncesija, razlika u visini zakupnine, koja je manja i do 4 puta u odnosu na cijenu zakupa koji plaćaju OPG-ovi i neizvršenje gospodarskog plana. Moje pitanje je, kako će se opravdati interes države, imajući u vidu navedene razloge. I što će se dogoditi u slučaju nepotpisivanje aneksa ugovora od strane čelnika jedinice lokalne samouprave.
Izvolite ministre.
Prije svega lijep pozdrav predsjedniku Sabora i svim saborskim zastupnicima, naravno gospodinu premjeru, ministrima i ministricama. Hvala gospođi Jeckov na postavljenom pitanju. Prije svega velika većina toga što ste postavili u pitanju, jednostavno nije točna, činjenice koje nisu činjenice. Ja bi volio da se ova vlada nije uhvatila u koštac sa problemom Agrokora, da nismo morali potrošiti puno vremena, puno živaca i svega ovoga da spasimo 50 tisuća radnih mjesta, da ne dođe do kolapsa kompletnog gospodarstva u državi i danas jako lijepo pričati o svemu tome, jer se ništa nije dogodilo službeno, ništa nije propalo, a trebalo je propasti sve. I da ova vlada nije bila odlučna, da nije povukla poteze koje je povukla, danas bi imali ne 50, nego vjerojatno 100 tisuća nezaposlenih u državi, ne bi imali oko 3% rast BDP-a možda bi bio na nuli ili ako bi ga uopće bilo i imali bi niz drugih problema koje su se desile, koje bi se desile u državi. Ja prvi pokušavam u svemu onom što radim pomagati OPG-ima, zakon o Poljoprivrednom zemljištu koji smo donijeli, za koji ste i vi glasali, po prvi puta, za razliku od svih dosadašnjih, a dobar dio saborskih zastupnika je sjedio i glasao za te prijašnje zakone, u prvi plan stavio OPG na uštrb velikih i svih ostalih. Međutim, u svemu tome poštujemo ugovore koji su na snazi. Svi oni koji su redovno plaćali svoje ugovore o zakupu, o koncesiji, a koliko ja znam, tvrtke iz sustav Agrokora, nemaju duga prema državi i prema općinama i gradovima, kada govorimo o zakupu državnog poljoprivrednog zemljišta i o koncesiji. Htjeli mit o priznati ili ne, recimo gotovo 50% ukupne proizvodnje svinja u RH, proizvodi taj, tu istu Belje i taj isti Vupik i ostali dio tvrtke koji se bave poljoprivrednom. Tako da, kada govorimo o ispunjanju gospodarskog programa, mislim da su ga oni htjeli mi to priznati ili ne, višestruko ispunili i Belje i Vupik i Bagro laguna i svi oni koji jesu ili koji su bili u sustavu Agrokora. Zakonom o državnom poljoprivrednom, o poljoprivrednom zemljištu, je navedeno u čl. 41. da nema prijenosa prava na 3 osobe, s tim da su navedene određene iznimke, to je kada naš OPG prestaje sa radom zbog određenih okolnosti, može prenijeti to nekog na svojih članova, članova OPG-a što do sada nije bilo moguće, može prenijeti na mladog poljoprivrednika s obzirom i na mjeru 6.1.1. i sve ostalo što imamo u programu ruralnog razvoja, što do sada nije bilo moguće. Moguće da OPG koji se prenosi, koji se pretvara u pravnu osobu, prenese svoje ugovore na tu novu pravnu osobu, također je moguće ako se pravna osoba dijeli ili pripaja, da se ti ugovori, ako su isti pravni slijednici, zapravo prebaci na tu pravnu osobu, na nasljedstvo, smrt i sve one ostale stvari koje do sad nisu bile regulirane. I također one tvrtke koje su u postupku stečaja ili insolventnosti, mogu prenijeti svoja prava i obveze na svoje pravne slijednike. To se dešava u ovom slučaju također. Znači svi oni ugovori koje imaju tvrtke iz sustav Agrokora, koji su dugoročni i koji su potpisani i koji traju, oni će se prebaciti na te zrcalne tvrtke, znači promijeniti će samo titular, neće pisati Belje, nego Belje plus. Kada govorimo o cijeni zakupa državnog poljoprivrednog zemljišta, žao mi je što to naši načelnici nisu potekli možda bi se prije riješilo, ministarstvo je stavilo u Zakon, izradu pravilnika o revalorizaciji cijene, ona je u izradi, pravilniku u izradi, nadam se da će biti gotov, vjerojatno u veljači i imati ćemo … [[Govornik se ne razumije.]] cijenu ne za Agrokor, nego za kompletnu hrvatsku poljoprivredu.
Hvala, izvolite očitovanje zastupnice Jeckov.
Zahvaljujem uvaženi ministre djelomično sam zadovoljna odgovorom, posebno me radiju činjenice da će je l9 pravilnikom biti uređena i ravnomjerna cijena zakupnine, međutim, da bi se ostvarila svrha zakona za koji smo glasali, koji smo u Hrvatskom saboru donijeli, zaista je neophodno, da se prije svega OPG-ovcima da mogućnost da obrađuju najkvalitetnije poljoprivredno zemljište u Slavoniji i Baranji. To je najbolja demografska mjera koju Ministarstvo poljoprivrede može ponuditi. Hvala.
Hvala i vama. Prije prelaska na drugo pitanje, molim vas da pozdravimo zajedno, članove i članice Udruge umirovljenika grada Zaprešića, dobrodošli. … [[Pljesak.]] Sada bih molio zastupnika Božu Petrova da postavi pitanje predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, poštovani članovi Vlade, dok se po starom parlamentarnom običaju u Parlamentu nadmudruje i časti različitim etiketama, prebacuju različiti promašaji na različite političke opcije zadnjih niz godina, trenutno je u tijeku prosvjed građana, radnika Sisačke Rafinerije. Prosvjed je zato što se osjećaju izdanim jer smatraju da se odluka o gašenju Rafinerije dogodila tamo negdje daleko, na nekim marginama diplomatskog sastanka i boje se za svoju budućnost i zato ću s ovoga mjesta podsjetiti sve vas, cijenjene saborske zastupnike, kao članove Vlade i predsjednika Vlade, da je Rafinerija Sisak u središtu naše zemlje, da se ona nalazi na iznimnom važnom sjecištu riječnih prometnica, željezničkih, cestovnih prometnica, da kao rijetko druga koja Rafinerija u svijetu ima tako jednostavnu dobavu nafte s obližnjih naftnih polja, da u ovom trenutku prerađuje apsolutno sva goriva EU normi i zato moram postaviti pitanje vama predsjedniče Vlade tko je i zašto donio odluku da se gasi Rafinerija u Sisku. Ono što me interesira, gdje će se također prerađivati nafta s hrvatskih naftnih polja nakon što ugasite Rafineriju u Sisku. Hoće se ona prerađivati u Mađarskoj, u BiH ili u Srbiji. Zanima me također vaše mišljenje kako mislite da će to utjecati na energetsku neovisnost RH. I osim toga, budući da imate lijepe 4 minute, kako će i što će se događati s Rafinerijom u Rijeci, da nam potvrdite vaše obećanje o ulaganju, visini ulaganja, a da to ne bude časna pionirska jer smo siti izbornih obećanja. Hvala.
Hvala. Predsjedniče Vlade, odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Predsjedniče HS-a, poštovane zastupnice i zastupnici, poštovani zastupniče Petrov hvala na vašem pitanju. Kad je riječ o Rafineriji Sisak i uopće o INA-i, Vlada RH prije svega stoji kod svog stava da želi vratiti INA-u u hrvatske ruke, to je prvo. Drugo, odluke o tome što će biti sa Rafinerijom Sisak donosi uprava kompanije, riječ je o odluci koja je poslovnog karaktera na temelju poslovne analize. Prve razgovore o onome što su pokazivale analize poslovne rezultata INA-e odnosno Rafinerije Sisak, imao sam na početku mandata svoje Vlade sa tadašnjim ministrom zaštite okoliša i energetike koji je nakon jednog sastanka sa predstavnicima INA-e i sam rekao da postoje planovi, upravo oni koji su sada izašli u javnost, a to je da se isplativost dvije Rafinerije u RH s obzirom da ovom trenutku su hrvatske potrebe 2,7 milijuna tona, da sama Rijeka može proizvoditi 4,5 milijuna tona su već dugi niz godina unutar kompanija analizirane o tome kako da Sisak opstane, ali da se transformira. Dakle, to je ono što je na dnevnom redu ne jučer, ne prekjučer, nego čitav niz godina i o tome svi oni koji su iole upoznati sa ovom temom, jako dobro su informirani, imaju dobre informacije. Ono što mi želimo, želimo da INA bude uspješna, profitabilna, vertikalno integrirana kompanija, kompanija koja će osigurati modernizaciju Rafinerije u Rijeci, čijim bi se investicijama mogla poboljšati i kvaliteta i proizvodnja za onu naftu koja je nužna u RH. Ono što isto tako želimo u Sisku da Sisak ostane važno poslovno sjedište INA-e, da ono dobije taj transformacijski karakter i proizvodnjom nekih drugih stvari osim Rafinerije, to nije jedina stvar koja se radi u Sisku, ono može biti i logističko središte, može biti i proizvodnja bitumena, može biti i Rafinerija bio komponenti, čitav je niz opcija koje su na stolu. Isto tako uprava INA-e razgovara sa reprezentativnim Sindikatima, razgovara sa radnicima, ti razgovori su vođeni i proteklih dana, Rafinerija će uostalom raditi vrlo vjerojatno gotovo cijelu ovu godinu. Prema tome, radi se na planu koji je održiv, to je ono što je važno. Mi želimo s druge strane da sve što kompanija radi bude u duhu razgovora ključnih dioničara, a ključni dioničari ovdje su MOL kao kompanija i hrvatska država sa svojim udjelom u kompaniji. Sve poslovne odluke koje se tiču INA-e moraju biti utemeljene na određenim analizama i one to u ovom konkretnom slučaju i jesu. Naš je cilj strateški da RH ima opskrbu energenata takvu da nam osigurava energetsku sigurnost i zbog toga ova Vlada, suprotno onome što se nastoji plasirati, želi realizirati i projekt LNG-a na Krku koji je povezan sa ovom temom energetske opskrbe jer samo na taj način možemo prevenirati neke buduće krize, a kriza primjerice u opskrbi plinom, bilo je u Europi, ako se sjećate 2008.g., izazvale su velike posljedice. Stoga su naša promišljanja dugoročna, strateška i u duhu partnerstva, ali i dalje ostaju vezana za ono što je naš strateški cilj, a to je da INA kvalitetno funkcionira, a da u planu kojeg radimo i na kojem imamo i partnera i koji nam pomažu [[Upadica: Hvala]] pronađemo dugoročno održivo rješenje.
Izvolite očitovanje zastupniče Petrov.
Hvala vam na vašem odgovoru, bio je kao uvijek elokventan i informativan, al moram reći da dok ste vi davali odgovor, meni je prolazilo kroz glavu, pokušao sam se prisjetiti po čemu će sve vaša Vlada ostati upamćena. I zaista, niz vaših uspjeha je dug, impresivan i ostavlja bez daha, Brodogradnja je u stečaju, Rafinerija u Sisku je, kao što ste i sami rekli, pred gašenjem, koliko vidim u 100%-tnom vlasništvu će Mađari biti glede INA-e, a i F-16-ice ste nabavili, umalo. I onda moram reći da nikad kad se sve to sagleda, nikad bolja, pametnija, ljepša Vlada nije kročila u Banske Dvore, toliko dobro radite svoj posao, da je samo 200 do 300.000 ljudi otišlo iz Hrvatske, ali ono što moram reć još ova cijela Vlada me podsjetila na jednu epizodu Našeg malog mista, vjerujem da vi poštovani predsjedniče kao vrsni štovatelj naše televizijske drame ćete se vjerojatno sjetiti epizode kada je Roko Prć sa svojim pompijerima išao izvoditi vatrogasnu vježbu na zgradi mjesne zajednice pa kada mu je pao ormar i razletio se u 100 komada a brico prisjednik mjesne zajednice mu je reko Roko dosta ste spašavali ne spašavajte više ništa. Ja molim i apeliram na vas dosta ste spašavali, nemojte više spašavat jer će u protivnom kompletan narod uteć u Irsku. A što se tiče još Našeg malog mista, zamolio bi sve cijenjene saborske zastupnike isto tako i članove Vlade i vas predsjedniče, ako niste slučajno pogledali, pogledajte prvu epizodu Našeg malog mista, legendarna naziv joj je avijatičar. Hvala.
Idemo na treće pitanje, poštovani zastupnik Ante Bačić. Pitanje postavlja ministru rada i mirovinskog sustavu Marku Paviću, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade, dopredsjednici, ministri, moje pitanje ide ministru rada i mirovinskog sustava gospodinu Marku Paviću. Na početku 2019. godine možemo napravit evo već kratki odmak, ali i izvadit određenu statistiku i vratiti se na 2018. godinu i pogledati rezultate, pa me zanima konkretno kroz vaš resor kakve su rezultate pokazale mjere aktivne politike zapošljavanja, posebice ono što je izašlo a molit ću vas da i potvrdite, mjera samog samozapošljavanja pokazala je izgleda najbolje i najkvalitetnije rezultate pa me evo zanima čisto statistika i sve mjere iz vaše perspektive. Hvala.
Izvolite ministre.
Hvala lijepa, poštovani predsjedniče sabora, poštovani zastupnici, poštovani zastupniče Bačić hvala vam lijepa na pitanju. Mjere aktivne politike zapošljavanja i specijalizirani projekti iz područja europskog socijalnog fonda u prošloj godini vrijedili su više od 2,5 milijarde kuna. Ukupno je ova Vlada uložila u politiku zapošljavanja 4 i pol milijarde kuna u prve dvije godine, što je dovelo i do značajnih rezultata. Kada to usporedimo sa cijelim mandatom prošle vlade to je ulaganje veće od ulaganja cijele prethodne vlade u punom mandatu. Prošle godine mjere aktivne politike zapošljavanja koristilo je 68.000 tisuća naših nezaposlenih što je dovelo isto tako i do toga da imamo najveći pad stope nezaposlenosti u EU koja već su mjerljiva stopama prosjeku EU i dosegnula je nivo od 7,7%, ali isto tako ovisno o kvartalu imamo i između 3 i 5 mjesta najveće stope rasta zaposlenosti u EU gdje smo imali prošle godine 71.000 više zaposlenih nego godinu dana ranije odnosno 100.000 uspoređujći sa 2014. godinom. Mjere aktivne politike zapošljavanja dio su tog paketa. Ove godine imamo ukupno za politiku zapošljavanja 2 milijarde kuna, a mjeru kao što ste sami istaknuli samozapošljavanja dodatno smo ojačali. Ova Vlada kada je preuzela mandat zatekla je mjeru samozapošljavanja s potporom od 25.000 kuna, danas ta mjera iznosi 70.000 kuna dakle gotovo 3 puta više od toga i dovela je do toga da u 2018. godini imamo 6.000 korisnika odnosno dvostruko više nego godinu dana radnije. Istodobno mjera stručnog osposobljavanja bez zasnivanja radnog odnosa koja ova Vlada smatra da treba smanjiti jer je mlade stavljala na rad na minimalnu plaću kontinuirano opada od 2016. kada je bilo 15.0000 korisnika, 2017. 10.000 korisnika, prošle godine 6.000 korisnika, a ove godine nadam se da će biti ispod 3.000 korisnika. Vlada je prošle godine organizirala i kampanju „Zaposli se u Hrvatskoj“ kojima želimo potaknuti zapošljavanje u Hrvatskoj ove godine s tom kampanjom nastavljamo. Anketirali smo sve nezaposlene u RH i već ovaj petak i slijedeća tri petka u Osijeku, Zagrebu i Splitu organiziramo dane posla u turizmu, ja se zahvaljujem i kolegi ministru Cappelliu, prošle godine 24.000 osoba putem te akcije uspjelo naći svoje, svoje radno mjesto. Isto tako istaknuo bi specijalizirane programe za zapošljavanje iz Europskog socijalnog fonda, program Zaželi je pri kraju ugovaranja, gotovo preko 6.000 žena je zaposleno, sutra potpisujemo zadnje, među zadnjim ugovorima u Ivanić Gradu. Program Zaželi dakle 7.000 žena koje će skrbiti o 35.000 starijih pučanstva gdje smo praktički cijelu alokaciju već iskoristili, a program je prepoznat u EU, povjerenica koja je tu bila Tajsen prije nekoliko istaknula je kao primjer dobre prakse. Prema tome, mjere aktivne politike zapošljavanja daju rezultate, HZZ vodi proaktivnu politiku i 2 milijarde kuna projekata u ovoj godinu značajno će osvježiti i [[Upadica: Hvala.]] poboljšati tržište rada. Hvala.
Očitovanje, izvolite.
Hvala ministre na odgovoru, prvenstveno čestitke na cijelom angažmanu, posebice na povlačenju nikad većih sredstava iz EU vezano za mjere aktivne politike zapošljavanje. Sve ovo što ste naveli, sve ove mjere, sve ove aktivnosti bile su u našem programu s kojim smo izašli na izbore, posebice mlađi zastupnici, a to je biraj bolju budućnost koju ste i vi jedan od autora, tako da mi je drago da se sve to sada i realizira i vjerujem da i vi i kao mlada osoba znate da u ovom trenutku su mladi ljudi u Hrvatskoj jedna od najranjivih skupina na koju trebamo posebice pažnju ovaj pridodati tako da vjerujem da ćete nastaviti ovakvu aktivnu i kvalitetnu suangažman u svoj resoru i nadam se još boljem i kvalitetnijim rezultatima. Hvala.
Zahvaljujem. Sada će zastupnik Davor Bernardić postaviti pitanje predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi predsjedniče Vlade. Pitanje upućujem vama nakon najnovijih informacija da će izmjenama zakona uz pomoć upravo vaše Vlade, INA u potpunosti pripasti Mađarima, moram vas podsjetiti na vaše obećanje koje ste dali prije 2 g. da ćete vratiti INA-u u hrvatske ruke. Danas je i više nego jasno da ste lagali, kao što su lagali i župan Žinić i ministar Marić i ostali HDZ-ovci kada su za potrebe predizborne kampanje 2016. g. tvrdili da nikada neće dopustiti zatvaranje sisačke rafinerije i da onaj tko to dopusti, više nema što tražiti u hrvatskoj politici. Koliko vidim, vi ste nažalost još uvijek u hrvatskoj politici i moram vas pitati što se to u međuvremenu u zadnjih 2 g. promijenilo da ste spremni otići toliko daleko i izdati vitalne hrvatske nacionalne interese? Recite nam što ste to tajno petljali na sastanku sa Orbanom? Javnost ima pravo znati, građani imaju pravo znati. I odgovorite nam na nekoliko ključnih pitanja na koja do danas nismo čuli odgovor. Jeste li dogovarali s Orbanom da Mađari u potpunosti preuzmu INA-u? Drugo pitanje. Jeste li dogovorili zatvaranje sisačke rafinerije? Tri. Jeste li dogovorili da kad Mađari u potpunosti preuzmu INA-u, ta ista INA ode iz Hrvatske i četiri, da li je predmet vaših razgovora bio i Hernadi koji je optužen za davanje mita bivšem predsjedniku HDZ-a i HDZ-ove Vlade Ivi Sanaderu, upravo zbog preuzimanja INA-e?
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče Bernardić, odgovor je četiri ne.
Izvolite, očitovanje.
Ali morat ćete odgovoriti zašto se zatvara sisačka rafinerija? Zašto su ljudi danas tamo u štrajku? Zašto s pravom strahuju za egzistenciju svojih obitelji? Zašto je cijeli Sisak na nogama? Zašto ljudi strahuju za svoja radna mjesta koja su ugrožena jer je najavljeno otpuštanje upravo zbog zatvaranja sisačke rafinerije? I moja poruka sa ovog mjesta, podržavam danas radnike koji tamo štrajkaju u borbi za egzistenciju svojih obitelji a cijenu izdaje vitalnih nacionalnih interesa Hrvatske će očito morati platiti radnici INA-e i to gubitkom svojih radnih mjesta. I vi ćete g. Plenkoviću i vaša Vlada ostati upamćeni kao oni koji su tjerali radnike na cestu. I iz Uljanika. I iz Trećeg maja. I iz sisačke rafinerije. Toliko o vašoj brizi i HDZ-ovoj brizi za radnike i za nacionalne interese.
Peto pitanje postavit će zastupnik Vlaho Orepić ministru unutarnjih poslova Davoru Božinoviću, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, predsjedniče Vlade, ministrice i ministri. G. ministre, ulazimo u izborne godine i imajući u vodu moja iskustva s kojima ste dobro upoznati, a radi se o fiktivnim prebivalištima, pitanje koje sam također poslao kao saborski zastupnik na tu temu, imajući u vidu protekle referendumske inicijative, ne ulazeći u obzir dal' su one opravdane ili ne, siguran sam da znate da čitav niz općina, gradova, županija pa i izbornih jedinica, izborni rezultati u njima ne ovise o biračima koji žive u njima već o biračima koji ne žive u njima i koji su na svojstvenu prevaru došli do glasačkog prava. Siguran sam da znate također da u ovom sazivu Sabora sjedi minimalno 4 do 6 saborskih zastupnika koji u svojoj strukturi povjerenja imaju upravo te i takve glasače, siguran sam da znate također da taj fiktivni izborni potencijal u RH iznosi negdje otprilike 150 000 glasova minimalno, znači imamo minimalno 150 000 fiktivnih prebivališta u RH. Molim vas pošto imamo čitav niz dosadašnjih izbora koji ne ovise o građanima RH, zašto i da li ćete završiti posao do prvih slijedećih izbora odnosno policija da li će odraditi provjeru fiktivnih prebivališta i skupa u suradnji s Ministarstvom uprave, napraviti vjerodostojne biračke popise? Molim vas, nemojte dosadašnju nefunkcionalnost po tom pitanju pravdati posebnom skrbi za Hrvate izvan domovine jer to na neki način vrijeđa zdrav razum i nas i njih, evo, molim vas konkretan odgovor.
Molim vas ministre odgovor, izvolite.
Hvala lijepa g. zastupniče. Ovo zadnje moram priznat nisam razumio kako ste doveli u pitanje Hrvate izvan Hrvatske sa ovim ako ste mislili na zakon o hrvatskom državljanstvu kojim liberaliziramo uvjete za hrvatsku dijasporu tu ste u pravu za iseljenike i radimo upravo suprotno od onoga što je bila ideja vašeg prijedloga a to je da iseljenici mogu dobit hrvatsko državljanstvo samo ako se vrate u Hrvatsku. To je nešto potpuno suprotno logici našeg Ustava, to je suprotno praksi europskih demokracija koje rješavaju pitanje svoje dijaspore, pa vidite i sami, bili ste na mom mjestu, znate kako to rade Mađari, naši susjedi, kako to rade Talijani, nikad nije problem, problem je samo kad to rade Hrvati jer ne znam zašto se individualna prava pojedinaca hrvatskih ljudi iz inozemstva stavljaju u nekakve kolektivne kategorije. To meni nikad nije bilo simpatično, to nije bilo simpatično kroz povijest pogotovo da ih se tretira kao recimo ako sam dobro razumio kuda ide vaše pitanje, kao unaprijed predodređeno biračko tijelo nekih političkih opcija u Hrvatskoj. Mislim da je to prilično ponižavajuće za Hrvate izvan Hrvatske ali tu ću se zaustaviti i vratiti se na ovaj prvi dio pitanja. Vidite posao prebivališta, odnosno, odjava prebivališta radi se po 2 načina, jedno je kada sami odjavite, jer mijenjate prebivalište, a drugo je kada o službenoj dužnosti, policija utvrdi da osoba ne živi na adresi na kojoj živi. Upravo suprotno od onoga što mi imputirate, taj posao nikada nije stao. Ja imam zadnji podatak koji se sjećam, dakle, moj mandat od početka do 30.10. prošle godine, 16 tisuća ljudi je na taj način izbrisano iz evidencije u kojima nisu po pravu pripadali. Međutim, razlika između mene i vas načina na koji postupa djelatnici Ministarstva unutarnjih poslova je temeljitost, provjera na nekoliko mogućih načina i kada je u pitanju i radno mjesto i škola. Vi ste gospodine Orepiću pokrenuli jednu kampanju, vi ste pokrenuli kampanju brisanja fiktivnih prebivališta u točno određenih dijelovima Hrvatske, vi ste za tu funkciju, policija provjera, a to radi temeljna policija, vi ste digli prometnu policiju. Vi ste digli interventnu policiju, vi ste digli kriminalističku policiju. Čak ste dali uputu, da najmanje 40% interventne policije mora biti angažirano u tom poslu. Dakle, interventna policija ide ljudima po kućama i provjerava je li oni tamo žive. Koja je to poruka? Imam je, pokazati ću vam je, najmanje 40%. Sve raspoložive snage, piše tamo, interventna policija, koja je kičma sigurnosnog sustava, od javnog reda i mira, od granice, najmanje 40% na rješavanje fiktivnih prebivališta. To je pitanje koje bi ja trebao vama postaviti.
Hvala. Očitovanje izvolite.
Poštovani g. ministre, vidim da ste otišli u sferu politikantstava nije točno, nije točno, ono za što se zalažem i zalagati ću se uvijek, to je red i od toga neću odustati. Stavljati ovaj problem u k0ontekst, stavljati ovaj problem u kontekst sukoba sa Hrvatima izvan domovine i na taj način omalovažavati ovo nastojanje da se uvede red, meni je jednostavno žao što idete u tom smjeru. Nastojati ću da ovaj problem, a to je red u RH i po tom pitanju se uspostavi na ovaj ili onaj način. Hvala lijepo.
Idemo na 6 pitanje, zastupnik, Josip Križanić, pitanje postavlja potpredsjedniku vlade i ministru poljoprivrede, Tomislavu Tolušiću, izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, predsjedniče hrvatske vlade sa ministrima gospodine ministre Tolušić. Tek posljednje 2, 3 g. Hrvatska je počela ozbiljnije povlačiti sredstva iz EU, korištenje tih sredstava nužno je kako bi naši poljoprivrednici, naši seljaci mogli sustići svoje kolege iz EU. Gotovo je nemoguće kupiti, primjerice traktor na jednom OPG-u, za 100 tisuća eura ili financirati jednu farmu bez sredstava iz ruralnog razvoja. Ista stvar je sa ulaganja sa infrastrukturu, obrazovnu infrastrukturu u seoskim sredinama, gdje sigurno nema života mladih, bez vrtića, primjerice, pitke vode ili ceste. Stoga me g. ministre zanima, u kojem obimu, smo do sada iskoristili mjere ruralnog razvoja, koliko je natječaja otvoreno u prošloj godini, koliko ih je nezavršenih, kada ćete objaviti rezultate, te koliko i kada planirate raspisati natječaj o ovoj godini. To su pitanja koja svakodnevno dobivam, koja su od životne važnosti, za razvoj i ostanak naših seoskih sredina. Hvala vam.
Izvolite potpredsjedniče odgovor.
Hvala gospodinu Križaniću na postavljenim pitanjima. Prije svega hvala zato što iz dana u dan u medijima imamo razno razne izjave, naših prije svega oporbenih političara, koji samo trebaju doći u Ministarstvo poljoprivrede pitati za točne podatke, pa ćemo ih mi dati, pa ćemo ih dati, ali nažalost, to se ne događa. Od 18,1 milijardu kn, koliko nam stoji na raspolaganju iz programa ruralnog razvoja, mi smo do sada.
Samo malo, samo malo vas molim. Kolegice i kolege, molim vas, što stojite tamo u kutu kraj vrata, kolega Mrsić, Hrelja, možete malo tiše, molim vas, oprostite ali moramo voditi računa, o tome, da se čuje ono što govore ministri, izvolite.
Znači od 18,1 milijardi koliko nam stoji na raspolaganju, raspisali smo 86% te alokacije, odnosno, nešto malo više, odnosno, negdje oko 15,7 milijardi kn. Ugovorili smo 56 alokacija, odnosno, preko 56% odnosno, 10 milijardi 281 milijun kuna i isplatili našim poljoprivrednicima do sada preko 30% alokacije, odnosno, negdje oko 5,5 milijardi kn. Znači ove g. ćemo objaviti još preostalih 20-tak natječaja, 100% alokacije će biti objavljeno tijekom ove godine. Inače u prošloj g. smo objavili 32 natječaja vrijedna 4,5 milijarde kuna i Ministarstvo poljoprivrede će u ovoj godini završiti s obzirom na natječaj kada govorimo o financijskom razdoblju '14., '20. znači u 2019. ćemo objaviti apsolutno sve što nam stoji na raspolaganju. Neće biti više mogućnosti nešto objaviti, kada govorimo o ovom financijskom razdoblju. U ovim natječajima, u ovih 20-tak natječaja u ovoj godini, biti će, nadam se i nešto novaca i za naše mlade poljoprivrednike, biti će nešto i za mjeru 4.1.1. a ono što mogu već sada najaviti, evo, zahvaljujući dobroj suradnji sa Europskom komisijom, pregovaramo i o, neformalno smo izdogovarali, očekujemo još samo pismenu potvrdu, da ćemo moći negdje u 6. mj. raspisati natječaj za nadam se naše županije, koje će preko toga natječaja moći graditi infrastrukturu, za poljoprivrednike, prije svega tu mislim na hladnjače, na … [[Govornik se ne razumije.]] koje su iznimno bitne za naše poljoprivrednike, koje nedostaju i koje su zapravo ona karika koja nedostaje da bi u ovom lancu od proizvodnje do prodaje zapravo mogli sačuvati svoje proizvode i postići bolju cijenu na tržištu. To očekujem, nadam se u 6. mjesecu. Neće nitko biti oštećen u 2020. Moći ćemo koristiti i raspisivati natječaje već iz nove perspektive, tako da neće biti prestanka kontinuiteta u raspisivanju natječaja, u modernizaciji naših poljoprivrednika i podizanju konkurentnosti hrvatske poljoprivrede. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Hvala vam na odgovoru. Iako je realizacija i odobravanje kao i obrada ovih natječaja puno brža i puno bolja nego je bilo do sada, svi su pokazatelji da će biti još i bolje po ovomu što ste vi sad govorili. Ljudi koji čekaju odluke ipak misle da bi, da to ide malo presporo. Međutim, g. ministre i g. predsjedniče Vlade, s ovog mjesta želim vrlo jasno reći da pohvaljujem sektorske natječaje za sve naše vrtiće. Mislim da nije bilo dobro da je jedna seoska sredina, jedna općina koja je bila u 5. ili 6. skupini nije mogla nikako realizirati vrtić samo zato što je u 5. skupini, a milijun ili milijun i pol eura ne bi nikad mogla sama osigurati. Zato g. ministre, kako bi ova sredstva iz europskih fondova čim prije bila operativna, apeliram na vas, pogotovo sada kada smo spojili agencije, da čim više ljudi raspredite na rješavanje ovih natječaja, siguran sam, da ćete vi kao i do sada to odraditi maksimalno brzo. Ponovno napominjem da naša poljoprivredna proizvodnja bez brze realizacije ovih natječaja u ruralnom razvoju nikad neće stići konkurenciju iz europskih zemalja koji ova sredstva koriste već dugi niz godina, a o samoj dostatnosti o kojoj stalno težimo da i ne govorimo. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem, idemo na pitanje br. 7. Zastupnika Siniša Hajdaš Dončić, pitanje postavlja predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Hvala vam lijepo predsjedniče Sabora. Poštovani predsjedniče Vlade. Na prošlom aktualnom prijepodnevu prezentirao sam vas dvije liste za koje znate dakle, koje se tiču pada Hrvatske na rang listi konkurentnosti. Dakle vi ste to odmahnuli rukom, rekli ste da je vjerojatno jedino vjerodostojno ono što vi tvrdite i ono što vi kažete, a sada ću, reći ću preuzeti još jedan mali rizik pa ću vam također prezentirati jednu listu časopisa The Economist, dakle koja se sastoji zapravo u indeksu demokracije, o demokratičnosti. Dakle, na toj listi, što je vrlo zanimljivo, 2006. osobito onim vremenskim intervalima kad je HDZ na vlasti, Hrvatska jednostavno pada. Sad smo na 60. mjestu. Na 60. mjestu. Lošiji smo od Mađarske, lošiji smo od Poljske, tu smo negdje uz bok Vučićeve Srbije. Da li vi, g. predsjedniče Vlade vidite neku svoju odgovornost u tome? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa, poštovani zastupniče Hajdaš Dončić. Prije svega, što se tiče hrvatskoga gospodarstva, dakle, naš rast je 2,8, 2,9%. Zdravi temelji, nema zaduživanja, rastemo. Smanjivanje javnoga duga, 74,6. Nikad niže stope nezaposlenosti. Promet industrije veći za 9,4% u prvih 10 mjeseci, izvoz veći 4,4% u prvih 11 mjeseci. Turizam, veći dolasci, veća noćenja, veći prihodi, potrošnja u prosincu, odlukom o povećaju neoporezivih primitaka, vidjeli ste kolika je potrošnja porasla u vrijeme došašća. Pogledajte efekte porezne reforme i prije nego što je stupila na snagu. Imali ste praktički kompeticiju između trgovačkih kuća, lanaca, tko će više smanjiti cijene. Idete, pretpostavljam u dućan, pa vidite efekt. Dakle, povećanje plaće prosječne od 2009. do 2016., dakle prije naše vlade, ukupno 330 kn. Od kad je ova Vlada tu, više od 630 kn, povećanje prosječne plaće u Hrvatskoj. Minimalna plaća na 3000 kn. 24% u mandatu ove vlade. To su sve činjenice o kojima treba voditi računa i to su činjenice, kao što se vidi iz anketa, ljudi cijene. Cijene. Što se tiče demokracije, funkcioniranja institucija, slobode medija, funkcioniranja političkih stranaka, što se tiče mog doprinosa tome, ja mislim da je on konstruktivan, da je u duhu najviših standarda, broj puta koje sam ja kao premjer došao pred ovaj visoki dok je veći nego bilo koji drugi premjer do sada. Dolazimo vam često, po brojnim temama i to samoinicijativno. Širimo kulturu dijaloga o bitnim temama za hrvatsko društvo. Primjerice, danas popodne. I to vi jako dobro znate. Funkcioniranje stranaka je nešto što pridonosi demokracije. A vi biste se kao suspendirani član predsjedništva SDP-a morali malo i time baviti. Morali biste se malo i time baviti. Nama bi bilo drago, jer vi ste recimo mainstream stranka lijevoga spektra u Hrvatskoj, da ste vi malo solidniji, da ste malo jači, da niste duplo slabiji nego glavna stranka i najodgovornija stranka u politici RH koja obnaša najodgovornije dužnosti. Ali, niste, slabi ste, ljudi vas napuštaju, onda imate zamjene teza, zašto netko od vas odlazi, pa će neki od vaših kolega stalno govoriti da je to neka politička korupcija. Ne, oni odlaze jer ste vi patetični, jer ste slabi. Jer se ljudi ne osjećaju dobro, ne vide perspektivu u vašoj stranci, vašoj političkoj budućnosti, odlaze nekome drugom. To je isto nešto što može pridonijeti indeksu demokracije. Što nama, primjerice nije došao nitko. Oni su koji su otišli, sretan im put [[Upadica: Kolega Maras, molim vas.]] Što se toga tiče. Sloboda medija, izrazito važna. Ako pratite malo medije, bilo tiskane, bilo elektronske, bilo portale, pa ne znam tko to ne može artikulirati svoj stav od najkritičnijih, pa čak i onoga što je grozno do govora mržnje koji postoji, protiv kojega se borimo, sve vam je to dio moderne demokracije [[Upadica: Hvala]] , možemo je uređivati da bude bolja, dapače, gledajte vi svoje doprinose.
Izvolite očitovanje.
Izvrsno, izvrsno, kako se zove ona rubrika u 24 Sata, Plenkologija, prekrasan odgovor, dakle, vrijeme je vjerojatno da se pušta ovim ljudima koji izlaze iz RH autobusom, vaš smiren govor, da ljudi lagano mogu, evo fluktuirati autobusa. Vratimo se sad na kor pitanja, dakle, nismo razgovarali sada o konkurentnosti, ja sam vas pitao za indeks demokracije, dakle, ne znam zašto nas onda zovu demokracija sa greškom, ne znam zašto jedna političarka s pozicije moći, otima jednom novinaru mikrofon, zašto jedan političar iz Sabora govori da će drugom novinaru mikrofon zabiti u til til tilt, zašto treći političar tj. vaš najjači koalicijski partner novinarke naziva vranama, zašto jedan također političar sa pozicije moći novinarke naziva slatkicama, eto, to su vam neke stvari gdje bi vi trebali zapravo unapređivati kulturu dijaloga i boriti se za demokraciju u RH. Hvala vam lijepo.
Pitanje br. 8. zastupnik Tulio Demetlika postavlja ministru gospodarstva, poduzetništva i obrta, Darku Horvatu, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani premijer i članovi Vlade. Poštovani gospodine ministre, neizvjesnost znači agonija. Svjedoci smo da se i dalje nastavlja neizvjesnost za hrvatsku Brodogradnju, preciznije, Brodogradilišta Uljanik i 3. Maj, ali i za sve radnike i njihove obitelji. U manje od godine dana, više od 1300 radnika napustilo je Pulsko i Riječko Brodogradilište, možemo pretpostaviti da je veliki broj njih napustilo našu zemlju i otišlo u inozemstvo. To je ta agonija o kojoj vam govorim. Komunikacija Ministarstva je skroz netransparentna. Jedan dan postoji snažan interes svjetskih kompanija o preuzimanju Uljanik grupe, a drugi dan se spominje stečaj. Poštovani g. ministre, jedino što je gore od štetne prakse netransparentnog postupanja je plasiranje lažnih informacija i zato vam postavljam tri pitanja. Prvo, zašto ste lagali kad ste rekli da imate strateškog partnera, a koji je sve demantirao i rekao da nikada nije ni planirao ući u Uljanik. Drugo, tražili ste od lokalne samouprave da krši Zakon zahtijevajući da isplati plaće radnicima Uljanika iako vrlo dobro znate da je to protuzakonito. Budući da stalno pokušavate uvući u priču gradove i županije, recite sada jasno pred javnošću, kakve ste nam to alate tj. mehanizme ostavili da možemo sudjelovati u takvim procesima. I treće, na kraju, recite nam, imate ili nemate strateškog partera za Uljanik. Kratko sa odgovorom DA ili NE. Hvala.
Prije odgovora ministra Horvata, dozvolite mi da samo da pozdravimo učenike i učenice Strojarske tehničke škole Fausta Vranjčića iz Zagreba. Dobro došli! … [[Pljesak]] Molim sada ministra Horvata za odgovor.
Hvala vam poštovani saborski zastupniče, konačno na iskazu interesa za Brodogradnju i u Rijeci i u Puli. Sve tri vaše konstatacije koje ste izrekli upravo sada u kameru i postavili pitanja, su potpuno netransparentna i ja ću vam u ovih nekoliko minuta pokušati te vaše navode kroz pitanja demantirati vrlo korektno, transparentno, sa činjeničnim stanjem. Podsjetiti ću vas da je 2015.-te godine u situaciji kad smo bili u jednom predizbornom procesu, stanje i status Brodogradnje i u Puli i u Rijeci bio na nezavidnom nivou i rekli bismo žargonom teklo je med i mlijeko. Da nije bilo tako, te 2015.-te godine siguran sam, tadašnja Vlada ne bi izdala nesmotreno hrpu jamstava koje ovih dana kolega Marić, kao ministar financija, mora uplatiti. Nemojte zaboraviti da je identifikacija problema u oba škvera na stol stavljena krajem 2017.-te godine, da je Ministarstvo financija zajedno sa Ministarstvom gospodarstva, provelo financijski nadzor i predmetno izvješće stavilo na stol DORH-u. Isto tako, te 2017.-te godine ili početkom te 2017.-te godine, došlo je do kredita za koji je Vlada g. Plenkovića dala državno jamstvo u želji i namjeri da osigura transparentni proces od strane tadašnje uprave, u pronalasku i izboru kvalitetnog strateškog partnera. Cijele 2018.-te godine i jedan i drugi škver živjeli su na potporama i zahvaljujući intervencijama hrvatske Vlade. Želim to jasno reći, jer RH i hrvatsko gospodarstvo nije samo u Rijeci i Puli. RH je od Osijeka do Varaždina, od Varaždina do Umaga i od Umaga do Dubrovnika. I vjerujte mi da ova Vlada želi jasan i transparentan stav prema sveukupnom hrvatskom gospodarstvu. Isto tako, potrudili smo se naći dvije plaće za sve radnike škverova i u Puli i u Rijeci, a isto tako potrudili smo se naći i tri minimalne plaće i kada bismo zaokružili gabaritno što je to hrvatska Vlada svojim odlukama kao pomoć dala radnicima škverova u Rijeci i u Puli, otprilike tokom 2018.-te godine gotovo milijardu kuna. Ja postavljam pitanje i ja bih vas zamolio da u iskazu nezadovoljstva jer siguran sam da vi nećete biti zadovoljni mojim odgovorom, vi ovom Visokom Domu objasnite, a i cijeloj hrvatskoj javnosti gdje je tu bila lokalna politika svjesni činjenice da je upravo lokalna politika kreirala menadžment i u brodogradilištu u Trećem maju i u brodogradilištu Uljanik. Nikada nisam rekao da imamo strateškog partnera. Cijelu godinu govorim da imamo potencijalne partnere s kojima razgovaramo. I ovdje vrlo transparentno pred očima sveukupne hrvatske javnosti, da li razgovaramo sa potencijalnim partnerom iz Australije, Scenic grupom, razgovaramo, da li smo razgovarali i razgovaramo sa talijanskim potencijalnim partnerom? Razgovaramo. I sa ... [[Govornik se ne razumije.]] kolegama iz Njemačke [[Upadica predsjednik: Hvala vam ministre.]] i sa kolegama iz Nizozemske, Ukrajine [[Upadica predsjednik: Ministre.]] i sa kolegama iz Bank of China koji su u ovom trenutku konzultanti [[Upadica predsjednik: Ministre Horvat, hvala vam.]] brodogradilišta koja dolaze iz Kine.
Izvolite, očitovanje.
Evo zahvaljujem g. ministre. Kao što ste rekli, nisam uopće zadovoljan sa vašim odgovor jer sam ja postavio vrlo jasna pitanja pa sam sukladno tome očekivao jasne odgovore a vi ste ušli u određenu povijest. Mene je zanimalo da nam jasno kažete da li vi kao ministar i ova Vlada imate jasan stav oko zadržavanja brodogradnje u Hrvatskoj i te industrijske grane, ne govorim samo za Rijeku i Uljanik nego za kompletnu brodogradnju jer svjedoci smo da upravo u toj industriji kao što se prije spomenula i INA, vi ćete prepoznati po tome što se te dvije industrijske grane zatvaraju. Ja sam najdubljeg uvjerenja da upravo ova Vlada tj. da je obaveza ove Vlade koja nažalost ima jedine ovlasti i mogućnosti da nešto učini a vi i dalje prozivate što mi radimo u jedinicama lokalne samouprave tj. gradu Puli, Rijeci, županiji Primorsko-goranskoj i Istri a niste mi rekli koje alate imamo mi da možemo spašavati ovakve tvrtke kao što je grupa Uljanik. I slijedeće, ono što sam vas zamolio da kažete da jednom prekinemo tu agoniju i tu neizvjesnost za radnike jer odlazak tih radnika pokazuje da se ne vidi budućnost Uljanika, grupe u nastavku te proizvodnje. Stoga budite jedanput jasni i konkretni, molim vas jer kroz plan restrukturiranja, kroz strateške partnere vi jednostavno nemate jasnu politiku o budućnosti hrvatske brodogradnje i zato recite istinu i priznajte jedanput hrvatskoj javnosti da ste odlučili potpuno ugasiti brodogradnju jer kao što ste spomenuli ministra Marića koji ne želi više financirati neprofitabilne djelatnosti a upravo kroz plan restrukturiranja trebali bi se omogućiti i financiranje i participacija Vlade. Hvala lijepa.
Hvala vam. Idemo sada na pitanje zastupnika Žarka Tušeka kojeg će uputiti ministru gospodarstva, poduzetništva i obrta Darku Horvatu, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade sa ministrima. Poštovani ministre Horvat, vama upućujem svoje pitanje. U načelu mislim da svi zajedno, pogotovo mi koji imamo određena poduzetnička iskustva smo svjesni koliko je hrvatsko gospodarstvo u cijelosti opterećeno birokratskim aparatom, niz administrativnih prepreka i svega onog ostalog što fokus poslovanja sa primarne djelatnosti poduzetnika i obrtnika, skreće prema odnosu sa institucijama i sa državom. Mislim da sa pozicije malih i srednjih poduzetnika i obrtnika je situacija najkompleksnija. Birokratizirana država, naš prevelik administrativni aparat, niz zakonskih i podzakonskih akata koji opterećuju iliti utječu na poslovanje našeg gospodarstva, našeg poduzetnika i obrtnika, uistinu je prevelik, smanjuje njihovu konkurentnost, smanjuje njihov foku na njihove tržišne kompetencije na domaćem i na stranom tržištu. U tom smislu da se okrenemo malo pozitivnom i živom tijelu hrvatskog gospodarstva a to su prije svega naši srednji poduzetnici i obrtnici, kakvo je vaše viđenje situacije danas, koje su neke mjere koje pripremate u godini koja je pred nama kako bi ste hrvatske poduzetnike i obrtnike učinili konkurentnijim, gospodarstvo u cijelosti, što uključuje vaš akcijski plan za rasterećenje hrvatskog gospodarstva i u funkcionalnom smislu ali i naravno i u materijalnom smislu kao korist i kao doprinos hrvatskim gospodarstvenicima, poduzetnicima i obrtnicima? Hvala lijepo.
Odgovor ministre, izvolite.
Hvala vam poštovani zastupniče na ovom pitanju. Pa ja mislim a siguran sam da je i cijel Vlada istog mišljenja, imati prvu sjednicu Vlade i prvu točku dnevnog reda ove godine na toj prvoj sjednici, donijeti akcijski plan za administrativno rasterećenje hrvatskog gospodarstva koji u kontinuitetu uključivo i ovu godinu, hrvatsko poduzetništvo treba rasteretiti za preko 2,2 milijarde kuna analizirajući gotovo 939 zakonskih i podzakonskih rješenja. Identificirajući preko 3900 različitih administrativnih postupaka, mi smo se odlučili tokom 2019. g. anulirati njih 314 i prema reakcijama realnog poduzetničkog sektora koji je po prvi puta bio dionik izgradnje odnosno konstrukcije takvog plana administrativnog rasterećenja, reakcija je vrlo pozitivna. Mi tokom ove godine sa tim procesom nećemo stati. Dakle uz službu koja prati poduzetničku klimu na prostoru RH, jedan dio mojih kolega vrlo će aktivno pratiti realizaciju programa odnosno akcijskog plana administrativnog rasterećenja gospodarstva. S druge strane, jedan drugi tim je ovih dana krenuo u novo snimanje i konstrukciju novog programa odnosno akcijskog plana koji bi u 2020. g. možda još radikalnije trebao posegnuti u administrativno rasterećenje. Svjesni činjenica a i u nekoliko navrata danas je već bila potencirana priča oko različitih ljestvica konkurentnosti, identifikacijom nekoliko takvih standardnih ocjena hrvatskog gospodarstva, 4 su područja u kojim smo ocjenjeni vrlo loše. 2019. godina biti će upravo jedan pravi akcijski plan kako bismo u ta 4 područja, dakle u segmentu osiguranja ili stvaranja mogućnosti hrvatskom poduzetniku da elektronički pokrene poslovanje samo u jednom koraku ne duže od 48 sati. U jednoj reformskoj mjeri s kojom startamo 1.4. i transformaciji 17 različitih inspekcijskih službi pod patronat ili vertikalu koordinaciju jedne institucije, kroz uvođenje razno raznih digitalnih procesa, procedura, kroz oživljavanje e-potpisa, e-žiga, e-pristojbi, dakle u prvi plan se opet vraća poduzetnik, čovjek koji stvara dodanu vrijednost i puni državni proračun i mislim da sve ovo što radimo ide upravo u prilog tome da i administrativnim i parafiskalnim rasterećenjem podignemo razinu BDP-a i stvorimo hrvatsko poduzetništvo kao konkurentni segment jedne globalne priče unutar zemalja EU.
Očitovanje, izvolite.
Hvala lijepa, zahvaljujem ministre na odgovoru, očekivao sam ga dijelom sam i upoznat sa vašim aktivnostima. Slušam danas ovdje raspravu o nekim drugi aktualnim gospodarskim temama o pogledima određenih zastupnika na neke od ključnih problema sa kojima se nosi aktualna Vlada u gospodarskom smislu, treba ovdje jasno konstatirati da su se određeni problemi u mandatu ove Vlade nagomilali, da su oni problem prošlih vremena, da oni oduzimaju ogromnu energiju i vama kao ministru i Vladi u cijelosti, da neki od tih problema poput dokapitalizacije Petrokemije smo uspješno riješili. Ja tako ocjenjujem i proces lex Agrokora, a da ćemo neke probleme u godini koja je pred nama i riješiti. Samo nažalost nekih zastupnika o tome što je uloga države u rješavanju ekonomskih problema, koja je pozicija opće države i shvaćanje liberalne ekonomije uopće nije na nekoj velikoj razini i prije nas vuče u neka bivša vremena ne socijalne ekonomije nego komunizma. Važni su i hrvatski brodograditelji, treba pokušati naći model da ih se pomogne, da ih se riješi, ali vi i ja dolazimo iz sjeverozapadne Hrvatske, jedne regije koja je prije svega okrenuta srednjem i malom poduzetništvu, radu, stvaranju i izvozu i taj izvoz konstantno raste i tamo su se događali određeni procesi u velikim poduzećima i tamo je puno ljudi ostalo bez posla, ti ljudi nisu štrajkali i nisu tražili pomoć države. Ali ako im ikako možemo pomoći, ako živoj ekonomiji Hrvatske možemo pomoći rasteretimo ih niza parafiskalnih nameta, administracije i birokracije, smanjimo im kamate, učinimo da ih hrvatske financijske institucije prate i olakšajmo im jer oni su živo tkivo i hrvatske ekonomije i svake ozbiljne europske ekonomije danas. Hvala vam lijepo.
Sada bih molimo zastupnika Furia Radina da pitanje postavi potpredsjednici Vlade i ministrici vanjskih i europskih poslova Mariji Burić Pejčinović, izvolite.
Hvala lijepa. Operativni planovi za nacionalne manjine proizlaze iz dogovorenoga Vladinog programa sa predstavnicima nacionalnih manjina. Na njima se dugo i puno radilo, vrlo su precizni kao u rokovima, kako u rokovima tako i u sadržaju i točno se zna tko ih treba izvršavati. Toliko su operativni da ministrice i ministri ih mogu digitalizirat u posebne planere i ugradit alarm koji će ih upozoriti da li su ih zaboravili u ladici ili u meandrima kompjutera. Ne bi postavio ovo pitanje da se oni ostvaruju. Postavljam ovo pitanje zašto što ono što smo se dogovorili, najprije kao partneri, a ona formalno prihvatili izglasavanjem na Vladi zapravo se izvršava vrlo djelomično i sa velikim poteškoćama i to sve u …/nerazumljivo/… Prilikom prvog izvješća o ostvarivanju planu u kolovozu 2018. upozorio sam premijera da većina dogovorenoga se nije počelo ostvarivati ili se ostvarilo samo u djelu predviđenog. U mojem očitovanju na izvješće najčešća rečenica: „Nije ostvareno.“ Uz par iznimaka koji uglavnom potvrđuju paralizu Vlade u ostvarivanju operativnog programa. Vladi želim uputiti jednostavnu poruku, ono što je možda malo za vas, za nas je veliko sve i u omjeru i sve ima posljedice. Razgovarao sam zastupnica drugih, zastupnicima drugih manjina i većina njih je suglasna da tempo blago rečeno se ne respektira. Da se razumijemo, pitanja o kojima govorimo, o kojima govorim nisu uglavnom financijske naravi, radi se o pravima neka od kojih su definirana međunarodnim ugovorima, funkcioniranje, ustroj, a za neke manjine i registracija škola, kurikulum, dvojezičnost u lokalnoj samoupravi, a posebno u državni, u državni upravi u dvojezničnim općinama, gradovima i županijama, posebna upreba manjinskih jezika u pravosuđa samo su neka od pitanja koja čekaju rješenje. Moja preporuka gospođo, gospodo ministri i gospođe ministrice je da iskopate te operativne planove jer veljača mjesec za dobivanje [[Upadica: Hvala.]] izvješća. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedničke Hrvatskog sabora, zastupnice i zastupnici, kolegice i kolegi ministri i ministrice i ministri, hvala vam na pitanju ja samo mogu ponoviti ono što vi znate. Dakle, mi smo imali naš veliki sastanak sa svim predstavnicima nacionalnih manjina, prije nešto više od mjesec dana na kome smo se dogovorili koje ćemo slijedeće korake poduzeti, a jedan od njih je bilo da tamo gdje imamo probleme, ja sa svoje strane kao potpredsjednica Vlade tražim od resora očitovanja da vidimo gdje stvari stoje ako stoje i kako ćemo ih riješiti. U ovom trenutku imam očitovanje gotovo svih tijela, početkom slijedećeg tjedna ja ću se sastat s kolegama dakle na toj koordinativnoj razini, vidjet ćemo o stanju u provedbi sa naše strane i kao što sam obećala svima vama na sastanku koji je bio krajem 11. mjeseca, sastat ćemo se opet u sastavu u kojem se svako nekoliko mjeseci sastajemo i ove treme raspravljamo. Međutim, mislim da se važno vratiti, vi ste rekli nisu vezani uz financije, provedba operativnih planova, ja mislim da sami znate kao dugogodišnji saborski zastupnik i političar, da nema politike koja nema ne, koja se može ostvariti bez da ima svoju podlogu u državnom proračunu i u novcima, prema tome ako samo spomenem da je 2017. godina, godina za koju imamo konsolidirane brojke koliko je izravno bilo namijenjeno programima za nacionalne manjine, a postoji još niz drugih programa i niz drugih politika kroz koje nacionalne manjine također ostvaruju svoje potrebe, ta je brojka za 2017. godinu iznosila 144 milijuna kuna, a u odnosu na godinu prije toga, bila je veća za 13 milijuna kuna. Po onome što su neke preliminarne brojke, mislim da će ovaj iznos za 2018. g. biti još veći. Vi ste sami rekli da je to jedan vrlo konkretan plan mjera, što je istina, međutim ima jedan dio koji se odnosi na sve, dakle, horizontalno i ima jedan dio koji se odnosi na 7 nacionalnih manjina u kojima je pojedinačno navedeno što se treba napraviti. Dakle, sukladno onome što smo razgovarali i što smo i obećali, mi ćemo imati uskoro taj sastanak i na njemu ćemo pojedinačno proći sve što je za bilo horizontalno bilo za pojedine manjine predviđeno i vidjet ćemo što se treba napraviti. Podsjećam da je program, vi ste govorili o rokovima, dakle, program je previđen, operativni programi su predviđeni za razdoblje 2017.-2020. Vlada ih je usvojila krajem 2017. godine, prema tome, mislim da smo još dovoljno rano, ako gledate razdoblje za koje je predviđeno, da možemo sve ono tamo gdje se susrećemo s poteškoćama razriješiti i vidjeti kako to možemo napraviti. Dakle, nema ničega na čemu smo rekli da ne možemo, vidjet ćemo gdje su poteškoće i zajedno s vama ćemo pristupiti svakoj mjeri pojedinačno i vidjeti kako ćemo ih riješiti. Hvala lijepo.
Očitovanje, kolega Radin izvolite.
Hvala lijepa. Vidite, svako ima svoj stil. Ja sam odabrao onaj koji poštuje institucije, što znači da nakon preciznog dogovora slijedi podjela posla i odgovoran pristup u rješavanju problema. Svako zna koje je njegov posao, precizni su prvo polugodište, drugo polugodište, oni su jako precizni, vidjet ćete kad ćete malo se koncentrirati na ove operativne programe, svatko po njima zna koje je njegov posao i ako ga ne izvršava, za mene u krajnjoj liniji, to je pitanje stava. Koalicije su, podsjećam, zajedno na osnovi usuglašenih programa i stavova. Moje parlamentarno iskustvo mi nalaže da vas podsjećam da programima nacionalnih manjina ne posvećuje se niti izdaleka pažnja koji iz mojih vrijednosnih, iz mnogih vrijednosnih i pragmatičnih razloga oni zaslužuju. Hvala.
Idući je na redu zastupnik Zdravko Ronko, koji pitanje postavlja potpredsjedniku Vlade i ministru poljoprivrede, Tomislavu Tolušiću, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče HS-a, poštovani premjeru sa ministricima i ministrima. Ja ću dakle, svoje pitanje uputiti ministru poljoprivrede. Samo prije toga, poštovani ministre, da vam se zahvalim na onoj jednoj desetini pisanog odgovora sa prethodnog aktualnog sata. Vjerujem da ću uskoro dobiti i ostalih 9 desetina pa ako bude trebalo, zamolit ću i premjera za pomoć. A moje današnje pitanje, samo se na neki način nadovezuje na prethodno i po meni je vrlo vrlo jednostavno. Dakle, koliko ima onih koji koriste državno poljoprivredno zemljište, nemaju ugovora o korištenju, ne plaćaju zakup, a primaju potpore za ta zemljišta te koliko je to šteta za lijepu našu. I dopunsko pitanje, ima li među vašim najbližim suradnicima i njihovim članovima obitelji takvih žmuklera? Evo, mislim da sam bio jednostavan. Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite.
Hvala g. Ronku na postavljenom pitanju. 2015. g. za vrijeme mandata ministra Jakovine, za vrijeme mandata SDP-a u nizu loših stvari donešena je možda čak jedna i dobra, a to je da je našim stočarima koji i dan danas imaju problema, stavljeno na raspolaganje korištenje šumskog zemljišta, prije svega pašnjaka. Doduše, bez ugovora, bez natječaja temeljem prijave ne znam kome i temeljem pravilnika koji je donio ministar Jakovina. Svi su oni upisani znači u .../nerazumljivo/..., svi koriste te pašnjake, nitko od njih nije dobio ugovore od države, nikog to nije zanimalo, imamo negdje oko 3,600 takvih korisnika. Prošle godine naravnu i nakon Zakona o poljoprivrednom zemljištu koji smo usvojili u ovom Saboru i nakon Zakona o šumama, donijeli smo pravilnik koji rješava upravo te situacije i svi oni, svih tih 3,600 naših stočara koji imaju takvo zemljište na korištenje, a koji do sad nisu imali mogućnost platiti zakup jer nisu od države dobili niti ugovor, niti odluku će dobiti ugovor, dobit će odluke i platiti će taj zakup pašnjaka u onim iznosima koliko su dužni državi. Da li ima tu i djelatnika, rođaka, pašanaca, braće, sestara nekog od tisuću zaposlenika ili 12 tisuća ljudi u sektoru Ministarstva poljoprivrede, vjerojatno ima. Hvala.
Očitovanje.
Pa ne mogu ja reći da sam zadovoljan odgovorom, taman posla. Što se tiče ministra Jakovine, pa ja sam se s njim itekako sudarao i formalno i neformalno upravo zbog rada kakav je on bio provodio. Ali, mene interesira šta sad vi čekate, evo dvije godine su prošle, još tih ugovora nema. Da li to nekome itekako odgovara da ne moraju plaćati zakupe, a da mogu primati potpore? I drugo, ja nisam bez vraga pitao ima li među vašim suradnicima visokopozicioniranim, ne mislim ja na sve one tisuće njih koji rade nego ove koji su visokopozicionirani, ima li njih da igraju te igre, ako nema da se nađemo, pa da vam ih ja prezentiram. Može? A ovo ćete mi odgovoriti i molim premjera da mi pomogne u tome. Hvala lijepo.
Hvala, 12. pitanje zastupnica Sunčana Glavak postavlja ministru uprave, Lovri Kuščeviću, izvolite.
Hvala lijepo kolega Ranko, hvala lijepo g. predsjedniče, pitanje postavljam ministru uprave, Lovri Kuščeviću, ministre u kolovozu prošle godine, vlada je donijela zaključak o smanjenju broja agencija, zavoda, fondova i o smanjenju broja zaposlenih i o racionalizaciji i samim time u sustavu državne uprave. Međutim, nekako je ostalo po strani da vidimo dokle je to došlo. Svjesni činjenice da je potrebno promijeniti čitav niz zakona, zato mene zanima, da mi kažete, koja je dinamika spajanje agencija, odnosno, zavoda koje se ukidaju, onda, koje se racionaliziraju. I ono što sve građane zanima, hoće li time biti javna uprava učinkovitija i što se može očekivati u vašem resoru, očekivanja su velika, najave su bile velike, međutim, onu pravu reformu javne uprave još svi očekujemo, pa vas molim i naznake kada će u cijelosti biti predstavljena reforma javne uprave. Jer javna uprava mora biti servis građana, ne samo kao floskula, kao nešto što stalno govorimo, već građani ne smiju imati dojam da tamo rade ljudi koji u 11 sati imaju pauzu, koji su neučinkoviti, već da u pravom smislu riječi zaživi javna uprava kao servis građana. Svjesni smo činjenice da neke agencije, zavodi nisu mogli biti ukinuti, mislim da to posebno trebamo napomenuti s obzirom na preuzete obveze našim punopravnim članstvom u EU, tako da je i to važno, da naši građani znaju. Hvala vam lijepo.
Odgovor, izvolite ministre.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice zastupnice i zastupnici, predsjedniče hrvatske Vlade, članovi i članice hrvatske Vlade. Kolegice Glavak lijepo vam zahvaljujem na vašem pitanju dobro ste rekli da hrvatski službenici, ja bi to proširio na hrvatske dužnosnike, moraju bit i servis hrvatskih građana, moraju bit ina raspolaganju našim sugrađanima, poduzetnicima, obrtnicima, ja bi rekao ako treba i 24 sata dnevno. Da prijašnjih godina, prijašnjih mandata, smo imali jedan fenomen bujanja agencija, bujanja tijela s javnim ovlastima, ja bih rekao gotovo jedan nekontroliran proces, što je dovelo i do ovoga što i sada ste i vi, na što ste i vi ukazali, dovelo je do preklapanja velikog broja nadležnosti, do uvođenje jedne pravne nesigurnosti, tu je zaposlen veliki broj ljudi, imamo tu prilično rukovodećeg kadra i sve to skupa je i znatno opterećenje za hrvatski proračun. Ova vlada je prepoznala o čemu se radi, iznašli smo rješenje i upravo o tom zaključku koje vi spominjete 2. kolovoza prošle godine 2018. g. smo donijeli zaključak kojim se ukidao, spaja, pripaja, objedinjava kako već, 25 ustanova, 22 trgovačka društva, 2 tijela državne uprave, 2 ureda vlade RH. To je vrlo opsežan posao, taj posao se ne dovršava sa donošenjem jednog zakona, ili recimo ovog zaključka, već iza njega slijedi donošenje preko 70 izmjena i dopuna, 70 zakonima, da ne govorim, koliko uredaba. Evo Vlada RH, je već usvojila i Hrvatski sabor je usvojio zakon koji smo uredili taj sustav, koji smo poslove, onih agencija koje ukidamo, prenijeli u resorna ministarstava. Neka ministarstva su već napravile svoje zakone, izmijenila zakone, pripojila zavode, neki su na vladi pred usvojenjem, neki su pred usvajanjem u Hrvatski sabor. Međutim, dinamika i kontinuitet ide dobro i sasvim sigurno će već u prvom kvartalu ove godine, taj zaključak biti ispunjen u cijelosti. Međutim, ja bi naglasio da smo i tim zakonom napravili 2 još dobre revolucionarne stvari, a to je objedinili smo državni inspektorat. Dakle svjesni smo koliko su naši poduzetnici i obrtnici imali problema s ovakvim ustrojem državnog inspektorata. Na ovaj način, mislim da će državni inspektorat biti funkcionalniji i da će biti znatno učinkovitiji, pa čak i racionalniji, odnosno, jeftiniji za državni proračun. Također smo dali i dužnu pozornost hrvatskom vatrogastvu, dakle, budući da je došlo do ukidanja agencija, mi smo poslove hrvatskog vatrogastva predvidjeli, da ćemo početkom 2020. prebaciti na središnji državni ured za vatrogastvo. Time ćemo i to, i vrlo važno i ja bih rekao, djelatnosti za sigurnost hrvatskog društva, za hrvatske građane hrvatske imovine, dati još više na značaju i dati mogućnost da se još bolje razvija. Što se tiče novosti koje slijede, ja bih napomenuo da je u izradi zakon o sustavu državne uprave. Svi znate da je Vlada RH, donijela političku odluku, da će poslove koje danas obavljaju uredi državne uprave, prebaciti županijama, a isto tako sa tim zakonima se ide u jednu , ja bih rekao depolitizaciju i profesionalizaciju javne uprave, jer se ukidaju dužnosnička mjesta pomoćnika ministara i ta mjesta će postati rukovodeći službenici, dakle, neće se mijenjati sa svakim našalonom promijene politike, odnosno, promjene nakon izvora. Također Ministarstvo rada radi jedan dobar zakon, Zakon o plaćama državnim službenika, kada on bude gotov, Ministarstvo uprave će donijeti dvije uredbe, uredbom o nazivu i klasifikaciji radnih mjesta i uredbe o ocjenjivanju, zahvaljujući kojem zakonu i ove dvije uredbe ćemo oformiti sustav, da se naše službenike ocjenjuje temeljem rezultata rada, ne da svaku godinu njihova plaća raste za 0,5% bez obzira na rezultate rada, već da napreduju, odnosno, nazaduju sukladno rezultatima rada. Hvala vam lijepo.
Hvala ministre, molim zastupnicu da se očituje.
Hvala lijepo g. predsjedniče, hvala lijepo ministre. Preko 50-tak agencija, zavoda, ako sam ja to dobro izbrojila, ono što je najvažnija, a što ste možda propustili reći, ali eto, i zbog kraće vremena, to je da će usluge biti našim građanima jednako dostupne jer je postojala bojaznost, bojazan, ako se pripoji neka agencija ministarstvu, ako se nešto formalno ukine, da tada te usluge neće biti dostupne. Druga stvar koju ste rekli, ili samo natuknuli, to je depolitizacija javne uprave, što pozdravljamo, a to se odnosi na ono što smo govorili i u našem programu vlade, da mjesta pomoćnika, ministara, biti će profesionalizirana i da imamo jedan kontinuitet, rade ljudi koji rade profesionalno i odgovorno svoj posao da oni ne budu samo po političkoj liniji postavljani na neke funkcije. Htjela bi još napomenuti kratko da ono što građani možda manje znaju ili što možda manje ističe i sama Vlada ili vaš resor, to je čitav niz dostupnih usluga tzv. e- usluga ili e-građana i mislim da moramo opširnije ili podrobnije govoriti o tome i da moramo razvijati te usluge, a to se odnosi i na dostupnost za naše gospodarstvenike, za poduzetnike i obrtnike, a tako i za same građane, dakle, moramo modernizirati javnu upravu i na taj način. Hvala vam lijepa.
13.-to pitanje poštovani zastupnik Ivan Šipić postavlja ministru hrvatskih branitelja Tomi Medvedu, izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedniče, poštovani predsjedniče Vlade, ministrice i ministri. Poštovani ministre hrvatskih branitelja, vaše Ministarstvo sustavno radi na jačanju i unapređenju pružanja usluga hrvatskim braniteljima. Znamo za uspješan i dobar projekt i rad Doma hrvatskih veterana u Lipiku koji je označen i ocijenjen od strane hrvatskih branitelja kao kvalitetan i dobar način psihosocijalne rehabilitacije, a ujedno je pilot projekt pružanja skrbi u budućim Veteranskim centrima. Znamo da se planiraju otvoriti Veteranski centri u Sinju, Šibeniku, Osijeku, Daruvaru i Petrinji. Ranije ste nas informirali, kao i cjelokupnu hrvatsku javnost kako su sredstva za izgradnju Veteranskih centara osigurana, potrebne pripremne radnje dovršene. Stoga se postavlja pitanje i hrvatski branitelji i članovi njihovih obitelji pitaju što slijedi dalje, kada počinje izgradnja spomenutih Centara, kada je predviđeno dovršenje, a na taj način i zaokruženje ovog hvale vrijednog projekta. Hvala vam lijepa.
Izvolite ministre.
Hvala lijepa, g. predsjedniče HS-a, gospođe i gospodo zastupnici uvaženi. Zastupniče Šipić hvala lijepo na vašem pitanju i dobro ste kazali, iznimno važna aktivnost koju Ministarstvo hrvatskih branitelja provodi jesu projekti uspostave Veteranskih Centara. Naime, Veteranski Centri zamišljeni su sa ciljem uspostave ustanova u kojima će hrvatskim braniteljima i članovima njihovih obitelji pružiti sveobuhvatna skrb na jednom mjestu. To među ostalim uključuje pružanje usluge savjetovanja i psihosocijalne podrške. I kao što ste i sami konstatirali, kao prvi Veteranski Centar izrađen je Dom hrvatskih veterana u Lipiku. Početkom 2017.-te godine Dom je ispunio uvjete za početak rada i pružanje usluge. U razdoblju od veljače 2017.-te godine do sad, uslugu Doma hrvatskih veterana u Lipiku koristilo je ukupno 1209 korisnika. U cilju nastavka izgradnje mreže Veteranskih Centara izrađeni su idejni projekti za Veteranske Centre u Petrinji, Sinju, Šibeniku i u Daruvaru. Riješeni su imovinsko pravni odnosi na ovim lokacijama. Početkom 2018.-te godine potpisani su ugovori za izradu glavnih i izvedbenih projekata i projekata opremanja. Za Veteranske Centre u Daruvaru, Sinju i Šibeniku ishođene su i građevinske dozvole, dok se za Veteranski Centar u Petrinji kompletira dokumentacija, a ishođenje građevinske dozvole očekuje se u prvom kvartalu ove godine. Raspisivanje poziva za odabir izvođača građevinskih radova predviđeno je u prvoj polovici ove godine, dok je za drugu polovicu ove godine planiran početak građevinskih radova. Prema našemu planu, Veteranski Centri će do sredine 2021.-ve godine biti izgrađeni i opremljeni. Za uspostavu ovih Veteranskih Centara u RH osigurana je financijska alokacija u iznosu od 288,8 milijuna kuna, a projekt se financira iz Europskog Fonda za regionalni razvoj. Izgradnjom ovim Centara stvoriti će se smještajni kapacitet za boravak oko 615 osoba. Pored usluge koja će se pružati, važno je spomenuti i činjenicu kako je za potrebe opsluživanja navedenih Veteranskih Centara predviđeno zapošljavanje oko 150 osoba. Isto tako, obzirom da je Ministarstvo hrvatskih branitelja dobilo na upravljanje nekadašnji Hotel Mursa u Osijeku, poduzeti su koraci kako bi se stvorili preduvjeti za izgradnju 6-og Veteranskog Centra u Osijeku. Uspostavom ovih Veteranskih Centara, pored svih drugih mjera koje ova Vlada i Ministarstvo hrvatskih branitelja provodi, zasigurno će se doprinijeti poboljšanju kvalitete života hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji. Hvala.
Očitovanje, izvolite.
Poštovani ministre, u cijeloj lepezi poslova kojim se vi bavite, a kako ste samo rekli i hrvatska Vlada, hrvatski branitelji, to mi koji smo na terenu, najbolje znamo, a vi kao ratnik i sudionik Domovinskog rata, najbolje znate koliko znači pomoć i briga hrvatskim braniteljima. Svakodnevno imamo upite na ovu temu i veseli činjenica da vaš napor i napor hrvatske Vlade i svih resornih Ministarstava u jednom prstenastom odnosu ide i prema tome da sudionici Domovinskog rata, osobito oni koji imaju posljedice, imaju kvalitetnu skrb i kvalitetnu brigu i njegu jer su to i zaslužili. S obzirom na ovo što smo čuli, na terenu možemo biti jako zadovoljni s obzirom na to da, kako vidimo koji su to gradovi, da je to praktički pokrivena cijela RH. U tom duhu i u tom smjeru ustrajte i hvala vam lijepo.
Hvala i vama, sada će zastupnik Željko Lenart postaviti pitanje predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Vlade, prošlu godinu su nam obilježili i lex Agrokor, Agorkor, grupa Bork, silni milioni koje su savjetnici izvukli iz Agrokora i došli smo do toga da sada još raspodjeljujemo državno poljoprivredno zemljište kojega ima 33.000 hektara skoro u firmama Agrokora. Ja vas pitam da li vam poznata tvrtka Aisle, kaže Aisle 2 Jamnica, Aisle 5 Tisak, Aisle 6 PIK Vrbovec, Aisle 7 Belje, Aisle 8 Vupik, Aisle 9 PIK Vinkovci, tvrtke koje posjeduju tj. imaju ugovore sa Hrvatskom oko državnog poljoprivrednog zemljišta. Znamo da prema ugovorima osnovnima se državno poljoprivredno zemljište prebacuje na zrcalne tvrtke koje će naslijediti tvrtke koje su bile u sustavu Agrokora, a tvrtka Aisle je u nizozemskom vlasništvu. Ono što je znakovito da je navodno tabularna, tabelarna raspodjela ovih tvrtki bila napravljena prije što je postignuta nagodba u samome Agrokoru, pa pitam tko je kome opet pogodovao oko davanja državnog poljoprivrednog zemljišta strancima jer na ovaj način ne samo zemljište nego i vodu smo predali strancima u ruke. Ja mislim da to jedino hrvatskih narod može putem referenduma, a ovdje se grupa ljudi drznula da to napravi. Znamo da nedavno je bio i sastanak načelnika slavonskih na koji ih se na neki način željelo prisiliti da moraju potpisati te ugovore, a to sad ovisi o njima. Umjesto da smo zemljište, najkvalitetnije poljoprivredno zemljište u RH dali hrvatskim poljoprivrednicima koji bježe iz Slavonije, mi smo ga prepustili nizozemskoj tvrtki u ruke i u biti ni ne znamo tko će na kraju krajeva s njime raspolagati. Hvala.
Izvolite predsjedniče Vlade odgovor.
Hvala lijepa, poštovani zastupniče Lenardt, vi ste iz Sisačko-moslavačke županije pa sam mislio da ćete se vi možda osvrnut na Petrokemiju, da će vam biti drago da je ova Vlada uspjela ono što ni jedna prije nije, a to je da radnici Petrokemije rade, da je kompanija dokapitalizirana, da ima novu strukturu vlasništva, da posluje na tržištu, da proizvodi mineralna gnojiva i da je to jedan doprinos rješavanju niza tranzicijskih problema hrvatskoga gospodarstva koje je ova Vlada riješila. To je recimo za vas kao zastupnika u Sisačko-moslavačkoj županiji jedan dosta veliki plus. Pitajte malo ljude koji tamo rade, pitajte ljude koji su predstavnici sindikata, da li su zadovoljni s onim što im je ova Vlada u vezi njihove budućnosti omogućila. Što se tiče Agrokora, dakle, osim što paušalno nabacujete komentare kao što je svojstveno vama i velikom dijelu oporbe, a u načelu je gotovo uvijek netočno, ja mislim da trebate pogledati stvari onakve realno kakve jesu. Mogli smo tada se baviti kupusom, mogli smo se baviti selfiima, mogli smo ne činiti ništa, kolabirala bi i cijela struktura kompanija koje su u sustavu Agrokora, imali biste ogromni financijski problem za Hrvatsku državu, imali biste domino efekt na sve druge subjekte u hrvatskom gospodarstvu, vi koji se zalažete za male poljoprivrednike imali biste praktički kolaps OPG-ova svih naslonjenih na poslovanje Agrokora i drugih kompanija koji su bili ili jesu danas njegovi partneri, a poštovani gospodin Lenardt ništa se od toga nije dogodilo. Nije se dogodilo zbog zakona o izvanrednoj upravi, jer je taj zakon omogućio jedan da izbjegnemo krizu koja bi uz to bila i politička kriza, to vam je također jasno, pretpostavljam. OPG-ovi isplaćeni, dobavljači isplaćeni u mjeri koja je van svih standarda kada kompanija koja u sebi ima maloprodajni lanac upada u ovakve krize, vremena osigurano za sve da steknu otpornost na udare koje su dobili i svi su ostali na tržištu, svi rade. Dal rade? Rade. Da li je turizam omogućio, da li je funkcioniranje Agrokora i njegovih kompanija omogućilo bolju turističku sezonu, je. Da li je nagodba izglasana, je, 80% je izglasana, da li su ne samo Ustavni sud nego druge jurisdikcije priznale i potvrdile ustavnost i pravni karakter našega zakona kao jednoga zakona, koji je insolvencijskoga karaktera, jesu. Da li nakon nagodbe slijedi njena provedba, slijedi. Da li će postojeće društvo imati svoja buduća zrcalna društva, da. Da li živimo u kapitalizmu i da li živimo u otvorenom gospodarstvu, da. Da li Agrokor je tu u Hrvatskoj, kakva je njegova struktura vlasništva, kakve to recimo konkretne veze s vama ima ili s bilo kim drugim tko je vlasnik neke kompanije, vi znate baš tko su vlasnici svih kompanija u Hrvatskoj, jesu li domaći ili strani, te priče su passe. One su passe. Kao što su i kod nas passe, passe su u cijelom svijetu jer globalno gospodarstvo po europsko tako funkcionira. I mislim da bi bilo dobro i za vas kao stranku koja je sad prešla iz obitelji europskih pučkih stranaka u nekakav ne znam ni ja što, zeleni liberalizam, radikalizam, ne znam ni sam gdje čete se i kome vi priključiti i što vi uopće zastupate, koji je vaš kor, ja to u ovom trenutku ne znam bilo bi dobro da usvojite ta načela na kojima današnji svijet funkcionira i današnje [[Upadica: Hvala.]] gospodarstvo. To bi bilo jako dobro, može vam vaš predsjednik pomoć, on sigurno zna gdje vas vodi.
Hvala, izvolite očitovanje.
Poštovani premijeru, pa ja nisam ni očekivao da ćete vi meni konkretno odgovoriti jer ne želite odgovoriti ovakve stvari, konkretno vi uvijek trkeljate neke gluposti okolo naokolo iz šupljega u prazno [[Upadica: Kolega, kolega.]] i tako [[Upadica: Lenardt, kolega Lenardt, trkeljati mi, molim vas da ne koristimo.]] trkeljati je hrvatska riječ, evo malo [[Upadica: Trkeljati je nešto što nije razina sabora.]] poštovani predsjedniče sabora ja ne znam zašto me prekidate, nemojte zašto prekidate, ma cilj je prekinut misao koju sam ja htio izreči, jel tako, sve jasno. Dobro no hvala lijepo, hvala lijepo nisam ni očekivao, što se tiče Petrokemije, poštovani g, Plenković, ja sam o njoj govorio dok je bila državna tvrtka u većinskom državnom vlasništvu i dokazao računicu koja je i potvrđena mi u jednoj emisiji od strane Đure Popijača, da je Petrokemija mogla opstati jer je niste trebali predati u privatne ruke no ona je danas pretežito privatna tvrtka i o njoj danas više ne vrijedi pričati na ovaj način. Da, ja pričam s tim ljudima koji tamo rade i vjerujte da nisu zadovoljni. Vjerujte da nisu zadovoljni, sjednite i vi s običnim ljudima pa pričajte ali vi od toga bježite jer vas čuvaju čuvari i ne daju nikom blizu vama. Kažete da se bavimo selfijima, porukama, ne znam čime. Pa mogli smo se baviti SMS-ovima kao vi. Danas ste i vi govorili ovdje o svim ovim uspjesima, porastima koje je obezbijedila hrvatska Vlada. Ja mislim da svi ti Slavonci koji ostaju bez zemlje su otišli u Irsku, Njemačku i širom Europe ne da bi tamo zaradili novce, ja mislim da su oni otišli tamo kao misionari da bi govorili o vašim uspjesima jer sve u Hrvatskoj napreduje, jedino mali čovjek propada i svakog dana sve teže živi. Prošetajte se, nemojte se voziti autom po Zagrebu sa čuvarima nego prošetajte se pa vidite koliko ljudi kopa po kontejnerima, koliko ljudi nema za život, koliko ljudi prosi po ulicama, koliko je teško živjeti i školovati djecu u RH. To će vam reći i ovi radnici Petrokemije, koji su mogli danas imati daleko veće plaće da se država bolje pobrinula za Petrokemiju jer Petrokemija je imala veliki potencijal. Hvala.
Idemo na pitanje broj 15, zastupnice Ermine Lekaj Prljaskaj postavlja pitanje ministrici za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku Nadi Murganić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade RH. Poštovana ministrice, u cilju poboljšane kvalitete života djece sa teškoćama u razvoju, bilo je govora i planova o donošenju Zakona o inkluzivnom dodatku. Navedenim zakonom prijedlogom trebala bi ste u jednom pravcu i osigurati potrebna potpora osobama sa invaliditetom i teškoćama u razvoju. Zakon o inkluzivnom dodatku već se nekoliko godina najavljuje kao jedan veliki zaokret u politici za osobe sa invaliditetom i osobe sa invaliditetom očekuju taj zakon i tijekom 2017. g. na sastancima sa predstavnicima ministarstva, govorilo se o tome i o potrebi važnosti Zakona o inkluzivnom dodatku kao jedinog zakona koji bi regulirao prava osoba sa invaliditetom na naknadu koja bi im omogućila dostojanstven život i ravnopravnost u društvu. S obzirom da do danas nije donošen navedeni zakon i da u ovom trenutku nemamo nikakva saznanja o cjelokupnom procesu izrade planiranog zakona, a koji bi zakon trebao stupiti na snagu 2014. g., tražimo od vas da nas informirate o aktivnostima ministarstva vezano za donošenje navedenog zakona i kao u planiranim rokovima kad će bit donošen zakon i primjena zakona, hvala lijepa.
Hvala. Odgovor poštovane ministrice Murganić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade, kolegice i kolege ministri, poštovane zastupnice i zastupnici, sve vas pozdravljam. Zahvaljujem zastupnici Lekaj Prljaskaj na ovom pitanju iz razloga što sigurno i zastupnicu zanima odgovor na ovo pitanje kao i brojne osobe sa invaliditetom koji su zainteresirani za uvođenje inkluzivnog dodatka, značajnog dodatka kao jedna financijska potpora osobama sa invaliditetom zbog povećanih svakodnevnih životnih potreba koje oni imaju, troškova koje oni imaju a nastaju sa osnova nemogućnosti uključivanja zbog njihovog invaliditeta i uključivanje u svakodnevnu životnu zajednicu, ova Vlada je prepoznala kao jedan od osnovnih prioriteta stoga smo donijeli i nacionalnu Strategiju izjednačavanja mogućnosti za osobe sa invaliditetom za razdoblje 2017.—2020., gdje je doneseno niz mjera, velika većina tih mjera je i ostvarena a i financijski je ta strategija predviđena u 721 milijun kuna gdje značajnim sredstvima sudjeluju jedinice lokalne i područne samouprave. Mi smo također svjesni da se puno raspravlja i ova Vlada i ovaj saziv raspravlja o modelima inkluzivnog dodatka s obzirom da smo su svakodnevnim, gotovo mogu reći svakodnevnim kontaktima sa predstavnicima osoba sa invaliditetom, udrugama, pravobraniteljstvom ali i sa predstavnicima Zavoda za vještačenje, tražimo modele koji će omogućiti jednu pravednu naknadu. Osobe sa invaliditetom su u najvećem, možemo reći od sve populacije, u riziku od siromaštva, ova Vlada je zbog toga odlučila se i za povećanje naknade kao što je doplatak za njegu i osobna invalidnina, to su naknade ... [[Govornik se ne razumije.]] invaliditeta, 1.4. su povećane za 20%. Također smo proširili i prava status roditelja njegovatelja i poslije smrti djeteta, proširili smo i prava status njegovatelja na supružnike i vanbračne i izvanbračne partnere kao i proširili smo i značajno asistencijske usluge od 2006. g. kada smo imali asistenata 5, sada ih imamo 1550, pardon, osoba koje imaju asistencijske usluge kao i druge brojne sadržaje. Širimo usluge u zajednici kroz različite udruge, kroz različite ustanove i institucije, zašto to naglašavam, naglašavam iz jednog razloga, što materijalna prava, materijalna naknada neće ispuniti svoju funkciju ako neće te usluge imati tko pružati stoga smo se opredijelili i za materijalne pomoći našim osobama sa invaliditetima, sa širenjem usluga kako bi mogli i onda imati potpore u zajednici i stoga smo zaista u ovom razdoblju dvije godine učinili na potpori osobno sa invaliditetima gdje je toga dosta, međutim, inkluzivni zadatak je zajedno sa jednom radnom skupinom u kojem su svi ovi već spomenuti aktori uključeni u izradi nacrta prijedloga Zakona, 2019.-ta je pred nama na tom području zaista opredijeljeni smo za jedan intenzivan rad i u fazi donošenja početkom slijedeće godine.
Hvala. Poštovana zastupnica Lekaj Prljaskaj.
Hvala lijepa. Ja bih vas samo nadopunila predmetno što se tiče iznosa npr. za slijepe osobe mogu reći da su najmanji iznosi u Europi i nadam se da ćete riješiti, donijeti Zakon do 2019.-te godine. Hvavala.
Slijedeće pitanje postavit će poštovana zastupnica Bernarda Topolko, ministru unutarnjih poslova g. Davoru Božinoviću, izvolite.
Poštovani g. ministre, Policijska uprava Međimurska provela je opsežno istraživanje među građanima i utvrđeno je da je stopa kriminaliteta tri puta veća, nego što pokazuju statistički podaci. Međimurci većinu kriminalnih radnji niti ne prijavljuju jer od prijave nemaju koristi, što je loše. Gospodine ministre, šaljemo jednu poruku nepovjerenja u sustav i nepovjerenja u pravnu državu i one koji bi trebali biti stup države. Upućujem vam pitanje potaknuta posljednjim događajima narušavanja stanja sigurnosti u Međimurskoj županiji. Svjedoci smo pojedinačnog nasilja drskih krađa, povećane stope kriminaliteta koji čak idu do te mjere da se sve češće napadaju policijski službenici, djelatnici Centra za socijalnu skrb, te se uništava i njihova imovina. Poštovani ministre, molim vas da mi odgovorite hoćete li udovoljiti zahtjevima Vijeća za prevenciju, zahtjevima Međimurske županije koja predlaže vrlo konkretna rješenja jer i nedavno istraživanje koje je naručila Policijska uprava Međimurska zahtjeva hitno i konkretno djelovanje državnih institucija, kako, na koji način i kojim mjerama namjeravate zaštiti državnu imovinu, policijske službenike i stanovništvo Međimurske županije? Hoćete li i kada povećati broj policijskih službenika kako bi osigurali javni red i mir i poštivanje pozitivnih zakonskih propisa? Smatram da doista imate mehanizma riješiti najveći i najozbiljniji problem u Međimurju. Apeliram, tražim i molim vas da shvatite kako je narušeno stanje sigurnosti [[Upadica: Hvala]] u bilo kojem dijelu RH, nacionalno pitanje, a ne samo regionalno [[Upadica: Hvala lijepa]] pitanje. Od vas očekujem konkretno i brzo djelovanje [[Upadica: Hvala vam]] ja vas molim, zahvaljujem.
Hvala lijepa. Prije nego što dam riječ poštovanom ministru da odgovori, pozdravimo učenice i učenike XI. Gimnazije iz Zagreba koji nas gledaju… [[Pljesak]] A sada će odgovoriti poštovani ministar Davor Božinović, izvolite.
Hvala lijepo gđo zastupnice. Mislim da, vi ste dosta toga rekli, dosta je toga točno, ali ajmo uspostavit nekakav red. Prvo, dijagnoza stanja u Međimurju je postavljena od strane policije. Sve ovo o čemu vi govorite, svi zaključci o čemu vi govorite su zaključci istraživanja, osjećaj sigurnosti u Međimurskoj županiji koju je provela policija. Točno je da postoji raskorak između stvarnog stanja sigurnosti i statistike, nije baš tri puta, 55% je, ali svejedno, to je problem. Imate tu dvije vrste problema. Kad govorimo o prijavljivanju kaznenih djela ili prekršaja, postoji činjenica da u našem Kaznenom Zakonu po službenoj dužnosti ne možete prijaviti djelo koje je vrijednosti ispod 1.000,00 kn. Dakle, policija ne može ići protiv Zakona. S druge strane postoji veliki broj prigovora za upad na, ne znam, dvorište, u štagalj, što po našem Zakonu nije kažnjivo, kažnjivo je i to kazneno ukoliko uđete u nečiji stan ili kuću. Ukoliko uđete u dvorište, nije kažnjivo. Dakle, do toga da je to problem, smo došli mi. Ja sam prije godinu dana poslao jednog od najiskusnijih policajaca da se bavi stanjem u Međimurskoj županiji, ovo su nalazi, to su naši prijedlozi. Ja vas pozivam, i vi ste članica političke stranke, idemo zajedno lobirati da se neke odredbe tu promijene ili vezano za ove male vrijednosti, to je malo teže, ali kada govorimo o upadu u nečiji posjed, nasilnom, ne zakonitom, to možemo i da je Zakon o prekršaju, idemo probati, iako, budimo realni, struka je protiv toga u ovoj državi oduvijek. Vi u Anglosaksonskom pravu možete odmah nekoga upucati ako vam uđe u dvorište, ovdje to nije ni prekršaj. Što se tiče konkretnih stvari koje mi radimo kao policija, 17 mladih ljudi smo uspjeli motivirati i završit će Policijsku školu i krenut će radit 1.8. ove godine. Jedan od njih je i pripadnik romske manjine, realno, o tome problemu i govorimo. Nadamo se da ćemo uz pomoć i županije i svih lokalnih jedinica uspjeti animirati i veći broj njih. Jedan od naših prijedloga je gospođo, čak ste se u županiji obvezali da ćete uspostaviti odjel koji bi koordinirao sve aktivnosti državnih tijela vezana za to pitanje, niste. Taj odjel bi se trebao baviti i povlačenjem europskih fondova, koji imaju velike šanse, upravo jer se radi o manjinskim pitanjima, niste to napravili. Dakle tu postoji prostor, naravno mi surađujemo sa Ministarstvom demografije, Ministarstvom znanosti, biti će vjerojatno poslano dvije ili više socijalnih radnica i temeljni problem koji treba riješiti, to je opet u rukama kolegice Divjak, a to je da se osigura učenje hrvatskog jezika u predškolskoj dobi, jer to je glavni problem.
Hvala ministre, očitovanje, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani ministre, moram reći da nisam zadovoljna s vašim odgovorom, jer je bilo konkretno pitanje, povećanje policijskih službenika. Dobro ste detektirali koji je problem u Međimurju, ali jedan policijski službenik iz te manjine, neće povećati sigurnosno stanje u Međimurju. Da, ali vi znate da je Međimurje, najmanja županija, najgušće naseljena, da ima 113 tisuća stanovnika, da od toga ima 10 tisuća Roma. Jedan policijski službenik iz njihovih redova je premalo. Mislim da bi trebalo nešto više učiniti po tom pitanju. Ja molim i vas, molim i ministricu Murganić, molim i premjera osobno da se založe za ovo pitanje sigurnosti, jer ovako u Međimurju, nije sigurno živjeti. Hvala.
Zahvaljujem. Idemo na 17 pitanje. Zastupnik Ivan Vilibor Sinčić postavlja pitanje potpredsjedniku vlade i ministru obrane Damiru Krstičeviću, izvolite.
Hvala vam predsjedavajući, ministre Krstičević, moje pitanje je u vezi nabave borbenih aviona. Sredinom prošle godine, krenuo je taj famozni postupak, već znamo Hrvatska ima dugu tradiciju neuspjeha nabave vojnih aviona, da bi sve ove godine završilo krahom. Odnosno prije nekoliko dana, došla je delegacija iz Izraela, i na papiru je donijela ono što smo svi mi cijelo ovo vrijeme znali. Mi iz Kluba Živog zida, konkretno kolega Branimir Bunjac vam je još u listopadu prošle godine priopćio kako će to završiti i zašto će to tako završiti. Američki veleposlanik Kohorst, vam je 2 godine, odnosno, američki … [[Govornik se ne razumije.]] vam je 2 g. plasirao informacije kakvi su uvjeti i po kojim načinima se posluje. Na sličan način poslovanja, odnosno, prodaje izraelskih aviona Bugarskoj Rumunjskoj je zaustavljen. Na kraju krajeva, vi ste bivši vojnik, imate vojnu karijeru, sada ste ministar, imate cijele odjele u Ministarstvu, koje se bave specijaliziranim stvarima i da vam baš nitko od svih tih ljudi nije mogao reći u što ulazite, pod kojim uvjetima ulazite i na koji način će sve to završiti. I da stvar bude gora, sada ćete iste te ljude angažirati, da kupe, odnosno, da rade na natječaju za neke druge nove avione koji bi sada tek trebali doći. Pa vas ja pitam, hoćete li tražiti službenu ispriku i odštetu od Izraela?
Izvolite ministre obrane.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, predsjedniče Vlade, poštovani saborski zastupniče g. Sinčić, hvala na vašem pitanju, gospodo saborske zastupnice i zastupnici što se tiče odgovora moga, vi ste vidjeli. Za razliku od mnogih koji su do sada odgađali odluku vezanu za borbeno zrakoplovstvo, ova vlada je od početka, uhvatila se je u koštac sa tim teškim pitanjima. Znamo da je bio međunarodni natječaj, ponuda države Izrael, na tom međunarodnom natječaju je bila najbolja, najsveobuhvatnija i tu oj ponudi države Izrael, oni su dali i predodabrenje, od Vlade SAD, da mogu isporučiti takav avion Hrvatskoj i to je bila njihova obaveza kao ponuditelja, to nije obaveza bila Hrvatske, kao kupca. I mi smo vidjeli nakon odluke Vlade, oni su imali obavezu, to je njihova obaveza, isključivo da na osnovu tog pred odobrenja, da kasnije dobiju konačno odobrenje. I vi ste vidjeli da su došli tu u Zagreb, 10.1. i da su kazali Hrvatskoj, kazali su meni, da je to njihova obaveza, da oni nisu uspjeli dobiti to konačno odobrenje. Kazali su da Hrvatska, što se tiče, da smo postavili sva moguća pitanja, da smo dobili sva moguća jamstva, i po pitanju Hrvatske, da nema nikakve odgovornosti, nikav ugovor nije potpisan, nikakva financijska šteta nije napravljena, a što se tiče jamstva, jamstvo za ozbiljnost ponude je države Izrael, pa oni su se i upravo došli u Zagreb i ispričali su se i to je jamstvo, jer mi upravo zbog složenosti tog projekta, radili smo država sa državom. Da smo bili u fazi potpisivanja ugovora, a da bi se ugovor potpisao trebalo je doći konačno odobrenje, jasno da bi bilo jamstvo za posao, to je i obaveza prema zakonu i sigurno da bi država Izrael tada i da bi potpisivali taj ugovor, mi bi im ali kompletno to jamstvo. Prema tome, još jednom smatram, da smo vodili proces vrlo sustavno, da je proces bio iznimno transparentan i za sve ovo što se je dogodilo, Hrvatska nije kriva i smatram da je iz pozicije Hrvatske, napravila sve što je trebala napraviti i da su ovaj posao vodili najkompetentniji ljudi koje Hrvatska ima, i smatram da niti ja, niti ljudi, niti jednim svojim postupkom, nismo ugrozili interese RH, niti njenih građana, čak naprotiv, sve što smo radili, radili smo u interesu RH, a to je da RH ima tu sposobnost, ta sposobnost je strateški važna za našu državu. Znamo kada smo bili u Domovinskom ratu koliko naši piloti su nam donosili tu prevagu u završnim operacijama pobjedničke vojske. Ja sam uvjeren da će ova Vlada sa svim ovim iskustvom, sa svom analizom iz drugog koraka, da ćemo doći do optimalnog, priuštivog rješenja za RH jer to je naša obaveza. Sigurnost i odgovornost za sigurnost hrvatskih građana.
Očitovanje, izvolite.
Hvala vam predsjedavajući, ministre ja nisam zadovoljan vašim odgovorom. Ovdje se radilo o obvezujućoj ponudi, postoje pravni temelji da se traži odšteta, nisam dobio konkretan odgovor hoće li biti odšteta zato što su nas zapravo uvukli u nešto što su i sami znali da neće uspjeti. Ja ću vas podsjetiti da je u Israel Aerospace Industries prošle godine, tj. sad je već pretprošla, uhićeno 10-ak ljudi zbog korupcije. To je firma koja je poslovala sa firmom Aeropartner koja je također na suđenjima sada zbog korupcije, još od nabave MIG-ova i svih tih priča. Ja osobno ne vjerujem vama kad kažete da niste znali. Vi ste to morali znati. Vi ste tu da znate, niste tu da učite, kao što rekli neki dan, mi smo sad naučili pa ćemo sad bolje. Vi ste tu da znate, tim više što imate vojničku karijeru, što imate karijeru i kao ministar, a osim te karijere imate karijeru u vojnom industriji. Vi ste radili u King ICT-u i imate pravo, ovo jest svjetska priča između tri vlade, između tri države, ali u pozadini, nažalost, pretvorili ste ju u jednu običnu balkansku priču o namještenom natječaju ja se bojim. Ja ću vas samo podsjetiti, da je baš u vrijeme raspisivanja natječaja 4. listopada prošle godine, evo ovo je izvadak sa trgovačkog registra Trgovačkog suda, osnovana firma Planet 9 ili Planet X, kako tko čita, upravo za namjenu dakle remonta zrakoplova, snimanje iz zraka i sve nešto u tome stilu. Dakle, radi se ovdje o tome da su koruptivni elementi iz aero industrije, što izraelski, što ovi iz Hrvatske koji su imali niz problema i .../nerazumljivo/... državu štetu sa MIG-ovima nas doveli u ove probleme, pa ja se pitam, je li moguće da jedan hrvatski general, vojnik, pobjednik, zapovjednik iz Domovinskog rata dovede sebe u poziciju da namješta natječaj za svoju bivšu firmu King ICT i da u tome vjerojatno dobije nešto usput sa strane. Tražim odgovornost vašu zapovjednu, moralnu, političku i kaznenu.
Idemo na 18. pitanje, zastupnica Anka Mrak-Taritaš, pitanje postavlja predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora, uvaženi predsjedniče Vlade. 16. siječanj je, a mi imamo osjećaj da je tamo već polovica godine temeljem svega što nam se je dešavalo, temeljem svega što imamo prilike vidjeti da je. Evo, imate i potpredsjednika Vlade i ministra i tema aviona. Imam osjećaj da je to s avionom bilo samo iz razloga što se evo potpredsjednik Vlade voli voziti, odnosno voli voziti avione i to nije sigurno dobra poruka koju šaljemo van i govori o tome da je posao traljavo odrađen, govori o tome da Hrvatska zaista pokazuje u svijetu da čak i najjednostavnije poslovne ne zna odraditi kako treba. No, ja bih htjela ipak se osvrnuti i na kraju ću vam postaviti jedno vrlo jednostavno pitanje, prvi izbori koji su nama su europski izbori. Za te europske izbore ste se i vi u odgovoru jednom saborskom zastupniku malo referirali. Svi ćemo se pripremati i probati da naši sugrađani u velikom broju izađu van, imat ćemo različite teme o važnosti europskih izbora, o važnosti za Hrvatsku, ali ono što često je činjenica da kad nešto čujete po kuloarima, da nešto čujete po hodnicima, onda to prvi put čujete pa se malo nasmijete, pa čujete drugi put pa se malo zabrinete, a treći put vam se čini da bi od toga nešto moglo biti. Pa da bi mi mogli ad acta staviti nešto što imamo prilike čuti, moje vrlo jednostavno pitanje vama, g. Plenkoviću. Ako vam se slučajno na jesen ponudi vrlo visoka dužnost u europskoj komisiji, da li ćete ju prihvatiti ili ne?
Odgovor predsjedniče, izvolite.
Hvala lijepa zastupnice Mrak-Taritaš. Moram priznati, od svih pitanja, baš to, a gdje, mislim da je ovdje nekoliko kolega koji su to već pitali u proteklim sjednicama Sabora. Odgovor je ne. Dakle, ja sam predsjednik Vlade, dobio sam povjerenje hrvatskih građana, radim na tom poslu sa svom energijom i odgovornošću koju imam, a što se tiče europskih izbora, vidim da vi svi skupa te male stranke, nastojite skupiti nešto, ne biste li nekako prešli prag, dakle vi ste u vježbi tzv. ako se može nekako preko praga. Za razliku od vas, HDZ će ići na te izbore, pobijedit će na njima kao što je pobijedio 2013. i 2014., bit će dio najjače političke grupacije, bit će stranka koja ozbiljno pristupa europskim temama. U mandatu ove vlade, evo imate podatke ministrice Žalac koja vam je to predstavila u ponedjeljak na pressici, došli smo sa 9% ugovorenih sredstava, na više od 60. Dakle, koristimo ono što je bitno u ovoj fazi našega članstva, a to je da taj, to vrijeme konvergencije između onoga gdje smo mi bili kao članica zadnja 2013. dižemo se prema razvoju zemalja srednje i istočne Europe. Mene zanima višegodišnji financijski okvir, zanima me što ćemo sa politikom migracija, zanima kako ćemo prebroditi ovako krupnu, ogromnu krizu bez presedana koja trese Ujedinjenu Kraljevinu gdje se u ovom trenutku dva i pol mjeseca prije 29. ožujka ne zna da li ćemo imati sporazum, prema ovom glasovanju jučer, ne, da li će vlada tamo opstati, da li ćemo imati Brexit bez ugovora koji će imati reperkusije i na gospodarstva i na financijska tržišta, ne samo u Ujedinjenoj Kraljevini nego i globalno. To su teme koje mene zanimaju. Zato ja svojom inicijativom dolazim pred vas u HS-u već dvije i pol godine ne bi li mi o tome razgovarali. Supstantivno, sadržajno, ne da se to svede na to da ministri ili nekoliko europskih zastupnika ili par ljudi u izaslanstvima, ili osobno ja na sastancima europskog Vijeća imam tu širu sliku, prenosim ju ovdje, informiram vas, nastojim vas senzibilizirati, a da se to onda ne pretvara u neke rasprave koje nerijetko nikakve veze sa supstancom nemamo. E sada umjesto ovih banalnih pitanja, ajde vi malo pridonesete tome, da mi tu temu dignemo na višu razinu, to ja očekujem od vas, u odnosu na ovo što vi projicirate, da kao politička snaga, koja je imala šansu biti dio parlamentarne većine, vi ste izašli iz svoje stranke, i sada se borite sa time, hoćete li i kako ćete i s kim ćete, da li ćete, eventualno možda u nekoj varijanti preći prag. Vi ste se na to sveli. Ako želite biti akter, morate malo razmišljati strateški, a vi ste imali šansu, a niste to napravili, ne razumijem, što ste s time dobili, po meni ste izgubili. Imate rezidualnog zastupnika, još trenutno u saboru, u Europskom parlamentu, koji je još tamo nekoliko mjeseci. To vam nije dobar izbor. Banalizirate, a ovdje gdje imate šansu konstruktivni, niste bili. To je ono kako ja vidim ovaj vaš doprinos. A mi ćemo danas popodne sadržajno govoriti o temama, imate izvješće, imate zaključke, imate stavove, stalno vam pokušavamo dati šlagort na temu koja je bitna. To je ono što je meni važno oko Europe, to je važno i oko raspravi oko Schengena, da li ćemo ispuniti kriterije, kada će biti gotovo evaluacija, kada ćemo doći pred političku odluku, kako da Hrvatski sabor zna više o strategiji za uvođenje eura, zašto je to dobro, koje su koristi, koje su prijetnje. To su teme zastupnice Mrak Taritaš, a ne banaliziranja.
Očitovanje, izvolite.
Hvala lijepo. Hvala lijepo g. Plenkoviću, bilo je vrlo zanimljivo slušati vaše izlaganje, vaše opservaciju na mene osobno, na jednu malu stranku koja se zove GLAS i vi i ja dobro znamo kako je ona nastala i na jednu koaliciju koj ase formira koja se zove, odnosno, koja je već formirana, i koja se zove Amsterdamska koalicija. Ono što sam sigurna, a to je da vas sigurno nećemo uzeti za savjetnika, što i kako dalje. Vrlo teško dajem obećanja, ali ovo je otprilike i mogućnost da se nešto kaže, a to je vjerujte mi, Amsterdamska koalicija će biti ugodno iznenađenje izbora koji nam prvi predstoje i sigurno ćemo odraditi posao na najbolji mogući način.
Idemo sada na 19 pitanje, zastupnica Irena Petrijevčanin Vuksaovnić, to pitanje postavlja ministru unutarnjih poslova, Davoru Božinoviću, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče, poštovani ministre Božinoviću, u posljednjih 10 g. na hrvatskim cestama, poginulo je 4111 ljudi a više od 30000 je smrtno ozlijeđeno. Svi znamo da su alkohol, brzina, nekorištenje sigurnosnog pojasa i telefoniranje 4 glavna uzroka. I stručnjaci za sigurnost prometa slažu se i već nekoliko godina upozoravaju i apeliraju kako je potrebno poduzeti odgovarajuće mjere kako bi se povećala razina sigurnosti prometa na hrvatskim cestama. Vi ste prošle godine, točnije u 11. mj. najavili pronalaženje kratkoročnih i dugoročnih rješenja za rješavanje ovog problema, također najavili ste i izmjene Zakona o sigurnosti prometa na cestama. Da čujemo neke najvažnije mjere, odnosno, o kakvim se konkretno mjerama radi, koliko vam vrijeme dopušta, kako bi naši građani, već danas dobili barem neke okvirne smjernice što mogu očekivati od novog Zakona o sigurnosti u prometu. Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite ministre.
Hvala lijepo gospođo zastupnice, evo, kolega je baš našao trenutak kada me ima nešto pitati. Ozbiljno, vrlo ozbiljno pitanje, dakle, ono što vi ste u pravu, dakle, statistike, iako godinama se govori kako se smanjuje broj poginulih na cestama, to nas ne zadovoljava. Dakle, odlučili smo i u vladi i u ministarstvu, okrenuti i pokrenuti sve moguće resurse, da bismo napravili jednu kvalitetnu analizu iz koje bi proizašla konkretna rješenja. Jedna su ova zakonska o kojim govorite, a druga su ona svakodnevna prije svega vezana za ekipiranje prometne policije neophodnim sredstvima za rad. Točno je da stručnjaci godinama upozoravaju i upravo smo mi krenuli zajedno sa stručnjacima. Dakle, formirana je stručna skupina, zajedno sa stručnjacima katedre za prometne znanosti, na prometnom fakultetu u Zagrebu, koja je iznjedrila draft, koji je u ovom trenutku u proceduri zakonskim izmjena, a sa ciljem kako bismo promijenili, ne samo promijenili trendove, nego stvarno umanjili broj poginulih na našim cestama, koji je prošle godine bio 317. Dakle to je nešto što za nas, barem u ministarstvo, vladi djeluje alarmantno, i zato i jesmo krenuli sa najtežim prometnim prekršajima, pogotovo recidivistima. Naš prijedlog je da se kažnjavaju prekoračenja dozvoljene brzine preko 50% u naseljenim mjestima, zatim prolazak kroz crveno svjetlo, vožnja pod utjecajem alkohola više od 1,5 promila, zatim upravljanje vozilom prije stjecanja prava. Dakle, to, te kazne će biti višestruko teže u odnosu na postojeće, tu naravno, spada i nekorištenje sigurnosnog pojasa, odnosno, korištenje mobitela u vožnji, ili nepropisnog prevoženja djeteta. To su ti glavni uzročnici prometnih prekršaja, odnosno, dijela koja su kaznena. Dakle, filozofija toga je izvjesnost penaliziranje, i iskustva drugih zemalja, pa i nešto malo iskustva ovdje, recimo, kada se je počelo stvarno naplaćivati nevezivanje pojasa, ljudi su u većoj mjeri se počeli vezivati, dok voze svoja osobna vozila. Dakle, ta vjerojatnost da ćete biti kažnjeni, pomaže. Zbog toga smo i inicirali proces javne nabave za cijeli niz kamera, stacionarnih ručnih, onih kućišta specijalnih tu moram reći da od 2015. niti jedan proces javne nabave u MUP-u po tim pitanjima nije prošao, nama je pošao, plus što idemo sa aplikacijama i o tome smo javno govorili koja će automatski prepoznavati ne samo prekoračenje brzine, već i ukoliko auto nije registriran, ukoliko se vozi sa mobitelom u ruci to će odmah biti automatski prenešeno u sustav MUP-a gdje će se zapravo ispisivati kazne i slati na adresu počinitelja. Dakle, to su sve mjere kojima stvaramo [[Upadica: Hvala.]] ono što se zove prometna kultura, a to je malo veći zahvat koji uključuje i druge segmente društva.
Očitovanje, izvolite zastupnice.
Zahvaljujem poštovani ministre, dali ste jasno obrazloženje koje je korisno radi utvrđivanja stvarnog stanja, budući da su se u dijelu javnosti pojavile špekulacije da će se ove mjere odnositi više na restriktivnu politiku, a manje na preventivu što vidimo iz ovog obrazloženja da nije točno i pozdravlja ja i vjerujem i velika većina hrvatskih građana ove dobronamjerne izmjene zakona u smislu da nam je svima u interesu da se što više smanji smrtnost na hrvatskim autocestama, a također nam je jako drago da MUP ide u ovaj sveobuhvatni i sistematičan pristup koji je temeljen na stručnoj podlozi. Hvala lijepo.
Idemo dalje, 20 pitanje, zastupnik Željko Jovanović, postavlja ministru zaštite okoliša i energetike Tomislavu Ćoriću, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, uvaženi članovi Vlade, kolegice i kolege zastupnici, vjerodostojno je slogan ove Vlade, no nevjerojatno je da se u posljednje vrijeme gotovo natječete tko će biti manje vjerodostojan. Nemam sad vremena nabrajati sve, evo vidim gospodina ministra Gorana Marića koji je tvrdio da ako netko zatvori sisačku rafineriju ne smije više biti ministra, danas je na to zaboravio, a nastavilo se sa ministrom Krstičevićem i nakon njegovog epskog neuspjeha u nabavi aviona činilo mi se da je ljestvica toliko visoko postavljena da je više nitko ne može niti dodirnuti, jel ponavljam gospodin Krstičević je izjavio da je njegov natječaj najuspješniji, najbolji natječaj koji garantira sigurnost RH, a kada je taj natječaj epski propao potpuno je zaboravio na svoju odgovornost i vjerodostojnost. No ipak čini mi se gospodine Čorić, da ste vi blizu da nadmašite vašeg kolegu Krstičevića iz jednostavnog razloga nakon što ste protudemokratski, kršeći Ustav, zakone, volju stanovnika Krka, Omišlja, Primorsko-goranske županije, odluke Općinskog vijeća Omišlja, Skupštine Primorsko-goranske županije progurali lex LNG vi i dalje uporno nastavljate kršeći sve ekonomska načela, izjavljujete gradit će se plutajući terminal isplatio se on ili ne. Istovremeno planira se smanjiti potrošnja plina, a ulažemo milijarde kuna u LNG terminal. Vi ste ekonomista, doktor ekonomije pa vas molim da nam odgovorite koji su to strani partneri uopće pokazali interes za zakup LNG-a, koliko je do sada zakupljeno, koji je ukupni opseg, koja je donja granica isplativosti, tko će kazneno odgovarati zbog štetnog ugovora za kupnju 30% skupljeg plina od strane HEP-a, tko će odgovarati zbog propasti ili izručenja HEP-a Mađarima, kad već nije spašena INA i zašto lažete građane da struja i plin neće poskupjeti?
Izvolite ministre, odgovor.
Hvala lijepa, poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani kolega Jovanoviću prije svega zahvaljujem na vašem pitanju, moram priznati da nisam uspio uhvatiti sva pitanja koja ste postavili, međutim pokušat ću odgovoriti na neka od njih. Dakle, što se tiče realizacije LNG terminala na otoku Krku, kao što znate LNG terminal na otoku Krku strateški je projekt, proglašen je strateškim projektom od strane Vlade RH. U tom kontekstu ovaj projekt u potpunosti se realizira u skladu da zakonom, konačno neovisno o činjenici da su od strane pojedinaca iz vaše političke opcije na konto realizacije ovog terminala plasiran čitav niz neistina, primjerice da ni na koji način nije evidentiran u prostornom planu Primorsko-goranske županije, primjerice da je ovaj terminal …/nerazumljivo/… da će brod koji će, na kojem će se obavljati …/nerazumljivo/… da će biti star 40 godina, primjerice da je to ekološki neprihvatljivo, itd., itd. Dakle, sve što se učinilo po pitanju realizacije ovog terminala u potpunosti je u skladu s Ustavom i s pozitivnim zakonskim propisima RH. Ono što želim naglasiti je činjenica da je do kraja procesa prikupljanja obvezujućih ponuda na akonto zakupa LNG terminala na otoku Krku, prikupljeno 520 milijuna kubnih metara, dakle to bi bilo 20% od ukupnog kapaciteta ovog terminala. Ono što želim naglasiti isto tako da je u posljednjoj fazi zakupa da su pristigla isto tako pisma namjere, odnosno pristigla su pisma iz Mađarske od nekoliko kompanija, ja sam o tome progovorio jučer na press konferenciji u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike, ali mogu i ovdje ponovit to su kompanije MVM odnosno MET. Ono što želim naglasiti je činjenica da RH LNG terminal na otoku Krku realizira prije svega u sklopu diverzifikacije energetskih odnosno dobavnih pravaca ne samo RH već EU. Imajući to na umu iskorištenost kapaciteta LNG terminala u narednom razdoblju ne očekuje se samo za potrebe RH, RH je u ovom trenutku koristi odnosno troši oko 2,7 do 2,8 milijarde kubnih metara plina što je približno odnosno nešto malo više od zapravo ukupnog kapaciteta LNG terminala na otoku Krku. Dakle, korištenje ovog terminala predviđeno je za veći broj zemalja i konačno ovaj terminal, a to dokazuje i grend EU u vrijednosti od 101 milijun EUR-a predstavlja još jedan diverzifikacijski dobavi pravac, odnosno diverzifikaciju dobavnih pravaca i povećanje sigurnosti opskrbe plinom na razini EU. Da li sam lagao u kontekstu realizacije terminala, koliko ja znam ne, vi možda mislite drugačije, mislim da ste se referirali u svojim pitanjima, isto tako i na cijenu plina odnosno cijenu električne energije, dakle, moj odgovor i to je jedini odgovor koji mogu dati, i da će koncem plinske sezone, ukoliko ne dođe do korekcije cijene plina na tržištu, doći do korekcije prema kućanstvima, dakle, povećanje cijene plina. Što se tiče cijene električne energije, prije svega ću naglasiti činjenicu da je od početka ove godine cijena električne energije odnosno da su naknade HEP-a i HEP ODS-a i HOPS-a regulirane od strane HERE prema poduzetništvu smanjene, pa samim time bi trebalo doći do smanjenja cijene električne energije prema sektoru poduzetništva i Tarifa crvenog kućanstva ove godine. Što se tiče kućanstava, u ovom trenutku nemam informaciju da bi trebalo doći do povećanja cijene električne energije. Vjerujem da sam samo djelom odgovorio na vaša pitanja, pa ukoliko želite, svakako pošaljite ih i ja ću na njih odgovoriti i pismenim putem. Hvala vam lijepo.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepo ministre, naravno da ću tražiti pisani odgovor jer nisam zadovoljan sa vašim odgovorima, oni su vrlo djelomični. Ja ću vam još jedanput citirati ovo što ste vi jučer izjavili, gradit će se plutajući LNG terminal, isplatilo se to ili ne. Tko će platiti cijenu jer se on neće isplatiti. Dakle, ovog trenutka zakupljeno je tri puta manje od minimuma koji omogućuje ekonomsku isplativost i opet se ide u korist nekome drugome, tko su to Amerikanci, Mađari? Mađari? Mađarima ne treba plin iz plutajućeg LNG terminala jer imaju jeftiniji plin od Rusije, Rumunjske, Slovačke, konačno mogu istu količinu plina dobiti jeftinije i preko hrvatskih platformi na sjevernom Jadranu. Prema tome, skupi LNG ostaje namijenjen isključivo Hrvatima, građanima RH, a sve jeftinije alternative idu Mađarima. Ono što ste izrazili apsolutnu neistinu, dakle, ne radi se ovdje o pojedinačno jednoj političkoj stranci, sve političke stranke Krka, Omišlja, Primorsko goranske županije nisu protiv LNG terminala, ali su protiv ove plutajuće varijante. Plutajuća varijanta koja ugrožava i turizam i stanovništvo i gdje se još jedanput, iako na Krku i na Cresu ima puno ovaca, ali sve manje zahvaljujući i tome što ste i kroz Zakon o otocima spriječili da se riješi problem invazivne divljači, građani Primorsko goranske županije nisu ovce da se strižu u svakoj prilici i da se iz njihovih džepova financira i mostarina na Krku, da se financira propali LNG terminal, a ono što je najtužnije, u ovom trenutku, u hrvatskoj Vladi nalazi se toliko neiskrenih, nevjerodostojnih ministara koji pri tom nemaju niti minimum odgovornosti prema građanima RH, da barem ne pocrvene njihovi obrazi kada nas ovako bezočno lažu i obmanjuju, čak i ovdje u hrvatskoj Sabornici. Tražim pisani odgovor na sva pitanja.
Sada će zastupnik Dražen Barišić postaviti pitanje ministru državne imovine, Goranu Mariću, izvolite.
Hvala vam predsjedniče HS-a. Srdačan pozdrav predsjedniku Vlade i ministricama i ministrima. Dakle, moje pitanje je ministru državne imovine g. Goranu Mariću, a tiče se Zakona o zakupu i kupoprodaji poslovnog prostora koji je odnedavno, kao što znamo, u primjeni i koji je, kako je naglašeno, prigodom donošenja, prvenstveno imao cilj zaštitu te imovine RH. Sve ono što je ocijenjeno manjkavom i manjkavim u dosadašnjem Zakonu, a svjedočili smo nesređenim popisima, registrima, dakle, imovini, mutnim podzakupima, po mnogo čemu nejasnim statusima zakupnika ili korisnika, pa nemogućnosti kupoprodaje zbog nedostatka kriterija zato i naravno financijskim proračunskim gubitkom koji je bio zabilježen, sada je predviđeno odnosno uređeno novim Zakonom. Bitno je naglasiti da je on obuhvatio i jedinice lokalne i područne samouprave sa djelomičnom zaštitom autonomnih naših interesa na čemu vam se ministre i zahvaljujemo, kao i saborskom Odboru koji je to predložio u drugom čitanju, dakle, to i obuhvatio. Dakle, bez obzira što je primjena Zakona vrlo kratka, a on je kao što je rečeno, aktualan i vitalan u zaštiti imovine države, županija ili gradova. Zanima me koja su vaša iskustva i koji su eventualno brojčani pokazatelji o kojima se može u ovoj fazi govoriti.
Odgovor, izvolite ministre.
Hvala lijepa zastupniče Barišić. Ministarstvo državne imovine upravlja sa gotovo 6000 nekretnina, poslovnih prostora, a da bismo mogli malo zrcaliti stanje, onda bi morao objasniti kakvo je bilo do primjene Zakona o zakupu i kupoprodaji poslovnog prostora, kako je bilo do sada, svih ovih proteklih 29 godina. Najbolje pokazuje da smo zatekli samo 78 Ugovora o zakupu na gotovo 6000 nekretnina. Za ostalih 5800 nekretnina ili se nije fakturiralo, ili se fakturiralo, pa nije plaćalo, ili se fakturiralo onima koji nisu korisnici prostora. Naime, samo radi slike, u centru, u središtu grada, u Bogovićevoj, korisnik prostora već godinama ne plaća državi, ili plaća 2.000,00 kn ili 5.000,00 kn, a iznajmio je temeljem Ugovora o poslovno tehničkoj suradnji ili temeljem Ugovora o zastupanju nekoj trećoj osobi za 64.000,00 kn. Odmah do, u Varšavskoj, Petrićevoj, Gundulićevoj, isto tako, 3.000,00 kn državi, 56.000,00 kn sebi. U Bogovićevoj, gdje smo u suvlasništvu 70m2, onaj korisnik je plaćao drugom suvlasniku, fizičkoj osobi oko 55.000,00 kn, a RH ništa cijelih 28 godina za svoje suvlasništvo, za isti udjel. I to je bila praksa. Pokušavao sam naći odgovarajuću prikladnu riječ za takvo stanje u hrvatskom rječniku, gotovo nisam uspio nikako, pa sam jedanput rekao da je to bizantizam. Kako okarakterizirati, kako pronaći odgovarajuće riječi za to sramno potkradanje RH za to primativno bogaćenje? Zapravo, to je jedna .../nerazumljivo/... grabež, to je jedna gusarska praksa. Novi zakon koji je stupio na snagu 22. prosincu, evo prije 20-ak dana, već je promijenio stanje. Mi smo već zaključili 30 ugovora. To je zakon koji je odstranio ugovore o podzakupu, ugovore o zastupanju jer je Hrvatska jedinstven primjer u svijetu gdje se temeljem ugovora o zastupanju mijenja, to je temelj za promjenu posjeda .../nerazumljivo/... Toga više nema. Već 30 ugovora do sada, već stotinu ugovora sljedeći mjesec i već deseci milijuna kuna u državni proračun. I ne samo državni, nego i jedinica lokalne samouprave jer ste sami rekli koliko je to koristi za jedinice lokalne samouprave. Ovaj novi Zakon o zakupu i kupoprodaji poslovnog prostora omogućuje svim stvarnim korisnicima prostora dobiti ugovor o zakupu i da plaćaju RH odnosno vlasniku tih 50, 60 tisuća kuna ili 30 tisuća kuna, a ne onima kojima to ne pripada, pod uvjetom da plate unatrag što su dužni i da plate državi svoje obveze i da nisu porezni dužnici. Ovaj zakon je zakon reda. On je zakon korjenitih promjena. Niti jedna dosadašnja vlada nije uopće uočila ovaj problem, a kamoli da je donijela zakon koji bi odstranio taj problem. Ovo je vlada koja ga je ne samo uočila nego i zakonski kirurški odstranila tu tu besramnu pojavu [[Upadica: Hvala ministre.]] Ja kao ministar spreman sam otrpiti [[Upadica: Hvala vam.]] medijski šamar od kao poruku svih ovih [[Upadica: Hvala ministre.]] i protagonista i zaštitnika tog besramnog sustava koji je do sada vrijedio.
Kolega Barišić, očitovanje. Ne, hvala vam lijepa. Onda idemo na 22 pitanje. Zastupnik Robert Podolnjak pitanje postavlja predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
... [[Govornik nije uključen.]] predsjedniče Vlade, prošlo je više od pola godine od kada je preko 400 000 građana potpisalo zahtjev za referendum o izmjeni izbornoga sustava. Prema svemu sudeći, vi činite sve da tog referenduma nikada ne dođe, koristite sve taktičke mogućnosti i smicalice da i ovaj Sabor još uvijek nema prilike o tome odlučivati jer izvješće o provjeri potpisa do danas nije dostavljeno u ovaj HS. Stoga vas pitam u ime 400 000 građana zašto to izvješće još uvijek niste poslali da o njemu raspravljamo? Je li tome možda razlog što vi razmišljate o nekom drugačijem modelu izbornog sustava jer smo ovih dana imali prilike čuti da biste vi rado onaj izborni sustav koji se primjenjivao u Italiji i Grčkoj, onaj sustav koji daje bonus, dodatak zastupničkih mjesta relativno najjačoj stranci? No, je li vam poznato da je takav izborni model koji vam se toliko sviđa zapravo model koji je primijenjen u Kraljevini Jugoslaviji za diktature kralja Aleksandra na izborima 1931. g. kada je relativno najjačoj listi trebalo pripasti 2/3 poslaničkih mandata? S obzirom da je tada oporba naravno bojkotirala takav zakon i takve izbore, jedina lista koja je na tim listama izborima sudjelovala bila je vladina lista na čelu s generalom Petrom Živkovićem, koja je naravno po tom izbornom modelu i zbog toga što opozicija nije sudjelovala, osvojila sve zastupničke mandate? Je li stvarno to izborni model koji biste vi htjeli u RH i koji vam se toliko sviđa? Hvala.
Odgovor predsjedniče Vlade, izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Podolnjak, prvo što se tiče građanskih inicijativa za organiziranje referenduma, dakle one su se odvijale po postojećem zakonu, prikupljani su potpisi, Vlada je zadužila Ministarstvo uprave, Ministarstvo uprave je angažiralo i platilo tvrtku Apis, to je bilo povjerenstvo, prebrojani su potpisi i utvrđeno je da nažalost zakonski broj potpisa koji je nužan da bi Vlada donijela odluku o organizaciji referenduma, nije bio dovoljan. To je što se tiče referenduma, nema nikakvih smicalica, nema nikakvih nastojanja da se nešto opstruira, ja vas molim da ne govorite nešto što nije istina, dakle, jako je važno, a vi ste ovdje nastupili kao netko tko dosta zna i o pravnoj povijesti, da nastupate sa činjenicama, a ne sa insinuacijama koje nisu točne. Što se tiče izbornoga sustava, Hrvatska je imala više izbornih sustava kada je riječ o izborima zastupnika u HS. Sustav koji je aktualan je sustav u kojem evo, proporcionalnim izborima u 10 izbornih jedinica biramo po 14 saborskih zastupnika sa pragom od 5%. Sasvim je jasno da različite političke stranke, pa onda recimo tu i MOST koji se više nego očito naslanja na referendumsku inicijativu koja između ostalog je imala i želju da izmijeni izborni zakon, vidi svoje interese. Dakle, budite sasvim jasni, dakle, vi govorite meni što bih ja preferirao i što ja to tako jako volim, ne znam gdje ste vi to čuli da ja to preferiram, da ja to jako volim, dakle to su isto sve izmišljene teze i konstrukcije koje nisu, nemaju uporište niti u jednoj izjavi koju sam ja dao. Dakle, vi morate jasno reći hrvatskoj javnosti i hrvatskim biračima, mi kao MOST uz inicijativu koja je bila želimo izborni sustav gdje bismo mi dobili više nego što dobivamo danas. To je bit vaše inicijative, javnost to mora znati, dakle MOST hoće izborni sustav gdje bi dobili više nego što će dobiti po ovom izbornom sustav. To je sukus, to je rezime, da, da, da, to je okvir vaše inicijative. Jako je važno da to ljudi shvate jer imam dojam da nisu svi to razabrali. Što se tiče različitih izbornih modela, naravno da znam kakav je bio izborni sustav u godinama u kojoj ste se referirali. Ali ako baš hoćete da shvatite zašto sam spomenuo u odgovoru na jedno novinarsko pitanje i to ampa san kakvih sve izbornih sustava ima, bilo je u temi koju ću, siguran sam, ovdje zastupnik iz jedne od oporbenih stranaka dignuti, a to je pitanje neotuđivosti mandata, prelazaka iz jednog kluba u drugi, omogućavanja parlamentarne većine koja je funkcionalna. Ja sam rekao ako nećete sustav u kojem, na temelju onih koji su izabrani, moramo formirati neku parlamentarnu većinu, koja, ako stalno je u krizi, ako dolazi u problem, ako ćemo imati izbore svako malo, ako ćete imati ljude koji će ucjenjivati, koji će se pokazati nelojalnima u koaliciji u koju su ušli, onda ima i neki drugi način, koje su neke druge europske zemlje, po visokim europskim standardima, pronašle kao model, da imaju političku stabilnost, da bi vlast i institucije mogle raditi svoj posao, pa su tako neke zemlje odlučile imati bonus mandate za relativnog pobjednika, da se ne mora slagati parlamentarna većina od nekih krupnih i velikih i možda puno malih ili srednjih ili onih koji će biti manji po ovom izbornim sustavu, a htjeli bi biti malo veći, kao što je MOST. To je bila jedna teoretska opaska iz koje vi razvijate tezu da ja nešto jako volim [[Upadica: Hvala vam]] ja vam samo govorim da postoje različiti modeli, držite se činjenica, a ne insinuacija.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Gospodine predsjedniče Vlade, ta netransparentna provjera potpisa završila je krajem studenoga prošle godine. Dakle, prošlo je mjesec i pol dana, stoga nije bilo nikakvog razloga da izvješće Vlade ne uputite u HS. Dakle, mjesec i pol dana. Drugo, MOST će podupirati odlučivanje građana neposredno putem građanskih inicijativa i putem referenduma. To je naš politički stav, za to ćemo se zalagati, poduprijeti ćemo sve vrijedne inicijative, i za reformu izbornog sustava i dozvolite da kažem da nema baš ništa posebno u tom izbornom sustavu što nama posebno odgovara kao stranci, ali jesmo za manje zastupnika, jesmo za prefencionalno glasovanje, jesmo za uređenje izbornih jedinica, jesmo za uređenje mogućnosti da građani glasuju dopisno i e-glasovanjem, da više građana izađe na izbore. To nije vezano uz jednu stranku kao što je MOST ili neke druge stranke. To je naprosto nešto što građani žele i što će demokratizirati naš izborni sustav. Dozvolite da ćemo podržati i sve one buduće referendumske inicijative koje se najavljuju. Ali sasvim sigurno, već sada podržavamo inicijativu za glasovanje o mirovinskoj reformi koju su najavili hrvatski Sindikati, zalažemo se i za referendum o uvođenju EUR-a. Riječ je o izuzetno važnom pitanju monetarne, suverenosti RH. Građanima treba objasniti prednosti i nedostatke te činjenice za koju vi smatrate da je apsolvirana ulaskom RH u EU. Vjerujemo da ćemo i o tome imat prilike odlučivati. MOST podupire neposredno odlučivanje i sasvim sigurno će podupirati mnoge inicijative koje će se pojaviti za važna gospodarska ili politička pitanja.
Idemo dalje. Zastupnik Nikola Grmoja pitanje postavlja ministru zdravstva Milanu Kujundžiću, izvolite.
Hvala. Poštovani predsjedniče Vlade, poštovani članovi Vlade. Poštovani ministre, znate koliko sam vas puta ovdje, vrlo dobro znate, u Sabornici upozorio na problem zdravstvene skrbi u dolini Neretve, na lažna obećanja koja su dana u više navrata, župana Dubrovačko neretvanske županije koji je odgovoran za Dom zdravlja u Metkoviću smo upozoravali od 2013.-te godine i kao županijski vijećnici u županijskoj Skupštini, ali kao gradska vlast u Metkoviću, ali sluha nije bilo. Već godinama se ponavlja činjenica da stanje zdravstvene skrbi za građane doline Neretve, posebno građane Metkovića, nije adekvatna, da nemamo medicinsko bio kemijski laboratorij, da nemamo rendgen i ultra zvuk vikendom, kada je to nužno za hitne slučajeve i da ne postoje osnovni uvjeti za osnovnu dijagnostiku. Baš ništa se nije unaprijedilo otkad sam ja bio dijete, znači, prije 30 i više godina, dapače, situacija je još lošija, sada vodim svoju kćer, svoje dijete, znači, situacija je puno lošija, al to pokazuju i ovi tragični slučajevi koji su se dogodili. Tijekom 1996., znači, dok smo još imali ratnu bolnicu, HDZ nam je obećao bolnicu u Metkoviću s odjelima interne, ginekologije s rodilištem, kirurgije i pedijatrije. Pozicija je trebala biti Meterize ili Dubravica, od toga ništa. Dom zdravlja je o svom trošku krenuo u specijalizacije, ništa se nije dogodilo. Ja vam postavljam pitanje, kada ćemo dobiti uvjete kakve imaju Domovi zdravlja u većim gradovima, hoće li to biti danas ili ponovno sutra? I još jedno pitanje, jesu li u Metkoviću zadovoljeni uvjeti prema Pravilniku o minimalnim standardima opremljenosti i ako nisu ministre, [[Upadica: Hvala]] tko je za to odgovoran?
Hvala vam. Odgovor ministre, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče Sabora, poštovani g. zastupniče Grmoja hvala vam lijepa na vašemu upitu. Uistinu se radi o nečemu što je slojevito, što je široko, što je vrlo osjetljivo, a poglavito u kontekstu tragične smrti djeteta od 9 godina, što daje jednu dodatnu dimenziju. Međutim, ova Vlada je svjesna od prvoga dana neujednačenosti sustava, slabosti koje ima i na tome tragu nastojimo popravljati. Dakle, da bi se dogodile konstruktivne promjene u slabosti hitne službe, mi smo mijenjali dio Zakona o zdravstvenoj zaštiti koji sada to tek omogućuje. Vi ste, istina za volju, glasovali kontra te promjene, a ta promjena nam omogućuje da možemo sada napraviti što je vrlo važno, ja vjerujem da vi to razumijete, integraciju Doma zdravlja, županijske hitne i liječnika koji su u koncesiji jer smo imali zapravo situaciju gdje nam jedni, drugi, treći nisu participirali u tom zapravo situaciju gdje nam jedni, drugi, treći nisu participirali u tome, a da bismo imali složenu kvalitetnu, kvalitetnu službu bila nam je potrebita ta promjena s kojom sada idemo i u tome kontekstu intenzivno se radi novi pravilnik i priprema se kako bi to što prije životno krenulo. Isto tako, ćete se vjerojatno sjetiti da od početka ove Vlade govorim da su sa spletom nesretnih povijesnih okolnosti tri velike lokacije ostale dosta daleko od bolnica. To je dolina Neretve, to je područje Imotskoga, Makarske i Vrgorca i sjeverne Istre, na tome tragu za sve tri te lokacije pokrenuti su razgovori da se što prije ide u poboljšanje zdravstven zaštite odnosno primicanje specijalističkih službi kako bi se podigla kvaliteta prema tim krajevima. Split je odreagirao i počela je raditi dnevna bolnica u Zagvozdu, a intenzivno se priprema kako bi što prije počela raditi i u dolini Neretve, ali to uistinu ja ne mogu s pozicije ministra ubrzati ni građevinske dozvole, ni procedure, ali na tome tragu nastojimo. Glede pravilnika uvjeta, opreme itd., oni su isti za cijelu Hrvatsku, nema razlike, nema razlike između bilo kojega dijela Hrvatske i nitko nije dobio dozvolu za rad a da pri tome nije ispunjavao uvjete. Tako da u tome smislu nema ničega ni jednoga novoga momenta, nemojmo se olako igrati. Zapravo neznanje je jedan problem koji olako izriče ocjene što bi trebalo itd., dakle problem jedan veliki i osnovni zašto zagovaramo dnevne bolnici ili isturene poliklinike pri bolnicama, ljudski resursi, znači uvjetno govoreći puno je lakše, a nije lako ništa, iznaći novce za prostor i opremu nego naći ljude koji će raditi, zato je važno da te bolnice u konkretnom slučaju bolnica u Dubrovniku ili u Splitu ili u Puli, osigura te specijaliste koji će dolaziti. Dakle, realizacija toga je pred izvedbom, a ovo je zapravo tragična smrt ovoga djeteta zapravo na određeni način šalje poruku da moramo u svemu ubrzavati, pa tako i u tome segmentu i u narednih 10-tak dana zajedno sa premijerom sam i sa dijelom Vlade u Metkoviću gdje ćemo to pokušati maksimalno akcelerirati. Hvala vam lijepa.
Izvolite očitovanje.
Poštovani ministre, znači vi sada govorite o smrti dječaka, a ja vam želim reći ne mora nam se dogoditi tragedija da bismo reagirali. Zašto nam se uvijek mora dogoditi tragedija da bi Vlada došla u Metković, propustili ste to učiniti jučer i ponovno čekate sutra. Znači vi ste dva dana uoči lokalnih izbora u Metkoviću, poslali pismo tadašnjem kandidatu HDZ-a za gradonačelnika da je dnevna bolnica u Metkoviću gotova stvar, prošlo je godinu i pol dana mi to još uvijek nemamo. I sad optužujete župana iz vaše političke opcije iz HDZ-a da je predimenzionirao projekt, ma nama je dosta više, građanima Metkovića je dosta vaših obećanja, vi kažete neznanje, pa pokazali ste kakvo je vaše znanje, šest godina vas upozoravamo i uvijek čekate tragediju da se nešto dogodi. Znate što se događa u Metkoviću, ljudi imaju autobusnu liniju, idu u Opću bolnicu Dubrovnik, čekaju po cijeli dan za pretragu i HZZO plaća za te putne naloge milijune i milijune, umjesto da specijalisti dolaze u Metković. To smo govorili u županijskoj skupštini županu, ja sam vas upozoravao ovdje, nama je dosta više prebacivanja odgovornosti i niste odgovorili ni na drugo pitanje, gdje sam vas pitao tko je odgovoran ako nije ovaj sve bilo opremljeno kako treba u Domu zdravlja Metković, je li to ravnatelj doma zdravlja, je li to župan, jeste li to vi poštovani ministre. Dosta nama više vašeg ping ponga, vi igrate stalno stolni tenis, a ljudi umiru, dosta je toga ministre, građani Metkovića su pokazali što misle i očekujemo da to riješite danas, a ne sutra, dosta je više da vas upozoravamo.
Prije nego što pređeno na 24 pitanje, pozdravio bih u ime svih nas učenike i učenice XI. Gimnazije iz Grada Zagreba, to je druga grupa, dobro nam došli. … [[Pljesak.]] Sada će zastupnica Dragica Vranješ postaviti pitanje ministru mora, prometa i infrastrukture Olegu Butkoviću, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče, poštovani ministre Butković i ovim putem bih vas željela informirati o situacijama bespravne gradnje na pomorskom dobru i na zakonitom korištenju pomorskog dobra. Radi se o poluotoku Sv.Petar u Makarskoj isto tako u općinama podbiokovlja, konkretno u lučici Krvavica od strane nekadašnjeg koncesionara unatoč pravomoćnoj drugostupanjskoj presudi kojom istu taj koncesionar bivši gubi, predugo čekamo na postupanje Državnog odvjetništva na sudski utvrđenim povredama Zakona na pomorskom dobru. S obzirom da ova Vlada, vi i premijer naročito želimo poslat poruku da ne može svak kak mu padne napamet bacati beton po pomorskom dobru i koristiti ga bilo kako, zanima me da građanima kažete koje već alate imamo na raspolaganju već od 1.1.2019. godine prema onima koji misle da je to pametno i isto tako vas molim da nam kažete više o novim modelima koje predviđamo kako bi lokalna i regionalna uprava imala snažnije alate zaštite pomorskog dobra. Hvala.
Odgovor ministre, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana zastupnice hvala vam na vašem pitanju, vezano uz čitav niz nezakonitih upravljanja na pomorskome dobru, konkretno lukom Ramova, pred Općinskim sudom u Splitu još do 2016. se vodi postupak ovrhe protiv jednog športskog društva koje nezakonito upravlja tom lukom i Općinski sud u Splitu je prihvatio tu tužbu, na tu tužbu je odnosno na tu presudu športsko društvo izjavilo žalbu koja je isto tako drugostupanjskog odlukom Županijskog suda u Zagrebu odbijena i u ovom trenutku po našim informacijama čeka se sama ovrha i provedba ovrhe od strane Općinskog suda u Splitu, točnije, stalnog predstavništva odnosno stalne službe u Makarskoj. Što se tiče zaštite pomorskoga dobra, 1. siječnja ove godine stupio je na snagu Zakon o lučkim kapetanijama koji je znatno povećao ovlasti inspektorima pomorskoga dobra, oni će sada moći samostalno, na licu mjesta izvršavati i usmena rješenja o zabrani upotrebe ili gospodarskog korištenja te zatvarati i pečatiti objekte, nelegalne objekte na pomorskom dobru ako to u inspekcijskom nadzoru kojeg oni provode i utvrde. S druge strane, mi smo unutar Ministarstva mora, prometa i infrastrukture krenuli u izmjenu Uredbe o unutarnjem ustrojstvu gdje ćemo posebno u Upravi za sigurnost plovidbe, formirati jednu inspekcijsku službu koja do sada nije postojala čime bi zapravo još dodali dodatni značaj inspekcijskom nadzoru i provedbi inspekcijskog nadzora na pomorskome dobru u RH. S druge strane, gotovo je Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama, on će vrlo brzo ići u javnu raspravu i u tom djelu smo predvidjeli da i komunalni i lučki redari koji su zapravo pod gradovima i općinama, dobiju dodatne ovlasti koje do sada nisu imali kako bi što brže i učinkovitije djelovali i koordinirali inspekcijski nadzori i oni na pomorskome dobru. Hvala lijepo.
Izvolite, očitovanje.
Izražavam svoje zadovoljstvo ovim odgovorom jer akvatorij od 20 000 m2 konkretno u lučici Ramova u Krvavici jer niz nelegalnih objekata, to je utvrđeno 2014. za vrijeme ministra Hajdaša Dončića, utvrdili ste i vi, postupali ste, imamo pravomoćnu presudu odnosno presudu suda, ona je stupila na snagu ali sud što prije treba zakazati uredovanje ne zato što mu to ja poručujem kao saborska zastupnica već zato što to zakon traži a niz ovih mjera koje ste spomenuli govori da naša Vlada, da naš premijer itekako šalju poruku da ne može bilo tko bespravno betonizirati ni poluotok Sveti Petar u Makarskoj ni niti koji drugi objekt ili područje pomorskog dobra na našoj obali. Hvala.
Zahvaljujem. Idemo na 25. pitanje, zastupnica Bruna Esih pitanje će postaviti predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče Vlade, dakle svršetkom prošle godine posebice nakon nečega što ste nadobudno nazvali mirovinskom reformom, u djelu javnosti počela se pojavljivati informacija da kanite hrvatsku kunu zamijeniti eurom. Slučajno u isto vrijeme prigodno je uručena i jedna nagrada guverneru HNB-a a spomenuti laureat je u me Vlade vrlo uskoro najavio kako će Hrvatska ove godine poslati pismo namjere svoga ulaska u mehanizam RN2, Europskoj središnjoj banci. Moje pitanje je vrlo jednostavno i stoga bih molila jasan odgovor bez retoričkih akrobacija, zluradih prozivki i nultog govora općenito, dakle kanite li doista hrvatsku kunu ubrzo zamijeniti eurom? Ukoliko je vaš odgovor da, onda nam molim vas svima objasnite na temelju zapravo kojega legitimiteta biste pokrenuli taj postupak jer u svojem predizbornom programu odnosno kampanji, niti jednom riječju nije bilo spomenuto uvođenje eura, dakle govorim o poglavlju javne financije i monetarna politika. Dakle, niti ste posljedično ukoliko ste to željeli učiniti, inicirali bilokakvu javnu raspravu. Naravno da ovdje uopće ne želim spominjati referendum jer je opće poznato da su vam referendumi toliko dragi da ste sposobni zajedno sa svojim suradnicima sa hrvatskog zemljovida čak poništiti jedan grad veličine Vukovara dakle 30 000 ljudi proglasiti nepismenima.
Izvolite odgovor predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana zastupnice Esih, vidim da slijedom vaših ambicija da odjedanput se prometnete u veliku Europljanku, prelazite na europske teme, ja vam na to svesrdno čestitam, drago mi je da ste kad smo vas stavili listu u kampanji 2016., govorili da dijelite vrijednosti HDZ-a, to su vaše riječi u intervjuima, pa ako poznate malo vrijednosti HDZ-a i postignuća HDZ-a kao stranke koja je naviše pridonijela da Hrvatska postane članica EU-a, onda za ono razdoblje kada se vi niste bavili ni politikom a niti europskim temama niti pristupnim pregovorima nit ste čitali ugovor o pristupanju niti možda niste svjesni činjenice da smo ugovorom o pristupanju preuzeli obvezu za uvođenje eura, to bi bilo jako dobro da to čitate, nemojte vrtiti glavom, čitajte pa ćete onda manje vrtiti glavom, tada se vi niste bavili tim temama za razliku od ove prpošnosti koju sada pokazujete za europske teme a osobito za članstvo Hrvatske u euro području, dakle nije se ta tema otvorila potkraj prošle godine. Poštovana zastupnice Esih, hrvatska Vlada je zajedno sa HNB-om u godini prije toga, dakle u godini 2017., usvojila strategiju za uvođenje eura i to slijedom naših obaveza koje imamo u članstvu Hrvatske u EU-u i koje kao što znate, sada već traje skoro 6. godinu. Vrlo je važno da i vi kao zastupnica u Hrvatskom saboru koja je valjda učila cijelo jutro da postavi ovo pitanje koja nije došla na intoniranje hrvatske himne n početku ove sjednice, dobro proučite obaveze koje su već preuzete. Dakle to su temelji, to su onako osnovne stvari koje bi bilo dobro da svaki zastupnik i zastupnica u Hrvatskom saboru pa i vi, to bi bilo jako dobro. Drugo, točno je da je u jednom od svojih intervjua guverner HNB-a g. Boris Vujčić najavio upućivanje pisma koje će odnositi na europski tečajni mehanizam 2 zato što je isto tak onima koji su malo familijarizirani sa ovom temom, to uobičajen procedura. Detaljno prateći ono što se zbiva u vezi euro područja, vi biste znali da ministar Marić kao ministar financija sudjeluje na sastancima ministara gospodarstva i financija euro područja. Ako pogledate sadržaj izvješća točke koja će uslijediti nakon aktualnog prijepodneva, to su izvješća Europskim vijećima, tamo ćete isto tako uočiti da sam ove godine i ja sudjelovao na tri Europska vijeća europodručja među onim članicama koje još nisu članice europodručja. Sve su to aktivnosti pripremne. Isto tako biste znali da malo ispred nas isti proces prolazi i Bugarska, dakle oni su trenutno u fazi također da uđu u RN 2, Danska je dio RN 2, isto je dobro da to znate. Prema tome, prednosti preuzimanja EUR-a kao službene valute u Hrvatskoj naravno da će biti objašnjene hrvatskoj javnosti, naravno gospodin Vujčić, taj isti možda niste ni to vidjeli, već obišao svih 20 županija i u svim tim županijama je objašnjavao o čemu se radi, govorio o tom procesu, u vrijeme kada se vi niste bavili politikom, a mi smo se bavili referendumskom kampanjom tada sam ja kao državni tajnik u Ministarstvu vanjskih poslova isto obišao sve županije, govorio sa brojnim akterima, akademskom zajednicom, gospodarskim komorama, poljoprivrednim komorama, poslodavcima, studentima, mladima, učenicima, umirovljenicima, sve je to tada isto tako bila tema, ali ste se vi bavili nečim drugim što respektiram. Sada bi bilo dobro da malo ažurirate vlastite [[Upadica: Hvala.]] /nerazumljivo/… Hvala.
Izvolite očitovanje.
Gospodine Plenkoviću, ja vidim da se vi jednostavno ne možete riješiti onih starih demona o kojima smo pričali, dakle nek vas prestane boliti taj moj odnos sa HDZ-om, doista je već smiješno. Također, nećete mene za razliku od svojih kolega učiti čime se smijem baviti, a čime se ne smijem baviti. Dakle s time smo sada raskrstili. Ovdje ono što me više brine je ta vaša tendencija ka jednom čistom apsolutizmu. Znači li to što ste sada sve rekli da mi svi ovdje koji sjedimo u hrvatskoj sabornici možemo pokupiti svoje stvari izaći vani, izaći iz odbora u kojima sudjelujemo, da svi znanstveni instituti u ovoj državi mogu odmah staviti ključ u bravu jer postojite vi i sve se po vama već podrazumijeva. Dakle, tako neće ići. Dakle, EUR-o je sam po sebi nedovršeni projekt, a u budućnosti nas tek čekaju izazovi, zbog toga što je potpuno jasno da u budućim reformama eurosustava se najavljuje sve veća fiskalna integriranost pripadnica euro zone i uvođenje solidarnosti u obliku zajedničkog fonda za osiguranje štednih depozita. Dakle, i sad ste sami naveli EUR-o za sada nisu uveli ni Mađari, nisu ga uveli Poljaci, nisu ga uveli Česi, Šveđani, a i ti Danci koje ste spomenuli također su ga odbili. Dakle, tko će snositi odgovornost u ovoj državi u kojoj poslovično nitko ni za šta i nikome ne odgovara ni za što? Dakle, nismo vaše guske bez obzira na svu maglu koju nam puštate, Neovisni za Hrvatsku će se i te kako boriti za opstanak hrvatske kune jer ona je pravi alat u rukama neovisne države. Dakle, odreknemo li se hrvatske kune odričemo se u potpunosti monetarne ali i fiskalne politike, a neovisnost ako nije dakle potpuna ne možemo o njoj niti govoriti. I molim vas nemojte ovo čuti samo kao vapaj nekih nostalgičnih [[Upadica: Hvala.]] desničara nacionalista, kada dobro znamo [[Upadica: Hvala.]] da se i vašim strateškim partnerima u vlasti ta kuna [[Upadica: Hvala vam.]] da im je mila i prirasla srcu, za razliku od Hrvatske himne.
Idemo na pitanje 26. zastupnik Gordan Maras [[Upadica: Hvala lijepo, moje pitanje ide.]] pitanje postavlja predsjedniku, samo malo kolega Maras, pa dajte da ja kažem. 25 puta sam rekao [[Upadica: Pa ja gledam, vrijeme je krenulo predsjedniče.]] nije, nije, imat ćete vi svoje 2 minute [[Upadica: Krenulo je vrijeme i ja sam krenuo.]] dakle, vi postavljate pitanje predsjedniku Vlade, izvolite.
Ne želim propustiti ni sekundu. Hvala vam lijepo, moje pitanje ide predsjedniku Vlade, znači nakon ovog fijaska s avionima gdje smo ispali smiješni u međunarodnoj zajednici, u Hrvatskoj, građani su zgroženi sa kontinuiranim laganjem, znači 5 obavijesti koje je Vlada dobila od ministarstva odnosno od Ambasade SAD-a nisu bili dovoljni da vi uvjeravate i vaš ministar Krstičević hrvatske građane o tome da je sve u redu, a u biti ništa nije bilo u redu. To je fijasko sam za sebe, nikad veće sramote za Hrvatsku i nikad bjelodanije da je najnesposobnija vlada u RH u ovom trenutku na vlasti. Ali ono što više opterećuje hrvatske građane gospodine Plenkoviću je politička trgovina odnosno ono što vi radite sa vašim prijateljem, kompanjonom, frendom Milanom Bandićem, gdje izvrgavate volju hrvatskih birača do te mjere da ste takvim ponašanjem 30 zastupnika u Hrvatskom saboru promijenili odnosno njihovo biračko tijelo ne reprezentira se više kroz njih ovdje nego oni podržavaju vašu Vladu. I sad ćete vi reć da je konfigurirana vlada na 77 zastupnika, a među tim zastupnicima 77 je jedna stranka koja izdala svoje birače HNS, je Tomislav Saucha, je čitav niz članova Kluba zastupnika Milana Bandića koji su svi redom na projektima gradonačelnika Bandića i sa druge strane vi u Gradskoj skupštini ste omogućili gradonačelniku Bandiću da dobije većinu u toj skupštini jer ste tu sudjelovali u trgovini HDZ sa njim kako bi dobio tri zastupnika preko noći. Da, da HDZ, vaš predsjednik, vi osobno ste omogućili vašem prijatelju i kompi Milanu Bandiću da preživi u Gradu Zagrebu. Zanima me da li ste ponosni na taj način što hrvatske birače [[Upadica: Hvala.]] varate i što njihovu volju ignorirate i što [[Upadica: Hvala kolega Maras.]] njihovu volju ignorirate i što vas ti ljudi podržavaju. Da li ste ponosni recite nam molim vas?
Odgovor izvolite.
Hvala lijepa, poštovani zastupniče Maras ovo je sada ja mislim već treći put za redom da vaša nevjerojatna fiksacija, opterećenost na gradonačelnika Zagreba se prelijeva u artikuliranje vaših pitanja meni. Vi sada za mene postajete zastupnik za jednu temu, ja vam ponovo moram to reć uvodno, meni je zaista žao da ste vi očito tek kasno postali predsjednik Gradskog odbora SDP-a i da svaki dan plačete i vapite za time da nemate mandat ovdje u drugom predstavničkom tijelu koje je 100 metara od Hrvatskog sabora pa da tamo možete konačno reći sve što vas muči, jer ovo već postaje apsurdno. Ja osjećam da vas slušam svaki put isto a da ja moram ponavljati vama da ste u krivom predstavničkom tijelu i da vaše frustracije koje su očito duboke, kumulirane, da ste jednako tako u teškom položaju kao i vaš kolega Hajdaš Dončić koji ovdje nastoji dizati pitanje indeksa demokracije a čovjek je u toj istoj stranci suspendiran. Dakle važno je da javnost zna, mi u Hrvatskom saboru imamo potpredsjednika koji je suspendiran u predsjedništvu vlastite stranke koja pretendira biti alternativa vlasti. I onda docira o indeksu demokracije. E sada, što se tiče neotuđivosti mandata, tu možete malo razgovarati evo sa g. Podolnjakom koji ima puno ideja i kreativan je u vezi izmjena Izbornoga zakona, pa možete od njega možda naći inspiraciju kako bi ste vi to, tu je bilo ideja o javnim bilježnicima i sličnim vrlo sofisticiranim pravnim rješenjima, kako da vi promijenite odredbe Ustava koje govore o neotuđivosti mandata. Evo, vi sugerirajte hrvatskoj javnosti kako da mandat koji zastupnici u Hrvatskom saboru dobiju, koji su ga dobili, evo tu vam je gđa. Esih isto, dakle njen mandat je neotuđiv, ona ga je dobila i ona ga ima i odnijela ga je sa sobom iz kluba HDZ-a i ja to poštujem. E sada, to što ljudi iz vašega kluba, g. Maras, odlaze iz … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] [[Upadica predsjednik: Kolega Maras, molim vas.]] kluba SDP-a …
Samo malo, možda će odgovoriti u zadnjoj sekundi, ne znamo mi još to, budite mirni. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]]
Predsjedniče, dopustite, sve je u redu, ne čuje se njega, on nije na mikrofonu, sve će biti dobro. Zastupniče Maras … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Zastupniče Maras, vaši kolege dojučerašnji koji su izabrani na listi SDP-a su u poprilično velikom broju vjerojatno na temelju te detaljne analize osjećaja kakav vam je krvotok, kakva vam je krvna slika, kakav vam je fitnes stranke, odlučili, zastupniče Maras, otići nekom drugom. Vi ne možete zamjenom teza da ste vi toliko slabi, patetični, besperspektivni prebaciti odgovornost na one u koje ti zastupnici klubove odlaze za razliku od vaših vlastitih slabosti. Bez obzira da li se to zastupniče Maras, događa u skupštini grada Zagreba ili se to događa u Hrvatskom saboru. Ja vidim da to vas muči. Vi ste kao i ovi kojih sada nema iz Živog zida, krenuli u sport kaznenih prijava, dakle ovo je vjerojatno saziv Hrvatskog sabora u kojem je sport podnošenja kaznenih prijava postao valjda nekakav obavezni element rada zastupnika, to vam je u priručniku ono kad prvi put dođete u Sabor nema ali ste vi u tom. Vi ste zastupniče Maras, sada u ovom trenutku sintetizirali sve vaše frustracije, sve vaše boli, svu vašu želju da nešto pridonesete Zagrebu, ja vam predlažem da pričekate još 2 g. i otprilike 4 mj. kada slijede izbori za grad Zagreb pa tada pokažite kolika vam je potpora. Hvala vam lijepa, g. Maras.
Hvala. Izvolite kolega Maras.
Hvala vam lijepa. Unatoč tome što sam pet puta molio da odgovorio na pitanje jeste li ponosni na vašeg frenda Bandića i na način na koji funkcionirate u koaliciji ne samo na gradu Zagrebu nego i na državnoj razini, vi ste rekli ništa. Vjerojatno sad sa smiješkom gledate to i smijete se ali to nije smiješno hrvatskim građanima koji gledaju kako je ova Vlada nažalost političkom trgovinom egzistirala i egzistira, kako se varaju birači, kako se trguje politički i kako cijelo naše društvo pati i ljudi gube povjerenje u institucije, to je vaša odgovornost, to je vaša odgovornost predsjedniče Vlade, vi ste politički tata te trgovine a Milan Bandić je politička mama. Znači to je jedan brak koji tako funkcionira i nažalost mi se svi zajedno u Hrvatskoj moramo izboriti da to tako ne bude, da vratimo ljudima povjerenje. To nije smiješno, to je tužno, to narušava demokraciju, to ljude tjera iz Hrvatske kao šta vi govorite ovdje da su ljudi nezadovoljni, pa vjerojatno su nezadovoljni i ovih 250, 300 000 koji su otišli iz RH-a, vama i vašom Vladom jer vaša Vlada g. predsjedniče, izgleda kao dječji vrtić. Vjerujte mi ovo, pet mailova dobiješ, ne odgovoriš na ništa, uvjeravaš cijelu Hrvatsku, to je smijurija. Znači na taj način dezavuirati funkciju ministra Vlade RH, ugrožavati sigurnost zemlje i obmanjivati javnost, to može samo dječji vrtić i zbog toga hrvatski MIG-ovi će odnosno hrvatski F 16 će izgledati ovako, znači F 16 Barak US Army War College. Evo to je hrvatski F-16 kojeg ćete vi osigurati. Nažalost, to je vaša Vlada, dječji vrtić a ne ozbiljna Vlada koju vodi ovu zemlju. Hvala vam lijepa.
Idemo sada na 27. pitanje, poštovani kolega Domagoj Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Moje pitanje je predsjedniku Vlade RH, g. Andreju Plenkoviću no prije nego što krenem sa pitanjem, g. Plenković, koliko znam, vi ste pravnik po struci pa bi molio da i mene i javnost poštedite psiholoških analiza naših frustracija i da se držimo prava jer to je ono što mene brine a to je vladavina prava u RH. Naime, nedavno smo u medijima mogli čitati kako su čelnici jedinica lokalnih samouprava s područja Slavonije pozvani na hitni sastanak uoči Božića u Ministarstvo poljoprivrede. Pitam se što je to sa Božićem i radikalnim odlukama koje ove Vlada pokušava donijeti. Na tom sastanku su predstavnici ministarstva od njih tražili da potpišu anekse ugovora kojima bi prenosili zakup zemlje s tvrtke Agrokora u tzv. zrcalne koje su naslijedile valjda sve pogodnosti a i za sobom ostavile dugove. Ekonomiju tako može voditi svako, mogu i ja. Na sastanku su nazočili predstavnici DORH-a recimo što ja tumačim kao oblik pritiska na načelnike i gradonačelnike tobože da bi štitili interese RH. Možda su ih trebali štititi i prilikom otvaranja natječaja za nove zrakoplove. Stav koji zastupa ministarstvo, jest da je ovdje u pitanju provedba zakona i da načelnici to moraju potpisati, što su oni odbili. Budući da zakon jasno ne propisuje da poljoprivredno zemljište prelazi u zakup zrcalnih tvrtki, da to je eventualno regulirano nagodbom, ali imali smo također prilike vidjeti da je i prije sklapanja nagodbe određeno zemljište preneseno u zrcalne tvrtke, mene zanima kako će vaša Vlada premostiti ovaj problem? Hoćete li to riješiti podzakonskim aktom ili izmjenama zakona pogodovati kao što ste i vi rekli, privatnoj tvrtki, u čijem vlasništvu je, ne znam i dati im tu zemlju dakle za obične načelnike i gradonačelnike ili ćete raspisati natječaj za novu dodjelu zemlje pri čemu ćete vjerujem poštovati zakon i pompozne najave vašeg ministra poljoprivrede i potpredsjednike Vlade da mali proizvođači imaju prednost i da štitimo hrvatske OPG-ove.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo poštovani zastupniče Hajduković. Pažljivo slušajući današnje aktualno prijepodne, ovo je već treće pitanje istoga sadržaja, ovdje je potpredsjednik Vlade, ministar poljoprivrede Tolušić koji je na njega već odgovorio, čini mi se dva puta, prema tome, referirajte se na njegov odgovor, postoji snimka, vjerojatno i odjeci u medijima, hvala.
Očitovanje, izvolite.
Dakle, ne mogu biti odgovoran, zato što, ne mogu biti zadovoljan zato što sam postavio jasno pitanje. Kako ćete premostiti ovaj problem? Koliko sam ja čuo, potpredsjednik Vlade i ministar poljoprivrede nije rekao niti da će mijenjati zakon niti da će donijeti određeni podzakonski akt. A sama činjenica, poštovani predsjedniče Vlade da su svi načelnici i gradonačelnici koji su odbili potpisati ove anekse, upravo članovi HDZ-a, mislim da dovoljno govori u kakvoj je, u najmanju ruku sumnjivoj raboti ovdje radi. Dakle, DORH bi trebao biti onda na svim sastancima u Vladi valjda, ako štiti državne interese. Trebao bi biti možda i na pressici odnosno izjavi ministra Krstičevića kada govori, kada već najavljuje prije raspisivanja natječaja koja će zrakoplove kupiti, trebao bi možda biti i na svim ostalim sastancima Vlade gdje donosite određene odluke, odgovore, dogovore itd. da bi štitio interese RH. Ne vidim zašto na ovome baš mora biti i kako je to baš slučajno da su HDZ-ovci ovako što odbili potpisati. Kada je nečija zadnjica na panju, da ne kažem neki drugi organ, onda se očito sasvim drugačije razmišlja, onda se boji pogodovati tako direktno određenim privatnim interesima. I sami ste rekli da je Agrokor privatna tvrtka u čijem je vlasništvu, nije nas ni briga niti znamo. Očito neki znaju.
Idemo na 28. pitanje, zastupnik Marko Vučetić, postavlja ga predsjedniku Vlade, Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče HS-a. Pozdravljam predsjednika Vlade i članove Vlade. Evo, iako se već nakon nekoliko sati ovog zasjedanja Sabora nalazimo gotovo u strukturiranom apsurdu i sve bez ikakvog spoznanog sadržaja, sve nekako plutamo u moru besmisla, ja bih ipak postavio jedno pitanje, a ono se tiče, koliko ste zadovoljni sa stanjem slobode medija, smatrate li da je potrebno, ovisno o vašem odgovoru, poduzeti određene zakonodavne aktivnosti da se to stanje razvija, pojača, zaštiti ili sačuva i u kojem vremenskom periodu koje aktivnosti ćete poduzeti? Ovo govorim zbog toga što mi se čini da se nalazimo u jednoj situaciji koju još 1978. godine Solženjicin na svoj harwardskom govoru izrekao postavljajući pitanje tko utemeljuje, tko čuva taj 4. bastion sloboda, odnosno medije i tisak. Ukoliko su mediji i slobode koje medije promoviraju ugrožene, onda je ugrožena i sama bit demokracije, i ukoliko se to odigrava, onda se apsurd ne odigrava samo unutar ovog prostora, metafizičnosti ovog prostora i ovog Sabora nego se ono odigrava i u realnosti, dakle pitanje je jasno, to je, jeste li zadovoljni sa stanjem sloboda medija i što namjeravate poduzeti ovisno o vašem odgovoru. Zahvaljujem.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Vučetić na vašem pitanju. Mogu to vaše pitanje staviti u kontekst širi. Sve može biti bolje u hrvatskom društvu i u hrvatskoj zemlji. I institucije i stupanj demokracije i razvoj gospodarstva i društvena solidarnost, uključenost, manje siromaštva, brži razvoj, kvalitetniji život, standard ljudi. U svim područjima. Što se tiče slobode medija, teme koja je u proteklih 30-ak godina bila aktualizirana u hrvatskoj javnosti različitim intenzitetom, bila je jedna od ključnih tema prije nego što smo ušli primjerice u Vijeće Europe. To je jedna od ključnih tema. Razina slobode medija u hrvatskom društvu. To je bilo u razdoblju do studenoga 1996. godine. Mi smo kao društvo i u zakonskom smislu i u funkcionalnom smislu tada usvajali najviše standarde slobode medija. Gledajući ono što možete danas čitati, slušati, gledati u hrvatskim medijima, ja ne vidim problem slobode medija. Nisam primijetio da neki novinar, neki komentator, neki urednik ima neki supstantivan problem da vodi neku svoju uređivačku politiku, da iznosi svoja stajališta, da kritizira tuđe stavove, da komentira sa najraznorodnijim epitetima koga god želi. Ja ne vidim da postoji nekakva cenzura nekoga nadtijela, nekog velikoga brata koji prati tko što piše, govori ili komentira u medijima. Mislim da se to ne događa. Ja barem koji čitam podosta, nastojim gledati što mogu, što je relevantno, nemam baš dojam da u Hrvatskoj imamo problem da oni koji jesu u medijima, koji pišu, komentiraju, imaju problem nešto reći. Možda sam u krivu, ali ja taj dojam nemam Da li neki ljudi koji se osjete povrijeđeni s onim što se o njima piše u medijima koriste pravne metode i puteve da bi našli neku zadovoljštinu sudskim putem, to je drugo pitanje ali slične odredbe u kaznenim zakonima, stoje i u drugim zemljama. Mora postojati barem nekakav minimalni balans između slobode izgovorenoga i respekta onoga što se izgovara i odgovornosti za izgovoreno. Sva društva nastoje regulirati prostor pa i nove medije, društvene mreže, različite forume gdje vlada takva sloboda koja je doslovno na razini apsurda i koja ako baš hoćete moje privatne mišljenje u komunikacijskom smislu, u određenom aspektu ruši i same temelje demokracije i institucija zato što se ide tako daleko da su tužbe mala stvar. Ja ih ne podnosim, mogao bi podnijeti tužbi koliko god hoćete, možda više nego bilo tko ovdje u ovoj dvorani danas ali to mi ne pada na pamet, upravo zato što poštujemo slobodu medija pa makar trpio i veliku štetu u pojedinim trenucima. To je vrlo važno da imamo to na umu. Međutim svatko reagira na drugi način. I nastoji očistiti svoj imidž, čuvati svoju reputaciju pa i sudskim putem, to je nešto što nije neobično. To postoji i u drugim zemljama. Slažem se s vama, vi ste sigurno čitali i Jeffreyja Archera i njegov ... [[Govornik se ne razumije.]] da su mediji jedna institucija u društvu. To sam rekao i hrvatskim medijima na božićnome domjenku kojeg smo imali prije nekoliko dana. Imaju važnu ulogu, kreiraju ozračje, kreiraju raspoloženje. Ali imaju i odgovornost. To je jako važno.
Hvala vam. Očitovanje, izvolite.
Zahvaljujem. Jasno je da mediji imaju ogromnu odgovornost i da društvo ima ogromnu odgovornost prema tome kakvi će mediji biti i kakvu će slobodu i kakvu će pravnu zaštitu mediji uvažavati jer društvo koje nema slobodu medija u njima, to je društvo tzv. neprobuđenog duha, duha koji je zastao, koji je zaspao, to je društvo u kojem ćemo šutke promatrati kad nam netko susjeda izbacuje na ulicu, kada netko ostaje bez posla ali danas bez posla ostaju i neki novinari na HTV-u kojima se prijeti otkazima zbog toga što su djelovali kao novinari. Je ne govorim o tome koliko smo mi zadovoljni sa medijima i kako nas mediji prezentiraju jer je to područje individualnih sloboda i individualnih odnosa. Ja isto nikad ne bih nekog tužio zbog klevete isključivo iz jednostavnog razloga zbog toga što držim i smatram da onaj koji iznosi neistinu ima spoznajni problem i problem vlastitog dostojanstva i vlastitog samopouzdanja i ne pada mi na pamet nikoga tužiti. Međutim kad se radi o slobodi medija, mi moramo vidjeti računa da mediji kreiraju realnost, da su oni aproksimacija realnosti, da oni mogu urušiti solidarnost, da mogu izazvati strahove, da mnogi događaji, mnogi klubovi imaju PR, PR im sastavljaju govore, donose papiriće, rade sve ono što im je potrebno, zašto, zato što se u njihovom životu ništa ne događa dok mediji ne stvore taj događaj. Mi zbog toga moramo voditi računa da zaštitimo novinare koji će voditi, imati osjetljivost prema realnosti a da u našoj realnosti, u realnosti hrvatskog društva bude na djelu taj probuđeni duh a on sada može biti samo uz pomoć ovih čuvara istine a to su danas novinari.
Zahvaljujem. Idemo na pitanje broj 29, zastupnik Stjepan Čuraj pitanje postavlja ministrici znanosti i obrazovanja Blaženki Divjak, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade, potpredsjednici, ministrice i ministri. Poštivana ministrice Divjak, imali smo prilike čitati u medijima rezultate vaše jedne provjere vezano u kojoj se ispostavilo da je jedna od zaposlenica imala krivotvorenu diplomu. Mislim da je danas a i općenito nezamislivo i nedopustivo da takvi slučajevi, da se prije svega događaju u bilokojem sustavu javne uprave jer to u najmanju ruku obezvrjeđuje sve one marljive ljude koji su stekli svoja znanstvena ili bilokoja druga razina obrazovanja i na temelju toga konkurirali za određene poslove a da ne govorimo da se tu krši najozbiljnije zakon. Mislim da je jako bitno odrediti mehanizme provjere prilikom zapošljavanja kao i općenito u drugom smjeru ići provjeriti sve one postojeće. Ja vidim ono koliko smo imali prilike iščitati da ste najavili upravo provjeru cijelog obrazovnog sustava, dakle desetke i desetke tisuće zaposlenih pogotovo kada govorimo o školama gdje je to najosjetljivije i gdje zbilja ne bi se smjelo dogoditi da itko radi sa lažnom diplom u odgajanju, u obrazovanju naše djece. Zanima me ako uopće je i do same provjere je došlo? Kako je uopće to moguće bilo i zanima me najavljene provjere kada će biti eventualno rezultati, da li se nešto zna i na koji način će se to u pravilu provoditi? Zahvaljujem.
Odgovor poštovane ministrice Divjak, izvolite.
Hvala vam g. potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Sve lijepo pozdravljam uvažene zastupnice i zastupnici, zahvaljujem zastupniku Čuraju na ovom pitanju. Ovo je važno i relevantno pitanje i slažem se s vama da u ovakvom slučaju treba imati na umu koje, dakle što mi zapravo branimo na način da se ozbiljno odnosimo, provjeravamo vjerodostojnost svjedodžbi i diploma. Prije svega branimo i doprinosimo tome da građani imaju povjerenja u sustav, ovdje konkretno u mom slučaju sustav odgoja, obrazovanja i znanosti ali općenito i u institucije. Drugo, da se kao što se i sami kazali, zaštite svi oni koji su svoje kvalifikacije da li stručne ili znanstvene, dobili svojim radom, svojim zalaganjem, znači jednim postupkom koji je reguliran i treće naravno oni koji zlorabe takav sustav sigurno i ostvaruju određena materijalna prava, a to je bez daljnjega nešto što se ne smije dopustiti. Prvo ću kazati nešto o neposrednom povodu, znači u Ministarstvu znanosti i obrazovanja redovito se od 2017. provodi provjera znači provjerene su sve svjedodžbe i diplome onih koji su već zaposleni, a prilikom sklapanja ugovora na neodređeno obavezno se provjerava svjedodžba odnosno diploma. Dakle, u jednom sustavu koji je, koji je pripremljen, dakle ne na slučajni način nego na sustavni način se otkrila ta jedna krivotvorena diploma, naravno na način da se provjerilo s fakultetom jer se sve diplome šalju na fakultete koji su ih izdali da se provjeri vjerodostojnost te diplome. Nakon toga naravno poduzele su se sve mjere koje su u skladu zakon, otkaz odnosno kaznena prijava. Međutim, mi moramo biti svjesni da ovakav izolirani slučaj, sigurno nije izolirani slučaj i treba razlikovati situaciju gdje se ovako nešto otkrije kao rezultat rada sustava i situacije gdje do toga dođe slučajno i to je ono na što trebamo reagirati. Ne samo zbog toga jer u našem sustavu postoje takvi primjeri nego smo svjedoci i toga da sustavi ili nedjelovanje sustava u nekim susjednim državama također dovodi do toga da imamo i svjedodžbi i diploma i potvrda za koje, za koje stvarno je opravdana sumnja u vjerodostojnost. To je bio razlog da sam poslala i naputak školama, a to jednako će slijediti i za veleučilišta, institute, fakultete, da svi oni koji nisu do sada provjerili diplome i svjedodžbe da to učine, to učine, dakle to nije nužno da to bude u slijedećih mjesec ili dva ali u jednom horizontu od godinu dana da se to uredi. I druga još važnija stvar da se svakako propiše i da se stavi u funkciju institut provjere kod svakog sklapanja ugovora na neodređeno vrijeme. Ja mislim da je to nešto što je izuzetno važno, jer na taj način štitimo ne samo sustav odgoja, obrazovanja i znanosti, nego vraćamo povjerenje u dakle u institucije ove države. I ono što bih na posljetku dodala, da je važno da i mi u odgoju i obrazovanju, znači u samim školama često sustavno i temeljito govorimo, obrazujemo, odgajamo, znači naše učenike studente na način da je bilo kakvo varanje ili zlouporaba takve vrst nedopustiva, a naravno naš, naša potvrda o tome će biti da tako nešto provodimo u djelo. Tako da vam zahvaljujem na pitanju i vjerujem da će se dalje, ne samo u našem sustavu, nego i u drugim sustavima na tome raditi.
Hvala, poštovani zastupnik Stjepan Ćuraj.
Zahvaljujem poštovana ministrice, da mislim da je ovo zadnje što ste rekli zapravo od toga bi i krenuo, da se upravo stvore mehanizmi obveze, dakle kako to izgleda, kako to može izgledati u stvarnosti, dakle u stvarnom životu. Neko se konkurira na određeni natječaj, mislim da ova konkretan slučaj kolko sam uspio iščitati su imale čak potvrde i Zavoda za zapošljavanje i tamo su bili kategorizirani što se tiče spreme itd., znači donese se neki papir, diploma, potvrda kako god i službenik koji to ocjenjuje da li su svi dokumenti pribavljeni samo stavi kvačicu, evo ima diploma i onda kasnije se krene dalje i ta osoba ako uspje se zaposlit to se uzima kao zdravo za gotovo, ta diploma ili kopija te diplome se stavlja u njegov spis i na tome ostaje. I upravo ovo što ste rekli, taj mehanizam prilikom svakog novog zapošljavanja je nešto što treba ustanovit da možda netko od tih prijavljenih, ali prije zasnivanja radnog odnosa ko što je ovdje bio slučaj da se onda provjeri ta jedna, dva ili tri zavisi koliko ljudi se želi zaposliti i kolko se zapošljava, ne 50 pristiglih, mislim da bi to sigurno bilo efikasnije. Također ono što želimo ovim putem, naravno to ne govorimo mi sada o diplomama visokih ustanova, dakle više ili visoke stručne spreme nego govorimo i o srednjoškolskim svjedodžbama imali smo prilike i u povijesti tu i u Holdingu i u Zagrebu sa lažnim svjedodžba itd., itd., znači to se odnosi zapravo na sve pogotovo u tijelima javne uprave. I ono završno što želim predložiti i što vidim da je kolega i podpredsjednik Vlade Štromar već napravio i pokrenio u svom ministarstvu i to bi bio jedan prijedlog moj ako može prema svim ministrima i Vladi zapravo koji će se odnositi na sve ministarstva i iz njega naslonjene agencije i ustanove da se izvrši ta upravo provjera svih postojećih zaposlenih ljudi i njihovih diploma naravno i onda utvrdi ovaj mehanizam prilikom zapošljavanja. Evo, zahvaljujem.
Hvala, slijedeće pitanje postavit će poštovani zastupnik Branko Hrg, ministru gospodarstva, poduzetništva i obrta gospodinu Darku Horvatu. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče, poštovana ministrice i ministri, poštovani ministre Horvat prošla godina je obilježena nizom razno raznih rasprava u hrvatskoj sabornici ali naravno u kompletnom društvenom i javnom životu RH sa temom Agrokora. Ušli smo u novu godinu, 2018. godina je završila da li vi kao ministar gospodarstva imate možda kakvih spoznaja od strane izvanredne uprave kako je to završilo u 2018. godini, što je od sa svim tim konkretnim potezima koji su povlačeni i kakva su očekivanja i planovi za ovu godinu, posebno imajući u vidu i utjecaj rolap kredita na ukupno poslovanje Agrokora.
Poštovani, odgovor poštovanog ministra Horvata.
Hvala poštovani saborski zastupniče, pa da s obzirom na svu problematiku i sve probleme koji su snašli hrvatsko gospodarstvo uspostavom pravog puta ka oživljavanju i reanimaciji tako velikog sustava kakav je bio, a i još danas je Agrokor došli smo u situaciju da danas vrlo malo javnost i uopće interesira što se sa Agrokorom u ovom trenutku događa jer je percepcija upravo takva da je on riješena i povijesna priča i možemo je opet staviti pod tepih. Da bismo imali adekvatnu informaciju o stanju iz mjeseca u mjesec, što se dešava u Agrokoru mi u Ministarstvu gospodarstva, poduzetništva i obrta iz mjeseca u mjesec analiziramo mjesečna izvješća koja nam dostavlja izvanredna uprava, pa je tako ovo na web stranici Ministarstva gospodarstva objavljena i retrospektiva događaja i financijsko stanje grupe zaključno sa 11. mj. 2018. g. Podsjetiti ću vas, da je u trenutku kada se je radila identifikacija tražbina, u jednom trenutku na stol stavljena brojka od 55 milijardi kuna. Podsjetiti ću vas isto tako, da je to za 2018. g. bila trećina državnoga proračuna. No svi oni potezi, koje je izvanredni povjerenik zajedno sa svojim timom ljudi, u pripremi nagodbe, njenom izglasavanju, a u ovom trenutku u pripremi njene provedbe radnika, dakle, gotovo 400-tinjak stručnjaka priprema kompletnu Agrokor grupu na jednu transformaciju, koja će se početi događati negdje početkom 3. mj. ove g. Isto tako, u tim financijskim izvješćima koje smo objavili na web sajtu Ministarstva gospodarstva, evidentirana je činjenica da je u prvih 11 mjeseci 2018. g. Agrokor Grupa uprihodovali gotovo 22 milijarde kuna, od čega iskazuje operativnu dobit na razini milijarde i 700 milijuna. To su pokazatelji koji ulijevaju povjerenje da će se sklopljena nagodba u sljedećih nekoliko godina, iz ovakvo realizirane operativne dobiti moći sprovesti u stvaranosti. Napominjem još jednom činjenicu, da je nagodbom, odnosno, povratkom duga, prvenstveno onim najosjetljivijima, mikro i malim trgovačkim društvima, njima taj dug vraćen u iznosu od 100%. 60% duga vraćen je srednjim dobavljačima i kada komparirate taj indolencijski postupa,, sa bilo kojim drugim, s provedenim na prostoru RH ili u kontekstu EU 28 zemalja EU, to je modalitet kojim je u postotnom iznosu najviše vraćeno onima koji su ulazili u sustav definiranih i ovjerovljenih tražbina. U ovom trenutku izvanredna uprava intenzivno radi na pronalasku izvora i modela refinanciranja roll up kredita, i siguran sam da ćemo u sljedećih mjesec dana izvanredne uprave, imati relevantnu informaciju, tko su eventualni ponuditelji refinanciranja i pod kakvi će se uvjetima takvo refinanciranje moći dobiti.
Hvala. Poštovani zastupnik Hrg.
Hvala lijepo g. ministre, očigledno je da je taj proces na dobrom putu da u potpunosti uspije, jer da nije tako, sigurno da bi tema Agrokora i dalje bila prisutna u sabornici, jer se nažalost u Hrvatskoj, posebno u Hrvatskoj politici vrlo rijetko govori o onome što je afirmativno, o onome što je pozitivno. Većinom se samo traži način da se sve prikaže negativno i meni je drago da se zašutjelo u ovom trenutku o Agrokoru, jer kažem, to je na neki način pokazatelj da stvari idu u dobrom pravcu.
Hvala lijepo. Sljedeće pitanje, postaviti će poštovani zastupnik Tomislav Sokol, ministru pravosuđa g. Draženu Bošnjakoviću.
Hvala g. potpredsjedniče. A gospodine ministre, znamo da vi kao ministar, ne bi trebali komentirati sudske postupke, ali činjenica je da smo imali jednu vrlo razvikanu situaciju i vrlo dramatičnu situaciju, koja je dobila prostor u medijima povodom koje ste vi bili u Zadru i nagovijestili promjene Zakona o kaznenom postupku. E sada znamo da je sada taj zakon doživio, odnosno, sustav kaznenog postupka, prije 10-tak godina doživio veliku reformu i znamo da je ta reforma imala svoj dosta težak početak da je tu bilo puno izmjena i dopuna, čak 9 i znam kao što sam rekao, vi ste najavili još jednu. Pa sada me zanima, s obzirom na taj broj izmjena i dojam koji se stvara u javnosti, da je potrebna možda i korijenitija reforma kaznenog postupka, razmišljate li da umjesto izmjena i dopuna donesete odnosno, da predložite ovom Saboru donošenje novog Zakona o kaznenom postupku. Hvala.
Odgovor poštovanog ministra Bošnjakovića.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Poštovani zastupniče Sokol, otvorili ste jako važno pitanje, Zakon o kaznenom postupku u našem pravnom sustavu iznimno je važan. Osjećamo svi na neki način nezadovoljstvo kada vidimo ove velike kaznene postupke koji se vode u važnim predmetima koje su izložene u javnosti, vidimo da gotovo ništa od toga ili mali broj je samo završen, a većina toga je u tijeku. Mnogi sudionici i tužitelji i odvjetnici, pa i sami suci kažu da nam je taj normativni okvir poprilično loš i s te strane mi smo spremni ući u promjenu cijelog zakona. Ovo što sada smo ga mijenjali od 2009. g. pa do sada, sada idemo u 9 promjene, to je vrlo često bila i posljedica i implementacije direktiva EU. Mi smo sastavni dio, članice smo EU, i s te strane moramo primjenjivati i zakonodavstvo EU. Ove izmjene koje su sada najavljene, one su prvenstveno također i implementacija jedne europske direktive, vezano za prava osumnjičenika, koje moramo implementirati u sustav. Međutim, kod tih izmjena želimo zapravo vidjeti da u nekakvom krećem postupku koji nam je predviđen za izmijene ovog zakona, također idemo u izmjena i nekih instituta, koji zapravo se u praksi, vrlo često koriste za opstruiranje postupka i produžuju ga. I zato će u okviru radne skupine, koja postoji u Ministarstvu pravosuđa, dakle i branitelji i suci i tužitelji, imati prilike o tome nešto reći. Nakon toga, ta radna skupina, koja je sastavljena od svih dionika postupak, ona, malo ćemo revidirati sastav radne skupine i možemo nastaviti i nastaviti ćemo n a izradi novog Zakona o kaznenom postupku. Ovo što ste rekli i sami prije 10 g. kada smo donijeli novi Zakon o kaznenom postupku, to je bila zaista ogromna reforma jer smo napustili sustav sudske istrage i prešli na sustav državno odvjetničke istrage. To danas imaju sve zemlje članice EU, osim Slovenije. Slovenija se također odlučila da pređe na takav sustav i na kraju krajeva u današnjoj organizaciji pravosuđe na razini EU gdje imamo Ured europskog javnog tužitelja, ovakav sustav je komplementaran. I ono što ostaje pred nama, očistit od onih slabih točki, onih točki gdje zapravo imamo zastoj postupka i to bi nam bilo jako važno u novom postupku, u novom Zakonu, postaviti sustav na taj način. Međutim, ono što isto moramo znat, nije sve niti u Zakonu, ima jako puno toga i u dobroj praksi. Vrlo često zapravo optužnice kako su konstruirane, ne znam, gdje je više od 10 okrivljenih, same po sebi zapravo dovode do složenih postupaka koji je prepun dokaznih prijedloga, saslušanja, vještačenja i onda taj postupak sam po sebi je dugotrajan. Zatim ako dođe do žalbe, pa eventualno drugostupanjska presuda, vrate postupak na ponovno suđenje, to su stvari koje teško možemo zakonom popraviti. To je stvar taktike i kod utuživanja, a zapravo kod vođenja postupka treba osigurati alate i sucima da to mogu brže i protočnije vodit, a opet s druge strane i obrana mora imati sve one mogućnosti koje zapravo predstavljaju standarde. Najkraće rečeno, moj odgovor je da, ići ćemo na izradu novog Zakona o kaznenom postupku, a sada ćemo ići na jedne brze izmjene radi implementacije ove Direktive. Hvala.
Poštovani zastupnik Tomislav Sokol, izvolite.
Hvala lijepa g. ministre, pa drago mi je da ste zapravo istaknuli tu dualnost same svrhe kaznenog postupka. S jedne strane njegova svrha je kazneni progon i kažnjavanje okrivljenika, znači, ako su okrivio počinitelja, ali s druge strane je jako bitno, to je ono što se i u javnoj raspravi često zaboravlja, i prava toga okrivljenika. Znači, ta procesna prava imaju svoju svrhu, imaju svoj razlog, razlog povijesnog nastanka, znači, a prvenstveno da bi se ograničila samovolja države da ne može suditi svakoga onog, kadija te tuži, kadija ti sudi i to je ono što se svakako ne smije zanemariti i taj balas nekakvi uvijek se treba tu postić. Dakle, darovno, s jedne strane spriječiti zlouporabu, ali s druge strane paziti da pravo okrivljenika budu na razini one zaštite ljudskih prava, obveza koje je RH preuzela i ratificiranje Europske Konvencije za zaštitu ljudskih prava, pa evo, zadovoljan sam odgovorom i vjerujem da će onda i izmjene i dopune i novi Zakon biti na tragu postizanja tog pravog balansa, a opet da bude u skladu i s Ustavom i svim međunarodnim dokumentima. Hvala.
Slijedeće pitanje postavit će poštovani zastupnik Anđelko Stričak ministru obrane Damiru Krstičeviću, izvolite.
Hvala lijepo. Potpredsjedniče Sabora, ministrice, ministri, kolegice, kolege, smatram da je u mandatu aktualne Vlade i vas kao ministra obrane, resor obrane em dobro vođen, em unaprijeđen. Podsjetit ću ovdje sve prisutne da je upravo u ovom mandatu nakon punih 15 godina donesena strategija nacionalne sigurnosti, da je donesen Zakon o sustavu domovinske sigurnosti, čime je zaštita i spašavanje poboljšana, da su donesene izmjene i dopune Zakona o službi oružanim snagama, o Zakona o obrani, a naši vojnici da se u Mirovne misije šalju opremljeni sve hrvatskim proizvodima. Upravo time dajemo na važnosti i hrvatskoj obrambenoj industriji jer tko će od hrvatskih proizvođača kupovati vojnu opremu ako njihova vlastita vojska ne koristi te proizvode. Međutim, mene posebno čini radosnim novi raspored hrvatskih oružanih snaga. Prije mjesec dana, bojna Puma je vraćena iz Našice u Varaždin i to pješice kroz 7 dana u spomen na 7.-mu gardijsku brigadu i njenih 7 borbenih operacija. Prije toga, hrvatska vojska je vraćena u Vukovar, Sinj i Ploče. S obzirom da imate taj jedan dio iskustva, da li možete reći da li je taj novi ustroj i raspored donio poboljšanje hrvatskim oružanim snagama i da li ćete s time nastaviti?
Odgovor poštovanog ministra Damira Krstičevića.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, gospođe saborske zastupnice, zastupnici, poštovani g. saborski zastupniče Stričak postavili ste jako dobro pitanje, pitanje vezano za sigurnost, za obranu u RH. Ova Vlada sve što radi, radi vrlo sustavno i vrlo temeljito, tako da i što se tiče sustava sigurnosti, kao što si i rekao, donijeli smo strategiju nacionalne sigurnosti, uspostavili smo sustav domovinske sigurnosti i onda kada smo to radili, prepoznali smo da nam treba novi operativni raspored hrvatske vojske. I vi ste vidjeli, vratili smo vojsku u Vukovar, vratili smo vojsku u Ploče. U Pločama smo uspostavili, dodatnu sposobnost mornaričko pješaštvo. Vratili smo vojsku u Sinj i kao što si rekao, vratili smo vojsku u Varaždin. I ono što nas još očekuje, povratak vojske u Pulu i to ćemo napraviti kroz dvije godine i tamo u Puli će biti nova sposobnost hrvatske vojske, to je sustav bespilotnih letjelica, nešto što je bitno, potrebno RH. Taj sustav možemo koristiti za nadzor mora, a s druge strane može se koristiti u protupožarnoj sezoni za preventivna izviđanja, tako da budemo sigurniji i spremniji. Mogu tu i odgovoriti na prošlo pitanje koje je postavljeno, a to je sustav, pa i ovaj dio rješavanja borbenog zrakoplovstva, isto smo sustavno rješavali. I zato smo radili država sa državom, upravo da se izbjegne bilo koji partikularni interes, bilo koje firme, izraelske firme, hrvatske firme, upravo ova Vlada je na tome inzistirala država s državom odnosno da države preuzimaju odgovornost i na toj platformi mi ćemo i dalje nastaviti jačati Hrvatsku vojsku, modernizirati Hrvatsku vojsku, mislim da smo vratili dostojanstvo hrvatskom vojniku, vratili smo sjaj Hrvatskoj vojski, obnavljamo Hrvatsku vojsku i vidjeli ste da je Hrvatska vojska u vijek u funkciji spremnosti pomoći svom narodu. Ova mjesta o kojima se vratila Hrvatska vojska, to je otprilike tisuće ljudi koja je sada bliže svojim obiteljima, a bez potpore obitelji nema jakog vojnika. S druge strane to je prilika u tim prostorima Varaždina, Vukovara, Sinja, Ploča, sutra Pule, dio ljudi da se prijavi, da se otvore neka radna mjesta u tim prostorima za naše vojnike, uvjeti će biti humaniji, uvjeti živote rada u tim prostorima će biti humaniji. I vi ste vidjeli koliko to znači hrvatskim vojnicima da se oni u ta mjesta vraćaju hodnjom, ne vraćaju se autobusima, to je inicijativa vojnika, pokazuju karakter hrvatskog vojnika, pokazuju odnos prema Domovinskom ratu, pokazuju odnos prema poginulim suborcima, jer svaka dionica je posvećena nekoj operaciji Hrvatske vojske ili nekom poginulom pripadniku Hrvatske vojske. I dalje, ćemo nastaviti jačati Hrvatsku vojsku, poštivajući Domovinski rat, hrvatske branitelje, jasno usmjereni na mlade i na budućnost i to ću dalje vrlo aktivno činiti kao hrvatski ministar obrane.
Hvala. Poštovani zastupnik Stričak.
Ministre zahvaljujem se na odgovoru. Smatram da resor obrane dobro vodite i da trebate nastaviti tim smjerom. U iduće 2 g. prioritet svih prioriteta treba biti obnova ratnog zrakoplovstva između ostaloga, svaka država mora štiti svoj zračni prostor, a to može na 2 načina ili svojim snagama ili nekoga platiti. Ja se zalažem da mi imamo ratno zrakoplovstvo i da sami štitimo svoj zračni prostor. Često ste znali navoditi koliko je tijekom Domovinskog rata bilo značajno ratno zrakoplovstvo i koliko je doprinijelo prevali na bojišnici. Tijekom cijelog Domovinskog rata, izgubili smo 3 zrakoplova, srušena su i sva 3 pilot su nažalost i preminula. Međutim, bivša SDP-ova vlada je krenula u remont migova i prizemljila je ¾ ratnog zrakoplovstva, a sada su vrlo glasni u prozivkama, a kako su prizemljili naše ratno zrakoplovstvo, maloprije nam je to demonstrirao kamikaza Maras. Hvala.
Sljedeće pitanje postaviti će poštovana zastupnica Ljubica Maksimčuk, ministrici regionalnog razvoja i fondova EU, gospođi Gabrijeli Žalac, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministrice i ministri, kolegice i kolege. Ministrice Žalac projekt Slavonija Baranja i Srijem se provodi više od 2 g. možete li nam reći, kakvi su rezultati na dan 31.12. prošle godine te da li ste zadovoljni s njima. Također u sklopu projekta potpisan je i razvojni sporazum s 5 razvojnih županija, koliko je on vrijedan i koliko je do sada sredstava stavljeno na raspolaganje subjektima s područje Slavonije, Baranje i Srijema, također, možete li nam reći da li bi se ovi projekti mogli financirati redovnim putem, da nije bilo projekta Slavonija Baranja i Srijem, hvala.
Odgovor poštovane ministrice Žalac.
Hvala lijepo saborska zastupnice Maksimčuk, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege saborski zastupnici, kolegice i kolege ministri. Hvala vam na tom pitanju, vi ste bili na zadnjoj sjednici savjeta za Slavoniju Baranju i Srijem, koju smo održali u Pakracu, mene zaista veseli ovaj projekt Slavonija, obzirom da i sama dolazim iz Vinkovaca, iz Vukovarsko srijemske županije, rezultati su na 31.12.2018. g. takvi da od ciljanog iznosa 18 milijardi 750 milijuna kuna koje smo namijenili 5 slavonskih županija u ovoj financijskoj perspektivi, ugovorili smo 8,7 milijardi kn do sada, koji su zapravo 47% od ciljanog iznosa koji smo namijenili do 2020. g. Pilot projekt razvojnoga sporazuma koji smo unijeli kroz Zakon o regionalnom razvoju sigurno je jako važan, 750 milijuna kn vrijedan razvojni sporazum koji će se aneksirati u određenom vremenu sigurno sa još dodatnim sredstvima iz razloga što sa troškovnicima i prijedlozima projekata koji su prijavljeni u okviru ovog razvojnog sporazuma, moram priznati da u skladu sa tim troškovnicima koji su bili rađeni prije nekoliko godina, cijena radova je porasla pa ćemo sigurno na idućoj sjednici savjeta morati pristupiti i aneksu toga razvojnoga sporazuma. Od 750 milijuna kn, a 700 milijuna kn su razvojni projekti koji su propisani, od toga je dio iz nacionalnog proračuna kroz Ministarstvo poljoprivrede, za 4 projekta u Vukovarskoj srijemskoj i Virovitičko podravskoj županiji, a ovaj ostali dio ide kroz naš operativni program konkurentnosti i kohezija, 430 milijuna kn smo do sada ugovorili, ono što je jako važno dio razvojnog sporazuma je 50 milijuna kn za pripremu velikih strateških projekata za sljedeće financijsko razdoblje, jer hoćemo da imamo pripremljene projekte posebice u nerazvijenim dijelovima RH. Ono što svakako treba istaknuti da je projekt Slavonija dobar primjer, koji smo i rekli da ćemo u 2019. g. provoditi i u drugim nerazvijenim dijelovima RH i mislim o da na taj način trebamo zaista voditi računa o svim našim krajevima, neovisno o tome, kako izgleda ova financijska perspektiva, naravno da će moj tim i ja dati sve od sebe da upravo odgovorimo na ove izazove i razvojne posebnosti koje ima određeni dijelovi Hrvatske. Samo bih spojila sa ovim vašim temama a iznimno je vezena i na projekt Slavonija Vlada RH, a to je i izmjena NUC2 regija, čime ćemo obzirom da smo ovaj tjedan aktualizirali tu temu i promijeniti kartu regionalnog potpora u narednom razdoblju i ispraviti nepravdu koja je Slavoniji nanesena u proteklim vremenima, valjalo bi izračunati, to sam nekoliko puta rekla, ali mislim da ćemo i učiniti koliko je zapravo gospodarstvo izgubilo i koliko je to pridonijelo iseljavanju obzirom da su poduzetnici mogli ostvarivati 50% veću potporu nego što to je slučaj upravo danas. Tako da evo, svim pokušavamo mjerama i nacionalnim i europskim i kroz zapravo regulativu vidjeti na koji način pomoći upravo najnerazvijenijem djelu Hrvatske. Hvala.
Očitovanje, izvolite.
Hvala lijepo ministrice, hvala i vama i kompletnoj Vladi što činite dodatne napore kako bi Slavoniji ispravili onu nepravdu koja je učinjena i kako bi sustigla korak sa svim razvijenim županijama RH.
Idemo na 34. pitanje, zastupnik Predrag Matić pitanje postavlja predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče. Poštovani članovi Vlade, pitanje upućujem g. Plenkoviću, predsjedniku hrvatske Vlade a odnosi se na g. Dragana Čovića, voditelja vaše poslovne jedinice broj 1 u Mostaru. Naime, nakon gubitka izbora, čovjek srlja iz gafa u gaf počevši od toga da nagovara ljude da u BiH-u ne priznaju rezultate izbora na temelju kojih je inače i on po istim pravilima biran za predsjednika pa sve do ovog zadnjeg gafa u Banja Luci. Širok osmijeh, zlatan zub iz prvog reda neustavne proslave samo da bi napakostio Željku Komšiću, on ne preže ni od najgadljivijih poteza. Srdačan pljesak za odlikovanja ratnog zločinca i braniteljske udruge iz BiH-a i više od 1500 braniteljskih udruga iz RH-a, ni riječi pa čak i čudo, sigurno u Šibeniku ima 20-ak udruga, niti jedna nije reagirala na to da se pozdravljalo velikim pljeskom čovjeka koji je granatirao civilne ciljeve u Šibeniku. Vi sigurno ne znate ali u Posavini je poginulo preko 3000 ljudi, u Republici Srpskoj se Hrvati broje na prste jedne ili dvije ruke i sada želite dedramatizirati priču a vodili ste ga po RH ko Mečku po Vašaru dakle bio je na kojekakvim skupovima u prvom redu, na Sinjskoj alki, čak ste mu dali i doktorat, potporu ste mu davali u BiH-u a sada kada je to sve završilo, kada njegov arogantni nastup pratite sa riječima iz čuvene Šerbedžijine zbirke pjesama, prijatelj ga kaže, više ne poznaje, ja vas, sad su oni samostalni, neovisni i slične fraze, ja vas lijepo molim, s obzirom da je veleposlanik tu stradao i bio žrtveni Pedro, molim vas da odgovorite meni kao branitelju i hrvatskim građanima, što vi mislite o postupcima Draga Čovića i što biste poručili majkama i djeci poginulih i nestalih u Bosanskoj Posavini?
Hvala. Odgovor potpredsjedniče Vlade, izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Matić ma vašem pitanju. Dakle ja sam već u javnosti dao svoj komentar na tu činjenicu a treba reći i neke fakte, nije bio ovo prvi put da je predsjednik HDZ-a BiH-a i predsjednik Hrvatskog narodnog sabora bio u Banja Luci toga dana. To nije bila prva godina. Ovaj put smo vjerojatno malo u egzaltiranošću medijskog odjeka te teme pozabavljeni tom činjenicom više nego što inače. Stojim iza onoga što sam rekao, da su takve odluke i takvi odabiri politički odabiri HDZ-a BiH-a i njenoga predsjednika. Bez konzultacija, bez uputa kako ste rekli, bez konzultacija valjda sa centralom u odnosu na poslovnu jedinicu koja postoji u Mostaru. HDZ BiH-a nije nikakva poslovna jedinica HDZ-a ali isto tako poštovani zastupniče Matić, kada vi govorite o izbornom sustavu po kojem je Dragan Čović bio izabran za člana Predsjedništva BiH-a kao legitimni predstavnik hrvatskoga naroda 2014., onda bi bilo dobro da ste dodali jednu rečenicu da u tom trenutku g. Komšić koji je sada već 3. puta izabran u Predsjedništvo BiH-a, glasovima građana BiH-a u Federaciji BiH-a koji su vrlo jasno i to temeljem svih tih rezultata, Bošnjaci a ne Hrvati, onda vi to isto tako trebate reć. I to treba ovdje biti jasno svakom. Dakle razgovarajući sa akterima koji su bili i u Daytonu i u Parizu, koji su pregovarali daytonsko-pariški mirovini sporazum i kada je Federacija BiH-a kao dio cjelovite BiH-a koju mi kao Vlada respektiramo, kao susjednu zemlju, kao suverenu zemlju, zemlju za koju želimo da bude cjelovita, da dobro funkcionira i da se svi konstitutivni narodi i svi drugi koji tamo žive osjećaju dobro i to je jako važno da to podcrtamo, nikada nikome nije palo na pamet da bi varijanti kada Washingtonskim sporazumom osigurana prije svega mir između Hrvata i Bošnjaka u BiH-u, da će tada u provedbi Ustava BiH-a koji je kao što znate dio jedan od aneksa daytonsko-pariškoga mirovnog sporazuma, dolaziti do dezavuiranja onog što je bilo dogovoreno. Nikome tada nije palo na pamet da bi u takvom kontekstu jedan narod, u ovom konkretnom slučaju većinski jer prema popisu BiH-a, Bošnjaka ima oko 2 milijuna, Srba ima oko milijun u BiH-u, Hrvata ima nešto više od 500 000, drugom narodu birao njegova člana predsjedništva. To nije dobro, to nije normalno. To nije fer, pa to da se radi o nekom drugom narodu, mi bi jednako reagirali. Što mislite da bi duge zemlje da su slučajno pripadnici njihovoga naroda u BiH-u, jedan od 3 konstitutivna, da se to događanjima njima, šutjeli? Da ne bi stali iza Deklaracije Hrvatskoga sabora o tome pitanju nego bi rekli eto, tako je, pa što sad možemo, pa nikome ništa. Pa nije to normalno. Pa to nije normalno. To je jedna anomalija sustava da budem blag u formulaciji. Zašto bi to bilo normalno ako je ideja da bude jedna predstavnik Bošnjaka, jedan predstavnik Hrvata, jedan predstavnik Srba? Zašto bi sada postalo normalno nešto što nije bilo dogovoreno niti uopće promišljeno nikome na kraju pameti nije bilo i vodite računa kad je ta praksa krenula? Pa nije ta praksa postojala dok je Alija Izetbegović bio živ. Toga se vi jako dobro sjećate, je li postojala, nije, dogodila se kasnije, dogodila se u prošlom desetljeću, kao nešto što nije dobro i što mi nećemo podržati [[Upadica: Hvala.]] i nećemo o tome šutjeti.
Očitovanje, izvolite.
Nažalost ili znao sam nećete mi odgovorit na moje pitanje, dakle majke i djeca poginulih Posavljaka neće dobiti odgovor zašto su poginuli, ali ovdje treba isto tako istaknuti da je pedro u toj cijeloj priči o kojoj sam ja govorio, ne ovo o čemu ste vi govorili jel vas to apsolutno nisam ni pitao, pedro je ispao veleposlanik Del Vechio koji ni kriv ni dužan ili pogriješio je ali zašto za njega nije primijenjeno nešto što se možemo parafrizirat događaje dakle, krivi su Republika Srpska i Dodik, ja nemam nikakve odgovornosti i pružite mi još jednu šansu, bit ću bolji, majke mi. Prema tome, možda je zato što je član SDP-a možda je to presudilo zašto je on nadrljao. I vidim danas svi, a i ovih dana ko da ste bili HDZ-ovci na nekom tečaju ili seminaru svi ste naučili jedno te isto ponavljate kao mantru, pa primjerice za skandal oko aviona je kriv Kotromanović i SDP. Za poticanje, za provale u stanove je kriv SDP jer im nije ranije riješio stanove, pa neka provaljuju. Za BORG je kriv Todorić i SDP, za lošu tortu i branike na autu je kriv Radeljić i vjerojatno SDP, za INU je kriva lokalna vlast u Sisku i SDP, za govor mržnje je kriv Pupovac i naravno SDP, ovdje smo čuli za poljoprivredu je kriv Jakovina i SDP, za 4.000 ljudi koje ste vi primili u svoju vlast, za vrijeme svoje vlasti u državne službe kriv je Bauk i SDP, prema tome vama idu samo zasluge i veličanje ali vjerujte i ovo sve što sam nabrojo i to vam ide na račun. Hvala.
Idemo na pitanje broj 35, zastupnik Ivan Kirin postavlja pitanje ministru zdravstva Milanu Kujundžiću, izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, poštovani predsjedniče Vlade, poštovani ministri moje pitanje je za ministra Kujundžića. Što je konkretno Ministarstvo zdravstva poduzelo po pitanju nabave visoko sofisticirane opreme iz bespovratnih sredstava EU?
Odgovor izvolite ministre.
Poštovani gospodine zastupniče Kirin, uistinu spletom sretnih okolnosti i puno truda mojih suradnika naravno u suradnji sa Ministarstvom regionalnoga, ali isto tako i sa angažmanom bolnica napravljeno je vrlo značajnih stvari gdje smo zapravo uspjeli 97% povući sredstava iz EU fondova za alokaciju zdravstveni sustav, gdje je prvenstveno najveći dio ide u dnevne bolnice i objedinjene hitne prijame, ali se pri tome naravno nije zaboravljalo i na visoko sofisticiranu opremu. Jedan od lokusa minorisa koje imamo u hrvatskom zdravstvenom sustavu jesu liste čekanja na magnetsku rezonancu. U prošloj godini smo nabavili u 8 bolnica nove magnetske rezonance i pri tome je važno reći da smo išli sa objedinjenom nabavom gdje smo dobili oko 30% nižu cijenu nego da smo išli sa pojedinačnim nabavama. S druge strane značajna skupina bolesnika jesu oni sa koronarnom bolešću i u tome smislu nabavljeno je 5 aparata za koronarografiju, dakle u sve veće centre nabavili smo nove aparate za koronarografiju, a to je zapravo u duhu onoga da unutar zlatna dva sata ako pacijent dođe koji ima srčani infarkt, ako se napravi koronarografija odnosno napravili dilatacija i stentiranje zapravo nema lezije miokarda i takvi pacijenti se većim dijelom vraćaju u normalnu srčanu aktivnost i normalan život. Dalje smo uspjeli nabaviti, a upravo je u planu to nam omogućuje i program rane intervencije moždanog udara. Da bismo mogli intervenirati, radiološki odnosno pučki rečeno žicom i kateterom ući u krvne žile mozga gdje je ugrušak izazvao moždani udar, moramo imati aparate za supstrakcijsku angiografiju i takvih je isto tako nabavljeno 5 gdje u programu kojega ove godine idemo uvesti je u ove velike centre dakle Osijek, Zagreb, Rijeka i Split, gdje bi se radila intervencija gdje bismo slično pacijentima sa srčanim infarktom radili intervencije sa moždanim udarom. Nešto na što posebice valja naglasiti je segment gdje smo bili zaostali mi u Hrvatskoj u robotskoj kirurgiji, naime zadnjih 10-tak godina robotska kirurgija se intenzivno razvija u cijelome svijetu, a mi spletom okolnosti do sada nismo imali robotski sustav i iz EU fondova smo u vrijednosti oko 2 milijuna EUR-a smo nabavili, koji je čak i fizički ušao na Rebro novi robotski sustav koji prvenstveno ima za svrhu napraviti edukaciju, znači na njemu nećemo samo operirati odnosno liječnici s Rebra, nego na tome aparatu će se i naučiti liječnici iz drugih centara, tako da ćemo shodno financijskim mogućnostima nabavljati nove robotske sustave gdje će se onda operacije raditi u drugim velikim centrima. A ono možda što je još važno naglasiti osim sofisticirane opreme, a to je pa ću time i završiti, da smo uspjeli u zadnje dvije godine izrazito povećati fond za inovativne odnosno skupe lijekove kojima liječimo čitav niz bolesti, od brojnih zloćudnih bolesti, upalnih bolesti, neuroloških bolesti što su uistinu velike investicije taj fond smo doslovce za dvostruko povećali. Tako uz sve teškoće koje imamo, nastojimo pratiti trendove svjetske medicine [[Upadica: Hvala.]] i hrvatsku medicinu pozicionirati u tom smislu.
Hvala vam. Izvolite očitovanje.
Hvala gospodine ministre, svi koji su u sustavu zdravstva kao i mnogi građani shvaćaju i razumiju poruke gospodina ministra, ali oporba kao i mnoge nevladine udruge spominju slabost zdravstvenog sustava, nezadovoljstvo liječnika, duge liste čekanja, nedostatak skupih lijekova, kao da je to tek sada problem i samo u vrijeme aktualnog ministra. Mi to znamo, koji smo dugo u sustavu, da je to oduvijek gotovo takav. Rekao bih da su neinformirani kada ne cijene sve što je učinjeno u organizaciji zdravstva, nabavi sofisticirane opreme, uvođenje novih metoda liječenja, primjene skupih lijekova u liječenju rijetkih bolesti, približavanje standarda zdravstvene skrbi standardima razvijenih zapadnih zemalja, a sve to uz izdvajanje iz proračuna koje je postupno visoko, ali za željeni standard još uvijek nedostatno, mi moramo i svi moramo shvatiti da postoje zemlje koje imaju viši standard od nas i izdvajaju 10 puta više za zdravstvo i to moramo znati mi i naši građani odnosno pružatelji i korisnici zdravstvenih usluga. Hvala.
Sada će zastupnica Romana Jerković postaviti pitanje ministru zdravstva Milanu Kujundžiću ponovno, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ja ću svoje pitanje uputiti ministru Kujundžiću. Ministre, vrijeme vam ističe, znate? Doduše za puno toga, ali sada ipak konkretno mislim na novi Zakon o pobačaju. Vi od kad ste postali ministar skrštenih ruku sjedite i gledate kako se u nekim, rekla bih mnogim bolnicama u Hrvatskoj, zbog priziva savjesti liječnika liječi pravo žena na prekid trudnoće. I kad da zaboravljate da se radi o temeljnim ljudskim pravima, da se radi o pravu na slobodu. Meni nije u redu. A zanima me je li vama u redu da postoje regije u Hrvatskoj, ne gradovi, ne županije, postoje regije u Hrvatskoj u kojima je zbog priziva savjesti liječnika ženama pravo na pobačaj nedostupan, pa iz Slavonije npr. odlaze u Zagreb, u Split, u Rijeku itd. Mene zanima zašto ništa ne poduzimate, ali vama čak nije potreban niti novi zakon da biste se po tom pitanju pokrenuli. Što se tiče novog zakona, doista me zanima, kao što vjerujem da zanima i cijelu hrvatsku javnost koje su ključne točke u novom zakonu kojeg svi iščekujemo i zanima me vaš osoban stav. Dakle, što vi danas u ovom trenutku bez obzira što pišu novinski članci mislite o konačnom izgledu toga zakona. Ja vjerujem da imate svoj stav. Hvala lijepo.
Odgovor, ministre, izvolite.
Poštovana gđo. zastupnice, hvala vam lijepa na vašemu upitu. Ako dopustite, nema Vučetića, on je filozof pa ću onda ja malo ovaj, svima na vrijeme curi, dakle nema toga kome ne curi vrijeme, pa tako naravno i nama ovdje nazočnima ili meni osobno. A kad ste se već pozvali na vrijeme, znači, vremena je bilo i prije. Očito se radi, dakle mogli ste to i prije 4 godine kad je vaša stranka bila na vlasti ili prije 12 godina uvažavajući da vrijeme curi. Dakle radi se o izrazito osjetljivome zakonu o nadasve izrazito značajnome, ja bih rekao diplomatskim jezikom, izazovu jer zakon o prekidu trudnoće je zakon koji ima puno šire značenje od jednoga nekoga drugoga zakona i zdravstvena ili nekoga drugoga sustava. Dakle, svjesni tog problema. Svjesni širine, svjesni zainteresiranosti doslovce svakog čovjeka u ovoj zemlji, a nadasve nastojeći da to što će proizići iz toga zakona bude jedan pozitivan pomak, pomak u smislu čuvanja života, pomak u smislu sloboda, pomak u smislu najširega mogućega konsenzusa, ali ne zasnovan na pojedinačnome prepucavanju tko će se od nas kako nadmudrivati ili tko ima kakav svjetonazor, nego zapravo pomak u smislu gdje bismo pokušali učiniti sve, a na tragu pozitivnih zakonskih regulativa u zemljama EU, ali i šire, kao i rezultata koji su iz toga proizišli. I zato smo okupili tim stručnjaka, prvenstveno medicinske i pravne struke, koji se sastaju, uključujući i danas, mislim da negdje u ovo vrijeme treba započeti sastanak, i opetovano analiziraju rezultate i ishode tih oblika zakona koji su doneseni. Jer zapravo, više puta sam rekao, jer me pitate i za osobni stav. Ja osobno sam protiv abortusa, međutim, zabrana ništa nije riješila nikada, pa tako ni u ovome slučaju. Dakle, postoje zemlje koje su zabranile, ali nisu time riješile, samo su pomaknuli lokaciju gdje se to događa. Dakle, smisao je toga postići konsenzus, pa ako hoćete konsenzus mene i vas, da vidimo što možemo najoptimalnije iznjedriti kako bismo život čuvali od začeća, kako bismo učinili da svaka žena koja je začela, ako ima bilo kakav strah, primisao za budućnost svoga djeteta, da ima garanciju u svojoj državi, pa ako hoćete u ovome Saboru da ima garanciju da će to dijete sutra imati sve što je neophodno za normalan život. I na tome tragu, mislim da ishitreno ići kao da ćemo mi, što ćemo donijeti danas ili za 55 dana zakon, mislim da je negdje, iako se nikada ne miješam u stavove bilo kojega povjerenstva, pa tako ni ovoga, negdje oni traže puno više još rezultata, puno više analiza i vjerojatno će ići prema Ustavnome sudu da se prolongira vrijeme za donošenje zakona, ne zato što netko bježi nego zapravo što svi zajedno trebamo učiniti sve da taj zakon koji će ugledati svijetlo dana bude s jedne strane na strani zaštite života, a s druge strane da ne bude restriktivan, odnosno da ide u zatvaranje sloboda. Evo, to je otprilike ono koliko sada znam da radi Povjerenstvo, a rekao sam vam i svoj osobni stav. Hvala vam lijepo.
Hvala. Očitovanje zastupnici, izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, nakon dvije godine mandata i vama je kriv SDP, koji alibi ministre, koji alibi. Vi ste svojim odgovorom pokazali puno toga, prvo da vam baš nije stalo do dobrobiti i do prava žena jer nakon dvije godine što ste ministar, ovako nešto izgovoriti, to o vama jako puno govori. Interesantno je kako zapravo ništa niste rekli, vi ništa niste rekli, a meni je jasno i zašto, znate. Danas je izašao jedan vrlo interesantan članak i sada, nakon ovog vašeg odgovora, ovakvog odgovora, ja sam 100% sigurna da vi nemate prste u ovome, dapače, da su informacije o novom Zakonu procurile od nekog člana radne skupine. Zašto? Ne vjeruju vam ministre, ne vjeruju vam, kao što vam vjerojatno ni javnost ne vjeruje i zato je ovaj članak izašao. Članovi radne skupine žele se osigurati da kad Zakon kojeg su napisali i kojeg će vam proslijediti, a vi onda u Sabor, žele se osigurati da će Zakon biti onaj kojeg su oni napisali i da neće preživjeti preinake i zato se vi čuvate iznošenja bilo kakvog detalja o tom Zakonu, čuvate to ko zmija noge. Zašto? Jer konačnu verziju vjerojatno neće s tim imati velike veze rad radne skupine, nije prvi puta da radna grupa radi pro forme radi, pa nije prvi puta da radna skupina napiše Zakon, a on nekim čudom na putu do Sabora doživi drastične promjene. Ja imam dojam da i vi to imate namjeru i da i vi to imate u glavi. Dakle, ja se samo iskreno [[Upadica: Hvala vam]] mogu nadati [[Upadica: Vrijeme je isteklo]] da nećemo ići ispod razine postignutih prava, to bi stvarno bilo ponižavajuće za žene u RH. Hvala.
Idemo sada na 37.-mo pitanje, zastupnik Ante Babić postavlja pitanje ministru financija Zdravku Mariću, izvolite.
Hvala predsjedniče. Poštovani ministre, u zadnje dvije godine smo puno puta u uvaženom Domu slušali rasprave o poreznim rasterećenjima, ali i skepse uvaženih zastupnika oporbe glede tih stvari, pa vas molim stoga da mi kažete kakav je bio utjecaj porezne reforme i poreznih rasterećenja, te provedbe fiskalne decentralizacije vezano za općine, gradove i županije, na javne financije odnosno na državni proračun, ali i na proračun opće države. S jedne strane, u 2018.-toj godini smo raspravili niz Zakona koji se tiču također poreznog rasterećenja građana koji su stupili na snagu 1.1.2019.-te godine, gdje se zapravo govori o rasterećenju građana i poduzetnika u iznosu od 2,8 milijardi kuna, smanjen je PDV s 25 na 13% na veliki dio dobara vezanih za potrošačku košaricu naših građana, na svježe zamrznuto meso, voće, povrće, na jaja i sve one srodne proizvode koji su vezane za žive životinje, ali i na dječje pelene. Posebno naglašavam 5%-tni PDV na sve lijekove, kao i smanjenje poreza na promet nekretnina s 4 na 3%. Zanima me stoga, s obzirom na ove činjenice, a i skepsu oporbenih zastupnika, kako će se to reflektirati na državni proračun za 2019.-tu godinu i hoće li zapravo ovi navedeni potezi ugroziti daljnje smanjivanje deficita državnog proračuna i samog javnog duga RH? Hvala lijepo.
Odgovor ministre, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče HS-a, poštovani predsjedniče Vlade, kolegice i kolege, članovi Vlade, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Cijenjeni saborski zastupniče, vama hvala na pitanju, vi ste dobrim dijelom i sumirali većinu mjera koje smo u trećem krugu poreznog rasterećenja predložili. Ja ću na neki način probati sublimirati upravo ovo što ste me pitali, a to su ti efekti. Dakle, unatoč činjenici da u ovom trenutku netom je završena 2018.-ta i netom smo ušli u 2019.-tu godinu, još uvijek ne mogu i nemamo i ne raspolažemo konačnim podacima službene statistike koju vodi Državni zavod za statistiku, HNB odnosno Eurostat, ipak ima dosta brojki koje mogu s vama odnosno sa saborskim zastupnicima i hrvatskom javnosti podijeliti. Što se tiče poreznog rasterećenja, ponovit ću još jedanput, vi ste dobro to sumirali, ovaj treći krug, na što je to snižena stopa PDV-a, s druge pak strane, koje su glavne i osnovne mjere u ostalim oblicima i segmentima poreznog sustava, mislim da svi svjedočimo da, evo možemo na neki način i tako konstatirati da smo, evo konačno i dočekali da snižena stopa PDV-a na neki od proizvoda ili usluga u konačnici se pretoči i u snižavanje cijena jel mislim da u velikoj većini dućana, poglavito organizirane maloprodaje hrane, se vide zapravo vrlo jasno istaknuti sniženi PDV, korigirana cijena, što sigurno je ona bila osnovna intencija da se ona vidi i pretoči na raspoloživi dohodak hrvatskih građana. Paralelno s tim, podijelio bih jedan podatak koji je također dosta interesantan za hrvatsku javnost i za sve skupa, a to je bilo još uz ovaj paket zakonskih izmjena, odluka da sa početkom prosinca prošle godine povećamo na godišnjoj razini onaj neoporezivi iznos primitaka s 2.5000,00 kn na 5.500,00 kn. 42811 poreznih obveznika, dakle, poduzetnika, znači, samo u tom prosincu je isplatilo milijardu i 180 milijuna kuna neoporezivih primitaka za nešto preko 450 000 svojih zaposlenika. Dakle, to je sigurno jako važan podatak za spomenuti jel to je također bila intencija, dali smo određeni okvir u Pravilniku o porezu na dohodak, ali u isto vrijeme ostavili smo na slobodu i na volju poslodavcima kako će nazvati i na koji način isplatiti svojim zaposlenicima, u pravilu govorimo o nekakvim vidovima nagrade za poslovanje, nešto nekakav dodatak koji će naravno vrijediti sada i 2019. prema podacima danas inače konačni taj obračun već vidimo da se i u siječnju nastavlja ta isplata. Također što se tiče jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave zakon o kojem smo raspravljali u okviru prvog kruga porezne reforme i jako puno je bilo obzirom da je dobar dio saborskih zastupnika je, jesu čelnici gradova odnosno općina, pa onda i normalno tome kad pridružio i župane odnosno županije dakle, kada sumiramo cijelu godinu ukupni efekt promjena gdje je kompletni prihod od poreza na dohodak ustupljen lokalnoj samoupravi nije onih milijardu i 400 do milijardu i 500 kako smo napominjali, nego je 2 milijarde 88 miliona kuna, 18,4% više prihoda svih jedinica lokalne i područne samouprave. Kad se gledaju samo gradovi i općine to je 17,1 a kad se gledaju samo županije 28,8% pri čemu posebno ću apostrofirati županije koje su najviše profitirale prije svega Vukovarsko-srijemska koja je praktički udvostručila svoj izvorni proračun prihoda od poreza na dohodak. Konačne rezultate proračuna opće države imat ćemo tek u mjesecu travnju, međutim mogu reći da što se tiče razine državnog proračuna, također nisu još konačni podaci [[Upadica: Hvala.]] moći ćemo svjedočit povijesno dobrim rezultatima [[Upadica: Hvala vam.]] Hvala lijepo.
Očitovanje, izvolite.
Evo, hvala ministre iako je oporba strahovala, izražava zapravo svoju skepsu zapravo ovim je bjelodano da je ona sintagma manje je više se zapravo pokazala ovom poreznom reformom. Hvala vam lijepa.
Idemo na 38. pitanje zastupnik Franko Vidović postavit će ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče sabora, poštovani premijeru, poštovani članovi Vlade, moje pitanje ide gospodinu Plenkoviću predsjedniku Hrvatske Vlade. Dvije godine ste izgubili u trakavici zvanoj nabava aviona, u strategiji koju je donijela vaša Vlada 2017. godine konstatirali ste da migovi još mogu letjeti do 2024. godine, osim što ste Hrvatsku izložili međunarodnoj skandalu i međunarodnoj blamaži jer o vašoj nabavi aviona negativno, negativno pišu apsolutno svi svjetski mediji vi ste praktički sa propašću ovog natječaja dodatno i ugrozili obrambenu sposobnost Hrvatske vojske. Nadam se da vam je to jasno. I predsjednica RH tvrdi da lete samo 3 miga i vjerujem da je kao vrhovna zapovjednica i upućena u stanje. Obzirom na ovu kratku sliku stanja pitam vas, da li zaista mislite krenuti u novi natječaj bez da se polože računi za ovaj odnosno bez da zatražite političku odgovornost potpredsjednika Vlade, vašeg suradnika i ministra obrane gospodina Krstičevića. Hvala.
Odgovor predsjednik Vlade, izvolite.
Hvala lijepa, poštovani zastupniče Vidović već sam u jednom trenutku pomislio da će proć današnje aktualno prijepodne a da baš ni jedno pitanje oporbenih zastupnika neće biti oko višenamjenskih borbenih aviona. Dakle, prvo vrlo jasan odgovor na vašu tezu o tome da smo ugrozili nacionalnu sigurnost, to nije točno. To jednostavno nije točno to je jedna isfabricirana teza koja je netočna i koju neću reć da vi to dijelite najviše plasiranju oni koji su ili u prošlosti najmanje zagovarali da Hrvatska modernizira ratno zrakoplovstvo, tj. kupi neke druge avione od ovih MIG 21 koje trenutno imamo ili su se protivili ovom procesu u kojem smo bili do ponedjeljka, a koji je bio politička odluka ove Vlade, ovog Vijeća za obranu, predsjednice republike, predsjednika Hrvatskoga sabora, sa punim uvjerenjem da Hrvatska treba zadržati sposobnost ratnog zrakoplovstva i da treba modernizirati ratno zrakoplovstvo. Dakle, ako govorimo o političkoj hrabrosti, odvažnosti, analizi onda je ova Vlada imala tu hrabrost i odvažnost i tu odluku donijela. I ona je i dalje tu, dakle naša odlučnost da moderniziramo hrvatsko ratno zrakoplovstvo je nepromijenjena. Teza o ugrozi nacionalne sigurnosti ne stoji, bilo zbog toga što i Hrvatska trenutno ima zrakoplove, drugo što smo članica NATO-a što imamo članak 5. imamo kolektivnu sigurnost, imamo cijelu sigurnosnu suradnju u kontekstu EU, ta teza je jednostavno netočna i ja ju odbacujem od koga god dolazila, pa u ovom konkretnom slučaju vi ste je spomenuli i otklanjam tezu da smo mi ugrozili nacionalnu sigurnost, to je prvo. Drugo, nažalost Izrael koji je preuzeo formalnopravnu obvezu ovom procesu, a izraelska ponuda je od 4 koje su nam pristigle odabrana kao najkompletnija, najbolja, kao ona koja je sa sadržajem, performansama, sposobnostima tih aviona, trebala nama omogućiti u slijedećih 25 do 30 godina zrakoplovstvo na kojem ćemo prebaciti znanja naših pilota sa tehnologije koja je postojeća to je MIG 21 na novu generaciju zrakoplova i na zrakoplove koji su proizvedeni u SAD-u. Činjenica da su ti zrakoplovi u izvorno lokirmartinovi modernizirani na način i to ne jednom, ne dvaput nego prema našim informacijama 16 ili 17 puta učinili su te zrakoplove ne samo dokazane u ratnim operacijama, dakle to je vrlo bitno, to nisu zrakoplovi koji su se šetali negdje po zraku i imali samo erpolising nego su bili korišteni za ono što su namijenjeni i sa tehnologijom koja je u njih ugrađena i nadograđena su postajali otprilike 10 godina mlađi sa performansama takvi da bi takva ponuda zrakoplova možda i nekom drugom bila interesantna. Ono što je izrazito važno, Vlada RH je odluku o odabiru donijela 29. ožujka 2018. godine, neovisno o korespondenciji koja je postojala u ovim nekim prepiskama elektronske pošte sa predstavnicima Veleposlanstva SAD-a u Zagrebu, sa ljudima iz stručnog tima ili sa predstavnicima Ministarstva obrane. Zašto to govorim? Jer neovisno o tome da li smo tada za tu korespondenciju znali, da li je ona adekvatno percipirana, pročitana, da li su ti signali tako jasni ili ne. Po meni nisu bili tako jasni jer je u tom trenutku natječaj trajao i američka ponuda i izraelska i švedska i grčka bila su u tom trenutku konkurenti. To je vrlo važno za razumjeti cijeli proces. Mi smo neovisno o tome poslali delegaciju u Washington i poslali delegaciju u Izrael da nam kažu da li će Izrael omogućiti [[Upadica: Hvala.]] suglasnost SAD-a i da li je u SAD-u na visokoj razini tada to u redu. I oni su rekli da. Pa ne bismo donijeli odluku da takvu provjeru nismo napravili [[Upadica: Hvala vam.]] To je sada ispao problem. Ovo je premalo vremena da bih pojasnio sve detalje o toj temi, ali u svakom slučaju nema ugroze nacionalne sigurnosti, Hrvatska će napraviti detaljnu analizu jer to ovakva situacija zavređuje i nakon toga ćemo donositi druge odluke.
Hvala vam. Izvolite kolega Vidović.
Zahvaljujem na odgovoru predsjedniče Vlade. Ne trebam niti govoriti da nisam zadovoljan odgovorom. Dakle, mi se postavljamo kao da nismo suverena država već netko drugi za nas preuzima odgovornost za naše odluke. Mi smo samostalna i suverena država. Mi donosimo odluke. Mi nabavljamo nešto. Dakle, o tome se radi. To je prva stvar. Drugo, od početka je vrlo jasno da ovaj cijeli proces duboko kontaminiran, jasno je da je ministar cijelo vrijeme lobirao za izraelsku ponudu, to se znao i u kuloarima, znalo se i ovako. Prema tome, od samog početka, osoba koja stoji na čelu nabave, izražava svoje želje u kojem smjeru to treba ići. To baš nije dobro. Sad, prije početka eventualne nove nabave, opet je ministar Krstičević izišao van sa preferiranjem ovog puta američke ponude. Ma gle čuda. Ako nastavite ovako, vjerujte mi, jedini avioni koje ćemo mi nabaviti tu u Hrvatskoj su evo ovi, koje je nabavio moj kolega Maras. On je obavio ovu nabavu. To košta oko 150 kuna i ja ću vam je sad uručiti. Vi se možete u miru s njima igrati ... [[Govornik nije uključen.]] [[Upadica se ne čuje.]]
Halo, potpredsjedniče Vlade, molim vas da se smirite. Molim, potpredsjedniče Vlade, smirite se. Potpredsjedniče Vlade, smirite se, molim vas. Idemo sada na [[Upadica: To je bilo to.]] Molim vas. Molim vas da se smirimo i da nastavimo normalno raditi. 39. pitanje zastupnika Marijana Kustića ide prema ministru zaštite okoliša i energetike Tomislavu Čoriću, izvolite.
Hvala predsjedniče. Predsjedniče Vlade, ministrice, ministri. Moje pitanje će biti upućeno ministru energetike i zaštite okoliša g. Čoriću. Evo, zadnje vrijeme kontaktiraju me tvrtke poglavito s područja kojeg i sam dolazim, a koje su uložile značajna sredstva u mjere zaštite okoliša, poput ugradnje vlastitog pročistača za otpadne vode, a i dalje plaćaju iznimno visoke naknade za onečišćenje. Pa evo, konkretno pitanje, hoćete li nešto poduzeti po tom pitanju.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa zastupniče Kustić na ovome pitanju. Dakle, Zakonom o financiranju vodnog gospodarstva iz 2017. g. stvorene su pretpostavke doista da se uvedu korekcijski koeficijenti kako bi se one pravne osobe koje su ugradile pročistače za otpadne vode drugog odnosno trećeg stupnja na neki način dovele u situaciju da to bude valorizirano. Upravo promjenama Uredbe o visini naknade za zaštitu voda iz 12. mj. 2018. g. mi smo uvođenjem korekcijskog koeficijenta omogućili da 219 ovakvih tvrtki odnosno pravnih osoba u RH imaju korekcijske faktore odnosno korekcijske elemente i na taj način, počevši budući se ta uredba primjenjuje retrogradno od 01.01.2018. godine na taj način plaćaju znatno manju naknadu za zaštitu voda. Radili smo neke simulacije, tvrtka koja je plaćala primjerice u 2017. godini 20 000 kuna prema ovoj simulaciji, a ima uređaj drugog stupnja pročišćavanja prema ovoj stimulaciji u 2018. g. plaćat će negdje između 6 i 7 tisuća kuna. Dakle 30% od onog inicijalnog iznosa. Držimo da upravo ovakav element u okviru uredbe, dakle korekcijski faktor će pravne osobe odnosno sve one koji imaju namjeru odnosno obvezu izgraditi uređaje za pročišćavanje otpadnih voda dodatno stimulirati u tim njihovim nakanama i konačno jednostavno dovesti nas u situaciju da oni koji čine korak više, koji se trude, plaćaju niže naknade, a oni koji idu bez toga, jednostavno nisu na taj način subvencionirani. Hvala vam lijepo.
Očitovanje, izvolite kolega Kustić.
Hvala lijepo ministre. Sigurno da sam zadovoljan vašim odgovorom. Uvjeren sam i ove tvrtke evo sad što ste naveli mogu samo pohvaliti vaš rad i naravno zaželiti puno uspjeha i da idete tim smjerom koji ste zacrtali.
I idemo na zadnje pitanje, zastupnik Kažimir Varda, pitanje postavlja ministru unutarnjih poslova, Davoru Božinoviću. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče HS-a, poštovani predsjedniče Vlade sa suradnicima. Poštovani ministre unutrašnjih poslova, imam pitanje, sad smo konkretno za vas. Obično je šećer na kraju. Za mene je taj šećer predstavlja jedna vijest koja je na neki način prošla, po meni ispod radara, a to je da ste potpisali ugovore o opremanju MUP-a u vrijednosti od 135 milijuna kuna s domaćim tvrtkama. To me posebno veseli što znači da i u postupku javne nabave u kojem mogu sudjelovati i strane tvrtke, naše industrija, posebno tekstilna ili opreme pokazuje sposobnost i konkurentnost da može izvoziti svoju robu, svoje proizvode i na strano tržište. Mene zanima, a i zbog javnosti, zbog čega se to sada događa? Kako to nije bilo prije moguće? Da li je to rezultat samo Zakona o javnoj nabavi i onog instituta savjetovanja u postupku javne nabave ili je to i rezultat rada vlade pa i vašeg ministarstava u osposobljavanju domaće industrije da može biti i izvrsna i konkurenta u odnosu na strane tvrtke i da može biti osposobljena i za izvoz svoje opreme i roba. Hvala vam.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Hvala lijepo g. zastupniče, točno je da smo potpisali 135 milijuna kn ugovora prije par dana u Ministarstvu unutarnjih poslova ali to smo napravili i prije godinu dana, skoro otprilike u danu. Bilo je tada nešto manje, a prije toga, nisam siguran i dobro ste primijetili da se to nije događalo, ja ne znam, sada sve razloge, niti ulazim u to. Ali, činjenica je da kada sam došao u ministarstvo, prvo što sam napravio, naravno analizu i ona je pokazala da tisuće policijskih službenika i službenica, jednostavno nemaju dijelove osnovne opreme a kamo li da govorimo o nekim softiciranijim dijelovima opreme važne za sustav. Tako da smo formirali tim i krenuli prije svega riješiti pitanje odore, znate 21. stoljeću je postao problem odore, pa samo potpisali okvirne sporazume u vrijednosti skoro 200 milijuna kuna, od tada i po tim okvirnim sporazumima zapravo svaki policajac danas ima svaki 2 opreme i to sukcesivno dolazi, kada god se ukaže potreba. Naravno da je to referenca za tu industriju, prije svega tekstilnu kojim se može predstaviti na vanjskim tržištima, jer pogotovo u ovom segmentu vas prvo pitaju, kada idete vani kao firma, pa dobro da li to koriste vaše institucije, vaša vojska, vaša policija. Tako da tu imamo zajednički interes. Sljedeće što smo napravili je pitanje opreme, dakle, naoružanja, opreme za javni red i mir, tu su poznate hrvatske tvrtke HS product, … [[Govornik se ne razumije.]] tih ugovora smo do sada potpisali oko 100 milijuna kn. Zatim smo krenuli u nešto što se u ministarstvu, neću reći koliko dugo uopće nije radilo a to investicije u poslovne prostore u zgrade, u energetsku obnovu zajedno i uz podršku ministarstva graditeljstva, dakle, vidite da je to pristup vlade, čim smo omogućili brojnim hrvatskim tvrtkama iz građevinskog sektora i drugih popratnih djelatnosti, da se natječu. Također, to je u tom dijelu su vrijednost svih tih ugovora oko 170 milijuna kn. Da ne govorim o europskim fondovima koji se u dijelu za azil, migracije sigurnost granice praktički nisu koristile od znači negdje sredine 2017. do razdoblja do negdje 2021. g. ugovoriti ćemo više od milijardu kuna europskih fondova i tu su čak i ova softicirana oprema, je hrvatske firme sve više uspijevaju pobijediti na tim natječajima, već sada su negdje na 60%. U pravu ste, dakle, ovaj dio vezan za savjetovanja, davanja mišljenje, sugestija, bitno pomaže, ali treba jasno reći sve su to međunarodni natječaji, niti jedan natječaj nije pao, niti jedan natječaj nije doveden u pitanje, dobiva hrvatsko gospodarstvo, dobiva hrvatska policija, dobiva Hrvatska država.
Očitovanje, izvolite kolega Varda.
Hvala lijepo poštovani ministre na odgovoru, očekujem da će se tako i nastaviti, da ćemo osposobiti hrvatsko gospodarstvo da bude konkretno, izvrsno i na stranom tržištu, treba samo tako nastaviti i hvala vam lijepo na odgovoru još jedanput.
Hvala svima koji ste sudjelovali u Aktualnom prijepodnevu, ono je završeno. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,42 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo sa radom. Prva točka: - Izvješće predsjednika Vlade Republike Hrvatske o održanim sastancima Europskog vijeća u 2018. godini Podnositelj je Predsjednik Vlade RH. Predsjednik Vlade RH podnijet će izvješće u skladu sa člankom 11. iz Zakona o suradnji Hrvatskog sabora i Vlade RH u europskim poslovima. Pozdravljam još jednom predsjednika Vlade i molim ga da podnese uvodno izlaganje, izvolite. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Stanka? Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade, poštovana potpredsjednice, tražim stanku u ime kluba MOST-a budući da je znači sada rasprava o izvješću sa Europskog vijeća. Ja tražim stanku u kontekstu širenja EU-a odnosno činjenice da je Vlada g. Plenkovića prošli mjesec omogućila Srbiji otvaranje novih pregovaračkih poglavlja iako Srbija ne ispunjava preuzeta mjerila iz poglavlja 23 o pristupanju EU-u. Ono što je posebno je posebno problematično da ministrica Pejčinović Burić krši odluku Vlade, vidimo da sada da je Vlada doživjela blamažu oko aviona ali da je u ponedjeljak poništila odluku o kupnji vojnih zrakoplova ali ova Vlada nije poništila odluku Vlade Tihomira Oreškovića o povjerenstvu koje bi trebalo pratiti provedbu mjerila iz poglavlja 23 i 24. Znači ministrica Pejčinović Burić krši odluku Vlade, osim toga ona dovodi u jednu nezgodnu poziciju hrvatske logoraše koji sami moraju podizati tužbe znači protiv Srbije umjesto da imaju pravnu pomoć. Isto tako, Srbija do dan danas nije isplatila niti jednom logorašu odštetu i nastavlja skrivati informacije o nestalima a naša ministrica u odgovoru meni na zastupničko pitanje govori da nema nikakve potrebe za sazivanjem povjerenstva, krši odluku Vlade i kaže da u odnosima sa Srbijom imamo pozitivne pomake. U isto to vrijeme ministar pravosuđa Bošnjaković je javno ustvrdio da Srbija uopće ne surađuje u suđenju ratnim zločincima a pomoćnika ministra branitelja Sučić je javno ustvrdio da Srbija ne surađuje niti u utvrđivanju sudbine nestalih osoba [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] Znači tražim stanku kako bi se klub konzultirao o ovakvom ponašanju Vlade.
Može, dobro. Javlja li se još netko? Kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Tražim stanku također Kluba zastupnika SDP-a po ovom pitanju pošto je ova točka i na europskim vijećima se dosta razgovara o sigurnosti i o migracijama, ja mislim da je nužno da se konzultiramo u Klubu zastupnika SDP-a i oko toga kako na to reagira RH odnosno kakve ljude imamo zadužene da vode našu obrambenu politiku nakon što smo danas vidjeli izljev bijesa i reakciju koja nije dostojna osobe u hrvatskoj Vladi ovdje u Hrvatskom saboru a premijer je preko toga prešao sa smiješkom bez ikakvog komentara. Znači osoba koja nas je zavlačila godinu dana oko aviona, objašnjavala nam da je super, mailove nije pročitala, 5 mailova je dobila u njegovom ministarstvu, nije pročitala i dovodila jem ja bi rekao u zabludu hrvatske građane, danas je ovdje u Hrvatskom saboru napravila neviđenu scenu napavši zastupnika u Hrvatskom saboru i na kraju se ispričavala tu ispred sabornice kao da je ovo sve skupa jedna igra i kao da si on može dopustiti uopće takvo ponašanje. Znači s obzirom da se na europskim vijećima jako puno pažnje obraća na obrambenu i sigurnosnu politiku, ja mislim da ta osoba, ministar Krstičević ne može obnašati dužnost ministra RH. G. predsjedniče, vi se morate očitovati o ovome šta je on danas ovdje napravio, to je nedopustivo, podsjetio je na dijete kojemu kada mu nešto prigovoriš, ako nije po njegovu, on panično pokazuje da se s time ne slaže a ne kao ministar i čovjek koji ima 50 i nešto godina i dovoljno iskustva za sebe [[Upadica predsjednik: Hvala.]] Znači takva osoba [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] ne može biti ministar u hrvatskoj Vladi.
Dobro. Javlja li se još koji klub za stanku? Ako ne, sukladno Poslovniku bit će odobrena stanka, nastavljamo u 15, 55. STANKA U 15,47 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,58 SATI]] Poštovane kolegice i kolege nastavljamo s radom, pa sada ću zamoliti predsjednika Vlade da da uvodno izlaganje. Predsjedniče izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici, posebno ovi koji su već digli signal da žele repliku, drago mi da vam danas mogu predstaviti Godišnje izvješće o sastancima Europskoga vijeća u 2018. godini. Kao što znate i u prošloj godini nastavili smo s ovom praksom dijaloga o ključnim europskim temama jer sam osobno uvjeren da one trebaju biti predmetom rasprave ovoga visoka doma i trebaju na taj način omogućiti i najširoj hrvatskoj javnosti da neposredno stekne uvid u rasprave koje se trenutno odvijaju u ključnoj političkoj organizaciji na našem kontinentu. Mi smo i u 2018. godini na svim razinama, svim formacijama Europskoga vijeća, bilo da je riječ o ministarskoj razini ili razinama odbora stalnih predstavnika, brojnih radnih skupina nastavili zastupati i braniti hrvatska stajališta i prioritete o svim ključnim aspektima različitih politika, bio je redovito izvješćivan i Hrvatski sabor, a osobito Odbor za europske poslove. Prioriteti o kojima smo posebno govorili ove godine i vodili računa je bio i status hrvatskih državljana u Ujedinjenoj Kraljevni nakon BREXIT-a koji kao što vidite evo i jučerašnjom raspravom, a i današnjim zbivanjima dobiva jednu od najvećih političkih dimenzija i političkih zapleta vezanih za europski proces u bilo kojoj državi članici. Također, u našem fokusu je bio izazov migracija, prioritete budućeg 7 godišnjega, višegodišnjega financijskog okvira tj. proračuna EU, pripreme hrvatskoga predsjedanja EU imajući na umu da smo od 1. siječnja dio trija zajedno sa Rumunjskom i Finskom, pitanje proširenja EU, pripreme za raspravu koja će uslijediti u kampanji za europske izbore, konzultacije sa građanima, to je aktivnost koju provodimo ovdje u Hrvatskoj, a isto tako i na situaciju u nama susjednim zemljama s posebnim naglaskom na položaj hrvatskoga naroda u BiH. Naša je zajednička odgovornost, poštovane zastupnice i zastupnici, da našim sugrađanima objasnimo što nam sve članstvo u EU pruža, što pruža našim građanima, našem gospodarstvu, našem društvu u najširem smislu i što možemo učiniti da te prednosti članstva, mogućnosti koje nam se otvaraju iskoristimo na najbolji mogući način pristupivši toj temi realno ali i odgovorno budući da je to bio cilj naše politike proteklih 30-tak godina. Dame i gospodo, digitalizacija je promijenila naš svijet i stvorila je do nedavno neslućene tehnološke mogućnosti kojima ubrzano ulazimo i dio smo 4 industrijske revolucije. Stoga su teme digitalnog društva, digitalnog gospodarstva bile praktički na svim sastancima Europskog vijeća ove godine. Mnogi kažu da je internet globalizirao gospodarstvo ali je istodobno u određenom dijelu učinio politiku sektaškom. Naime, tržišta jesu postala planetarna a društvene mreže pridonijele su eksploziji broja virtualnih zajednica koje se bave uskim pitanjima, a to ih ponekad onemogućava da sagledaju svu kompleksnost današnjega svijeta. Ogromna količina informacija koja dopire do nas sve je brža ali nerijetko površnija, a to je dodatni izazov da javnost, da građani postaju lakša meta različitih političkih šarlatana ili ti nadriliječnika koji ljudima nude naizgled jednostavna ali zapravo lažna rješenja. I stoga, nerijetko i u Hrvatskoj govorimo o svojevrsnom lažnom sukobu između suverenizma, nacionalnih interesa i hrvatskoga članstva u EU. To je u biti jedna lažna dilema. Naime, hrvatski suverenitet i mogućnost zaštite nacionalnih interesa u biti je značajno i osnažen i učvršćen našim ulaskom u Sjevernoatlantski savez i našim ulaskom u EU. Naprotiv da nema ta dva ključna i velika i bitna okvira koji su izgradili europski kontinent i međunarodni poredak naš bi međunarodni položaj bio znatno slabiji nego što je danas. Stoga, svaki istinski domoljub može biti samo za jaču Hrvatsku u jačoj Europi jer na taj način bolje štiti nacionalne interese. I to je upravo prigoda da odbacimo ove teze gdje svojevrsni pamfletisti ili kvazisuverenisti koji niti su sudjelovali u procesu Hrvatskoga približavanja EU, niti su pridonijeli tom procesu sada ex post nastoje napraviti taj lažni konflikt između nazovi ne zaštite nacionalnih interesa zbog članstva u EU. Jer to je ono što se trenutno događa i postoje političke snage i politički akteri koji na tome nastoje pridobiti čak simpatije iliti razumijevanje jednoga dijela birača u RH, jednog dijela naših sugrađana, ali zato treba jasno reći, to jednostavno nije točno, to rade ljudi koji nit su sudjelovali u procesu Europske integracije, niti ga razumiju, niti su pridonijeli da budemo ovdje gdje smo danas. Vodeći računa da se i proces europske izgradnje mijenja. Najveća je promjena, bez ikakve dileme, ovo što se danas zbiva u Ujedinjenoj Kraljevini. Unija bez Ujedinjene Kraljevine neće biti više ista organizacija. Motor Europske integracije dugogodišnji Francuska, Njemačka osovina postajat će vrlo vjerojatno nakon toga još važnija nego što je bila u proteklih 40 godina. No, i ove dvije zemlje suočene su sa mnogim izazovima ili pitanja vodstva ili pitanja socijalnih i društvenih problema koji se manifestiraju trenutno u Francuskoj. Tijekom ove godine Bugarska i Austrija su kroz svoje predsjedanje stavile u fokus pitanje migracija, pitanje sigurnosti, nastojanje da se Brexit organizira na uređen način. Na uređen način znači kroz Sporazum, Sporazum o povlačenju. Otpočeti su razgovori o višegodišnjem financijskom okviru, no u ovom trenutku postaje prilično izvjesno da će pregovori za koje je prije određenog vremena postojala ambicija da se završe do europskih izbora, zasigurno trajati i nakon njih i vrlo vjerojatno će biti jedan od ključnih dosjea kojima će se baviti i RH kao predsjedateljica Vijeća u ovo doba iduće godine. Kada je riječ o migracijama, u 2018.-toj godini teme koje smo definirali na Europskom Vijeću bile su odrednice sveobuhvatnog europskog pristupa migracijama i to na 3 temeljna stupa. Jačanje suradnje s trećim državama, prije svega državama Subsaharske Afrike, državama Bliskog Istoka i Azije, ali i državama Jugoistoka Europe. Drugo je bilo učinkovitije suzbijanje nezakonitih migracija i krijumčarskih mreža uz jačanja nadzora vanjske granica članica EU. I treće, postizanje dogovora o Reformi zajedničke europske politike azila. RH se posebno zalagala za pružanje značajnije potpore državama Jugoistočne Europe kako bi mogle učinkovitije odgovoriti na migracijske izazove. Zalagali smo se i za skorije zaključivanje tzv. Statusnih sporazuma kako bi pripadnici Europske granične i obalne straže odnosno Fronteksa mogli pružiti potporu graničnim policijama naših susjednih zemalja radi smanjenja pritiska na vanjsku granicu RH. RH su za jačanje nadzora granice, uz dostupna sredstva iz Fonda za unutarnju sigurnost, što je 35 milijuna EUR-a za granicu, prošle godine odobrena i dodatna sredstva. Riječ je o 10,4 milijuna EUR-a za potrebe tehničkog opremanja granice s Bosnom i Crnom Gorom, 6,8 milijuna EUR-a za povećane operativne troškove granične policije, a od srpnja prošle godine na raspolaganju nam je zrakoplov Fronteksa za nadzor kopnene granice s BiH, te morske granice sa Crnom Gorom i Italijom. Europska Komisija je u rujnu iznijela prijedlog o jačanju europske granične i obalne straže povećanjem broja pripadnika na 10 000 ljudi do 2027.-te. Za bolje upravljanje granicama i veću otpornost na sigurnosne izazove predviđeno je utrostručenje sredstava u slijedećem višegodišnjem financijskom okviru na gotovo 35 milijardi EUR-a. U usporedbi sa aktualnim koji iznosi samo 12,4. U prošloj godini postignut je značajan napredak u Reformi zajedničkog europskog sustava azila, te je doneseno 5 od planiranih 7 zakonodavnih akata u smislu da je postignuta suglasnost o njima, nisu još formalno usvojeni, a posebno je nužno završiti pregovore o Uredbi o postupcima azila i Dablinskoj uredbi, što se planira postići do kraja europskih izbora ukoliko dođe do konsenzusa za vrijeme rumunjskoga predsjedanja. Tu je ključno postići jednu ravnotežu između solidarnosti i ravnomjerne podjele odgovornosti među državama članicama. Upravo to, jedne od glavnih tema svih rasprava kada je riječ o ovoj temi. Mi smo prije dva mjeseca u listopadu raspravili i kako učinkovito suzbiti organizirane kriminalne mreže za smanjivanje nezakonitih migracija, a u prosincu je prošle godine donesen Akcijski plan za borbu protiv krijumčarenja migranata. Sve je to bilo u skladu sa raspravom koja se prošle godine, kao što znate, odvila u okviru UN-a od dva kompakta, dakle, dva neformalna dokumenta, Globalnom kompaktu o sigurnim uređenim i kontroliranim migracijama koji je i ovdje postao dosta popularan i Globalnom kompaktu o izbjeglicama, vidim da nakon što je ovaj dokument usvojen u Općoj skupštini UN-a gdje samo 5 država članica UN-a je bilo protiv, je splasnuo interes za tim dokumentom. Sinergija napora na europskoj i globalnoj razini je potrebna. Ona je potrebna kako bismo jasno razlikovali izbjeglice koje bježe od rata i traže utočište od ekonomskih migranata odnosno kako bi se u trećim državama iz kojih migranti dolaze, stvorile bolje životne, gospodarske, obrazovne i druge prilike. Jedino tako možemo postići da migracije budu održive, zakonite i kontrolirane. I stoga smo putem našega ministra unutarnjih poslova bili na Međuvladinoj Konferenciji u Marakešu i podržali donošenje ovog neobvezujućeg Globalnoga kompakta jer je on dio širih napora Međunarodne zajednice za suzbijanje ovoga fenomena. Učinkovita politika migracije upravljanja granicama ključno je i za očuvanje svih prednosti Šengenskog prostora, a RH je kao što znate, u prošloj godini ostvarila značajan napredak u ispunjavanju svih preporuka za ulazak u Šengen. Stoga smo sada u fazi da očekujemo od nadležne službe Europske Komisije da se ocijene akcijski planovi koje je RH dostavila krajem godine, te da se pripremi Vijeće EU na razmatranje Izvješće o tehničkoj spremnosti RH, kako bi se kasnije mogla na političkoj razini donijeti odgovarajuća politička odluka. Nekoliko riječi o Brexitu. Dakle, jučerašnjih 432 protiv 202, objektivno je veliki poraz primjerke May i činjenica je da se sporazum koji je pažljivo pregovaran protekle 2 g. koji je sa aspekta Hrvatske, a i stava svih 27 drugih članica EU, jedan vrlo kvalitetan okvir, istina, bez presedana, jer se po prvi puta i dogovorio jedan takav međunarodni sporazum temeljem čl. 50 a slijedom rezultata referenduma, koji su održani u lipnju 2016. došli u situaciji u kojoj na stolu imamo opciju, da ili dođu do Brexita bez sporazuma. Nema nikakvih dilema da će takav scenarij izazvati gospodarske i financijske reperkusije, prije svega Ujedinjenim Kraljevini, ali moguće i šire, dakle, to je nešto što je sasvim jasno. Dakle, ako ono što poslovni svijet želi, isto kao što i građani žele, žele predvidljivost, sigurnost, … [[Govornik se ne razumije.]] da znaju gdje su njihova prava i pod kakvim pravnim okviru posluju ili žive. To je u ovom trenutku dovedeno u pitanje, opcija je jedna, da eventualno britanska Vlada zatraži produljenje roka, dakle, da to ne bi više bio 29. ožujka, no to prije svega ovisi o onome što će se odvijati paralelno sa ovom našom današnjom raspravom tijekom večeri, a i u sljedećim danima. Hrvatska je u procesu svih ovih pregovora, pravovremeno zaštitila interese hrvatskih državljana koji žive u Ujedinjenoj Kraljevini, doveli smo u apsolutno jednak status njih, sa svim ostalima, mislim da na ranije članice, a posebice imajući na umu činjenicu da je pitanje slobode kretanja za hrvatske državljane omogućeno tek tijekom 2018. g. Ono što je iz političke analize jasno, da bi najgori scenarij bio da 30. ožujka u 00,01 Ujedinjena Kraljevina postaje treća država, to će zasigurno zakomplicirati i političku i gospodarsku i financijsku situaciju, a onda zasigurno i nesigurnost kod poslovnoga svijeta, a i kod ljudi koji tamo žive. Mi ćemo biti dio konstruktivnih napora, kao što smo bili i do sada, da se pronađe rješenje koje će omogućiti izlazak da bude što manje bezbolan, da bude što manje bolan, a da budući odnosi budu na tragu okvira koji postoje sa onim državama, ne članicama, koje su bliske članicama EU. No u svakom slučaju, sa aspekta 27 članica onoga što smo mi doprinijeli tome, mislim da se učinilo sve, da se jedan scenarij, koji je bio gubitak za one koji su organizirali referendum, gubitak za one koji su ga naslijedili, gubitak za državljane Ujedinjene Kraljevine, gubitak za cijelu EU u cjelini, ali i jedna loša poruka globalno, da je ovakav rezultat referenduma pokazao, što sve jedna neodgovorna, lažna, politika, kampanje, temeljena na fake newsu, temeljena na zabludama u koje je doveden veliki broj britanskih birača, može imati kao političku posljedicu u međunarodnim odnosima. Ovo je lekcija, koju svi trebaju jako dobro analizirati, razumjeti i vidjeti kakve su posljedice jednog neodgovornog ponašanja nekih i krive procjene u tom trenutku vladajućih. Naravno da je bitno da shvatite da svi ključni akteri iz doba referenduma danas, na britanskoj sceni praktički ne postoje, to je jedan jako važan detalj, nema ih, irelevantni su, ne čuju se u ovom trenutku. Tema višegodišnjega financijskoga okvira, tema koja je važna za naše gospodarstvo, koja je važno za naše gradove, za naše općine, za županije, biti će dio onoga čime ćemo se baviti u razdoblju koje je ispred nas. Mi smo prvu sadržajnu raspravu o tzv. pregovaračkom okviru, pregovaračkoj kutiji, na razini šefova država vlada imali u prosincu. Hrvatska možemo slobodno reći, na temelju prijedloga koje je dala Europska komisija, dakle, voditi računa, da je Komisija, predložila proračun koji ukupno iznosi 1135 milijardi eura, dakle, za cijelu Uniju, za 7 g. Naša omotnica bi iznosila 10,6 milijardi eura. To je praktički malo malo manje nego što je to danas i tu je jako važno da razumijete jedan detalj. Dakle, koja je bila logika našeg dijaloga sa Komisijom i dosadašnjih stavova. Nastupamo sa pozicije, ušli smo 2013. nismo profitirali kao drugi iz kohezijske politike, koja nam omogućuje desetgodišnju ili trinaestogodišnju konvergenciju sa razvijenim članicama EU. Stoga u kontekstima da je Ujedinjena Kraljevina vani, ona je jedna od najvećih kontributora. Želimo da dio onoga što će ići na Hrvatsku, iz politike kohezije ravnomjernog regionalnog razvoja, bude još uvijek dovoljno velik, da naša konvergencija u godinama koje su pred nama idu brže i stoga je smanjenje tih dijelova omotnice za Hrvatsku, minimalno u odnosu na druge zemlje srednjoistočne Europe. Dakle, već početna pozicija prema Hrvatskoj, koja je izašla Europska komisija je za nas dobra, a sada u pregovorima moramo nastaviti upravo na tom tragu i raditi na tome, da mi kao neto korisnik, u konačnici prođemo još bolje. S tim bih kratko povezao i temu koju ste mogli primijetiti u hrvatskoj javnosti proteklih nekoliko dana, a to je rasprava koju smo poveli sa županima, predstavnicima gradova i općina, koja se odnosi na novu teritorijalnu podjelu, dakle, statističku podjelu u Hrvatsku, tzv. NUC2 regije, gdje ćemo uvjeren sam sa novom podjelom, koju će vlada osvojiti, tijekom idućega tjedna, ispraviti nepravdu u kojoj su primjerice kada je riječ o potpori gospodarstvenicima, ulagačima, jednake potpore bile za nekoga tko želi biti ulagač u Gradu Zagrebu, koji je na 105% prosjeka razvoja EU i recimo u jednoj od 4 slavonske županije, dakle, osim Osječko baranjske, gdje smo na 31, 2 ili eventualno 3% prosjeka razvoja takvih jedinica na razini EU. Ispravljamo pogrešku iz 2012. uz placet, potporu, podršku svih župana. Jedno je pitanje gdje će biti Bjelovarsko bilogorska županija, da li će biti u onome što nazivamo središnja istočna Hrvatska ili će biti sa 5 županija koji će biti sjever Hrvatske. Jadranska će ostati iste, Grad Zagreb je izdvojen jer je prošao 800 tisuća ljudi. U svakom slučaju, hoćemo da idući financijski okvir bude kvalitetan za Hrvatsku u pogledu kohezije i poljoprivrede i ravnomjernog regionalnog razvoja, ali isto tako i zapošljavanja i svega onoga što će nam pridonijeti da ubrzamo razvoj zemlje. Mi smo u tom pogledu Vlada koja je došla trenutno na 60% ugovorenih sredstava. Cilj je u 2019. u ovoj financijskoj perspektivi doći na 85% ugovorenih sredstava čime ćemo, uvjeren sam, omogućiti, da se ponovim, metodi N+3 apsorbiraju sredstva koja su nam bila na raspolaganju. Od vanjsko političkih tema u ovoj godini, izdvojit ću sastanak u Sofiji u svibnju, sastanak EU i država jugoistoka Europe na inicijativu kolege Borisova. Prvi takav sastanak nakon punih 15 godina, od Solunskoga summita, naša ideja je ponoviti taj sastanak 2020. Proći će točno 20. godina od sada zagrebačkog sastanka na vrhu koji omogućuju europsku perspektivu i Hrvatskoj. Smatramo da je to tema o kojoj znamo najviše, da je to tema u kojoj možemo postići odgovarajuću vidljivost i pomoći razvoju daljnje politike proširenja u trenutku kada će već biti nova komisija, novi predsjednik Europskog vijeća, novi europski parlament i ja se nadam, manje-više dovršeni pregovori o višegodišnjem financijskom okviru kako bismo u Zagrebu napravili svojevrsni hodogram za desetljeće koje će u tom trenutku biti pred nama. Predsjedanje vijećem podrazumijeva vrlo blisku i tijesnu suradnju sa zemljama koje su s nama u triju. Ponavljam, dakle to su Rumunjska i Finska. Mi smo na razini službi u stalnoj komunikaciji i stalnom kontaktu na razini članova vijeća, imali smo naš prvi zajednički sastanak na ovu temu koji je održan u prosincu, dakle sa rumunjskim predsjednikom i finskim premijerom, usvojen je na razini vijeća program trija. Tri su prioriteta, kohezija, konkurentnost, konvergencija. Rumunjska i Hrvatska imaju dosta slične prioritete, želimo i jedni i drugi u Schengen, jedni i drugi nastojimo ubrzati razvoj naših gospodarstava, Finska je u drugoj poziciji, a njena iskustva i njene prednosti u digitalizaciji vlastite uprave gospodarstva mogu biti korisni i nama i Rumunjskoj. Što se tiče hrvatskih prioriteta, ono na čemu radimo je grupiranje naših ideja u 5 područja, prva je naravno gospodarski rast i održivi razvoj, druga je zapošljavanje i jačanje konkurentnosti, treća je unutarnja i vanjska sigurnost, četvrto je energetska prometna i digitalna povezanost i peto će biti proširenje i budućnost unije. Tih 5 temeljnih prioriteta naravno da će biti razrađene, kao što je ustaljena praksa, mi ćemo sa odgovarajućim dokumentom prioriteta predsjedništva izaći negdje za otprilike 10-ak mjeseci kao što je to običaj kod drugih zemalja koje su se s time bavile. Istodobno na internoj razini obavljamo brojne i logističke i organizacijske i financijske pripreme, kako bi se taj posao po prvi puta odvio na najbolji mogući način. Također, izdvojit ću ovdje kratko temu jugoistoka Europe, posebno BiH. Otprilike usporedno sa onom raspravom koju ste imali ovdje, na kraju zadnje sjednice HS-a da nakon, bila je rasprava još jednom u BiH na hrvatsku inicijativu i na Europskom vijeću nakon općih izbora dva puta smo otvorili tu temu na najvišoj razini, ministrica na razini vijeća za opće i vanjske poslove. Mislim da smo argumentacijom i činjenicama senzibilizirali one članice koje su objektivno i manje informirane i manje upoznate i nemaju sve detalje a kamoli jedan objektivan povijesni uvid u što se sve događalo u BiH, kakav je kontekst Washingtonskog, Daytonskog, Pariškoga mirovnoga sporazuma, što se zbivalo u izbornim ciklusima do 2006.,a što se događalo kasnije. Naš je napor usmjeren, prije svega, za potporu europskog puta BiH, dobri odnose sa sva tri naroda i drugima koji tamo žive, ali za jedan pravičan pristup koji će omogućiti Hrvatima u BiH da i faktično budu ravnopravni. Vodite računa, drage zastupnice i zastupnici, ako Hrvatska ne digne glas o toj temi, neće ga nitko drugi dići. To morati znati. Ako mi o tome budemo šutili, nitko drugi tu temu neće podići. I zato smo tu, i zato imamo političku odgovornost da tu temu podignemo na argumentirani i jasan način i da potaknemo i pomognemo prije svega političkim strankama u BiH, a i institucijama, da usvoje izborni zakon koji će biti i u skladu sa odlukama Ustavnoga suda, a koji će biti i pravičniji i pravedniji nego što je to u ovom trenutku trenu situacija. Stoga ćemo ovu temu dizati koliko god bude trebalo. Na svim razinama kontinuirano dok se taj problem ne riješi. Tu smo stratešku odluku donijeli i tako ćemo se i ponašati. Što se tiče ostalih tema, jedna koja je izrazito bitna, odnosi se na pitanje dezinformiranja, na činjenicu da su brojne javnosti država članica suočene sa enormnim brojem, najviše u virtualnih svijetu, lažnih informacija. Informacija koje utječu na političke kampanje, informacije koje utječu na rezultate izbora, pa onda ti rezultati izbora utječu na politike, te politike utječu na odnose među državama ili pak na globalnoj .../nerazumljivo/... To nije tema koja je svojstvena samo jednoj zemlji, praktički svi su zbog globalizirane komunikacije u istoj situaciji i stoga postoje brojni akcijski planovi, postoje brojne odluke, koje su usmjerene da se spriječi širenje lažnih vijesti, da se otklone situacije u kojima se hrane neutemeljeni strahovi da se nastoji praktički dezinformirati građane i javnosti država članica. Stoga se provodi proces konzultacija dijaloga sa građanima gdje se temeljito, argumentirano i odgovorno raspravlja sa različitim ciljnim skupinama u javnosti o pojedinim europskim politikama. To radi i Hrvatska, mi smo imali 30-tak takvih dijaloga u proteklih nekoliko mjeseci, na kojima su sudjelovali ili ministri ili visoki dužnosnici i osobno sam … [[Govornik se ne razumije.]] nekoliko takvih konzultacija gdje nastojimo našim sugrađanima približiti na argumentiran i objektivan način teme koje se njih tiču. Nema nikoga tko živi u RH, a da ove teme nemaju veze, bilo sa njegovom sadašnjošću ili ono što je još važnije sa njenom ili njegovom budućnošću. I stoga ćemo u taj proces ulagati i više, a vidjeti ćete ova će tema kulminirati, kao što smo jutros govorili i kroz kampanju, ali i prije kampanje o izborima za Europski parlament. Spomenuti ću i sudjelovanju na Euro samitima, vidim da je i to tema, koja je neke počela zanimati u ovom Visokom domu, ove godine, imali smo čak 3 sastanka, gdje su članice EU, koje nisu članice euro područja sudjelovale. Mi smo kao vijeće pozvali na nastavak aktivnosti koji se odnose na dovršetak bankovne unije i na razgovore o ključnim elementima reforme europskog stabilizacijskoga mehanizma. Predsjedavajući euro skupine iskoristi ove prigode da nas izvjesti o makroekonomskom stanju u Uniji, koje je načelno ocjenjeno povoljnim i kada je u pitanju razina i nezaposlenosti i inflacije, odnosno, rasta zaposlenosti. Hrvatska je podržala nastavak rada na dovršetku bankovne unije, te upravo stoga, jer i mi poduzimamo konkretne korake, koji su dio našeg obveza iz pristupnoga ugovora, za one koji to nisu do sada možda primijetili, da ispunimo uvijete, za ulazak u euro područje. Mi smo ponovili da namjera Hrvatske, za ulazak u euro područje, se konkretizira provođenjem strategije, koja kao što znate javnosti predstavljena u listopadu 2017. potom je održana javna rasprava, Vlada je formalno taj akt usvojila 10. svibnja prošle godine, kampanja informiranja rade i nadležno Ministarstvo financija, ali i HNB, nastojimo prenijeti našim partnerima, da ispunjavamo sve kriterije nominalne konvergencije, dakle, stabilnost cijena, dugoročne kamatne stope, stabilnost tečaja, proračunski manjak se snižava ubrzanom dinamikom, kao javni dug, kao postotak BDP-a. Da samo znatno smanjili makroekonomske ravnoteže i da ih nastavljamo također ubrzano smanjivati, te da smo u punom jeku provedbe strategije, da ćemo sljedeći bugarski model, jer je prvi korak europski tečajni mehanizam 2 uputiti uskoro odgovarajuće pismo sa točnim elementima reformskih napora, koji bi nam trebali pomoći da taj cilj, u razdoblju, koji je pred nama, ja neću ovdje lecitirati sa datumima, ali govorimo samo za informaciju u razdoblju otprilike 3-5 g. od danas. Dakle, nije to nešto što će se dogoditi sutra. U zaključku, budući da je danas 27 obljetnica međunarodnoga priznanja, odnosno, jučer, i 21 obljetnica mirne reintegracije, mislim da smo se i u ovoj godini [[Upadica Predsjednik: Hvala.]] nastavili zalagati za jačanje međunarodnoga položaja Hrvatske, kao članice EU, na način koji odgovara nacionalnim interesima RH. Hvala vam lijepo.
Idemo redom, imamo 19 replika, ali prije toga povreda poslovnika, kolega Bauk, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče, odlukom o rasporedu sjedenja zastupnika u Hrvatskom saboru, predsjedništvo Sabora povrijedilo je čl. 37. točku 6. poslovnika jer prilikom tom odluke, mora voditi računa o članstvu zastupnika u klubovima, kako to pišu, a Klub zastupnika Milana Bandića i Klub zastupnika HNS-a raspoređen je ko rakova djeca po dvorani, pa molim vas u tom smislu da tu moju povredu poslovnika uvažite i da se ta odluka ispravi. Zahvaljujem.
Kolega Bauk, bili ste na predsjedništvu, mislim da smo tamo razgovarali i donijeli određene odluke, neki zastupnici, izrazili su želju da sjede iz onim klubovima, blizu onim klubova iz kojih su otišli. To nije moja odgovornost, to je više odgovornost vaša. Ja sam vrlo demokratičan u suradnji sa svima drugima i tajništvom pokušao naći najbolja moguća rješenja, i dalje smo otvoreni, za suradnju i trženje takvih rješenja u kojima će zastupnici biti grupirani po klubovima zastupnika, ali nemojte tražiti od mene ono što ne možemo napraviti. Ne bih sada o tome vodio, ne, ne, ne, vi radite. … [[Upadica se ne čuje.]] Aha dobro, to možete da, evo izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče, drago mi je da ste razumjeli, ali mi nije drag vaš odgovor i sukladno poslovniku, najavljujem da ću se obratiti Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav u roku 24 sata. Hvala.
Može. Hvala lijepo. Idemo sada na replike, prvi je na redu kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, sigurno se sjećate, kada je Hrvatska vodila pristupne pregovore za ulazak u EU, s obzirom da ste vi osobno bili angažirani na tom poslu, da je nama susjedna i prijateljska zemlja s kojom nismo nikada u povijesti ratovali, Slovenija, blokirala te pregovore, ujedno trenutku je bilo čak zaustavljeno 9 otvaranja i 4 zatvaranja, znači govorim o poglavljima, možda je više, vi bolje znate. Međutim, danas imamo situaciju da nama susjedna zemlja, Srbija s kojom smo nažalost ratovali i to relativno nedavno, također je u pristupnim pregovorima u EU, a da Hrvatska po tom pitanju ne radi ništa. Slovenija nas je blokirala radi Savudrijske vale, radi graničnog pitanja, a mi ovdje imamo sa Srbijom otvoreno cijeli niz pitanja, pitanja nestalih, pitanje oštete hrvatskih logorašima, pitanje granice, na posljetku pitanje agresije na Hrvatsku i pitanje ratne odštete, zanima me hoćete li što po tom pitanju poduzeti?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo zastupniče Zekanović, nažalost sjećam se detaljnije nego vi svake faze našeg pristupnoga procesa. Ovo vrijeme o kojem vi aludirate 9 plus 4 je bilo prvi semestar 2009. za vrijeme češkoga predsjedanja kada Hrvatska nije zbog blokade Slovenije otvorila niti zatvorila privremeno niti jedno poglavlje. Dakle, naše iskustvo u pregovorima o pristupanju EU, kada jedna susjedna zemlja, kao što je to tada radila Slovenija, blokira proces pristupanja drugoj susjednoj zemlji je izrazito loša. To je jedna od gorih situacija kroz koju smo prošli koja je ostavila puno tragova u našim odnosima, koja odnose nije poboljšala nego ih je ja bih reko na jedan dobar srednji rok učinila lošijima nego što su mogli bit. Dakle, to iskustvo blokiranja je nešto što je izrazito loše. Mi ćemo prema Srbiji biti striktni i biti fer, a ono što je važno da znate da je model pregovora [[Upadica: Hvala.]] sa drugima, samo da ovo dovršim molim vas, da je model upravo temeljem tog iskustva sada drukčiji, a to znači da imate nekoliko kapitalnih poglavlja, sve što je nama sporno se u tim poglavljima odvija, a ta poglavlja će doći na kraju zatvaranja, na kraju, na kraju pregovora [[Upadica: Hvala vam.]] a mi smo kao članica uvijek u poziciji ako imamo jako veliki problem da kažemo da se ne može dalje, ali ne na pitanju statistike [[Upadica: Hvala vam predsjedniče Vlade.]] i ne na pitanju ekonomske i monetarne …/nerazumljivo/… to je ta razlika. Pa važno je da zna kolega [[Upadica: Pa samo malo.]] jel se slažete, evo jel se slaže [[Upadica: Samo malo.]] to je dobro.
Samo malo, ovako, samo malo, predsjedniče Vlade sada sam dopustio da govorite 30 sekundi više to više neću tolerirati zato što će onda svi govoriti 30 sekundi više i onda nemamo mogućnost regularnog rada tako da vas molim da se držite, svi razumijem da iziđemo iz vremena koju sekundu, ali ne možemo ići 50% vremena duže nego što je dozvoljeno. Tako da vas molim da se svi toga držite. Izvolite kolega Grmoja.
Hvala, poštovani predsjedniče već sam u stanci koju sam imao iznio da je znači Srbija otvorila nova poglavlja, da Hrvatska po tom pitanju nije ništa učinila iako Srbija ne ispunjava preuzeta mjerila iz poglavlja 23. o pristupanju EU, vaša ministrica koja sjedi do vas krši odluku Vlade, koju vaša Vlada nije opozvala i ne saziva povjerenstvo, a naši logoraši sami dižu bez ikakve pomoći tužbe protiv Srbije. Isto tako Srbija ne dostavlja odnosno skriva informacije o nestalima i ja, mene zanima evo mislim da bi bilo dobro radi hrvatske javnosti, možda imamo nekakve koristi od toga, možda ministrica čuo sam da je kolegica Vesna Pusić rekla da ministrica ima velike šanse za glavnu tajnicu Vijeća Europe, je li to možda znači da osim podrške ove Vlade, znači Plenković, Pupovac, Vrdoljak, Saucha [[Upadica: Hvala vam.]] Vlade da ima i podršku Srbije budući da radi sustavno [[Upadica: Hvala vam kolega Grmoja.]] za srbijanske interese.
Izvolite odgovor.
Poštovani gospodine Grmoja bilo bi dobro radi higijene vaše vlastite da ovakve stvari ne izgovarate da neko ko je podpredsjednik Vlade i ministar vanjskih poslova RH sustavno radi za interes Republike Srbije. Nemojte to govoriti, djelujete jadno, djelujete jadno, jadno, ono to je jedna razina koja je toliko jadna da mi je žao komentirati uopće i slušati da tako ste nešto u stanju izgovoriti, budite kreativni ali nemojte biti jadni. To nije dobro za vas. Važno je da to znate to vam govorim za vaše dobro, za vaše dobro, dakle to je prvo. Mi imamo previše iskustva da ne upadnemo u spiralu, u spiralu međusobnog optuživanja, dizanja retorike koja će na kraju završiti negdje nekim incidentom, to se neće dogoditi u Hrvatskoj dok sam ja predsjednik Vlade, to ne dolazi u obzir. Puno toga možemo čuti, puno toga možemo otrpiti, al ćemo uvijek biti oni koji su zreli, odgovorni, europski, konstruktivni, neću dopustiti spiralu koja će na kraju dovesti do mržnje i do incidenata [[Upadica: Hvala vam.]] nemojte ni vi tome pridonositi.
Hvala vam. Izvolite kolega Grmoja, povreda Poslovnika.
Poštovani predsjedniče, znači predsjednik Vlade je vidno nervozan, znači govori mi da neće, govorite mi da je jadno, da su moji istupi jadni, znači nemate nikakvo to pravo jer sam ja, jer sam ja znači to je povreda članka 238. jer sam obrazložio jasno da ministrica krši odluku Vlade, a među ostalim HVIDR-a je podigla prijavu protiv ministrice jer je radila za vladu Srbije, a danas krši odluku vlade Tihomira Oreškovića o sazivanju [[Upadica: Hvala vam.]] 4 puta godišnje povjerenstva [[Upadica: Hvala kolega Grmoja.]] koje treba pratiti [[Upadica: Kolega Grmoja, hvala vam.]] provedbu mjerila iz poglavlja 23. Nemojte biti nervozni premijeru [[Upadica: Hvala vam.]] nemojte biti nervozni [[Upadica: Kolega Grmoja, molim vas.]] nemojte biti nervozni kad vas se prokaže.
Kolega Grmoja, polako molim vas, molim vas, predsjedniče Vlade molim vas, stanimo, stanimo, stanimo. Samo malo, stanimo, stanimo, ja vas zaustavljam, samo malo. Dakle, prvo ste vi kazali da potpredsjednica Vlade radi za interese Republike Srbije [[Upadica: Radi, radi stojim iza toga.]] a dobro čujte to je vrlo teška … [[Upadica: Ne razumije se.]] predsjedniče Vlade ja vas molim nemate pravo na taj način razgovarati sa zastupnicima, molim vas ne nećete dobiti rekli ste sve što ste rekli, polako, molim vas, stanite svi, samo malo. … [[Upadica: Ne razumije se.]] To je teška, to je teška optužba …/Govornici govore u isti glas, ne razumiju se./… samo malo, dajte, dajte molim vas da se zaustavimo. Kolega Maras, molim vas … [[Upadica: Ne razumije se.]] nemojte pomagat pomoć, ajde idemo se zaustavit, idemo razgovarati molim vas o izvješćima sa sjednica Europskog vijeća, to je tema, nemojmo se vrijeđati, nemojmo iznositi uvrede nego argumentirano raspravljati i tražite način na kako čete neku stvar kazati al tako da ne vrijeđate onu drugu osobu [[Upadica: Nikoga nisam uvrijedio.]] pa je dobro [[Upadica: Nerazumljivo.]] ok, ajd nemojmo stanimo sada [[Upadica: Ne neću stat.]] /Govornici govore u isti glas./… ajde molim vas.
Poštovani predsjedniče ja sam kao saborski zastupnik iznio političku ovaj kvalifikaciju i ja iza te političke kvalifikacije stojim, nju sam obrazložio konkretnim argumentima, nikoga nisam vrijedio, vrijeđao, bio sam jako pristojan i prema predsjedniku Vlade i prema članovima Vlade, dok je predsjednik Vlade vidno nervozan, jer sam ga razotkrio da radi za srbijanske interese, znači [[Upadica: Kolega Grmoja molim vas.]] reagirao je, reagirao je i rekao da sam jadan, [[Upadica: Kolega Grmoja molim vas.]] znači ja stojim iza toga, predsjednik Vlade radi za srbijanske interese [[Upadica: Zaustavite se sada.]] jer ne saziva [[Upadica: Zaustavite se sada.]] jer ne saziva sjednicu povjerenstva, stojim iza toga [[Upadica: Kolega Grmoja sjedite.]]
Iznosite teške optužbe na račun predsjednika Vlade, ovo je što iznosi kolega Grmoja puno gore, da predsjednik Vlade za interese neke druge države, to su nedopustive optužbe koje morate i te kako dobro argumentirati jer se radi o kleveti i molim vas da prestanete klevetati. Ja sam upozorio predsjednika Vlade da ne koristi… je je upozorio sam ga, upozorio sam ga i prekidam ovu raspravu. prekidam ovu raspravu. Ne ćemo se tako razgovarati, nećete dobiti povredu poslovnika. Zbog toga što ne želim da se ova rasprava o izvješćima s europskog vijeća pretvara u međusobno optuživanje, vrijeđanje i to nema nikakvog smisla. Molim vas da završimo sa ovom temom i da se primimo ozbiljnog posla. Zato smo izabrani od građani i želimo o tome razgovarati a ne Se međusobno vrijeđati [[Upadica: Ja sam izabran da štitim interese]] kolega Grmoja sjednite. Dobivate prvu opomenu. … [[Upadica se ne razumije.]] prvu opomenu ste dobili. Prva opomena. Prva opomena je ovo [[Upadica: Hrvatski logoraši dižu sami tužbe protiv Srbije]] Sad ću napraviti stanku od deset minuta. Stanka od deset minuta, stanka od deset minuta i nećemo se ovako razgovarati. STANKA U 16,40 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 16,55 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, ja bih vas zamolio da nastavimo raspravu o izvješću predsjednika Vlade RH o održanim sastancima Europskog vijeća u 2018. g. da malo smirimo strasti da ne upotrebljavamo izraze i riječi koji mogu drugoga uvrijediti i da vodimo računa kakva je slika Hrvatskog sabora i zastupnica i zastupnika pred hrvatskom javnošću i pred narodom koji nam je dao povjerenje. Tako da vas pozivam, da zaista u nastavku rasprave budemo obazrivi jedni prema drugima i o temi o kojoj razgovaramo. Kolega Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora, u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e tražim stanku u trajanju od 10 minuta kako bi se unutar kluba konzultirali o sumraku, demokracije u Hrvatskom saboru i nezapamćenom primitivizmu zastupnika vladajuće većine koji razbijaju poklone, koji se ponašaju poput razmaženog derišta i bacaju stvari na pod, koji nasrću na zastupnike oporbe jer iznose svoje mišljenje, koje je u skladu sa poslovnikom i zbog ponašanja predsjednika Sabora, koji samovoljno tumači poslovnik i odlučuje kome će davati pravo na povredu poslovnika a kome neće. Predsjednik Sabora može utvrditi da li je povreda Poslovnika po Poslovniku ili nije. A ne da on odlučuje da li netko to zloupotrebljava ili ne zloupotrebljava, često se javlja ili ne. Ovo što ovdje gledam, fizičke napade, na zastupnike oporbe, to je bahatost bez premca. To je tri puta veće primitivizam od onoga koji gledamo u Europskom parlamentu, gdje predsjednik Europske komisije ne može stajati na nogama i štipka pojedine premjere za stražnjicu. Ovo mora prestati ovo ne rade niti navijačke skupine, što se danas ovdje dešavalo u Saboru. Iz tog razloga, mi u Živome zidu, tražimo stanku da se konzultiramo, ali da doprinesemo smirenju tenzija. Jer bijes je najgora reakcija koju čovjek može osjećati, a kada bijes pokazuju ljudi koji vode državu, tada definitivno u ovom društvu se daje izrazito loš primjer i iz svih tih razloga, ponavljam još jednom tražim stanku, hvala lijepo.
Kolega Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče, također molim vas stanku u ime Kluba HNS-a od barem 10 minuta kako bi još uvijek malo smirili strasti, s obzirom da očigledno je otišlo ovo predaleko i daleko, daleko od onoga što je tema dnevnog reda i mi moramo biti svjesni da konkretna tvrdnja kolege Grmoje, zapravo de facto znači, jedan čin koji je kažnjiv po hrvatskim zakonima, kažnjiv zatvorom, čin koji u ratno vrijeme, kažem stremljenjem i to je nešto što nije primjereno za reći, a pogotovo ići takvom težinom prema najvišim dužnosnicima. Mislim, ja sam rekao u ratnom stanju, … [[Upadica se ne čuje.]] kolega Maras, općenito govorim, dakle, ne govorim konkretno o našem zakonodavstvu.
Kolega Maras dajem vam opomenu. … [[Upadica se ne čuje.]] Da vama, zato što upadate u riječ i to kontinuirano radite i želim da se smiri atmosfera i smiri situacija vi dolijevate ulje na vatru. Kada dobivate, kada ćete dobiti riječ, onda ćete govoriti, molim vas da se dražite reda. Izvolite … [[Govornik se ne razumije.]]
Dakle, ja nisam spomenuo hrvatskog zakonodavstva, ja govorim načelno, zna se što je veleizdaja i koji su penali u kojoj dobi kroz povijest kako to izgleda. Zato mislim da to nije bila, ne vjerujem da je to bila intencija kolege Grmoje, on je imao svoj, stav koji je htio iznijeti, međutim, nažalost, ja i mogu i razumjeti kako je to uspjelo. Mislim da nama treba svima da se usredotočimo na dnevni red, na ne i one izgovorene riječi i tu se slažemo i sa predsjednikom da se smirimo, jer ovo sigurno nisu male riječi i to sigurno bi se na takav način bi se zbilja moglo protumačiti, a to je onda teška povreda, da ne govorimo nešto drugo, osim ako nije utemeljeno na stvarnim činjenicama, a ja ih ovdje nisam čuo. Hvala lijepo.
Kolega Bulj je prvi tražio.
Hvala lijepo. Kolega je povrijedio čl. 238. gdje je kazao da Nikola Grmoja rekao da treba nekoga streljati. Nikola Grmoja je, tako ste rekli, Nikola Grmoja je samo obranio svoj stav, da Srbija ne ispunjava uvjete, koje bi trebala ispunjavati, a da im Hrvatska otvora poglavlje. I to je njegov stav i on je iza … [[Govornik se ne razumije.]] stao, da ministrica ne štiti hrvatske interese kako bi trebala štiti. Nikakvu smrtnu kaznu kolega Grmoja nije spomenuo, koju vi namećete.
Kolega Bulj, dobivate opomenu jer ste zloupotrijebili institut povrede Poslovnika, izvolite kolega Grmoja. … [[Upadica se ne čuje.]] Zato što nije podređen … [[Govornik se ne razumije.]]
Poštovani predsjedniče ja moram reagirati, jer je kolega Čuraj, spominjao mene ovdje, u kontekstu svoje stanke, znači povreda čl. 238. Ja sam svoj stav iznio, nisam govorio o nikakvoj veleizdaji, nego sam govorio da ovakvim postupanjem i kršenjem odluke vlade, radimo odnosno, Vlada RH, radi u korist srbijanskih istesa. Iza te svoje izjave stojim, a što sam doživio ovdje, kao hrvatski zastupnik u Hrvatskom saboru, da se premjer ide sa mnom fizički obračunati. Da vi uopće na to predsjedniče Sabora niste reagirali.
Dajte sjednite, molim vas, kolega Grmoja, ja sam [[Upadica Grmoja: Ne, ne, niste uopće reagirali na to.]] Kolega Grmoja dobivate drugu opomenu i gubite pravo govora, izvolite kolega Pupovac.
Poštovani g. predsjedniče i kolegice i kolege. Na rubu smo toga da ovaj Parlament, međusobne sukobe prenese izvan sabornice, na rubu smo da poruke mržnje koje šaljemo jedni prema drugima u tobože argumentiranim raspravama… … [[Upadica: Govornik se ne razumije…vi tražite stanku, isto tako pretpostavljam]] ja tražim stanku u ime kluba zastupnika SDSS-a i zbog toga govorim, inače ne bi govorio. Pretpostavljao sam da moje dizanje ruke, nisam uzeo ni da tražim povredu Poslovnika da bi je zloupotrebio, nego zbog toga da tražim stanku. Dakle, na rubu smo toga da se stvari iz naših rasprava pretvore u rasprave među ljudima i u rasprave na ulici. Širenje raspoloženja oko tema koje su osjetljive i emotivne, o kojima neki ljudi posvećuju svoje obaveze zastupničke, kao što su nestali, kao što su ratni zločini i posvećuju se tako da to bude obavljeno na najbolji mogući način i u međudržavnim odnosima i u međunacionalnim odnosima, a netki ih koriste zbog toga da bi ljude etiketirali da su izdajnici, da rade za tuđe interese i da se ne posvećuju dovoljno vlastitim interesima i interesima zemlje u čijem Parlamentu sjede. Kad se te dvije stvari spoje, kao što u posljednje vrijeme i u Parlamentu i izvan Parlamenta imamo tu vrstu poruka, onda nas, nemojte se čuditi ako nam se dogodi iskustvo iz Gdanjska.
Kolegica Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče HS-a. U ime kluba građanskog liberalnog saveza molim stanku u trajanju od 10 minuta. Prvi radni dan je u 2019.-toj godini ovog Parlamenta i mi raspirujemo najniže strasti, izrečene su uvrede, krenulo se i fizički napadati jedan drugog i to mislim i na izvršnu vlast i na zakonodavnu vlast. Dopustite da kažem do kraja. Kad se krene nabacivati blatom, na kraju su svi blatni, a tko je prvi počeo i koliko treba vode da se bilo tko opere je onda pitanje. Ovo što se desilo je nedopustivo. Svatko od nas ima pravo govorit, ima pravo reć svoje stavove, ali nema pravo omaložavat, nema pravo vrijeđat, nema pravo etiketirati bilo kog, nema jednostavno pravo. U što želimo pretvoriti ovaj Parlament? Želimo to pretvoriti tko je jači, pa tu će žene i oni koji su manji prvi izgubit, to ne smijemo činiti, to ne smijemo raditi, to je odgovornost premijera, to je odgovornost predsjednika Sabora, to je odgovornost svih nas koji ovdje sjedimo. Nas je netko izabrao da ovdje sjedimo. Svatko od nas ima način govorenja. Netko govori na jedan način, drugi govori na drugi način, ali poruke koje mi i način na koji mi radimo se vidi vani, to gledaju ljudi i koju poruku šaljemo? Poruku da ima nestalih vaših i naših. Pa nemojmo to činiti, nemojmo to raditi. Smirimo strasti, vratimo se tamo gdje je i svatko od nas ima odgovornost za izgovorenu riječ, ali ima odgovornost i za ono što je. Probajmo svi zajedno vratiti dignitet ovom Parlamentu. Prvi radni dan u 2019.-toj u što smo pretvorili? Nemojmo to raditi.
Zahvaljujem se kolegice Mrak Taritaš, ja se s vama slažem, ja vas molim i apeliram, svi oni koji žele konstruktivno raditi u HS-u koji ne vređaju druge zastupnike i zastupnice, koji vode računa o tome što je tema, da nametnemo takav način diskusije, takav način rasprave, a ne da jedan dio ljudi koji želi incidente, koji želi uvrede, dominira u HS-u. Ja vas pozivam sve zajedno tzv. šutljivu većinu da se uključite aktivno i da ne damo da se Sabor pretvori u mjesto u kojem ćemo jedni druge optuživati, pokoristiti čak i govor mržnje, etiketirati se jer to nije mandat koji smo mi od građana dobili, pa vas pozivam sve skupa da smirimo strasti i da se normalno, civilizirano ljudski razgovaramo. Kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče u ime kluba zastupnika HDZ-a, tražim stanku od 10 minuta, kako bismo poslali poruku hrvatskoj javnosti da je nedopustiv način optužbi, kleveti koje smo svakodnevno svjedoci u HS-u. Što je kolegica Anka Mrak Taritaš rekla, danas je prvi dan zasjedanja HS-a, pokazali smo, čini mi se danas i poslali neprimjerenu sliku hrvatskoj javnosti kako i na koji način postupamo u hrvatskome Parlamentu. Ovo što se danas događa, nastavak je onoga što je bilo i prije mjesec dana kada smo ovdje, u ovoj Sabornici svjedočili nasilju o dijela oporbe kada je onemogućilo bilo kakav rad u HS-u. Nedopustivo je kolege, u oporbi prije svega, to mislim na kolege iz MOST-a koji svakodnevno vrijeđaju i zastupnike HDZ-a i predstavnike Vlade i kada im se na bilo koji način puno ispod one razine na koji oni način vrijeđaju, ostali kolege vrati, onda u pravilu stvaraju nered i opstruiraju rad HS-a. Bojim se da ćemo na ovaj način kako smo počeli, stvoriti jednu spiralu mržnje u hrvatskome društvu koja će se, kao što je kolega Pupovac rekao, možebitno prenijeti i na ulicu i da ćemo biti svjedoci nasilja zbog toga što mi kao zastupnici u HS-u šaljemo sliku kakvu šaljemo. Stoga apeliram na sve nas da smirimo strasti, da uvažamo jedni druge, da poštujemo i predstavnike Vlade, ali i da se poštujemo međusobno jer kako smo započeli doista se bojim kako će u dogledno vrijeme izgledat HS. Stoga, još jednom kažem, pozivam sve nas da smirimo strasti, da raspravljamo u okviru Poslovnika, da se međusobno uvažavamo jer, govorim da je ovo kako je danas, kako danas se postupa u HS-u doista ne služi na čast nikome [[Upadica: Hvala]] , a najmanje građanima koji su nas ovdje izabrali.
Imam dvije povrede Poslovnika i kolega Vučetić, izvolite poštovana kolegica Strenja.
Zahvaljujem. Ja sam smatrala da je potrebno da reagiram na ono što je rekao g. Pupovac jer ovdje uopće nismo raspravljali o tome, o nestalim, sa strane [[Upadica: Što je povreda Poslovnika?]] oni koji su, ovako zato što je krenuo pričati o nečem što uopće nije bila tema i povrijedio poslovnik 238, ovdje ono na što se reagiralo fizički nasrtaj pokušaj nasrtaj premjera na jednog saborskog zastupnika nakon što je rekao. Nakon što je rekao i odreagirao na ono prvo je rekao [[Upadica Predsjednik: Kolegice Strena, Strena molim vas, molim vas.]] da nije blokirala Srbiju dok ne pronađemo naše i vaš gradonačelnik Penava upozorava na to zadnjih mjeseci [[Upadica Predsjednik: Kolegice Strena, kolegice Strenja ja Vas sad upozoravam da stanete.]] znate koliko imamo nestalih a vi dozvoljavate Srbiji da otvara poglavlja bez problema.
Dobivate prvu opomenu ste sada dobili jer ne poštujete ono što vam govori Predsjednik Sabora kolega Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani Predsjedniče Sabora pozivam se na članak 238 smatram da je kolega Bačić on prozvao me nasilnikom. Ja sam bio prisutan za to i govornici to što nisu stečeni uvjeti primjereni uvjeti da raspravljamo demokratski o prijedlogu zakona ne znači da zastupnici koji su tu bili i koji su to tražili su nasilnici. Znači ne znamo da smo, ja ne osjećam da sam ikoga nasilno napao, fizički napao na bilo koji način i ne želim uopće da ta kvalifikacija nasilnika se …/nerazumljivo./…
Kolega Panenić, ovo ne znam, kakve ima veze s povredom poslovnika, dobivate opomenu, namjerno ste zloupotrijebili poslovnik.
Mene proziva nasilnikom i onda kaže da to ne valja.
Nisam čuo da je vas prozvao nasilnikom [[Upadica: On je rekao da smo mi svi ovdje bili nasilnici koji smo dolazili.]] Izvolite kolega Vučetić [[Upadica: Mislim ako je vama prihvatljivo, da nasilnici svi koji izražavaju neslaganje, onda …nerazumljivo….]] Ne naravno da nije i mislim da demonstriram to iz minute u minutu, da želim spriječiti tu vrstu diskusije. Izvolite kolega Vučetić.
Zahvaljujem. U ime Kluba Nezavisnih zastupnika tražim stanku isključivo zbog toga, da javnosti podarimo odsustvo naše riječi, jer danas nismo u stanju razgovarati. Mislim da je za javnost najbolje da mi danas što manje razgovaramo, jer ovo bi tijelo trebalo biti ono koje predstavlja opću volju hrvatskoga naroda. Iz onoga što se danas događa, sasvim je razvidno da mi to nismo u stanju i da smo počeli predstavljati animalnu volju. I zbog toga što nismo više, makar, zbog ovog što se sada odvija zastupnici u Hrvatskom saboru, nego zastupnici u nekakvom animalnom simboličnom carstvu u ime Kluba zastupnika Nezavisnih tražim stanku zbog tankoćutnosti prema hrvatskome narodu. Zahvaljujem.
Dobro mi ćemo napraviti sada stanku u trajanju od 10 min i nakon toga ćemo nastaviti s radom, molim vas da u tih 10 minuta se zaista malo smirimo kako bismo mogli normalno raspravljati o jednoj vrlo važnoj temi. Nastavljamo u 17,20 sati. STANKA U 17,10 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 17,30 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom, još jednom pozivam da smirimo strasti i da budemo odgovorni u iznošenju svojih stavova. Prvi je sada na redu za repliku kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi premijeru. Vjerujem da ste se primirili i da ćete odgovoriti na moja nekakva pitanja koja vjerujem da znate odgovor i da ćete ih odgovoriti. Prije svega, vi se pozivate na vašu ulogu u, znači, pretpristupnim pregovorima za ulazak u EU. Vaše zasluge mene osobno niti zanimaju, niti me ne zanimaju. Mene više zanima zbog čega hrvatski građani neće imati mogućnost da bude referendum o uvođenju EUR-a s tim da bi se dobio prostor da struka kaže tj. da se ljudi sučele da vidimo učinke uvođenja ili ne uvođenja EUR-a. Ne vidim niti jedan razlog zbog čega vi ne prihvaćate referendum, nego se uporno gura, jer vi u vašim izjavama kažete da je već glasanja ulaskom u EU, RH pristala na EUR-o, što je neistina. Znači, ne morate se bojati referenduma, to je direktan izraz volje građana i smatram [[Upadica: Hvala]] da je to ono na čemu treba inzistirati, referendum o EUR-u.
Odgovor, izvolite. Nema odgovora, idemo onda dalje. Kolega Škibola, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Sabora, uvaženi predsjedniče Vlade, dobro je smiriti tenzije, dobro je ne razmišljati emocijama, nego racionalno i u tom kontekstu ja postavljam pitanje u odnosu na uvođenje EUR-a i pristupanje Eurozoni. Posljednji podaci Eurobarometra kaže da više od 60% hrvatskih građana nije za uvođenje EUR-a. S druge strane, znamo da uvođenjem EUR-a dolazi do porasta cijena i to su službeni podaci Eurostata. Znači, službeni podaci Eurostata kažu da će cijene kada se uvede EUR-o porasti bar za 0,3%. Međutim, činjenica da je to prosjek, znamo da je u drugim državama, cijene su rasle puno više, interesira me zašto se na silu namjerava uvesti EUR-o? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo zastupniče Škibola na vašem pitanju. Što se tiče ulaska u Europodručje, dakle, RH je u pristupnim pregovorima prihvatila da će članstvom u EU preuzeti i EUR-o kao svoju valutu, dakle, to je u Ugovoru o pristupanju, ponavljam i vama, kao što sam i rekao danas nekoliko puta, vrlo je važno da svi toga budu svjesni i da to znaju, dakle, to je prvo, dakle, nema nikakve sile, riječ je o dogovoru, Ugovoru o pristupanju temeljem želje RH i postojećega Akia ili pravne stečevine EU, to je ta sila o kojoj vi govorite, to je jedan. Dva, u govoru sam rekao to se neće dogoditi ni sutra, ni prekosutra, naša intencija da to bude u razdoblju od između tri do pet godina od danas, da strategiju o uvođenju EUR-a u RH rastumačimo hrvatskoj javnosti, svim zainteresiranim akterima da se vode stručne javne rasprave i da analiziramo sve aspekte zašto je to dobro, a da onima koji smatraju da je loše, da ih saslušamo i pokušamo privoliti da je to u interesu hrvatskih građana. Hvala.
Hvala. Kolega Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, vi ste i u svom izlaganju spomenuli nekoliko stvari, da bi naime u dvije godine, dakle, zadnjih šest mjeseci i slijedećih godinu i pol dana RH je, evo, netom završila presjedanjem Vijeće Europe u kojem ima 47 članica, sad smo članovi predsjedništva Vijeća EU, dakle, odnosno Tria i to ćemo sve biti do i našeg predsjedanja EU-om početkom iduće godine. Također ste spomenuli ono što je jako bitno kod priprema za tim predsjedanjem je sadržaj i tu ste naveli 5 prioriteta i apsolutno na tome treba raditi. No, mene zanima kako teku i one tehničke pripreme vezane za to predsjedanje, tu smo imali puno natpisa u medijima i možda nekih oko troškova, zanima me u kojoj fazi i kako se to planira i završiti i sve tehničke pripreme za samo predsjedanje? Zahvaljujem.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepa. Na Vladi su donesene sve potrebne operativne odluke za pripremu predsjedanja. Kao što znate, godina iza nas je godina u kojoj smo predsjedali sa dvije međunarodne organizacije, Odborom ministara Vijeća Europe i Srednjoeuropskom inicijativom, dobra priprema, osobito za sustav vanjskih poslova, ali i za dio sektora. Ovo je riječ o najvećem do sada pothvatu koji će trajati 6 mjeseci, najviše sastanaka, najviše događaja u RH, jačanje stalnog predstavništva, prisutnost svih naših stručnjaka, parlamentarna dimenzija i financijski i organizacijski aspekti, ali i programski i sadržajni, o kojima sam, što se tiče 5 prioriteta, govorio. RH će biti spremna za to predsjedanje, nadam se da će i HS tome dati doprinos, riječ je o prvoj takvoj mogućnosti da već tada u sedmoj godini članstva, na koncu sedme godine članstva, damo jedan pečat desetljeću koje je ispred nas. Mislim da je to veliki izazov, al da smo u stanju obaviti odličan posao. Hvala.
Kolega Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa g. Plenkoviću, kažete da činite sve da zaštitite hrvatske nacionalne interese u BiH. Zanima me u kojem je interesu hrvatskog naroda odlaziti na neustavni dan proslave Republike Srpske i biti u društvu ljudi koji negiraju zločin u Srebrenici, ljudi koji misle da je Ratko Mladić veliki heroj i isto tako, paliti svijeću ratnom zločincu Slavku Lisici koji je bombardirao Šibenik, razarao Dalmaciju i pravomoćno osuđen na 15 godina robije i onda tamo pošaljete i hrvatskog veleposlanika i predsjednika stranke koja nosi ime HDZ. Znači, doista, evo, nije mi jasno kakav je to interes i ako mi možete to malo objasniti bio bih vam zahvalan, hvala lijepa.
Odgovor izvolite.
Kako vi kažete da vas parafraziran g. Bunjac, dakle, jedan tamo je bio veleposlanik RH u BiH bez ikakvih ovlasti i bez instrukcija. U trenutku kada je i Ministarstvo i Vlada to saznala, pozvan je na konzultacije, u tijeku je postupak imenovanja novog veleposlanika. Meni inače nije poznato zašto je čovjek sa takvim iskustvom u šestoj godini boravka u BiH nakon što u proteklih 4 prigode koje je imao, nije mu palo na pamet da ode u Banja Luku na taj dan, da je sada otišao. Dakle, to je nešto što je krajnje neobično, van svih instrukcija i van politike RH. Prema tome, mi smo tu djelovali odmah. Što se tiče HDZ-a BiH, to sam rekao više puta, HDZ BiH, njegovo vodstvo, njegov predsjednik, donose svoje odluke i svoje odabire, nije prvi put da su bili u Banja Luci na taj dan.
Hvala vam. Kolegica Putica, izvolite. Kolegice Putica.
Hvala vam predsjedniče HS-a. Cijenjeni predsjedniče hrvatske Vlade u svom ste govoru spomenuli kako u brojnim velikim i važnim državama članicama EU postoje određene krize vodstva, primjerice u Francuskoj, pa bi me zanimalo u europskom kontekstu, kako je RH već dokazala svojom mudrom politikom o migrantskoj krizi i brojnim reformskim procesima s kojima ide ukorak s državama EU, kako vidite mogućnost dodatnog i potrebnog učvršćivanja tzv. Menstrim politike u RH, a za vrijeme i u okviru našega predsjedanja Unijom. Hvala lijepa.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa poštovana zastupnice Putica, točno je da se brojne članice EU suočavaju sa specifičnom vrstom krize koju smo imali prigode pratiti, osobito u velikim članicama, sam Brexit je kriza bez presedana. Situacija u nekim drugim velikim državama članicama je također vrlo kompleksna. Politika koju vodi Vlada, politika koju vodi najveća i najsnažnija stranka u ovoj Parlamentarnoj većini, smatra da je za hrvatske nacionalne interese dobro biti dio europskog projekta, da imamo koristi od članstva, da smo tim članstvom realizirali strateške nacionalne ciljeve koji su bili ambicija od 1990.-te do danas. U kontekstu europskih izbora upravo rasprave o sadržaju politikama o kojima sam ja govorio tijekom svoga uvodnoga izlaganja, može biti podloga da u RH velika većina hrvatskih građana, a i javnosti shvati razliku na političkom prostoru, onih koji znaju o čemu se radi, onih koji su politikanti [[Upadica: Hvala]] i demagozi, njih je kao što vidite jako puno.
Hvala vam. Kolega Maras, izvolite.
g. predsjedniče u svojoj raspravi ste spomenuli pitanje obrane odnosno sigurnosti i RH i EU i ono što mene zanima, tu činjenicu, na žalost, ignorirate cijeli dan, ja mislim da sigurnost RH više nije ugrožena s time da li imamo ili nemamo nove avione ili izraelske ili američke ili polovne ili ispod čekića, nego je sigurnost države izložena time da, za nju je nadležan i zadužen ministar odnosno osoba koja to, očito je svima danas u RH, ne može obavljati. Znači, osoba koja pod pritiskom ne zna reagirati, osoba koja se ponaša kao malo dijete i kojeg bi svi valjda trebali tetošiti i žaliti ga što radi tako odgovornu dužnost. Ja nemam tu vrstu simpatije, ja želim da osobe koje su ministri, izvršavaju svoje zadatke, želim čuti koje je vaše mišljenje o tome.
Želite odgovor? Ne. Idemo onda na 10-tu repliku, kolega Beus-Richembergh, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče Vlade, u svome izlaganju iznijeli ste nekoliko stvari s kojima bih rado polemizirao, ali evo ovaj format dozvoljava možda tek da spomenem dvije. Spominjući situaciju oko Brexita, rekli ste da je hrvatska Vlada u zajedničkom nastojanju unutar EU i Komisije učinila sve…/Govornik isključen/…
Prihvatite da ovdje postoje određene vrste ponašanja, određena pravila i njih…, Ne nisam, nego vas nisam opomenuo prošli puta i puštam vas da govorite nadajući se da ćete stati. Sada govori kolega koji je samo dvije klupe iza vas i vi bez ikakvog obzira govorite na glas na slušalicu, molim vas da prekinete ili odite van. Izvolite kolega Beus Richembergh, ispričavam se što sam vas prekidao.
…da ste učinili sve što ste mogli da zaštite interese hrvatskih građana u Velikoj Britaniji. Međutim, to je pod premisom da se postigne Sporazum. Što ćemo ako do 29. ožujka ne bude postignut Sporazum? Dakle, ako Velika Britanija po Difoltu prestane biti članica, tada ništa što smo mi dogovorili i svi oni drugi unutar EU odnosno 27 zemalja praktički ostaje nedogovoreno. U tome smislu, podijelite s nama informaciju o tom riziku. I druga stvar, što se tiče BiH, kažete da ste senzibilizirali i one koji za to nisu imali ni sluha, a niti dovoljno informacija. Bojim se da to nije tako [[Upadica: Hvala]] Mnogi diplomati u Zagrebu [[Upadica: Hvala vam]] to promatraju kao miješanje u unutrašnje stvari druge suverene države kao kad bi [[Upadica: Hvala vam kolega Beus]] recimo Francuska intervenirala zbog Flamanaca u Belgiji. Hvala.
Želite odgovoriti? Izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Beus-Richembergh. Što je bila ova zadnja rečenica, nisam vas dobro čuo, što bi Francuska? Flamanaca? Ne, ne, zato sam se iznenadio, pa pokušavam naći poveznicu, dobro. Dobro, dakle, prvo, samo kratka teza o formulaciji miješanja u unutarnje poslove. Vi ste dugi niz godina diplomat parlamentarac. Ta teza je toliko pase u današnjim međunarodnim odnosima, da ja uopće ne znam tko je još može koristiti. Sve što vi radite u bilo kojem tilu se tiče negdje nekoga, na ovaj ili onaj način. Miješanje u unutarnje poslove možete zaboraviti kao koncept, slobodno, ja vam to tvrdim, svi zaključci Vijeća za vanjske poslove se obično tiču nekoga pa bi onda po toj logici sve bilo miješanje. Obrnuto. Ovo je krupna politička tema o kojoj se mi moramo angažirati i o kojoj ćemo se angažirati. To što nisu diplomati neki ovdje, u redu, mogu to misliti, to nije točno. Dva, što se tiče Brexita, i na razini Europske komisije država članica, radi se alternativni ... [[Govornik se ne razumije.]] koji bi trebao osigurati prava svih, ne samo naših državljana na istoj razini kao što je ovaj, što novim bilateralnim dogovorom ili pripremom jednostranih akata.
Hvala. Kolega Vlaović, izvolite.
Hvala predsjedniče, uvaženi predsjedniče hrvatske Vlade. Spomenuli ste u svom izlaganju nastojanja Europske unije da se ojača gospodarstvo, pa mislim da bi i nama trebalo gospodarstvo biti isto tako u fokusu interesa. Evo prije nekoliko dana je u Strasbourgu raspravljano o provedbi Strategije Europske Unije o šumama, gdje je istaknuto veliki problem nezakonite sječe privatnih šuma, što je prisutno i u Hrvatskoj. Temeljem toga i na tržištu crnog, crno tržište drvetom i namještajem, a isto tako veliki je problem istaknut zbog 36000 hektara nerazminiranih hrvatskih šuma. Gospodin Hogan je rekao ukoliko Hrvatska dostavi kvalitetan i ambiciozan plan, da se to može riješiti u pet, šest godina, pa je moje pitanje, dal' nismo bili do sad sposobni i imali ambicija to napraviti ili ne znamo, jer nismo znali ni prije par godina povući novac za štete na šumama od požara, a recimo Španjolska i neke druge zemlje su uspjele. Pa evo, dal' je to potpora gospodarstvu i na koji način će te utjecati na to, da imamo Strategiju gospodarenja šumama i da razminiramo hrvatske šume i otvorimo radna mjesta u ruralnim prostorima. Hvala.
Hvala. Hvala vam. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Vlaović. Vi koji dolazite iz Brodsko-posavske županije, vi ćete biti zadovoljni sa novom kartom NUTS II regija, zbog karte gospodarskih potpora i puno većim potporama onima koji žele primjerice otvoriti nešto u Brodskom Stupniku na primjer. … [[Upadica: Govornik dobacuje, ne čuje se.]] E, dobro, niste jedini koji ste bili protiv, bio je protiv i HDZ. Tada ste bili u koaliciji na razini Županije sa HDZ-om koliko se ja sjećam. Što se tiče razminiranja, bilo da je riječ o šumama, bilo da je riječ o nekom drugom zemljištu, hrvatska Vlada je svojim odlukama produljila rok za razminiranje, što znači financiranje i odgovarajuća sredstava, i naša, i međunarodna, posebice u nekoliko županija, gdje je nažalost minski još uvijek, odnosno minama prisutno područje još uvijek rizik za hrvatske građane, mi ćemo taj proces nastaviti i tražiti potporu i od povjerenika Hogana, nadležnog za poljoprivredu. Hvala.
Kolega Ljubić, izvolite.
Gospodine predsjedniče Sabora, gospodine predsjedniče Vlade, gospođo potpredsjednice i ministrice vanjskih poslova. Kao građanin i državljanin Bosne i Hercegovine, i kao politički predstavnik Hrvata, pozdravljam dakle potporu Hrvatske u Europskom vijeću na putu Bosne i Hercegovine prema Europskoj uniji. Posebice pozdravljam način na koji je predsjednik Vlade i ministrica su otvorili, dakle problematizirali pitanje izbornog zakona i na mogućnosti Hrvata u Bosni i Hercegovini da izaberu legitimne predstavnike, počevši od 17. i 18. listopada nakon održanih izbora, pa i kasnije na Europskom vijeću i Vijeću ministara. Ono što sam uspio pročitati, dakle, iz dokumenta, dakle, Odbora za vanjsku politiku Europskog Parlamenta pod naslovom Motions for European Parliament resolutions, vidim dakle suštinske, suštinska pitanja koja se traže da se Bosna i Hercegovina reguliraju izbornog zakona, promijene Ustava, pred izbora članova Predsjedništva i očekujem dakle da se u Europskom vijeću i Europskom Parlamentu ova pitanja dalje konkretiziraju. Hvala lijepo.
Hvala. Hvala vam. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Ljubić. Mislim da ste i vi, kao inicijator Deklaracije o položaju Hrvata u Bosni i Hercegovini i pravima Hrvata u Bosni i Hercegovini, dokumenta koji je usvojio Hrvatski sabor, sadržajno pridonijeli da emancipiramo ovu temu u proteklim mjesecima budući da predstavljate Hrvate izvan Hrvatske, a naročito Hrvate u Bosni i Hercegovini, smatram da i svojim djelovanjem ovdje, nastojite tu temu držati u fokusu. Mi ćemo nastaviti, kao što sam rekao na razini Vijeća, Europskog vijeća ili drugim formacijama ovu temu držati prisutnom. Želimo i formiranje vlasti, želimo i nastavak reformi, želimo i europski put Bosne i Hercegovine, ali želimo i pravedan izborni zakon u kojem će Hrvati biti i faktično ravnopravan konstitutivan narod, a ne samo deklaratorno, pa da onda u određenim Tijelima i to najvišim, sijede oni predstavnici koje nisu izabrali, u većinskom smislu, pripadnici hrvatskoga naroda. Hvala.
Kolega Klisović, izvolite.
... [[Govornik se ne razumije.]] predsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade. Rekli ste u svom uvodnom izlaganju da je Hrvatska ulaskom u Europsku uniju ustvari pojačala svoj suverenitet i da bi trebalo uložiti napor u budućnost Europske unije. E sad koje budućnosti Europske unije? Imamo white paper, bijelu knjigu Junkera i imamo na agendi Summit u petom mjesecu gdje će se o tome raspravljati. Mi ovdje u Saboru nismo nikad ozbiljno raspravljali o toj stvari. Ja mislim da je to pitanje koje se tiče svih građana Republike Hrvatske i da nadilazi svaku Vladu. I u tom kontekstu u stvari pozivam da Vlada pripremi stajalište Hrvatske o viđenju Hrvatske u Europskoj uniji i što Hrvatska želi u kojem smjeru da se Europska unija dalje razvija i da imamo jednu ozbiljnu raspravu u Saboru, da i sam dođete ovdje, da nas podrobnije informirate o dosadašnjem razgovorima na najvišoj razini o tom pitanju kako bi imali jedan konsenzus oko toga što Hrvatska želi od Europske unije, kojim putem da se ona razvija, jedan konsenzus koji bi onda obvezivao svaku Vladu koja dolazi nakon toga. Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Klisović. Mi smo pozivali i na konsenzus kada je riječ o položaju Hrvata u Bosni i Hercegovini, voljeli bismo da pogotovo od strane vašega Kluba koji ste davali određene konstruktivne sugestije na razini Odbora, da ste tada stali iza tog konsenzusa, bi poruka Hrvatske bila snažnija. Što se tiče različitih scenarija koje Komisija, sad već skoro prije, skoro dvije godine predstavila, naravno da su određeni scenariji jako, možemo to reći teoretskoga karaktera, određeni su puno realniji. Ono što je moj dojam kao aktera sada sa aspekta različitih institucija, imat ćemo doticaj dvije ključne rasprave, a to je dijeljenje odgovornosti imigracijske krize i dijeljenje solidarnosti u smislu konvergencije, kohezije i ravnomjerne ... [[Govornik se ne razumije.]] regionalnog razvoja nerazvijenih. To su dva vlaka koja ne idu nužno paralelno, to je ključ europskoga projekta u sljedećim godinama.
Hvala. Kolegica Mrak-Taritaš, izvolite.
... [[Govornik se ne razumije.]] predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi predsjedniče Vlade. U vašem uvodnom izlaganju ste govorili o štićenju iz zračnog prostora, ali o tome više nema potrebe, sasvim dovoljno je danas rečeno i jasni su stavovi, ali je tema i štićenje morske granice, pa mene zanima što je tu napravljeno, koje su ideje, kako se to misli činiti i u ideji stanje u našem brodogradilištima, da li je bilo razgovora na razini Vlade i razgovora o tome da vezano uz brodogradilišta, da se probaju tamo odnosno oni staviti u funkciju, eventualno izgradnje pojedinih brodova, koliko je tu uopće i sredstva, i energije, i svega potrebno, to je nešto o čemu treba voditi računa, nešto što ste u uvodnom izlaganju rekli, a koji cijelo vrijeme odlazi ispod radara, gdje se svi zapravo kapacitiramo avionima i govorimo o tome bez želje da umanjim važnost svega toga, ali apsolutno sam sigurna da je ovo jednako važno, a to nam nekako prolazi ispod radara. Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa zastupnice Mrak-Taritaš. Kada je riječ o zaštiti morske granice ili obalnoj straži, ja sam se referirao, između ostaloga danas na onome kako nam u tom procesu pomažu i Europska komisija, i različite agencije, i institucije, uopće na čuvanju vanjske granice, Hrvatska ima svoju obalnu stražu kao što vam je poznato, mi ćemo vrlo vjerojatno pristupiti i modifikaciji zakonskog okvira kojeg treba ažurirati, on je sada već donekle u nekima aspektima već i zastario. Odnos narudžbi prema hrvatskim brodogradilištima, kada je riječ primjerice o vojnoj industriji, imate nekoliko narudžbi još iz vremena i vaše Vlade, prema brodogradilištu Split, ako se sjećate, jedan od tih brodova je preuzet od strane Ministarstva obrane, sada je u testnoj fazi. Pitanje brodogradilišta, vi znate da je ova Vlada isplatila 2,5 milijarde kuna državnih jamstava, o tome nešto je bilo govora jutros na aktualnom prijepodnevu, u svakom slučaju i to, premda nisu ta jamstva ove Vlade, je doprinos pripremi za restrukturiranje, osobito Uljanika i 3. Maja.
Hvala. Kolegice Glavak, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče Vlade. Govorili ste nešto i o međunarodnom položaju Republike Hrvatske unutar Europske unije, pa bih samo htjela napraviti malu paralelu sa ne tako davnom našom prošlošću, dakle, kada u vremenu, kada Republika Hrvatska nije odlučivala unutar zemalja Europske unije. Želim podsjetiti da je Republika Hrvatska samostalno izborila slobodu, ali jednako tako da je Republika Hrvatska ušla samostalno u Europsku uniju, a ne kao što je to bila namjera nekih tada, kao dio zapadno balkanskog paketa. Stoga, s ovim vremenskim odmakom i povući paralelu na, u današnje vrijeme, osporavajući suverenitet ili suvereno odlučivanje Republike Hrvatske unutar Europske unije jednostavno ili nepoznavanje naše ne tako davne prošlosti, ili ignoriranje svih prednosti koje nam je članstvo donijelo, od sigurnosnog pitanja kojeg ste danas nekoliko puta spomenuli, gospodarskog i u svakom drugom smislu. Stoga želim još jednom podsjetiti da je Europska unija, da Europska unija se sastoji od suverenih država i naroda i da će Republika Hrvatska jednako tako štitit svoj suverenitet, i to je jedino važno.
Hvala. Hvala vam. Hvala. Ok, onda idemo na 16.-tu repliku, poštovana kolegica Vranješ.
Zahvaljujem predsjedniče, poštovani predsjedniče Vlade. Ovim putem želim istaknut da je jako važno da naši građani znaju o kojim temama naši predstavnici odnosno vi pričate na sastancima Europskog vijeća, da se tu jasno priča i o digitalizaciji, i o akcijskim planovima protiv dezinformiranja i da se jasno nameću teme koje ćemo vjerujem, koje će vjerujem biti glavne kada budemo predsjedali ... [[Govornik se ne razumije.]] i da ste se sastali u prosincu sa i Rumunjskom i Finskom, a ono što me još zanima da naglasite one promjene koje će te podnijeti Eurostatu krajem ovog mjeseca odnosno na početku drugog mjeseca, s obzirom da 2012. godina naša Dalmacija itekako oštećena s obzirom da su poduzetnicima sredstva kojima se oni financiraju, europskim sredstvima, odlukom Vlade ista bila smanjena za 10%, a isto tako ulaganja koja su se odvijala u Slavoniji i u Zagrebu su bili jednakim intenzitetom poticana, i tu je sigurno pridonijelo tome da imamo lošu demografsku sliku u Slavoniji, pa me zanima što radite na tome da to ispravimo.
Hvala. Hvala vam. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa zastupnice Vranješ na ovom pitanju. Ja sam ga kratko spomenuo u današnjem izviješću, dakle Vlada na temelju studije koju je napravio Institut za razvoj i međunarodne odnose, a na narudžbu Ministarstva regionalnoga razvoja i europskih fondova, pripremila je devet različitih scenarija nove teritorijalne podijele Hrvatske u kontekstu NUTS II regija, smatramo da će model koji će biti usvojen, a on je podjela Hrvatske u četiri NUTS II regije. Jedna će biti Jadranska Hrvatska, to je upravo onakva kakva je danas, ali bez ovoga oštećenja o kojem ste vi govorili, dakle ta nepravda će biti ispravljena, dva, Zagreb koji je prešao 800000 ljudi, bit će zasebna jedinica, Sjeverna Hrvatska, te Središnja i Istočna Hrvatska. Na taj način omogućit ćemo regionalnu kartu potpora svim onim krajevima Hrvatske kojima treba pružiti ruku podrške u konvergenciji, povoljnije, pravednije, solidarnije i trajnije rješenje u idućoj financijskoj perspektivi, prije svega povoljno za gospodarstvo.
Hvala. Idemo sada na 17.-ta replika, kolega Bauk, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Vašim inicijativama na Europskom vijeću oko Bosne i Hercegovine i Deklaracijom Hrvatskog sabora, vrlo je jasno da je pitanje stanja u Bosni i Hercegovini u hrvatskom društvu, u Hrvatskoj postalo vidljivije, kako su postali i vidljiviji i problemi, postale su vidljivije i pogreške koje političko vodstvo Hrvata u Bosni i Hercegovini radi na tom planu, pa tako se ove godine nešto intenzivnije razmišljalo o tome je li mjesto predstavnicima hrvatskog naroda na proslavi Dana Republike Srpske u Banja Luci ili nije. I zbog toga je ovakva reakcija bila ove godine, iako su predstavnici sudjelovali i prethodnih godina, dakle, to je i dobro, i loše. Slažem se s vama, ako mi ne dignemo glas, neće nitko. Ja bi volio, dakle, da oko toga postoji određeni dogovor i konsenzus, vjerujem da ste pozorno pročitali i naše prijedloge dopune odnosno amandmana na Deklaraciju o Hrvatima u Bosni i Hercegovini, i volio bih čuti od vas mišljenje treba li gospodin Čović dogodine otići na proslavu u Banja Luku, ako se već nećete izjasniti o ovome, jer ako vas mi to ne pitamo, neće nitko sigurno.
Hvala vam. Hvala. Nema odgovora, pa idemo na 18.-tu repliku, kolega Raguž, izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, predsjedniče Vlade, ministrice vanjskih poslova. Evo i ova današnja rasprava pokazuje razmjerene znanja o Bosni i Hercegovini, u Bosni i Hercegovini žive Hrvati, Bošnjaci i Srbi, i Hrvati mogu razgovarat o budućnosti Bosne i Hercegovine jedino sa Bošnjacima i Srbima. Vama zahvaljujem što poduzimate i u Hrvatskom saboru, i u hrvatskoj javnosti, što ste pomogli oko donošenja Deklaracije koja je dokument strateške razine, tako je razumijeva hrvatska javnost u Bosni i Hercegovini, a vjerujem da svi oni koji su dobronamjerni trebaju razumjeti da je potpora Hrvatske, hrvatskom narodu u Bosni i Hercegovini potrebna, jer smo imali dva puta smijenjene hrvatske članove Predsjedništva, i tri puta su nam drugi birali hrvatskog člana Predsjedništva. Hvala.
Nema odgovora. I zadnja replika, kolega Mišić, izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora, poštovani premijeru. Poslije ovog cirkusa koji se doživjelo, meni je jako žao da vas vidim nervozne koji ste uvijek izbalansirali sve, ali evo cirkus ne'ko hoće u Saboru, pa tako ga imamo. Nitko neće vama priznati da ste napravili ove dvije godine više nego svi do sada što su napravili u gospodarskom smislu, i digli ovu državu u jedan primjeran položaj. Ja sam naravno htio pitati isto o Bosni i Hercegovini, smatram da političari Hrvati Bosne i Hercegovine i Hrvatske, nisu smjeli otići u Banja Luku i nije to primjereno ni politički, ni, ne smatram to dobrim, jel 220000 koji su istjerani i 4000 poginulih ljudi koji su pobili u zločinima određeni srpski postrojbi, ne morate na ovo odgovoriti jer ste već odgovorili i vaše mišljenje dali. Ja osobno mislim da je ovo neprimjereno, odlazak u Banja Luku. Hvala vam.
Nema reakcije, dakle završili smo s replikama, pa otvaram raspravu. Prvi na redu je Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e, kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Pozdrav predsjedniku Vlade. On će se vratiti kad ja završim, to je njegovo staro pravilo, i bolje, sigurnije je ono da njega nema. Dakle, na svakom početku nove sjednice Sabora, slušamo izvješća o sastancima Europskom vijeća, i postavlja se pitanje koji je uopće smisao tih analiza. Čini se da u nemogućnosti da riješi stvarne probleme u Hrvatskoj, predsjednik Vlade nam očito želi u oči baciti zvjezdanu prašinu raspravljajući na dugo i na široko o Europskoj uniji kao nekoj obećanoj zemlji, imajući potrebu da on nama objasni, jer mi kao to ne razumijemo što je to Europska unija. Međutim, kad se sve sažme u nekoliko bitnih točaka, očito je da ovdje slušamo po tko zna koji put zaredom o temama koje s hrvatskim građanima nemaju puno veze. Tako ovdje slušamo na primjer o Brexitu, kao velika je tamo neka drama, slušamo o borbi protiv terorizma, o trgovini s Japanom, o stanju u Africi, o digitalnoj budućnosti i ne znam čemu sve ne, dok istovremeno hrvatski građani nemaju zadovoljavajući standard, doslovne se savijaju pod strahovitim poreznim pritiskom, divljačkim cijenama, skandaloznim ovršnim zakonom, dok imaju preniska primanja i s krajnjim prezirom govore o Vladi čiji rad gotovo plebiscitarno odbacuju. Andrej Plenković kaže nam u svom Izvješću da nas EU kao štiti od nezakonitih migracija, ali istovremeno ne kaže tko je stvorio te nezakonite migracije. Ova Vlada je podržavala na primjer ubojstvo predsjednika suverene države Muamera Gadafija, čovjeka koji je vodio jednu od najuspješnijih država u Africi, i koji je čuvao Europu od migranata preko Sredozemnog mora, sad kad ste ga maknuli, nije ni čudo da ti migranti masovno dolaze, to je vaša zasluga. Hrvatska je podržavala rat u Siriji, rat u Afganistanu, rat u Iraku, ti ratovi stvorili su 20 milijuna izbjeglica, i očito je da nas EU sada želi spasiti u stvari od problema kojeg je ona sama stvorila. Kad predsjednik Vlade govori o Brexitu, zašto ne kaže zbog čega su Britanci napustili tu tvorevinu, koji su ih uzroci nagnali na to? Zašto ne kaže da mnoge članice Europske unije oklijevaju s uvođenjem eura, iako imaju formalne uvijete za njega. Zašto predsjednik Vlade ne odgovori na pitanja zbog čega su toliki prosvjedi unutar Europe, zbog čega prosvjeduju građani Francuske, od kuda toliki ekstremizam na različitim razinama i u svim državama. Očito je da građani Europske unije nisu zadovoljni ne samo u Hrvatskoj, nego i u drugim državama jer ni druge ne mogu preživjeti mjesec dana od svoje plaće, i drugdje se iseljavaju, i drugdje su ogromni demografski problemi na koje Europska unija nema odgovor. Doista, što nam je to donijela Europska unija? Govorilo se da će se ovdje otvarati radna mjesta, da će stizati investicije, da će biti veće mirovine i plaće, a u praksi toga nema. Za uzvrat smo međutim dobili visoke cijene hrane, cijene režija čak više nego u zemljama Europske unije, a radna prava srozala su se gotovo na razinu robovlasništva. Pričalo se da ćemo dobiti nekakva silna sredstva od Europske unije i to smo i danas imali prilike čuti, a vidimo da umjesto da EU financira nas koji smo siromašne, mi financiramo Europsku uniju. Godišnje moramo davati 4 milijarde kuna članarine, potrošiti stotine tisuća radnih sati, e da bi za uzvrat dobili daleko manje nego što smo uložili. Kao da nam nije dosta financirati našu uglavnom posve beskorisnu javnu upravu, nego još moramo plaćati i europske birokrate koji još manje rade od hrvatskih sa još manje odgovornosti, ali za neusporedivo veće plaće. Govorilo se da će korupcija nakon ulaska u Europsku uniju biti manja, ali korupcija je nakon ulaska u Europsku uniju veća. Kažu nam europski birokrati u Europi je sada mir, pa u redu, mir je, nema rata, ali mir sam po sebi ne može predstavljati konačni cilj ljudskoga postojanja. Cilj ljudskoga postojanja trebao bi biti da ljudi budu sretni, a to je baš ono čega u Europskoj uniji nema, nema sreće i nema životne radosti. Umjesto sreće i životne radosti, u Europskoj uniji imamo ljude koji žive u užasnom stresu, u neizvjesnosti i strahu, koji su žalosni, koji nemaju miran san i nisu zadovoljni stanjem u svojoj vlastitoj državi. Jedino dobro koje imamo je to da se svi možemo iseliti iz zemlje u kojoj smo se rodili i prepustiti je kao pustopoljinu stranim korporacijama na iskorištavanje. I dosita, kad naši ljudi odlaze u Irsku, kad odlaze u Bavarsku, kad odlaze u neke druge zemlje, moramo se zapitati jesu li te zemlje ljepše od Hrvatske, jesu li bogatije resursima, je li tamo bolja klima? I shvatit ćemo da nisu, nego da je samo stvar u upravljanju, u upravljanju državom i onda se moramo zapitati posve logično, a tko je upravljao Hrvatskom do sada, da je takvo stanje nastalo? Tko je odgovoran, ne za upravljanje Hrvatske, nego za propast Hrvatske, ako ne oni koji su sačinjavali Vladu unatrag zadnjih 28 godina? Doista, mi već 28 godina imamo politiku uništenja u kontinuitetu, koja upravo sada kulminira sa predsjednikom Vlade, kojemu je Markov trg tek usputna stanica za povratak na položaj u Bruxelles, naravno veći i važniji, nego je bio kada je ovdje dolazio. Imamo premijera i Vladu kojima je jedini cilj kupiti vrijeme kako bi se mogla dovršiti pljačka Hrvatske, rasprodaja preostalih tvrtki, kako bi se moglo zadužiti građane i države kol'ko se još može, napuniti privatne džepove i nakon toga se baviti sami sobom pod zaštitom onih koji su ih ovdje instalirali. Kako na primjer objasniti činjenicu da nas predsjednik Vlade ovdje navodno istinito informira o stanju u Europskoj uniji, a istovremeno ne zna što mu se dešava u njegovom vlastitom dvorištu? On ne zna za grupu Borg, nikad čuo, ne zna za e-mail-ove, ne zna za SMS-ove, ne zna za stanje u brodogradnji, ne zna za non paper dokument, ne zna za protivljenje SAD-a prodaji aviona, ne zna zašto zastupnici oporbe prelaze u Klub Milana Bandića, zašto baš svi njemu, ne zna da tvrtka povezana s Bandićem gradi Sljemensku žičaru po 4x višim cijenama, ne zna da Pelješki most grade isključivo Kinezi i kineske tvrtke, s kineskim materijalom. Pa što on opće zna? Čovjek koji ne zna ništa o Hrvatskoj, zna sve o Europskoj uniji. Je li to moguće? Očito da što se tiče barem Hrvatske, više informacija od predsjednika Vlade ima Živi zid, jer mi smo na sve ove probleme pravovremeno upozoravali, pa ako mi već imamo više znanja od vas, onda nam dopustite da vodimo državu, maknite se. I hoćete se. Barem prema ovom istraživanju generacijskom koje smo nedavno vidjeli. Imamo Vladu koja danas govori jedno, koja sutra govori drugo, imamo ministra koji je jučer govorio da nikada neće prodati rafineriju, da bi to bio čin veleizdaje, a danas tvrdi da on to nikada nije izjavio, iako imamo audio snimku i video zapis. Imamo premijera koji kaže da će u roku godine dana otkupiti INA-u, a umjesto toga daje tu stratešku tvrtku u 100% vlasništvo stranaca. Kakvi su to ljudi koji ne drže do svoje riječi? Želite li se družiti s takvim ljudima? Želite li prijatelje koji vas lažu? Želite li trgovca, taman to bio trgovac bižuterije na Dolcu, da vas mulja? A dopuštate da takvi ljudi sačinjavaju hrvatsku Vladu? To se može nazvati svakako, ali samo ne vjerodostojno, i daje se užasno loš primjer građanima ove zemlje, i nažalost, ponavljam još jednom, to dolazi sa samoga vrha vlasti, jer ne bi Milan Bandić nikada uzimao tuđe zastupnike da nije predsjednik Vlade sačuvao svoju tanku većinu sa Tomislavom Saucha-om, prebjegom iz SDP-a. To je bio taj primjer i poznato je odavno u brojnim knjigama i spisima ono što radi lider države, raditi će i drugi iza njega. vlastitu nesposobnost da rješava probleme hrvatskih građana, diletantizam i krajnju neodgovornost Vlada brani bahatošću kakvoj smo mogli danas svjedočiti ovdje u Saboru. Imamo ministre, počevši još od potpredsjednice Dalić, pa sad preko ministra Krstičevića do samog predsjednika Vlade koji se ne mogu kontrolirati, on se ne može kontrolirati. Njemu pokažite prst i on vas hoće ugrist, date mu dječji poklon od 100 kuna, on ga baci na pod i kaže goni se. Kad čuje neku kritičku misao, kako god benigna bila odmah naziva zastupnike oporbe čobanima, panjevima, budalama, primitivcima. To je vaša komunikacija, vi ne znate s argumentima, samo silom. A to je ono, to je ono što vas u biti razotkriva i to je dobro. Glavna je poanta u stvari ta da ovdje imamo toliko lošu Vladu danas u Hrvatskoj da se mnogim grđenima čak i Europska unija čini bolja i što je najžalosnija od svega bolja je, jer od HDZ-a je sve bolje. Sve je bolje, nama vladaju lažni domoljubi, na čelu sa modernom verzijom Khuena Hedervarya, ljudi bez duha, prividni demokrati, a u stvari tirani, ljudi bez srca za narod, u stvari činovnici sa zadatkom da pacificiraju Hrvatsku da nas koloniziraju, a da istovremeno vlastitu prijetvornost i nasilje prikažu kao uljuđivanje primitivaca, zaostalih balkanaca, iako je prava istina da je Hrvatski narod uljuđeniji, kulturniji, pošteniji i duhovniji i objektivno više vrijedi nego cijela EU i NATO organizacija. Više ja držim, gospodine iz HDZ-a do zadnjeg hrvatskog čobana, nego do vašeg Jean-Claude Junckera. I ova izvješća u stvari pokazuju da se u Hrvatskoj trajno instaliraju odnarođene elite koje imaju stalnu potrebu za podaništvom, koje nam stalno ispiru mozgove kako ne možemo sami, kako nismo dovoljno inteligentni ni dostojni da sami odlučujemo o svojoj sudbini, kako nam treba mama Angela i tata i Jean-Clade da nas vode za ruku i da nam obrišu nos i zavežu vezice na cipelama. Osobno, mi u Živom zidu takve stavove ne možemo prihvatiti i s naše strane učinit ćemo sve da okrenemo ljestvice vrijednosti koje nam nameće Vlada. Naš cilj je prije svega Hrvatska, a potom svi ostali. Neka Europa raspravlja o nama, umjesto da mi raspravljamo o njima. Neka Hrvatska bude zemlja koju će se ljudi htjeti doseliti, umjesto da se žele iseliti. U tom duhu odbacujemo ova izvješća i pozivamo predsjednika Vlade da drugi put dok ide u Bruxelles slobodno tamo i ostane. Za takav korak uvijek će imati našu punu podršku. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo predsjedavajući, uvažena ministrice sa svojim pomoćnicima, žao mi je što nije premijer, međutim, jednostavno narodnim jezikom ću govoriti da postavljam pitanja i dobijem odgovor, i očekujem odgovor da nećemo dobiti ovdje nikakve uvrede od premijera, međutim ako bude i vrijeđao znači vjerujem da je se smirio da će se smiriti i da će dati odgovore one koje narod od narodnih zastupnika očekuje da se ovdje postavljaju. Činjenica je da Hrvatska država tone od kad je ušla u Europsku uniju i to je cijela, sukus cijele priče. Danas uvozimo tri milijarde eura prehrambenih proizvoda, hvalimo se sa povećanjem turizma, da, povećali smo turizam, broj turista, međutim, povećanje uvoza hrane u odnosu na 2017. i 2018. je ni manje ni više u prvoj polovici godine 2 milijarde kuna, zbog toga nama treba premijer, nama trebaju ljudi koji će biti, koji neće samo poštivati direktive, Bruxellesa, Pariza, Njemačke i njihovih čelnika, nego nam trebaju ljudi koji će tražiti partnere, partnere. Zbog čega Hrvatska država od 2020. godine će moći prodavati stranim fizičkim osobama i pravnim osobama poljoprivredno zemljište, dok u Mađarskoj to nije dozvoljeno? To u Mađarskoj nije dozvoljeno jer je bio referendum proveden i 80% Mađara je kazalo, imali su čovjeka na čelu države koji je rekao ne prodaji zemljišta kako strateškog, od nacionalnog značaja. Imamo mi dio teritorija koji ne štitimo, nemamo hrabrosti, to je Jadran, isključiti gospodarski pojas, more potvrditi Davor Ivo Stier, što je se događalo i kako se događalo. Isključiti gospodarski pojas je međunarodnom, po međunarodnom pravu, pravo Hrvatske da se proglasi, ova Vlada na čelu s Andrejom Planekovićem nikako da to provede. Kome se mi imamo dodvoravati, to je naše pravo. Hrvatskoj je Jadran jedan od najznačajnijih, to je dio teritorija Republike Hrvatske, mi imamo pravo primjenu u potpuno isključivoga gospodarskog pojasa, uvažena ministrice. Imamo se pravo za to boriti po međunarodnom pravu mora iz 82. godine, što smo i potpisali u Ujedinjenim narodima, a i Vijeće Europe čak je upozoravalo Hrvatsku da proglasimo isključivi gospodarski pojas, jer ne kontroliramo naš teritorij. Ne kontroliramo. Ni ribarske flote koje love strane, tko zna u kojim količinama ništa ne štitimo ili vrlo malo činimo za zaštitu toga glavnoga resursa kojega imamo. Hrvatska će od 2014. do 2020. uplatiti 5,5 milijardi eura, što članarina, što naknada. Ali je povukla, ne ugovorila što se čuje, što govori ministrica Žalac i ministar Tolušić, povukla je 900 milijuna od osiguranih, pod navodne znake, 10,5 milijardi, što znači povučeno je samo 9%, 9% sredstava, što je na dnu smo, čak smo Maltu, tu se s njima, na dnu smo po povlačenju sredstava i to su činjenice. Mi moramo tražiti partnere u Europskoj uniji koji će se boriti da mi izvučemo ovaj novac, da zaštitimo ovaj novac, jer je vrlo moguće da Juncker, Tusk i ta ekipa prenamijeni taj novac na sasvim druge stvari i da ne bude više kohezijski fond ili fond za nerazvijene, pa nećemo imati u dalmatinskoj zagori, u Lici u Gorskom Kotaru, u Slavoniji tako porazne demografsku sliku. Jer ne povlačimo novac i to su činjenice kojima se mi moramo boriti. Kad govorimo o euro zoni, pa šta je normalnije nego da narod odluči o tome? Da bude referendum, da struka raspravlja, jer vidimo ljude, vidimo brojne stručnjake koji se protive uvođenju, imaju svoje razloge, vidimo one koji su za, premijer Plenković i dosadašnji guverner Vujčić u za i oni to uporno guraju. Zbog čega ne referendum o uvođenju eura? Zbog čega ne vidit učinke, koji će biti učinci uvođenja eura, da li su negativni, da li su pozitivni, nego ne, on je dobio direktivu, naš premijer, on ima zadaću od Tuska, Junckera i te ekipe i on ne pita hrvatski narod. Ista stvar kad je bio Marakeski sporazum, kada je Hrvatska, Hrvatski parlament nije o tome raspravljao, zbog čega mi kolege zastupnici o tome ne bi raspravljali. Evo ja pitam premijera, nije ovdje, ali ministrica, zbog čega Hrvatski parlament nije raspravljao o Marakeskom sporazumu kad znamo da većina naših susjednih zemalja je odbila taj sporazum? Postavljamo pitanje što je diplomacija odradila i po pitanju borbenih aviona? Da li je možda Marakeski sporazum i način na koji smo mi ga prihvatili možda utjecao na odluku vašega partnera gospođo ministrice s kojim se hvalite, naša vrhovna zapovjednica i predsjednica Kolinda Grabar Kitarović će se često slika sa, fotografira sa predsjednikom Sjedinjenih Američkih Država, da li ste vi to, da li je naša diplomacija to odradila? Da li je diplomacija, ne general Krstičević, ako tvrdi Vlada da je sve provedeno transparentno, da je general Krstičević, koji je legenda Domovinskoga rata, zapovjednik 4. brigade, moj suborac, ako je on sve transparentno napravio, što je diplomacija odradila? Da li je diplomacija znala za ovo što je Amerika, Sjedinjene Američke Države da su upozoravale da se neće moću kupiti ovi avioni koji imaju na sebi dodatnu opremu? To su sve pitanja koje vrlo bina za Republiku Hrvatsku. Nama ne treba dodvorništvo, nama ne tribaju čelnici koji će ispunjati direktive, nama tribaju oni koji će se izboriti za jednakopravan status Hrvatske. Kad govorimo, npr. o tele operaterima. Tele operateri, u Hrvatskoj HT, Deuche telekom, najveću dobit ima u Republici Hrvatskoj 42%. U Europi, ne u Europskoj uniji, u Europi 20%. Tko to pogoduje tele operaterima da izvlače najveći novac iz Republike Hrvatske? To se moramo izboriti, mi se moramo izboriti da tele operateri plaćaju pravo služnosti, tele operateri da kad postavljaju svoje antenske stupove, bazne stanice ili bilo koje druge građevine, imaju, moraju imati građevinsku dozvolu, isto kao u Njemačkoj, ni manje ni više. Tko štiti ovdje njemačke interese, da Njemačka tvrtka ima najveću dobit u Republici Hrvatskoj. To su pitanja, ako smo jednakopravni, imamo li mi hrabrosti o tome govoriti? Da zaštitimo hrvatske interese, samo, ponavljam, kod tele operatera najveća dobit je u Republici Hrvatskoj, 42% marže i s tim se predsjednik Uprave HT-a hvali i tu dobit ne ulaže u Republiku Hrvatsku, ulaže u Crnu Goru, razvijaju svoje projekte, a u nas smo na dnu po pokrivenosti po internetu. Bazne stanice postavljaju gdje god žele, razine zračenja su stostruko veće nego u njihovim državama, postavljaju ih na vrtiće, škole, da li se netko bori za interese hrvatskog čovjeka. Zbog čega se ne izborimo da mikrosolari ili solarni paneli budu u Republici Hrvatskoj postavljeni, da se izborimo za taj novac, da postavimo na svaku kuću, da imamo, a ne da pogodujemo vjetroelektranama i velikim objektima kao što je bila termoelektrana Peruča, uvažena ministrice Burić? Zašto nemamo neovisnu obitelj, energetski neovisnu i da se za to izborimo, da u Lici, u Kninu, u Sinju, nebitno gdje, naš čovjek, gdje gradovi lokalne samouprave puno imaju problema sa socijalnim kategorijama, ogroman novac izdvajaju za ogrjev, da taj novac ulažemo u mirkosolare tim ljudima. E to su rješenja i taj zakon smo vam mi ponudili iz MOST-a, u proceduri je, zbog čega ne dođe u raspravu, pa vi ga preinačite, izborite se da bude to u kvotama mikrosolare, ako Finska može mikrosolare koristiti više kapacitete nego Hrvatska koja je bogata sa sunčanim danima, zašto mi to ne koristimo, ne koristimo naše resurse za čovjeka, mi niti jedan zakon koji direktivu ne donosimo iz europske unije nije u interesu pojedinca čovjeka, niti jedan, nego u interesu skupina ili tele operatera ili energetski ili medijski ili ne znam sve čijih, i to je problem ključni. To je ključni problem. Nije dovoljno, ja znam da naš premijer je diplomata, pravnik, da tu je ponikao, da zna brojne jezike, pozna Junckera, Tuska on je s njima u vrlo prisnim odnosima, ali od toga hrvatski narod nema ništa, hrvatski građani apsolutno nemaju ništa. I zbog toga imamo katastrofalnu demografsku sliku. Ja imam podatke za svoju dalmatinsku evo ovdje Zagoru, pa mislim katastrofalno, samo evo žao mi je što nije gradonačelnik Trilja, da vidite koji je u posljednje tri godine, koliko je ljudi otišlo iz tih, to su prazna mjesta, tako je u Lici, tako je u Drnišu, tako je u Kninu, tako je u Sinji, tako je Gorski Kotar, Lika, cijelo područje prazno, a mi najgori po povlačenju EU fondova, i čak one resurse koje imamo kao što su šume, ne koristimo na najbolji način, nego u druge zemlje Europske unije, kao Gorski Kotar npr. koji ima ljude koji su stručni i koji se bave, koji imaju tradiciju proizvodnje drva, balvane izvozimo u Italiju, ljudi naši odlaze radit u Italiju, s naših područja i nama se vraća njihov proizvod gotovi od drva kao njihova dodatna vrijednost, i tu prodajemo. Pa stanite, gdje je tu logika? Zašta smo se mi to izborili u Europskoj uniji u Europskom vijeću, za praznu državu? E ako je to naša država u Europskoj uniji, onda smo mi, nismo jednakopravni. Gospodin Plenković kako i bivše Vlade su zakazale, u zaštiti čovjeka, to je činjenica. I druga stvar, morat ću na kraju kazati, da Hrvatska ima obavezu, ministrice, i to Povjerenstvo o kome kolega Grmoja, da poglavlje 23. u pristupanju Europskoj uniji Srbije, da sazovete to Povjerenstvo i da ne kršite važeće odluke, dokle god Srbija ne kaže gdje su naši nestali i poginuli. Gdje su naši nestali? To je minimum što možemo napraviti prema tim ljudima i zato vapaj i prosvjed prije tri mjeseca u Vukovaru, je bio vapaj Vukovara i tribamo samo osluhnuti, neću politizirati ovdje ni izjavu Milorada Pupovca ni izjavu Penave, ni Milorada Pupovca koji me ovdje na stanci malo i napao, ali nema veze, ja to prihvaćam, meni to nije nikakav problem, neka napadaju, ali je činjenica da zločin ne zastarjeva. Naše žrtve, naše žrtve, naši nestali, pa to je uvjet Vučiću, to je uvjet. Ne možemo mi tu biti ispred, Vučić ispred naših nestalih, ratna šteta, pa nisu nas svemirci napali, nisu napadali Vukovar svemirci. Kolege iz HDZ-a, ratna šteta je ono što Hrvatska mora tražiti i izboriti se i uvjetovati Srbiji ako hoće ući u Europsku uniju, vjerujte mi da bi to druge države nama radile, sjetite se što je nama Slovenija radila, ministrice zaštitite interese Hrvatske, vi i premijer. Hvala.
Hvala, sljedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ivan Domagoj Milošević.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora, potpredsjednice hrvatske Vlade, uvažene kolegice i kolege. Pa za početak ove godine ću kao i točno prije godinu dana, doduše minus jedan dan, naglasiti, kom pravo kom krivo da europske teme jesu hrvatske teme i da nisu odavno već vanjska politika Republike Hrvatske i veselio sam se do svih današnjih zbivanja argumentiranoj raspravi, posebno oko onih tema oko kojih se ne slažemo i pitanja kojih se ne slažemo. Da li će te rasprave biti, ne znam. Nastojat ću u sljedećih 15-tak minuta po temama oko kojih se zapravo uglavnom održavaju sjednice Vijeća tokom prošle godine prokomentirati s posebnim naglaskom na teme koje se tiču Hrvatske u Uniji, naše pozicije u Uniji. Tih je pet skupina, tema jedinstveno tržište i gospodarstvo i inovacije, vanjski odnosi, unutarnja sigurnost i orana, migracije i višegodišnji financijski okvir za šećer na kraju. I dopustite mi još uvodno reći sljedeće, na prvom sastanku prošle godine u veljači, neformalnom sastanku Vijeća naglašena je važnost zadržavanja autonomije Europskog Vijeća u odlučivanju. To napominjem zato što, Bogu hvala, uz razno razne rasprave, pa čak i rasprave od transnacionalnim listama to i prije svega dokazuje da Unija i pokazuje, Unija jest i ostat će još dugo Unija suverenih država i suverenih naroda. Jedinstveno tržište, gospodarstvo, inovacije i digitalizacije, najkraće moguće, dakle uz strategiju jedinstvenog tržišta ja ću naglasiti Strategiju jedinstvenog digitalnog tržišta energetske unije, zato što mislim da ukoliko budu ispravno osmišljene i provedive, mogu biti na korist posebno malim državama članicama. Na cijelom teritoriju Europske unije u 2018. nastavljen je trend rasta gospodarstva, taj rast se temeljio na potrošnji i ulaganjima. Na žalost države članice se naravno nisu jednako oporavile od prethodne gospodarske krize i oporavak, bez obzira bile članice euro zone ili ne bile izravno ovisio o provedbi strukturnih reformi i o pravodobnosti poduzetih aktivnosti proteklih godina. Nažalost u zadnjih otprilike šest mjeseci, primjetno je usporavanje posebno velikih tržišta, gospodarsko usporavanje velikih tržišta Europske unije, postoje razlozi za zabrinutost za također nekolicinu, a posebno one koji su u trgovinski izravno povezani sa Velikom Britanijom, s obzirom na situaciju sa Brexitom, međutim dobra vijest jest ipak za sve na razini Unije, naravno, a to je da je nezaposlenost najniža od 2008. godine, posebno nezaposlenost mladih. U trgovinskoj politici Unije naglašava se vrijednost novo potpisanih ugovora o slobodnoj trgovini sa Japanom i Singapurom, i pregovori koji slijede dalje s Meksikom, Čileom, Australijom i Zelandom. Osobno sam se zalagao i podržavao, i podržavam sporazum o slobodnoj trgovini sa Kanadom. Jučer smo obilježili prvu godinu tog sporazuma, rezultati proteklih godinu dana potvrđuju ispravnost odluke, međutim, osobno mislim, osobno mislim da postoji negdje granica u nekom trenutku gdje treba podvući crtu i trebat će Unija podvući crtu na sporazume o slobodnoj trgovini. Naime, ono što je evidentno, mnogo pokazatelja, nemamo sad vremena za tu raspravu, je da globalni takozvani globalni multilateralizam jest u povlačenju, i da će u neko dogledno vrijeme takav dosadašnji multilateralizam zamijeniti nešto drugo, da li će to bit unutar zapadne civilizacije, hoćemo zvat to kršćanske civilizacije, kako god hoćete, mislim da će u tom smjeru ići pitanje slobodnih trgovina. Što se tiče rasprave od nadnacionalnim odnosno paneuropskom oporezivanjima, mislim da bi do daljnjega trebalo zastati na raspravi o oporezivanju digitalne ekonomije, ne ići u nikakve daljnje rasprave o nadnacionalnih porezima u Uniji. Što se tiče digitalne ekonomije, činjenice, posebno za manje države članice koje teško mogu velike gigante u digitalnoj ekonomiji oporezovat da to ima, ima smisla, pa tako i za nas u Hrvatskoj. Također mislim da čim prije treba uslijediti zakonska regulacija tako zvanog virtualnog svijeta i time riješiti ne samo pitanje zaštite osobnih podataka, nego i dezinformiranja tako zvanih fake news, društvene mreže uredit, ja volim reć' da ako u normalnom svakodnevnom životu nitko od nas se ne može proglasit Trnoružicom ili Petrom Panom, ne vidim zašto bi u virtualnom svijetu koji je za našu djecu, znam po vlastitoj djeci sve važniji, netko mogao biti Petar Pan ili Trnoružica. Što se tiče vanjskih odnosa, neću spominjati niti Afriku, niti Bliski istok, spomenut ću Brexit, 25. studenog prošle godine Europsko vijeće je potvrdilo Sporazum o povlačenju Britanije iz Unije i u principu danas ovo što sve vidimo jest u Britaniji, u Londonu, u njihovom Parlamentu, i u principu posljedica tog Sporazuma kako će ta priča završiti, vidjet ćemo idućih dana ili tjedana. Što se tiče zapadnog Balkana, mislim da je dobro da je na inicijativu predsjednika Vlade dogovoren sljedeći sastanak Europska unija-Zapadni Balkan za vrijeme hrvatskog predsjedanja koje će biti u prvoj polovici 2020. godine. Naime, taj prostor i jest za Hrvatsku, i geopolitički, i geostrateški, i gospodarski bitan, bio je i bit će u budućnosti. Što se tiče Bosne i Hercegovine, ja se nadam da su europski čelnici konačno postali svjesni stvarne situacije u Bosni i Hercegovini, položaj Hrvata kao konstutivnog naroda i legitimnost zastupljenosti u Predsjedništvu Bosne i Hercegovine. Očekujemo podršku u izmjeni izbornog zakona i shvaćanja obveze koju Republika Hrvatska kao punopravna članica ima prema Bosni i Hercegovini i hrvatskom narodu, a jednako tako se nadam da će Europska unija predano raditi u pomoći cijeloj Bosni i Hercegovini u izgradnju institucija i ravnopravnih odnosa unutar Bosne i Hercegovine. Ovo što sam malo prije spomenuo što se tiče zapadnog Balkana, ni za to nemamo vremena, ali odnos između Srbije i Kosova, s druge strane ipak pozitivan dogovor između Makedonije i Grčke, mislim da samo jasno pokazuje koliko svi zajedno i u ovoj dvorani bez obzira slagali se, ne slagali se, trebamo imat oči uprte na taj prostor, a također moram reći jer nisam pričao o Africi, da bi Europska unija svoj kredibilitet, pa i međunarodni, mogla steć' i ojačat ako bi zaista uspjeli rješavat probleme na prostoru bivše Jugoslavije, a onda ćemo moći raspravljati i o tome kako će se i što će se događati u Africi i na afričkom kontinentu. Što se tiče unutarnje sigurnosti i obrane, teme koje su svim narodima Europe visoko na listi i mislim da ako se ispravan način pristupi pitanjima sigurnosti i obrane, mogu biti faktor ujedinjavanja nad prostoru Europske unije. Ja ću ih kratko pobrojati, dakle: zaštita vanjske granice, jačanje europske granične obalne straže, Schengenskog prostora, dogovor oko reforme zajedničke politike azila, što skorije donošenje nove uredbe o mehanizmu Europske unije za civilnu zaštitu i financiranje iz sredstava Unije, i zadnje, napredak na području zajedničke sigurnosne obrambene politike, ali uz nadopunjavanje i jačanje aktivnosti NATO saveza. Što se tiče migracija, bez obzira što se nastavlja silazni trend nezakonitih prelazaka migranata, ključan je dogovor na razini Unije o sveobuhvatnom europskom pristupu migracijama koji počiva na tri stupa. Nedugo sam, prije jedno dva mjeseca o tome govorio, ali mislim da nije, ovaj, loše ponoviti. Dakle, prvo je zaštita vanjskih granica, i upravo što se tiče vanjskih granica najveći je napredak i postignut na razini Unije za sada, utrostručit će se i europska i granična obalna straža, odvojeno je i više novaca naravno za to, događa se daljnja integracija europskog sustava za nadzor granica, i jedan podatak koji je čini mi se malo poznat, a to je danas procjena iz Bruxellesa da u Europskoj uniji boravi 1,5 milijun migranata koje treba vratiti u države koje su došli, kasnije ću se vratiti na ovo, to nije nebitno, ne samo broj, nego sama činjenica o povratu. Dakle pod dva, vanjska dimenzija migracijske politike. Europska komisija se intenzivno bavi i održivim ulaganjima i radnim mjestima tako zvanim Maršalovim planom za Afriku. Cilj je deset milijuna novih radnih mjesta u idućih pet godina, međutim ono što je sad već sasvim jasno što se tiče Afrike, a to je da, lijepo je slati novce, ali ako hoćeš nekom pomoć, onda ga nauči ribu lovit, nemojmo ribu poklonit, a ako ga ne naučiš ribu lovit, onda se nemojmo iznenadit da ljudi dođu potražit tu ribu u Europu. Još jedna rečenica samo, mislim da je svima jasno također, spomenuo sam danas već ovdje, zapadnu civilizaciju sama Europska unije bez partnera poput SAD-a, ali i ostalih partnera, globalno, koji imaju želju pomoći stvarno razvoju afričkog kontinenta, neće biti u stanju rješavati pitanja na dugi rok, posebno s obzirom na demografsku eksploziju koja u sljedećih 30-40 godina će Afriku dovesti na 2,5 milijarde stanovniku, uz klimatske promjene, uz disfunkcionalnost institucija i ponekih afričkih država mislim da je jasno gdje će ti ljudi potražiti bolji život. I treće što se tiče migracija, unutarnja dimenzija migracijske politike i nužnost dogovora oko reforme zajedničkih politika azila, Austrija je predložila mislim ispravno za vrijeme svog predsjedanja, da uz solidarnost se doda i fleksibilnost što se tiče politike azila, s ciljem da se sporazum postigne prije europskih izbora 2019. Mislim da to nije realno, s obzirom da se i višegodišnji financijski okvir planira također donjet prije izbora 2019., ove godine i to je prolongirano za jesen 2019. Ja bih dodao, također da se ne može pod tu famoznu solidarnost jednako podvesti države koje gube vlastito stanovništvo i one koji su ekonomski puno snažnije, a koje privlače naše mlade ljude, ne samo hrvatske mlade ljude, i ostale iz država prije svega istoka i juga Europe. Stabilnost Europske unije, između ostalog, ovisi upravo o razumijevanju ove teze, a to je da ne možemo očekivati da na istoku i jugoistoku Europe ili jugu, dok odlaze mladi ambiciozni ljudi će netko birokratskih odlukama u Bruxellesu, pozivajući se na tu solidarnost određivati kvote za migrante koje će slati u države kao što je Hrvatska. Jedna rečenica mi je, čitajući ove materijale, posebno zapela za oko. Kaže ovako, treće države, osobite Turska, trebaju provoditi readmisijske postupke, te prihvaćati nezakonite migrante iz Europske unije. Logično pitanje se postavlja, zašto? Zašto bi to te države trebale, po čijem nalogu? Moje logično pitanje, kao nastavak na ovo je ne stavi li se zapravo na ovaj način i ovim pristupom u Bruxellesu, alat drugima u ruke, znači onima izvan Europske unije, umjesto da alat u smislu nadzora granice, kontrole migracije kao što rekoh, samo ću u desetljećima pred nama dalje eskalirati, moraju biti u rukama Europske unije i o tim alatima i kako će se oni koristiti moraju odlučivati suvereni narodi Europske unije. Kao što rekoh, na kraju samom, kao što kažu šećer na kraju, višegodišnji financijski okvir. Mislim da je opet bitno iznijeti podatak, jer se često barata raznim brojkama, dakle prijedlog Komisije je višegodišnjeg financijskog okvira 1135 milijardi eura, dakle u 7 godina, to u tom periodu predstavlja svega 1,11% BDP-a u budućih 27. Ako uzmete u obzir koliko je inače proračunska potroška odnosno na BDP velike većine ili prosjeka Europske unije, onda je to zanemarivo, ono što je puno važnije to je kako će se, na koji način i u kojim dogovorima koristiti taj novac. Održana je rasprava u prosincu prošle godine o toj tzv. pregovaračkoj kutiji. Cilj donošenja, već sam spomenuo, više ne proljeće, nego jesen 2019. to znači, novi Europski parlament, odnosno sastav i nova Europska Komisija. Za našu zemlju osim visine fondova, budućih naravno, ključna je razina predfinanciranja i sufinanciranja, te odgovarajuće razdoblje za apsorpciju fondova, u financijskom okviru. Već je sada, barem na sastancima i to ovim samo parlamentarnim, pretpostavljam da je to još puno žešće na operativnim sastancima, a to je podjela između neto uplatitelja i neto korisnika proračuna, međutim, ja ovdje po ne znam koji puta moram i želim naglasiti i to činim i kad sam u prilici bilo gdje izvan Hrvatske. Neto uplatitelji moraju biti svjesni da jednim dijelom zaslužuju ili njihov gospodarski rast i brži oporavak je zaslužan i činjenica da kohezijskom politikom, konvergencijom, dakle upravo kohezijskim fondovima i njihove tvrtke u manje razvijenim prostorima Europske unije i državama imaju poslove, da su zbog toga veće, jače, imaju veću zaposlenost i profitabilnije, prema tome, argument da treba uštediti na kohezijskoj politici, ponovno ugrožava same temelje stabilnosti Europske unije, ja ovo ne govorim samo iz pozicije hrvatskog interesa, nego govorim zato što osobno stvarno mislim da onaj tko je za dugoročnu stabilnost Unije i zajedničko suočavanje sa mnogim izazovima koji su svih vrsta, tehnološki, demografski, sigurnosni, ekonomski, društveni, za Uniju sigurno lakše ćemo to s tim se nositi unutar Europske unije, međutim, da bi to bilo održivo, nužno je da oni bogatiji plate i uplaćuju taj novac jer jednim dijelom će im se ionako vratiti a s druge strane omogućiti će puno lakše da se mlade ljude zadrži u državama koje pripadaju istoku, jugoistoku ili jugu Europe. Evo to je to, naravno Klub HDZ-a će glasati za izvješće.
Hvala lijepa. A sljedeći Klub zastupnika je onaj SDSS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Milorad Pupovac, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana gospođo potpredsjednice Vlade, poštovane kolegice i kolege. Mi koji smo duže u ovom Parlamentu ili koji imamo dužu političku memoriju, sa zanimanjem, ali i sa zebnjom slušamo neke od naših kolega koji večeras i danas ovdje govore. Sjećamo se razgovora Hrvatske u Jugoslaviji i o tome zašto to nije valjalo. Sjećamo se razgovora i slušamo razgovore o Hrvatskoj u EU, o tome zašto ne valja Hrvatskoj unutar Europske unije. I postavlja se pitanje što je to, zašto u 30 godina u tri decenije mi vodimo jednu te istu raspravu? Gdje trebamo biti, s kim trebamo biti i gdje nam je eventualno dobro i pri tome stalno upiremo prste u druge. Nije nam dobro zbog drugih, ne valja nam zbog drugih, a ne pitamo se šta smo mi uradili da nam bude bolje. Šta smo uradili da nam bude bolje u Europskoj uniji, raspravu koju sam danas ovdje slušao o Europskoj uniji izaziva zebnju u meni jednako kao što u meni izaziva zebnju to što se događa u Europskoj uniji i što se događa s Europskom unijom unutar aktualnog geopolitičkog svjetskog procesa u kojoj Europska unija slabi, slabi njezina politička, slabi njezina ekonomska moć, jer je stisnuta između različitih moćnih i sve moćnijih geopolitičkih igrača, a sama unutar sebe suočena sa dvije stvari. Sa naraslom ekonomskom i socijalnom nejednakošću, između mladih i starih, onih koji su mogli računati, koji uživaju u mirovinama i onih koji ne mogu misliti na to da će dobiti posao a kamoli mirovinu. Između država koje su razvijene i onih koje su nerazvijene, one koje su stare članice i one koje su nove članice, koje su tek ušle. Da ne govorim o tome da okolo na rubovima Europe vode se ratovi većeg ili manjeg intenziteta, za koje u nekim slučajevima Europa nema odgovornost a u nekim slučajevima ima i sama odgovornost. Prema tome, je li to relevantno za Hrvatsku? Onaj tko misli da nije, taj ništa ne zna o tome što Hrvatsku očekuje sutra. Ili ima lakomislene odgovore na to kao što su ih znali imati neki naši prethodni. A nema lakomislenih odgovora, ako ima onda je lakomislena budućnost i neizvjesna budućnost, u svemu, pa onda i u vođenju države, zato raspravu oko stanja u Europskoj uniji koju smo danas započeli nije smjela ugroziti ova vrsta rasprave koju smo imali na počeku. Optuživati potpredsjednicu Vlade za izdaju državnih interesa i za pitanje za koga radi, zbog toga što je radila za privatnu kompaniju, optuživati predsjednika Vlade da ne radi za Hrvatske interese i za čije ih radi, i to za koga, za zemlju u kojoj pojedini tabloidi ga nazivaju najpogrdnijim imenima i širiti k tome ovdje raspoloženje koje, to ću reći, jer ga se šire pojedini ljudi i izvan Sabora, antisrpsko raspoloženje i kazati ne, mi to ne radimo. A pri tome koliko crno pod noktom nisu radili za nestale, niti rade za nestale, a mi koji radimo znamo što je to i koliko je to teško i ne brojimo ih na naše i njihove, nego ih gledamo kao svoje, bili Hrvati ili Srbi. I nikoga ne optužujemo zato što znamo koliko je to teško za riješiti. Što se tiče pitanja koja je predsjednik Vlade ovdje otvorio, ali prije toga samo da kažem, s kim ćemo mi na svjetskoj vjetrometini koja ide prema nama? S Europom nećemo, sa susjedima sa jugoistoka Europe nećemo, pa s kim ćemo? Sami? Nema toga više. Nema ni autarkične Albanije, ona je našla svoje mjesto, nema ni drugih koji su vodili sličnu politiku, niti je to moguće, niti mi imamo snage za bilo šta od toga. Ali da se vratimo na teme koje su ovdje spomenute i vrijedne su pažnje. Jugoistok Europe i susjedi, doista je istina da mi ukoliko nećemo surađivati s Bosnom i Hercegovinom, Crnom Gorom, Srbijom i Makedonijom, dalje Turskom, nećemo moći izdržati valove migranata koji dolaze. Sami ih ne možemo zadržati. Badava mi postavljali ovdje pitanje kao što neki kolege s pravom postavljaju, a ko je uzrokovao da dođe do tih migranata? Pa znamo mi tko je uzrokova, nismo mi, ali možemo li mi postaviti pitanje tome, možemo postaviti pitanje, ali odgovor možemo dobiti koji nam se neće dopasti, jer nismo u rangu zemalja da možemo postavljati tu vrstu pitanja, kao pojedinci možda možemo, ali kao zemlje ne možemo. Dakle ono što možemo, možemo tražiti da spriječimo da to uzrokuje što je moguće manju štetu po nas. A ako to trebamo raditi sa nekim pa bolje da radimo s nekim, pa makar i s njim i ne bili u ljubavi, nego da trpimo štetu, to rade pametne politike. Ne pametne to ne rade. Ne pametne vode raspravu ove vrste. Zato sa susjedima treba razvijati funkcionalnu suradnju i u pitanjima migracija, i u pitanjima sigurnosti, i u pitanjima borbe protiv terorizma. To je naš nacionalni interes. To nije samo očekivanje Bruxellesa. To je očekivanje koje treba osvijestiti kao potrebu kod naših građana, kao potrebu Hrvatske. Kako to napraviti, drugo je pitanje. Što se tiče pitanje Bosne i Hercegovine, koje je posebno važno za neke dijelove, neke od naših kolega, a relevantno je za sve nas. Predsjednik Vlade, Andrej Plenković, jedan od prvih hrvatskih političara koji je to pitanje postavio u Bruxellesu na način da ga se slušalo. Ranije se to nije moglo, iz različitih opterećenja koje smo imali na leđima. Jel se to svakome sviđa? Ne sviđa. Je li to nešto što se može ići bez granica? Ne može. Ali pitanje je na stolu i čulo se. Da nije postavljeno, da ga nije postavio predsjednik Vlade, mi ga onda ne bismo imali kao temu. Onda bismo tek imali pitanja da se bavimo, a gdje smo mi u cijeloj priči? Pitanje financijskog okvira za naredno financijsko razdoblje, važno pitanje, iz dva razloga. Zato što smo mnogo očekivali od Europske unije upravo u tom pogledu, europski fondovi su rješenje za čitav niz naših financijskih, razvojnih, gospodarskih potreba, za potrebe financijske konsolidacije, popunjavanje budžeta, a istovremeno i za potrebe onoga što Hrvatska nasušno treba, a to je uravnotežen regionalni razvoj, razvijenu i moderniziranu poljoprivredu, unaprijeđenu znanost i obrazovanje, da spomenem samo neke važne teme. I naravno, digitalizirano društvo. Što smo mi napravili u proteklih 3, 4 godine, od sredstava koje su nam na raspolaganju? Budimo iskreni, s kolegom Buljom se ne moram složiti u mnogo stvari, ali on je tu u pravu. Nemojmo se pokrivati onim što ćemo eventualno još potrošiti. Koliko smo potrošili? Daleko malo od onoga što smo mogli. I to je kolegice i kolege, bio rizik da Hrvatska u sljedećem financijskom razdoblju za iste te potrebe za koje je dobila u ovom razdoblju iz kojega izlazimo, zapravo ne dobije novac. I onome tko je učinio da ga ponovno dobijemo, tih 10,5 milijardi, treba reći hvala. A napasti ga tamo, gdje ga treba napasti, gdje ima osnova da se napadne, ali na ovom mjestu ne. A gdje možemo napasti jedne druge? Ja sam član vladajuće većine i odgovorno ću reći tamo gdje smo mi odgovorni. Ne funkcionira nam država, ni državna uprava, ni sistem, ni povlačenje sredstava iz fondova Europske unije, i to treba reći ministrima, ne funkcionira. I to je ozbiljan problem. Optuživati jedni druge za izdaju ove priče je bedastoća, i budalaština, i neodgovorna politika, ali upozoravati na ovo je odgovorna politika, jer onaj tko to ne radi u ime Vlade, onaj tko to ne radi u ime Općine i Grada, taj čini štetu ovoj zemlji, jer ima novaca na pladnju za koje su se mnoge generacije prije toga izborile dok smo se borili da zemlja postane članicom Europske unije, a onda se sad postajemo nesposobni, dobijemo luksuzan, najmoderniji model vozila da ga upravljamo, a onda nismo u stanju voziti onoliko koliko on dopušta, i koristiti ga za ono za što se može koristiti. Zadnje što želim reći, točno je, točno je 27 godina od međunarodnog priznanja, i 21 godina od mirne reintegracije, završetka mirne reintegracije, a što prolaze oni koji su bili dio te priče u međunarodnom priznanju i koji su bili dio te priče u realizaciji Erdutskog sporazuma i mirne reintegracije? Jedan od njih sam ja, i drugi predstavnici srpske zajednice. Što prolaze oni ljudi koji su vjerovali da će Europa svima donijeti bolje i da trebaju poštivati volju hrvatskoga naroda ako želi samostalnost i kad sad upozoravaju da stvari ne valjaju i da pripadnici manjina nisu ravnopravni, posebno srpska manjina? Onda ih se napada da su puzajući agresori, puzajuća im je pamet, a oni koji imaju razumijevanja za takve riječi, a neki sjede ovdje, neka se sjete što smo činili zajedno da zemlja postane članicom Europske unije. Nadam se da nisu zaboravili, neka se sjete što smo uradili da mirna reintegracija ne bude, da ne završi loše, nego da završi upravo onako kako je trebala završiti, kao pozitivan, nakon niza krvavih mjeseci i godina da završi kao pozitivan ishod hrvatskog procesa osamostaljenja.
Hvala. Sljedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani gospodin Joško Klisović.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, pozdravljam i potpredsjednicu Vlade i ministricu sa suradnicima. Danas nam je točka dnevnog reda Izvješće predsjednika Vlade sa Europskog vijeća. Europsko vijeće je de facto najviše tijelo Europske unije u kojem sjede, makar ne donose zakonodavne akte i ne sudjeluju u tom procesu, u kojem sjede premijeri i predsjednici država. Donosi temeljne političke smjernice o tome kako upravljati Europskom unijom i gdje Europsku uniju voditi. I ono bi kao takvo trebalo demonstrirati onaj europski duh, onu europsku kulturu. No upravo pod tom točkom dnevnog reda, eto imali smo priliku u Hrvatskom saboru, članici Europske unije vidjeti kompletno antieuropsko ponašanje. Drage moje kolegice i kolege, očigledno nas brzo prebaci i ona, dovoljna je mala iskra i ona balkanska strana se brzo pojavi i izađe van. Ja sam žalostan, moram priznati, zbog toga, ne ide to sve nas ovdje, to je potpuno jasno, ali da se takve stvari događaju u našem parlamentu i da nismo u stanju održati onu razinu političke kulture u koju se svi kunemo u svakom trenutku, obuzdati sebe, onda to ukazuje da stvari ipak nisu onako dobre kao što bi mi svi to željeli. I to ne samo kako gospodin Pupovac kaže, u ekonomiji u odnosno prema manjinama, u odnosno prema mnogim ranjivim skupinama i stvarima u Hrvatskoj, nego ni u vlastitom ponašanju. Godina je brzo protekla, mnoge su se teme raspravljale na Europskom vijeću, bilo je puno izazova pred Europskom unijom i njezinim članicama, pa tako i Hrvatskom u cijelom ovom razdoblju, pa tako brzo vrijeme prolazi da i dolazi i doba uskoro hrvatskog predsjedanja Europskom unijom. Meni je drago što je eto i predsjednik Vlade ponovio da imamo neke prioritete i da će doći u Sabor sa razrađenim, bar sam ga tako shvatio, doći u Sabor sa razrađenim materijalom i ja bi volio raspraviti upravo sa Vladom te prioritete, utvrditi koji su to ključni indikatori uspješnosti po kojima ćemo mjeriti rezultat hrvatske politike tijekom predsjedanja Europskom unijom. Ja vjerujem da tehničke pripreme teku kako trebaju teći, uz sve probleme i izazove koje tako složeno predsjedanje nosi, ako ne bude sve tehnički odrađeno kako treba, mi smo uvijek bili dobri u improvizaciji, ja vjerujem da će naše predsjedanje uspješno završiti, bez obzira što mi na, u naslov intervjua stave razni urednici. Kad se pročita što govorim o tome onda se vidi da vjerujem da će Hrvatska odraditi kvalitetno posao predsjedanja, ali jednako tako mislim da taj posao predsjedanja nije isključivi posao Vlade, da treba uključiti druge državne institucije, uključujući Hrvatski sabor, a kroz Hrvatski sabor i hrvatsku oporbu. Imamo razne formate gdje možemo razgovarati o pitanjima vezanim za Europsku uniju, gdje možemo djelovati i u tom kontekstu i predsjedanje Europske unije držim kao jedan zajednički državni projekt kao što držim i članstvo u Europskoj uniji, ne kao isključivu odgovornost i nadležnost Vlade, nego svih institucija Republike Hrvatske pa de facto u tome i hrvatske, cijele hrvatske javnosti. Dakle, ponavljam još jednom nije dovoljno doći i reći imamo pet prioriteta, energetika, promet, digitalno povezivanje, proširenje, zapadni Balkan, sigurnost, migracije itd., nego potrebno je raspraviti prije nego što takav neki papir objavimo našim partnerima u Europskoj uniji unutar Hrvatskog sabora sa parlamentarnim strankama, o tome što je hrvatski interes i kako ga kroz predsjedanje postići. Jednako tako, kada govorimo o budućnosti Europske unije, Summit je pred nama, 5. mjesec još malo tu, još uvijek ne znamo koja je to politika i stajalište Republike Hrvatske, za što se zalažemo, u kojem smjeru da Europska unija ide. A ne znamo iz jednostavnog razloga, jer nismo sjeli i o tome razgovarali. Ja znam da će Vlada sigurno imati neko stajalište i u tom kontekstu kao što sam rekao u svom replici premijeru, smatram da nije dovoljno da Vlada samo ima stajalište i da ga zastupa, jer ovo je pitanje puno veće od jedne Vlade, ovo je pitanje svih hrvatskih građana a onda bi njihovi predstavnici, dakle mi u Saboru trebali imati prilike da kažemo u kojem smjeru vidimo razvoj Europske unije i kako bi on, kako bi se Hrvatska u njemu trebala snaći i za što, što bi trebala zagovarati, jer ako tu priliku nemamo, onda jednostavno opet imamo deficit demokratskih odluka oko važnih pitanja Hrvatske budućnosti. I u tom kontekstu predlažem još jedanput da dođe Vlada sa stajalištem u Sabor, u Saboru se može očitovati podržavajući takvo stajalište ili čak donoseći možda i neku deklaraciju o položaju Hrvatske u Europskoj uniji ili o budućnosti u Europskoj uniji kako ju vidi Republika Hrvatska. Ja ne vidim razloga da ne donesemo jedan takav dokument konsensualno, ali moramo pristupiti uopće razgovoru o takvom dokumentu sa uvažavanjem i dozvoliti svakoj, barem proeuropskoj stranci u ovom Saboru da ima svoje stavove koje želi ugraditi u takvu jednu poziciju, a ne doći sa nekim isključivim, finaliziranim papirom i ne dopustiti nikakve izmjene. Želimo modernu Hrvatsku u modernoj Europi, da bi stvarno tako i dobili, mi jednostavno moramo pripremiti i buduće naraštaje za tako nešto. A to znači da jedna od ključnih reforma u RH, ako želimo biti aktivna članica EU, obrazovna reforma. Naši građani, pogotovo mladi ne govore dovoljno strane jezike, dolaze na fakultete, postupno nepripremljeni, nisu u stanju pratiti stranu literaturu, recimo na prvoj godini, a kamo li profesore, koji bi došli preko razmjeni fakultetskoj i predavali na hrvatskim fakultetima, vrlo ograničeni mali broj ljudi naših studenata je to u stanju i to upućuje da Hrvatska još uvijek u potpunosti nije spremna i integrirana u EU, da još uvijek nije spremna dati svoj doprinos, jer ako govorite da vas drugi ne razumiju, onda jednostavno niste na razini zadatka. Jednako tako ovdje u Saboru smo imali puno povika na nove digitalne alate, koji se predlažu pa i od strane ministrice u edukaciji naše djece, odnosno, u modernizaciji našeg školstva. Svatko tko imalo ima veze i doticaja sa EU, zna da EU počinje digitalno funkcionirati, da papiri se manje kolaju i ako ne pripremimo i našu djecu, na takav način funkcioniranja, onda ćemo zaostati u prostoru i vremenu i naravno da nećemo moći iskoristi koriste koji proizlaze iz EU. A digitalno tržište je jedan od prioriteta EU, to smo čuli danas i od predsjednika Vlade, Hrvatska se mora u to integrirati, mora biti u tom kontekstu pripremna, a to nije samo tehnološki, kroz tehnologiju koju ćemo kupiti, obično stranu, nego i kroz znanja i vještine ljudi koji žive u RH i zato ponavljam modernizacija hrvatskog obrazovnog sustava je ključna stvar za opstojnost i za budućnost naše zemlje. A digitalni jaz koji se stvara, ne samo između razvijenih i nerazvijenih na globalnoj razini, nego i unutar EU, je nešto što, u što ne smijemo upisati, jer ako se nađemo na kojoj drugoj strani digitalnog jaza, onda nam pomoći nažalost nema. Što se tiče vanjskih odnosa, ja sam i na prošlom sastanku tijekom ove točke dnevnog reda, de facto pohvalio aktivnosti i premjera i ministrice u kontekstu BIH, što su to pitanje podigli na razinama gdje ih treba podići i ono što nas sada zanima, koji je foll up toga svega, da li postoje određeni rezultati, u obrisima, u naznakama, znamo da to nije posao koji može preko noći dovesti do rezultata, ali koji su trendovi, koja su razmišljanja većine u Europskom vijeću, u Vijeću ministara vanjskih poslova, kako nam stoje dionice u našoj politici. Jer ono što smo čuli, nakon Vijeća za vanjske polove je zabrinjavajuće, a to je da se od BIH očekuje tranzicija od Daytona prema Bruxellesu. To ovako na prvi pogled jako lijepo zvuči, jer čovjek, prva asocijacija mu je aha, od Daytona, od rata, od krize, od sukoba prema Bruxellesu, dakle, prema članstvu u EU, prema europskim standardima, prema reformiranoj zemlji i izreformiranom društvu. Ono što žalosti to je obrazloženje, koje smo čuli od ministara, koji su sudjelovali na sastanku, a to znači sasvim, sasvim drugo, a da to znači odustajanje od 3 naroda kao temelja BIH, a naš temelj je ustvari ravnopravnost, naše pozicije tih naroda i prerastanje BIH dakle, u jednu građansku državu koja je bazirana na jedan čovjek jedan glas, koja je bazirana na nekim drugim premisama od onih za koje se zalagala hrvatska Vlada. E to je dakle, nešto sasvim sasvim drugo i u tom kontekstu i mene zanima, vjerujem i hrvatsku javnost, kako teku razgovori, tko su naši saveznici, da li su oni svakim danom brojniji ili su svakim danom malobrojniji. Pred nama je u ožujku ove godine i mišljenje tzv. … [[Govornik se ne razumije.]] koje će Europska komisija izdati povodom ispunjenja upitnika BIH. Vjerujem da će i to biti dokument u kojem će stajati poneka referenca upravo na ovakva pitanja, pa ćemo moći testirati rezultate dosadašnje naše akcije, a stvari čini mi se baš i ne stoje kako bi mi željeli, i zato ne treba stvarati ni zabludu u hrvatskom javnosti oko toga, treba stvar reći točno kakve jesu, kako se ne bi ni prevelika očekivanja stvorila. Mi smo donijeli i deklaraciju o položaju Hrvatskog naroda u ovom Saboru, mogli smo imati konsensualnu, ali eto, neki amandmani, pogotovo važni amandmani za koje smo smatrali da su ključni u SDP-u nisu prihvaćeni, pogotovo onaj amandman koji je govorio o tome da ne podržavamo bilo kakvu aktivnost ili politiku, koja vodi na, prema dezintegraciji BIH. I što se je desilo? Što je upravo pokazalo i ukazalo, da takav jedan amandman je bio dobar amandman i da je bio potrebit u ovoj deklaraciji? Desilo se da imamo jedan dan, koji sud, Ustavni sud BIH proglašava protuustavnim, dan Republike Srpske, na kojoj se pojavi čovjek, koji se legitimira kao predstavnik Hrvatskog naroda u BIH. Dakle, radi se, zna se o gospodinu Čoviću. Kome je došao gospodin Čović? Gospodinu Dodiku, osobi koja javno govori da je BIH eksperiment i to neuspješni eksperiment, čovjek koji zaziva referendum o izdvajanju Republike Srpske, svako malo, čovjeku, koji de facto ne priznaje BIH, ali zbog nemogućnosti u trenutnim političkim uvjetima, da otrgne Republiku Srpsku i pripoji ju Srbiji, on živi u toj zemlji, pa čak je ušao i u predsjedništvo te zemlje. Zar je Hrvatska spala na tako niske grane da podržava svojim prisustvom, na ovakvom jednom protuustavnom događaju što je Ustavni sud Bosne i Hercegovine ga kao takvim proglasio, makar je zakon promijenjen poslije u Republici Srpskoj, ali je ponovno postupak na Ustavnom sudu pokrenut, da smo došli u situaciju da podržavamo ljude koji su zagovornici takve politike, e vidite zato smo mi onaj amandman bili stavili u Deklaraciju, da osuđujemo sve aktivnosti, korake koji mogu upućivati ili voditi na dezintegraciju Bosne i Hercegovine. Podržavajući Dodiga, i ono što on radi i govori, vi sigurno ne podržavate Bosnu i Hercegovinu kao cjelovitu državu i Hrvate u njoj, nego nešto sasvim, sasvim drugo. I onda naravno kada pitate, ili kada se traže komentari, i od naših ministara, premijera, da kaže što misli o postupku gospodina Čovića kao predsjednika HDZ-a Bosne i Hercegovine, takav se komentar izbjegava, neugodno je. I to izbjegavanje stvara dojam više prešutnog pristanka, nego ograđivanja i osude takve politike koja se vodi od pojedinih elemenata hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini. Ako narodi Bosne i Hercegovine ne pomire svoje interese i stvore minimum zajedničke vizije u toj zemlji za svoju budućnost, što će biti njena budućnost? Raspad? Novi rat? Je li to politika koju želimo voditi? Je li to politika kojom želimo podržavati one koje zagovaraju tako nešto? Pa meni se čini da bi to bila pogrešna politika. I evo vrijeme mi je nažalost isteklo, a imao sam još nekoliko tema za iskomentirat. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj GLAS-a i HSU-a, u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođo ministrice sa suradnicama. Ovo Izvješće, naravno može se iskoristiti da se otvore sve teme koje se dotiču pozicije Hrvatske u Europskoj uniji, pa ako hoćete i odgovora na dva pitanja, a to je koliko Hrvatska ima u Europskoj uniji, a koliko Europske unije ima u Hrvatskoj? Ja bih pošao od jedne premise na koju smo upozoravali još davnih dana, a to je da pitanje članstva i funkcioniranja Hrvatske u Europskoj uniji nije pitanje vanjske politike. Nakon našeg formalnog ulaska u Europsku uniju, to je postalo pitanje naše svakodnevice, no činjenica je da na tu svakodnevicu u novom formatu, nismo očito bili pripremljeni, pa se nešto ne trudimo ni dan danas da uhvatimo sve vlakove koji su prošli pred našim nosom, kako bi tu vrstu integraciju Hrvatske u Europsku uniju, ispunili s jedne strane koliko god možemo, a s druge strane iskoristili što je moguće više, kako bismo osigurali ne samo benefite za naše građane, nego i dugoročnu stabilnost Republike Hrvatske u jednome okruženju kojega prije svega karakterizira 70 godina mira. To je jedna blagodat o kojoj se malo razmišlja, a ona je zapravo omogućila da jedan eksperimet kontinentalnog udruživanja postane najuspješniji primjer međunarodne integracije u našem suvremenom svijetu. Dakle, da jedan eksperiment na tronu i platformi odupiranja totalitarnim idejama 20.-og stoljeća s jedne strane, i s druge strane suzbijanja fašizma kao takvoga, preraste zapravo u okvir koji garantira blagostanje narodima i zemljama. Sada polako odlazi sa scene jedna generacija političara koja je taj benefit 70-ogodišnjega mira shvaćala vrlo ozbiljno, dolaze neki drugi lideri koji taj osjećaj nemaju. Nemaju ga izgrađen, pa se onda i u politikama u Europskoj uniji prema Europskoj uniji odnose sa mnogo više komoditeta, rekao bih i na rubu rizika da ta velika i najveća blagodat europskoga projekta ujedinjenja bude dovedena u pitanje. Nema nikakve dvojbe, institucije Europske unije, ali ne samo Europske unije, nego recimo i primjerice Vijeće Europe, su pred najvećim izazovima u svojoj povijesti. Brexit kao takav, vjerojatno jest ovog časa najvidljiviji i latentno u kratkome roku najsnažniji udar ili izazov za Europsku uniju, ali nije jedini, i nije možda najopasniji. Dezintegrativne silnice pokušavaju rastočiti i samu bit osnovnih politika Europske unije, sekundirane su sa različitih strana, akteri nisu samo među prononsiranim euroskepticima koji pitaju koliko Europe, nego prije svega među onima koji kažu Europa ne. Taj, kao što je rekao danas i premijer u svom uvodnom obraćanju, taj koncept kvazi suverenizma, zapravo pokušava Europu vratiti u razdoblje prije nastanka 70-ogodišnjega mira, i to je najveća moguća opasnost. Dakle, da se Europa vrati u ono stanje u kojemu je mogla i ratovati. Ne samo da u takvoj Europi, nema više Europe, nego nema ni slobode, ni perspektive europskim narodima. Moram priznati da me zatekla vijest da se naša ministrica Pejčinović Burić kandidira za dužnost glavne tajnice Vijeća Europe u pozitivnom smislu, ali radi se o dužnosti vrlo vruće stolice. Glavni tajnik Vijeća Europe odmah se suočava sa ogromnim problemima funkcioniranja sustava, integriranosti te najstarije europske institucije i vrlo otvorenih i destruktivnih djelovanja pojedinih članica kao što je npr. Ruska Federacija, koja pomno iz koraka u korak ide od toga da je do sada već kompromitirala predsjednika parlamentarne skupštine, da je izazvala sukob između nekoliko različitih razina upravljanja Vijećem Europe i da otvoreno ignorira sve postulate te organizacije. Na to se naravno nadovezuje i posljedično funkcionalni problem jer je kao što je poznato Ruska Federacija uskratila financiranje svojih obveza odnosno članstva u Vijeću Europe. Siječanj je, u ponedjeljak počinje parlamentarna skupština Vijeća Europe na svom zasjedanju i jasno je da to ulazi, da ulazimo u novu fazu kada se ispunjavaju formalni uvjeti da Ruska Federacija više ne bude u članstvu Vijeća Europe. To je veliki izazov i trebat će se znati nositi s njim tim više što je Ruska Federacija posijala i to sada niče, ne samo različite ideje, nego i sukobe među ostalim članicama. Nema nikakve sumnje da se ta djelatnost reflektira i na institucije EU. Danas je premijer u svome uvodnom obraćanju istaknuo čitav niz pitanja i tema o kojima bi se ne samo dalo, nego mislim i trebalo raspravljati u Hrvatskom saboru. Ne samo po onoj dalmatinskoj „da čovik i tovar znaju više nego samo čovik“, nego da vlada zauzima vodi konzistentnu politiku oko koje ima širi konsenzus. Danas smo čuli koje su teme predviđene, prioritetne teme Hrvatskoga predsjedanja EU. Ja sebi ništa ne utvaram ali u ime jedne vrlo otvoreno proeuropske stranke mogu reći da nisam zadovoljan, da nam se to servira u formi gotove stvari. Više bih volio da smo imali formate u kojima smo mogli o tome razgovarati pa možda i predložiti teme za razgovor i razmišljanje, ali ako već govorimo o tome moramo znati da u organizacijskom smislu predsjedanje EU slijedeće godine je najzahtjevniji projekt kojega je Hrvatska imala od svoga osamostaljenja do danas. I da se ne zavaravamo nije teret samo isključivo na Vladi i Ministarstvu vanjskih i europskih poslova, određeni dio tereta namijenjen je i Hrvatskome saboru. Hrvatski sabor će recimo ilustracije radi biti organizator i domaćin čitavoga niza skupova na kojima će sudjelovati po nekoliko stotina ljudi. Mi još uvijek nemamo uspostavljeni pogon koji će to opsluživati. S druge strane Zagreb kao takav, pa i Hrvatska u cjelini ima i tehničkih problema oko ugošćavanja takvih skupova. Skupova će na različitim razinama, ekspertnim, vladinim, međuvladinim, svakakvim biti stotine vjerojatno za vrijeme toga predsjedavanja. To je toliko ogroman posao, ako ga želimo obaviti kako treba, korektno, ne spektakularno, tu će trebati angažirati ogromne kapacitete. I zato bi bilo dobro da koordinacija koja vodio o tome računa, što je moguće više uključi sve institucije, da svi pomognemo. Nama je zajednički interes, svima, da Hrvatska bude dobar predsjedatelj, da odradi formativno gledano korektno svoju ulogu, o sadržaju kažem teško je razgovarati jer nam se servira kao gotova stvar, ali da budemo što je moguće više efikasni u tome, korektni, ako hoćete inspirirajući onima koji dolaze iza nas. Ne bih volio da improviziramo, da radimo stvari u zadnji čas, da nismo dovoljno na vrijeme ekipirani za to, da nismo predvidjeli sve što treba i u tome smislu nemamo puno vremena, imamo samo 11 mjeseci. Što se tiče onog pitanja početnoga, koliko ima Hrvatske u EU, a koliko EU u Hrvatskoj, mislim da odgovor na ova pitanja vrlo, vrlo deficitaran. Čini mi se da nismo dovoljno shvatili mogućnosti koje nam se pružaju u prezentaciji sebe i vlastitih identiteta, namjerno ne govorim o jednome, jer hrvatski identitet je multi identitetski u komunikaciji s drugim europskim nacijama i društvima. Volio bih da smo više energije do sada utrošili i da u buduće više trošimo u prisutnosti Hrvatske, njene baštine, njene kulture i njene sadašnjosti ali i razvojne budućnosti pred drugim članicama EU. Ne govorim samo o manifestacijama, govorim o čitavom nizu mogućnosti, od inovacija pa do baštine. Trebalo bi nas biti više, trebali bismo iskoristiti svaku priliku i ne dopustiti da jedini promotor naših vrijednosti ili barem onoga što se vidi bude turizam, to nije i ne može biti i ne smije biti. Premijer spomenu danas u odgovoru na moju repliku, da se dugo godina bavim parlamentarnom diplomacijom, točno i zato me to i frustrira, jer vidim kako to rade druge zemlje, vidim s koliko koncentriranosti i žara to rade, da ne gube i ne propuštaju ni jednu priliku. Volio bih da smo i mi takvi, angažiraniji i proaktivniji. Možda format Hrvatske kuće nije bio najsretniji al ne vidim da ga je nešto zamijenilo bolje i efikasnije. Koliko Europe ima u Hrvatskoj, možemo li pojačati svoje aktivnosti na promociji europskih vrijednosti baš u ovome vremenu kada je antieuropske vrijednosti a znamo šta to znači u civilizacijskom smislu. Dobijaju pravo građanstva više nego ikada prije. I u susret ovim euro parlamentarnim izborima možda je to zlatna prilika. Zašto je opao broj ljudi koji podržavaju ulazak Hrvatske u euro zonu? Upravo zbog toga jer vladaju nekim premisama koje uopće ne stoje, koje se ne komuniciraju imamo velike probleme u tome u shvaćanju što je zapravo euro zona, koje su blagodati euro zone. Mi jedna od najeuriziranih države koje su izvan euro zone imamo takav stav među građanima, dakle to nije normalno, očito je zakazala je komunikacija. Tako u tome, tako u mnogim drugim stvarima. Pogledajte na što nam liče ulaze zone u RH iz zemalja koje nisu članice EU. Dvor na Uni, Šamac, Brod, Kamensko, Orah, kad pređete granicu imate li vi osjećaj da ste ušli u EU il imate osjećaj da ste ušli u tugu i nevolju, pogledajte na što liči Dvor na Uni. Zašto nemamo snage kroz jedan projekt koji bi se zvao dobrodošli u EU, svakome ko pređe granicu dati do znanja da je ušao u slobodno, bolje, bogatije, perspektivnije društvo i da mi kao Hrvatska nosimo tu EU na svakoj našoj granici. Jer mi smo EU za sve one koji ulaze u RH. Što se tiče pak politike prema BiH, spadam među one i sam Klub GLAS-a i HSU-a koji nisu podržali donošenje deklaracije mislimo da od nje ne da nije bilo nikakve koristi, nego je bilo velike štete, moglo se i drugačije, moglo se i bolje. Ja ću samo spomenuti kako financiramo aktivnosti hrvatskih institucija i hrvatskog naroda u BiH, vrlo upitno i drugo što smo mi napravili kroz programe prekogranične suradnje da pomognemo Hrvatima u BiH, nula. Tako se ne vodi dugoročno politika jačanja pozicije ako hoćete i uloge i budućnosti tog naroda [[Upadica: Hvala.]] treba pomagati konkretnije od deklaracije Hrvatskoga sabora kojom smo se izložili bespotrebnim kritikama. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sad ćemo preći na pojedinačne rasprave, imamo iz 20 prijavljenih, pa krenimo onda redom. Prvi je poštovani zastupnik Božo Ljubić, izvolite.
Poštovani gospodine podpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana potpredsjednice Vlade i ministrica vanjskih poslova sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici, danas se u ovom saboru moglo čuti pitanje što je nama EU u kontekstu dakle štetnosti …/nerazumljivo/… u toj EU. Međutim, svi oni koji ne znaju što je nama EU neka malo prošetaju ili se provozaju kroz naše jugoistočno susjedstvo pa će vidjeti dakle postignuća koja je Hrvatskoj donijela EU. Dakle, ja sam uvjeren bez obzira dakle na turbulencije kroz koje prolazi EU, bez obzira na pitanja koja i mi danas postavljamo ovdje u saboru, da li smo iskoristili sve mogućnosti koje nam ova integracija pruža, da je to najbolji okvir dakle za ostvarenje hrvatskih i državnih i nacionalnih interesa. S obzirom da sam navijač Dinama od svog ranog djetinjstva i da su mi prve slomljene naočale sežu od utakmice na Veležovom stadionu kad sam imamo negdje 10, 12 godina i kad je Dinamo postigao prvi gol Veležu i kad sam onako instiktivno skočio neko me opalio šamarom iza leđa i tada sam slomio prve naočale u životu. Dakle, Dinamo je u euro ligi igrao godinama pa je završavao neke sezone bez jednog postignutog pogotka. Međutim, Dinamo se osposobio igrajući u euro ligi i danas dakle je vodeća momčad u skupini da dakle ulazi u proljeće. Dakle, šta je EU je okvir u kojem se Hrvatska osposobljava i treba je osposobiti da igra dakle u euro ligi na najvišoj razini. Danas kada EU prolazi kroz turbulencije, kada se EU nalazi dakle pred odlukom kojim putem dalje krenuti, da li putem daljih integracija, da li putem dezintegracija imajući u obziru Brexit koji se upravo sada događa, postavljaju se i pitanja pred Hrvatsku. Kako se odnositi prema EU, da li se dakle prikloniti i gdje se pozicionirati u okviru EU, u okviru koje inicijative tzv. dakle nove Hanzeatske lige, tzv. dakle jezgre EU Njemačka, Francuska, Benelux, višegradske skupine, inicijative 3 mora itd., itd., ja smatram da Hrvatska koja dakle vodi i vodit će interese o svojim nacionalnim državnim interesima treba surađivati sa svima. I naravno benefite dakle svih ovih razgovora i svih ovih da tako kažem inicijativa pokušati iskoristiti na najbolji mogući način. Pitanje se postavlja što je Hrvatska dakle u EU znači za BiH i hrvatski narod u BiH, evo čiji sam politički predstavnik ovdje u ovom Hrvatskom saboru. Prvo želim reći ono što sam i u jednoj kratkoj replici rekao, dakle, Hrvatska je sigurno najviše od zemalja EU, doprinijela dakle, ubrzanom putu ili početku puta BIH pred EU. Dakle ne samo kroz rezolucije Europskog parlamenta, preko našeg eurozastupnika, već u prvom redu kroz zalaganje premjera RH, g. Plenkovića, ministrice u Europskom vijeću, već i ministara dakle, da se otvore ona ključna pitanja koja su od interesa za BIH, a to su pitanja stabilizacije njenih unutarnjih odnosa kroz reformu izbornog zakonodavstva, a najnoviji je dakle, prijedlog rezolucije izli izvješće dakle, Odbora za vanjsku politiku i Europskog parlamenta, govori i o ustavnoj reformi, koja će standardizirati poziciju 3 konstitutivna naroda BIH i ispuniti dakle, uvjete koje postavio pred nas demokratske institucije u prvom redu Vijeće Europe mogućnosti kandidiranja svih članova u BIH, ali na način da 3 konstitutivna naroda budu zastupljena na jednak način u institucijama BIH, posebice u predsjedništvu BIH. Hrvatska u EU, za nas Hrvati u BIH, posebice u kontekstu aktualne političke pozicije Hrvata u BIH, iznaći puta iz međunarodne izolacije Hrvata u BIH. Nakon što je evo i po treći puta užurpiran hrvatsko mjesto u predsjedništvu BIH, nakon što je to isto predsjedništvo smijenilo sve hrvatske veleposlanike i generalne konzule, dakle, jedini dakle, način da Hrvati BIH iziđu iz te diplomatske, odnosno, međunarodne izolacije je preko predstavnika RH i ja sam tu zahvalan i pozdravljam, dakle, … [[Govornik se ne razumije.]] RH, da ovo pitanje BIH općenito Hrvata u BIH postavljeno na ovakav način. S druge strane postavlja se pitanje da li se Hrvatska na takav način u … [[Govornik se ne razumije.]] BIH, pitanje je tko smije govoriti o BIH, o položaju Hrvata u BIH. Kada to govori Stipe Mesić i Josipović i bošnjačka lobistica u Europskom parlamentu, slovenska Tanja Fajo, dakle, Bošnjak u svjetskom parlamentu, Jasenko Selimović, onda to nije miješanje unutrašnjoj stvar BIH. A o tome progovori g. Plenković, gđa. Marija Burić Pejčinović, kada o tome govori gđa. Kolinda Grabar Kitarović, onda se to u nekim krugovima u BIH, pa čak i u ovom Saboru, ovdje tretira kao miješanje unutrašnje stvari BIH. I sada, da se pozabavim jednim pitanjem, koje je ovdje, dakle, izazvalo jednu medijsku histeriju, ja bi rekao u BIH, posebice u medijskom i političkom Sarajevu, koja se je prelila u RH, pa i u ovaj Sabor. Radi se dakle, o posjeti političkih predstavnika hrvatskog naroda, Banja Luci 9.1. povodom obilježavanja dana Republike Srpske. Ja vas molim da ovu stvar promotrimo u jednom širem Ustavnom i političkom kontekstu BIH. Podsjećam da je tu proslavu organizirala legalna vlast u legalnom entitetu BIH, u Republici Srpskoj, da iza te dakle, proslave stoji legalno izabrani predstavnik Srba u predsjedništvu BIH, trenutno predsjedavajući BIH, da ću na tu proslavu, taj datum, do nazad 2 godine, hodočastili najviši predstavnici međunarodne BIH, uključujući visokog predstavnika u BIH, da su čak i neki veliki katolički … [[Govornik se ne razumije.]] odlikovanja, dakle, taj dan, od iz ruku Milorada Dodika. S druge strane, taj blagdan se proglašava neustavnim. Dakle, istina je ova, Ustavni sud je proglasio neustavnim dan Republike Srpske, ali u tijelu koji se on vezao u zakonu o blagdanima Republike Srpske uz vjerski blagdan Svetog Stjepana. Dakle … [[Govornik se ne razumije.]] skupština je taj dio ispravila, prema tome, upitno je govoriti o njegovoj neustavnosti, nije to bitno, nije to suština. Ja ću vam reći koji je moj problem s tim datumom. Moj problem s tim datumom je što se on veže za 9. siječanj, kada je osnovana Srpska Republika BIH … [[Govornik se ne razumije.]] od strane Radovana Karadžića i njegovih sljedbenika, nakon čega je uslijedio pogon preko 140, skoro 200 tisuća pripadnika moga naroda. Međutim, to nije pitanje, to nije problematizirao Ustavni sud, to nisu … [[Govornik se ne razumije.]] niti predstavnici međunarodne zajednice. S druge strane postavlja se pitanje s kim surađivati. Dakle, jedini način da Hrvati ostvare svoja prava je taj da Hrvati budu zastupljeni po svojim legitimnim predstavnicima u političkom životu BIH, a onda nemamo pravo zahtijevati i birati tko će predstaviti Srbe i Bošnjake, dakle, njih trebaju također predstavljati i Hrvati trebaju surađivati sa legitimnim predstavnicima Srba i Bošnjaka u ovom momentu taj legitimitet nosi SND i Milorad Dodik. S druge strane ja ću vam reći, dakle, pitanja koje sada spore, dakle, da li treba razgovarati s Dodikom s obzirom na njegove izjave i deklaracije itd. itd. Da li su alternativa … [[Govornik se ne razumije.]] koje zapravo Hrvate ne želi vidjeti uopće u vlasti u BIH. Ja sam podnositelj ustavne tužbe glede izbornog zakona BIH, u dijelu koji se tiče doma naroda BIH, koji je Ustavni sud prihvatio i imamo sada snažan instrument koji je podržala i EU i Vijeće Europe i nalazi se i u najnovijoj dakle, prijedlogu rezolucije Odbora za vanjsku politiku i Europskog parlamenta, ali ja sam to mogao podnijeti tu ustavnu tužbu jer sam samo zahvaljujući činjenici što je Dodik odbio da se 2010. g. formira rast na razini državi BIH od 2 entitetske većine, jedne u Sarajevu, koja je bila formirana bez legitimnih predstavnika Hrvata i druga u Republici Srpskoj. Karadžićev SDS je to prihvatio i to je prihvatio. Prema tome, želim reći ovdje, dakle, mi moramo surađivati i razgovarati sa legitimnim predstavnicima Srba i Bošnjaka u ovom momentu, oni su predstavljeni u prvom redu od strane Dodikovog SND-a i dakle, Izetbegovićevog SDA i to je jedini put kako BIH može unutarnjim dogovorom uz pomoć međunarodne zajednice, nadam se i RH doći jedne stabilne vlasti, jednog unutarnjem stabiliteta.
Hvala. E, na vaše izlaganje imamo priča niz replika. Prvi je poštovani zastupnik Ivo Davor Stier. Izvolite.
Hvala gospodine podpredsjedniče. Evo kolega Ljubić, ja sam zatražio repliku prvih minuta vašeg izlaganja, jer ste otvorili jednu temu, a to je da unutar Europske unije ima različitih grupiranja, Hanzeatsku ligu ste spomenuli, Višegradsku skupinu, jezgru i tako dalje, i potrebu Hrvatske da sa svima surađuje. Mislim u tom kontekstu da je bitno reći kao bi bilo potpuno deplasirano ići sa porukama koje se često čuju, i u našem javnom prostoru da, na primjer mi ne smijemo surađivati sa zemljama Srednje Europe, mi ne moramo uvijek se složiti oko svih tema, ali itekako bi trebali surađivati sa zemljama Srednje Europe, druge zemlje i tako zvane jezgre i drugih surađuju s njima, i to intenzivno i mislim da bi bila greška ukoliko bi se išlo ideologizirati našu politiku suradnje unutar Europske unije.
Hvala. Poštovani zastupnik Ljubić.
Kolega Stier, naravno, dakle mislim da se slažemo oko ovog pitanja, ovaj, to zapravo govori o tome da nama treba, dakle ta europska integracija, dakle, bez obzira u kojem će smjeru globalizacija svijeta ići, dal' u smjeru u kojem se sada, da li u smjeru, dakle, dominacije velikih država, Kine ili tržišta Amerike, Indije i tako dalje, i tako dalje, mi ćemo ipak najbolje zaštiti svoje interese, ako ništa drugo u okviru onoga što se zove economy of scale, dakle ekonomija razmjera, u jednoj ovaj jakoj, dakle, ekonomskoj integraciji, a politički dokle će ona ići, fiskalno, monetarno i tako dalje, i tako dalje, to će pokazati interes, na kraju krajeva ipak, Europa, Europska unija, ostaje dakle Europa suverenih država, dakle, u kojoj se čuvaju njihovi identiteti, i naravno da ćemo mi surađivati, da ćemo se fokusirati i pozicionirati ondje gdje je najviše državni interes Republike Hrvatske, ali to ne znači da bilo koji način treba dovoditi u pitanje samu integraciju Europske unije. Hvala lijepo.
Sljedeće replike poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Kolega ... [[Govornik se ne razumije.]] , samo bi vam na početku rekao da je u Europskoj ligi nogometa mogu igrati klubovi koji nisu u Europskoj uniji, i Rusije, i Srbije, i svih ostalih članica, tako da ta vaša početna digresija i usporedba, ne stoji. Da u Europskoj uniji gdje Hrvatska neće biti 3 milijarde, gdje neće ugostiti 3 milijarde uvoziti prehrambenih proizvoda, da gdje nećemo 5,5 milijardi platit članarine, a samo vratiti 900 milijuna, što znači 5x manje, da gdje će teleoperateri zarađuju, gdje ne zarađuju 42% nego bi trebali ispod 20% kao u ostalim članicama Europske unije, da gdje će se Hrvatska država biti jednakopravna, a ne na repu Europske unije. I što se tiče, kad spominjete odlazak u Banja Luku među četnike, nitko živ ne može podržati gdje je odlikovan zločinac, lisica, koji je radio zločine na području Dalmacije, prema tome, triba jednakopravnost hrvatskoga naroda sa Srbima i Hrvatima, a tu je HDZ debelo zaštitnička linija. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Ljubića. Hvala lijepo. Hvala kolega Bulj. Izvolite.
Kolega Bulj, dakle, ako pogledamo telekom kompanije koje nisu privatizirane i koje nisu dio dakle, jedne da tako kažem šire europske mreže ili konzorcija, vidjet će te da su i usluge i ovaj cijene, čak i skuplje, dakle, ovo ... [[Govornik se ne razumije.]] kompetitivnost, i ja sam, dakle, Dinamo u Euro ligi, dakle, usporedio metaforički, dakle, na način da zapravo igranje u Euro ligi, a tu sam dakle Europsku uniju u političkom smislu, dakle usporedio sa, ovaj, igranjem timova na način, podiže kompetitivnost, dakle, mi nećemo preko noći sustići ekonomije Njemačke, Danske i tako dalje, i tako dalje, ali ćemo se kroz taj proces sigurno osposobiti da idemo brže naprijed nego što bi išli da nismo u Europskoj uniji.
Sljedeće replike poštovanog zastupnika Kovača.
Hvala lijepo gospodine predsjedatelju. Evo ja ću isto percirati gospodinu Ljubiću i reći naravno da moramo biti otvoreni prema raznim grupacijama koje postoje unutar Europske unije, ali ono što je vrlo važno, to da se nastavi emancipacija Hrvatske na planu vanjske politike, i ja moram reći da sam tužan bio kada nismo imali konsenzus za Deklaraciju o položaju Hrvata u Bosni i Hercegovini. Pazite, jedna Njemačka, je donijela rezoluciju prije tri godine u Bundestagu o pravima Armenaca, ... [[Govornik se ne razumije.]] u ... [[Govornik se ne razumije.]] svjetskom ratu, a njemački parlament je donio rezoluciju o ratu u Hrvatskoj 1991. godine, ajmo reći Kongres o Sjevernom toku II, a mi u Hrvatskoj imamo neke kolege koji se pitaju smije li Hrvatski sabor donijeti rezoluciju, deklaraciju o položaju Hrvata u Bosni i Hercegovini, ja vas lijepo molim to se podrazumijeva, naravno sve na temelju svoga Ustava i na temelju sporazuma iz Daytona. Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog zastupnika Ljubića.
Apsolutno se slažem, dakle, američki Kongres je donio rezoluciju o Bosni i Hercegovini i osvrnuo se na položaj Hrvata u Bosni i Hercegovini i jasno rekao, dakle, da marginalizacija, dakle, Hrvata, politička marginalizacija Hrvata u Bosni i Hercegovini ne ide u korist dakle, stabilnosti Bosne i Hercegovine. Pa pobogu onda Hrvatski sabor je zapravo prvi, da tako kažem pozvan jer unutrašnja stabilnost Bosne i Hercegovine je ključ za unutrašnju stabilnost je harmonizacija odnosa njena tri konstitutivna naroda na jednak način. Ako toga nema, destabilizacija politička i svaka druga je u Bosni i Hercegovini moguća, dakle, ako ništa drugo, ako nisu u pitanju Hrvati u Bosni i Hercegovini, onda nek je to državni i nacionalni hrvatski interes stabilnost na granicama, dakle, tisuću kilometara ove države je interes Republike Hrvatske. Ja sam jako žalostan što neki ljudi ni danas ne shvaćaju, ovaj, suštinu toga pitanja i imali smo prilike malo prije čuti, ali nisam replicirao, nisam mogao replicirati kolegama kad su govorili u ime Klubova, posebice kolegi Klisoviću, pa neću ni sad to to dakle to pitanje pokrenuti.
Hvala. Sljedeće replike poštovanog zastupnika Beus Richembergha.
Poštovani doktore Ljubiću, iznijeli ste nekoliko dvojbi, dok god vi imate te dvoje, dotle će biti situacija s Hrvatima u BiH loša, ako vi ne znate se opredijeliti prema činjenici da se u Banja Luci održava zapravo jedan dernek u režiji čovjeka kojemu ste vi moneta za podkusurivanje, a ne partneri onda imamo veliki problem. U ovom konkretnom slučaju nema nikakve razlike između Karađičeve i Dodikove stranke oni o četnicima o velikosrpskoj agresiji, o četničkim zločinima misle isto. Oni o onima koji su osuđeni u Haagu misle isto, jednako ih slave. Tko god njima kadi jako, jako loše radi za budućnost hrvatskoga naroda, a pitanje gdje ćemo i s kim ćemo surađivati je vrlo jednostavna, u institucijama tamo gdje su i izabrani. Dok god Dragan Čović, kao predsjednik stranke a ne prvak hrvatskoga naroda bude išao u Banja Luku i dogovarao se sa Dodikom i njegovim pajdašima, a ne u Sarajevo [[Upadica: Hvala.]] gdje je mjesto dotle će vam Komšić biti biran sve do svoje penzije.
Hvala, odgovor poštovanog zastupnika Ljubića.
Zastupniče čak i da je sve to tako istina što ste vi sada rekli, dakle opet se pitam s kim surađivati, s kim graditi dakle evo sutra vlast, nakon ovih izbora u BiH. Ako to čak pogledamo u kontekstu da je dakle od strane političkog Sarajeva, bošnjačkog Sarajeva budem konkretan, uzurpirano hrvatsko mjesto u predsjedništvu, ako se pokušava čak i danas dakle Hrvate izbaciti dakle iz konstituiranja vlasti, legitimno izabrane Hrvate koji nosi preko 80% hrvatskog izbornog legitimiteta opet od strane dakle istog tog partnera, naravno da smo prisiljeni i Hrvatska je tu također suodgovorna zašto su Hrvati dovedeni u ovu situaciju da moraju razgovarati s onima s kojima ne bi baš bili sretni da razgovaraju i ići na mjesta gdje baš ne bi bili sretni ovaj da idu ovaj da bi ostali dakle kakav takav politički subjekt. Prema tome, ključ je u izmjeni izbornog zakonodavstva da Hrvati dobiju pravo izabrati legitimne predstavnike i …/nerazumljivo/… a onda ćemo mi biti u stanju da ravnopravno surađujemo [[Upadica: Hvala.]] i sa jednima i sa drugima, a s njima moramo surađivati.
Hvala, slijedeća je replika poštovanog zastupnika Raguža, izvolite.
Kolega Ljubiću, ja bi vas upitao jedno jednostavno pitanje, kako objašnjavate ovu političku perverziju kod jednog broja kolega u Hrvatskom saboru koji ne razumiju postojanje činjenice da su Hrvati u BiH stradali i od Bošnjaka i od Srba i prognani Hrvati i od Bošnjaka i Srba u približno jednakim kategorijama. Kako to objasnit, osim političkom perverzijom da prigovaraju odlazak u Banja Luku, a nagovaraju nas da idemo u Sarajevo gdje nam tri puta biraju hrvatskog člana predsjedništva. I što mislite u ime koga kolega Beus prijeti da će nam se ponovo birati Željko Komšić za hrvatskog člana predsjedništva kao što nam se to dogodilo tri puta. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Ljubića.
Pa gledajte ovaj stvar je utomu i razlog zašto smo dakle išli sa inicijativom deklaracija u Hrvatskom saboru da upravo osvijestimo, dakle prvom redu političkoj javnosti BiH da sve u Hrvatskoj i na svekolikoj javnosti u RH što je to BiH, što ona znači dakle za Hrvatsku i što znači …/nerazumljivo/… Hrvata u BiH za RH. Prema tome, mi apsolutno u BiH moramo voditi politiku takvu da budemo u stanju izabrati svoje legitimne predstavnike i onda razgovarati i graditi BiH sa …/nerazumljivo/… predstavnicima Srba i Bošnjaka, drugih nema, trećih nema. Naravno, da bi to uspjeli mi moramo, u prvom redu moraju se da tako kažem ispraviti one distorzije Daytona koje su se desile 2002. godine koje su onemogućile Hrvatima da biraju svoje legitimne predstavnike, a onda u razgovorima sa legitimnim predstavnicima Srba i Hrvata tražiti rješenje da BiH postane funkcionalna, prosperitetna i članica EU i NTO-a.
Kolega Maras je digao povredu Poslovnika. … [[Govornik nije uključen.]] Dobro ovaj, onda će pojedinačnu raspravu imati poštovani zastupnik Stjepan Ćuraj, izvolite.
Zahvaljujem podpredsjedniče, poštovana podpredsjednica Vlade sa suradnicima, suradnicama, mislim nakon ovog svega dana zbilja ću biti probat što kraći na tragu i nešto replike i generalno gledano mislim da je ova praksa ovih izvješća i nakon zapravo na početku svake sjednice kao što je prošle godine bila, a i ova objedinjena, za cijelu prošlu godinu nešto što je sigurno za pohvalu, iako dosta danas smo čuli svega onoga što možda i nije predmet samog izvješća i nekog šireg političkog konteksta, ali dobro to je smisao i rasprave i ono što je meni ovdje i što je imao i predsjednik vlade u svom uvodnom izlaganju napominjao što sigurno treba apostrofirati, je da mi smo završili predsjedavanje Vijeće Europe u proteklih 6 mjeseci, to je sigurno nešto što nam je koristilo i kroz način nametanja određenih tema ili prioriteta, svakako da u ove 2 godine sada što smo ovdje svjedoci ćemo imati prilike i biti predsjedatelji i Vijećem EU. Dakle, samom EU, sada smo od 1.1. članice predsjedništva EU, dakle odnosno kolokvijalnog tria koji čine uvijek znači uz nas oni koji će doć dakle iza Rumunja, Finci i mi znači neko u slijedećih 18 mjeseci tko predsjedati i tu mi je drago čuti da kroz taj trio smo definirali već određene prioritete jer sami smisao našeg predsjedanja je upravo osim onog administrativnog koji je velik, veliki izazov, dakle tehnički organizirati, sudjelovati, kreirati biti potpora nizu, nizu dužnosnika koji će dolaziti, organizaciji i na onom tehničkom smislu svih tih sastanaka, ali u onom političkom zašto je to bitno recimo, nametanje onih tema koje sad imamo priliku i nećemo imati slijedećih 15 godina priliku ako se nastavi ovako rotirati po ovakom dijelu, a da ne govorimo za Vijeće Europe di smo nakon 22 godine dobili tu priliku članstva od 47 zemalja. I to je bitno da se iskoristi recimo trošak tu ne možemo kroz bilokakvu fizibilnost nego uvijek kroz onu smisao cost benefita, na koji način ćemo mi moći tu sa partnerom iz EU-a postići što bolje odnose, što bolje njih okupiti zapravo i što kvalitetnije teme staviti koje su nama bitne, naravno i onoga što ćemo mi moći imati benefit od samog članstva i onoga što je nama bitno. Tako da apsolutno je dobro za čuti da pripreme u dobrom tijeku, to što nešto košta a mislim da će se to apsolutno isplatiti, recimo Francuska svoje predsjedanje, mislim da je i podatak oko 170 milijuna eura. Neke druge zemlje su na razini 80, 100 itd., znači sigurno da ne smatram da bi neki preveliki troškovi tu trebali biti, ali da, troška će biti, naravno da hoće ali taj onda trošak trebamo pametno iskoristiti. Ono što je dobro i što iz ovog izvješća zapravo vidimo kako ide po svakim formalnim, neformalnim sastancima itd., sigurno naše prednosti i kroz dva strateška cilja koje imamo a to je prvi Schengen, drugi euro, tu se apsolutno spominje, to je isto ono nešto što ćemo moći puno bolje, puno kvalitetnije, znamo kako smo imali poteškoća u samom pristupanju, ja mislim da sada će se to nama na neki način, da ćemo to i naplatiti ali da ćemo znati i kroz ove mehanizme koje smo preuzeli uvođenjem eura naravno i Schengena, da to kvalitetno se odradi i da tu ne bude zbilja više nikakvih prepreka, nikakvih političkih blokada i da počnemo funkcionirati zbilja kao sastavna članica. Ono što je meni ovdje recimo isto dobro, iz ovog materijala što se može vidjeti da se tu raspravljalo vezano i u odnosima SAD-a i same EU odnosno carine koje su na uvoz čelika i aluminija, koje je SAD zapravo uvela EU-u i da onda imamo kontra mjeru i naravno da je pokrenula čak i spor pred Svjetskom trgovinskom organizacijom pa me tu isto bi zanimalo u kojoj fazi je taj spor i kako se očekuje rezultat, zapravo to je bilo ako se ja ne varam 1.6. prošle godine. Da zbilja skratim, ono što je obilježilo prošlu godinu i ovih zadnjih 2 g. svakako je Brexit i mislim da ovdje na onom sastanku 25.11. kako je navedeno gdje se zapravo taj dogovorio sporazum o povlačenju koji je sada vrlo upitan s obzirom na rezultate jučerašnje ili čak današnje, ne znam sad više od ovog sveg meteža, glasovanja u britanskom Parlamentu. Zbilja to je jedna goruća tema i to je ono što će zapravo imati neki posredan utjecaj i na sve članice EU-a i na same i ekonomske ali i ostale reperkusije, dakle da je to svakako nešto što trebamo pratiti i mislim da u odnosima dalje mi sigurno se možemo bolje pozicionirati u slijedećih upravo ključnih godinu dana jer kad već krene predsjedanje, onda je već stvar manje-više u nekom smjeru koji ne možeš više i ne bi smio iskakati ali da tu, to trebamo apsolutno iskoristiti da nametnemo teme, da povećamo svoj utjecaj i ugled i da ono sve što mi želimo ostvariti u slijedećih nekoliko godina a naravno sve do nove fiskalne, 7 g., 2021.-2027., da to upravo time i iskoristimo, naravno i s ovim svim iskustvima koje smo imali u proteklih 6 mj., godinu dana i predsjedanja, mislim da će nam to apsolutno vrijediti ako sam se potrudimo, ako dobro ovo napravimo, ako dobro okupimo, da ćemo sigurno dalje ubirati plodove i daljnjeg članstva, naravno i naših odnosa u političkom smislu, evo zahvaljujem.
Hvala lijepo. Kolega Maras je dignuo povredu Poslovnika, izvolite, u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Hvala lijepo. Ja bi vas molio samo g. potpredsjedniče, sad se premijer vratio i to je u redu, znači ne bi smjeli raspravljati sukladno članku 174., dok nema predlagatelja ovdje. Znači kako je u dopisu Vlade, bez obzira što je ministrica ovdje, u dopisu Vlade nije napisano izrijekom tko je predlagatelj s obzirom da je ovo izvješće premijera, mi možemo napraviti i stanku ukoliko premijer ima obveza ali bi trebalo uvijek raspravljati u njegovoj nazočnosti, hvala lijepo.
Cijelo vrijeme je bila potpredsjednica Vlade ovdje i ministrica vanjskih poslova, naravno premijer je neko vrijeme izašao van kao što i vas nekoliko sati nije bilo ovdje pa evo ga. Procjenjujem da nije povrijeđen Poslovnik, naravno. Imao je repliku na izlaganje poštovanog zastupnika Čuraja, poštovani zastupnik Škibola, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora. G. Čuraj, vi govorite o uvođenju eura kao osnovnom cilju i kao da je to već riješena stvar međutim u cjelokupnom tom procesu treba svakako pogledati, tj. proučiti koji je postotak hrvatskih građana za uvođenje eura. Kao što sam rekao i u replici premijeru, ne treba silom nešto implementirati, zašto ne pričekat dok se ne ostvare uvjeti, iskomunicirati, dobro iskomunicirati, vidjeti koje su prednosti, koje su nedostaci, otvoriti javni prostor za raspravu o prednostima i nedostacima i onda temeljem te cost benefit analize koju ste i vi spomenuli, odlučiti. Na ovakav način gdje 60% hrvatskih građana je protiv ulaska u euro zonu, jednostavno nije dobro da se zanemaruje taj podatak.
Hvala, Odgovor poštovanog zastupnika Čuraja.
Zahvaljujem. Kolega Škibola, mi smo to već i odlučili. Ali dobro, ako ćemo voditi politiku prema anketama, nećemo nigdje doć jer onda mi moramo biti svjesni da teme koje su dugoročni procesi, koji su dugoročno uvođenje eura, neće se uvesti sutra niti za mjesec dana nego je to nešto što kroz nekoliko godina možemo očekivati. Mi sigurno trebamo i hoćemo raditi i ne promocija nego informiranje javnosti o tome, o svim onim benefitima i obvezama, zašto to sve rade. Danas kad to gledamo, raspoloženje o nečemu što je sad onako ljudima neshvatljivo, naravno da ljudi ne znaju sve informacije i ne razumiju i normalno da onda ne mogu biti da nešto što nisu u potpunosti upoznati. I to je zadatak da mi ih upoznamo, da znamo zašto radimo, koji su benefiti, kako obični građani će imati, što će imati o toga i sigurno da će to dovesti do većih plaća i većih standarda i lakšeg pogotovo turizma a to je ono nešto što trebamo ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Slijedeća rasprava je poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Počinjem svoju raspravu sa temama koje su po meni vrlo važne, bez obzira, da li je i kada tko prisutan ovdje, mislim da o ovim temama trebamo raspravljati sa našim predsjednikom vlade, koji nazoči tim sastancima, a to gdje su zastupnici je manje važno, s obzirom da oni nisu prisutni na europskim vijećima i da nemaju informacije koje eventualno bi mogao premjer dati, tako da, bilo bi dobro da se vi potpredsjedniče Reiner i predsjedniče Sabora držimo poslovnika kako je to propisano u njemu. A vrlo važne teme su diskutirane na tim europskim vijećima na kojima je i sa kojih je predsjednik Vlade podnio izvješće nekako najviše danas, uzela maha rasprava o tome, da je predsjednik Vlade dao vrlo snažnu poruku i predanost ulaska Hrvatske u euro područje. Ja mislim, također kao i dosta zastupnika, da ne trebamo žuriti sa time. Postoje zemlje u EU, koje su puno duže članice EU, od Hrvatske i još nisu ušle u euro zonu, ne vidim zbog čega bi Hrvatska morala jurnuti u to. I to je da je predanost guvernera i HNB-a velika na tom putu, to mi ne znači previše, jer mislim da HNB dosta često koordinira svoje stavove i stavove Europske središnje banke, a Vlada odnosno, Hrvatski sabor je taj koji bi trebao gledati koji je interes hrvatskih građana. Po mom mišljenju u ovom trenutku interes hrvatskih građana je da se ne žurimo sa ulaskom u euro zonu, da se ne žurimo sa uvođenjem eura, jer to će kao što su neki kolege maloprije rekli, neminovno dovesti do određenih nepovoljnih okolnosti za naše građane i zbilja mi nije jasno zbog čega bi to trebali napraviti. To je nešto što sam htio reći na samom početku, mislim, da ako, bi predsjednik vlade poslušao sugestije opozicije, da nema potreba za iskazivanje prevelike predanosti ulaske Hrvatske u euro zonu na tim sastancima, kao što smo i malo prije i čuli dosta zastupnika je skeptično prema tome. Rekao je kolega Škibola, 65% naših sugrađana nije za to i ja mislim da tu nema nikakve potrebe da se na taj način stvari forsiraju. Drugo što sam htio reći je, vidimo na jednom sastanku 22. i 23. ožujka se raspravljalo o radnim mjestima zapošljavanju odnosno, rastu ono što mene zabrinjava kao zastupnika ovdje, je to da bez obzira što će premjer reći da je rast od 2,8% dobar, ja mislim da nije dobar, s obzirom kada gledamo okolnosti i ono što se dešava u drugim zemljama EU, pogotovo s manje razvijenim ekonomijama, koje se mogu uspoređivati sa nama, sve one imaju veći rast nego što to ima RH. Znači to nije nešto što je pokazatelj nekog predobrog smjera, mi smo u toj kategoriji na začelju u EU i to također naši građani moraju znati, kao što i moraju znati da smanjenje nezaposlenosti je direktna posljedica odlaska mladih i ne više samo mladih ljudi, nego i onih koji su u zrelijim godinama, pa imaju i ljudi i u 50-tim godinama koji odlaze iz Hrvatske nezadovoljni kakva je ovdje situacija i rezignirani sa mnogim stvarima, na koje smo upozoravali evo, tijekom cijelog dana, to je cjelokupna klima koja se u društvu dešava, od institucija u kojima građani nemaju povjerenje, gdje su potaknuto to nepovjerenje i sa političkom trgovinom, evo čak i cijele stranke varaju svoje birače kao što je to HNS napravio, pa pojedinci koji izlaze s jednih stranka, prelaze pod … [[Govornik se ne razumije.]] drugih. Neki se s tim šale, gradonačelnik Bandić javnim novcem okuplja i koristi to kao lijepak za svoj klub, nažalost nikada nisam čuo jasnu osudu iz samog ne ne relativiziranja, jer ono što HDZ nažalost radi je relativiziranje, kada kažeš odlaze zato što su nezadovoljni, to je onda kao da opravdavaš to što su prešli u drugu stranku i glasaju sada za vladajuću koaliciji ili kada se našališ kao predsjednik Sabora da će uskoro Bandić biti jači od HDZ-a, to nažalost nije dobro za ljude koji obnašaju najviše dužnosti. Trebalo bi se jasno ograditi i reći, ne to nama nije prihvatljivo, mi sa takvim klubom ili sa takvom strankom ili sa takvim javnim djelatnicima, ne želimo suradnju i onda bi to bila poruka koja bi možda ulila nadu našim sugrađanima koji odlaze iz Hrvatske, da se Hrvatska mijenja i da se ovdje ne promoviraju i ne dopuštaju određene stvari koje su po meni vani nezamislive i koje se nikada ne dešavaju. I umjesto da Hrvatska i hrvatska vlada predlaže zakone, izborne koji bi promovirali direktnu demokraciju, to je da postoje izborne jedinice, gdje će ljudi direktno imati svog zastupnika koji će onda moći pitati zbog čega je nešto napravio ili nije napravio. Mi razmišljamo o modelu Italije i Grčke gdje će se sponzorirati prva lista kako bi se izbjeglo moguće potrebu uopće za koaliciju, odnosno, prevedeno da sa 30% glasova ili 32% glasova možeš imati apsolutnu vlast. Znači mi idemo totalno u kontra smjeru odnosno, prilagođava se situacija, onome što se u ovom trenutku čini da odgovara HDZ-u, ali vjerujte mi to ne odgovara ni HDZ-u jer takav pristup će samo dodatno stvoriti revolt kod naših građana koji će onda također opet biti s time nezadovoljni, možda odlaziti iz Hrvatske ili u nekoj situaciji možda doživim određene prosvjede i pobunu protiv takve vrste ponašanja vladajuće stranke. Ono što me posebno zabrinjava, a to danas, nismo, također čuli od premjera niti bilo koga iz Vlade pa čak niti od predsjednika Sabora, radi se o sigurnosnoj suradnji i Hrvatska kaska, mi vidimo da u ovom trenutku u obliku i u osobi ministra Krstičevića imamo osobu neadekvatnu da bude ministar obrane, da provodi određene poslove koji bi Hrvatsku na adekvatan način osigurale da imamo jedan dojam da se tamo stvari odvijaju na jedan sustavan, zakonit, normalan način bez neke netransparentnosti gdje vidimo da sada praktično se ne bi iznenadio da uopće SAD nakon ovakvog posla, nakon ovoliko upozorenja, jer vjerojatno je netko očekivao da će u Washingtonu netko izlobirati, možda neka lobistička kuća da Amerikanci daju potvrdu za kupnju ovih izraelskih zrakoplova. Ali u ovom trenutku kada su oni to rekli izričito ne, nakon upozorenja 5, 6 ili 7 nisam siguran da uopće ta administracija u Ministarstvu obrane uopće u stanju obaviti novi posao koji se pred nju stavlja. Znači tu bombastične najave ministra da ćemo sada kupiti 6 aviona ili 8, da će SAD dati ponudu koju se ne može odbiti, vjerujte mi nitko ozbiljno ne doživljava, ne samo u Pentagonu u SAD-u, u tvornici koja proizvodi te zrakoplove nego to ne doživljavaju ni naši građani. Znači ovo je toliko neozbiljno i jednostavno mi je nevjerojatno da, mada danas vidim i određene signale da je premijer nezadovoljan i time šta se možda nije reagiralo jer jer je on sam rekao da nije bio svjestan tih mailova a da na kraju u Ministarstvu obrane je bilo mailova koji su dolazili tijekom cijele godine, jednostavno ne ulijeva se povjerenje da se taj posao može na kvalitetan način obaviti. I sa te strane sigurno u pitanju sigurnosne suradnje nećemo biti na razini zadatka kao što bi bili da imamo osobu koja može adekvatno obaviti taj posao bez obzira, ne mislim tu na političku opciju, nego jednostavno vidjeli smo danas i po reakciji ministra to je nažalost nešto što ministar ne bi trebao reagirati i pod pritiskom i pod određenim situacijama koje se dešavaju ljudi moraju zadržati razinu odnosno dignitet i odoljeti tim pritiscima to nije lagan posao a kako nije lagan posao čovjek mora biti spreman na njega i ne očekivati ukoliko se upozorava nekada malo i na drugačije načine da se može raditi što god se hoće i da se mora imati razumijevanja za sve. I rekao sam nismo u vrtiću, u školi nego tu jednostavno moramo znati odgovarati za svoje postupke. Hvala lijepa.
Imamo jednu repliku, poštovani potpredsjednik Reiner, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Maras, pa dozvolite mi da vas ispravim u tri detalja koja ste vi rekli, jedno je naravno sa prelascima iz jedne stranke u drugu, HDZ nema apsolutno nikakve veze, ni jedan ponavljam saborski zastupnik nije prešao u HDZ. Svojedobno su dvoje zastupnika zapravo izašli iz HDZ-a. Što se druge netočnosti tiče da u drugim zemljama se takvi prijelazi ne događaju, to je naprosto netočno, ima više zemalja u kojima se ti prelazi događaju jer ja sam upravo razgovarao sa, prije nekoliko dana sa predsjednikom parlamenta jedne takve zemlje koji je rekao da se to kod njih isto događa. I treće, premijer zapravo nikada nije rekao, ja ne znam kako ste vi to iščitali, da će on predložiti zakon u kojem će izborni pobjednik dobiti 30%, on je rekao da takvi zakoni postoje u nekim zemljama, ali nije rekao da će on to predložiti.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Pa nisam ja rekao da je on to predložio. Ja sam rekao da se takve informacije puštaju u medije iz HDZ-a. Navodno je gospodin Šeks glavni zagovaratelj tog koncepta koji je po meni loš i koji bi na kraju doveo upravo suprotno, upravo suprotno do dodatne, ali nisam čuo oprostite što ste rekli, možete se javiti pa onda reći da svi čujemo, ovako vam moram čitati sa usana. Tako da, htio sam reći da nije dobro da se takav model uopće promovira u medijima. A što se tiče ovog što ste rekli oko prelazaka na kraju ćemo još zaključiti ovdje valjda u ovoj raspravi da je HDZ žrtva tih prelazaka. Znači da u biti mi trebamo žaliti HDZ zato što ljudi prelaze. Znači žrtva, žrtva prelazaka što je HNS izdao svoje birače. Rekao sam gospodin Saucha, manjinci koji kažem gospodin Bandić to kao lijepak koristi aktivnosti proračunske u gradu Zagrebu i sada bi mi trebali još žaliti HDZ. Pa jasno se ograditi od toga. Nitko ne priječi premijera da kaže da mu to nije prihvatljivo ali on to nije rekao.
Hvala vam lijepa. Idemo na iduću raspravu, poštovani kolega Bauk, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Vlade, poštovani predsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Skoro sam se javio na repliku gospodinu Ljubiću ali mi minuta nije dovoljna da kažem ono što sam mislio reći pa ću iskoristiti ovu raspravu. Dakle, ja moram reći da se ja slažem s vama oko definicija miješanja unutarnje stvari svih država pa tako BiH. Ja čak mislim da među narodima u BiH postoji konsenzus o miješanju unutarnje stvari. A to je ako netko izvana kaže nešto s čime se slažemo onda to nije miješanje unutarnje stvari nego podrška ovima ili onima a ako nešto kaže s čime se ne slažemo onda je to miješanje unutarnje stvari. Pa onda ako Vučić nešto kaže to se ne sviđa jednima, ako gospođa Grabar Kitarović nešto kaže to se ne sviđa drugima, ako Erdogan nešto kaže to se ne sviđa trećima, sviđa se samo kada se kaže ono s čime se slažu oni kome to ide u prilog. Uostalom budimo pragmatični dakle tamo je svaka odluka Ustavnog suda kojom se jedan narod ne slaže miješanje stranih faktora zato šta tri suca sa još jednim predstavnicima jednog naroda imaju većinu pa tako i oko pitanja Izbornog zakona. Dakle da su tri suca Ustavnog suda glasali sa dva bošnjačka suca ne bi bilo većine za apelaciju g. Ljubića. Da su tri suca stranca glasala sa srpskim i hrvatskim sucima za Dan Republike Srpske ne bi li ta odluka bila donesena? Prema tome, sve je tamo miješanje u unutarnje stvari od strane vanjskog faktora. Tamo postoje delegacije EU, Hrvatska je članica EU i kolege će se morati pomiriti s time da će RH u okvirima EU i bilateralno imati komentar na političke procese u BiH, kao što i oni imaju komentar na političke procese i u Hrvatskoj i EU jer bi se, striktno gledano, kada netko iz Sarajeva uputi pismeno EU gdje se žali na Hrvatsku to miješanje u unutarnje stvari EU, je li tako? Dakle, to je jednostavno tako ne funkcionira. Dakle, što se tiče suradnje sa SNSD-om kao strankom, ja nemam osobno nikakav problem s time, dakle, tamo će se koalicije formirat nakon izbora kako se formiraju. Uostalom, ako sam dobro informiran, i SDA surađuje sa SNSD-om, dakle, zastupnici Stranke demokratske akcije u Narodnoj skupštini Republike Srpske uredno su glasali za SNSD-ovu listu za dom naroda jer da nije bilo njihovih glasova ne bi dobili 4 nego 3 i time su zapravo pomogli u stvari Dodiku još više nego bilo tko drugi da kontrolira dom naroda u parlamentu u BiH. Ono što je tamo problematično je taj dan, dakle to je dan kada je de facto ukinuta država BiH na dijelu teritorija s jedne strane, odnosno rečeno je da se taj dio priključuje Jugoslaviji ostala tamo Bosna ili ne. Drugo, formirana je nekakva skupština u kojoj su izabrani zastupnici segregirani po nacionalnom ključu i samo su Srbi ušli u tu skupštinu. Je li tako bilo? Dakle, ako je neki Hrvat ili Bošnjak izabran, tada Musliman, izabran u Banja Luci, u Prijedoru, u svim onima što su oni rekli da je Republika Srpska, on nije mogao biti u toj skupštini nego je to bila, to je dakle, prva razina segregacije je bila najprije sa zastupnicima, a onda su poslije protjerali i narod odatle. I to nije nešto što treba slaviti. I zato je to Ustavni sud u točci 78. rekao da je neustavno i naravno, ja mislim da nijedan pravni sustav nijedne države ne bi mogao podnijeti da se slavi dan kada je dio htio otići iz te države. Dakle postoje datumi i za vrijeme rata u kojima su međunarodni predstavnici 1. put izgovorili Republika Srpska javno, pa neka im i to bude dan isto je iz tog razdoblja, ali ne sam čin segregacije, protjerivanja i odcjepljenja. I u tome mi ne bi trebali, mi, u tome predstavnici hrvatskog naroda ne bi trebali sudjelovati i mislim da je odgovornost političara u RH da se takve stvari isto adresiraju i o njima se izrekne stav. Ja ne mogu prihvatiti politiku koju će recimo, netko tko u BiH po zakonu glasa za nekoga, pa makar to bio i pripadnik drugog naroda, biti u startu proglašavan greškom i osuđen, a onda kada trebamo se referirati na neki postupak nekog legitimnog predstavnika, e onda kažemo, to je njihovo pravo, oni odgovaraju tamo u BiH, mi se ne bi htjeli miješati. Pa gledajte, ako se želimo miješati, onda možemo i o tome nešto reći. Ja, kada bi već odlazio u posjet Republici Srpskoj, ja bi bio sretniji da g. Čović ode na .../nerazumljivo/... nego u Banja Luku, tamo bar znamo da ima 6 tisuća Hrvata koji su poginuli, pa onda bi se njima isto mogla odati počast. Prema tome, g. predsjedniče Vlade, ja smatram da su prigovori koji dolaze od strane, kako se to voli reći političkog Sarajeva, na činjenicu da mi dajemo nekakve izjave i govorimo o nekim stvarima unutar BiH o njihovom sustavu da nisu korektne, dakle, ja mislim da nije u problem u tome da li mi govorimo nego može biti problem što mi govorimo. Ja u dijelu ovoga što vi govorite o BiH ne vidim veliki problem, dapače, sa dosta stvari se tu i slažem. Da li se neke finese trebaju reći na ovaj ili onaj način, to ćemo uvijek imati, to ćemo uvijek imati nekakvu političku raspravu, ali ono što ćete dobiti kritiku, kada subjektivnim osjećajem ocijenimo da više govorite kao predsjednik HDZ-a nego kao predsjednik Vlade. Da vodite prilikom izricanja političkih stavova više računa o rejtingu HDZ-a BiH u BiH i HDZ-a Hrvatske u BiH kog građana u 11. izbornoj jedinici. To ćete dobiti kritiku, vi ćete odgovoriti i neće biti nikakvih problema, a oko onih stavova oko kojih se budemo mogli usuglasiti, imat ćete moju, a nadam se i našu podršku da će u tom dijelu se može govoriti o kontinuitetu politike. Naravno, mi uvijek imamo određene stvari da malo pozornije gledamo kad se tiče HDZ-a i BiH zbog nekih stvari iz prošlosti, ali ne mislim da nas to mora previše opterećivati. Dakle, suradnja sa SNSD-om okej, slavljenje datuma koji simboliziraju stradanje i Hrvata, ne, nikako, dakle, što je sljedeće? Niti mi očekujemo da g. Dodik dođe u Knin na proslavu obljetnice Oluje, to bez obzira što je to, dakle, niti, doduše na Sinjsku alku bi mogao je to protiv Turaka pa onda mu to možda odgovaralo, njegovom biračkom tijelu, to sad, mislim da bi on čak na to i došao. Prema tome, svaki potez može imati određene reperkusije prema svakome od tri naroda i nisam siguran da je svaki potez dosad koji su povlačili legitimni ili kako već izražavam se, predstavnici Hrvata bio ispravan, ali onog trena kad smo mi odlučili u HS tu temu na Europsko vijeće, ona je postala vidljivija i nama, preuzeli smo jednu vrstu suodgovornosti, postala je vidljivija i hrvatskim, javnosti u RH i naravno da se sad s drugim očima gledaju neki potezi koji su prije dvije godine bili normalni. Dakle, ja sam kad sam se malo udubio u temu vidio da je član Ustavnog suda iz reda hrvatskog naroda glasao protiv odluke da taj bude neustavan. To je za mene krajnji mazohizam. Ali predstavnici Hrvata su glasali i protiv odluke Ustavnog suda da sva tri naroda budu konstitutivni na cijeloj teritoriji Bosne i Hercegovine, to je isto pogreška, i nije problem reći da je to pogreška, kao što je pogreška ako se zajedno sa SNSD-om ili sa Dodikom ide u dokazivanje nefunkcionalnosti države Bosne i Hercegovine kao takve. A što se tiče suradnje, pa evo na prvoj sjednici Predsjedništva je Komšić i Džaferović, i Dodik su donijeli onu izjavu o Europskoj uniji, dakle, i to je suradnja sa Dodikom, dakle, tu i SDA može dobiti kritiku što su, prema tome, ono što treba surađivati, apsolutno, sa legitimnim predstavnicima ili kako god hoćete naroda, konstitutivnih građana, ostalih i tako dalje, ali bar slaviti datume koji upućuju na protjerivanje i poniženje Hrvata, ne. I ne treba tu biti, dakle, ja bi volio ako već predsjedniče Vlade nećete reći da nije trebao ići ove godine, da mu kažete da ne ode sljedeće godine, i ok, to možete napraviti, ne morate javno i tako dalje, dakle, ne moramo mi politiku tamo doživljavati kao samoposlugu, ono što nam odgovara to ćemo sad komentirat, puna su nam usta brige za Hrvate, a ono što nam ne odgovara, to ćemo reći to je njihova stvar, to je druga država, mi se ne bi šteli miješat. U tom smislu, vjerujem da, nadam se da će i međunarodna zajednica i posebno Europska unija zaštititi Hrvate kao najmalobrojniji konstitutivni narod, tu možete računati na našu pomoć, a ono što trebamo kritizirat, ćemo kritizirat. Hvala.
Imamo četiri replike. Prvi je na redu poštovani kolega Ljubić. Izvolite.
Poštovani kolega Bauk, za jednu minutu vam ne mogu odgovoriti na sve što ste danas postavili kao pitanje, međutim samo jedno pitanje ću odgovoriti. Dakle, predstavnik Hrvata u Ustavnom sudu je glasovao PROTIV, dakle, apelacije Izetbegovića, ali je na ... [[Govornik se ne razumije.]] sva tri naroda čitavom teritoriju Bosne i Hercegovine, i glasovao je s pravom, jer je ta odluka Ustavnog suda kasnije iskorištena od strane visokog predstavnika i da se nametne 70 amandmana na Ustav entiteta koji su bili dakle, presuda točka u dekonstituiranju Hrvata u Bosni i Hercegovini. Dakle, jedna pozitivna odluka, dakle, ta odluka je pozitivna u jednom smislu u kojem ona zapravo konstitutivnost proglašava kao nadkrovujuće načelo ustava Bosne i Hercegovine. A sada samo da citiram jednu rečenicu, Daytonski sporazum obavezno treba revidirati jer je postalo jasno da u dosadašnjem periodu nije uspio donijeti rješenje za budućnost Bosne i Hercegovine, poručuje danas u Ankari, predsjednik Republike Turske, Recep Tayyip Erdogan nakon sastanka sa hrvatskom predsjednicom Kolindom Grabar-Kitarović, koji je objavljen u najutjecajnijem portalu sarajevskom i ne tretira se kao miješanje u unutrašnje stvari Bosne i Hercegovine.
Hvala. Hvala vam. Odgovor, izvolite.
To korespondira s ovim što sam, što sam rekao, dakle, kada netko kaže nešto s čime se slažemo, to se, s čime se slažu neki u Bosni i Hercegovini, onda oni to ne tretiraju kao miješanje u unutarnje stvari. E sada, kada bi išli, kada bi išli pitat pod pitanja turskog predsjednika što misli o kako bi ga trebalo mijenjati, e to bi sad već dovelo do određenih ovaj, do određenih nesuglasica i nisam siguran da to kako on misli da bi ga trebalo mijenjati i kako mi mislimo da bi ga trebalo mijenjati, da to u, da je to u potpunosti sukladno. I što se tiče, što se tiče nametnutih amandmana, i danas parlament BiH može te amandmane staviti van snage, ali ih ne stavlja, dakle, to je nešto čime je međunarodna zajednica tada izrazila svoj stav, a sada ne mijenjanjem ili ne miješanjem, izražava svoj stav, što nije dobro, jer oni koji se zalažu za ostanak međunarodne zajednice u BiH, također se zalažu za miješanje, al' to bi ja nazvao u njihovom kontekstu konstruktivno miješanje, i to je, to su ti dvostruki kriteriji.
Hvala. Kolega Raguž, izvolite.
Kolega Bauk, lijepo je čuti da vi čitate, ali evidentno će te morati još čitati da razumijete neke stvari koje se tiču Bosne i Hercegovine. Pogledajte službenu stranicu ustavnog suda pa će te tamo vidit da Republika Srpska samo nije provela odluku Ustavnog suda koja se tiče zakona o izvršnom postupku. Ono što također će te moći pročitati i tamo da ovi amandmani koje ste vi naglasili nisu provedeni dakle, u parlamentu Federacije, dakle, nisu bili prihvatljivi legitimnim predstavnicima hrvatskog naroda, a nemojte ići ni na Tjentište jer se nalazi u Republici Srpskoj. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Na Tjentište treba ići, jer to nije, to upravo rekoh, ako već trebam birat negdje gdje hoću otić' u Republiku Srpsku, onda na Tjentište prvo. Što se tiče mojeg čitanja o Bosni i Hercegovini, ja ću citirati jedan, jednu rečenicu iz jednog filma iz bosansko-hercegovačke kinematografije, predsjedniče vi će te ... [[Govornik se ne razumije.]] svakoga dana u svakom pogledu sve više napredujem, tako je, tako da tu nema, dakle, naravno da razina razumijevanja se povećava time što će te teme biti očito sve više u fokusu, ja mislim da još uvijek dovoljno razumijem i da razumijem toliko da je taj datum najustavniji po, najustavniji po legislativi BiH, i dalje mislim da na proslavi tog datuma ne bi treba' bit' predstavnici hrvatskoga naroda, na komemoraciji povodom tog datuma da, ali na proslavi ne. Eto, pa da je najustavniji. Hvala.
Kolega Bačić, izvolite.
Kolega Bauk, razlog zašto Klub SDP-a nije podržao Deklaraciju o položaju Hrvata u Bosni i Hercegovini bio je taj što ste navodili kako je, se tom Deklaracijom Hrvatski sabor, Hrvatska, miješa u unutarnje političke odnose u Bosni i Hercegovini. A danas kroz aktualno prijepodne, predstavnik vašeg Kluba zamjera ili postavlja pitanje, kako god hoćete, predsjedniku Vlade što se tu turski ne ponaša kako ste naveli prema voditelju podružnice broj jedan u Mostaru, Hrvatske demokratske zajednice, aludirajući na gospodina Čovića. A sukus naše Deklaracije je bio taj da Hrvatima u Bosni i Hercegovini ne bi smetalo da ih kao njihov legitimni predstavnik u Predsjedništvu Bosne i Hercegovine zastupa Bošnjak, ako je on izabran voljom hrvatskog naroda, kao što im smeta i nama, da ih zastupa Hrvat koji je izabran voljom bošnjačkog naroda, to je ono što vi večeras u ovom svom nastupu niste konzistentni.
Hvala. Hvala vam. Hvala, odgovor.
To kao da ovi s liste SDP-a izaberu gospodina Plenkovića za premijera, otprilike. Ima i takvih slučajeva ovdje u Saboru, negdje sedam, osam. Prema tome, što se tiče, ali, ali, više da, što se tiče ovoga što smo sad govorili, samo vrijeme nek, možete mi 4 sekunde, e, ... [[Govornik se ne razumije.]] pa nek dobije opomenu onda, [[Upadica Gordan Maras: Nisam ja, nego je premijer.]] dobro, ok. Dakle, što se tiče tako zvanog legitimnog predstavljanja, ja mislim da smo svi svjesni da način da jedni biraju jedne, drugi druge, a treći treće, više neće proći u BiH, jednostavno zbog presude Sejdić-Finci. Dakle, ako će se članove Predsjedništva birati u Parlamentu, hm, birati na neposrednim izborima, onda ih se može birati u tri izborne jedinice, birati građane, građansko kandidiranje i građansko predstavljanje, a izborne jedinice postaviti tako da se iz tog elektorata može naslutiti, ali ne u potpunosti ispuniti legitimna volja svakog od tri konstitutivna naroda, to je između ostalog i moj prijedlog sa a, b, c i tako dalje, bilo je, može se napraviti kada se želi.
Hvala. Hvala vam. Kolega Škorić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče, kolega Bauk. Evo kolega Bačić mi je oduzeo dio onoga što sam vam planirao kazati, cijelo vrijeme se pozivate na to da se Hrvatska nema što miješati u unutarnje stvari Bosne i Hercegovine, a sad s druge strane zagovarate da se miješa i dajete primjedbu što se ne miješa. Dakle, s jedne strane Hrvatska je poduzela mjere vezano za odlazak hrvatskog veleposlanika, pa opet vaš predstavnik i tome se suprotstavlja, kaje da ga nije trebala smijenit, pa ne znam, vi se suglasite u Klubu kakav stav zastupate, a s druge strane najbolje ste mogli zaštititi prava i interese hrvatskoga naroda da ste se uključili podržati Deklaraciju koja je raspravljana u ovom Saboru, i koja je zahvaljujući vašim amandmanima, dijelom i oslabljena kako bi postigla konsenzus, kako bi postigla jedinstvo hrvatskog naroda i osigurala da se u što kvalitetnijoj mjeri implementira i provodi, i štiti interesa našeg naroda u BiH.
Odgovor, izvolite.
BiH je puna kontradiktornosti, pa tako i ova vaša replika. Dakle, ja smatram da je Deklaracija našim amandmanima popravljena, da bi bila još više popravljena da su usvojeni ostali. Drugo, što se tiče našeg sudjelovanja u amandmanima, dakle, mi smo podnošenjem amandmana pristali na to da se Hrvatski sabor očituje o BiH, pa se može reći da smo prihvatili i to da se Hrvatski sabor umiješa u stvari u Bosni i Hercegovini, i sad je samo bilo pitanje sadržaja. Dakle, ja smatram da je dužnost Republike Hrvatske da u okviru Europske unije sudjeluje u politici Europske unije prema Bosni i Hercegovini, kao što je dužnost Republike Hrvatske i Vlade Republike Hrvatske da sukladno ustavnim odredbama, skrbi o Hrvatima u drugim državama, pa i u Bosni i Hercegovini. Dakle, samo je pitanje sadržaja, dakle, na koji način, tu možemo imati neke, neke ovoga stvari u drugačijem pristupu, dakle, umjesto trebate izmijeniti izborni zakon, ljepše je napisati trebate provoditi odluke vašeg Ustavnog suda i Europskog suda za ljudska prava, stvar je ista, ali je izričaj malo drugačiji, i to su te finese koje ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Idemo na iduću raspravu, poštovani kolega Škibola.
Hvala poštovani predsjedniče Sabora. Evo moja rasprava će ići u smjeru u kojem su išle i ove replike prethodne koje sam imao. U medijima se nedavno pojavila informacija da je guverner Vujčić izrazio namjeru, to jest da će u bližoj budućnosti izraziti namjeru prema Europskoj središnjoj banci u Frankfurtu, da pristupimo uvođenju EUR-a, to pristupanje uvođenju EUR-a, ima određene korake. Jedan od prvih koraka je ERM 2 tečajni mehanizam, zadovoljavanje nominalnih konvergencija i postavlja se pitanje u kojem je statusu Hrvatska kod zadovoljavanja nominalnih konvergencija. Premijer je također danas rekao da je javni dug Hrvatske u odnosu na BDP, nekih 74%, jedan kriterij od tih nominalnih konvergencija, Mastriški kriterij je 60% javnog duga u odnosu na BDP, što bi značilo da Hrvatska ne ispunjava sve kriterije nominalnih konvergencija. Mi možemo sada govoriti da postoji ta tendencija smanjivanja javnog duga, ali da apsolutno ispunjava sve kriterije nominalne konvergencije, to nije točno. Što se tiče, ovaj, što se tiče ostajanja u tom ERM 2 tečajnom mehanizmu, svaka država treba ostati unutra najmanje dvije godine, a neke države su bile čak i deset godina u ERM 2 tečajnom mehanizmu, na primjer Litva. Da li ima smisla ići u taj ERM 2 tečajni mehanizam i onda se zadržati u njemu kao što je to Litva napravila, znači nekih desetak godina, jer oni svakako gledaju na te makro ekonomske okvire i da li zadovoljavamo makro ekonomske okvire, a Hrvatska prema strukturnim reformama, ono što kaže Europska komisija, nije baš na dobrom putu i da sporo provodimo te strukturne reforme. Prema tome, prema mom osobnom mišljenju smatram da je mudrije malo pričekati sa tim EUR-om, pogotovo kada znamo da hrvatski građani nisu toliko naklonjeni preuzimanju druge valute, a onda kada se pričeka, kada se provede, implementira te određene druge strukturne reforme, onda da se pomalo, ako bude takva klima u društvu, da se implementira nova valuta. Nema dovoljno javne rasprave u Hrvatskoj oko prednosti i nedostataka ulaska u Euro zonu, a svakako bi toga trebalo bit. Vi ste rekli da se javna rasprava završila, ona se održala. Na koji način? Na način da je guverner održao neku tribinu, tamo je bio ministar financija, pozvalo se gospodarstvenike, tribina je održana i gotova je javna rasprava. A dal' je to kvalitetna i konkretna javna rasprava za takvu jednu krupnu odluku? Priča se mnogo o tim konvergencijama, gospodin Plenković je danas isto pričao dosta o konvergencijama, ali po pitanju realnih konvergencija, znači nadnica, plaća u Europskoj uniji, ja vidim da postoje određeni razmjeri divergencija, a ne konvergencija. Cijene su uglavnom svugdje slične u Europskoj uniji, ali plaće, plaće nikako. Ulaskom u Euro zonu, treba reći ljudima da nas čekaju određene više cijene, što se tiče plaća, nisam skroz siguran, EUROSTAT kaže, to su službeni podaci, znači nije da ja sad izmišljam, EUROSTAT kaže da će cijene rasti oko 0,3%, to je svakako, to je svakako jedan određeni prosjek, iskustva iz drugih država članica govore da su egzistencijalna dobra određena poput kave, mlijeka, kruha i tako dalje, rasle preko 50% u nekim slučajevima, ne svima. Europska unija se također nalazi u jednoj prekretnici, treba odlučiti da li europske države žele više Europe, kako se to kaže, ili žele manje Europe, znači malo više suverenosti, da li se želi predati sva suverenost supra nacionalnim ili tako zvanim nad nacionalnim institucijama, i koliku količinu bi države trebale zadržati suvereniteta. Zašto sam pričao oko, oko EUR-a i tog stanja u društvu i tako dalje? Vidimo što se događa u Francuskoj, vidimo da određene mjere, budući da se nije opipavao bilo naroda, da su dovele do ogromnih protesta, ogromnih prosvjeda, i ti prosvjedi ne jenjavaju. Znači, postoji politička volja da u Francuskoj cijene goriva ne rastu, vidimo da postoji, ali što se moralo dogoditi, koliki neredi, koliko nasilja, dal' se to moglo izbjeći, dal' se moglo malo osluškivati tako zvano bilo naroda, jer jednom kad to krene, kad to eskalira, jako teško je to, jako teško je to sve ugasiti jer su ljudi nezadovoljni. Nisu ljudi nezadovoljni samo u Hrvatskoj, ljudi, vidite da su ljudi nezadovoljni u Francuskoj, ljudi su nezadovoljni u Njemačkoj, rastu neke političke opcije koje su za grubi nacionalizam, AFD u Njemačkoj je postala druga politička stranka, Macron u Francuskoj, znači vidimo da on gubi na popularnosti, i onda Marine Le Pen, ona raste, prema nekim anketama, ovaj, vodeća stranka je Nacionalna fronta od Marine Le Pen, znači to su sve određeni problemi koji bi se možda mogli izbjeći kada bi prethodno bilo malo više osluškivanja što narod želi i na koji način, kada bi se te europske institucije, Europska komisija, ta europska birokracija, kada bi više uključila mišljenje građana Europske unije u neke svoje procese i neke svoje odluke. Ono što treba reći da ulaskom u Euro zonu, zemlja gubi neovisnu monetarnu politiku, Hrvatska je izgubila davno monetarnu politiku u smislu neovisnosti kada je fiksirala tečaj, tečaj je fiksiran i glavna ta mantra, ekonomska dogma je stabilnost cijena, znači stabilnost cijena nije nas briga za ništa drugo, bitno da su cijene stabilne, međutim to što je ogromna nelikvidnost u sustavu, to što je velik broj ljudi, građana, poduzeća blokirano, što je dobar dio ljudi u dužničkom ropstvu, to nikog nije briga. A ta nelikvidnosti bi se mogla stimulirati monetarnom politikom, monetarnim dopingom, tako zvanim monetarnim dopingom, gdje bi se malo veća novčana masa, ovaj, ponudila u opticaj, gdi bi se snizile kamatne stope, pa da ta poduzeća ovaj, isto prodišu, da imamo znači, da imamo jedan efekt, domino efekt, znači, jer je ekonomija vrlo povezana. Tako da bez tog nekog strateškog razmišljanja, teško, teško ćemo izaći iz ove, ja bih rekao ekonomske depresije, velik broj mladih ljudi mojih godina odlazi u druge države, jedan dio njih odlazi zbog iskustva, žele, žele ovaj, vidjeti kako je to u drugim državama članicama. I to treba pozdraviti, to je ona pozitivna strana Europske unije. Međutim, dobar dio ljudi, mladih mojih godina odlazi u potrazi za poslom jer ovdje ne vide perspektivu, ne vide budućnost, teško je sa nekim malim plaćama uštedjeti nešto, zasnovati obitelj, a to su sve činjenice, to su statistički, statistički podaci. Ima i prednosti uvođenja EUR-a, prednosti su uklanjanje transakcijskih troškova, uklanjanje valutnog rizika, istina je, ima i prednosti, al' treba reći i nedostatke. Što je sa asimetričkim šokovima? Njemačko gospodarstvo nije kao hrvatsko gospodarstvo, ako u njemačkom gospodarstvu je relevantna ekspanzivna monetarna politika, možda je u hrvatskom neka druga, i tako dalje. Evo, nemam više.
Hvala. Tri replike, prvi je kolega Ćuraj. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani kolega Škibola, da evo sad na kraju ste spomenuli zapravo sukus glavnog pitanja, znači prednosti i nedostaci. Što dobivamo, a što potencijalno gubimo? Možda moramo znati što je sigurno, sami ste rekli valutni ... [[Govornik se ne razumije.]] , niži transakcijski troškovi, ono što niste rekli svakako je, nestaje rizik aprecijacije ili deprecijacije naše valute, koja može dovesti ili do enormnog rasta duga ili općenito smanjenja konkurentnosti gospodarstva pogotovo izvoza, zavisi da li je riječ o deprecijaciji ili aprecijaciji, visina kamatnih stopa, svakako mi imao 75% štednje u EUR-ima gdje je 60% ukupne razmjene dolazi iz euro zone trgovinske, mislim da naša budućnost već davnih dana već preodređena kad je još to bilo i u njemačkoj marki i mislim da je to ono što je neminovno. Ono što je svakako sigurno ima i nedostataka, inflacija, ali tu kaže prosjek od 0,2 do 0,3% tamo gdje se već dogodila [[Upadica: Hvala.]] i konverzija, trošak konverzije …/nerazumljivo/…
Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče sabora, gospodine Ćuraj mogu se samo djelomično složiti sa vama, apercijacija, depercijacija tečaja pa i danas u dobar dio kredita hrvatskih građana vezan uz valutnu klauzulu. I danas je velik kredita vezan uz valutnu klauzulu, znači mi dobivamo plaće u kunama, a vezani smo za EUR-o, za švicarski franak i onda ovisimo o stranim valutama. Iz kojeg razloga ovaj građani ne bi dobivali kredite u kunama pa da onda ovise o hrvatskoj kuni da se tako nešto preferira. Zašto guverner Vujčić nije spriječio nije upozorio građane kad je došlo do afere švicarski franak, što je bilo sa Reiffeisen zadrugama, tko odgovara o toj, dal je država dostojno i vjerodostojno stala iza svih tih ljudi, ja mislim da nije.
Hvala, druga replika kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepo gospodine Škibola i radi vas ali i radi hrvatske javnosti dobro je čuti i informacije da mnoge zemlje u EU koje su ušle puno prije Hrvatske, jedne ne žele uopće uvesti EUR-o niti su takav sporazum potpisale, primjerice Danska koja je ušla u EU '73. godine i nekoliko puta se provodio referendum tamo da li da uvedu ili da ne uvedu, znači oni uopće nemaju obvezu. Švedska '95. godine također niti ne razmišljaju još o EUR-u, ove zemlje koje su ušle u valu 2004. – 2007. mnoge od njih nisu ni blizu EUR-a, niti će ih uvoditi i Mađarska, i Češka, i Poljska, mogu sad nabrajati još 5, 6 zemalja ono šta, ono šta je bitno nije mi jasno zbog čega Hrvatska koja je 2013. godine je ušla u EU mora preteći sve te zemlje, kao da one nisu vidjele slabosti tog [[Upadica: Hvala.]] cijelog sustava i zbog čega se mi žuramo to je zbilja nejasno.
Odgovor izvolite.
U pravu ste gospodine Maras, Velika Britanija i Danska imaju takozvani option out, znači oni se nisu obvezale za uvođenje EUR-a kao npr. Hrvatska. Određene druge države kao Švedska, Češka, Mađarska ušle su puno prije nego što je Hrvatska ušla u EU i čekaju, preispituju situaciju, čekaju kakvo je stanje, gledaju kako funkcionira ta euro zona. Vidimo da su države dosta zadužene u EU, pogledajte npr. Italiju koliko je zadužena, Grčka, Španjolska, Portugal. Treba, treba malo mudrija politika ne samo to je plan i program, to je agenda, nećemo pitat građane, ako, ako se neće organizirat referendum pa onda bar nemoj protiv volje hrvatskih građana kretat u neke procese, pričekaj malo da se stvore uvjeti.
Kolega Sokol vaša replika je na redu.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, a kolega Škibola vi ste spominjali kriterije iz …/nerazumljivo/… pa ste rekli da Hrvatska ne zadovoljava jedan kriterij, pa bih vas samo tu htio ispraviti. Znači po članku 126. Ugovora o funkcioniranju u EU kriterij od 60%, znači omjer javnog duga prema BDP-u je kriterij, ali također zadovoljavate taj kriterij konvergencije iako ste iznad 60%, ali se taj dug odnosno omjer duga, udio duga smanjuje na zadovoljavajući način i postoji formula prema kojoj se to izračunava i Hrvatska to zadovoljava. Srećom ova Vlada je uspjela postići taj zadovoljavajući stupanj smanjivanja omjera javnog duga u BDP-u za razliku od prošle vlade koja, za vrijeme koje se javni dug povećao za 74 milijarde kuna odnosno za 20 postotnih bodova pa čisto da tu neke stvari pojasnimo. A što se tiče, a što se tiče plaće i kune i EUR-a itd., također je bitno za napomenuti koliki postotak, da jako veliki postotak građana štedi u EUR-ima uključujući i neke velike protivnike EUR-a [[Upadica: Hvala.]] kao što smo danas saznali u medijima.
Odgovor na repliku, izvolite.
Poštovani gospodine Sokol, slažem se sa vama, reko sam da postoji ta tendencija smanjivanja javnog duga, ali i taj kriter, kriterij mastički kriterij apsolutne, ovaj apsolutnog zadovoljavanja znači od 60% javnog duga nije još zadovoljen. Niko ne spominje kopenhaške kriterije što je sa vladavinom prava, ja ne vidim da mi u Hrvatskoj imamo vladavinu prava. Hrvatsko pravosuđe u katastrofalnom stanju. Hrvatsko pravosuđe je toliko sporo, građani ne vjeruju više institucijama, zašto, upravo zbog hrvatskog pravosuđa imamo neusklađenu sudsku praksu. Evo na samom primjeru Zakona o ništetnosti koji sam ja predložio u Hrvatskom saboru dosta neusklađena sudska praksa po istim predmetima, jedni suci donose jedne odluke, drugi suci donose druge odluke, to se sve treba riješiti i srediti.
Kolega Zekanović, izvolite vi ste na redu.
Poštovani predsjedniče sabora, poštovani predsjedniče Vlade, evo moram priznat da mi je malo teško govoriti nakon ovog incidenta koji je bio maloprije, pogotovo što sam u replici zapravo ja prvi otvorio tu temu, a ako se dobro sjećate i prošlo vaše izvješće s Vijeća Europe sam vam postavio mislim istovjetno pitanje vezano uz pristupanje Srbije EU. Niti sam onda, niti sam danas koristio teške riječi, ali evo sad imam priliku kroz raspravu postavit vam to pitanje detaljno. Pa od vas očekujem konkretan odgovor ako ćete uzeti završnu riječ. Dakle, Slovenija je iskoristila svoju poziciju kad je Hrvatska pristupala u EU te nam je blokirala, evo vi ste rekli lijepo u jednom periodu češkog predsjedanja 9 otvaranja, 9 poglavlja, 9 otvaranja i 4 zatvaranja i sve to radi spora, graničnog spora u Savudrijskoj vali odnosno Piranskom zaljevu kako Slovenci zovu. Da nije bilo našeg pristupanja Europskoj uniji, siguran sam da ne bi bilo tog spora, da bi taj spor bio itekako, itekako prije riješen odnosno da bi Hrvatska imala puno bolju pregovaračku poziciju. Naglasio sam i danas, ponovit ću da Hrvatska sa Slovenijom oduvijek ima prijateljske odnose, i da je granica na Kupi, i na Dragonji, i Sutli oduvijek tu, i da mi sa Slovenijom zapravo imamo prijateljske odnose. E sad imamo drugu priču. Imamo Srbiju koja također želi pristupiti Europskoj uniji, imamo jedan jako ambiciozan plan, i sad je tu Hrvatska koja sa Srbijom ima čitav niz neriješenih problema. Usudio bi se reći da ne postoji niti jedna država odnosno niti jedne dvije države u Europskoj uniji koje imaju toliko neriješenih problema. Ja sam istaknuo problem nestalih u Domovinskom ratu, problem odštete logorašima, problem graničnog pitanja, a u konačnici da mi svi budemo zadovoljni, problem agresije na Republiku Hrvatsku i samim tim ratna reparacija odnosno plaćanje ratne odštete. I to je ono konkretno pitanje, mi smo danas u poziciji u kakvoj je Slovenija bila prije nekoliko godina, Slovenija je svoju poziciju itekako iskoristila, mi je ne iskorištavamo. Na moje današnje pitanje, vi ste rekli da mi čekamo neka ključna zadnja poglavlja i da ćemo onda reagirati. Slovenija nije čekala, Slovenija je zatvorila sve što se može zatvoriti i Hrvatska je tu kapitulirala zapravo, kasnije smo se izvlačili arbitražom jesmo-nismo. Hrvatska do sada, a vi ste tu najodgovorniji jer ste predsjednik Vlade Republike Hrvatske, nije napravila ništa. Također i ministrica vanjskih poslova po tom pitanju nije napravila ništa. Dakako, nisu jedino, nije jedino vaša Vlada kriva, jer su pregovori zapravo započeti 14.12. od 2015., tako da možemo slobodno tu optužiti i prethodnu Vladu, znači gospodina Oreškovića. Inače da se zna, sve skupa ima 35 poglavlja, 16 ih je otvoreno, 2 su već i zatvorena. Mene konkretno zanima koja to vi poglavlja namjeravate osporiti odnosno kad to točno konkretno o kojim poglavljima se radi namjeravate Srbiji postaviti ultimatum, jer ovdje govorimo o ultimatumu, dakle mi smo u poziciji reći ne. I žao mi je čuti, kao što sam čuo upravo danas, da je bio jedan srpski dužnosnik visoki u Hrvatskoj, i da se hvalio zapravo kako je HDZ i naš premijer znatno pomogao Srpskoj naprednoj stranci da uđe u EPP, čuo sam na svoje uši, i to mi krivo, stvarno mi krivo. Krivo mi je da eto mi danas umjesto da sve one neriješene probleme s Srbijom riješimo, a imamo poziciju, najjača stranka u Hrvatskoj, HDZ, pod vašim vodstvom pomaže Srpskoj naprednoj stranci da uđe u Europsku pučku stranku, vi se uvijek volite pohvaliti najjaču grupaciju stranaka u europskom Parlamentu. Ja mislim da bi se trebali postaviti drugačije, možda griješim, možda ste vi u pravu, možda je vaš pristup pravi, ajmo lijepo govoriti o nekakvom pomirenju, o, evo nedavno je jedan kolega rekao bratstvu jedinstvu, pa možda će nam se smilovati sutra kada uđu u Europsku uniju i napraviti, riješiti granična pitanja da mi budemo zadovoljni, možda priznaju agresiju na Hrvatsku tek tako, a imamo priliku, stvarno imamo sada, da sve te neriješene probleme riješimo. I da svi oni koji traže svoje poginule, nestale, koji su tko zna gdje po jamama diljem Hrvatske, a možda i Srbije pogubljeni u koncentracijskim logorima da saznamo gdje su, a ne radimo ništa po tom pitanju. Vi ste najavili da ćemo raditi, mene zanima kad, kad će Hrvatska, kad će moj hrvatski premijer, konkretno vi, premijer Andrej Plenković, lupiti šakom o stol na Europskom vijeću ili možda na Vijeću za, ne znam nekakvog međunarodne konferencije o pristupanju Srbije, i reći dosta, od ovoga trenutka želimo ove neriješene probleme riješiti, moramo znati gdje su naši nestali, moramo znati gdje je točno granica Hrvatske i mora cijeli svijet znati i Srbija mora priznati da je izvršila agresiju na Hrvatsku. Ali dešava se nešto drugo, dešava se da ćemo mi sutra imati veliku Albaniju, da će Srbija popustiti jer je stisnuta međunarodnim pritiskom, imamo već veliku Srbiju de facto, a imat ćemo jednu malu Hrvatsku, povučenu Hrvatsku, koja nema svoje ja, jer nema suvereniste, jer nema političare koji mogu reći dosta. Vi ste u vašem govoru, rekli par teza s kojima se ja ne slažem, govorili ste o tome kako su Hrvati svi glasovali ZA Europsku uniju, nisu svi, trećina je glasovala protiv, i zapravo ste u jednom trenutku, malo sam krivo rekao, nemojte mi zamjeriti, u jednom ste trenutku s toliko to empatije govorili, i o tom ulasku u Europsku uniju, ja sam konkretno bio protiv ulaska u Europsku uniju, glasovao sam PROTIV. I ja, i još 33% Hrvata, trećina Hrvata su u stvari bila protiv. I nek' se to ne zaboravi. Spomenuli ste i Marakeški sporazum, vrijeme će pokazati tko je bio u pravu, premijer Plenković ili zastupnik Zekanović. Vidjet ćemo kad se počne uređivati u Maljevcu izbjeglički centar kako će te reagirati. A što se tiče pozicije Hrvata u Bosni i Hercegovini, lijepo ste dramatično sa govornice rekli jedino mi, iz Hrvatske možemo pomoći Hrvatima u Bosni i Hercegovini. Pa pomozite im, na jednostavan način. Tražite reviziju Daytonskog sporazuma, Hrvatska je potpisnica, stvar je jednostavna, kol'ko god izgledala komplicirana i tražite za Hrvate treći entitet, to je jedina šansa za opstanak hrvatskog naroda. A od velikih riječi za ovom govornicom, da im jedino mi možemo pomoći, a ne nudimo rješenje, nema ništa. Jedino rješenje je da vi kao premijer lupite šakom o stol, jer trenutno ste premijer i da tražite reviziju Dejtonskog sporazuma koliko god to izgledalo teško i daleko. I mora reći za kraj, vi ste meni prije par mjeseci upravo ovdje u ovom saboru rekli isto čemu ta egzaltacija kad sam ima, kad se dogodila slična situacija kao vama danas. Bilo mi vas je krivo vidjeti u toj situaciji. Volio bi da moj premijer ima odlučnost koju je danas pokazao na jedan čudnovat način u međunarodnim odnosima. I to po pitanju Srbije. Da se kaže dosta i sutra čujemo kada će hrvatska Vlada, kada će hrvatski premijer uvjetovati Srbiji ulazak u EU, to ne smije biti bezuvjetno to se mora uvjetovati. Ja sam vam već govorio o ovome, drago mi je da su i drugi počeli govorit, evo drago mi je da se je i MOST priključio cijeloj priči, neka se govori, a govorit ću i dalje. Evo dok sam u ovom saboru, ko god to bilo govorit ću vam, a vi se evo ga potrudite da ne razočarate sve one koji su istinski hrvatski suverenisti.
Kolega Sokol replika, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, pa gospodine Zekanović samo dvije stvari, vi ste u odnosu na Sloveniju da se Hrvatska nešto izvlačila, nije, Hrvatska je konsenzusom u ovom saboru odlučila i utvrdila da je Slovenija povrijedila međunarodno pravo i temeljem tog istog međunarodnog prava izašla iz tog postupka arbitraže, tako da ne znam da li vi ovdje sada želite revidirati hrvatski stav i možda želite zastupati slovensko, slovenski stav prema tome kad tvrdite da se tu Hrvatska tu nešto izvlačila itd., mislim da je jasno da je Hrvatska postupala po međunarodnom pravu. Drugo vi biste lupali šakom po stolu, mislim to jako zgodno zvuči, ali i tako nećete postići ništa. Znači to je jedan alibi način, znači vi kad jasno …/nerazumljivo/… svako tako može vikati, ali time nećete postići ništa. Ono što možete postići je lobiranjem, zagovaranjem upornim kroz institucije EU, UN-a itd., da bi se nešto postiglo. I to je mukotrpan proces koji se rješava na način na koji se treba rješavati, a ne predstavama u saboru.
Kolega Zekanović, niste se javili [[Upadica: Evo javljam se.]] ja vas molim da se javite [[Upadica: Dobro ispričavam se bio sam okupiran govorom kolege Sokola.]]
Kolega Sokol, nažalost nitko ne lobira, nitko ništa ne radi, to jako lijepo zvuči i ja sam siguran da je premijeru drago vas čuti tu kako ga branite, međutim koliko god to tužno zvučalo za Hrvatsku nitko ništa ne radi, Hrvatska u međunarodnim odnosima nigdje i kupnja ovih aviona odnosno propast kupnje aviona je zapravo pokazuje gdje je Hrvatska. Znači da mi imamo imalo utjecaja u međunarodnoj zajednici mi bi te avione imali, da imamo imalo utjecaja. Dakle, da je Amerika nama ima imalo interesa prodati te avione, prodala bi nam, a zbog toga što mi loše lobirano, lobiramo što nemamo lobiste, što nemamo svoje ljude, što ne lupamo šakom o stol ono što radi Srbija, e zbog toga i jesmo tu gdje jesmo.
Idemo na zadnju pojedinačnu raspravu, kolega Miro Kovač, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, evo čuli smo maločas nema više gospodina Pupovca koji je napravio usporedbu između Hrvatske i Jugoslavije i Hrvatske u EU i kaže on da isti oni koji su kritizirali položaj Hrvatske u Jugoslaviji danas kritiziraju položaj Hrvatske u EU. Ja se s time ne mogu nikako složiti. Hrvatska je svojom voljom ušla u EU, nitko Hrvatsku tjerao nije to je bila volja hrvatskoga naroda, većine hrvatskoga naroda i mi smo za to ušli u EU i prethodno u NATO savez. Nas nitko nije tjerao u EU i mi smo imali prije toga naravno i izbore pa i referendum koji je prošao kako je prošao, ali je bila većina naroda za pristupanje EU. U Jugoslaviju smo ušli i '18. i '45. bez izbora. Bez izbora, prvi put da smo bili na to prisiljeni zbog okolnosti, drugi put znamo kako se to dogodilo, nikakve legitimacije ulaska hrvatskoga naroda u prvu Jugoslaviju u Kraljevinu SHS i u drugu Jugoslaviju nije bilo. U ovom slučaju je bilo legitimacije i to je taj velika razlika. Danas je 16. siječnja jučer je bio 15. siječnja dan međunarodnog priznanja i smatram da je to datum kojeg bismo trebali trajno na jedan pametan način obilježavati nekim akademijama, na jedan pametan način na visokom nivou taj važan čin za hrvatsku političku zajednicu. Bit ću samokritičan, nismo tu dovoljno efikasni to treba promijeniti. Jer zašto? Kada smo krenuli putem demokracije i slobode, pravnoj državi mi smo htjeli istodobno ući u europsku zajednicu i tražili smo što, mi smo tražili priznanje ne od Kine, ne od Ruske Federacije, tada Sovjetskog Saveza, mi smo tražili priznanje od zemalja članica europske zajednice, to je bio naš cilj i u tome smo uspjeli, dobili smo to priznanje, mi smo ga izvojevali 15. siječnja 1992. godine. Kad smo mi bili priznati ta je europska zajednica drukčije izgledala, bila je manja imala je samo 12 članica, danas u EU ima 28 članica još uvijek, uskoro će imati 27 članica. Ona se transformirala, ona je postala još veći faktor na međunarodnoj sceni nego što je to bio slučaj prije 27 godina jer i tada ponavljam je bila faktor, jer smo tražili priznanje od tih zemalja. Znači mi smo doživljavali u Hrvatskoj tu europsku zajednicu kao faktor. I ona se zaista je angažirala na području bivše Jugoslavije u Hrvatskoj sa tim sladoledarima i promatrala je jeli sa svojom misijom konflikt, rat protiv Hrvatske, agresiju protiv Hrvatske. Tada je bilo geslo da je kraj povijesti, da je pobijedio zapadno liberalni model, u međuvremenu se Rusija konsolidirala, Kina je ojačala i stvari se mijenjaju, stvari se mijenjaju u svijetu, i što se promijenilo u Europi? Promijenilo se to da su zemlje koje su ušle u Europsku uniju 2004., zemlje Srednje-Istoče Europe i 2007., da su te zemlje u biti samo ulazile i imitirale standarde koji su definirali naši prijatelji na zapadu Europske unije, znači zemlje koje su osnovale Europsku uniju, Europsku zajednicu. Danas se te zemlje emancipiraju i više ne žele imitirat, više ne žele oponašati i zbog toga imamo i ovu krizu u Europskoj uniji, i to mi moramo prebroditi. I mi moramo reći svojim prijateljima na zapadu, prestanimo moralizirati, jer tako nikada neće biti sreće u toj Europskoj uniji. Mi moramo postići novi model suradnje, napraviti jedan kompromis između stare zapadne Europe, tu mislim na Europsku uniju, Europsku zajednicu, i na novu Europsku uniju, bez toga mi nećemo imati mira u toj našoj Europskoj uniji, čija smo mi članica, a to se odnosi na Hrvatsku. Hrvatska je samo usklađivala svoje standarde po logici stvari, mi smo usvajali kriterije, ušli unutra i prošlo je nekoliko godina, no više nismo djeca, razmišljamo svojom glavom, koristimo neke mehanizme, imamo neke ideje, neke ambicije, e i sad se netko javi iz Hrvatske, nešto kaže, onda je to neobično našim kolegama u Europskoj uniji, pa i našoj domaćoj javnosti, stručnoj javnosti, čude se kako mi imamo nekakav svoj stav. Mi na svoj stav pravo imamo, i mi ga moramo vrlo jasno artikulirati. Takvi odnosi ... [[Govornik se ne razumije.]] i na susjede, kojima mi želimo da se normalno razvijaju, jer je to u našem interesu, bolje imati normalnog susjeda, nego susjeda tko nije normalan. Hoće li ti naši susjedi postati normalni, mi to ne znamo, on je taj posao morao odraditi, ne mi za njih. Mi ćemo biti korektni, ali mi ćemo svoje interese, koji jesu time interesi Europske unije, štititi. Takve ... [[Govornik se ne razumije.]] na Bosnu i Hercegovinu, i ja sam rekao i kolegi Bauku prije glasovanja, da ne mogu vjerovati, da naše kolege iz SDP-a, nisu bili svi za tu Deklaraciju o položaju Hrvata u Bosni i Hercegovini. Ja to nisam mogao vjerovati. Ona je u biti jedna benigna, plemenita Deklaracija, i to je trebao biti dokaz da postoji zrelost u Hrvatskome saboru, u Hrvatskoj, nakon konsenzusa o državnoj neovisnosti, nakon konsenzusa o Domovinskom ratu, nakon konsenzusa o europskom putu pod navodnicima, znači o integraciji u Europsku uniju, trebalo je pokazat konsenzus na pitanju Bosne i Hercegovine. To je zrelost, to je državna politika, a ne bojati se, rekao sam da je njemački Bundestag imao rezoluciju o položaju Hrvatske 1991. godine u Jugoslaviji, da je Amerika, američki Kongres usvojio rezoluciju o Sjevernom toku II, dobar dan-dobro veče, a mi ne možemo napraviti deklaraciju o Bosni i Hercegovini, a još smo usvojili amandmane i ideje kolega iz SDP-a, meni je bilo drago. Trebalo je pokazati jednu zrelost, žao mi je što to nije slučaj. I mi ćemo nastaviti tako djelovati i naravno da su kolege u Europi i u svijetu, se čude nama što imamo stav o Bosni i Hercegovini, jer su navikli na to, to smo mi, samo oni koji primaju naloge, ili koji se boje zbog integracije u NATO i Europsku uniju iskazat svoj interes, svoj stav, koji je legitiman i zbog Ustava Hrvatske, i zbog Sporazuma iz Daytona, i na kraju krajeva i zbog članstva u Europskoj uniji i NATO savezu, i Hrvatska tu mora nastaviti djelovati i u sklopu ove emancipacije u Hrvatskoj, ali i u Istočnoj, Srednje-istočnoj Europi, mi moramo objasniti da mi više nismo samo oni koji primaju naloge. Mi smo unutra, mi nismo veliki, mi smo malo manji, imamo svoje mišljenje i u toj zajednici imamo pravo svoje interese i svoja mišljenja artikulirati, pa tako i kad je riječ o susjednoj Srbiji. Mi želimo da se tamo promijene stvari, ja se slažem sa kolegom Zekanovićem, normalno, i sa kolegom Ljubićem, oko Srbije, ljudi imaju svoj put, oni mogu uć', ako neće uć', ne moraju uć', ako hoće uć', mogu uć', kriteriji su zacrtani, mi smo pomogli da budu malo jasniji, oni se moraju promijeniti. Imperijalne misli više nema, to je gotova priča, nekakav veliki faktor na zapadnom Balkanu i onda se mi toga bojimo, pa mi nismo htjeli to biti, zapadni Balkan, koji je bio zamišljen da Srbija kontrolira i nas na taj način. Mi smo se uspjeli iz toga izvući, to je bila ideja, gospodine Zekanoviću, ulaska i to je bila ideja ulaska u Europsku uniju da se maknemo tog blata zapadno-balkanskog, znači mi to ne želimo biti politički, bit ćemo politički prisutni, narod ima svoje interese, ali hoće li se oni promijeniti ili neće, mi to ne znamo, bilo bi dobro, neka odrade posao, nek' se transformiraju i nek' napuste tu misao, tu zavidnu misao o tome kako su oni gazde. Jučer je bila komemoracija za gospodina Reißmullera, bio je i kolega Sokol, on je napisao jedan tekst 1991. godine o opsjeni gospodskog naroda, misleći na Srbe 1991. godine, na Srbiju i usporedio je to sa Nijemcima prije Drugog svjetskog rata, opsjena gospodskog naroda, ta misao u Njemačkoj više ne postoji, ona je razorena, ona je destituirana, i ona će isto tak morati biti razorena, razgrađena u susjednoj Srbiji, inače nema sreće, jer nema gospodskog naroda, pa ni nebeskog naroda. Postoje države poput Srbije i Hrvatske koje moraju surađivati, i to će biti naš stav, to jest naš stav. Hvala lijepo.
Kolega Bauk replika, izvolite.
U onome dijelu kad ste rekli, ovaj, kad ste govorili o Srbiji, podsjetilo me na citat jednog političara, ima ih 10 milijuna, žele biti gospodari Balkana, uz onu još jednu, i još jednu ovaj formulaciju iz kolovoza 2016. Dakle, što se tiče Deklaracije o BiH ja se mogu složiti na to da Hrvatska ima pravo na svoj stav i mogu se složit sa time da Klub HDZ-a ima pravo na svoj stav, kao što se vi možete složiti s time da Klub SDP-a ima pravo na svoj stav i kad su ti stavovi zajednički onda glasamo zajedno, a kad su ti stavovi djelomično različiti onda glasamo različito. Dakle, ja sam sasvim siguran da oni koji su u Deklaraciju Hrvatskog sabora kakva je usvojena ocijenili kao miješanje u unutarnje stvari druge države da bi Deklaraciju u kojoj bi bili usvojeni svi naši amandmani također ocijenili miješanje u unutarnje stvari druge države. Dakle, nije to nama bio problem, dakle mi smo izrazili određena stajališta, smatrali smo da određene stvari treba drugačije naglasiti [[Upadica: Hvala.]] a od određenih stvari se ograditi. Hvala.
Odgovor izvolite.
Uvaženi kolega Bauk, ima ona stara latinska koju su Francuzi koristili …/Govornik govori stranim jezikom./… ona koji samog sebe ispričava, samog sebe optužuje, ne mislim da je tako želim time reći to je bila šansa za vas, imali ste šansu, propustili ste, meni je žao zbog toga, ali ja znam da ste vi konstruktivna osoba i vi u biti podržavate jednu normalnu suradnju. Neke kolege ovaj među vama to nisu prepoznali, ali ja sam kao osoba, ja nisam kulturni pesimist, inače ima ih dosta u svijetu, ja sam optimist i vjerujem da se i vi možete promijeniti na bolje, ja to osjećam. Hvala lijepo.
Ovime smo došli do kraja rasprave, zaključujemo raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sutra ćemo započeti s radom u 9 i 30 Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti potrošača. Pozdravljam vas do sutra ujutro. SJEDNICA PREKINUTA U 21,16 SATI. NASTAVAK NAKON STANKE 12,30 SATI Poštovane kolegice i kolege, molio bih vas da zauzmete svoja mjesta. Hvala vam lijepa. Nastaviti ćemo sada sa radom i krećemo sa glasovanjem o raspravljenim točkama od ovoga i prošlog tjedna. Prvo je Izvješće predsjednika Vlade RH o održanim sastancima Europskog vijeća u 2018. godini. Podnositelj je predsjednik Vlade RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu Kluba zastupnika HDZ-a, Hrvatske narodne strane Liberalnih demokrata, Hrvatske demokršćanske stranke, Hrvatske socijalno liberalne stranke i Hrvatskog demokratskog saveza Slavonije i Baranje, Kluba zastupnika nacionalnih manjina, Stranke rada i solidarnosti nezavisnih zastupnika i Samostalne demokratske srpske stranke dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: „Prihvaća se izvješće predsjednika Vlade RH o održanim sastancima Europskog vijeća u 2018. godini.“ Molim glasujmo. Utvrđujem da je sa 76 glasova za, 3 suzdržana i 43 protiv prihvaćeno navedeno izvješće.