Molim kolegice i kolege zastupnike da zauzmu svoja mjesta, da možemo početi sa radom današnje sjednice. Dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti, otvaram 47. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani naši redoviti gosti, predsjedatelji i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelji i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u BiH koji redovito prate rad našega Doma, predstavnici medija. Srdačno pozdravljam sve nazočne zastupnike i goste. Odsutnost su opravdali zastupnici Senad Šepić i Azra Hadžiahmetović, a prema informaciji službe sjednici je nazočno 34 zastupnika. I, konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Što se tiče izmjena dnevnog reda sjednice, želim napomenuti slijedeće, točke 6. i 7. prformulirane su u skladu s člankom 111. stavak 6. Poslovnika, zato što je Ustavnopravno povjerenstvo po drugi put zatražilo produljenje roka za dostavu Izvješća o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona BiH i Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom BiH. S ranijeg dnevnog reda skinuta je točka 17. Imenovanje dva člana iz Zastupničkog doma u Interresornu radnu skupinu za izradu Zakona o parlamentarnim istragama – materijal Ministarstva sigurnosti BiH, broj: 01,02-34-1-428/13 od 01.04.2013. skinuto je s dnevnog reda suklano zaključku Kolegija u proširenom sastavu. Na dnevni red su dodane: Točka 3. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju depozita u bankama BiH po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02-1-17/13 od 11.04.2013. Točka 17. Specijalno izvješće Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH, a u vezi žalbe radnika bivše Republičke uprave carina RS-a i Carinske službe Brčko Distrikta iz kolovoza 2010., broj: 01,02-37-417/13 od 29.03.2013. 2 Točka 19. Informacija o dopisima Tužiteljstva BiH (sukladno zaključku Zajedničkog kolegija obaju domova Parlamentarne skupštine BiH s 19. sjednice, održane 16.04.2013.), broj: 01,02-50-12-18-19,1/13 od 17.04.2013. Točka 21. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o grantu EK-a IPA (Projekt zaštite kvalitete vode: Potprojekt za vodu i kanalizaciju Živinice) između BiH i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, u ulozi administratora Evropske komisije za Trast fond Instrumenta pretpristupne pomoći EU, broj: 01,02-05-2-492/13 od 12.04.2013. Točka 22. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Azerbajdžan o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprečavanju fiskalne utaje u odnosu na poreze na dohodak i imovinu, broj: 01,02-05-2-493/13 od 12.04.2013. i Točka 28. Davanje suglasnosti za ratificiranje Statuta Međunarodnog monetarnog fonda za reformu Izvršnog odbora, broj: 01,02-05-2-488/13 od 11.04.2013. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Za raspravu se javio uvaženi zastupnik, Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti. Ja zapravo želim da jednu stvar raspravimo kao pretnodno pitanje, a to je u ime Kluba zastupnika SDA želimo da znamo da li je tačna informacija da ste vi u Kolegiju zabranili prisustvo današnjoj sjednici i svim budućim sjednicama Centrima civilnih inicijativa, odnosno njihovim predstavnicima? Želimo da znamo razloge zbog čega je eventualno donesena takva odluka u Kolegiju i mi, ako je to tačno, smatramo da je to zloupotreba pozicije Kolegija i da zapravo možda jedina institucija koja na drugačiji način informiše o radu Parlamenta, odnosno Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, na drugačiji način nego kako bi vi to željeli, jer i naša web stranica je zapravo postala web stranica vas trojice, odnosno vas šestorice i tamo se nalaze samo informacije one koje vi želite da se nađu. Stoga mi u klubu zastupnika tražimo, da ukoliko je to tačno, bude posebna tačka dnevnog reda i neka se Dom izjasni, pa neka Dom kaže – e, zabranjujemo prisustvo Centrima civilnih inicijativa koji informišu o radu Parlamentarne skupštine BiH. Možda vama smeta što oni informišu o našim putovanjima, o našim privilegijama, o našim kupovinama novih automobila za kolegije itd. Ja mislim da to nisu dovoljni razlozi za njihovo neprisustvovanje sjednicama i profesionalno izvještavanje o radu svih nas ovdje koji sjedimo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Dale, evo kao predsjedavajući Zastupničkog doma i predsjedavajući Kolegija, želim informirati kolege da sukladno uputstvu o prisustvovanju predstavnika nevladinih organizacija i drugih subjekata sjednicama Predstavničkog doma i Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, Kolegij za svaku sjednicu odobrava na zahtjev zainteresiranih nevladinih organizacija prisustvo 3 sjednicama, prema tome, nije u nadležnosti Doma, već je u nadležnosti Kolegija. A što se tiče stavljanja točke dnevnog reda za sjednicu, neophodno je bilo pripremiti materijal da bi to moglo postati točka dnevnog reda. S druge strane, ja želim reći da je Kolegij na jednoj od ranijih sjednica zatražio određene informacije od konkretne organizacije, Centra civilnih inicijativa, koje bi bile neophodne nama i koje zapravo samo idu u korist povećanoj transparentnosti svih subjekata koji djeluju na javnoj sceni u BiH, uključujući dakle i institucije BiH, Parlamentarnu skupštinu BiH, ali isto tako i nevladin sektor koji se također financira iz domaćih ili stranih sredstava, ali koja se ustvari knjiže kao sredstva donacija BiH. Prema tome javnost BiH, a i mi koji smo predstavnici javnosti, imamo pravo da znamo kako se i finansiraju i da li te organizacije ispunjavaju svoje obveze prema ovom društvu, kao što su to obavezni svi drugi ispunjavati. Prema tome, čekajući tu informaciju, nije zabranjeno, dakle kolega Mehmedoviću sudjelovanje nijednoj nevladinoj organizaciji, na svim narednim sjednicama. Jednostavno, za ovu sjednicu nije izdato odobrenje za jednu organizaciju. Ali evo, ja vidim već je ovdje jedan dio replika, međutim. Je li replika? _____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović, replika. Izvolite.
Gledajte, vi kada tražite informaciju o finansiranju i utrošku sredstava i nevladinih organizacija, evo ja smatram da je to dobro, da javnost zna na koji način se oni finansiraju. Ali to nije dovoljan razlog da ih se ucjenjuje da oni ne prisustvuju evo i današnjoj sjednici koja ima itekako važnih tačaka dnevnog reda, među kojima evo vidim neke i po hitnoj proceduri. Je li to razlog da se javnost informiše na adekvatan način o radu ovog Doma? Zbog toga smatram da nije samo danas postao problem evo finansiranja nevladinog sektora. Taj problem je možda unazad 15- tak godina i nikad niko nije tražio to, nego baš danas. Evo želimo kao zastupnici, da znamo koji su razlozi? Jesu li razlozi baš to što oni nisu dostavili finansijski izvještaj za prošlu godinu, za prošli mjesec ili ne znam, protekli period koliko dugo? Prema tome, vaša argumentacija ne stoji i ja smatram da se njima ipak treba dozvoliti da prisustvuju i današnjoj sjednici. Zašto ne?
Zahvaljujem. Da još samo dopunim ovo što sam maloprije propustio reći. Dakle, sve sjednice Doma su javne. Kao što vidite ovdje su kamere, prisutna je javnost, s druge strane sve ove sjednice se prenose izravno preko interneta. Prema tome, sve nevladine organizacije i čitava javnost uključujući i konkretno, o kojoj Vi govorite imaju prava i mogućnost pratiti ovu sjednicu Doma. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, replika. Izvolite. 4
Gospodine predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege, dame i gospodo, uvaženi članovi Kolegija. Nemojte raditi ovo Predstavničkom domu, ovo jeste vaša odluka, ali ona se odnosi na kompletan Parlament. I ako ste donijeli odluku da danas ne dozvolite prisustvo predstavniku jedne nevladine organizacije, koja se zove Centar civilnih inicijativa, ja vas molim da je povučete odma. Ukoliko ne povučete tu odluku, ja sam to juče skrenuo kao problem na sjednici Proširenog kolegija, onda će cijeli Parlament, ne vas trojica snositi negativne posljedice, i treba da snose negativne posljedice. Ja neću u tome da učestvujem. Najmanje što možemo da uradimo, da omogućimo, dakle oni su pratili, oni, koliko ja znam postoji i ugovor sa Parlamentom, postoji i taj Virtuelni parlament, postoji dakle mnogo projekata ovdje u Parlamentu i odjedanputa iz nekih razloga, potpuno bespotrebno, navlačimo na sebe bijes javnosti. Tako je rađeno i u pogledu nekih drugih stvari, ranije. Nemojte to raditi. Ukoliko ostajete kod vaše odluke, onda je stavite kao tačku dnevnog reda, da vidite imate li podršku Doma. Mi smo vas birali, vi ste prvi među jednakih 42, ovo je važna odluka i mi tražimo kao klub da se o tome odredi kompletan Dom. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Samo želim ispraviti dakle, krivi navod. Gospodine Džaferoviću, Vi niste mene birali. Vi ste glasovali protiv mog izbora. Uvaženi zastupnik Denis Bećirović, prvi zamjenik predsjedatelja.
Cijenjeni predsjedavajući, uvažene koleginice i kolege. Ja bih zamolio, nakon što pojasnim nekoliko stvari, sekretara Predstavničkog doma da nam protumači poslovnički, da li je moguće u trenutku kada treba utvrditi dnevni red, dakle da vidimo da li ima izmjena i dopuna dnevnog reda, na ovakav način otvarati raspravu ili je to uvod u neku praksu da svi klubovi ubuduće mogu po svojoj želji inicirati rasprave na početku sjednice, vjerovatno u prisustvu malo više kamera, na početku za besplatnu reklamu. Međutim, moram reći da sam iznenađen istupom kolege Mehmedovića koji je na jedan demagoški način izrekao nekoliko teških neistina na početku ove sjednice. Prva neistina, vezano za automobile. Da budemo do kraja transparentni i jasni, evo ja javno pozivam medije i sve druge, da istraže ko voza od nas šest u Kolegiju, a jedan je iz SDA, kao iz SDP-a i ostalih stranaka u tom Zajedničkom kolegiju, kakav automobil, od koliko, koja je to marka, koja je to cijena, da to saopštimo javnosti, pa da vidimo ko može prosipati demagogiju, ko ne može na tu prvu temu. Druga stvar, oko web stranice, ponovo jedna notorna neistina. Dakle, postoji sektor za informisanje, do ovog trenutka nijedan član Kolegija nije upoznat s činjenicom da je bilo koji poslanik, ako je imao neku aktivnost, da mu je zabranjeno da to bude objavljeno na web stranici Parlamentarne skupštine BiH. Ako je bilo tih slučajeva, to treba odmah reći, pa da vidimo o čemu se radi. A podsjećam, kada se govori o šest članova Kolegija, da se govori dakle i o članu Kolegija iz SDA, kao što i SDP ima jednog člana Kolegija i druge stranke. Nijedna stranka nema dva člana Kolegija, već po jednog. SDA dakle, iako je formalno, iako se predstavlja kao opoziciona stranka, 5 ima člana Kolegija Parlamentarne skupštine, za razliku od SBB-a koji preuzima odgovornost, a nema člana Kolegija, da i to pojasnimo. I treća stvar, vezano za Centre civilnih inicijativa, ne znam zašto takav frontalni napad na članove Kolegija tim povodom? Zašto iskrivljivanje činjenica? Koliko sam ja u toku juče i na sjednici užeg Kolegija, nije donešena odluka ni o kakvom tranjom zabranjivanju prisustva Centra civilnih inicijativa, a uzgred, već ako hoćete da baratate činjenicama, onda treba pošteno reći da oko tog pitanja u Kolegiju nije bilo saglasnosti. A, radi se po odluci i po pravilniku, za koji je glasao i član Kolegija iz SDA. Dakle, kada diskutujemo o ovim stvarima, bilo bi dobro da činjenično poredamo neke stvari i da ne pravimo bespotrebne probleme na početku sjednice, jer danas imamo jako važnih pitanja.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović, replika. Izvolite.
Ja se izvinajvam što se ponovo javljam. Ali gledajte, što se tiče poslovnički, otvorena je rasprava o utvrđivanju dnevnog reda. I ja sam predlagao tačku, ukoliko je tačno da ste donijeli odluku o zabrani. Kakav je odnos glasanja unutar Kolegija bio, ja ne znam jer nisam bio prisutan vašoj sjednici, evo u krajnjem niti me interesuje. Ali je očigledno da ste donijeli takvu odluku koja je je li, temporalnog karaktera, odnosno vrijedi samo za jednu sjednicu. Prema tome, ne treba mi uopšte tumačenje Poslovnika, evo dovoljno sam za ovih nekoliko godina naučio. Druga stvar, ako se radi o demagogiji, gospodine Denise Bećiroviću, ja se sjećam Vaših istupa o snažnom poticaju da svi oni nevladini, iz nevladinog sektora prisustvuju ovdje sjednicama u proteklom mandatu. Zašto to, zašto je došlo do tako drastične promjene stava Vašeg? Ja se baš pitam je li to samo zbog toga što ste vi sada u poziciji, a niste u opoziciji? I da li se to zapravo nešto krije na današnjoj sjednici? I kada je u pitanju izrečena neistina, ja koliko znam, evo pročitao sam iz medija, nemam priliku da nas informišete vi u Kolegiju ili neko tamo u stručnim službama donio je već odluku o rezervaciji sredstava za nabavku tri nova automobila. Možda to nije tačno. Evo vi ćete danas reći je li to tačno ili nije. A ko vozi, kakvo privatno auto, neka vozi kako god hoće, vi vozite službena auta i o tome je riječ danas u mojoj diskusiji. Prema tome, nema nikakvog frontalnog napada, niti bilo kakve želje da mi sada nešto problematiziramo, želimo samo da javnost zna šta se ovdje zapravo radi.
Uvaženi zastupnik Denis Bećirović, zamjenik predsjedatelja, replika. Izvolite.
Cijenjeni kolega Mehmedović, meni je drago da ste Vi sada javno priznali da ste Vi hronično neinformirani kad je riječ o radu Parlamentarne skupštine i radu Kolegija. Da je to učinio 6 neko iz Stranke za BiH, iz SBB-a, ja bih to razumio, ljudi nemaju nikoga u Zajedničkom kolegiju. Vi imate člana Zajedničkog kolegija, ali izgleda da ne komunicirate sa njim, tako da nemate jedan dio informacija. Ako na taj način ne možete dobiti informaciju, onda možemo razmisliti da Vam i na drugi način predočimo činjenice, ništa drugo. Drugo, ponovo izričete neistine, ponovo govorite kako je ko glasao u Kolegiju itd. Meni imputirate da sam promijenio stav, a ja Vam otvoreno kažem, kakav je bio moj stav, takav je bio i prethodnih godina, takav je bio juče i na Kolegiju. Prema tome, ja nisam nikakav stav promijenio. A vas zaista pozivam, zbog obimnosti i važnosti dnevnog reda, da ne pravite ovdje cirkus pred kamerama, bez ikakvih argumentovanih činjenica.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević, replika. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Moja replika se odnosi na diskusije kolega iz SDA. Što se tiče Kluba SDS-a mi u potpunosti podržavamo odluku Kolegijuma i mislimo da je ona trebala biti donijeta i ranije i da ona treba da bude trajnog karaktera. Ja ne vidim kakve to posljedice može snositi ovaj Parlament. Naprotiv svi mi ovdje u ovom Parlamentu već snosimo posljedice neobjektivnog, tendencioznog izvještaja Centra civilnih inicijativa s vrlo upitnom metodologijom. Ja ne znam da li neko to što prebroji nečija poslanička pitanja i na osnovu tog okvalifikuje njegov rad, a zanemari sav onaj rad na terenu, zanemari rad s građanima, da li je to objektivna metodologija? Da li je objektivna metodologija da se poredi rad ovog Parlamenta sa Saborom Hrvatske ili Parlamentom Srbije, gdje su sasvim drugačije nadležnosti? Pa mi zajedno sa entitetskim parlamentima imamo nadležnosti kakve ima recimo Sabor Hrvatske. Treća stvar, pozivanje na neki Virtuelni parlament. Evo ja ću reći i to sam već govorila u javnosti. Klub poslanika SDS-a je odbio Centru civilnih inicijativa da se nađemo u onom Virtuelnom parlamentu, pismeno smo tražili od njih da skinu naša imena. I oni su i dalje nastavili da obmanjuju javnost i pozivaju ih da tamo nam mogu postavljati pitanja. Nama ne treba nikakav Centar civilnih inicijativa, strana nevladina plaćena organizacija, da bude posrednih između nas i naših birača. I sve dok Centar civilnih inicijativa ne promijeni svoju metodologiju rada, sve dok njihovi izvještaji zaista ne budu objektivni, ovakva odluka Kolegijuma imaće podršku Kluba Srpske demokratske stranke. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, replika. Izvolite.
Dakle, gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, ja nemam namjeru da bilo kome ovdje dociram i držim predavanje o principu demokratske kontrole vlasti i 7 mehanizmima koje savremena demokratija koristi u demokratskoj kontroli vlasti. Nevladin sektor sasvim sigurno zauzima jedno od vrlo bitnih mjesta u tim mehanizmima, ali ja o tome neću da govorim, nema potrebe, mislim to su poznate stvari i neću da replicima, dakle, uopće više dalje na tu temu. Onaj ko zna šta to znači, onda će se zabrinuti nad ovom odlukom koju ste vi donijeli. Gospodine Ljubiću, ja sam ustao da Vas zamolim da se postavite u ulogu koju zahtijeva Ustav BiH i Poslovnik, kada je predsjedavajući Doma u pitanju, i da dajete umjesne komentare. Vaš komentar da ja za Vas nisam glasao, pa da onda Vi kao biva nemate obaveza prema tome što ja govorim, ja to tako tumačim, je jedan neumjesan komentar. Postavite se u ulogu onako kako propisuje Ustav i Poslovnik Predstavničkog doma. I nismo tražili ništa više, kao klub, nego tačku dnevnog reda. Mi predlažemo da to bude prva tačka dnevnog reda. Ako ste vi donijeli odluku, a jeste, da danas ne izdate dozvolu nevladinoj organizaciji koja se zove Centar civilnih inicijativa, da prisustvuje sjednici tražimo da se o tome Dom izjasni i ništa više. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Kolega Džaferoviću, Vi ste rekli – mi smo vas birali. Dakle, a prethodno ste nastupili dakle, kao Klub SDA. I zato sam rekao, ispravio krivi navod, da vi mene niste birali. Da ste rekli ovaj Parlament je vas birao sigurno bi moj komentar bio drugačiji. Uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević, replika. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Gospodine Džaferoviću, nisu ovdje ugroženi nikakvi demokratski principi. Rad ovog Parlamenta je javan, Centar civilnih inicijativa mogu fino danas sjediti u svojoj kancelariji, gledati preko naše web stranice prenos i o tome, kako kolega Šemsudin Mehmedović reče, na adekvatan način informisati javnost. Ovi mediji koji su ovdje prisutni, takođe na adekvatan način informišu javnost i, i te su informacije dostupne Centru civilnih inicijativa. Ja ne vidim zašto bi Centar civilnih inicijativa bio povlašćen, zašto bi bio sveta krava? Evo ja ću reći, ako oni ponovo podnosu zahtjev, lično ću se potruditi i organizovati makar 20 nevladinih organizacija iz RS-a da traži prisutvo svakoj ovoj sjednici. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Petar Kunić, replika. Izvolite.
Ja mislim da sam, hvala predsjedavajući, ja mislim da sam od rijetkih koji je stavio primjedbu, u jednoj ranijoj fazi, na rad Centra civilnih inicijativa i da sam u tom pogledu postavio pitanje Kolegiju. I zaista odobravam odluku Kolegijuma i mislim da ne treba ići ovom metodologijom da se napada Kolegij, nema razloga, a mora i imati neki autoritet i pokazati da nije 8 ovo divljina, da može govoriti svako ko ša hoće. Molim vas, taj Centar civilnih inicijativa je navukao takvu mržnju na poslanike, da je to vrlo neugodna situacija kada prođete ulicom. Postavlja se pitanje Zašto? Stalno su im plate na dnevnom redu. Jeste, plate su visoke. Ali u ovoj zemlji imate hiljade i hiljade ljudi sa većim platama od poslanika. To Centar civilnih inicijativa ili druge nevladine organizacije uopšte ne interesuje, ne interesuje. Njihova metodologija rada, kako je rekla gospođica Pandurević, je upitna. A .... razuma gubi svoju supstancu kad pročitate njihove neke izvještaje, daju komparativne podatke, činjenice uopšte ne odgovaraju. Ja sam tada govorio, pa ne možete upoređivati ovaj Parlament sa Hrvatskim saborom ili Skupštinom Srbije. Tamo ima 280 poslanika, u Saboru ne znam koliko ima 180-200 itd., a ovdje ima 42. Ovo je složena država, federalna država gdje se na mnogim nivoima donose odluke, ne samo u ovom Parlamentu. Dakle, to je razlika kao nebo i zemlja. To, te činjenice ne uvažava Centar civilnih inicijativa, stavio se iznad Parlamenta, molim vas, iznad Parlamenta. Njima je dozvoljeno sve, a konsekvance nikakve. Pa molim vas, moramo biti odgovorni za svoje izreke, za nešto što konstatujemo u javnosti, to je apsolutno, bez obzira radilo se o nevladinom sektoru ili vladinom sektoru. A što se tiče prigovora Kolegijumu, automobili itd. mislim da ovaj Parlament, barem po mojim saznanjima, nije u vrhu zajedničkih institucija po potrošnji i posebno Kolegij, i mislim da tu nema ni približno ono što se može reći za izvršnu vlast, ni približno. Prema tome, ja odobravam također ovu odluku i uvijek ću podržati Kolegij kada donese neku odluku koja odgovara stvarnom stanju, odnosno realitetu, razumnoj dimenziji.
Vrijeme, uvaženi zastupnik.
Hvala.
Uvaženi zastupnik Beriz Belkić, rasprava o dnevnom redu. Izvolite.
Ja ne znam ako više ima smisla se vraćati na dnevni red. Dakle, ja imam dilemu vezanu za tačku 17. koju apsolutno podržavam, da se o njoj raspravi, ali govorim sa proceduralnog aspekta. Istina, imamo inicijativu i prijedlog za uvrštavanje u dnevni red od nadležne komisije, komisije koja se bavi ovom problematikom, ali nemam mišljenje o ovom Izvještaju. Pa ne znam, da li smo možda trebali dobiti mišljenje, odnosno da li je možda predlagač trebao istovremeno pokrećući inicijativu i dati i mišljenje. Dakle, ja ću insistirati da se prije određivanja ima mišljenje nadležne komisije o ovoj stvari. A ponavljam, apsolutno vidim potrebu da se raspravi ne samo o ovom pojedinačnom slučaju, nego inače o jednoj praksi o kojoj ću govoriti naravno kada budem u prilici da raspravljamo o ovoj tački dnevnog reda. I kada sam se već javio, nećete mi zamjeriti dvije-tri rečenice da kažem i ja vezano za ovu situaciju. Dakle, ja sam tek sad saznao da je Centar civilnih inicijativa dobio žuti karton. Različita su mišljenja, sigurno je, i različito mi svi doživljavamo itd. međutim, ovaj Parlament zaista mora 9 učiniti sve, da njegova javnost rada bude neupitna, bez obzira kako mi doživljavamo prisustvo bilo koga u ovom Parlamentu ko ima pravo na to. Dakle, ja sugerišem i možda je trebalo povesti dijalog sa Centrom civilnih inicijativa i o metodologiji i o načinu izvještavanja itd., a ne na neki način ovako. Što se mene tiće, ja nisam sretan što je to se desilo da su eliminisani i na kratko vrijeme. Mislim da nije dobro. A, vidjećete da smo danas dali jako dobar šlagvort i cijela pažnja javnosti i medija će se baviti ovim. Nijednu rečenicu nećete imati o bilo čemu, što ćemo mi danas drugo uraditi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Milorad Živković, zamjenik predsjedatelja. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Kolegice i kolege poslanici, dame i gospodo. Ja evo, želim da kažem nekoliko riječi u vezi sa ovim pitanjem, koje smatram da je prijedlog SDA kao tačka dnevnog reda i očekujem da će u pisanoj formi doći prijedlog tačke dnevnog reda. A ja bih zamolio sekretara Parlamentarne skupštine Predstavničkog doma da odgovor koji su dobili Sekretarijat čitave Parlamentarne skupštine, od navedene nevladine organizacije se dostavi svim poslanicima, kako bi znali o čemu glasamo ovdje, o kakvom prijedlogu dnevnog reda i o kakvim odgovorima. Naime, s obzirom da je nevladina organizacija koja svakodnevno daje zahtjeve za prisustva sjednicama, a mi smo u Kolegiju i jednog i drugog doma željeli da to regulišemo pravilnicima. Vi ste bili prisutni i u prošlim mandatima, da smo imali problema sa nekim nevladinim organizacijama i htjeli smo to dovesti u red. Mislim da je to bio dobar potez. Određena nevladina organizacija želi da ima ekskluzivitet, što ja smatram da je nedopustivo u ovoj zemlji, davati ekskluzivitet bilo kojoj nevladinoj organizaciji. Da se na mala vrata uđe u Bijelu salu i da se iz toga nišane redovi ovdje poslanika, a vidjeli smo da iz te nevladine organizacije su nastale i poslije političke stranke i poslije se dolazilo u političku borbu. Njihov odgovor je bio neprimjeren. Odgovor u kome kaže da sve o njihovoj organizaciji možemo da nađeno na video sajtu. Nije bio odgovor o tome koliko ima zaposlene gospode u toj nevladinoj organizaciji, koliki su im lični dohodci i sve ono što oni govore o poslanicima. To nije principjelno. Traženo je samo da se dostavi ono, o čemu oni izvještavaju za nas ovdje u Parlamentu. I rečeno je da kada dostave te podatke, razmotriće se zahtjev za prisustvo sjednica i ne vidim ni jedan razlog zašto ovi novinari ovdje i svi predstavnici medija, budu tu i prenose sve što se dešava na sjednicama. Zašto i nevladine organizacije, pa evo između ostalog i ta ista, ne može da bude tu, iza i da prati rad ovog parlamenta. Zašto neko insistira da to bude eksluzivni predstavnik građana i da oni obavjetšavaju o svemu. Prema tome, nema ni jednog razloga da se ovdje oko toga pravi problem. i, mislim da jedini politički ili pseudo politički problem prate kolege koje isto to odobravaju ili ne odobravaju, samo u drugom Domu, gdje je njihov predstavnik član Kolegija. Mislim da smo previše oduzeli 10 vremena na stvari u kome je namjera Kolegija da se zaštiti integritet i Parlamenta i kolega parlamentaraca, a da se sve nevladine organizacije i svi koji prisustvuju ovim sjednicama dovedu u jedan nivo, da nema ekskluziviteta. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević, rasprava. Izvolite.
Hvala. Ma, ja pošto sam istrošila replike, vezano za ovo što je kolega Belkić rekao, za tačku 17. Pazite kolega Belkiću, ovaj Izvještaj je Komisija uputila Parlamentu na osnovu predstavke bivših radnika, kako se to zvalo, entitetskih uprava carina. Mi smo dobili tu predstavku. Na osnovu te predstavke smo došli i do izvještaja ombudsmena. Tim ljudima, nemaju više pravosudnu zaštitu. Sudovi su rekli nije uredu i mi samo hoćemo da im ovaj Parlament, znači uredu je, mi smo kao svoje mišljenje ovom Parlamentu uputili Specijalni izvještaj pa neka Parlament preduzme dalje korake, naravno da ovaj Specijalni izvještaj ima našu podršku. Znači na osnovu predstavke je poslat Izvještaj kao Mišljenje Komisije koje ima podršku i da sad Parlament vidi šta ćemo s tim i koje korake dalje i na osnovu ovog Izvještaja, kako tim ljudima pomoći. Jer oni ovdje više nemaju ni sudsku, ni bilo kakvu. Znači jedna se institucija postavila u položaj da je iznad sistema, oglušuje se i od naloge suda i izvještaje ombudsmena i svega. I ako im ovaj Parlament kao posljednja možda nada ne pomogne, ja ne znam šta dalje.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić, replika. Izvolite.
... replika, dakle ja sam govorio o proceduralnom aspektu, ako ste me dobro slušali. Dakle, apsolutno nisam dovodio u pitanje potrebu da se raspravi o pravima tih ljudi. Budite sigurni da ću dati veliki doprinos. Ja sam samo sa stanovišta procedure rekao, vi ste predložili uvrštavanje tačke dnevnog reda, za tu tačku dnevnog reda nemamo mišljenje nadležne komisije i ništa drugo. Nemam ništa protiv, kako god Kolegij procjeni, sekretar Doma protumači, ja prihvatam, nema problema. ... [[kratko isključen mikrofon]] potrebu da se Parlament pozabavi ovim pitanjima, a vidjet ćemo šta Parlament tu može, kada je riječ o presudama sudova, izvršenju itd.
Zahvaljujem. Evo, ako dopustite, ja bih samo rekao par rečenica o ovome. Dakle, o ovom pitanju smo mi raspravljali i na užem i na Proširenom kolegiju i na osnovu prijedloga, jednoglasnog prijedloga nadležnog povjerenstva i uz konstataciju da postoji materijal o kojem se može raspravljati, mi smo 11 također na Proširenom kolegiju ovo uključili u dnevni red. I naravno tu su bili i sekretari domova koji su zapravo objasnili poslovničku utemeljenost. Uvaženi zastupnik Drago Kalabić. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Pa evo, iako cijelo vrijeme pokušavamo da uvedemo nekog reda, čisto radi nas da nam je lakše raditi, međutim očito je da ne ide. Mi smo pokušavali da kažemo da institucija Proširenog kolegijuma gdje su mnogi, imaju svoje predstavnike, da se ona koristi za ove stvari, međutim nažalost, ne možemo to da, da, da nikako da ustrojimo i evo tu smo gdje smo. Mi iz SNSD-a se protivimo ovoj tački i mislim da je ne možete čak staviti ni na glasanje iz sledećih razloga. Ako otvorimo taj proces nadležnosti Kolegijuma, onda na sledećoj sjednici možemo očekivati zahtjev nekoga kluba ili poslanika, zašto radnik obezbjeđenja onaj stoji tamo, a zašto on nije tamo? Zašto je ona kamera podignuta 20 cm više, ona 10 manje? Ili zašto članovi Kolegijuma ne nose iste kravate? Mislim, ja očekujem jedno od takvih pitanja. Kolegijum je odgovoran za mnoge stvari za koje smo ih ovlastili i koje se mene ne tiču. Možemo postaviti pitanje odgovornosti Kolegijuma, smijeniti Kolegij i ostalo. Ali ulaziti u način na koji oni rade, tehnički, to je tehničko pitanje, potpuno tehničko pitanje, ništa drugo. Znači mi smo ostavili da između nekoliko hiljada nevladinih organizacija u ovoj zemlji, kada smo imali prošli put problem, da ljudi naprave reda. Ovlastili smo ih da naprave reda. I oni taj red prave kako najbolje znaju i umiju. Našu podršku za to imaju i imaće. I ne mislim da možemo o tome raspravljati. Znači ne mislim da možemo raspravljati kojom olovkom pišu na užem Kolegiju, to je njihovo pravo. Mislim da nema smisla da ta pitanja stavljamo na početku sjednice, uzimamo ovoliko vremena, a da ne koristimo ni Prošireni kolegijum, ni sve ostale instrumente kojima možemo eventualno razjasniti sva ta pitanja. Vrlo je nekorektno i krajnje bezobrazno prema svim predstavnicima medija i prisutnim novinarima u sali ako nema jednog čovjeka iz Centra civilnih inicijativa, da će danas nastupiti mrak u BiH, tako ste vi ovo predstavili. Niko ništa neće znati i biće pomor, ako se ne pojave Centri civilnih inicijativa. A koliko znam da su ovdje bili i jesu svi mediji i da je svima, onima koji informišu javnost, onima kojima nevladine organizacije trebaju za neke druge potrebe me ne zanimaju. Ne možete govoriti o informisanju javnosti. Ali o drugim potrebama, ne smije niko sprečavati i oni imaju pravo da rade svoj posao Centri civilnih inicijativa, ne smije ih niko sprečavati. Ali od njih se traži elementarno pravo da u kuću u koju dolaze poštuju kućni red, kao što se to i od nas traži. Ništa drugo od njih nije traženo. Ako je tačno ovo što su odgovorili, ta vrsta bezobrazluka odavno nije viđena, odavno nije viđena. Tražiti od nekoga nešto cijelo vrijeme, a istovremeno pokazivati tu vrstu drskosti, tu vrstu bezobrazluka, da ne kažete ko ste, šta ste i kako funkcionišete prema Parlamentu, ja za razliku od ostalih srpskih poslanika, vidim dosta toga pozitivnog u diskusiji Šemsudina Mehmedovića. Tu vrstu razvlašćivanja državnog Parlamenta i pokušaj da ih svedete da se voze u tačkama i biciklima, ja vam moram reći da oni jadno izgledaju kraj predsjednika Narodne Skupštine RS-a. I često se na tim susretima misli da je on predsjednik državnog Parlamenta, a da su oni neki njegovi pomoćnici, neki tamo, nešto slično. I ako ima u ovom prostoru da ih još stamburamo dole. Na tačke, znam da kolega Živković ima problema sa kićmom, ali u interesu ovoga o čemu ja prićam, ja mislim da bi oni to prihvatili. Pa ili bili bicikli ili one trotinete ili nešto slično. Jer pazite, moja podrška Centru civilnih inicijativa je velika, jer Centar civilnih inicijativa šalje poruku da ovaj Parlament ne treba, da je bespotreban, da je on samo trošak ovoj državi, da ovo treba ukinuti. Takva je poruka Centra civilnih inicijativa iz godine 12 u godinu, ništa pozitivno oni o nama nisu rekli. Šta ćemo, mi samo trošimo pare, ne znam tu smo beskorisni. Ja kada vidim njihove zaključke, ja mislim da se samo taj zaključak može izvesti. I ne znam zašto ih vi sprečavate u tom njihovom cilju da razvlaste ovaj Parlament, da ga do te mjere uvaljaju u blatu, šta ste vi iz Kolegijuma zapeli toliko da ih spriječite u toj namjeri? I saglasan sam sa kolegom Mehmedovićem, na bicikle gospodo iz državnog Parlamenta.Vlast, ovlaštenja, privilegije treba dati načelnicima, kantonima, županijama, naravno entitetskim, predsjednik Parlamenta je faca i biće faca za vas. Biće uvijek dok je god ovakvih diskusija, očekujte da je on za vas faca i da vi to morate poštovati, jer su vama vaše kolege omogućile da ga gledate malo odozdo. Mislim i ja sam tu saglasan sa gospodinom Mehmedovićem. Treba vidjeti i ovo malo kako dolaze do ovih kaputa i kravata, to treba svesti na nešto primjerenije i na neki način. Od kud, šta će njima ovako skupi kaputi? Onaj kožni. Zahvaljujem.
Zahvaljujem se. Ovu kravatu je meni poklonio kolega iz šestorke, jedan. Uvaženi zastupnik Emir Kabil, rasprava o dnevnom redu. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, uvažene kolege. Mi iz Kluba SBB-a nismo dobili adekvatne informacije o svim ovim zbivanjima vezano za Centar civilnih inicijativa, koji je potakao ovakvu žučnu raspravu tokom današnjeg dana. I očito je da, nažalost, ova stvar koja je po mom mišljenju legitimno pravo užeg Klegija, apsolutno legitimno pravo užeg Kolegija, prima dimenzije koje su čisto politikantske Zašto ovo govorim? Ovo govorim iz razloga što mislim da uži Kolegij i po Poslovniku ima pravo da uvede red, kada su u pitanju nevladine organizacije. Sve nevladine organizacije moraju imati jednak pristup ovom Parlamentu. Ovaj Parlament je otvoren, imamo links na internetu i svako može prisustvovati ovoj sjednici i donositi svoje mišljenje o radu ovog Parlamenta. Nažalost, stvorila se situacija da određene nevladine organizacije u zavisnosti od toga koliko dobijaju para i ko ih finansira, imaju veći ili manji uticaj na javnost. Ja vam moram reći da položaj poslanika u ovom trenutku je najopskudniji, najjadniji u istoriji ovog Parlamenta. Meni apsolutno nije čast što sam član ovog Parlamenta, iako sam izabran u cijeloj zemlji između 42 čovjeka i ponosan sam u početku bio što sam član ovog Parlamenta. Ali, svakodnevno nas zovu novinari, opsjedaju, pitaju kuda se putuje, kako se putuje, koja se kola koriste, kakvu kravatu nosite, ko vam je to kupio, ko vam je odijelo kupio i takve gluposti? To su gluposti, ali te gluposti su inicirane od nekoga koji želi da sve probleme ove države prebaci na 42 čovjeka, što je apsolutni nonsens. Ovi ljudi ovdje, parlamentarci kakvi god da su, a eto neko ih je izabrao, nisu krivi što mi nemamo dovoljno zakona, što mi nemamo dovoljno prijedloga, izmjena i dopuna tih zakona. Ova 42 čovjeka nisu kriva što nas neko ne filuje sa tim novim zakonima o kojima ćemo mi u demokratskoj proceduri ovdje diskutovati, svađati se i boriti se, pa ako treba i tući se. Ova 42 čovjeka nisu kriva, po mom mišljenju, što je ovo jedan od najmirnijih parlamenata u Evropi. I to je zabrinjavajuće. Ovo je jedan jako miran Parlament koji, nažalost, samo klima glavom. Nikad niko 13 neće od tih nevladinih organizacija nijednu pozitivnu i ... i kvantativno urađenu analizu ovog Parlamenta istaći kao pozitivnu. Primjer – da bi na neki način spojili Parlament sa životom, mi smo organizovali u Komisiji za finansije i budžet jedan sastanak, koji su platili stranci, opet Američka vlada u jednom selu, Etno selo se zove. Vjerujte mi, taj sastanak koji su organizovali u cilju da pokažemo da ima i pozitivnih priča u jednom kraju BiH, kao što ima i u drugom i u trećem i da tako šetamo gdje apsolutno ovu državu neće koštati jedna marka taj sastanak, mi smo imali takve neugodnosti, takve neprijatnosti, da su neki poslanici bili prezentirani u nekim novinama kao kriminalci. Niko od nas u ovom Parlamentu, niko od nas nije imao hrabrosti, jer nije mogao da zaštiti tog čovjeka. Meni su govorili koliko sam ja para dobio što sam ... i koji je to tal sa Etno selom. Znači mi ne smijemo pokazati ni pozitivnu priču, jer odma ova druga strana kaže – što si izabrao tu pozitivnu priču. Naravno, nevladine organizacije i raznorazni centri su rekli – harčenje državnih para. Ja vam kažem, vozila koja ja, koje bi ja dobio kao predsjednik Komisije za finansije i budžet, koje bi me trebalo da vozi iz Tuzle u Sarajevo, ja u to auto ne bi sjeo, jer jako puno vrijedi. Ja dolazim svojim autom. Ta vozila su smješna i mislim da isticanje tih problema jednostavno je zamagljivanje osnovnog problema, a to je da neki drugi ne rade i taj svoj nerad prebacuju na ovaj Dom. Mi nemamo papira gospodo, mi nemamo zakona, prijedloga. Zašto evo jedan zakon, dopuna Zakona o javnim nabavkama leži u Vijeću ministara već 5-6 mjeseci, i neće biti donešen? Zašto? Zato što se s tim zakonom ..... beneficije onih koji će biti permanentno i trajno u institucijama ove države. Mi taj zakon nećemo ni vidjeti ili ćemo ga vidjeti tek pred kraj ovog mandata. Zato vam, zato želim danas da kažem da zaštita određenih nevladinih organizacija je u najmanju ruku deplasirana. Dajem apsolutnu podršku užem Kolegiju na ovoj odluci i trebate i morate da ovo sve dovedete u red. Ako neko misli da će dobiti još nekoliko pluseva kroz neke plaćene emisije u predizbornoj kampanji, bujrum, uredu. Ali lično smatram da ovaj način i ova polemika je u najmanju ruku deplasirana. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Anto Domazet, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo, kolege poslanici. Ja razumijem odluku Kolegijuma i naravno poštovaću je, međutim rasprava koja se povodom te odluke ovdje razvila, nagnala me je na to da dam svoj pogled na ovo pitanje. Ja smatram da mi ne smijemo ni jednim aktom dovesti u pitanje suradnju sa civilnim sektorom, jer je to zaista oblik demokratske kontrole Parlamenta, ne samo Parlamenta nego i skupština i vijeća na općinskim nivoima i u tom pogledu mislim da nema ni jedne ni političke partije koja deklarativno ne izražava potrebu suradnje sa nevladinim, odnosno civilnim sektorom. 14 Mi ovdje sad imamo specifično pitanje Centra civilnih inicijativa. U mnoštvu organizacija civilnog sektora postoje veoma različito organizirane pojedine organizacije. Mi vidimo da se neke ističu svojim liderstvom, recimo Udruga „Tender“ prednjači u aktivnostima oko javnih nabavki, Transparensi Internešnel prednjači u domenu borbe protiv korupcije. Civilne inicijative pokušavaju da uzmu svoju, da osvoje lidersku poziciju u kontroli parlamentarnog, odnosno skupštinskog djelovanja. Mi ne možemo dovesti u pitanje takve njihove namjere, ne možemo dovest u pitanje legitimnost takvog pristupa. I mislim da je umjesto konfrontacije potrebno razvijati partnerstvo. Mi možemo biti nezadovoljni izvještajem Centra civilnih inicijativa, ali dajte da raspravimo suštinu problema, da li su metodologije ispravne, da li su podaci koji su korišteni relevantni, da li su zaključci utemeljeni na argumentaciji i td.? Dakle, mi imamo potrebu i treba da surađujemo. Mi se ne moramo slagati, ali ne možemo prevoditi to neslaganje u destrukciju, u restriktivne mjere, na neki način sprečavanje djelovanja tih organizacija. Ja dakle potpuno razumijem aktualnu situaciju, ali za mene je ključno pitanje - šta za budućnost? I ja mislim da bi dobro bilo da mi organiziramo jednu debatu oko tog pitanja. Neka se pripremi podloga za jednu debatu, možemo organizirati i okrugle stolove u tom pogledu, ali ja mislim da ne valja poslati sa ovog Parlamenta poruku da mi sada primjenjujemo restriktivne mjere prema civilnom sektoru i da oni nisu dobro došli u našem djelovanju. To bi bila i veoma pogrešna poruka, netačna poruka, jer mislim da takvo raspoloženje ne postoji, ali ga ne bi trebalo ni podhranjivati. Prema tome, ...
Uvaženi zastupnik, upozoravam na vrijeme samo.
zaključio bih sa tim prijedlogom i zahvaljujem se na pažnji.
Zahvaljujem. Želim samo, evo napomenuti još jedanput, dakle da je rasprava ograničena na 3 minute i da se držimo toga. A odgovor uvaženom zastupniku gospodinu Anti Domazetu. Dakle, mi jesmo u dijalogu sa Centrom civilnih inicijativa i kao Kolegij i ja osobno sam s ovoga mjesta ovdje sudjelovao na inauguralnoj prezentaciji projekta Virtualnog parlamenta u poziciji predsjedatelja Zastupničkog doma. Međutim, ovdje se radi o konkretnom dopisu kolegijima prema dotičnoj nevladinoj organizaciji i odgovor koji smo mi dobili na taj dopis je podijeljen vama i neka svatko od vas ga pročita pa će iz njega razlučiti razloge zašto smo jednokratno, da tako kažem, uskratili sudjelovanje na ovoj sjednici dok se ne dobije zadovoljavajući ili odgovarajući odgovor. Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić, replika. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa, javio sam se za repliku da sam sebe ograničim da ne bi prešao tamo ono vrijeme, a ovako, više puta sam govorio upravo o tom Centru civilnih inicijativa, davao im maksimalnu 15 podršku. Ali, kako su oni sami od 10 000 nevladinih organizacija, više niko ne zna koliko ima, proglasili da su oni jedini nadležni. Druga stvar, prvi krenem da učestvujem u onomu, što je kolegica Pandurević rekla, Virtuelnom parlamentu pa kad vi vidite onu sliku, pa ono Obama nema, ljudi ono ko vidi, ko ne pozna našu situaciju, a niko tamo nije predstavio da nas 9 poslanika sjedi u 12 kvadratnih metara, nego kad idete onim prostorom, pa to je milina, ono ko god vidi kaže gledaj ovih lopova ponovo. Pa sam im postavljao direktna pitanja. Kako je moguće da poredi ovaj Parlament sa bilo kojim parlamentom u okruženju? Pa tamo su jednonacionalni parlamenti, ovdje sve mora ići na stotinu usaglašavanja. I onda evo im jedno u Mostaru, evo ih jednom u Sarajevu, evo ih u Banja Luci, oni neradnici, ništa ne rade, sami sebi donijeli neki da će usvojiti 100 zakona, produktivnost 5%, usvojili 10%. Sve netačne informacije i dodatno sluđivanje javnosti. Da su oni informisali ono što se ovdje radi, ali za njih je bilo važno ko se koliko javio puta za repliku, ko je koliko imao puta ne znam, izlaganje i to je za njih neki bio kao navodno referent, šta, ja ne znam kako bih to nazvao, šta su oni to brojali. Međutim, osnovno gdje god su se pojavili, plate velike, nikad nisu rekli koje plate, čije plate, nego samo poslanici, samo što nisu upotrebljavali, jesu još i grublje riječi, ali ja neću prema njima takav biti jer sam im davao podršku, ali su ovdje dane provodili, svaki bi dan bili sa nama, radili, ali ništa konkretno nisu doprinijeli nego sami sebe proglasili za neku lidersku organizaciju i da oni imaju kapu, a baš, rekao je neko od kolega, iz ovih Centra civilnih inicijativa, mnogo njih je pokušalo na izborima u ovoj stranci i onoj, pa kad su propadali, sjećaš se onog Đikića, propao ovdje negdje u Našoj stranci, evo ga sad opet se vratio za direktora tamo. Pa ovaj drugi njihov kandidat bio propao opet se tamo vratio da bi mogao nas da napada zato što je on propao, eto. Pa mu sad krivo što je izabran Slavko Jovičić ponovo za poslanika, e sad on nije, sad će on opet poslati svog ovdje emisara da broji koliko sam se ja puta javio za repliku, kao da je to važno. Zato vam dajem maksimalnu podršku. A ako želite da date svima mogućnost onda sjednice da se održavaju u Zetri pa da 10 000 predstavnika nevladinih organizacija bude gore na galeriji i da nas sve pitaju šta treba, a na šta bi to onda ličilo? Ličilo bi na ovo što je do sad ličilo, lopovi u Parlamentu i ništa drugo ne rade, neradnici. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Drago Kalabić, replika. Izvolite.
Pa evo, vrlo kratko, iako ga uvažavam, iznenadila me diskusija kolege Domazeta, pretpostavljam da je pročitao u odgovoru Centra civilnih inicijativa šta su oni vrlo bezobrazno odgovorili. Kaže – na nas se ne odnosi zakon, na nas se ne odnosi zakon. Koji zakon je prekršio Kolegijum kada je postupao u ovim slučajevima? Znači ne, tad izlazimo iz tog filma, tad tražimo anarhiju. Na njih se ne odnosi zakon. I moguće da se ne odnosi. Ali istovremeno onda za sebe traže privilegovan položaj da se krši zakon da bi se njima izašlo u susret. Vrlo nekorektno. Napisati ovo javno samo će potvrditi činjenicu da je budžet Centra civilnih inicijativa nekoliko miliona, vrlo 16 netransparentan i da dolazi iz inostranstva i potpisujem sve ono što je kolega Kabil rekao, da je ova država do te mjere anarhična da ne smije da postavi pitanje da li neko iz inostranstva ima interesa da ovdje pravi to što pravi. Ne, ne smijemo postaviti radi apsolutne slobode. Hajmo da pogledamo kako izgleda apsolutna sloboda za koju se vi zalažete? I „Lešinari“ su nevladina organizacija i oni hoće da budu lider, vidite da sruše pola grada u nastojanju da budu lideri i „Delije“ i „Grobari“. Hoćete da i njih u punoj njihovoj opremi ovdje dovedemo, ako smatramo da otvaramo dijalog sa njima. I Ravnogorski pokret je nevladina organizacija. Hoćete da i njih dovedemo u uniformama ovdje u punoj njihovoj opremi i oni hoće da budu lideri u nečemu. Mi smo uvažavajući ovaj problem riješili na najbolji mogući način time što smo ovlastili Kolegijum u kome sjede tri predstavnika, tri naroda i na osnovu Poslovnika i zakona dobili su ovlaštenja da vode računa o dignitetu ovog Parlamenta i to je dobro funkcionisalo. Nakon što su uljudno, kulturno pitanje postavili koje bi 9.999 nevladinih organizacija odgovorilo, samo jedna neće, ljudsko, uljudno pitanje. Da su postavili neko drugo pitanje i ja bih se usprotivio. Samo da vidimo ko nam to dolazi ovdje, ko su i šta su, ništa drugo. I odjednom se postavlja pitanje zašto neće u ovoj zemlji neko da kaže, i to onaj ko svaki dan, i neka, ja nemam problem s tim, mislim da je to rušenje digniteta Parlamenta, mislim da to nije uredu, ali ako je nekome stalo, nemam problem s tim što otvaraju sve moguće cifre ovdje. Nemam problem, i neka, ako je u cilju javnosti. Ali vidite kakvu oni šalju poruku kada ta javnost dođe do njih i mnogi se ovako u ovoj zemlji ponašaju i na ova 42 nesrećnika pokušavaju strpati sve probleme, što je rekao kolega. Član Predsjedništva ove države ne želi da čuje za ovaj Parlament, gospodin Izetbegović. Ne želi da dođe. Ima najveće nadležnosti sa ostalom dvojicom kolega za odbranu, za spoljnu politiku, za sve, ne pada mu napamet, ni o bilo čemu da nas informiše, ni da nas vidi, ni da nas čuje, to ne pričaju ni Centri civilnih inicijativa, to ne priča ni SDA, da je to neviđen problem u ovoj državi. Moram biti iskren, jedinog čovjeka za ova dva mandata u mom sjećanju, najviše sam puta ovdje vidio Harisa Silajdžića, da budem iskren. I to je bilo vrlo malo, ali eto mene neka magla sjeća.
Vrijeme.
Završavam, to nije problem ni za Centar civilnih inicijativa ni za ovaj Parlament. Ljudi se tamo tuku oko ambasadorskih mjesta i svega ostaloga i ovdje niko ne smije ni da ih pita da dođu ovdje, ali evo sad vodimo tri sata o jednoj nevladinoj, protiv koje nismo, tražimo samo da poštuje kućni red, ništa drugo. Izvinjavam se.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić, rasprava. Izvolite.
Poštovane koleginice i kolege. 17 Mislila sam da uopšte ne govorim o ovome, ali mislim da je ovo možda jedini trenutak kad imamo priliku da kažemo šta mislimo o svemu ovome. Mislim da je današnja diskusija i pitanje vlastitog kredibiliteta i dostojanstva i mislim da stvari trebamo nazvati pravim imenom. Prvo želim da pozdravim odluku Kolegija da počne da zavodi red i da čuva, tako zavodeći red, čuva i svoje i naše dostojanstvo. Ovaj Parlament je odavno postao mjesto o koga svako može da dođe i obriše nogu i da potom se udalji. Na to niko nema pravo. I ako je ovo početak uvođenja reda, a sasvim sam svjesna šta znači ovakav način govora, kad su u pitanju nevladine organizacije, onda ja to podržavam. Dakle, ne pripadam onim osobama koja nema dovoljno senzibiliteta za rad nevladinog sektora. Bila sam čest akter u njihovom radu i podržavala ih kad god su imali korisne i zdrave ideje. Ali se neke stvari pretvaraju u svoju suprotnost i o njima hoću da govorim. Evo dobili smo ovo pismo, ja ne mogu da vjerujem da bilo koja nevladina organizacija, ako imalo poštuje jedan Parlament može da kaže, nismo obavezni odgovoriti na vaš zahtjev za dostavljanje informacija. Pa kakva je to rečenica koju nebiste mogli da date svom prijatelju koji vas poznaje i uvažava, a kamoli jednom Parlamentu. Ta rečenica govori koliko oni poštuju sam Parlament. Druga stvar je, ja sam im u nekoliko navrata to govorila, dozvolite da kad napravite evaluaciju vaših izvještaja, napravite jednu sjednicu u Parlamentu, pozovite sve poslanike i tražite da čujete šta oni kažu o tome, jer pitanje rada poslanika u Predstavničkom domu i u Domu naroda, nije samo pitanje plenarnih sjednica. Oni nikad ne dolaze na sjednice radnih tijela Parlamenta, pa sav rad parlamenata se odvija kroz rad njihovih radnih tijela. I onaj ko ne radi u radnom tijelu i samo politički istupa na sjednicama Parlamenta, to nije rad, a oni to bilježe. Dakle, možete biti izuzetno kvalitetan poslanik koji će jako mnogo doprinositi u radu radnog tijela, ali to ništa ne vrijedi jer niste zabilježeni od strane organizacije koja to radi. Na kraju treba postaviti pitanje – ko su ljudi, s kakvim predznanjem ti ljudi rade taj posao? Niko od njih nikada nije bio u Parlamentu niti poznaje parlamentarni rad. Može li neko ko ne poznaje parlamentarni život i rad da ocjenjuje onoga ko je parlamentarac? Pa to bi bilo, u međunarodnim krugovima bilo nezamislivo da neka nevladina organizacija koju bilo ko ocijeni, ko joj dao novac za radi, da ona ocjenjuje nekog za kog uopšte ne zna kako funkcioniše. Nikada ne bih rekla da ne treba biti naš rad izložen javnosti, treba. I znamo mi da često
Vrijeme
imamo na tu temu šta da kažemo i šta da prećutimo. Ali mislim da organizacija koja nam donese projekat – Virtuelni parlament i da prethodno nikog od poslanika ne upita treba li vama ovo, šta vi mislite o ovome, da li biste vi nešto promijenili u ovome, to je pranje novca. I samo da podsjetim, u prošlom sazivu smo imali nevladine organizacije koje su donosile, usvojite ovaj projekat da mi možemo da uzmemo novac, a vi, pa vas vodimo u Ameriku. Bilo je znači, poklonićemo vam nešto samo vi nama operite pare te. Dakle, treba sve staviti pod lupu, svako treba da odgovara za ono što radi i svaku nevladinu organizaciju treba da mi ocjenjujemo kao što ocjenjuju oni nas. Hvala. 18
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Anto Domazet, replika. Izvolite.
Pa, u okviru onog što sam rekao htio bih samo na ono što je kolega Kalabić iznio, reći da od kredibilnosti pa do osjećaja nemoći je vrlo malen put, često ne veći od jednog koraka. Dakle, kredibilnost ovog Parlamenta nije upitna, nije, moramo zaista u svakom smislu promovirati, graditi, poštovati, i zalagati se za nju. Ali reakcije na djelovanje nevladinih organizacija, kako smo ih čuli do sada, često izražavaju nemoć, nemojte da pravimo taj korak. Dakle, mi jednostavno treba da osjećamo sigurnost za ono što radimo, trebamo razviti partnerstvo sa nevladinim organizacijama i imati jasno svoje stavove, ali ne dovoditi u pitanje njihovu ulogu. Slušajte, mi se postavljamo sada u ulogu da mi provjeravamo, odakle da one dobivaju novac. Pa postoje državne institucije koje to treba da provode, zašto to Parlament treba da radi? Oni su okrenuti svojim donatorima, imaju svoje programe i ako donatori izražavaju podršku oni izražavaju, onda potvrđuju svoju javnu ulogu, svoju dobru markentišku orijentaciju i oni imaju pravo da funkcioniraju. Pa to je legitimno pravo, to je pravo zasnovano i na Ustavu i na zakonu i na svim drugim elementima. Hvala lijepo.
Uvažena zastupnica Dušanka Majkić, replika. Izvolite.
Poštovani profesore Domazet, ja zaista hoću da vjerujem u Vaše dobre namjere da dovoditi u pitanje rad nevladinog sektora nije uputno. Ja zaista mislim tako. Ali mi sad ne govorimo o principu saradnje sa nevladinim sektorom, govorimo o jednoj nevladinoj organizaciji i našem iskustvu u dosadašnjem radu. Kad kažete – da nas se ne tiče o tome, odakle i kako oni dobijaju novac. Ja hoću samo da vas podsjetim da putem nevladinog sektora možete da srušite vladu. Putem nevladinog sektora možete da rušite određene političke opcije za koje dobijete novac da to uradite. I to nije ništa da nije viđeno. Putem nevladinog sektora možete da radite mnoge stvari koje su nezamislive vani, ali su kod nas jako zamislive. Dakle, nemojte da budete sigurni, zapamtite po Izbornom zakonu političke partije ne mogu da dobiju novac iz vana. Zašto? Pa ko zna kako bi se moglo šta uticati na, tim putem. Nevladine organizacije koje nemaju stepen kontrole, pogotovo. Dakle, molim vas govorim o jednoj nevladinoj organizaciji, govorim o konkretnim iskustvima koje imamo s njom. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Drago Kalabić, replika. Izvolite. 19
Na sreću nemam više i valjda ćemo i završiti. Naravno da ne mogu prihvatiti tumačenja koja vode u potpunu anarhiju. Ovo što se nama pokušava podmetnuti jeste potpuna anarhija i valjanje ovog Parlamenta u jednoj žabokrečini. Ovo je prva, jedina i mlaka reakcija Kolegija nakon nekoliko hiljada napada na ovaj Parlament, prva, jedina i mlaka reakcija. Samo pokušaj uvođenja reda i to se sad tumači kao nekom željeznom pesnicom, nekom diktaturom prema nevladinom sektoru. Ovdje je nevladin sektor radio šta hoće, a da se mi razumijemo, koga su zmije ujedale i guštera se boji. Da li bi ste Vi, gospodine Domazet, prihvatili nevladinu organizaciju „Otpor“ u Sarajevu i da je ne pitate ni za što i da prihvatite sve ono što je radila u Srbiji i u drugim zemljama? Da vam ovdje nasilno sruši vlast sa torbama para, koferima iz inostranstva pod firmom „Nevladina organizacija, ne pipaj i ne diraj“. Svi smo mislili nekada o „Otporu“ drugačije, jer su nas upravo ovom demagogijom i prevarama hranili da bismo danas saznali o čemu se tamo radilo. Ako na tome neko nešto ne nauči ili od mene traži, ja govorim u svoje ime, da tu vrstu priče se nama prodaje, ja više, ja nisam kupac više te priče, a ne imajući namjeru da druge spriječim da i dalje kupuju tu priču ili da i oni ne vjeruju u nju, ali imaju obavezu da ju promovišu. Ne pitati nekoga u ovoj zemlji odakle mu sredstva, to znači da sve ijedna nevladina organizacija koja je našim zakonodavstvom, jer smo išli navodno da im izađemo u susret, ovo o čemu je kolegica Majkićka govorila, da može postati legalna i legitimna peračnica para i da može postati legalno utočište za različite ideje koje mogu biti i protiv države i protiv Ustava i protiv naroda pod firmom slobode, apsolutne slobode nevladinog sektora, a apsolutna sloboda mi znamo sa čim graniči i do čega vodi. Ja možda sam nekad, evo priznajem, ja griješio, možda sam nekad sigurno bio u zabludi, više nisam. I to govorim u svoje ime, ne vjerujem u tu priču. Ta je kao mnoge šuplje priče koja je prodata na ovim prostorima i koje su donosile nesreće svima i od kojih tek saznamo u nečijim memoarima šta je bilo i kako je bilo. A ja ne vjerujem da ću nadživjeti 10 memoara, mogu nadživjeti jedne i druge i onda nemam nikakve koristi od tog.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mladen Bosić, rasprava. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući. Prije svega mi bi trebali biti slobodno društvo i mi sa stanovišta javnosti i jesmo slobodno društvo, jer ovaj Parlament je javan i svi koji su zainteresovani mogu da ga prate preko direktnog internet prenosa i vjerujem da to rade mnoge nevladine organizacije i sada. Mi smo neslobodno društvo sa stanovišta velike kontrole medija i uticaja sa raznih strana na javno mjenje i vidjet ćete da jedna nevladina organizacija, kao što je CCI, će dobiti daleko veći prostor u bilo kom mediju nego mnogo značajnija politička stranka. I u ovom društvu svako može da ima svoje mišljenje i da ga izrazi i mi se zalažemo za takvu vrstu slobode govore, ali se zalažemo i za odgovornost za izgovorenu riječ, a toga ovdje nema. 20 Podržavam, kao Klub SDS-a, vašu odluku da na osnovu ovakvog odgovora CCI-a ne dobiju pravo da sjede ovdje i smatramo da bi ta odluka trebala i da se produži i da ne bude samo za ovu sjednicu, a evo sad ću obrazložiti zašto. Postoji pokret politike i antipolitike. Znači u ovom sistemu funkcioniše politika i funkcioniše antipolitika. Politika su institucije, političke stranke, vlast, pozicija, opozicija. I postoji sve jači pokret antipolitike koji tvrdi da ni jedna institucija ne radi svoj posao, da ni jedan političar ne radi ono što bi trebao da radi, da su svi isti i da su svi lopovi. I to se odnosi na ovaj Parlament ovdje. Antipolitika negira postojanje institucija. Ja podržavam vašu odluku sa stanovišta da se pokaže dignitet ove institucije, ma šta mi mislili o bilo kojoj instituciji privatno, svaka institucija treba da ima svoj dignitet. I napadi takve vrste, kao što dolaze od pojedinih nevladinih organizacija koji su očigledno programirane i donirane sa strane da rade tu antipolitiku, su ustvari sa ciljem unošenja anarhije u društvo. Ja vam garantujem, ma koliko nevaljao ovaj sistem ovdje kojem prisustvujemo, da je anarhija sto puta gora. I anarhija je dovela i ovakav, antipolitički pokret je doveo i do onog što zovu „arapsko proljeće“ u arapskim zemljama. Pa se osvrnite i pogledajte kako ljudi sad žive tamo i koliko koraka ili decenija su napravili unazad. I s tog stanovišta podržavam i ovu raspravu da ovaj Parlament digne svoj glas i vrati politiku u BiH u demokratske odnose, a svako ima pravo da prati ovaj Parlament, svako ima pravo da kaže svoje mišljenje. CCI ima pravo da kaže svoje mišljenje, ima pravo i da kaže ono s čim se mi ne slažemo, pa ima pravo i da slaže u svojim izvještajima kao što je to radio do sada. Ali ovaj Parlament i institucije treba da zadrže osnovni nivo svog digniteta. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić, replika. Izvolite.
Poslovnička intervencija, doduše postfestum je i ja ne mogu vratiti ovaj sat i po nazad. I da vam pravo kažem, ova kompletna rasprava meni kao opozicionom poslaniku odgovara. Dakle, javnost ima priliku da vidi odnos vlasti prema nevladinom sektoru, prema civilnom društvu i td. Koliko god vi gledali sada u mene vidjet ćete sljedećih dana kako će se dijalog u ovom društvu voditi. ____________(?) I treba da se vodi. Naravno i treba da se vodi. Ja predlažem, vidite predlagač odnosno pokretač ove rasprave je pravilno upozoren od Kolegija da predloži tačku dnevnog reda. Predlagač je to uradio poodavno. Dakle, rasprava je po mom mišljenju i predloženoj tački dnevnog reda obavljena. Dajte da se izjasnimo o ovoj tački dnevnog reda i da idemo raditi. Ali sat i po smo izgubili. 21
Zahvaljujem kolegi Belkiću na ovoj poslovničkoj intervenciji. Mi u Kolegiju upravo to i čekamo, dakle da dobijemo priliku da stavimo ovaj prijedlog Kluba SDA na izjašnjavanje. Dakle, Klub SDA je pismeno predložio kao prvu točku dnevnog reda današnje sjednice i predlaže, pa citiram, Razmatranje Odluke Kolegija Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH o uskraćivanju prisustva današnjoj sjednici nevladinoj organizaciji Centri civilnih inicijativa. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zahvaljujem. Ja naime moram da kažem da nemam komentar iz jednostavnog razloga što sam odgovor dobio u potpisu od šefa kabinteta predsjednika Ustavnog suda BiH. Mislim da je to neprimjereno, da je do sada, prema internim dogovorima u Ustavnom sudu o načinu obrade i odgovorima, na 25 poslanička pitanja predsjednica Suda odgovarala. Ja da sam htio da postavim na ovaj način pitanje moj šef kabineta bi postavio pitanje šefu kabineta Ustavnog suda. Znači, tražim da se iza ovoga odgovora potpiše predsjednik Ustavnog suda kako bih mogao da dam komentar a taj komentar vjerujte neće biti nimalo ... Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući. Zaista niste pročitali moje ime da sam dobila odgovor, ali sam ja dobila zanimljivo pismo, koje je došlo od generalnog sekretara a potom i Ministarstva inostranih poslova, u kome se kaže da moje pitanje, koje je prije godinu dana skoro došlo, ne postoji. Niti ga imaju u Generalnom sekretarijatu, niti ga imaju u Ministarstvu inostranih poslova na koje je ono bilo naslovljeno. Ja bih zaista molila Sekretarijat da vidi o čemu se radi i da pitanje, odnosno inicijativa, koja je 07.06.2012. godine upućena Ministarstvu inostranih poslova i prihvaćena na ovom Domu, da konačno dobije odgovor. Zaista ovo je neprimjereno da se ovakve stvari dešavaju.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite.
Ja sam zadovoljan što sam dobio odgovor ali njegovom sadržinom apsolutno nisam. Znate onu potjerate zeca istjerate medvjeda. Ja nekoliko godina pokušavam dati doprinos procesu približavanja BiH NATO savezu. Pitam Pravobranilaštvo, pitam Ministarstvo odbrane itd. da bih nakon dvije, tri godine od Ministarstva odbrane dobio informaciju da ni jedna lokacija, od 63 proglašenim perspektivnim, nema pripremljenu dokumentaciju i da je maltene nije ni moguće pripremiti. Ne slažu se skice, ne slažu se izvodi, itd., itd. To je strašno, to je strašno. A naši najviši rukovodioci su u Talinu na međunarodnom samitu dali izjavu da će ta stvar biti brzo riješena, Predsjedništvo donijelo odluku, itd. Dakle, poslanici imaju ovaj odgovor, ja bih molio da ga pogledate, ovo je strašno. I na kraju Ministarstvo odbrane kaže da bi trebalo donijeti odluku o dodjeli ove 63 lokacije Ministarstvu odbrane. Ako je to tako, pa ja mislim da nije tako jer postoji Sporazum o sukcesiji itd., itd., o tome ćemo raspravljati kada bude Izvještaj Pravobranilaštva, ako je to tako zašto Ministarstvo odbrane nije prije tri godine došlo ovdje stom odlukom. Ako ima političkih problema onda treba da se kaže ... 26 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Da, da, da, nek se kaže neda Dodik u NATO. Ok, nema problema, da znamo, da se ne iscrpljujemo i ne lažemo. Dakle, ja ću naravno nastaviti svoje aktivnosti vezane za ovo pitanje jer ga smatram izuzetno važnim ali, kažem, problem je u neradu. Ljudi ne rade, samo pričaju a najmanje rade. Ako se nisu slagali, čak i lokacija u Čapljini za koju kažu da je uknjižena, kaže – nije na odgovarajući način baš uknjižena. Pa ako nije, ima tri godine kako se je to desilo, Incko je napravio evidenciju popis imovine itd., provjeravajte ljudi, radite. Ljudi ne rade. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Lazar Prodanović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvažene koleginice i kolege. Ja sam dobio odgovor na moje poslaničko pitanje postavljeno na 40. sjednici Predstavničkog doma. Odnosilo se, dakle zašto Službeni list BiH ne primjenjuje Zakon o službenom glasilu BiH na način da omogući besplatan pristup sadržaju „Službenog glasnika“ na svojoj internet adresi. I dobio sam odgovor koje je Ministarstvo pravde, dakle uputilo na izjašnjavanje Službenom listu BiH da se o ovom izjasni. Oni su napisali da je moguć pristup svakog građanina BiH. Međutim, ovo je djelimično tačno. 2009. ovaj Predstavnički dom usvojio je izmjene i dopune Zakona o Službenom glasniku koje su podrazumijevale ovakvu mogućnost. I nećete vjerovati, evo sada sam provjeravao, Službeni glasnik obmanjuje i javnost i Savjet ministara o tome da je mogućnost besplatnog pristupa prisutan. Tačno, ali od 07. januara 2010. Kada su objavljene izmjene i dopune ovog Zakona. Pokušajte kliknuti na bilo koji „Službeni glasnik“ objavljen od 2009. i bilo kada ranije, nemate pristupa bez šifre i bez mogućnosti da imate pretplatnički odnos. U tom smislu smatram da, da li je trebalo napisati na sva elektronska izdanja „Službenog glasnika“ pa da bi oni to podrazumijevali. I drugo, uvaženi predsjedavajući, koleginice i kolege, ja smatram da je krajnje vrijeme da se ponovno traže izmjene i dopune Zakona o Službenom glasniku kojim bi se zakoni i drugi akti koje usvoji Parlamentarna skupština BiH objavljivali na web stranici Parlamentarne skupštine BiH kako rade, i Narodna skupština RS-a za svoje akte, i Federalni Parlament, i kako bi građani na sve zakone, kao vlasništvo ovog Parlamenta, imali besplatan pristup. Hvala vam lijepo. 27
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Amir Fazlić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice, uvaženi gosti. Ja sam danas dobio šest odgovora na šest pitanja tako da nisam u mogućnosti sve prokomentarisati ali daću komentar na dva odgovora. Zato mi je žao što nema Centra civilnih inicijativa jer baš se moje pitanje odnosilo na ono što mi poslanici često diskutujemo, oko čega se često sporimo a to su primanja poslanika, tako da sam dobio odgovor o pojedinim institucijama u Federaciji kolike su njihove plate i u institucijama za koje je nadležna RS. Zato mi je žao, kažem, što nema Centra civilnih inicijativa, mogli su odmah ovu imati informaciju, ali ja se nadam da oni prate ovu sjednicu tako da će imati i mogu dobiti ovaj odgovor. Mogu samo navesti da recimo u pojedinim federalnim institucijama, pojedinim javnim preduzećima vjerujte da ima plata koje su puno veće, ja vjerujem da vi imate ovaj odgovor u osnovi koji su veći od plata poslanika. Znači, zadovoljan sam ovim odgovorima. I mogu prokomentarisati još jedan odgovor od Ministarstva vanjskih poslova, ministar Zlatko Lagumdžija je potpisao, znači nije nikakav savjetnik. Iz ovog njegovog odgovora ja ću danas postaviti tri nova pitanja. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Saša Bursać. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Evo, da i ja prokomentarišem svoje pitanje. Ja sam postavio veoma jasno pitanje i dobio sam odgovor koji je jasan ali koji nije na moje postavljeno pitanje. Znači, ja sam pitao kada će u BiH zaživjeti CITES kao i 175 članica UN-a, međutim nisam, da sam pitao da li neko u BiH radi na zaživljavanju CITES-a onda bi to bio pravi odgovor, a ovako nemam, znači kada će se to desiti. Ne mogu reći da odgovor, ne mogu kritikovati ni ovo što je napisano, znači do kraja, jer zaista, znači za vas kolege poslanike koji eventualno ne znaju i ne poznaju ovu materiju odgovor je, znači ušlo se dobro u odgovor, međutim na kraju kaže se da se tu trenutno aktivno radi na uspostavljanju ..., itd. Ali to nije bilo moje pitanje. Znači, želim da mi se bar približno kaže, pa npr. biće ove ili one godine, biće u ovom ili u onom dijelu ove ili one godine. Znači, mislim da, ovaj, ovako vrijedno se radi, to može biti i za 20 godina. Ali mene baš zanima da li će to biti za godinu, dvije ili 20. Znači, ako može moja primjedba. Hvala. 28
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Nermina Ćemalović. Izvolite.
... dozvolite da pozdravim sve prisutne. Moje pitanje koje se odnosilo za pripremu Zakona o transplantaciji organa i ... u BiH sam čekala više od godinu dana na odgovor od Ministarstva civilnih poslova. Ovako, djelimično sam zadovoljna sa odgovorom. Ministarstvo civilnih poslova BiH su mi ukratko objasnili odgovore od ministarstava zdravstva oba entiteta i Brčko Distrikta tako da molim Ministarstvo da mi dostavi kompletno mišljenje i pismeno odgovor oba ministarstva zdravstva, znači oba entiteta i Brčko Distrikta. Dalje, takođe bih tražila i mišljenje Konferencije ministara za oblast zdravstva, jer ovdje se spominje 2010. godina, najnovije mišljenje o ovom pitanju, kao i mišljenje radne grupe za izradu Plana pristupanja BiH Eurotransplantu koje je faktički Konferencija ministara ... oblast zdravstva zadužila za to. I između ostalog šta je urađeno, pošto ovdje imam određeno mišljenje radne grupe da je neophodno uspostaviti jedinstvenu strukturu na nivou države za razvoj transplantacijske medicine u BiH koji će biti nadležan za sprovođenje aktivnosti vezane za pristupanje u članstvo u Eurotransplant i izradi situacione analize u BiH, pripremu strateških i pravnih dokumenata usaglašenih sa EU, direktivama u ovoj oblasti i unutrašnju koordinaciju. Molim, znači i ovu Konferenciju ministara iz oblasti zdravstva i radnu grupu da mi kažu šta je po ovom pitanju urađeno konkretno. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo još četiri poslanika koji žele dati svoj komentar na dobivene odgovore, a onda krećemo sa novim pitanjima i inicijativama. Riječ ima Anto Domazet. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Moje pitanje se odnosilo na to kada će se na ovom Parlamentu naći Strategija promocije izvoza BiH 2012.-2015. godina. Dobio sam odgovor od Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa da konsultacije pokazuju neprihvatanje, sa entitetima pokazuju neprihvatanje te Strategije jer ona prevazilazi nadležnosti državnog nivoa i da će Ministarstvo čekati dok se konsultacije ne završe i tada iznijeti taj zakon, odnosno tu Strategiju na Parlament. Moj zaključak je da praktično 2,3 miliona eura, koji su utrošeni kao oblik pomoći tehničke EU za pripremu te Strategije, su uludo bačena sredstva jer od te Strategije nema ništa. Naime, mi 29 smo već u 2013. godini, a taj postupak ne vjerujem da će se ikada završiti tako da će i 2015. godina doći i taj dokument neće imati nikakvu efektivnu snagu, odnosno on je ostao papir, neće preći nikad u dokument. Zahvaljujem.
Riječ ima poslanik Mato Franjičević. Izvolite.
Ja sam dobio odgovor od Ureda za razmatranje žalbi na pitanje: Zbog čega su osam puta prekoračili rok da riješe žalbu po tenderu kojim bi se trebala omogućiti digitalizacija, proces digitalizacije u BiH? Odgovor je korektan, međutim usprkos toj korektnosti nisam mogao zaključiti da je baš trebalo osam puta prekoračiti krejnji rok koji je naveden u Pravilniku po kojem radi ovaj Ured za razmatranje žalbi. S obzirom da sličnih slučajeva inače ima, želim reći da je, naravno kad treba birati između toga hoće li se prekoračiti neki rok i kvalitetno riješiti neki problem, treba naravno birati kvalitetu. Međutim, u ovom slučaju kvantiteta izravno utječe na kvalitetu jer je, jer postoje određeni zadani rokovi kad je riječ o realizaciji procesa digitalizacije u BiH i na ovaj način ti zadani rokovi neće biti uspješno realizirani. I ako, ako dopuštate s obzirom da nisam bio na sjednici na kojoj je stigao odgovor na moje zastupničko pitanje koje je upućeno još na 10. sjednici, trebalo je nešto više od godinu i pol dana da dođe odgovor na to pitanje. Želio bih reći, problematizirao sam slučaj jednog kredita Evropske investiciske banke za rekonstrukciju magistralnih cesta u BiH, u Federaciji i u RS-u, koji je u, te 2011. godine bio zaustavljen. Dakle, sve je apsolutno bilo uredu
Vrijeme je isteklo kolega Franjičeviću.
Molim?
Vrijeme je isteklo.
Evo samo da kažem, dakle da je iz odgovora zapravo vidljivo da nije postojala ni transparentnost, ni htjenje da se racionalno pristupi ovom poslu od strane Federalne direkcije za ceste i od strane Vlade Federacije BiH...
Zahvaljujem. Podsjećam, dakle, dvije minute su na komentar za dobivene odgovore. 30 Riječ ima poslanik Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovane kolegice i kolege, uvaženi gosti, sve skupa vas pozdravljam. Ja bih želio da iznesem svoje, da kažem, prije svega nezadovoljstvo na odgovore koje sam dobio, ne samo zato što sam dobio takve odgovore, nego što ti odgovori mi ne daju ubjeđenje da se od zvaničnih institucija čini sve ono što bi trebali da stvar bude kako treba. A to je, postavio sam pitanje – Šta nadležne institucije na nivou države, entiteta, kantona čine da se broj građana BiH koji se želi liječiti, odnosno koji se ne može liječiti u BiH, a da očekuju operacije u inostranstvu, zanimao me je broj, koji su to iznosi, da li imaju te podatke i o kakvim bolestima je riječ? Međutim, iz odgovora koji sam dobio zaključio sam da definitivno samo dva kantona u Federaciji Unsko-sanski i Zeničko-dobojski ulažu, Zeničko-dobojski 150 hiljada maraka u te svrhe, dakle podrška bolesnicima, a 30 hiljada maraka Unsko-sanski kanton. Svi ostali i entiteti, odnosno u RS-u praktično ne ulažu ništa u tom pogledu, dok ostali kantoni takođe su se izjasnili da nemaju informacija, da čak ne znaju ni ko boluje. Moja želja je bila, obzirom da smo po svim medijima, u svim oblicima svjedoci da ljudi traže 100 hiljada, 200 hiljada, 500 hiljada eura, na kraju kraja isto tako smo svjedoci da ljudi idu po, ne znam, po bijelom svijetu traže operacije i na kraju kraja javljaju da su im umjesto bubrega operisali jetru ili ne znam određene organe izdvojili, na kraju kraja ljudi umiru itd. Međutim, ovo me zabrinjava jer su u ovaj postupak, odnosno proces pobiranja sredstava uključene i mjesne zajednice i humanitarne organizacije, pojedinci, uz nekakve recepture pojedinih doktora specijalista što me zabrinjava kud ovo sve skupa vodi. Hvala vam.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanica Ismeta Dervoz. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući zahvaljujem. Uvažene koleginice i kolege odgovor koji sam ja dobila od Ureda za razmatranje žalbi je na tragu pitanja koje je prethodno takođe elaborirao kolega Franjičević, pa ću ja onda samo kazati da je svrha mog pitanja bila upravo to da se potencira u kolikoj mjeri ovakva nepotrebna i dugo, dugoročna razmatranja određenih žalbi i rad Ureda za razmatranje žalbi dovode u pitanje sve one rokove na koje se BiH obavezala u procesu digitalizacije, prelaska sa analognog na digitalno emitiranje. Ono što je iz ovog odgovora očigledno bilo najvažnije šta se htjelo kazati, jer sve ostalo je bilo u domeni onoga što je nama svima već poznato, je to da Ured za razmatranje žalbi ima preko 10 hiljada predmeta u radu, raspolaže nedovoljnim brojem osoblja, finansijskih sredstava i prostora za svoj rad. A takođe Ured ističe da broj zaprimljenih žalbi u 2012. godini u postupcima javne 31 nabavke je znatno veći od broja žalbi koji su zaprimili slični organi u državama regiona, sa napomenom da isti imaju veći broj stalno zaposlenih u odnosu na broj od 17 uposlenih u Uredu za razmatranje žalbi. Dakle, Ured bi zaista mogao poraditi na tome da se kapacitira ukoliko nije u stanju da odgovori na sve zahtjeve koji su u opisu rada, a takođe bih ja sugerirala gospodinu Pilavu da u svojim obraćanjima zastupnicama i zastupnicima se ipak ponaša u skladu sa rodno osjetljivim jezikom, pa da onda ne odgovori da je pitanje postavio poslanik Ismeta Dervoz. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Komentar na dobiveni odgovor ima i poslanik Nermin Purić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dame i gospodo. Ja bih vas zamolio za mogućnost da na narednoj sjednici prokomentiram odgovor koji sam dobio od nadležnog kantonalnog ministarstva Unsko-sanskog kantona vezano za kvalitetu vode u općini Velika Kladuša.
Svaka mogućnost koja je predviđena Poslovnikom biće Vam dozvoljena.
Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Borislav Bojić. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući. Ja ću komentarisati ove odgovore koje sam dobio u vezi sa stanjem regulisanja pitanja medicinskog otpada i o nekim drugim pitanjima koja sam ja postavio ranije. Mogu samo da prenesem određenu vrstu utiska, a to je da pristup pisanju odgovora pokazuje ustvari odgovornost nadležnih institucija za rješavanje ovoga važnog pitanja. Jako sam razočaran sa ukupnim stanjem kada su u pitanju neke institucije koje čak i ne čine ništa da se ovo pitanje uopšte pokuša rješavati. Svjestan činjenice da postoje mnoga druga pitanja koja su u prioritetu u BiH, posebno kad je u pitanju realna privreda, ali me zaprepastilo koje se sve mjere, postupci, radnje preduzimaju kako bi ovo pitanje bilo uopšte rješeno na makar približno dobar način u BiH. Stanje je alarmantno i pretpostavljam da će institucije koje su bar imale priliku da ovo pitanje razmatraju, da im se skrene pažnja, da ovom pitanju posvete daleko veću pažnju. 32 Ja ću naravno kad kompletan materijal iskompletiram, dalje postupiti onako kako budem procijenio da je moguće u ovoj oblasti, pokrenuti određene aktivnosti kod nadležnih institucija na nivoima vlasti koje su zadužena za ova pitanja.
Zahvaljujem. Time zaključujemo podtočku a) Komentare na dobijene odgovore. I prelazimo na, b) Nova zastupnička pitanja Uvaženi zastupnik Denis Bećirović, zamjenik predsjedatelja. Izvolite.
Cjenjeni predsjedavajući, dame i gospodo. Ja imam dva poslanička pitanja koja ću dostaviti u pisanoj formi i jednu inicijativu koju ću u najkraćem obrazložiti. Naime, pokrećem inicijativu kojom Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH treba da obaveže Vijeće ministara BiH da do kraja 2013. godine raspiše konkurs za stipendiranje 1.000 najboljih studenata iz BiH za 2014. godinu. Naime, dakle, predlažem da to budu studenti sa najboljim prosjekom iz oba bosanskohercegovačka entiteta. A u obrazloženju ove inicijative kao moguće izvore finansiranja jedne takve inicijative predložio sam određeno, kao moguće dakle, smanjenje primanja poslanika i delegata u Parlamentarnoj skupštini BiH, članova Predsjedništva BiH, ministara i zamjenika u Vijeću ministara BiH, direktora državnih agencija, kao i na druge načine kako se sve sredstva mogu uštediti. Takođe nisam isključio ni mogućnost da određena sredstva za ovu namjenu dobijemo i iz donacija od strane prijateljskih zemalja. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Moje pitanje je upućeno Visokom sudskom i tužilačkom savjetu. Naime, u petak 05. aprila 2013. godine na internet portalu, koji uglavnom objaljuje vijesti iz područja Brčko Distrikta, objavljena su četiri audio zapisa prisluškivanih telefonskih razgovora bivšeg gradonačelnika Dragana Paića i predsjednika Osnovnog suda u Brčko Distriktu. Zakon o krivičnom postupku Brčko Distrikta predviđa da prisluškivanje na zahtjev Tužilaštva odobrava sudija za prethodni postupak, a provodi ga policija koja po prestanku prisluškivanja izvještaj o istim sa svim podacima dostavlja Tužilaštvu. 33 Dakle, fono zapise prisluškivanih razgovora su kopirali i dostavili novinarima upravo oni koji su zaduženi za njihovu zaštitu i zakonito korišćenje. Jasno je da su to uradila službena lica i da ovaj čin predstavlja krivično djelo. I da skratim, mene zanima – Da li je Visoki sudski i tužilački savjet poduzeo neke mjere povodom objavljivanja inkriminisanih snimaka koji su bili na raspolaganju Tužilaštvu i Sudu u Brčkom i da li je Visoki sudski i tužilački savjet ikada kontrolisao postupak provođenja posebnih istražnih radnji, postupak uništavanja materijala dobijenog provođenjem posebnih istražnih radnji i obavještavanja lica o preduzetim radnjama po Zakonu o krivičnom postupku i ako je provođena kontrola, kakvi su njeni rezultati? Hvala.
Zahvaljujem. Uvažni zastupnik Darko Babalj. Izvolite.
Evo da vas pozdravim. Znači, pitanje je upućeno Agenciji za statistiku BiH i Savjetu ministara BiH. Radi se znači o Zakonu o popisu stanovništva, stanova i domaćinstava u BiH, precizira da se glavni centar za obradu popisnih listića smjesti u Istočnom Sarajevu. Pošto je do održavanja popisa ostalo manje od 6 mjeseci pitanje glasi – Da li su počele pripreme za taj posao i da li je određena lokacija i obezbjeđena infrastruktura, ukoliko se na vrijeme ne pripremi centar za obradu listića u Istočnom Sarajevu, da li će se ponovo odgoditi popis ili će se obrada popisnica vršiti na nekoj drugoj lokaciji, čime bi se prekršio Zakon? Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja imam dvije inicijative i pet pitanja Ministarstvu prometa i komunikacija. Obzirom da sam prethodno postavio inicijative, odnosno tražio šta je sa strategijom, šta je sa politikom, šta je sa akcionim planovima u ovoj oblasti i da Ministarstvo mi nije odgovorilo, u ovom momentu im postavljam pitanja konkretno, pojedinačno za svaku pojedinačnu oblast. 1. Šta Ministarstvo čini na prihvatanju i ratifikaciji konvencija pomorskog prometa kao što su Konvencija SOLAS, MARPOL, STCW i slične obzirom da je BiH pravna nasljednica Konvencije o pravu mora (UNCLOS)? 2. Kada se može očekivati završetak Projekta rehabilitacije plovnog puta rijeke Save uključujući i Projekat deminiranja njene desne obale? (obzirom na odobrena sredstva Svijetske Banke)? 34 3. U kojoj je fazi formiranje agencije na državnom nivou za provođenje RSIA, RSA i RSI direktiva, kao i izrada navedenih pravilnika? 4. Kada se namjerava pristupiti elektrifikaciji željezničke linije Doboj-Tuzla-Zvornik, kao i linije Brčko-Banovići, a sukladno izrađenim studijama? 5. Da li postoje ekonomski pokazatelji opravdanosti dislociranja upravljačkih organa krovnih zrakoplovnih institucija kao što su BH DCA i BH ANSA iz glavnog grada? A što se tiče inicijativa za Vijeće ministara, obzirom da je u prva dva mjeseca 2013. godine uvoz u BiH veći za 10,8% ili za oko 900 miliona maraka pri čemu je samo uvoz prehrambenih proizvoda veći za 15,6%, kao i uvoz baznih metala čiji je uvoz veći za 11%, iniciram da Vijeće ministara BiH poduzme adekvatne mjere u cilju zaštite domaće proizvodnje, jer će se trend uvoznih roba u naredna tri mjeseca, kao i u ovoj godini, značajno povećati ukoliko se ne poduzmu odgovarajuće mjere. I druga inicijativa – Da Vijeće ministara zajedno sa Ministarstvom finansija dodatnim angažmanom pomogne IGI kao agenciji, dodatnim sredstvima za garancije investicija i radova u inostranstvu, prije svega za velike privredne subjekte kao što su „Energoinvest“, „Hidrogradnja“ itd. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, koleginice i kolege. Moje pitanje je upućeno Ministarstvu odbrane, dakle prvo je pitanje: 1. Kada će Ministarstvo odbrane da odgovori na moje poslaničko pitanje postavljeno na 28. sjednici Predstavničkog doma, od 24.05.2012.? 2. Kada će Ministarstvo odbrane odgovoriti na moje poslaničko pitanje sa 37. sjednice, od 06.12.2012.? I na kraju 3. Šta Ministarstvo trenutno radi na rješavanju viškova pokretne vojne imovine i da li su na snazi zaključci i prijedlozi Komisije za provođenje postupka rješavanja viškova pokretne vojne imovine od 22.02.2013.? Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite.
Zahvaljujem. Kolegice i kolege, dame i gospodo sve vas srdačno pozdravljam. 35 Ja upućujem jednu inicijativu, a vezano je za uspostavu IPARD platnog sustava. Iako odgovor koji sam postavio 31.01. na 41. sjednici nisam dobio, a vezana je isto za IPARD platni sustav, a na osnovu informacija od entitetskih ministarstava poljoprivrede, kad je u pitanju IPARD platni sustav, imam da tu nema, nažalost, nikakva pomaka. Odnosno da Vijeće ministara ima posve pasivan stav i dalje inzistira na modelu tri platne agencije, pa čak izgleda i po cjenu da se sredstva iz EU fondova i ne dobiju, a taj model je neprihvatljiv za EU. E sad, već sad možemo reći da smo zbog ove pasivnosti izgubili nekoliko desetina miliona eura i zato pokrećem inicijativu – Da se što prije održi sastanak predsjedatelja Vijeća ministara BiH sa entitetskim premijerima i premijerima Vlade Brčko Distrikta, resornim ministrima, vezano za ovu temu, te da se održanom sastanku i njegovim rezultatima izvjesti ovaj Dom. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite.
Imam dva pitanja, ustvari ona imaju i jednu vrstu poticaja za ove kojim postavljam pitanja, da neke stvari urade. Dakle, prvo pitanje je za Vijeće ministara – Imate li namjeru hitno reagirati na inicijativu Institucije ombudsmena BiH za izmjenu Zakona o ombudsmenu za ljudska prava BiH, a u skladu sa zahtjevima i preporukama podkomiteta za akreditaciju Međunarodnog koordinacionog komiteta nacionalnih institucija za promociju i zaštitu ljudskih prava? Obrazloženja su data u inicijativi. Drugo pitanje je za Predsjedništvo i za Vijeće ministara – Zašto već treću godinu Predsjedništvo BiH ne donosi Godišnju platformu o obavještajno-sigurnosnoj politici BiH? Radi se, naima, o zakonskoj obavezi do koga je, da li je do Vijeća ministara koje treba da bude obrađivač i da predlaže ovaj dokumenat ili do Predsjedništva koje dokumenat eventualno ima, a ne donosi ga. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Nermin Purić. Izvolite.
Zahvaljujem. Moje prvo pitanje je upućeno zapravo Pravobranilaštvu BiH i Vijeću ministara BiH. Naime, u štampi je objavljen niz članaka, jedan od njih je članak objavljen u magazinu „Euro Blic“ u kojem se tvrdi da su sudovi u Federaciji BiH na zahtjev Pravobranilaštva BiH uknjižili četiri 36 vojne lokacije na državu BiH i to u Cazinu, Velikoj Kladuši, Mostaru i Tešnju, pa me zanima – O kojim se lokacijama konkretno radi i u koje se svrhe danas koristi ta imovina? Moje drugo pitanje upućujem Vladi Unsko-sanskog kantona, tragom informacija da je Vlada USK u cilju spriječavanja negativnih ekonomskih efekata formirala KOR ili Koordinacioni odbor za razvoj sa određenim zadacima i ciljevima. Molim da mi se odgovori na sljedeća pitanja – Ko su članovi Koordinacionog odbora, na koji način su izabrani i da li su u istom zastupljenje sve općine Unsko-sanskog kantona i kako? Da li su članovi Odbora plaćeni za svoj rad i koliko je do sada novca potrošeno u te svrhe? Šta su konkretni rezultati rada Odbora i koji je, dakle, konačni rok za završetak posla? I treće i posljednje pitanje je za Agenciju za zaštitu ličnih podataka u BiH i glasi – Da li ispostavljanje računa za komunalne usluge, podjelom po principu od vrata do vrata, bez kovertiranja istih, predstavlja kršenje Zakona o zaštiti ličnih podataka? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Nermina, uvažena zastupnica Ismeta Dervoz. Izvolite.
... [[nije uključen mikrofon]] pa molim sekretara Doma da obavjesti sekretare klubova da obezbjede kvorum.
Zahvaljujem se uvaženoj zastupnici na ovoj poslovničkoj intervenciji. Ja, da tako kažem, od oko bih mogao reći da nemamo kvoruma i dajem stanku od 5 minuta, ali da se mi ne udaljavamo, da se pokuša osigurati kvorum. [[PAUZA]] Uvažene kolegice i kolege zastupnici imamo kvorum, možemo nastaviti sa radom. Sljedeći je uvaženi zastupnik Adnan Bašić. Izvolite.
Nermina
Molim?
Nermina je bila, pa joj sistem ... 37
Oprostite, oprostite Nermina Zaimović-Uzunović, je bila sljedeća. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Sve vas pozdravljam. Ja imam, možete molim vas kasnije pričati vas dvije, ja bih da postavim dva seta poslaničkih pitanja. Prvo da postavim Visokom sudskom i tužilačkom vijeću pitanja – Koliko je pokrenuto sudskih postupaka koji se odnose na korupciju u zadnjih 5 godina? Koliko je sudskih procesa rezultiralo oslobadžajućom presudom, a koliko osuđujućom u navedenom periodu? Koliko je postupaka u zastari, a imaju elemente korupcije u zadnjih 5 godina i kolike su štete za BiH prouzrokovane koruptivnim radnjama u zadnjih 5 godina, a koje su posljedica zastare predmeta? I drugi set pitanja postavljam Vijeću ministara – Koliko austriskih robnih kredita je odobreno u posljednjih 10 godina? Koje institucije su korisnici sredstava iz robnih kredita i u kom iznosu? Koliko je ukupno zaduženje po osnovu ovih kredita? Da li je počela otplata kredita, ko otplaćuje kredite i za koje institucije koje ga koriste? I da li je prilikom slanja u proceduru u Parlamentarnu skupštinu BiH analizirana cijena roba koje se nabavljaju na osnovu kredita, ako jeste, do kakvih se saznanja došlo? Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Adnan Bašić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja imam dva poslanička pitanja, obadva ću, naravno, dostaviti u pisanoj formi. Vrlo ću kratko obrazložiti jedno i drugo. Ono je prvo malo vezano za gospodina Bećirovića u izvjesnom smislu, a dovezuje se na jedno od starih poslaničkih pitanja o načinu visokog obrazovanja u BiH. Naime, ovdje se radi o sljedećem, ... mladih i talentovanih ljudi koji danas žele da završe fakultete i univerzitete dolazi u vrlo nezgodnu situaciju jer se polako na mala vrata uveo elitistički nastup u univerzitetima i fakultetima, gdje se ograničava pristup ogromnom broju običnih građana koji školuju svoju djecu, nemogućnošću jednostavno plaćanja visokih prinadležnosti za ostvarenje daljeg obrazovanja. Posebno osjetljiv takav slučaj je u onom dijelu gdje mladići i djevojke koji završe fakultete praktično sa prosječnom ocjenom 10 idu na magisteri, poslije magisterija, naravno, žele da doktoriraju i troškovi se tako enormno penju da oni jednostavno nemaju mogućnosti. Niko ne razmišlja o tome da izuzetno talentovanu djecu zadrže u BiH i naravno oni vrlo dobro dobiju ponude iz inostranstva i takvi naši mozgovi i te kako potrebni ovoj zemlji jednostavno zauvijek napuštaju ovu zemlju. U tom smislu je upućeno moje pitanje. 38 Drugo pitanje vezano je za jedan fenomen koji je tiho promakao javnosti, pa naročito me interesuju mediji koji se bave istraživačkim novinarstvom, da su to prešutjeli. Ovi stariji znaju da je ex Jugoslaviji nekad postojala najbolja, najkvalitetnija i najpoznatija banka o koju su sve otimali, to je čuvena Poštanska banka i štedionica. Zašto? Zato što je ona imala u čitavoj ex Jugoslaviji najveći broj filijala, veći nego sve druge banke zajedno. Svaka pošta bila je filijala. Poslije oluje koja je protutnjala našom zemljom ostala je i u Federaciji, a vjerujem i RS-u, možda ovi, moje kolege bolje znaju nego ja, ali znam za Federaciju, ostala je Poštanska banka. Pokušaj dokapitalizacije te banke išao je na uštrb uposlenika, to direktno znam, jer su u dva navrata morali da daju između jedne i tri prosječne plate u pošti, znači dva po dva puta, da bi se dokapitalizirala Poštanska banka i zadržala u vlasništvu BH pošta. Taj proces je stao i umjesto da one banke koje su upropastile bankarski sistem u BiH, vi to vrlo dobro svi znate, da zadržimo ovakve banke, jer ne zaboravite BH banka koja ima poštu, ima filijale u svakom gradu BiH. Netkome to ne odgovara, ta se banka uništava. Prema neformalnim informacijama koje ja imam, neka nepoznata agencija ili firma iz Amsterdama uspjela je, ovo oprostite govorim proizvoljno, jer ne znam zato i postavljam pitanje, da privatizuje tiho Poštansku banku sa snagom od 57% dionica. Ako je to tako to je nasramotu svih nas. Zato je moje poslaničko pitanje postavljeno i upućeno. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Amir Fazlić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Naime, Ministarstvo vanjskih poslova BiH je formiralo Komisiju koja radi na Nacrtu zakona o obavljanju vanjskih poslova, rok za izradu je 3 mjeseca, a potom će Nacrt zakona biti upućen Predsjedništvu BiH. Iz ove konstatacije proizilaze sljedeća tri moja pitanja. 1. Kad je formirana Komisija, te od kada teče zadati rok od 3 mjeseca? 2. Ko su članovi Komisije za izradu Nacrta zakona? 3. I kada možemo očekivati da pomenuti Nacrt zakona dođe u parlamentarnu proceduru? Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mato Franjičević. Izvolite. _____________(?) Nije tu. Nije nazočan. Uvaženi zastupnik Niko Lozančić. Izvolite. 39
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo. Ja imam jedno zastupničko pitanje upućeno Federalnom ministarstvu zdravlja i Kantonalnom ministarstvu zdravlja Zeničko-dobojskog kantona. Kao što je javnosti manje više poznato prostor opštine Kakanj je, spada u kategoriju najzagađenijih mjesta vjerovatno u Evropi ne samo u BiH, da ne kažem i šire, što svakako značajno utiče na zdravlje ljudi, pa između mnogobrojnih vrsta oboljenja koja se javljaju kao posljedica takvog jednog stanja, imamo i značajan broj dijaliznih bolesnika. Nažalost, iako i mnoga sela u BiH, da tako kažem, imaju dijalizne centre čime je evo koliko toliko omogućeno tim bolesnicima da imaju lakše dostupnost tim dijaliznim centrima u Kaknju tog centra nema, on je doduše započet raditi se prije godinu dana, ali je iz nepoznatih razloga obustavljena izgradnja tog dijaliznog centra. Navodno, navodno, zbog nedostatka sredstava. U tom smislu pitanje Federalnom ministarstvu zdravlja i Kantonalnom ministarstvu zdravlja Zeničko-dobojskog kantona – Da li planirate šta poduzeti da se započeta izgradnja i opremanja dijaliznog centra u Domu zdravlja Kakanj nastavi i dovrši i ako planirate, šta planirate i kada učiniti za da se osigura, da se osiguraju nedostajuća financijska sredstva? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Drago Kalabić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Prvo jedno moje pitanje, možemo li mi postavljati pitanja Uredu visokog predstavnika? Znači ako je, ako je dozvoljeno i ako nema Centra civilnih inicijativa da registruje ova pitanja, ali neko će neku recku tamo postaviti poslije niza neprimerenih izjava, moje pitanje je – Zašto se Ured visokog predstavnika na neprimeren način mješa u rad vjerskih zajednica u BiH? Mislim da ne trebam posebno obrazlagati i mislim da svi znaju na što mislim, da pored niza gafova koje je napravio visoki predstavnik i problema u ovoj zemlji mislim da mu ne treba dodatni, neprimerenim mješanjem u rad vjerskih zajdnica koje rade i treba da rade u skladu sa zakonom.
Uvaženi zastupnik Mato Franjičević. Izvolite.
S obzirom da sam zakasnio ja ću ovo pitanje ipak predati u pismenoj formi. Hvala. 40
Predsjedavajući, uvaženi kolega Božo Ljubić. Izvolite.
Uvažene kolegice i kolege zastupnici. Ovo pitanje upućujem na Vijeće ministara, Državnoj graničnoj policiji i Upravi za indirektno oporezivanje i ostale agencijama koje su zadužene za ovu materiju i tražim pismeni odgovor. Naime, ima li, pitanje glasi – Ima li Državna granična policija i Uprava za indirektno oporezivanje potrebite zakonske, kadrovske i materijalne kapacitete da profesionalno i učinkovito izvrši svoje zadaće na granici s Republikom Hrvatskom, odnosno 01. srpnja 2013. godine na granici s EU? Naime, od 01.07.2013. godine granica s Republikom Hrvatskom postaje granica između BiH i EU, što će se znatno odraziti na režim kretanja roba, usluga i osoba preko državne granice BiH. BiH ima najdužu granicu sa Republikom Hrvatskom od 987 km na kojoj se nalazi 30 međunarodnih graničnih i 25 graničnih prijelaza za pogranični promet. Već sada su kontrole s Hrvatske strane granice prema putnicima postale strožije, a novi režim kontrole svakako zahtjeva i od Državne granične policije i od Uprave za indirektno oporezivanje i drugih agencija nove i dodatne aktivnosti. U skladu s tim i ovo pitanje – Mogu li državne agencije učinkovito izvršiti svoje obveze u fizičkoj i finacijskoj i ostalim sferama u interesu države i njezinih građana, ka i državljana drugih država koji dolaze u BiH, te kontrolirati granice i sprečavati nezakonite i kriminalne aktivnosti? Samo da dodam par rečenica, dakle iz nekih informacija imam obavjesti da bi bilo potrebno primiti stotine novih radnika, da ni sva zakonska legislativna podloga nije osigurana, pa ako nije tako mene bi radovalo, a ako jeste onda još imamo vremena da to ispravimo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeći se javio uvaženi kolega Boško Tomić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo. Moje poslaničko pitanje se, upućujem Vijeću ministara, pa neka oni odrede ko će dati odgovor. Od 2009. do 2012. u BiH izrečeno je oko 340 hiljada kazni po osnovu prekršaja u iznosu od 17,3 miliona maraka. Naplaćeno svega 3,2 miliona i to samo oni koji imaju prebivalište na nivou BiH. Zar je moguće da kad vas kamer snimi možete napustati jednu državu a da niste svoje obaveze izvršili? Hvala lijepo. 41
Zahvaljujem. Nemamo više prijavljenih, zaključujem točku 2. dnevnog reda Zastupnička pitanja. Prelazimo na treću točku dnevnog reda, Ad. 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju depozita u bankama Bosne i Hercegovine po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika Vijeće ministara BiH je 11.04.2013. godine u proceduru dostavilo ovaj Prijedlog zakona sa zahtjevom za razmatranje po žurnom postupku sukladno članku 127. Poslovnika. Otvaram raspravu o zahtjevu. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Dakle, radi se o važnom zakonu, važnim izmjenama koji se predlaže po hitnoj proceduri. Ja bih zamlio ako ima neko ovdje ispred predlagača da nam kaže u čemu je hitnost te procedure, jer iz ovoga što je napisano kao obrazloženje to nije dovoljno i da nam se zapravo ukaže na suštinske izmjene ovdje. Zašto se sada ide na to da se sa zakonskog određivanja nekog minimuma ili maksimuma ide na to da to radi Upravni odbor, a onda proširenje kruga sa fizičkih na ova pravna lica. Dakle, da vidimo koja je to kopča sa Međunarodnim monetarnim fondom da bismo se uopće mogli odrediti spram te procedure, a nakon toga, naravno i oko suštine zakona. Pa bih zamolio ako je neko ovdje prisutan da izađe za govornicu i kaže nekoliko rečenica, radi se o materiji koja je jako stručna i treba se potruditi da se razumije. Toliko, hvala vam.
Za diskusiju se javio predsjedavajući, uvaženi kolega Božo Ljubić, a ne vidim niko da signalizira od prisutnih, da želi da se javi po ovom pitanju.
Uvažene kolegice i kolege zastupnici. Pa prije, dakle stavljanja ove točke na dnevni red ja sam se, koliko je to bilo moguće, informirao o ovom Zakonu, naravno pročitao sam kao i ostale kolege obrazloženje i u svakom slučaju došao sam, dakle do zaključka da mi možemo podržati ovaj žurni postupak jer se ne radi o obimnom zakonu, a razlozi, dakle oni kako sam ih ja shvatio, tiču se u svakom slučaju daljeg usklađivanja ove materije sa direktivom Evropskog Parlamenta i Vijeća, a koja uključuje garancije depozita i pravnih osoba, dakle i pravnih osoba. 42 Naravno, to će vjerojatno ili sigurno podrazumijevati povećanje potencijalnih obveza same Agencije i u financijskom smislu. I naravno posebice ovaj članak 2. stavak 9., članak 4. stavak 1.4., članak 10. će sigurno na Upravni odbor Agencije staviti veće nadležnosti i veće odgovornosti. Za mene jedino ovdje se postavlja jedno pitanje, naravno ja bih ga isto tako volio čuti kao odgovor kao i kolega Džaferović, a odnosi se na članak 10. i članak 15. i 16. koji tretira kategoriju izvanredne premije, ovdje u Zakonu, za nedostajuća sredstva. I kod njenog uvođenja od Upravnog odbora Agencije postavlja se pitanje – da li će, dakle ta sredstva koja bi tretirala izvanredne premije, na bilo koji način poskupjeti usluge banaka i da bi one bile u vidu kamata, bile veće za gospodarstvo i stanovništvo? Dakle, to su sigurno pitanja koja, ali ja vjerujem da su ta pitanja od nadležnih razmotrena i da i Upravni odbor Agencije i predlagatelj su to imali u vidu. Pa prema tome, bez obzira na ovo ja ću podržati i žurni postupak i ovaj zakon. Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite.
Ja nisam, odnosno neću podržati zahtjev za hitni postupak iz sljedećih razloga. Pogledajte propratni akt pa vidjet ćete da je Vijeće ministara 26.03. utvrdilo ovaj Zakon, a da je u Parlament došao 11.04. Dakle, 15 dana je bio u Vijeću ministara, a radi se o zahtjevu za hitni postupak i očekuje se od ovog Parlamenta odma da to realizira. To je već standardna praksa i to govori o odnosu Vijeća ministara prema ovom Parlamentu. Također sama činjenica, dakle kada se podnese zahtjev za hitni postupak, koji ipak nije tehničke naravi nego konceptualne naravi i ipak nije jednostavan zakon, radi se o 20-tak članova i td., najmanje što predlagač treba da uradi jeste ovdje da obrazlaže, da brani, i td. Dakle, a razlozi koji su tamo navedeni, ja koliko sam mogao zaključiti da bi to moglo desiti se, osim ovog o čemu gospodin Ljubić govori, usaglašavanja i td., da se radi i o ispunjavanju uslova Međunarodnog monetarnog fonda. Dakle, već polako prelazi u praksu da je MMF šifra za bezuslovno prihvatanje rješenja i td. A ovaj razlog koji je naveden da se sagleda uloga i značaj Agencije, 11-12 godina nakon donošenja zakona, ako nismo sagledali ulogu i značaj ove Agencije, nećemo je sigurno ni danas sagledati. Tako da sve skupa, a posebno što mislim da se ništa neće moći ni promijeniti, jer koliko mogu zaključiti o ovome postoji konsenzus parlamentarne većine, ali evo na meni je da kažem ono što se meni čini neprihvatljivim. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ja bih zamolio predstavnika Vijeća ministara, ukoliko ima mogućnosti, da osigura nazočnost odgovornih osoba u ime predlagatelja, ali mi nastavljamo raspravu, naravno. Uvaženi zastupnik Anto Domazet. Izvolite. 43
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. I ja bih također volio kad bismo imali predstavnika Vijeća ministara da dadne obrazloženje izvjesnih stavki na kojima temelje promjene Zakona o osiguranju depozita. Ali moram reći da je u priloženim materijalima dato jedno veoma dobro obrazloženje promjena koje se predlažu. Ono je dosta temeljito i komparacijom starog zakona sa predloženim izmjenama može se doći do zaključaka u čemu se te promjene sastoje. Ja bih rekao da je potreba za izmjenom ovoga Zakona uvjetovana promjenama u, prije svega na međunarodnom tržištu kapitala, promjenama koje su uvjetovane svjetskom ekonomskom i finansijskom krizom i ona svakako na određen način utječe na Agenciju za osiguranje depozita kao instituciju na nivou BiH koja garantira isplatu depozita do određenog nivoa, aktualni nivo je 35.000 maraka po jednom depozitu, tj. depozitu, odnosno osobi koja drži depozite. Mislim da mi možemo reći, ovo je na neki način osvrt i na primjedbu koju je dao kolega Belkić, da je Agencija za osiguranje depozita ustanovljena 2001. godine pokazala izvanredne rezultate u svom radu, a kao ilustraciju toga ja bih naveo da su depoziti sa 1,4 milijarde maraka 2001. godine podignuti na 6,7 milijardi, tj. povećani su 4,8 puta u periodu u kome je bruto domaći proizvod povećan za 1,8 puta. Dakle, sklonost štednji je povećana, naravno ne samo zbog garancije depozita nego i zbog drugih promjena, ali je uloga Agencije za osiguranje depozita ovdje bila nesumnjivo veoma značajna. Promjene koje se predlažu izgledaju na prvi pogled jako kompleksne, međutim one se mogu u suštini svesti na 4 krupne promjene, a to je prvo jačanje uloge Upravnog odbora. Umjesto zakonske regulacije mnoge stvari se prenose u nadležnost Upravnog odbora, visina osiguranog depozita, visina premije, izvanredne premije, članarine, itd. Drugo, uspostavljaju se nove obaveze za banke, prije svega oko ove izvanredne premije i drugo, godišnje članarine. Znači, banke koje su članice ovoga sustava osiguranja depozita treba sada da plaćaju članarinu, redovitu članarinu godišnju i to će svakako uticati na njihove troškove. Treće, uvodi se efikasniji postupak izmirenja osiguranih depozita. I na kraju, uvodi se osiguranje depozita pravnih lica. Dakle, mogli smo vidjeti iz obrazloženja da su mnoge od ovih stvari usaglašene sa MMF- om. Dakle, fama o MMF-u kao imperativu za promjene, treba ovdje da bude prilično relativizirana. Drugo, tu je KFV, a kao jedan od značajnih donatora i dalje, drugi donatori koji učestvuju sa svojim ulozima u osiguranju Fonda za osiguranje depozita. Dakle, ja mogu reći i u ime Kluba SDP-a da ćemo mi prihvatiti i sam žurni postupak i same predložene promjene s uvjerenjem da se radi o izmjenama Zakona koji će dalje ojačati poziciju Agencije za osiguranje depozita, unaprijediti upravljanje tom agencijom i učiniti sistem osiguranja depozita još stabilnijim. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, replika. Izvolite. 44
Gospodine predsjedavajući. Ja mislim da mi nemamo uvjete dok ne čujemo ljude iz Vijeća ministara da se izjasnimo, ni o proceduri ni o suštini. I ja zbog toga evo pokušavam da dam neku vrstu odgovora na replike na izlaganje kolege Domazeta. Pazite, mislim kad se pogleda ovaj tekst Zakona, vi uzmite samo član 18. i pogledajte mu stav 1, 2, 3, 4. i 5. kaže – Agencija može nametnuti putem Komisije za prekršaje novčanu kaznu od 1.000 maraka do 100.000 maraka banci ukoliko u roku koji je odredila Agencija ne dostavi plan sanacije i td. Dakle, akcenat je na ovome, Agencija može nametnuti putem Komisije za prekršaje novčanu kaznu od 1.000 do 100.000 banci. Ovo nije terminologija koja se upotrebljava u našim zakonima. Piše se, za prekršaj će se taj i taj kazniti novčanom kaznom taj i taj, prekršaj će voditi taj i taj. Ovdje Komisija, odnosno Agencija, misli se na Agenciju za osiguranje depozita, mislim ovo je stvar koja ne može da stoji ovako u zakonu, zato meni treba neko da vidimo, da porazgovaramo s ljudima, mislim ako bude bilo dovoljno argumenata, ja znam da je ovo važna stvar, mi ćemo to podržati, ali ako ne bude bilo mi ćemo biti protiv te procedure, ićemo u skraćenu proceduru onda pa da to amandmanima popravljamo. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Nermin Purić, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja također imam određene dileme kada je u pitanju ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju depozita u bankama BiH. Mislim da niko od nas ovdje ne postavlja pitanje da li treba Agenciju za osiguranje depozita ojačati i da li treba ojačati pravnu regulativu u ovoj oblasti, ali čini mi se da ove predložene izmjene i dopune Zakona idu malo šire od onog obrazloženja koje je navedeno u ovom popratnom aktu i stoga sam na fonu onih kolega zastupnika koji smatraju da bi ipak trebalo malo usporiti sa raspravom o ovom Zakonu, posebno kada govorimo o hitnom postupku, jer koliko je to važan i hitan postupak pokazuje, dakle, činjenica da niko od predlagača nije danas tu da obrazloži ili da odgovore na određena pitanja koja možda ne mijenjaju suštinu, odnosno koja ne bi predstavljala problem da ovaj Zakon ide u hitnoj proceduri. Stoga također ni ja neću podržati zahtjev za hitni postupak i smatram da bi ovaj Zakon sasvim normalno mogao da bude razmatran po skraćenoj proceduri i tada bismo vjerujem imali dovoljno vremena i dovoljno prilike da razjasnimo dileme koje imamo u vezi sa prijedlogom ovog zakona. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Salko Sokolović. Izvolite. 45
Hvala gospodine predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne. Evo, da se ne ponavljam u dijelu diskusija koje su bile prije mene, želim samo da istaknem ovdje još jednom da Klub SDA neće podržati ovaj Zakon po hitnom postupku. I želim da upozorim ovdje kolege, ukoliko to do sada nisu primijetili, da u poslednje vrijeme ili unazad nekoliko mjeseci, mi sve više u parlamentarnoj proceduri imamo zakone po hitnom postupku. Evo postavljam pitanje i sebi i nama ovdje svima i Vijeću ministara, normalno kao predlagaču, zbog čega se isključuju poslanici iz procesa donošenja zakona u smislu da mogu na određene članove zakona intervenisati ukoliko se ne slažu sa istim? Evo da ne nabrajam koji su to sve zakoni bili, sjetićete se ukoliko napravite jednu kratku analizu svega onoga što smo radili u poslednjih nekoliko mjeseci. Mi faktički nemamo zakona koji će proći kroz jednu parlamentarnu proceduru, kroz komisije u nekom skraćenom ili normalnom postupku gdje bi mi poslanici mogli na adekvatan način reagovati ukoliko se sa nekim stvarima ne slažemo. Evo, još jednom, znači u vidu sugestije ili, hajde da ne kažem neku težu riječ, Vijeću ministara da ipak poštuju ovaj Parlament, da proceduralno zakone donosimo na način kako je to predviđeno Poslovnikom, da bi onda imali neko zajedničko svi učešće, a ne da nam ovako dolaze zakoni po hitnom postupku i da mi poslanici samo dignemo ili ne dignemo ruku, ostanemo nedorečeni, nemamo mogućnost da utičemo na suštinu tih zakonskih rješenja. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Dragan Vrankić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući. Kolege zastupnici, gosti. Pa gledajte, mi smo danas u samom otvaranju ove sjednice raspravljali o načinu rada Parlamenta, odnosno onoma kako nam neki neutemeljeno uzimaju mjeru, a često puta bez argumenata. Ja sam jedan od onih koji voli poštivati dignitet ovog Parlamenta i uvažavati metod samog rada, a to je kad određeni zakon prođe i dobije zeleno svjetlo od svojih odbora, onda mi zastupnici faktički ne bi trebali puno ni trošiti vremena na tim raspravama, nego jednostavno poštivajući kolege odnosno međusobnim poštivanjem, je li, provođenjem procedure imati povjerenja da idemo naprijed. Mi danas imamo pred sobom hitni postupak, znači isključili smo tu parlamentarnu proceduru, vrlo bitan Zakon, a evo ja kao čovjek koji dosta radi u oblasti, sa zadovoljstvom sam pročitao i sigurno Zakon donosi dosta poboljšanja i ja bih apsolutno evo i podržao i jedno i drugo i same promjene koje su u Zakonu, ali ipak postoji nešto što ima dozu žuči, onaj ko bi trebao stvarno to obrazložiti da je to danas žurni postupak nije tu i onda uskraćuje svu tu moju dobru volju i želju da opravda, da ovo ide i po žurnom postupku i da se prihvate ove promjene. Ono što mi se posebno ovdje dopada jest da dajemo dignitet Upravnom odboru, ja mislim da to tako i treba raditi, ali on ima svoju odgovornost. A samo ću podsjetiti da u Upravnom odboru 46 sjede guverner Centralne banke, ministri financija i onda mislim da, ja ako smo ih već birali, ovaj Parlament birao, onda zašto i da ne damo povjerenje da kroz jednu operativnost, kroz ovaj Zakon dođemo do efikasnosti i do jednog boljeg sustava. A naravno ono što ne volim kad se nešto olako kaže, neće to puno koštati, naravno ako nešto uvodite prava ili potencijalno nešto trebate osigurati, da to mora i koštati. Znači, moraju biti dodatni izvori da se osiguraju eventualni depoziti za isplatu, odnosno garancije koje moraju biti. Ali evo to je vjerovatno neko dobro izvagao pa tako i predložio. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mirsad Đugum. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pozdravljam sve. Ja bih samo predložio da se o ovome, ako ništa bar neko pojavi kao predlagača i da obrazloži na ova pitanja pojedina koja se pojavljuju ovdje, da svoje obrazloženje, jer mislim da apslultno u ovom momentu mi možemo samo jedni drugima odgovarati ili da tako kažem da jedan poslanik daje objašnjenje ili mišljenje drugom poslaniku. Apsolutno ne bih prihvatio ni danas, ali ne bih prihvatio ni za ubuduće da predlagači ne budu tu i da ne dadnu svoj komentar o bilo kojem prijedlogu zakona, a posebno kad se radi o hitnom postupku. Iz tog razloga predlažem da se predlagač pojavi u narednom periodu, da li je to poslije ručka, za sat vremena ili bilo kad, da da svoje obrazloženje, jer ovako ćemo sigurno iz nepoštivanja Parlamenta od strane predlagača izazvati jednu žuč gdje ćemo onda glasati protiv hitnog postupka. Ako je ovo i ako se može na ovome danas zasijedanju dati obrazloženje i određeni uputi, onda je sigurno primjereno da poslanici dobiju ono što traže, u najmanju ruku, usmeni odgovor, ako nisu već ranije imali mogućnosti da se o ovome dovoljno informišu i daju jedno svoje kvalitetno mišljenje kao eksperti u svakim klubovima, a ne sad da mi ovdje kao poslanici koji, gdje ja ne znam puno o ekonomiji, moram priznati da apsolutno to je oblast koja nije u mom domenu, da se ja sad izjašnjavam po hitnom postupku o nečemu o čemu u ovom momentu nemam dovoljno informacija. I još jednom predlažem samo, ako može predlagač da, ili ako Parlament usvoji da se ova tačka pomjeri za možda poslije ručka i da predlagač da na ove odgovore, odnosno pitanja odgovore svoje i da se nakon toga opredijelimo u kom smislu ćemo glasati. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo tri načina da izađemo iz ove pozicije, jedna je da neko od poslanika predloži da obustavimo raspravu kada nema predlagača, to je poslovnička mogućnost. Druga je da neko da pauzu pa da sačekamo, jer znam da je pozvan predlagač i neko da dođe. I treća je da pređemo preko ove tačke dnevnog reda da nastavimo dalje i u međuvremenu sačekamo da predlagač dođe, ako se slažete, deklarativno sa time, ako ne onda ćemo poslovničkim mogućnostima tražiti pauzu pa sačekati da neko dođe. 47 Ali evo uvažena kolegica Dušanka Majkić još uvijek oko ove tačke dnevnog reda, ja neću zaključivati raspravu.
Neću komentarisati nego samo hoću da kažem, da je vjerovatno svima poznato da je zbog nesretnog slučaja u porodici ministar finansija odsutan bio i vjerovatno neće doći, ne može se obratiti. Dakle, ostaje nama da imamo dve mogućnosti ili da prihvatimo da ono što je napisano, ovdje stoji, ili da promijenimo umjesto hitne procedure da idemo na skraćenu. Dakle, nema drugog, znači očito nećemo imati ko da se, on je radio na tome pa se, možda da se pripremi, ali i možda neće moći zamjenik da odgovori na sva pitanja. Dakle, pa nemojte da insistirate, ovo možete da uvažite ili ne uvažite, gospodine Belkiću. Dakle, imamo samo te dve mogućnosti koje možemo i nema treće.
Zahvaljujem. Ja sam bio prisutan kada je pomoćnik ministra finansija, svi znamo šta se desilo, u nekoliko navrata branio, ovaj, ako oni odluče da dođe neko i da nas obavijeste da nisu u mogućnosti da brane bez ministra mi ćemo da odlučimo na taj način, ali ja bih dao do 14:00 sati vremena, kada pravimo pauzu, da im damo mogućnost da neko dođe i obavijesti nas o ovome zakonskom projektu, a da mi pređemo na sljedeću tačku dnevnog reda. Je li se slažete? ____________(?) Slažemo. Zahvaljujem. Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda, Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije – predlagač: poslanici Dušanka Majkić, Beriz Belkić i Niko Lozančić
Gospodine predsjedavajući. Od prvog čitanja pa do danas, što kroz javnu raspravu a što mimo toga, otklonjene su amandmanima, koji su usvojeni na Ustavnopravnoj komisiji, sve dileme vezane za ovaj Zakon koje su iznošene u toku prvog čitanja. Jedna od najbitnijih stvari je neslaganje, odnosno upozorenja koja smo dobijali od Evropske komisije vezano za pojedina rješenja iz prvobitnog teksta Zakona. To je u potpunosti usaglašeno. Ustavnopravna komisija je imala tri grupe amandmana i usvojeno je 8 amandmana. Amandmani su praktično manje-više jednoglasno usvajani i Izvještaj Komisije je usvojen, tako da više te bojazni nema. I ja kao predsjedavajući Komisije, u ime Komisije, preporučujem da Dom prihvati ovaj Zakon i u drugom čitanju. Hvala vam.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Od službe sam dobio informaciju da pomoćnica ministra finansija će u roku od pola sata doći i obavijestiti nas u vezi sa tačkom broj 3. Prelazimo na petu tačku dnevnog reda, Ad. 5. Prijedlog zakona o izbjeglicama iz Bosne i Hercegovine, raseljenim osobama i povratnicima – predlagač: Savjet ministara BiH Na 46. sjednici Doma, održanoj 28.03., nije prihvaćen Izvještaj nadležne Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku. Zajednička komisija je u skladu s članom 112. stav 3. Poslovnika zadužena da načini novi Izvještaj. Novi Izvještaj je dostavljen 17.04. u svojeno je 5 amandmana. Aleksandra Pandurević i Beriz Belkić su, u skladu s članom 118. stav 2. Poslovnika, dostavili amandmane koje brane u plenarnoj fazi nakon što nisu bili uspješno odbranjeni u Komisiji. I to uvažena poslanica Pandurević 6 amandmana i uvaženi poslanik Belkić jedan amandman. Otvaram raspravu. Uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite.
Jedan broj amandmana koji sam ja podnosio je usvojen na Komisiji i ja izražavam zadovoljstvo što je to tako. Međutim, ključni amandmani koji su iskazivali moje konceptualno neslaganje sa ponuđenim zakonom nisu usvojeni i ja sam ih ponovio. Ja i dalje ostajem kod toga da ukupna situacija u kojoj se zemlja nalazi i ova populacija nalaže da prioritet naših napora i finansijskih kapaciteta, itd. treba da bude prvenstveno usmjeren u povratak, uvažavajući, apsolutno 49 uvažavajući pravo i na druge dvije alternative, dakle i obeštećenja i izbor drugog mjesta prebivališta. Dakle, još uvijek ima toliko interesa za povratak i još uvijek imamo odgovornost prema Aneksu VII da prioritetno rješavamo povratak. Nažalost taj amandman nije prihvaćen na Komisiji i ja sam ga ponovio. I druga stvar, ovim amandmanom ja pokušavam jednu vrstu sigurnosti u obezbjeđenje sredstava za finansiranje ovog Zakona kroz obavezu, kroz uozbiljavanje one odredbe koja govori da lokalne zajednice su dužne izdvojiti određena sredstva. I ja sam predložio amandmanom da one koji ne izdvoje ne mogu računati na podršku njihovim projektima, da jednostavno svojim izdvajanjem pokazuju i ozbiljnost prema ovoj stvari. Dakle, evo da zaključim, ja, ako ova dva amandmana se ne prihvate neću, naravno, podržati ovaj Zakon. I jedna mi je malo, da tako kažem, dilema u ovom Izvještaju Komisije – kad se govorilo o rezultatima glasanja kaže se da je usvojen itd., ali jedan broj glasova, tamo napomena stoji, kaže – uslovna saglasnost, pa ze znam šta to znači. Dakle, jednostavno Komisiji treba, u Izvještaju Komisije treba da stoji usvojeno, nije usvojeno, ako se ima ambicija reći koliko je ko, kako glasao, kaže se – 5 za, 3 protiv, itd., ali ne postoji ta uslovna neka saglasnost. Naravno, ovdje se ona može iskazati u odnosu prema krajnjem, u krajnjem glasanju, dakle. Evo, toliko. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima uvažena poslanica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja moram reći da sam bila razočarana jer mnogi od ovih amandmana nisu usvojeni iako ih je i Ministarstvo samo prihvatilo i ocijenilo prihvatljivim. Iako smo mi, recimo, prihvatili brojne amandmane SDA, SDA je odlučila da bude opozicija i da, tako da nismo imali onaj jedan potreban glas na Komisiji iz reda Bošnjačkog naroda da neki od ovih amandmana možda budu i usvojeni. Gospođa Ćemalović, moram reći, nije bila na toj sjednici kada se raspravljalo o amandmanima. Članovi Komisije ovaj put, među kojima sam bila i ja, koji smo prvi put bili suzdržani, odlučili smo da ipak, jer u ovom Zakonu ima i dosta dobrih stvari i kvalitetnih, da mu damo šansu da uđe ovdje i da ponovo pokušamo naći rješenje. I ukoliko ovi amandmani budu usvojeni i od usvajanja ovih amandmana zavisiće i naša podrška. Posebno nam je značajan, i to smo prošli put ovdje i sve kolege istakli, ovaj član Zakona koji govori o izdvajanju u visini od najmanje 2% iz svakog budžeta, pri čemu nisu konsultovani ni entiteti, ni zajednica. Ja znam da su mnoge opštine u velikim problemima i da ovo ne mogu. Postoje i oni koji mogu izdvojiti više od 2%. Recimo opština iz koje ja dolazim, opština Bratunac, mi već 2% izdvajamo za alternativni smještaj i nije nam problem preusmjeriti ova sredstva i riješiti, ali postoje opštine koje to ne mogu uraditi. Pitanje je da li mogu i entiteti to uraditi. Neka izdvoje onoliko koliko ko može, i u tom smislu je ovaj Amandman III. Dalje, ostali amandmani se, da ne bih detaljisala, odnose na to da mnoga akta ovdje kroz ovaj Zakon su u rukama ministra. Ne želeći zaista da bude pogrešno shvaćeno, ja izuzetno cijenim 50 ministra Ljubića ali ja ne znam da li ćemo biti u poziciji da možda neki sljedeći ministar zloupotrijebi svoja ovlašćenja i da donosi akte koji možda nisu, koji nemaju najbolju namjeru. A uostalom i sve podzakonske akte koji se tiču opšteg dobra u principu donosi Savjet ministara, pa je u tom smislu ova korekcija da akte usvaja na prijedlog ministra Savjet ministara. Dalje, jedan od amandmana kaže – finansijska sredstva koja se realizuju, projekti preko fonda, ovdje sa ovim prijedlogom idu iz budžeta ministarstva. Sada sredstva fonda su planirana u Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza i smatram da to tako treba i ostati. Znači, od podrške ovim amandmanima zavisiće i naša podrška cjelokupnom Zakonu. Hvala.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Nemamo ni zahtjev od Ministarstva. Zaključujem raspravu. Prelazimo na šestu tačku dnevnog reda, Ad. 6. Izjašnjenje o određivanju novog roka za dostavu izvještaja o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona BiH – predlagač: Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava, prava djeteta, mlade, useljeništvo, izbjeglice, azil i etiku Ovaj Prijedlog zakona u prvom čitanju je usvojen na 42. sjednici Doma, održanoj 14.02. Na zahtjev nadležne Ustavnopravne komisije rok za dostavu izvještaja je produžen do ove sjednice Doma. Nadležna Komisija je 17.04. ponovo zatražila produženje roka za dostavu izvještaja, odnosno predložila da Predstavnički dom usvoji zasključak da se zakone sa zakonodavnom procedurom, da se zastane sa zakonodavnom procedurom povodom ovog Prijedloga zakona. U skladu sa članom 111. stav 6. Poslovnika potrebno je da se Dom izjasni o određivanju novog roka za dostavu izvještaja ili o obustavi zakonodavnog postupka. Zahtjev Ustavnopravne komisije ste dobili. Otvaram raspravu. Uvaženi kolega Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Radi se o jednoj doista specififčnoj situaciji. Nama treba ovaj Zakon. Ovaj Zakon je razmatran od strane udarne grupe za borbu protiv trgovine ljudima i potrebno je unutar BiH izvršiti odgovarajuću preraspodjelu kako bi više subjekata se efikasnije, mislim onih koji se bave ovim pitanjem, mislim na sudove, efikasnije se bavilo pitanjem borbe protiv trgovine ljudima. I to, dakle uopće nije sporna stvar. Također je poznato da krivično zakonodavstvo u BiH ima 4 krivična i, 4 materijalna i 4 krivična procesna zakona i da ti zakoni moraju biti harmonizirani ukoliko hoćemo 51 da mehanizam i sistem u potpunosti funkcionira. I to nije sporno, i u ovom slučaju ni to ne bi bio problem. U ovom slučaju po prvi put se dešava, i to je ono što je specifično, da se iz Krivičnog zakona BiH uklanjaju ili dekriminiraju određene inkriminacije. I planom te grupe je predviđeno da te inkriminacije budu uključene u entitetske zakone i u zakon, Krivični zakon Brčko Distrikta BiH. Ukoliko mi sada dekriminiramo ove odredbe, dakle uklonimo ih iz Krivičnog zakona i one stupe na snagu, a entiteti i Brčko Distrikt nisu prihvatili odredbe koje su planom predviđene za njih, bojim se da nećemo napraviti tada vakum i da neće doći na scenu primjena člana 4., odnosno principa vremenskog važenja Krivičnog zakona, da ćemo, dakle, doći du situaciju da svojom odlukom neke počinioce ovih krivičnih djela, ako postupimo na ovaj način, oslobodimo. Na ovo je upozorilo Vijeće ministara, doduše ne eksciplitno u svom pismu kada je kazalo da prethodno treba usvojiti entitetske i Brčko Distrikt zakone, uključiti u njih ono što se planira, pa onda dekriminirati iz Krivičnog zakona BiH. Isto tako nešto slično, još preciznije, proizilazi iz dopisa Suda BiH. I mi smo na Komisiji se odlučili da, želeći sačuvati ovaj Zakon, smatrajući da je on potreban BiH, ne želeći napraviti problem u BiH, da ovaj Dom, jer mi nemamo ta ovlaštenja, donese zaključak da se zastane sa procedurom dok se ovaj plan, koji se vodi inače i od Ministarstva pravde i od svih subjekata koji su uključeni, dakle u ovo, ne realizira, dakle entiteti ne usvoje ove izmjene, prethodno ne inkriminira te odredbe u svoje zakone i Brčko Distrikt, a onda ćemo mi dekriminirati to. Dakle, ovdje se radi o sljedećem, suština je u ovome – sadašnje krivično djelo propisuje kažnjivost i za, kada su žrtve i državljani BiH a i u slučajevima kada postoji tzv. međunarodni element, odnosno kada postoji, kada su žrtve izvan BiH. Plan je da sve što je domaće ide na entitetske i Brčko Distrikt zakone a da ovo što je vezano za ... ostane u Krivičnom zakonu BiH. Ukoliko mi sada isključimo ovo što je domaće onda ono što je na Sudu BiH sada može biti vrlo problematično i mi smo željeli da izbjegnemo tu situaciju, da Parlament ne bi svojom odlukom proizveo što ne bi trebao da proizvede. Toliko, u obarazloženju morao sam ovo da kažem da znamo svi o čemu se radi, hvala vam.
Zahvaljujem. Ja potpuno razumijem problem u kome se našla Ustavnopravna komisija i Vaše obrazloženje mi se čini sasvim logično, ali problem ovoga Parlamenta je uvođenje jednog novog principa sa rječju – zastane zakonski projekat, koji nije niti do sada korišten, niti pozna ... Ja Vas pitam da li postoji razuman rok vremenski koji bi mi mogli da damo Komisiji i onda ovaj Zakon staviti na dnevni red, bilo da on padne, bilo da prođe. Da li je to 3 mjeseca, 6 mjeseci, ali zastati i usvojiti takav zaključak mislim da je previše slobodna interpretacija onoga što radimo ovdje u Parlamentu. Izvolite, uvaženi kolega Šefik Džaferović.
Dakle, što se mene tiče možete i tako, ja nisam čovjek koji će tražiti da se uradi nešto što je korisno ali da se ... Poslovnik ili prekrši Poslovnik. ... moguće je to uraditi da se poštuje Poslovnik. Ovo može da bude izlaz, ovo o čemu ste Vi govorili, neka Dom kaže da je to rok od 6 mjeseci maksimalno. Mi možemo i ako bude prije toga završen posao doći ovdje, naravno sa, prema tome 52 nema nikakvih problema. Vi Zadovoljite Poslovnik a ispoštujte ovu suštinu, mi nemamo ništa protiv toga da ne bude ova formulacija koju smo mi napisali.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Ma, u potpunosti se slažem da, pa ako bude potrebno produžićemo rok, samo bih htjela reći, čisto nek se zna, da je Narodna skupština RS-a uskladila Krivični zakon RS-a. Hvala.
Zahvaljujem. Znači, molio bih da se formuliše zaključak u kome će se reći da se odgađa rok do 6 mjeseci, što bi značilo da može i prije, ali ne može poslije. Idemo na tačku sedam, Ad. 7. Izjašnjenje o određivanju novog roka za dostavu izvještaja o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH Prijedlog zakona je usvojen u prvom čitanju na 43. sjednici Doma, održanoj 28.02.2013. U skladu sa zaključkom Doma nadležna Ustavnopravna komisija održala je javnu raspravu o Prijedlogu zakona 27.03., te je rok za dostavu izvještaja produžen do 17.04. Nadležna Komisija 17.04. ponovo je zatražila produženje roka za dostavu izvještaja do naredne sjednice Doma jer Ministarstvo pravde BiH treba sa ... zainteresovanim učesnicima javne rasprave razmotriti mogućnost eventualnog ulaganja amandmana na Zakon. Kao i u prethodnoj tački, u skladu sa članom 111. stav 6. Poslovnika, potrebno je da se Dom izjasni o određivanju novog roka za dostavu izvještaja ili o obustavi zakonodavnog postupka. Ovaj zahtjev Ustavnopravne komisije ste dobili. Otvaram raspravu. Uvaženi kolega Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Dakle, radi se o izmjenama i dopunama jednog od recimo tri, četiri, tri recimo vrlo bitna procesna zakona koje ima svaka država, ako pri tome računamo da su to krivični postupak, upravni 53 postupak i parnični postupak, ima ih još naravno, jel, vanparnični i tačko, ali ovo je, dakle, vrlo važan zakon u svakom sistemu pa i u bosansko-hercegovačkom sistemu. Radi se o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom Bosne i Hercegovine i svakako da i ovaj Zakon treba, odnosno ovo zakonodavstvo u BiH mora biti harmonizirano. Mi taj termin ... jer imamo 4 parnična zakona ili zakona o parničnom postupku u BiH, dva entitetska, Brčko Distrikt i državni zakon. Mi smo se odlučili da otvorimo javnu raspravu na sjednici Ustavnopravne komisije. Pozavali smo zainteresirane subjekte i tokom javne rasprave smo vidjeli sa kojim pravom smo zaista, koliko smo pogodili što smo otvorili tu javnu raspravu. Ja sam, dakle, vodio tu javnu raspravu, vidio sam tamo i ljude iz radne grupe koji su pisali Zakon i ljude iz ministarstva i ljude iz institucija koje primjenjuju ovaj Zakon. I vidjelo se tada da postoje određene stvari koje se jednostavno moraju popraviti amandmanima, koje su prihvatljive za sve nas ovdje u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH i koje uopće nisu problematične, da ja sad ne bih nabrajao pojedine stvari, ja dakle mogu i da ih nabrojim, neke su recimo terminološke, na jednom mjestu se upotrebljava ... terminologija za ovu vrstu zakona. Mi smo se dogovorili tada, nakon javne rasprave rok je 15 dana da se podnesu amandmani, da Ministarstvo pravde, i oni su prihvatili zajedno sa grupom koja je pisala taj zakon, i sa ostalim subjektima pokuša definirati amandmane. Ja imam svojih 10, 15 amandmana na taj Zakon. I pošto Ministarstvo pravde to nije završilo do sjednice Komisije koja je bila preključe, mi smo morali da zamolimo Dom da nam da novi rok do iduće sjednice. Dobićete izvještaj do iduće sjednice bez obzira da li Ministarstvo pravde uradilo posao ili ne i očitovat ćemo se oko svih amandmana. Dakle, možemo samo dobiti na kvalitetu, ništa ne možemo izgubiti. Toliko, hvala vam.
Uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite.
Sve je ovo tačno što je gospodin Džaferović govorio, međutim ima jedna praktična stvar, dakle ponavljam, na neradu i odgovornosti. Rok od 15 dana je istekao. Nisam baš siguran da je iko mrdnuo nešto posebno, i bojim se da ćemo mi opet za mjesed, dva dana, sve je bilo krasno na teoretski, na ovoj javnoj raspravi bio sam i ja itd., bilo je divota slušati to, međutim kada treba sjesti nešto raditi i na vrijeme i rokove poštovati – nema. Dakle, ja upozoravam, prilikom određivanja tog roka, da je rok jedan već istekao. Ozbiljni smo ljudi, ako će se tako prema ovom Parlamentu odnositi i mi stalno produžavati, zastajati, nezastajati, ja prvi ću glasati protiv. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Iznijeli smo argumente za i protiv i prijedlog će biti na glasanju da produži se rok do iduće sjednice i onda se može odrediti prema tome. Ja mislim da sam dovoljno objasnio. Zaključujem raspravu. Prelazimo na osmu tačku, 54 Ad. 8. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o parlamentarnom nadzoru u području odbrane i sigurnosti Bosne i Hercegovine – predlagač: Zajednička komisija za odbranu i bezbjednosti BiH Na prošloj sjednici Doma nije bilo potrebne entitetske većine prilikom glasanja ovom Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Kolegij kao komisija nije postigao saglasnost. Izvještaj ste dobili. Nema rasprave o izvještaju. Prelazimo na devetu tačku dnevnog reda, Ad. 9. Prijedlog zakona o odgovornosti za nuklearnu štetu – predlagač: Savjet ministara BiH
Dakle, ovo je praktično Izvještaj o radu Kancelarije za reviziju. I sigurna sam da on zbog mnogo sati vremena koje Parlament posveti radu Kancelarije, odnosno institucija BiH razmatrajući finansijske izvještaje i izvještaje učinka, zaslužuje svakako da se i o njemu kaže nekoliko riječi. 55 Prvo, kao što se vidi Kancelarija za reviziju je izvršila u 2012. ukupno 73 revizije od čega 71 reviziju, godišnju reviziju finansijskih izvještaja i jednog konsolidovanog izvještaja, dakle Izvještaj o izvršenju budžeta i dvije revizije učinka. Dakle, vidi se da je ovaj izvještaj i dalje, kao i do sada, prioritetno vezan za finansijsku reviziju. Da je revizija učinka i dalje pastorče unutar Kancelarije za reviziju to je evidentno. Ja se sjećam da je u planu rada Kancelarije za reviziju za 2012. godinu stajalo da će se izvršiti 6 revizija učinka. Evo, imamo dvije. Moje pitanje bi glasilo, jer to pitanje bi odmah problematizovala Kancelarija kad je u pitanju neko drugo, neka druga institucija BiH, da li je to loše planiranje? Je li Kancelarija za reviziju loše planirala pa je umjesto 6 završila samo dvije i zašto 4 revizije učinka, koje su nama veoma značajne i daju nam mnogo podataka o stanju u institucijama BiH, nisu završene? To je veoma značajna stvar. Ali s obzirom da ovdje vidim da je prisutan predstavnik revizije ali ne i odgovorni ljudi iz, ni generalni revizor ni njegova dva zamjenika nisu prisutna, to će vam se uskratiti za sve odgovore koje imamo. Takođe ono što je do sada Kancelarija za reviziju svjesno izbjegavala je pitanje izmjene Zakona o reviziji. Podsjetiću vas da je Zakon o reviziji donesen 2006. godine, da je takođe zbog velikog broja amandmana tada, koji su mnoge stvari poremetili, a i nedovoljno iskustva koje smo tada imali, taj Zakon postao neprilagođen i vremenu a i načinu i rezultatima dosadašnjeg rada. To znači da bi trebalo pod hitno pripremiti izmjene Zakona o reviziji, i to, znači, prvo da ga uskladimo sa iskustvom prethodnih 8 godina koje je bazirano na saradnji, dobroj saradnji između Kancelarije za reviziju i Parlamentarne skupštine, odnosno njene zajedičke komisije, odnosno Komisije za finansije i budžet. Drugi razlog, da je u međuvremeno dušlo do usvajanja novih standarda. Prvenstveno mislim na ove standarde iz grupe ISSAI koji pored finansijske revizije i revizije učinka, koje su nama već poznate, prepoznaju i reviziju usklađenosti. Ta revizija će dati veliki dio odgovora na sva ona pitanja koje mi godinama ovdje postavljamo, koja se djelimično radi kroz finansijske izvještaje, ali ne tako, da nam može na adekvatan način reći kakva je usklađenost pojedinih ključnih zakona i kakva je odgovornost vezana za to. Dakle, ta reviziija treba da nam da sve one ogovore za koje mi tragamo ovdje godinama. U skladu s tim ja predlažem dva zaključka. Mislim da bi, na tragu ovoga što sam rekla, da Predstavnički dom traži od Kancelarije za reviziju da razmotri mogućnost da se do 30.06.2013. u parlamentarnu proceduru upute izmjene i dopune Zakona o reviziji, kojim će se navedeni Zakon uskladiti sa novim standardima i skustvima u dosadašnjem radu. To je jedan. I drugi – Predstavnički dom traži od Komisije za finansije i budžet da sa Kancelarijom za reviziju institucija BiH razmotri mogućnost da se u planu rada Kancelarije smanji broj godišnjih finansijskih revizija, koji se vrši dakle svake godine, čime bi se oslobodili kapaciteti za uvođenje većeg broja revizije učinka i revizije usklađenosti. Bez toga nije moguće postići, to je, jednostavno kapaciteti koje posjeduje trenutno Kancelarija za reviziju nisu dovoljni za veći angažman na reviziju učinka a naročito na pripremi za ovu novu reviziju – reviziju usklađenosti. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite. 56
Ja ću vrlo kratko, dakle podržaću ovaj Izvještaj, pogotovo imajući na umu činjenicu da, kako u Izvještaju piše, da je organizirana i medijska prezentacija putem konferencije za štampu i da je Izvještaj dobro medijski popraćen i dobro ocjenjen u javnosti. Dakle, Parlament danas treba samo to da verificira, je li. Ja pozdravljam sve češću reviziju učinaka koja se, naravno sad je do onih, nije rađena, koja se može sjajno koristiti za utvrđivanje daljih pravaca djelovanja itd. kao jedan analitički materijal. Također je ohrabrujuće, ako je to tačno, ali bi bilo dobro da je izraženo malo i procentima i td. da se vaše preporuke ozbiljno shvataju i provode. Još kad bi imali podatak koliko je od izvještaja koje dostavljate Tužilaštvu bila osnova za pokretanje određenih postupaka to bi dalo još jedan doprinos, apsolutno. Dakle, i malo mi je ostalo nejasno, konstatirali ste da treba unaprijediti saradnju sa Parlamentarnom skupštinom BiH, naravno uvijek treba težiti ka boljem, ali prizvuk mi je bio takav kao da nešto baš nije naj, pa bi to trebalo možda malo i pojasniti šta je to što bi trebalo još uraditi da budemo u boljoj komunikaciji. Je li tako profesore Domazet? Hvala. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Hvala, hvala. I na kraju oko zaključka, odnosno ove, ovog zahtjeva za smještaj i td. koliko je meni poznato Vijeće ministara ima neke projekte oko smještaja i neka sredstva su odvojena, ali mi je također poznato da jedan značajan broj institucija pokušava riješiti svoj problem smještaja i pokušava izbjeći ove postanarske odnose, odnosno postanarske situacije koje nisu uvijek najsretnije. Ne bi bilo možda loše da ovi zainteresirani za smještaj sjedu, malo porazgovaraju i predlože Vijeću ministara neka rješenja, da li je to neka zgrada, da li je to neki, neki, neka lokacija gdje bi mogle sjediti srodne institucije. Dakle, ako u Istočnom Sarajevu imamo već nekoliko institucija koje imaju teškoće oko smještaja i td. pa čak pribjegavaju nekim prostorima koji nisu baš primjereni, jer nema ponude, ne bi bilo loše razmišljati i da se jedna zgrada u Istočnom Sarajevu napravi za smještaj institucija koje već imaju sjedište, naravno vi niste ti, ali bi ovo trebalo generalno razgovarati. Podržavam zaključke, prijedlog zaključaka gospođe Majkić, s tim, s tim da bih ja ostavio da kancelarija izanalizira i procjeni da li treba prići izmjenama i dopunama zakona i u kojem obimu i u kojem pravcu. I volio bih čuti mišljenje Komisije za finansije i budžet vezano za ovaj drugi zaključak. Ali u principu ih apsolutno podržavam. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Salko Sokolović. Izvolite. 57
Hvala gospodine predsjedavajući. Evo, samo kratko, znači kao član Komisije podržao sam Izvještaj Ureda za reviziju i Klub SDA takođe će prilikom glasanja podržati Izvještaj Ureda za reviziju. Ono što je najvažnije istaći da se kad je Ured za reviziju u pitanju radi postupno, znači bez obzira što je evropski prostor prevazišao finansijsku reviziju i ušao kao suštinski bitnu stvar analizu učinka revizije, mislim da mi u ovoj, dosadašnjoj ovoj fazi, fazama razvoja državnih institucija imali smo potrebu da damo jednu poentu na ovo finansijsko, finansijsku reviziju i ona je u odnosu na period početka samih revizija, evo do današnjeg dana, ovaj, imamo jednu značajnu finansijsku, finansijsku disciplinu. I ja se nadam da će u narednom periodu državne institucije koje su dobile preporuke za svoje izvještaje iz 2011. godine znati pronaći određena rješenja i otkloniti te istaknute nedostatke u svom radu. Ono što je bitno, jel' one ne posjeduju same institucije, one poseduju samo subjektivne probleme, imaju objektivne i evo mi ove objektivne probleme koji značajno utiču na izvještaje dugo vremena probamo da riješimo, jedan od tih problema je Zakon o javnim nabavkama, neko je to maloprije ovdje spomenuo. Ja se nadam da će ubuduće Ured za reviziju intenzivirati svoj rad kad je u pitanju revizija učinka. Međutim, zato postoje, su potrebne određene pretpostavke, jedna od njih je ovaj prostor neophodan Kancelariji za reviziju i iz tih razloga mi i jesmo na Komisiji konstatovali taj problem i evo u parlamentarnu proceduru u formi zaključka uputili i mislim da će Parlament imati razumijevanja za jedan takav zaključak, donijeti ga i onda nadležni, a to je Vijeće ministara, treba da pomognu da se ta, ta stvar realizuje. I drugi neophodan uslov da bi evo i revizija učinka ili revizija o kojoj je maloprije govorila gospođa Majkić, nastvi jednim značajnijim intenzitetom, jeste i ovaj kadrovski potencijal. Ali mi uvijek zaboravimo kad pravimo budžet ili kreiramo budžet ili ga usvajamo ovdje, da su potrebna sredstva, evo i za Ured za reviziju da bi u nekom punom kapacitetu mogao raditi. Mi uglavnom gledamo da krešemo budžetska sredstva, ovaj zaboravimo istaknute probleme ranije ono što je bitno i možda, evo kažem, dijelom i mi ovdje u ovim parlamentarnim klupama smo jednim dijelom odgovorni zbog čega evo danas ova institucija ili neke druge institucije nemaju svoje prostore, jer smo uskraćivali ta sredstva ili nemaju dovoljan broj zaposlenih, jer smo onaj takođe uskraćivali sredstva. I na kraju evo još jednom želim da, ovaj na neki način, istaknem jedan kvalitetan rad Ureda za reviziju i saradnju sa Komisijom za finansije i budžet, pa mogu reći i sa Parlamentarnom skupštinom zakažu neki drugi, prevashodno Vijeće ministara dalju realizaciju određenih zaključaka. Evo nemamo, ovo što je maloprije govorio gospodin Belkić, nemamo izještaja od strane SIPA-e, Tužilaštva, jesu li po zadnjim negativnim revizorskim izvještajima poduzete neke aktivnosti, ali nadam se da će ubuduće i rad tih institucija biti ozbiljniji i da ćemo možda kroz analizu revizorskih izvještaja za 2012. godinu, odnosno sumiranja određenih rezultata prepoznati još dio nekih vrlo bitnih stvari kroz koje ćemo unaprijediti rad ne samo Ureda za reviziju, već i njihovog, da kažem, segmenta koji ih podržava u tom radu, Parlamentarne skupštine. Hvala. 58
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Lazar Prodanović, diskusija. Izvolite.
Predsjedavajući, mislim važna je rasprava o Izvještaju o radu Kancelarije za reviziju institucija BiH, svakako i privlačenje pažnje javnosti od ovi ovakve rasprave i medija na značaj djelovanja ove važne nezavisne institucije. Ono što mogu reći da je, da bi bilo jako važno, obzirom da su u raspravama rečeno, da bi trebalo ići na izmjene i dopune Zakona o reviziji institucija BiH, smatram dok se u izmjenama i dopunama ne uvede odredba da u procesu finansijske revizije kada revizor naiđe na sumnjive radnje koje bi mogle imati, dakle, zakonsku krivičnu odgovornost u smislu zloupotrebe ili pronevjera, da tog momenta bi služba revizije trebala da prestane da radi i da takav materijal dostavi nadležnim istražnim institucijama. S tim bi smo smanjili, dakle uveli mnogo veću odgovornost u smislu, dakle i istražnih institucija i ovaj, odgovornost Tužilaštva da ima elemente da se započnu takve istrage. Smanjili bi smo broj finansijski istraga, ja smatram da treba nastaviti proces finansijskih revizija, dakle nastaviti da sve institucije koje budu predmet finansijskih revizija, da je mnogo važnija revizija učinka koju treba svakako jačati i u čitavim tim aktivnostima bi smo doveli, ovaj, u mnogo veći stepen odgovornosti i glavnu službu revizije i institucije koje su predmet revizije. Svakako proces jačanja i izgradnje internih procedura eliminisao bi ove zloupotrebe trošenja javnih sredstava i smatram da zaboravljamo, ne mi, već mislim institucije bi morale mnogo veću pažnju posvetiti radu službe interne revizije u skladu sa usvojenim zakonom koja još uvijek nažalost nema onu funkciju koju bi trebala da ima, a to je dakle, finansijski, praćenje finansijskih procedura utroška budžetskih sredstava. U tom smislu smatram da bi, da bi smo mi ojačali rad glavne službe revizije, a istovremeno imali bi smo mnogo efikasniju potrošnju budžetskih sredstava, ovaj, odobrenih institucija BiH. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa, ja ću vrlo kratko i nije uobičajena praksa u ovom Parlamentu da se ističe, ali evo ja ću to uraditi kao što stalno činim. Neću ponavljati što su kolege rekle, nego ću upravo pojačati ono što su oni rekli. Ovdje se rijetko sad u Parlamentu govori ime ako je neko dobro diskutovao, korisno, dao određene prijedloge, da se njegovo ime pomene, nego svak ima svoju neku verziju, al' evo ja ću ovako. Podržaću prijedloge kolegice Majkić, prijedloge zaključaka, odlični prijedlozi što se mene tiče. Podržaću diskusiju gospodina, uvaženog kolege Prodanovića, mada to rijetko činim, ali evo sad hoću. Da koga ne zaboravim, kolege Belkića, kolege Sokolovića, ima li još neko da je diskutovao o ovoj tačci, kolege Tomića koji će diskutovati i kolege Domazeta koji će diskutovati, jer neću tada imati mogućnost. Dakle, ono što je vrlo važno kako će ova institucija imat kredibilitet i tražiti uspostavljanje bolje saradnje Parlamenta ako u javnosti pročitate da najveću platu u ovoj 59 zemlji ima direktor Kancelarije za reviziju, najveću platu. I vi to pročitate u novinama i nemate ništa drugo ni u jednom mediju, ali rekao sam kod prve one tačke dnevnog reda, pogledajte večeras najmanje, od ne znam koliko televizija, na tri televizije glavni gosti su Centri civilnih inicijativa, nevladine druge organizacije i ko će sve biti vidjećemo. Evo da mene zovu, ja ću sam se dobrovoljno javiti, a nisam odavno bio na televiziji, pa baš s njima bih volio raspravu. Dakle, podržavam sve ovo što su rekli, ali kakav kredibilitet, ponavljam, može imati Kancelarija i tražiti bilo šta ako taj direktor Kancelarije, zvao se on Slavuj, gospodin ovako ili onako, neću pominjati ime zna se koji je, ima najveću platu. Pa aj može li se neko pozitivno ugledati na Vladu RS-a, Vlada RS-a evo pozitivno ističem, afirmativno, premijerka nova oštro krenula i kaže – direktori će imati ovoliku platu. Tačka, nema više rasprave, nećete dajte mandat, vatite, podnesite i zdravo. Ovdje niko nema snage u Parlamentu da kaže – alo direktor Kancelarije možeš .... platu od člana Predsjedništva, neće to niko ...., možeš imati veću platu od člana ili predsjedavajućeg Parlamenta, možeš li imati veću platu od predsjedavajućeg Savjeta ministara. Ne možeš, logika je da ne možeš, ali gdje nema logike ima ovih stvari koje su van logike, da on ima najveću platu u BiH, barem po saznanjima. Mada ja imam druga saznanja, da na desetine njih i stotine imaju veću platu nego čak i on, al' da ne govorim o nama poslanicima jel' to je više izlizana fraza. Dakle, da ne bi ja dužio o ovome, podržavam sve što su kolege rekle i da ova, ovaj prijedlog zaključka oko, da ne kažem, preorjentišemo se umjesto finansijskog da idemo na reviziju učinka, on će vam više dati podataka, pa ćemo onda moći da raspravljamo o svemu i svačemu. A to što svakom fali prostora, pa svakoj sjednici gotov govorim, pa fali ljudi i meni prostora, 9 nas sjedi u 12 m², alo. A ja ne znam možda im treba prostora, ali ako misle da im treba prostora da zaposle još 100 ili 200 novih radnika, grdno se varaju, ovdje treba smanjivati broj zaposlenih, jer smo u velikim problemima. Pitaću vas iduće godine, sreća pa će trajati mandat, koliko je BiH u gubitcima, šta se desilo na graničnim prelazima, koliko je budžet oštećen, šta je sa ovima koji ne odgovaraju, a zovem ih stalno da popune barem ovaj red, iz ovih agencija koje su dužne da sprovode zakone, da ih pitam – ima li ijedna tužba ili presuda da ste vratili pare koje je neko otuđio iz budžeta neopravdano, da ste sami isplatili 4,5 miliona? A reviziju ja molio da dostave taj meni dokument pa da ja privatno odnesem prijavu i da ja dalje ne bih govorio. Dakle, ovdje je bezbroj problema koje treba rješavati i ostaviti ovu mogućnost što je rekla kolegica Majkić, da dođe do izmjena i dopuna tog zakona, jer on može ovako da radi, može svaki zakon da funkcioniše na ovakav način, ali ćemo uvijek postavljati pitanje ono ali, ali, ali šta je krajnji cilj, hoće li iko odgovarati? Za sve ono što je revizija dostavila nikad niko ne odgovaro, tačka. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Boško Tomić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo. Mislim da, kad raspravljamo o ovom Izvještaju, treba istaći da smo u već dvije godine u ovom sazivu Komisija za budžet i finansije raspravlja oko revizorskih izvještaja do detalja, 60 posebno o revizorskim izvještajima koji je, gdje je revizija iskazala negativno mišljenje ili mišljenje sa rezervom ili sa isticanjem predmeta. U početku i nismo imali baš saradnju na nivou na kojem je to trebalo da funkcioniše, ali u zadnje vrijeme, moram priznati da imamo izuzetno kvalitetnu i korektnu saradnju. Na sve i jednom sastanku kojim smo u Komisiji za budžet i finansije raspravljali uvijek je bio prisutan ili predsjednik ili zamjenici, odnosno direktor već agencije za reviziju. Tako da smo u jednoj vrlo korektnoj raspravi mogli da vodimo i raspravu i da, ponekad ne pred onima koje smo saslušavali, nego kad nasamo ostane, znali smo i da ukažemo i na određene propuste, ali uvijek vodeći računa da zaštitimo njihovu potpunu nezavisnost. Tako smo im rekli kada smo prije godinu dana, kada smo imali izještaj određenih institucija i ministarstava koje su dobili mišljenje sa rezervom, a po svim elementima trebali imati negativno mišljenje, to je urodilo plodom, tako da smo za narednu godinu upravo te institucije su dobile negativna mišljenja. To je znak da je ipak i Kancelarija za reviziju na neki način ohrabrila se i uzeli sebi za slobodu i pravu da može slobodnije stvari da definiše i kaže kako to ona vidi, osjeti. Nisu oni ni godinu ranije imali nekakvih problema da ne znaju da to mišljenje je trebalo biti negativno, ali su ipak na neki način pokušavali da još daju šanse. Mislim da je radom Kancelarije za reviziju došlo se u poziciju da se ipak stvorila veća disciplina na nivou BiH. Mislim da to treba podržati, treba im dati šansu da, nisam siguran da li bi dobro bilo da na ovakav način brzo oslobodimo neke od institucija da svake godine ne vršimo finansijsku reviziju kako bi smo na taj uštrb išli da pokušamo naći više prostora i kapaciteta za reviziju učinka, koju smatram najbitnijom u svemu. Ne znam da li smo do toga došli, ali u svakom slučaju da bi institucije, da bi revizija pravila reviziju učinka zato treba mnogo sposobnih, od onih koji već imaju moraju se još više obrazovati, još više sticati određenih iskustava, jer reviziju učinka nije jednostavno niti lako raditi. Mi smo njima sugerisali juče da se pokušamo zbirni izvještaj koji bi trebao da bude po planu negdje krajem godine, da to pokušamo dovesti do devetog, desetog mjeseca, kako bi smo na osnovu njihovih konstatacija da su određene institucije dobile negativna mišljenja, da prije usvajanja budžeta možemo reagovati, tako da oni koji su probili troškove u određenim djelovima mogu im biti izrečene sankcije, odnosno smanjen budžet za određen procenat kako je to zakonom predviđeno. Kad se budžet usvoji nama ništa više neće značiti ako budemo to poslije konstatovali, jer budžet kad se usvoji nemamo više šansu poslije da to radimo. Što se tiče izvještaja, ja mislim da se oni svi dostavljaju u Tužilaštvo, dostupni su svim, sada je stvar kako će se oni odnositi prema tome. A ja lično mislim da treba čim prije i to smo juče, prekluče na komisiji zaključili, da se čim prije njima trebaju stvoriti uslovi i kapaciteti u kojima oni mogu da rade. Nemaju dovoljno smještajnih kapaciteta, što se tiče stručnosti na tome će morati sigurno raditi kroz obrazovanje svojih ljudi i oko dovođenja ljudi koji su stručni i koji će moći da nama ovdje kvalitetno predlože. Reviziju učinka smatram izuzetno važnom i značajnom, ali je mogu raditi isključivo dobri poznavaoc prilika. Hvala.
Replika poslanica Dušanka Majkić. Izvolite. 61
... klasična replika, ali se bojim da ne bi došlo do nesporazuma, ovaj kolega Tomiću ja nisam rekla da se to uradi, nego da se Kancelarija i Komisija za finansije i budžet razmotre mogućnost, da se razmotri mogućnost smanjenja broja. Imamo institucija koje pet godina zaredom imaju pozitivno mišljenje, dakle iluzorno je ići kod njih, a na drugoj strani imamo gomilu problema koje bi trebalo rješavati, a niko ne rješava. Vidjeli smo da Kancelarija još uvijek nije osposobljena za reviziju učinka, a već je nova revizija na vratima, ova usklađenost. Ja govorim o stvaranju kapaciteta, Parlament ni na koji način ne utiče na njihova finansijska sredstva, na njihove odluke u izboru ljudi, broja ljudi, ni na šta, dakle to su samostalni, Komsija za finansije i budžet im usvaja budžet. Dakle, ja tražim da oni pokažu dobru volju, oni imaju dobru saradnju, imaju našu podršku, da imaju dobru volju i zato mislim da bi dobro bilo da Komisija sjedne i o tome raspravi.
Riječ ima poslanik Anto Domazet. Izvolite.
Zahvaljujem. Pa, iz samog Izvještaja se vidi da je ostvaren napredak u radu Ureda za reviziju institucija BiH i o čemu može da svjedoči i nalaz, odnosno sveobuhvatnost učinka koje su oni imali, koja je dovoljno ilustrirana podacima. Ono što je poseban kvalitet saradnje i Ureda i Parlamenta ogleda se u zajedničkim aktivnostima na provođenju postupaka saradnje sa, saradnje u preporukama na osnovi nalaza koje je Ured načinio. Mislim da to u Izvještaju nije dovoljno istaknuto. Unaprjeđena je saradnja prije svega sa Komisijom za finansije i budžet koja je imala i saslušanja, naravno to nije prvi slučaj, bilo je toga i ranijih godina, ali saslušanja koja su dalje vodila i odgovarajućim prijedlozima zaključaka i preporuka. I mi imamo pozitivne fid bek situacije, vidimo da su, prije svega bi želio istaći Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice koje je provelo zaista temeljitu, temeljitu aktivnost na normativnom usaglašavanju i kontroli, internoj kontroli trošenja budžetskih sredstava. Mislim da je to trebalo istaći u Izvještaju, mi smo to i na Komisiji konstatirali. Druga stvar koju bi htio povodom ovog Izvještaja da kažem je vezano za stavove nekih kolega koji su iznijeli potrebu da Ured za reviziju informiše Tužilaštvo o nalazima kako bi dalje slijedila akcija, akcije pred tužilačim organima i td. Vrlo je važno definirati poziciju Ureda kao instituciju koja vrši nadzor nad zakonitošću i usklađenošću potrošnje budžetskih sredstava javnog novca u institucijama BiH. A ona nije organ, odnosno institucija u lancu gonjenja i to može štetiti imidžu Ureda za reviziju i mi ne bi smjeli da uđemo u tu zamku, mi moramo strogo da diferenciramo poziciju, ulogu Ureda za reviziju u tom smislu. Dakle, na osnovi nalaza Ureda za reviziju stvara se dokumentaciona osnova za političko djelovanje, za djelovanje tijela Parlamenta, samog Parlametna, ali naravno i organa gonjenja, ali to nije inicijativa Urda za reviziju. U tom smislu, dakle, mislim da bi bilo dobro i ja sam to naučio, pravo da vam kažem, ja sam to naučio iz saradnje sa Uredom i mislim da je to jedno veoma korisno saznanje koje me je oslobodilo nekih zabluda. Ja smo hoću da to podijelim, podijelim sa vama. Inače što se tiče prijedloga kolegice Majkić, to je zaista jedno veoma značajno pitanje, kako povećati udio revizija učinka, jer su one daleko kvalitetnije po svom rezultatu i po preporukama koje daju i nama za dalji, dalje djelovanje i rad. Mislim ustvari da bi smo mi morali 62 preporučiti pored povećanja broja tih revizija, takođe da Ured odlučnije poduzme aktivnosti na edukaciji, profiliranju, specijalizaciji svojih kadrova za revizije učinka. Jer revizija učinka je daleko kvalitetniji posao zato moraju, to moraju posebno obučeni i specijalizirani stručnjaci da rade u odnosu na ove redovne revizije. Ja mislim da oni u tom pogledu imaju manjak, imaju nedostatan kapacitet za te revizije učinka i dakle, tu treba uključiti i saradnju sa ovim organizacijama koje pružaju tehničku pomoć Uredu za reviziju prije svega i USAID ili i ova švedska organizacija, Švedska vlada koji su dosta pomogli da se njegovi kapaciteti podignu. Dakle, uz sve ovo mi ćemo podržati ovaj Izvještaj uz ocjenu da je ostvaren zaista značajan napredak u radu Ureda za reviziju. Hvala lijepo.
Je li greška u pitanju sa replikom ili nije?
nije uključen mikrofon
Replika, poslanica Ismeta Dervoz. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Više je kao jedan dodatak ovoj raspravi gospodina Domazeta, a bez potrebe da trošim previše vremena, koliko je meni poznato, a slijedom svih rasprava koje smo mi vodili u Parlamentarnoj skupštini BiH u toku prošle godine, a vezano za izmjene i dopune Zakona o reviziji institucija BiH, koje su u ovom Domu usvojene, a nažalost nisu usvojene na Domu naroda, revizija, Kancelarija za reviziju je odlučila i provela jedan konkurs za povećanje broja uposlenih vezanih za reviziju učinka. Tako da je bio raspisan i natječaj za pet revizora učinka i ne znam da li me kolega može potvrditi ili demantirati, oni su kao takvi uposleni i vjerujem da i ove dvije revizije učinka koje smo dobili su početak njihovog djelovanja u ovoj reviziji. Također bih naglasila da je suradnja između Ureda za reviziju i posebno komisije Parlamentarne skupštine, ali i svih nas ostalih parlamentaraca uznapredovala od vremena kad smo se prvi put ovdje susreli vezano za ovaj prijedlog izmjena i dopuna Zakona. Imali smo jednu skoro održanu javnu raspravu koja se upravo ticala tog pomenutog Zakona na kojoj se ozbiljno govorilo upravo o ovome što je gospođa Majkić danas akcentirala i potencirala kao naredne vrlo važne korake u radu Ureda za reviziju. Ja se nadam daljnjem napretku suradnje, izmjenama zakona, a ako je meni dovoljno dobro poznato, a mislim da imam prave informacije, sam Ured za reviziju će u najskorije vrijeme izaći sa određenim prijedlozima izmjena i dopuna i Zakona o reviziji i Zakona o reviziji institucija BiH pa ćemo imati priliku da se o tome očitujemo. Hvala vam.
Zahvaljujem. Zatvaram raspravu u vezi sa 10. tačkom dnevnog reda. 63 A sada riječ dajem kolegi Miloradu Živkoviću. Izvolite.
Prije nego što odemo na odmor, ostao sam vam dužan u vezi sa 3. tačkom dnevnog reda, dobili smo informacije da ne može niko da dođe, da pomoćnica ministra finansija jednostavno nije upućena u ovu materiju, jer je Agencija za osiguranje depozita bila predlagač Zakona. Od Agencije smo mogli dobiti samo sekretara, što ja mislim da nije primjereno i predlažem da glasamo o zaključku – da se odgodi rasprava o ovome zahtjevu, čime dajemo mogućnost da na idućoj sjednici prihvatimo ovu proceduru 127., jer ako bi sad glasali vjerovatno ta procedura ne bi prošla, a otišlo bi u proceduru 126. Zato predlažemo da sad glasamo o prijedlogu zaključka, da odgodimo raspravu o ovome Zakonu. Hvala.
Ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Moramo pitati, dobro, konstatiram da smo prihvatili ovaj zaključka da ima potrebna i opća i entitetska većina i da se ova tačka odgađa za narednu sjednicu. Prije ... pređemo na 11. tačku dnevnog reda dajemo pauzu od 60 minuta. [[PAUZA]]
Molim kolege i kolegice zastupnike da zauzmu svoja mjesta da možemo nastaviti sa raspravom. Prelazimo na točku 11., Ad. 11. Izvješće o radu Pravobraniteljstva BiH za razdoblje 01.01.2012. – 31.12.2012. godine Pravobraniteljstvo BiH je 27.03.2013. godine u proceduru dostavilo ovo Izvješće sukladno članku 18. Zakona o Pravobraniteljstvu BiH. Nadležno Ustavno povjerenstvo je Mišljenje o Izvješću dostavilo 17.04.2013. godine. Izvješće je usvojeno i upućeno u dalju proceduru. Otvaram raspravu. Ovdje je pravobranitelj s nama, tako da može. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite. 64
Ovaj put neću o državnoj imovini jer se nisam još, da tako kažem, oporavio od onog odgovora Ministarstva odbrane. Dakle, ja ću ovaj put glasati za ovaj Izvještaj o radu. Počeću od naslovne strane, dakle poruka je vrlo simbolična i nadat se je, dakle, da će Pravobranilaštvo se držati prava, a da će politika biti, je li, u drugom planu. Ma evo ovo najiskrenije govorim. Ja imam samo molbu za pojašnjenja. Dakle, u Izvještaju je stavljeno u zadnjem dijelu prijedlozi i sugestije. Ja sad ne znam, ta forma i td., da li je to trebalo u neku vrstu zaključaka pretvoriti. Ove prve dvije mjere ili kako god hoćete, apsolutno podržavam. Međutim, treba mi pojašnjenje za ovu pretposlednju i poslednju. Dakle, ovaj Zakon o privremenoj zabrani raspolaganja, Vi konstatujete da je na snazi Zakon o privremenoj zabrani raspolaganja već 6 godina i td., i da Komisija za državnu imovinu vrši izuzimanje pojedinih dijelova imovine primjenjujući izuzetke na osnovu zakona. Ne znam šta sugerišete u vezi ovog i šta je poenta, šta predlažete? Ono što, zbog čega sam se ja najviše javio je ustvari, kažete da je potrebno zaključiti međudržavne sporazume o priznanju presuda i bilateralne sporazume o implementaciji Sporazuma o pitanju sukcesije. Što se tiče ovih bilateralnih sporazuma, koliko ja znam mi smo ovdje i vršili ratifikacije i td., sa najvećim brojem zemalja u susjedstvu mi smo potpisali neke sporazume. Ja da Vam pravo kažem nisam siguran da li sa nekim nismo i koje vrste su sporazumi, za koju vrstu krivičnih djela i td., tako da bi Vas molio da mi to malo pojasnite. A što se tiče bilateralnih sporazuma oko implementacije sporazuma o pitanjima sukcesije, Sporazum o pitanjima sukcesije je ratifikovan i on ima svoje anekse koji jasno obrađuju za svaku vrstu imovine. Neki se već i realiziraju bez ikakvih bilateralnih ugovora jer je sve riješeno ključnim Sporazumom o sukcesiji i aneksima, dakle, ambasade neke i td. Šta imamo mi potpisivati neke bilateralne ugovore sa zemljama s kojim imamo generalno Sporazum o sukcesiji i gdje je manje-više sve riješeno. Na kraju krajeva taj Sporazum o pitanjima sukcesije predviđa uspostavu stalne komisije viših, naglašava kaže, viših državnih tih službenika i td., koji zajedničkim radom i stalnim praćenjem primjene Sporazuma o pitanjima sukcesije rješava o tome. Dakle, ja sam sad ozbiljino zabrinut ako se moraju, po Vašem mišljenjima, a mislim da ćemo morati ovo raščistiti, možda nije sad ni vrijeme ni prilika ja ću se ovim i dalje baviti, ali evo molio bih Vas te dvije stvari da mi malo pojasnite, a inače apsolutno ću podržati ovaj Izvještaj o radu Pravobranilaštva. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Nemamo više, ja nemam više prijavljenih ovdje na displeju. Da li pravobranitelj ili gospodin Mandić ima potrebe odgovoriti ili, jer je postavio pitanja određena gospodin Belkić. Da li tražite odgovor sada? 65 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Dobro, hvala lijepo. Zahvaljujem se gospodinu Mandiću, rasprava je vrlo kratko trajala. I prelazimo na 12. točku dnevnog reda, Ad. 12. Izvješće o radu Državnog regulatornog povjerenstva za električnu energiju BiH u 2012. godini
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Državno regulatorno povjerenstvo za električnu energiju, po mom mišljenju, nije odradilo svoju misiju. Dakle, ovo Povjerenstvo je izričito nadležno da određuje rad Elektroprenosa BiH. Dakle, za, ako je možemo tako nazvati, agoniju vezanu u Elektroprenosu, jedan od ključnih elemenata je upravo, po mom mišljenju, je ovo Povjerenstvo iz razloga što ovo Povjerenstvo točno određuje koliko će prometa dobiti Elektroprenos, koliko će potrošiti, kolika će biti dobit, dakle one najosnovnije stvari koje se tiču bilo koje institucije, Državno regulatorno povjerenstvo, dakle to određuje Elektroprenosu. A kao što znamo i danas, koliko sam čuo iz medija, danas zasijeda Upravni odbor Elektroprenosa i 200 i nešto miliona maraka već duže vrijeme stoji, praktično sredstva svih nas građana, a pogotovo pravnih subjekata koji su platili ceh za veću električnu energiju, stoji negdje deponirano i vjerovatno to stoji deponirano u bankama po 1 do 2%, a banke to prodaju nama opet nazad 7–8%. Dakle, dodatno zarađuju oni koji na neki način ne sudjeluju direkt u stvaranju nove vrijednosti, nego nažalost oni koji stvaraju novu vrijednost padaju i nikako da dođemo do rezultata, kad je u pitanju stvaranje nove vrijednosti i napredak i ekonomski napredak i povećanje standarda građana. I zbog toga mislim da Državno regulatorno povjerenstvo, dakle treba da primi na se odgovornost i da procijeni da li da daje na ovaj način i raspoređuje sredstva kad je u pitanju Elektroprenos dok se stvari u Elektroprenosu ne razriješe. Hvala lijepo. 66
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Što se tiče, evo prethodnog govornika kolege Lijanovića, ja bih želio da moguće upoznam sve kolegice i kolege, odnosno ovaj Dom da Regulatorna agencija za komunikacije sigurno u određenim oblastima mogla bi nešto više učiniti. Međutim, ja želim da istaknem da je ova Agencija jedna od rijetko koja posluje sa najvećim prometom u zemlji, a sa najmanjim budžetom. Ova Agencija praktično sigurno, odnosno ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Dobro, ja govorim o DERK-u. Ja vjerujem da ostvaruju izuzetno dobre rezultate bez obzira što možemo reći da im se pripisuje da praktično sredstva koja se nalaze na računima pojedinih banaka, da li su to oni mogli preusmjeriti drugačije ili naložiti, da li je to u njihovoj nadležnosti, obzirom da znamo šta i kakva je moć entitetskih vlasti u tom pogledu. Ja vjerujem da je ova institucija, da je zasigurno odradila svoj dio posla, svakako da može ona u narednom periodu učiniti još nešto više i što je već osjetno u odnosu na prošlu godinu. Ali ja bih zamolio kolegu Lijanovića da upravo malo više agilniji bude kad je u pitanju ovlast poljoprivrede, kako na federalnom tako i na državnom nivou, da se uvoz koji je preko 200 miliona maraka proizvoda koje mi možemo proizvoditi, da se smanji i da se svede na nivo da naša proizvodnja bude malo više na značaju. Toliko, uglavnom ja pozdravljam, mi ćemo glasati za, po ovoj tačci, pozitivno. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zvonko Jurišić, replika. Izvolite. Molim kolegice i kolege zastupnike za tišinu u dvorani.
Evo, javio sam se pod repliku, neću dugo mogao sam i kroz diskusiju, jer mi pred sobom ovdje imamo, znači Izvješće o radu Državne regulatorne komisije za električnu energiju i na prvoj stranici imamo ovdje u biti koje su i obaveze, znači što to radi Državna, znači, regulatorna agencija, točno ovdje imamo u uvodu. Ovaj materijal je onako lijepo obrađen i moram reći da može svima nama koristiti jer u njemu ima jako puno statističkih podataka. Znači, u ovom nekakvom Izvješću Regulatorna agencija, znači Državna regulatorna agencija izišla je iz svojih okvira pa nam je ovdje dala i presjek, znači ovih prenosne mreže, snagu hidroelektrana, termoelektrana, što nije u njihovoj nadležnosti, koliko je prošle godine proizvedeno gigavat-sati 67 električne energije, u kojoj od ovih elektroprivreda, Elektroprivrede BiH, RS-a, Hrvatske zajednice Herceg Bosne, koliko je u kojoj od ovih elektroprivreda proizvedeno, koliko je kupljeno na tržištu struje, koliko je prodano i td. Mislim da ova agencija treba raditi druge poslove da u BiH se dešavaju, ovdje imamo u Izvijeću statistički podaci, da pojedini privredni subjekti u BiH uvoze velike količine električne energije dok u isto vrijeme BiH, je li, pod sumnjivim okolnostima i pod sumnjivim cijenama izvozi električnu energiju, a ne prodaje znači unutar samih granica BiH. I zato mislim da ova Agencija treba na takav način regulirati, ako se već zove regulatorna, treba regulirati znači odnose na tržištu, prije svega električnom energijom, znači prometom električnom energijom na tržištu BiH, a da se malo manje bavi, mada kažem ovi podaci koji su ovdje unešeni, je li, oni zorno pokazuju kakvo je stanje, je li, električne energije u cjelokupnoj BiH, gdje se može vidjeti, je li, što je vrlo bitno ovdje da imamo i najjeftiniju struju u BiH, odnosno je li najjeftiniju električnu energiju, kako za stanovništvo tako i za ove privredne subjekte. Meni je jasno ovdje da je naglašeno da u 2010. godini su bili podbačaji u ... 2012. zbog sušnog perioda, ali evo ove godini imamo jako kišni perioda pa bi se trebale ove regulatorne agencije ili komisije električne energije, kako ove na razini entiteta, tako i ove države, malo baviti i reguliranjem cijene ako imamo u izobilju, znači i kiše i vode, je li, da vidimo postoji li mogućnost reguliranja cijene električne energije na dole, jer znamo kakvo nam je stanje kad su u pitanju naši gospodarski subjekti i kad je u pitanju njihova konkurentnost na sve zahtjevnijem evropskom tržištu. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mirza Kušljugić, rasprava. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući. Ovo je meni treći puta da imam priliku da govorim vezano za Izvještaj DERK-a i osim podataka koji se svake godine mijenjaju i inoviraju, problemi u elektroenergetskom sektoru ostaju nepromijenjeni. Ono za šta bih ja ovaj puta želio da skrenem vašu pažnju je dio Izvještaja koji je ovaj puta taksativno naveo koje obaveze je BiH preuzela potpisivanjem Ugovora o energetskoj zajednici, vrlo precizno sa rokovima kada pojedini od tih naših obaveza prispijevaju na ispunjavanje i uzimajući u obzir da je nadležnost za provođenje energetskih politika na entitetskom nivou, ipak ustvrdim da mi kao Parlament moramo alucirati odgovornost Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa da nam dostavi određeni plan ispunjavanja ovih obaveza. Jer ukoliko to ne dobijemo, doduše malo kulturno je u Izvještaju DERK-a to upozoreno, da bi mogli doći do problema u pojedinim segmentima koje reguliše ovaj Ugovor. Da vas podsjetim, to je naše najdublje pravno povezivanje sa pravnom stečevinom EU, mi preuzimamo direktive. Ono što bi trebali da uradimo je da usvajamo zakone. Mislim da bi jedan od zaključaka moje diskusije bio da mi ne implementiramo i ne usvajamo zakone koje bi u ovom slučaju nadležno ministarstvo, Ministarstvo vanjske trgovine i 68 ekonomskih odnosa, moralo ovom Parlamentu da podnosi. Ne ulazim u ingirencije entitetskih parlamenata koji imaju svoje ingirencije i određene zakone koje donose na tom nivou. Zbog toga je moja, ja sam to rekao kolegama iz DERK-a, moja primjedba da su trebali ta svoja zapažanja oštrije u Izvještaju podcrtati, jel iz godine u godinu idemo bliže obavezama koje smo preuzeli, a ništa konkretno na njihovom ispunjavanju ne poduzimamo. I inače može se steći dojam da se u tom sektoru ponašamo kao da će se stvari same od sebe da riješe. To govorim i samokritično, jer za nefunkcionisanje Elektroprenosa sigurno odgovornost snosimo i svi mi zajedno koji tu temu i na entitetskim parlamentima i na ovom Parlamentu zaobilazimo kao vrlo važnu. I još jedno pitanje koje je takođe dato u izvještaju. DERK jeste nadležan za razvoj tržišta električne energije i na jednom mjestu je rekao da je dobio prijedlog daljeg razvoja tržišta električne energije, da je prije dvije godine uputio dopis ministarstvima da bi se koordinirano prišlo regulisanju i daljem razvoju tržišta električne energije i između ostalog to je na neki način i odgovor na diskusiju gospodina Jurišića. Nema tržišta električne energije BiH, dakle, nema mehanizama na kojim se mora trgovati ili može trgovati, sve su bilateralni sporazumi. U tom kontekstu bih volio procjenu, postavljam pitanje, volio procjenu predstavnika DERK-a – Kad realno očekuju da bi tržište električne energije u BiH moglo profunkcionisati, ili ćemo čekati 01. januar 2015. godine kad će morati biti otvoreno silom zakona? Da li će to biti prije, da li se neki koraci na tom putu poduzimaju? Jer osnovna nadležnost DERK-a je monitoring nad funkcionisanjem tržišta električne energije u BiH.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih za raspravu. Da li predstavnici regulatora imaju potrebu da se očituju i odgovore? Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, uvaženi poslanici. Ja sam Milorad Tuševljak, trenutno predsjedavajući Državne regulatorne komisije za električnu energiju. Ja ću pokušati ukratko odgovoriti na ova pitanja sa namjerom da neke stvari razjasnimo i da neke dileme oko nadležnosti entitetskih regulatornih komisija, Državne regulatorne komisije i drugih elektroenergetskih subjekata u BiH napokon postanu jasnije. Naime, Državna regulatorna komisija za električnu energiju je prema zakonu koji često spominjemo, Zakonu o elektroprenosu, regulatoru i operatoru koji je ova Skupština i ovaj Dom usvojio 2003. godine, je nadležna za regulisanje monopolske djelatnosti prenosa, transporta električne energije i Operatora sistema koji je kod nas u BiH urađen po američkom modelu i on je odvojeno pravno lice u odnosu na većinu evropskih zemalja, znači NOS - operator sistema, Nezavisni operator sistema. Naš zadatak je, dakle, da pratimo njihov rad u smislu da im odobravamo tarife, potrebne prihode i troškove, da njihove planove usvajamo, da vršimo regulatorni nadzor i monitoring nad tim subjektima u cilju ispunjavanja uslova iz licenci. Takođe naša nadležnost je da vodimo, dajemo licence za međunarodnu trgovinu i tranzit električne energije. 69 Kad govorimo o trgovini i tržištu, znači tu se isključivo odnosi na veleprodajno tržište, trgovanje na veliko na visokonaponskoj prenosnoj mreži. Trgovina na nižim naponskim nivoima je u isključivoj nadležnosti entitetskih regulatornih agencija, s tim da smo mi po zakonu od 2009. godine koji je nametuo visoki predstavnik dobili u nadležnost i Distrikt Brčko BiH, a za Brčko su nam dodijeljene nadležnost sve, od distribucije, snabdijevanja, proizvodnje i trgovine. Tako da u nekom dijelu imamo nekih zajedničkih, da kažem, aktivnosti sa ovim entitetskim, samo u tom imamo dodirnih tačaka. Drugo, naš zadatak je da stvorimo jedan regulatorni ambijent da se odvija jedna transparentna utakmica tržišnih sudionika na tržištu BiH i onih koji uvoze ili izvoze energiju iz BiH. Dakle, i da obezbijedimo nepristrasan i pod jednakim uslovima unaprijed poznatim pristup trećih lica mreži Elektroprenosa, da li to bio fizički pristup mreži u smislu da se neko želi priključiti ili virtuelni u smislu da želi trgovati. Dakle, ta pravila se moraju poštovati i ona su usklađena sa evropskim pravilima i evropskim direktivama, to vam je jasno da smo mi kroz Ugovor o energetskoj zajednici prihvatili se i obavezali da ćemo svoje propise, zakone uskladiti u dogledno vrijeme, ali i da ćemo poštovati preuzete obaveze, međunarodne ugovore, direktive iz te oblasti i td. Gospodin Lijanović je govorio da tih, neraspoređen je novac, da nismo dobro možda tarife određivali ili smo svojom nepažnjom stvorili uslove da neko deponuje 300 miliona ili 200 na račun. Istina je sljedeća, znači DERK je donosio tarifu za potreban prihod prenosa za, znači po stavkama, za plate, za amortizaciju koja je zakonska kategorija, za operativne troškove, s tim da je ostavljano nekoliko procenata povrata na kapital ili dobit, kako hoćete. To je sve tako išlo dok nije došlo do blokade kompanije prije 4-5 godina kada nije moglo više da se donese bilo kakva odluka ni na nivou Upravnog odbora, ni Uprave, tako da je došlo do deponovanja novca nekih reda stotinjak miliona iz dobiti Elektroprenosa zadnjih 5-6 godina i vjerovatno blizu 200 miliona nepotrošene amortizacije koja mora biti utrošena u narednom vremenu, znači ne može ona se utrošiti u druge svrhe. Ovo što nije dijeljeno do sad, zato što smo imali, ova dividenda, zato što smo imali zakon koji je rekao da 10 godina se ne može dijeliti akcionari dividendu smatrajući da ćemo je mi reinvestirati i da ćemo da pripremimo mrežu za liberalizovano tržište, potpuno liberalizovano tržište električne energije 2015. godine. Sve to se nije desilo zbog određenih blokada u funkcionisanju prenosa gdje sjede 4 člana Upravnog odbora, iz Federacije 3, iz RS-a, tako i članovi Uprave, njima je svima odavno istekao mandat. Skuština akcionara se sastala februara
Ja bih molio predstavnika DERK-a da se ograniči na odgovore na pitanja zastupnička.
Dobro. Znači, mi smo uradili sa svoje strane potpuno sve što je bilo u našoj nadležnosti. Izvršili smo monitoring regulatorni, upozorili više puta i pismeno Prenos i NOS šta trebaju da urade da bi ispunjavali svoje obaveze iz licence. Mi nismo imali mogućnosti da bilo šta drugo uradimo osim da uzmemo licencu, a to bi bio događaj bez presedana u Evropi pa i u svijetu. Uzeti licencu monopolske djelatnosti, ko bi onda tu djelatnost u BiH obavljao, niko. Dakle, to je tako. 70 Gospodin Jurišić je govorio o nekim energetskim pokazateljima koje smo mi ovdje iznijeli proizvodnja, potrošnja, izvoz i td. To su sve pokazatelji koji bitno utiču na
Molim kolegice i kolege zastupnike na pozornost.
domen našeg djelovanja, znači na odnos snaga i energija preko prenosne mreže, mi smo samo naveli koliko je ta energija na prenosnoj mreži, koliki su gubici prenosa, nismo govorili o izvozu, ko je kome izvezao, koliko, po kojim cijenama, to su komercijalno osjetljive informacije. Samo znači razmjena sa susjednim državama u energetskim veličinama i to je potpuno u domenu naših nadležnosti. Gospodin Kušljugić je govorio o nekim stvarima koje bi mi sa nivoa državnog mogli pokrenuti ili trebali uraditi, a da nema potrebe da se to diže sa entitetskog nivoa preko ministarstava i izmjena zakona, to je da usvojimo, a to smo mi nekoliko puta upućivali, znači akcioni plan za otvaranje veleprodajnog tržišta, u pravom smislu te riječi, da vidimo kako ćemo formirati market operatora, kako ćemo zaokružiti taj tržišni prostor u BiH da možemo potpuno odgovoriti izazovima, potpuno otvorenog liberalizovanog tržišta i da se napravi integracija sa regionalnim tržištem Jugoistočne Evrope, a sutra i sa internim evropskim tržištem. Takođe mi na državnom nivou, odnosno na našu inicijativu preko resornog ministarstva na državnom nivou gdje bi trebali napraviti akcioni plan za postizanje ili indikativne ciljeve obnovljivih izvora energije, dakle do 2020. godine kako ćemo na koji način i strukturalno po entitetima i uključujući Brčko stići onu svoju obavezu koju smo dobili vezano za učešće obnovljive energije u potrošnji, ukupne električne energije 2020. godine. Toliko, ako sam nešto zaboravio mogu kolege nadopuniti. Hvala vam.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Mladen Ivanković Lijanović, replika. Izvolite.
Mislim da, ili ja se nisam dobro izrazio ili me niste razumjeli, dakle suština je da DERK određuje tarifu za Elektroprenos. Elektroprenos je u agoniji i vi snosite dio odgovornosti, a to nismo dobili mi u Izvještaju, da nam kažete što je naše po tom pitanju da vam pomognemo da to napravimo. Svi znamo da ovih, ova sredstva što sam ja govorio, vi uopće za to niste ni odgovorni, dakle Elektroprenos je odgovoran za ova sredstva, Elektroprenos je najdirektnije odgovoran, a što je zadatak nas u Skupštini, mi ovdje da bi to popravili, nemamo. I zbog toga sam ja ukazao da nam pomognete nami da mi tu se uključimo i da riješimo tu stvar. Hvala lijepo. 71
Zahvaljujem. Predstavnik DERK-a ima potrebu odgovoriti. Izvolite. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ja bih zamolio kolege i kolegice zastupnike da manje pitaju.
DERK-a Pozdravljam sve predsjedavajuće i uvažene poslanike. Pazite, ja ne bih sad izašao da gospodin Lijanović nije ponovio jedno pitanje. Prosta činjenica, na računima Elektroprenosa nalazi se 300 miliona maraka, ne 200 i to je akumulirana dobit jednim dijelom, većim dijelom amortizacija. Proizašlo je iz nerada menandžmenta i Upravnog odbora Elektroprenosa koji ne donosi godišnje planove investicija da bi se ta sredstva trošila. Mi smo tarifu uradili u skladu sa zakonom, u skladu sa našim aktima i upozoravali smo godinama za te probleme. Osnovna, ako trebamo govoriti o odgovornosti, menandžment, Upravni odbor i Skupština Elektroprenosa, to je to i sva je istina u tome, DERK nema nadležnosti u tom dijelu. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zvonko Jurišić. Izvolite.
Mislio sam maloprije ali sam zaboravio, pa ću jedno vrlo kratko pitanje da ne bi zadržavao diskusiju. Obzirom da je danas u samom početku diskusije, početkom ovog Parlamenta i prije usvajanja dnevnog reda, a i poslije kad smo usvajali neka izvješća, bilo riječi o primanjima zastupnika i pojedinih agencija, pa bi, obzirom da je nepoznanica primanja, znači predsjedavajućeg ovdje Državne regulatorne komisije za električnu energiju, pa bih Vas zamolio da kažete kolika su Vaša primanja, zamjenika? Jer u Zastupničkom domu Federalnog parlamenta pretprošle godine je postavljeno pitanje, kolika su primanja ovih regulatornih entitetskih agencija, odnosno točnije FERK-a. Pa su rekli da su njima primanja 7.000 maraka, obzirom da mi zastupnici u javnosti imamo najviša primanja, pa evo ako nije tajna da nam kažete – kolika su vam primanja?
Ja bi ipak sugerirao kolegi Jurišiću da to postavi kao zastupničko pitanje, pa da dobijemo u pismenoj formi. 72
Evo imamo ovdje direktno, ovakvi su direktni razgovori su najbolji.
Ako kolege zastupnici žele da čuju, ako žele odgovoriti, može.
DERK-a [[nije uključen mikrofon]]
Zahvaljujem, nadam se da je ... [[zajednička diskusija]] Zahvaljujem i zaključujem ovu točku dnevnog reda i prelazimo na 13. točku dnevnog reda
nije uključen mikrofon
Poslovnička ili?
nije uključen mikrofon
Izvolite. Uvažena kolegica Dušanka Majkić.
Mislila sam da ništa ne kažem, ali kad sam čula da ustvari niko neće da postavi suštinsko pitanje, SNSD i SDP su, čini mi se, u januaru mjesecu je SDP poslao set zakona, između ostalog i zakon koji se odnosi na rješavanje pitanja Elektroprenosa. Na volšeban način ti zakoni, kako su došli u januaru, tako su evo i u četvrtom mjesecu i očito je da ne postoji politička podrška, a svih 6 lidera je podržalo ove zakone. Stvarno je neobično da, prava je priča, ne treba spočitavati to njima nego trebamo nama, da pitamo gdje se u stvari nalazimo. I kolega Kušljugić kad je govorio, ja sam očekivala da će on reći – evo ja smatram u ime moje političke partije koja je bila predlagač tog seta zakona, da mi ustvari smo dogovorili nešto, ali smo se poslije pokajali i odustajemo od toga. Dakle, ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 73 Ne, ne. Dakle, bilo bi korektno objasniti koji to razlog, koji razlog postoji? Zbog čega od januara mjeseca, znači 4 mjeseca čekamo te zakone? Da su bili zakoni o izgradnji nove atomske hidrocentrale, do sad bi ih usvojili. Ne mogu da vjerujem da postoji i jedan objektivan razlog, a stvarno bih voljela ako vi iz SDP-a znate stvarne razloge za to. To je bilo korektno da ste u vašim izlaganjima objasnili i ja se nadam da još imate vremena za to.
Zahvaljujem se. Sad imamo dvije replike. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite.
Pa, ne bi se ja javljao da nisam čuo da je riječ o suštini stvari. Gospođa nas je upozorila da je to suština stvari. 05. decembra lider SDP-a je dostavio Vijeću ministara set zakona i td., ali ne zakon ove vrste, nego sporazum kako podijeliti mani, ... kad je istine radi, jel' tako, pa je malo zapelo. Ovi ljudi nemaju veze s tim. Dakle, vi treba ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne, ne, vi to trebate pitati vašeg šefa. Pitajte ga ...
nije uključen mikrofon
Ma nije zakon, sporazum kako podijeliti taj novac, kako aktivirati. Priupitajte šefa tamo.
nije uključen mikrofon
Ma pitajte šefa pošto je važna stvar, od opšte ...
nije uključen mikrofon
Pa rekli ste da je od opšteg značaja.
Ja bih molio da se ne vodi dijalog iz klupa. Izvolite završite gospodine Belkiću. 74
Pitaj Dodika gdje su pare.
Uvaženi zastupnik Mirza Kušljugić, replika. Izvolite.
Evo, pošto sam prozvan od uvažene kolegice, da pojasnim. Ovo što je dogovoreno bilo je, pod 1. deblokada rada Elektroprenosa; 2. usvajanje dugoročnih planova; 3. podjela dobiti prije isteka perioda od 10 godina. Nakon dogovora koji je nadležni ministar, zajedno sa entitetskim ministrom imao u Briselu, taj plan je podržan.
nije uključen mikrofon
Podržan. Gospodin Sanino zajedno sa ministrom vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, sa entitetskim ministrima, dogovorili su taj redosljed događaja, jedan, dva, tri. Prva stvar se nije desila, Elektroprenos nije deblokiran. Evo to je, ja sam rekao da i mi snosimo dio krivice zašto Elektroprenos još uvijek nije deblokiran. Ako nećemo da otvorimo tu priču, ako ćemo se zaklanjati iza nadležnosti, a objektivno jes nadležnost entitetska, ako Skupštinu Elektroprenosa čine dva premijera, a mi mislimo da nadležni za DERK i Elektroprenos ne trebamo u ovom Parlamentu o tome da raspravljamo, onda kažem da i mi snosimo dio odgovornosti. Ja ću vas samo podsjetiti da je jedan od mojih prvih prijedloga bio da o tome raspravljamo. I rekao sam, ne moramo, kad tad će nam to doći na dnevni red. Dakle, ja moram reći da sam bio među ljudima koji su podržali ovaj redosljed događaja, ali ne to kao što se tumačilo, hajmo odma podijeliti dobit a nek ostane Prenos blokiran. Ja sam taj stav zastupao na svim dogovorima i to i danas evo otvoreno kažem. Ovo je jedini redosljed događaja koji može da deblokira čitavu priču koja je vezana za Elektroprenos. Dakle, Skupština, premijeri entitetski, promjena Uprave, usvajanje ili predlaganje dugoročnog plana razvoja, usvajanje od strane DERK-a, procjena koliko je sredstava potrebno za taj plan investirati i sredstva koja ostanu izvan toga, pošto nema šanse da to realizuju u sljedeće 2 godine, podjela kao što je bilo dogovoreno sa alokacijom za razvojne projekte. Samo da vas podsjetim, to nije bila podjela koja je trebala da pokrije budžetski deficit. Evo do kraja da budem precizan šta je bio stav SDP-a.
Zahvaljujem. Odnosno jedan premijer i jedna premijerka. Zaključujem raspravu. 75 Prelazimo na 13. točku, Ad. 13. Izvješće o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije BiH za 2012. godinu Upravni odbor Izvozno-kreditne agencije BiH dostavio je ovo Izvješće u proceduru 02.04.2013. sukladno članku 14. stavak 3. Zakona o Izvozno-kreditnoj agenciji BiH. Nadležno Povjerenstvo za vanjsku trgovinu i carine Mišljenje o Izvješću dostavilo je 17.04.2013. godine. Izvješće je usvojeno i upućeno na dalju proceduru. Prije otvaranja rasprave, s obzirom da je skoro 16,00 sati, a zbog točaka koje su još pred nama ograničavam raspravu za ovu točku i sve sljedeće na 5 minuta. Otvaram raspravu. Mladen Ivanković Lijanović, izvolite.
Zahvaljujem. Mi smo ovdje dobili Izvješće od IGE i dobili smo od nadležnog povjerenstva da je jednoglasno prihvaćeno Izvješće o radu ureda, Odbora Izvozno-kreditne agencije, s tim što mi nije bilo jasno u ovom Mišljenju od nadležnog povjerenstva, da li je prihvatilo i ovaj dio Izvještaja koji, odnosno i sa koliko što traže oni povećanje sredstava za svoj rad. Pa ako, ja onda predlažem zaključak – Da zadužimo Vijeće ministara da osigura sredstva u iznosu do ukupno 500 miliona za podršku izvoza od IGE. I evo zaključak će dobiti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Borislav Bojić. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo. Ja ću i kraće nego što ste odredili diskusiju, samo da, obzirom da je jedan dio pitanja na samoj Komisiji raspravljan, nema potrebe da ponavljamo te iste stvari dva ili više puta. Mislim da smo imali jednu vrlo korisnu raspravu na samoj Komisiji za spoljnu trgovinu i carine i ono što smo se usaglasili sa Izvozno-kreditnom agencijom, a to je da u sljedećim izvještajima ovdje bude dostavljen i jedan pregled prispjelih pozajmica i kredita na dan 31.12., to naravno slijedi i za svaku sljedeću godinu. I naravno da, ako je taj pregled mali, ukoliko ga ima, da bude dostavljen, te da ovaj pregled prispijeća u svakoj sljedećoj godini, to bi bilo praktično za 2013. godinu kvartalno, odnosno mjesečno, takođe bude obuhvaćen kroz sam ovaj izvještaj, što ne smatram da je neki problem i to su se usaglasili i sa predstavnicima Izvozno-kreditne agencije, to neće biti problem da se dostavi. 76 Takođe kada su u pitanju informacije koje se odnose na sredstva faktoringa, pregled dakle eventualno dospjelih i nevraćenih datih sredstava sa 31.12.2012. godine, te pregled datih faktoring sredstava koja stižu za naplatu po kvartalima, kako sam to i maloprije rekao, ili mjesecima ove godine. Sigurno da ovdje treba da stoji jedan pregled isteklih garancija za 2012. godinu i da li ima i koliko ima realizovanih na teret Izvozno-kreditne agencije. Ono što ovdje želim da istaknem i zato sam se najviše javio, a to je – Zašto u planu praktično nema finansiranja izvoza gdje praktično se ide sa indeksom 37%? To je ustvari suština onoga što će reći i u Izvozno-kreditnoj agenciji, to je upravo djelimično i ono što sam maloprije čuo, a to je nedostatak sredstava. Da bi sredstava bilo više to mora da bude od interesa, prije svega za privredne subjekte koji izvoze, a uzimajući u obzir činjenice koje su se mogle vidjeti od strane ministra finansija Federacije i ministra finansija iz RS-a, vidi se da su postavljena identična pitanja, identični zahtjevi u vezi sa informacijama o onome što se sada trenutno radi, kada je u pitanju Izvozno-kreditna agencija. Mislim da nije nikakav problem da prije svega se riješe neka prethodna pitanja, kao što su recimo npr. definisanje raspodjele početnog kapitala Izvozno-kreditne agencije između entiteta i BiH, a radi sticanja povjerenja, jer će se time praktično stvoriti uslovi da se procijeni da li ima potrebe za traženjem dodatnih sredstava, obzirom da mi imamo, kada je u pitanju RS, imamo Zakon o zaduženju i dugu i garancijama RS-a i na kraju krajeva ako postoji interes privrednih subjekata, da se procijeni potreba povećanja sredstava, odnosno mogućnosti koje bismo dali Izvozno-kreditnoj agenciji koja, po mom mišljenju ima podršku kada je u pitanju sam ovaj Izvještaj, jer je on dao faktički sve ono što je nas zanimalo. Nije loše i mislim da je potrebno da se da i određena vrsta pojašnjenja stavki iz ovog Izvještaja o finansijskom položaju na dan 31.12. posebno kada je u pitanju imovina, plasmani u bankama, takođe kapital i obaveze i to je ono što svakako može biti sadržano u samom ovom Izvještaju koji nije urađen za razliku od nekih drugih izvještaja koje smo mi imali ovdje u Parlamentarnoj skupštini koji je metodološki daleko lošije urađen u odnosu na ovaj Izvještaj. Ovaj Izvještaj, što se mene tiče, ima prolaz i preporučio bih da se ne ide sa nekim velikim i krupnim zaključcima na Predstavničkom domu već da se nastave razgovori sa entitetskim ministarstvima, da se razmijene informacije u vezi sa poslovanjem same Izvozno-kreditne agencije, da se stvore pretpostavke i napravi realna procjena koja će biti od interesa za oba entiteta i za privredne subjekte koji se bave ovim izvozom, bez nametanja određenih rješenja koja će biti, dajte da mi damo sredstva Izvozno-kreditnoj agenciji. Dajte da sagledamo kakvo je stanje, da vidimo kakvo je mišljenje jednog i drugog ministarstva i ono, ponovit ću još jednom, što je za mene interesantno da su identični stavovi i pitanja i Ministarstva finansija Federacije i Ministarstva finansija iz RS-a. Takva vrsta odgovora koji se zahtijevaju od resornih ministarstava iz oba entiteta je nešto što sigurno Izvozno-kreditna agencija može obezbijediti kao kvalitetnu informaciju i da se zajednički procijeni na koji način eventualno osnažiti poziciju Izvozno-kreditne agencije da ona podrži privredne subjekte koji se bave poslovima u inostranstvu. Evo toliko za sada.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zijad Jagodić. Izvolite. 77
Zahvaljujem. Ja bih želio samo da iskoristim ovu situaciju, doduše neću koristiti 5 minuta bar minutu- dvije da iznesem iz ovog Izvještaja Izvozno-kreditne agencije. Ono što je vrlo bitno, po mom mišljenju, je to da Agencija pozitivno posluje. Vrlo je bitno da sva sredstva koja su plasirali da su vraćena u dogovorenom roku na način kako je to njihovim procedurama predviđeno. Složio bih se sa kolegom Lijanovićem da definitivno, evo u odnosu na DERK je ovdje situacija obratna. Ja ga moram pozdravljati, ali ne mora biti 500 miliona neka bude barem 200 miliona kao što je bilo u ... u poljoprivredi. Da imamo toliko sredstava da u ... firme koje imaju ugovorene poslove od 500 miliona, da ne kažem čak i do milijardu KM, njima su neophodne garancije. Mislim da u ovom dijelu, bilo bi dobro da Vijeće ministara, a ukoliko želimo da IGA posluje dobro, a na kraju krajeva to je automatski znak da firme koje su izvozno usmjerene da će imati garanciju na potpisane ugovore za velike poslove, što će za nas sve skupa značiti jedan pozitivan posao. I ja smatram da Vijeće ministara mora posvetiti pažnju i upravo omogućiti u najmanju ruku 100% u odnosu na ovaj iznos s kojim IGA je u protekloj godini raspolagala. Tako da, to bi bilo to, uglavnom želio bih da Vijeće ministara odradi ovo što sam predložio. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Anto Domazet. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa iz Izvještaja je vidljivo da i IGA ulazi u novu stratešku situaciju da se više izlaže rizicima koji su rezultat strukture izvoza naše privrede, orijentacije na visoko rizična područja, Libija, Irak, Kurdistan i ostali, dakle ostala područja u kojima konkurencija nije tako jaka. Prema tome IGA bi trebala da podrži takvu orijentaciju naših izvoznih kompanija, a mi vidimo da njen potencijal je izuzetno skroman i postavlja se zaista veliko pitanje, kako i šta dalje raditi sa ovakvom Agencijom. Ja mogu da navedem primjer izuzetno niskih aktivnosti, kao što je to npr. faktoring. Faktoring je prikazan negdje sa nekih 30-tak miliona maraka godišnje. A, samo da vam kažem da u Srbiji vrijednost faktoringa iznosi preko 500 miliona eura, milijardu maraka. U Sloveniji je to negdje oko 750 miliona eura ili milijardu i po maraka. Dakle, mi ne možemo da preko IGE razvijemo značajnije te faktoring aktivnosti koje su veoma značajne za izvoznike. I postavlja se zaista pitanje, šta može IGA da uradi u podršci izvozu sa ovakvim kapacitetom. To je jedna, može se reći, jedna stagnacija, jedno dosta pasivno djelovanje, ma koliko personal te organizacije trudio se da podigne svoju efikasnost. Zato zaista mislim da treba da podržimo inicijative da se poveća kapital ove agencije, da postignemo nešto kao što je to Habor u Hrvatskoj ili u zapadnim zemljama kao što su to Eksin benk organizacije itd. Naravno, ne možemo mi praviti neke velike iskorake, ali podizanje kapitala sa sadašnjih 51 milion na sve što prelazi 100 pa i 200 miliona bio bi izuzetno značajan poduhvat. Mislim da pored kvantitativnog aspekta moramo i kvalitativnom posvetiti pažnju, a to je da se Agencija afirmira kao agencija koja će u ime države davati odgovarajuće garancije, izvoznu privredu. 78 I evo mi sada na kraju dolazimo i na ovo pitanje koje je gospodin Bojić istaknuo, strukture kapitala. Kapital u IGI je državni kapital, tj. kapital BiH. On se formirao tako što su vlade Japana i ostalih donatora praktično dio svojih kreditnih aktivnosti oprostili BiH i prenijeli u ovaj fond prije 12-13 godina. Prema tome sada možemo otvoriti prostor da i entiteti upišu izvjestan dionički kapital ili da država podigne taj svoj potencijal, tako da to bude nekakav razumniji, nekakav respektabilniji kapital, kako bi se ove aktivnosti mogle, kreditiranja i podrške izvozu, povećati na neki primjereniji iznos. U tom smislu ja mogu podržati ovaj prijedlog zaključaka, naravno svjesni smo svi da nema tog mađioničarskog štapa koji će 500 miliona sada povećati kapacitet IGE, ali neka se poveća i za 20 i 30 opet je to jedan kvalitativni napredak, pa ćemo to raditi postepeno. Uglavnom, ova institucija je izuzetno značajna i potrebna ovoj privredi. Mislim da je dobro to da ima izbalansiran portofolio kreditnih poslova, znači obuhvata čitavu BiH i to je izuzetno, izuzetno značajno da se nastavi u budućnosti. Zahvaljujem na pažnji.
Zahvaljujem. Diskusija, uvaženi kolega Mladen Bosić. Izvolite.
Pa mene je, meni je za oko zapala ovdje priča o „Bosnaplod“ Brčko, kao jednom od vaših klijenata i primjetio sam da nema cifre koju je ostao dužan vama „Bosnaplod“ Brčko, a vidim za ostale da ima cifra. Pa me interesuje, o čemu se radi tu? Naime, radi se o firmi koja je privatizovana u Brčko Distriktu. Nije privatizovana po modelima entiteta, nego po modelima međunarodne zajednice, odnosno tadašnjeg supervizora, kao kako oni kažu – ogled za ugled. Firma je isisana do dna, radnicima su ne znam koliko godina ostali dužni plate. Radnici su tužili pravosuđu Brčko Distrikta prije par godina, za naplatu svojih plata. Sud ih je odbio zbog nekih proceduralnih grešaka i dobili su račun od po 2.000 maraka da plate oni troškove suda, kao radnici. E sad, to nema veze mislim s vašom Agencijom, ali ima veze sa načinom na koji ste davali sredstva i načinom na koji ste provjeravali kome dajete sredstva. Pa me zanima znači, o kojem iznosu se tu zapravo radi? I, gospodin Belkić mi stalno dobacuje, pošto sam ja zadnji govornik, da vas pitam koja vam je plata, direktora i šefa Upravnog odbora? Ne bih ja, ali gospodin Belkić. [[zajednička diskusija]] ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
A Vi ste? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Hajte izvolite. Evo, direktorica Agencije ima potrebu da odgovori na pitanja. Izvolite. 79
Pozdravljam sve prisutne. Ja sam prozvana i želim odgovoriti. Što se tiče „Bosnaploda“ vjerovatno je bila greška što nismo stavili, radi se o kreditu od 2 miliona maraka, koji je bio odobren, koji ustvari se sastoji iz više kredita koji su davani za nabavku obrtnih sredstava. I to je kredit koji je dat 2007., dva kredita 2007., dva 2008. neposredno pred krizu, kada je firma zapala u probleme. Znači, prije tog perioda su ti krediti bili redovno vraćani i uzimani ponovo jer se radilo o kratkoročnim kreditima za nabavku uglavnom višnje, šljive, ne znam, uglavnom je to bila kupovina na teritoriju BiH i na teritoriju Srbije. Usljed krize dogodilo se da su izgubili tržište, da je došlo do čega je došlo i otvoren je stečaj, čega smo mi svjesni, što mi znamo. Naravno, IGA je odobrila ta sredstva u skladu sa procedurama koje su tada važile za odobravanje kredita. I ovaj, to su uglavnom bile procedure koje je propisala Svjetska banka, jer smo mi i počeli kao projekat Svjetske banke i to je ustvari i dovedeno ovaj, do te vrste kredita samo s ciljem da bismo promovirali izvozno kreditno osiguranje koje je zapravo glavni proizvod. I to nije, nažalost, jedini kredit koji nam je pao. Imali smo još izvoznika koji su otišli pod stečaj, koji su usljed krize, nisu bili u mogućnosti da vrate kredit. Samo šta je dobro kod tog kredita konkretno, da je IGA, hajmo reći, kvalitetno obezbjeđena i da se mi nadamo da ćemo iz realizacije hipoteke naplatiti dobar dio tih sredstava. Ako ima još pitanja nekih što se tiče stručnog. Plata, plata je 4.000 maraka, koeficijenti, pa isto je ovo sve, mislim sada.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 14. tačku dnevnog reda, Ad. 14. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o inicijativi poslanika Šemsudina Mehmedovića Na prošloj sjednici Doma, prilikom glasanja nije bilo potrebne entitetske većine. Kolegij kao komisija nije postigao saglasnost. Izvještaj ste dobili o ovome ne vodimo raspravu. Prelazimo na 15. tačku, Ad. 15. Razmatranje inicijative poslanika Senada Šepića
Gospodo predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege. Ja takođe predlažem da i ovu tačku dnevnog reda, odnosno ovaj materijal pošaljemo nadležnoj komisiji, da se komisija izjasni po ovom pitanju prvo i da onda vodimo raspravu po tom pitanju. Jer je očigledno da je ovo nepripremljen materijal, da je samo iskopiran i dostavljen nama 81 u Zastupnički dom. Prema tome, ja očekujem da nadležna komisija ima kakav takav stav po ovom pitanju. Hvala lijepo.
Koja bi po Vama bila nadležna komisija? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa ljudska prava je i predložila jednoglasno ovu tačku dnevnog reda. Koleginice i kolege, svaki poslanik ima pravo predložiti tačku dnevnog reda, ako ima adekvatan materijal. Možemo da raspravljamo o toj tački dnevnog reda, bez da ide u komisiju. Po tom osnovu je ovo i došlo na dnevni red. Ako se odluči Parlament da ide u komisiju, nema problema, ali su poslovničke sve procedure ispoštovane. Uvaženi kolega Beriz Belkić.Izvolite.
Pa, ja sam nešto već i govorio vezano o ovom proceduralnom aspektu. I jeste tačno, u pravu ste Vi, ista je komisija koja bi bila i nadležna, ali ja sam rekao da su možda trebali uz inicijativu, neko svoje i mišljenje usput dati. Ali evo, neovisno od toga i neovisno da li će se glasati, komisija-nekomisija, ja želim dvije-tri rečenice da kažem, da predložim jedan zaključak. Ono koliko sam ja mogao razumjeti u vrlo kratkom vremenu, dakle očigledno je da se radi o neprovođenju ni preporuka ombudsmena, odnosno neprovođenja odluka suda. Naravno, postavlja se pitanje šta tu Parlament može i šta se radi, kada se odluke suda ne provode, koja je procedura, ko interveniše i na koji način se, da tako kažem, represivnim sredstvima obezbjeđuje da se odluke provode. Pošto je ovo po mom mišljenju, naravno razumijem i interes za ovaj konkretan slučaj, po mom mišljenju imamo masovnu pojavu i praksu koja prelazi u običaj da se baš presude suda ne provode, počev od Ustavnog suda pa nadalje. Ja predlažem da od Institucije ombudsmena zatražimo specijalni izvještaj o neizvršavanju presuda Ustavnog suda BiH, Suda BiH, vrhovnih sudova entiteta i Apelacionog suda Distrikta Brčko. Neka oni procijene na koji period vremenski mogu ovo obezbjediti, da bismo onda određenom akcijom prema Tužilaštvu, prema institucijama koje su... i prvo provjerili, da li su podnešeni zahtjevi prema Tužilaštvu, za provedbu obezbjeđenja provedbe presude. Ako nisu, da te stvari pokrenemo. Mi ćemo imati sada jednu tačku dnevnog reda, vidio sam, vi ste je vrlo nježno nazvali, prepiska sa Tužilaštvom itd. imamo dakle problem neprovođenja ni presuda Ustavnog suda. Ali evo, da to ne uvodim u diskusiju, dakle ja podržavam da se traži rješenje i u ovom konkretnom slučaju. Naravno, kako bude predloženo, ne znam šta možemo mi učiniti. Ja sam apsolutno za sve ono što se može učiniti, da se tim ljudima pomoglne. Naravno u skladu sa pravom. I evo, predlažem ovaj zaključak u vezi ove tačke dnevnog reda. 82
Riječ ima poslanica Milica Marković. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja se nisam javila da bih diskutovala o ovoj tački dnevnog reda, zato što se apriori slažem sa onim što je predloženo, dakle da dobijemo mišljenje resorne komisije i koje bi poslužilo kao neka polazna osnova i za našu eventualnu raspravu. Ali javila sam se zbog ovog predloga kolege Belkića koji je pomenuo ovdje i rekao da ombudsmen za ljudska prava treba da dostavi, da kažem, neki spisak već kako, šta, materijal o tome koje su, jeste, specijalni izvještaj. Mislim da nije dobro da se te dvije stvari miješaju sa ovom tačkom dnevnog reda, odnosno ovomm Vi možete pokrenuti to kao inicijativu ili već kako, tražiti od ombudsmena taj specijalni izvještaj, ali mislim da ovaj Specijalni izvještaj koji smo dobili i ova tematika, zaslužuje posebnu rasprvu i posebnu tačku dnevnog reda, zato što se radi o 46 ljudi, odnosno 46 porodica koje su egzistencijalno ugrkožene zbog neizvršavanja presude Suda BiH i niz drugih problema koji se nadovezuju na ovo. Zato smatram da ovo zaslužuje posebnu raspravu i naravno, da se analizira, da se vidi koje su mjere. Jasno je ovdje da nad Upravom za indirektno oporezivanje je nadležno Vijeće ministara koje imenuje, razriješava i direktora i Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje. I, nema tu dileme ko je nadležan, ako ćemo govoriti o nekim represivnim mjerama ili o određenoj potencijalnoj inicijativi, šta uraditi sa rukovodstvom te institucije koja ne izvršava sudske presude. Dakle, ja se slažem sa ovim da nam komisija za narednu sjednicu dostavi mišljenje i stav, kao polazni materijal za raspravu i ovaj Izvještaj, a ovo što ste Vi predložili, to može da ide kao zahtjev, ali odvojeno od ovoga, jer mislim da je ovo vrlo, vrlo delikatan problem i problem koji provocira egzistencijalnu ugroženost ljudi koji su predmet ovog Izvještaja.
Informisan sam da je tokom rasprave o ovoj tački dnevnog reda bio prijedlog gospodina Mehmedovića, da se ovaj Izvještaj uputi prema nadležnoj komisiji. Ja bih vas zamolio da onda glasamo o tom prijedogu. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad. Konstatiram da je ovaj prijedlog zaključka dobio i opću i entitetsku većinu. S time smo završili raspravu za danas o 17. tački dnevnog reda. Prelazimo na 18.tačku dnevnog reda, Ad. 18. Imenovanje Ad hoc komisije za provođenje postupka imenovanja Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije BiH Otvaram raspravu. Da li ima prijavljenih? Nema. Zatvaram raspravu o 18. tački dnevnog reda. 83 Prelazimo na 19. tačku dnevnog reda, Ad. 19. Informacija o dopisima Tužilaštva BiH
Za razliku od uvaženog kolege Džaferovića, ja ne bih tek tako primio samo k znanju ove dopise. I, mislim da oni zaslužuju mnogo veću pažnju nego da se prime samo k znanju. S obzirom da ćemo iduću sjednicu imati Izvještaj o radu Tužilaštva BiH, i vjerujem da ćete podržati prijedlog da obavezno bude prisutan iz Tužilaštva neko ko će braniti taj izvještaj i odgovarati na pitanja, ja bih zamolio da usvojimo i zaključak u vezi sa ove tačke dnevnog reda, da nam Tužilaštvo objasni koje su korespondencije i koje su do sada uobičajene prakse bile, prema institucijama ili pojedincima koji nisu izvršavali odluke Ustavnog suda, kako bi ušli u materiju, da vidimo šta je praksa u BiH, jer je očigledno da nije Parlamentarna skupština jedina koja nije ispoštovala odluke Ustavnog suda i to u kontinuitetu od kako je u BiH počeo da radi Ustavni sud. Prema tome, da bi ozbiljno pristupili ovoj temi, morali bi da napravimo prvo uvod. Mislim da je uvod, da se za iduću sjednicu spremi tužioc da nam odgovori koja je korespodencija, ali i da ovom prilikom pozovemo i predstavnike Ustavnog suda, da najzad dođu u ovaj Parlament, jer oni su direktni učesnici u ovome procesu, i da nam objasne na koji način se sprovode, ne sprovode odluke Ustavnog suda i koja je to korespodencija između nivoa vlasti, kao što je Parlament, Tužilaštvo i Ustavni sud. Tako da se slažem s Vama da u ovome momentu samo primimo k znanju ovo, ali da raspravu o ovome sada ne zaključujemo, nego da je ostavimo za idući put, kada Tužilaštvo, predstavnici Tužilaštva, ali i Ustavni sud i svi oni drugi koje pozovemo, budu prisutni, da ovdje na kvalitetan način otvorimo. Naravno, iz Parlamenta pravna služba, pravobranioci i ostali koji opslužuju Parlamentarnu skupštinu, trebali bi spremiti pravne akte, da vidimo na koji način se može komunicirati u ovoj državi. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Beriz Belkić. Izvolite.
Ma, ja sam maločas vrlo kratko se osvrnuo i na ovu tačku dnevnog reda. Dakle, kada pogledate kako smo ovo formulisali, možete vidjeti ovaj, kakav odnos prema ovome i pravimo. 84 Dakle, mi smo to rekli da je to informacija o dopisima. A poenta je suština neprovođenja odluka Ustavnog suda i nabrojane su koje su. I što se tiče korespodencije, ona je meni potpuno jasna, s tim što zaista procedure ne znam i nemam ništa protiv da razgovaramo i o tim procedurama. Podržavam ja da ovu raspravu, da raspravu o ovome, pa ja sam maločas predložio jedan zaključak da nam ombudsmen napravi specijalni izvještaj. Ja se nadam da ćemo se i o njemu izjasniti o neprovedenim odlukama Suda BiH, vrhovnih sudova entiteta i Apelacionog suda Brčkog, pa da imamo kompletnu sliku. Ali vas molim, odnosno ja neću podržati zaključak koji će biti formulisan na način kao da mi pozivamo ovdje sudije Ustavnog suda, pa i tužioca BiH na neku vrstu saslušanja itd. Dakle, ako to ne bude na takav način formulirano, odnosno ako bude formulirano na način da zajednički svi, premda su stvari potpuno jasne, odluke se ne komentarišu, provode, presude se moraju provoditi, odgovara se ako se ne provede. Ali evo nemam ništa protiv da vodimo i tu vrstu dijaloga. Ali generalno, zaista smatram da je ovo tematika o kojoj treba obaviti ozbiljnu raspravu i odrediti se prema svojim obavezama, odnosno utvrditi ko ne izvršava svoje obaveze.
Riječ ima poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja sam onako, neposlovnički, moram priznati dobacio iz klupe. To je gospodin Živković čuo. Tačno je čuo i onda je polemisao s tim. Evo sada ja kažem oficijelno, poslovnički, evo da ove informacije, ovu Informaciju treba primiti na znanje i ja tu stavljam tačku dakle, ja. Radi se o postupanju tužioca u konkretnim stvarima. Tužilac prikuplja činjenice, prikuplja obavještenja, on radi svoj posao za kojeg je nadležan. Radi se o konkretnoj stvari i mi se ne možemo uplitati u tu konkretnu stvar, jer ćemo biti optuženi da se onda uplićemo u rad tužiocu. Mi možemo generalno raspravljati o problemu koji se zove izvršavanje ili neizvršavanje nečega, ali ovo su konkretni dopisi Tužilaštva, sa konkretnim zahtjevima, povodom konkretnih slučajeva i konkretnih predmeta i na to se samo mora odgovoriti i ništa više, ukoliko hoćemo da budemo na visini zadatka i da budemo institucija koja neće ulaziti u ovlaštenja i ingerencije drugih institucija. Šta će uraditi tužilac, kako, ja to ne znam, to je njegov posao i njegova odgovornost. Zato sam ja kazao da ovo mi možemo samo primiti na znanje i ništa više. Što se tiče ovih zaključaka, ja neću podržati nijedan zaključak koji je skopčan sa ovim konkretnim stvarima, jer ovo jednostavno mora biti izvan rasprave, ovo je posao pravosuđa, nije posao Parlamenta. Toliko, hvala vam.
Uvaženi zastupnik Milorad Živkovi, zamjenik predsjedatelja, replika. Izvolite.
Uvaženi kolega Džaferoviću, ja se slažem sa Vama i ne bi opterećivali ovaj Parlament, ni Zajednički kolegij, ni uži Kolegij, kada je bila u pitanju samo komunikacija između Tužilaštva. Mi smo i do sada, vi imate ovde papire ispred sebe, informacije davali kada je to od nas traženo. 85 Ovdje se sada ide korak dalje. Ovdje izvjesna gospođa Biljana Simeunović, tužilac, traži da i vas kao Parlament, uključimo u tu konverzaciju. Da navodimo ko je bio prisutan od poslanika na sjednicama kada se o tome raspravljalo, da kaže ko je član bio koje komisije o tome kada se raspravljalo, da se stenogrami sa sjednica dostave. Je li vi kao izvrsan pravnik znate u čemu se ovdje radi? I ja sam tražio vašu pomoć u tome, ne više konverzacije između Zajedničkog kolegija i Kolegija prema tužiocu, nego konverzacije u kome i Vaša prava kao poslanika su ovde dovedena u pitanje, da radite svoj posao i ustavno zagarantovane stvari da iza ove govornice, može da kaže se i da se djeluje u skladu sa svojom savjesti. Kakav je to odnos? Hoćete da kažem kakav je to odnos, kada ja na pitanje od Tužiteljstva, ko je i kako odgovarao za dosadašnje neprovođenje odluka Ustavnog suda, ne dobijem nikakav odgovor. To je odnos Tužilaštva prema ovoj Parlamentarnoj skupštini i poslaničkom pitanju, gdje su oni meni bili dužni da odgovore, da li je to po prvi put da neko u ovoj državi odgovara i to Parlament, pojedinačno i poslanici, zato što se ne provode odluke Ustavnog suda, a svi drugi do sada nisu imali potrebe da odgovaraju. Kakav je to odnos? Hoćemo da govorimo o partijskoj pripadnosti izvjesne gospođe, hoćemo da govorimo šta su stvarne namjere ispred ovoga? Da, hoću da govorim, ali ću sačekati da izvjesna gospođa dođe idući put na sjednicu zajedno sa nadređenim iz Tužiteljstva, pa da otvorimo pitanje i stranačke pripadnosti i kakvo je to tjeranje maka na konac u ovoj državi. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, replika. Izvolite.
Uvaženi kolega Živkoviću, ja sam potpuno svjestan i orijentisan kada je ova stvar u pitanju. Ništa nisam kazao slučajno. Dobro sam promislio prije nego što sam kazao šta sam kazao, u diskusiji povodom ove tačke dnevnog reda. Sve mi je, dakle, jasno i mogu samo da ponovim, ovo je konkretna stvar. Tužilaštvo neka radi svoj posao i ja tu stavljam tačku, ništa više.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo. Ne znam koliko smo svi pripremljeni za raspravu o ovoj temi, jer smo, ja sam ovaj materijal dobio kada sam ušao u dvoranu ovdje, tako da ga prije nisam vidio. Nije dobro, mi smo jutros dva sata raspravljali ovdje. Nisam htio davati nikakav doprinos toj raspravi, o ulozi, ponašanju, djelovanju ili kako god hoćete jedne nevladine organizacije, jedne periferne, marginalne nevladine organizacije, ali evo, ona je našla razloga znači da bude predmet naše rasprave, puna dva sata treba li biti ili ne biti ovdje. 86 Ovo je, ako sam dobro razumio i ovo što je uvaženi zamjenik predsjedatelja, gospodin Živković, rekao apsolutno podržavam, samo što mi se čini da još nije dovoljno ozbiljno ni on pocrtao, vjerovatno očekujući da će rasprava o ovom pitanju tek uslijediti. Mi imamo, ako sam ja dobro razumio, a ko god bolje razumije ovu tematiku volio bih da opet svima nam približi to, imamo presedan nad presedanima. Imamo vođenje istrage od Tužiteljstva, od tužitelja protiv Parlamenta, točno tako. I kažemo ne, ne, ne mislim ovaj, nemojte da bi ko slučajno rekao riječi, jer mi ćemo ne daj Bože utjecati na neovisnost tužitelja. Smijemo li mi pričati ovdje, smijemo li mi donositi odluke kakve god one bile? To je elementarno pravo u zemljama koje i ne kažu i ne diče se da su nešto demokratske. Da se tužitelj bilo koji, po bilo čijem nalogu usudi, ovo govorim namjerno, ovu riječ – usudi, odakle mu hrabrost tolika? Jesmo li mi stvarno, je li to na pomolu neki novi oblik demokratskog upravljanja ovom zemljom? Jesmo li na vratima, ne daj Bože, državnog udara? Znate, kad neko prijeti parlamentarcima da će ih saslušati, da će ih i kazniti zato što su donijeli odluku koja, evo nije odgovarajuća, gdje smo to mi? I još pozivamo jedni druge da to stojički podnesemo, jer možda to i nije toliko krupno, šta nas sve može čekati u budućnosti. Možda sljedeći put prilikom glasovanja dođe tužitelj sa SIPA-om pa da obavi razgovor sa svakim od nas kako ćemo o određenim temama se izjašnjavati. I da ne bude zabune, ja apsolutno ne podržavam, znači ne podržavam neizvršavanje odluka bilo kojeg suda, bilo kojeg suda, a pogotovo Ustavnog suda. Zbog toga, evo o prethodnoj točci kada smo govorili da se ne izvršavaju odluke suda kada su u pitanju jedan broj građana ove zemlje, apsolutno sam za to da se o tome otvori rasprava i da se jasno kaže ovdje, da niko nema pravo ignorirati provedbu odluka suda. Mi imamo jedan specifikum. Jedna od odluka suda se odnosi na otklanjanje određenih odredbi neustavnih u Izbornom zakonu. Mi imamo problem da ne postoji političko jedinstvo oko mogučih rješenja. Imamo i različite prijedloge ili možda i nemamo različite, bilo je jedan-dva prijedlkoga, ali ne postoji politička volja da se ti prijedlozi prihvate. Ali ako ćemo mi do tih rješenja, kakva god ona bila, dolaziti pod prisilom organa za provedbu zakona, gdje god oni bili, ja mislim da je to više nego zabrinajvajuće. I evo, predložiću ovako usmeno, ali mislim da je gospodin Živković već to i u pismenoj formi napravio, pošto je i bliži tamo, da mi raspravu o ovoj točci dnevnog reda odgodimo za narednu sjednicu, jer mislim da svi dobro išćitamo ovo što smo dobili, jer mislim da nismo dobro pripremljeni i da vidimo uistinu o čemu se ovdje radi. Pa evo, u tom smislu prijedlog, znači da odgodimo do naredne sjednice, a ako će već i Izvješće o radu Tužiteljstva biti, onda tim bolje da se možda i objedini rasprava o ove dvije točke dnevnog reda. Hvala lijeo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić, replika. Izvolite.
Pa vidite, dakle kako koja diskusija ide, stvari postaju sve ozbiljnije, barem po mišljenjima onih koji govore, uključujući naravno i mene. Ja se apsolutno slažem da raspravu o ovome treba obaviti ali ne pod ovom formulacijom i ne na ovakav način, jer zaista što kaže gospodin Lozančić ovo je jednostavno nama stavljeno ovdje na klupu i mi smo letimično uspjeli pogledati tu 87 korespodenciju itd. Kada pogledate na prvi pogled, jednostavno vidite da se Tužilaštvo poziva na neko rješenje, pa onda po zakonu postupa, pa traži izjašnjenje itd. Sad, ima li u tome ovoga o čemu gospodin Lozančić, zbog toga sam se javio, vrlo krupne riječi itd. Dakle, je li se to vodi istraga nad nama poslanicima, ovdje je to izrečeno, ja zaista dakle, također se pridružujem da se obavi rasprava, ali na jedan korektan i realan način, da se vidi prvo kakva su prava, kako se provode presude, ko ima pravo, da li se rješenje o neizvršenju dostavlja Tužilaštvu automatizmom itd., jesmo li mi Zakonom o imunitetu itd. zaštićeni od bilo čijih pitanja i jesmo li iznad sviju itd.? Ali ostaje činjenica, mi nismo izvršili presude Ustavnog suda, a mi smo ti koji ih izvršavamo, to ostaje kao činjenica. E sad moramo vidjeti i ja predlažem dakle, u pripremi te tačke dnevnog reda za narednu sjednicu, da to pogleda i Ustavnopravna komisija, da se vidi šta je u skladu s poslovnicima, neka se pozovu ljudi ako treba iz Ureda za zakonodavstvo itd. da ovdje poslanici budu pripremljeni, jer mi nismo pravni eksperti, pogotovo kada je riječ o provedbi odluka Ustavnog suda, jer je to praksa kod nas prilično nepoznata. Eto toliko, hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Niko Lozančić, replika. Izvolite.
Ma nije klasična replika, ali evo nemam drugi način da odgovorim, da prokomentiram ovo što je gospodin Belkić, evo postavio kao pitanja. Mi znamo po Zakonu o Tužiteljstvu, ovaj, šta je institucija tužitelja, to je elementarno što svi znamo. I znamo da tužitelj nije Institucija ombudsmena, niti je institucija ne znam ni ja ovaj, znamo čime se bavi, iz dopisa koji su dostavljeni jasno je da Tužiteljstvo istražuje ponašanje Parlamentarne skupštine BiH, jer traži – ko je sudjelovao, kakve su odluke donesene, što nisu i td. Iz pitanja koja su, šta će Tužiteljstvo ako nije to, čemu mu te informacije služe? Pa šta znači, mi smo stavljeni pod istragu Tužiteljstva. Nije problem pojedinaca, stavljena je Parlamentarna skupština, traže se od Kolegija podaci neki koji, koji Tužiteljstvo ne smiju zanimati ni u jednoj demokratskoj zemlji. Je li Parlamentarna skupština ili nije ta kojoj treba ovo adresirati, to je pitanje za raspravu, ali slažem se da i o tome treba otvoriti raspravu zašto se ne implementiraju odluke, ne samo Ustavnog suda, nego sudova koje se donose u ovoj zemlji.
Riječ ima predsjedavajući Predstavničkog doma, doktor Božo Ljubić. Izvolite.
Kolegice i kolege zastupnici. Pvo da kažem kako se ova točka našla uopće danas na dnevnom redu. Dakle, na osnovu zaključka Zajedničkog kolegija obadva doma gdje su, koji je, gdje su teme bile odgovori Tužiteljstvu na određena postavljena pitanja i kada smo se suočili sa pitanjima koja po nama izlaze izvan okvira komunikacije Tužiteljstva i Parlamentarne skupštine BiH, zaključili smo da trebamo upoznati sve zastupnike i na zajednički način, nakon demokratske rasprave očitovati se, odnosno 88 odlučiti o daljem postupanju. Naime, mi smo do sada imali nekoliko dopisa od Tužiteljstva na koje smo odgovarali i ja osobno sam potpisao ili supotpisao zajedno sa predsjedateljom Doma naroda, nekoliko tih odgovora, vidio sam ranije da je i kolega Živković potpisivao u ime Zastupničkog doma. I svi ti, sva ta pitanja su po nama bila, da tako kažem, po našem mišljenju u okviru komunikacije koju dva stuba vlasti, da tako kažem, mogu voditi. Međutim, ovaj zadnji dopis koji je došao, koji je tu pred vama, ali možda ga svi nisu mogli pročitati, pa ću ja citirati jedan paragraf, kaže – S obzirom na navedeno potrebno je da dostavite informaciju o tome ko je bio u sastavu Zajedničkog kolegija od oba doma Parlamentarne skupštine BiH, ko su bili ostali prisutni na toj sjednici od 14.05.2012. godine, u kojoj funkciji ili zaduženju? Dostavite zapisnik sa održane 12. sjednice od 14.05.2012. godine, te akt kojim je Vijeće ministara zaduženo da predloži adekvatno rješenje s ciljem provođenja odluka Ustavnog suda kako je to navedeno u rješenju Ustavnog suda od 16.01.2013., te objašnjenje šta se podrazumijeva pod nazivom, pod navodnicima „adekvatno rješenje“, te svu dokumentaciju vezanu za navedeno kojom raspolažete, ovjerenu fotokopiju, te eventualno dalju korespodenciju sa Vijećem ministara u vezi s navedenim. Takođe je potrebno da dostavite podatak ko je činio Parlamentarnu skupštinu BiH u periodu od 08.08.2011. do 08.02.2012. godine i nakon toga, odnosno sadašnje stanje. Prema tome kad smo zaključili na Zajedničkom kolegiju da ovu točku stavimo na dnevni red i kada smo jučer na Užem i Proširenom kolegiju također zaključili da je predložimo danas na dnevni red, nismo smatrali da ćemo danas završiti raspravu o ovomu i zapravo i jeste bio, bila namjera da otvorimo ovu raspravu, da je odgodimo za sljedeću sjednicu, da je nastavimo zapravo na sljedećoj sjednici kada će svakako se raspravljati o Izvješću Tužiteljstva kada bi trebao biti predstavnik Tužiteljstva, još bolje i dotična tužiteljica, kada bi trebalo vjerojatno pozvati i predstavnika Ustavnog suda da bude tu, a da u međuvremenu odgovarajuće službe Parlamenta, ako treba i odgovarajuća komisija, odnosno povjerenstvo ovu materiju analizira i eventualno pripremi podlogu za eventualne zaključke na ovom Parlamentu. Prema tome nama je jasno da danas nećemo ovu točku završiti sa bilo kojim zaključcima, ali smo smatrali da je potrebno otvoriti ovu raspravu. Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Petar Kunić, replika. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja sam malo razmišljao o znanju tog tužioca, o poznavanju stvari, ovo je raritet koji, ne znam, može u Ginisovu knjigu ući. Naime, očito da on mješa izvršne strukture i predstavničke strukture, Skupštinu, Parlament. I da je ovo izraz nepoznavanja stvari i da ne treba puno oko toga gubiti vrijeme. Ali jedna je stvar tu bitna, izvršenje odluka Ustavnog suda. Moram reći da nemam pregled ostalih propisa Krivičnog zakona itd. vezano za to, ali Ustavnom sudu nedostaje jedna ozbiljna stvar, a to je Zakon o Ustavnom sudu, Zakon o Ustavnom sudu gdje se te stvari moraju regulisati. Zakon o Ustavnom sudu bio je u ovom Parlamentu prije šest, sedam godina, gde ga je visoki predstavnik povukao. A ne bih isključio uticaj određenih međunarodnih faktora na tog, na mene ne mogu uticati i nisu mogli nikad, ovaj, na tog zamjenika tužioca, šta je Simeunovićka, o da, pokrene da zaprijeti predstavničkoj vlasti. Dakle, da zaprijeti ... i to govori opravdanost današnje rasprave, ovo što ste Vi rekli, da nije dobro bilo raspravljati, to je fantastično bilo što je gospodin Mehmedović postavio ono pitanje što se malo čulo o tim stvarima. Da je ovaj Parlament sebe doveo na niske grane, na niske grane. 89 Ne bih se složio sa gospodinom Džaferovićem da se ne može raspravljati o individualnim stvarima ako prelaze u opštu pojavu. Ako je to opšta pojava onda ovaj Parlament može o tome raspravljati, a ne može raspravljati o pojedinačnim slučajevima, naravno. Jer nezavisnost suda ustvari nije nezavisnost sudova, nego nezavisnost sudija u rješavanju konkretnih stvari, to je suština stvari. Ali čini mi se da ovdje, opet se mješa Anglosaksonsko pravo, neko je tu dobacio, dajte vi pokrenite protiv, pokrenite protiv i td. ona je to poslušala i radi po datim instrukcijama. Ali prihvatam sve ovo što je predložio Kolegij. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić, rasprava. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege. Pa da ne bude sad da ja podržavam prvo gospodina Živkovića što je on evo i šef meni i iz mog kluba, ali šta znači, evo podržavam Vas, gospodine Ljubiću, podržavam i sve ovo što je rekao gospodin Kunić, gospodin Belkić. Šta znači ako ovo primimo k znanju? Mogli su napisati ovdje šta god oni žele, da vas podsjetim na tri stvari. Dakle, ovdje je u Parlamentu nekoliko puta postavim poslaničko pitanje i ne dobijem nikad odgovor, podnesem krivičnu prijavu, odnesem direktno u Tužilaštvo, ne u Parlament, ko je ukrao Dejtonski sporazum? Ukrao nam državu neki ljudi, alo nema Dejtonskog sporazuma, nema države. Uvaženi moj kolega i šef kluba, naravno moram oslovljavati titulama, jer možda se nadam sljedećem mandatu, ko zna,
A možda budeš i uhapšen,. SLAVKO-
a možda budem i uhapšen, naravno, napravi kopiju svih dejtonskih sporazuma i svi vi izađete iz sale, ja se vratim i vidim ja ostalo 25 onih dejtonskih sporazuma, neće ljudi da nose, nikog ne iteresuje prevod. Eto, došli kao da, ali da ne idem tako. E sad gledajte, odnesem ja sledeću krivičnu prijavu kako je nestao i to protiv NN lica, jer da sam ja znao ko je ukrao Dejtonski sporazum, ja bih podnio, da sam znao ko je ukrao Sporazum CEFTA, ja bih podnio protiv tog izvršioca, ali je NN, direktno u Tužilaštvo ja odnesem. Nema ovdje u Izvještaju. Pa ovdje pet puta otvarao to pitanje, ljudi gdje je Sporazum CEFTA? Ode Hrvatska sad u EU, nije ona članica CEFTA-e a moramo s njima trgovati, kako ću sad ako nemam Sporazuma CEFTA, ne znam šta tamo piše, mada sam tada bio predsjedavajući komisije, pa sam eto znao nešto iz toga. I da još vratim jednu stvar, da se založim, ono što traži gospodin Živković i gospodin Ljubić i evo gospodin Niko, njega sam maloprije zaboravio, i gospodin Belkić, da otvorimo raspravu kad ovi dođu, pa da ih pitam – 2005. godine dobijem Odluku Ustavnog suda u svoju korist na apelaciju koju sam uložio i po njihovom Pravilniku, pošto oni rade bez zakona, kako je rekao uvaženi profesor Kunić, nema zakona i oni su dužni po tom da prate izvršenje svojih odluka u roku od godinu dana i ništa naravno ne urade i opet po istom sistemu, tada kao političar napišem 90 krivične prijave i direktno, ne ovdje, ne na pisarnicu, ne poštom s Pala, nego direktno u Tužilaštvo i tužiocu na sto – potpišite glavni tužioče Marinko Jurčeviću da ste ovo primili. Potpiše čovjek, imam kopiju i ništa ne urade. Protiv lica gdje oni u odluci navode koja su odgovorna lica i sad dobijem ja Izvještaj 2012. – 2013., pa valjda kad smo im samo povećali budžet u ovoj 2013. godini i to nikad neću sebi oprostiti što sam ono preskočio, ko mi ono podvalio pa nisam gledao da glasam, da se samo njima poveća budžet. E zato podržavam da se ova rasprava nastavi, a da ove stručne službe, to je dobro gospodinu Živkoviću na um palo, naše pripreme koliko je to dopisa i naših poslaničkih pitanja otišlo prema Tužilaštvu i Sud na koje nikad dobili nismo odgovore, a oni imaju to u administraciji, pa kad dođe ta gospoda tamo koja treba da sjedi, a ne ovi CCI pa da ih pitam ili ako treba nek sjede ovdje umjesto mene, pa da kolegijalno vodimo raspravu i razgovor. Ako ih ne smijem to pitati, ja onda ne znam šta je moja uloga u Parlamentu i ko je to nezavisan. Oni su nezavisni od svakoga, najviše od nas, ali nisu nezavisni od onih protiv kojih treba da se bore, ovo što nam napišu dopis ovaj, dopis onaj, dopis primili k znanju. Ma šta će mi više k znanju, uradite nešto bez mog znanja, ali uradite iz domena svoje profesije i ono što vam nalaže zakon. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Lazar Prodanović, rasprava. Izvolite.
Neću, neću ništa novo reći, ali ću samo da napomenem da ovo ukazuje na ključni apsurd komičnosti ključnog temelja države, dakle jednog od ključnih stubova države. Komičnosti, recimo, u pismu u kome se traži da je potrebno da se dostavi podatak ko je činio Parlamentarnu skupštinu i to navodi period, da je makar mandatni period naveden i nakon toga, odnosno sadašnje stanje, to uopšte nije bitno i potrebno je da po ovom zahtjevu postupite u što je moguće kraćem roku. Apsurd je situacija da tužilac Tužilaštva ponižava još jedan ključni temelj države, tj. Parlament i zkonodavnu vlast sa ovakvim. Da bude još veći apsurd što to ukazuje na apsurdnost o vrlo sumnjivom načinu izbora ovakvih ličnosti. Ja bih ovo razumio da je glavni tužilac napisao, jer se obraća najvećem i uvjeren sam da nikada glavni tužilac ovako nešto ne bi napisao. Nas je tužilac Tužilaštva stavio u jednu funkciju goru nego što se u prethodnom sistemu radilo, ako se sjećate prema aferi „Sudija“ ili još goru koja je ovdje bila vrlo smiješna u odnosu da je ovaj Parlament jazbina jazavaca, jazavaca kojima ovaj tužilac tuži, sudi, odnosno za koji ovaj tužilac priprema optužnicu da budu pritvoreni. E to ni u jednoj državi na svijetu ne bi bilo moguće, makar ovakav način, dakle on nas tuži, ali i ovo mogo uraditi samo ljudi koji nisu niti tužioci, niti pravnici, već su vjerovatno, vjerovatno doživotno frustrirani osjećajem, osjećajem koja je pozicija političara ili zakonodavca. Ne znam uopšte ličnost, ali sam duboko uvjeren ako bi se analiziralo da bi se došlo do toga. Nažalost, mali broj časnih izuzetaka je u tužilaštvima i sudovima na nivou BiH. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, replika. Izvolite. 91
Ja sam mislio, gospodine predsjedavajući, da neće biti potrebe da više ustajem da govorim, da će to biti jasno, međutim vidim da stvari idu u onom smijeru u kojem mislim ne bi trebale da idu i zato ću ja kazati sad još nekoliko rečenica u replici, evo recimo mom uvaženom kolegi Lazaru Prodanoviću. Dakle, niko od članova ovoga Parlamenta ne može krivično, niti građanski odgovarti za ono što uradi u vezi sa obavljanjem funkcije člana Parlamenta. Najmanje za ono što izgovori i za ono za što glasa na način na koji je glasao. Ovo je ustavni princip i ovo je princip koji je potpuno jasno stavljen, ne bez razloga, u Zakon o imunitetu. I ja sam potpuno svjestan, bez obzira što se sa mnogim kolegama ovdje ne slažem po mnogim konkretnim pitanjima kojih se dotiču i ovi dopisi, dakle da niko od članova Parlamenta ne može ni krivično, ni građanski odgovarati i to je najviši stepen imuniteta koji postoji u ovoj državi. Mislim da Vijeće ministara neme ovaj imunitet kada je u pitanju krivična odgovornost, nego samo građanska odgovornost, istina sad se u ovom trenutku ne mogu sjetiti za Predsjedništvo BiH, morao bih konkretno pogledati Zakon o imunitetu da li se odnosi na obje ove stvari. I ja kada sam, uvažene koleginice i kolege, govorio ovo o čemu sam govorio, nisam uopće govorio zbog toga hoće li ovaj Parlament i njegovi članovi doći pod udar ili ne, ne može dakle doći, ali sam govorio o pravu tužioca da istraži zašto se ne izvršavaju odluke Ustavnog suda i da u skladu sa Ustavom BiH i zakonima ove zemlje donese odluku i zato sam rekao - tačka. Ovo sam morao kazati da vam pojasnim šta je značilo kad sam kazao – da sam potpuno svjestan kompletne, dakle, situacije, to mi je dakle potpuno jasno. I imao sam potrebu da ovo sada ovdje dopunim. Pustite ljude neka rade svoj posao i neka odgovaraju za svoj posao, postoji Ustav, postoje zakoni, postoji dakle sistem i molim vas svi smo dužni da se u okviru tog sistema ponašamo. Toliko, hvala vam.
Uvaženi zastupnik Milorad Živković, zamjenik predsjedatelja, replika. Izvolite.
Ja mislim uvaženi kolega Džaferoviću da iako to, da kažem, riječima kažete na veoma primjeren način, nemate dobre argumente da branite ovakav pristup. Ako mi iz ovoga Parlamenta nekoliko mjeseci prije pitamo to isto Tužilaštvo – kako ste se odnosili prije prema predmetima koji su od '97. godine bili, da vidimo da li je ovo presedan u vezi sa Parlamentarnom skupštinom ili ima principijelni dosadašnji rad Tužilaštva. Ne dobijemo nikakav odgovor, pa ne možete od nas onda tražiti da ne komentarišemo takav rad Tužilaštva i da se pitamo da li je to politički pritisak na ovaj Parlament. Istovremeno kada govorite o tome da izvršna vlast je u ovome dopisu cilj, a ne Parlament, ne bi ...
Nisam ja to rekao.
Ne bi, zato što parlamentarci po Ustavu ne mogu da budu gonjeni. Ne trebalo od Parlamenta onda da se traži ko je bio u sazivu Parlamenta, ne bi trebali da se traže zapisnici sa Kolegija ili da se od mene traži da objasnim šta to znači – adekvatno rješenje. Kao što ni ja ne 92 tražim da se objasni u Ustavu šta znači – visokomoralni pravnik da može da bude član Ustavnog suda itd. itd. Znači, nemate dovoljno argumenata da ovdje branite, iako u kontinuitetu branite sudstvo i ja poštujem Vaš stav, ali u ovom konkretnom slučaju mislim da ste u manjini. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Milica Marković, replika. Izvolite.
Moja replika se odnosi na izlaganje kolege Džaferovića. Pa mene uopšte ne čudi to što Vi tako zdušno branite poziciju tužioca i ovoga što je on napisao, ali me čudi Vaš odnos i pristup ovako kao našeg kolege poslanika u ovom Domu, da svojom diskusijom pokazujete da Vi izgleda apsolutno ne razumijete koja je namjera u ovom dopisu i ovakvom odnosu tužioca u ovim pisanijama sve koja je dostavio. I držite nam lekciju o tome šta nas štiti kao poslanike, koja su naša prava po Zakonu o imunitetu i ostalo šta, kakve su nam prinadležnosti u tom smislu, kao da mi to nismo čitali. A i ne radi se o tome uopšte da se ovdje neko plaši da će biti zatvoren ili da će ga preslušati neko iz SIPA-e ili tužilac lično pred sobom za ono što smo izgovorili ili za što smo glasali, nego se radi o suštinskoj stvari da jedan tužilac uzme, da kažem, da gospođu lično poznajem i poznajem zato što je iz Bijeljine i zato što znam njenu i advokatsku karijeru, a to bi voljela da bude ovdje lično prisutna, pa da i o tome porazgovaramo, ko se usuđuje da postavlja i iznosi ovakve postupke i ovakve stvari da iznosi pred Parlament. Dakle, radi se o suštinskoj stvari da jedna takva osob želi da ponizi Parlament i najviši zakonodavni organ u ovoj zemlji. O tome se radi, a ne o tome da li tužilac ima pravo da traži, on se prema ..., u ovom što je izrekao i što je napisao, odnosi se kao da je ovaj Predstavnički dom Upravni odbor nekog preduzeća ili firme, pa sad trebe pregledati i pročešljati kad je ko bio na sastanku, šta su odlučili, šta su glasali, šta su radili. Mislim to, to je tako jedan ponižavajući odnos, moram da uptrijebim tu riječ, mada nije adekvatna ni za ovaj Dom ni u ovoj situaciji, ali to je tako ponižavajući odnos prema najvišem zakondavnom organu u ovoj zemlji i ja zaista ne razumijem da Vi ne shvatate, ne mogu da shvatim da ne razumijete koja je namjera i šta se traži iz ovog dopisa. Nego nam držite lekcije tu šta, da li se mi plašimo i da li možemo biti krivično gonjeni i da li ćemo odgovarati ili ne. Pa mislim nismo mala djeca i uvažite tu činjenicu bar da neki, neko duži vremenski period osim Vas u ovom Parlamentu je i poslanik i čitao je Zakon o imunitetu i zna koje su mu prinadležnosti.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mato Franjičević.
Pa, ne mislim ja da je kolega Džaferović, ovaj, čak ni implicirao ovo o čemu Vi, kolegice Marković govorite, ali ne slažem se s njegovim zaključkom, vrlo je jasno naravno da, da nije ovdje u pitanju Parlament, Parlamentarna skupština BiH ovdje je u pitanju sustav. Tužiteljstvo koje se ponaša ovako, potpuno neadekvatno, potpuno nepismeno, potpuno, ne znam koju riječ upotrijebiti, 93 politički slijepo. Mora djelovati na način da razgrađuje sustav ove zemlje i to je u pitanju i to je ono što je na neki način kritično. Ako bilo kome nije jasno da je ovakav pristup, ponavljam još jednom, potpuno nepismen pristup jednoj konkretnoj, jednom konkretnom problemu ne izvršavanja, ne realiziranja odluke Ustavnog suda, de fakto i de jure udar na same temelje parlamentarne demokracije kao političkog poretka. Mislim, nemoguće je, mislio sam da mogu odšutjeti do sljedeće sjednice kad ćemo povesti pravu, adekvatnu raspravu na ovu temu, ali zaista nisam mogao šutjeti da, da ne kažem ovo. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Lazar Prodanović, replika. Izvolite.
Mom kolegi Džaferoviću, ne sporim ovaj i svi mi znamo to šta se može za izgovornu riječ i na koji način u Parlamentu i kako, da se ne može odgovarati. Ali ovdje ima jedna apsurdna situacija, da je osoba, dakle tužilac najviše tužilačke institucije u ovoj zemlji preuzeo funkciju advokata. I veoma mi je drago što je koleginica Marković, od nje sam sada to tek čuo, to može samo tužilac u poziciji advokata u Tužilaštvu BiH iz RS-a. I on nije imao namjeru da uhapski sve, ali makar ⅓.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić, replika. Izvolite.
Dakle i ja bih sad mogao reći drugačije, ovaj gospođa Marković kaže – Džaferović je poznat što se zalaže sa sudstvo i ovo. A Vi ste poznati što se zalažete da ukinete to sudstvo, je li tako, državno i tužiteljstvo. Mislim da, da ne bude zabune, je li. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Naravno. Ali molim vas, dakle ja sam se javio zbog jedne druge stvari. Vi ste nama danas stavili prepisku koja je stara mjesec i po, dva. Ja prvi put čujem da postoji prepiska, da neko pita za mene kako sam ja glasao, ja prvi put čujem, ali nemam ja tog papira o kojem Vi pričate. Sticajem okolnosti ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 94
Zahvaljujem se. Molio bih kolegice i kolege zastupnike da slušamo pozorno naše kolege koje imaju raspravu ili repliku. Sljedeća replika Drago Kalabić. Izvolite.
Ja sam cijelo vrijeme očekivao da će ovo biti završeno u skladu sa namjerom da idući put nastavimo raspravu, ali kako vidim da mi ipak idemo prema Kočiću i da će ova država cijela biti jednog dana po Kočiću, bez obzira da li se to svidjelo nekome ili, biće onako kako je to umni čovjek Petar Kočić predvidio. Ne mogu da shvatim jedno, jedino da ove ljude proglasimo gore lažovima. Pa znamo mi šta znači kad se ljudi pobiju u kafani i nastane belaj i tužilac kaže, daj popiši mi, jedan od njih sutra neće dočekati zoru u kući. Od kad je svijeta i vijeka tako je bilo. Nikad on džabe to nije pisao ili je budala. Mislim, o čemu, ja ne razumijem kako neko ima obraza braniti nebranjivo. On nije tražio šta smo pojeli, nije tražio kakve nosimo kravate, tražio spisak. Kad tužilac traži spisak to je istražna radnja. On se ne bavi, on nije maneken, on nije na izboru za mis. Čovjek traži da hapsi. I svi njegovi spiskovi, logično on je plaćen da ti spiskovi završe hapšenjem, ako ne završe hapšenjem onda ne zna raditi, onda je promašen slučaj, on je za to plaćen. Mi smo podržavali i tražili ta hapšenja, ne znajući da on neće tamo nikog hapsiti nego kao što ja ne bi vas pohapsio. Je li ko, gledali ste tri karte za Holivud, hapsi redom milicijo narodna i brata i oca i mater i Miki Manojlović u onoj čuvenoj ulozi, sve redom, ženu, sestru i sve, nije 95 čovjek htjeo da uopšte prebira nego najlakše je tako, ko će, zakone, čuj pratiti zakone pa da vidim da je nešto po zakonu, ne po zakonu. Ako nađete i u jednom parlamentu svijeta, ja mislim da ni u Africi nema, da je tužilac tražio spisak članova Parlamenta u istražnom postupku, ja mislim ko to nađe ja ću prestati pričat. Znači, nije on pitao da se u formi obavještenja na koje ima pravo za neprovođenje odluka Ustavnog suda, da se raspita šta je Parlament uradio pa da prati nekakav slijed događaja, ne on traži spisak članova Parlamenta. Potpuno je jasno zašto traži, jer je vjerovatno naumio, pa slušajte ja znam neki ovdje navijaju vjerovatno iz unutarstranačkih razloga evo, jel' to znači za provođenje presude Suda u Strazburu da će biti pohapšena šestorica ili sedmorica lidera. Pa jel' nije logično, šta će drugo sa njima, ovo ide u tom pravcu, ili četvorica ili svi što su učestvovali. Čekajte, jel' ljudski da provodimo odluke? Jeste, Suda u Strazburu. Ja mislim, da u skladu, to je rekao, ono što je rekao kolega Kunić, a završiti s onim što je rekao kolega Franjičević, u tome je ključ. Ovdje postoje ljudi, ovdje postoje paralelni centri moći, ovdje postoje ljudi koji ne drže ni do države, niti misle da je ovo država i tako se ponašaju. Ovo samo neko ko ne misli da smo mi išta može napisati. I oni ne misle da smo mi išta. I ja mislim da tako i rade. Znači, mogu razumjeti špekulaciju, pretpostavku, ali ljudi napisali kao crno na bijelo, neko reče, gospodin Belkić - nije vidio. Ali gospodine Belkiću morate onda ili reći da oni lažu ili da Vi zaista nevjerujte da oni imaju taj papir. Slažem se da evo treba da ga
nije uključen mikrofon
E ako vjerujete, na tom papiru ste Vi na spisku i to vrlo visoko, povisoko, išli su, išli su tamo da vide ko je bio, imao veze sa komunistima, sa UDBOM, sa ne znam ni ja čim. Znači, i onda dolazimo u situaciju, naravno da članovi Vijeća ministara ...
Vrijeme uvaženi zastupnik, replika je bila.
Završavam. Naravno da članovi Vijeća ministara ne mogu imati tu vrstu imuniteta, jer znamo o čemu i kako glasaju, a da ljudi u Parlamentu imaju problem zbog toga kako glasaju. I ovo je direktan, direktan pritisak na način glasanja u Parlamentu neviđen na ovom prostoru, neviđen. Sigurno nećete naći primjera, nemate pravo nikoga pitati kako glasa. Ne smijete ga spomenuti ni u kakvom kontekstu. Ovdje se postavlja pitanje da smije, da može i da razmislimo kako ćemo glasati, sljedeći put će neko lisicama zveckati na ulazu i da kaže, vidi, vidi danas ima ono moje na Parlamentu, vidi kako ćeš ti da se ponašaš. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem se. 96 Samo želim reći na ovu raspravu da šestorka svojim ponašanjem želi težište odlučivanja prebaciti u institucije sustava. Uvaženi zastupnik Mladen Bosić, rasprava. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja mislim da ovo nije rasprava o Tužilaštvu i o pitanjima i prepisci sa Tužilaštvom, nego rasprava o Parlamentu BiH u ovom Domu o našem statusu, o našem samopoštovanju i treba da se zapitamo što smo došli u sutiaciju da svako može ovdje da pljune na legitimno izabranog predstavnika, 42 predstavnika iz čitave BiH. Najviše glasova je trebalo za ove ljude da budu poslanici ovdje. I zašto je ovaj Dom došao u tu situaciju da može svako da se istresa na njega, tako smo imali priču o CCI i sad se vraćamo na početak rasprave. Ono što smo pričali kako je došlo do toga da ovaj Dom bude tako srozan i naš ugled bude na tom nivou na kojem jest. Jesmo li mi zaslužili to ili ne? Ali ovo je odlična prilika da se otvori rasprava o tome unutar nas – Šta treba mijenjati? Zašto je takva slika? Ko pravi tu sliku? I zašto smo mi ćutali svaki put kad bi bilo ko ovdje došao i rekao najveće pogrde na bilo kod od članova ovog Doma? I prvi put danas mi, uopšte stičemo, hrabrosti stičemo da kažemo u tački o CCI-u, ljudi stanite više, hoćete da srušite sistem, hoćete li anarhiju? Posljedica one priče od jutros je ova priča sad. Ova pisma su posljedica čitave atmosfere i čitave kampanje. I odlično je da se otvori priča o nama ovdje. Pa mi smo najviši zakonodavni organ. Mi možemo promijeniti na idućoj sjednici Zakon o Tužilaštvu, a ne oni nas da ispituju. Oni treba da ispituju ukoliko ima krivičnih djela i to je sve regulisano zakonom. Ali moramo vratiti sami sebi dignitet. I da vam kažem još jedan problem, ja ga možda nemam, sticajem okolnosti, ali da nisam predsjednik stranke imao bih. Priča oko donošenja odluka tipa Sejdić-Finci, da se čeka da neko drugi napravi sporazum, a da mi ovdje dignemo samo ruke je jedan dio ove priče oko našeg statusa. Prema tome ovo je odlično, ova tačka dnevnog reda je odlična ukoliko će zamisliti nas ovdje i oko našeg položaja i oko našeg ugleda i oko budućnosti ovog Doma. Hvala.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. I prije nego pređemo na 20. točku predlažem da se Dom izjasni o tome da se objedini rasprava o točkama od 20. do 28. dnevnog reda, jer se radi o davanju suglasnosti za ratificiranje sporazuma i ugovora. I stavljam ovaj prijedlog na izjašnjavanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo sa 31 glasom za, bez glasova protiv, bez suzdržanih odlučili da objedinimo raspravu o točkama 20. do 28. 97 Ad. 20. – 28. Davanje suglasnosti za ratificiranje sporazuma Mišljenja nadležnog Povjerenstva za vanjske poslove ste dobili. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu i dajem stanku od pola sata da se pripremimo za glasovanje. Dakle, evo sugestije iz Kolegija, dakle da to bude za 20 minuta, pola šest. [[PAUZA]]
nije uključen mikrofon
Pojedinačno, ok. Glasujemo o Amandmanu I zastupnice Aleksandre Pandurević. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da ovaj amandman nije dobio prostu većinu i na taj način nije usvojen. Glasujemo o Amandmanu II Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram sa 14 za, 20 protiv, 4 suzdržana takođe ni ovaj amandman nije dobio prostu većinu. Prelazimo na glasovanje o Amandmanu III Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram sa 18 za, 19 protiv, 1 suzdržanim ni ova amandman nije dobio većinu.
nije uključen mikrofon
Prelazimo, dakle na glasovanje o amandmanima o IV, V i VI u paketu. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram sa 14 za, 21 protiv, 3 suzdržana ovi amandmani takođe nisu dobili prostu većinu. Sada glasujemo o Prijedlogu amandmana zastupnika Beriza Belkića. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram sa 14 za, 16 protiv i 6 suzdržanih ni amandmana Beriza Belkića nije dobio potrebnu većinu. I sada glasujemo o Prijedlogu zakona u drugom čitanju sa amandmanima sadržanim u Izvješću nadležnog povjerenstva. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram 17 za, 20 protiv, 1 suzdržan, dakle Zakon nije dobio potrebnu većinu i na taj način smatra se odbijenim. 99 Prelazimo na 6. točku – Izjašnjenje o određivanju novog roka za dostavu izvješća o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona BiH ili o obustavi zakonodavnog postupka – predlagatelj: Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava, prava djeteta, mlade, useljeništvo, izbjeglice, azil i etiku. Glasujemo o modificiranom prijedlogu zaključka Ustavnopravnog povjerenstva koji glasi – Rok za dostavu izvješća o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona BiH produljuje se do 6 mjeseci. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram, sa 35 glasova za, bez glasova protiv, sa 2 suzdržana, uz dovoljne entitetske većine, usvojen je prijedlog zaključka. Prelazimo na točku 7. – Izjašnjenje o određivanju novog roka za dostavu izvješća o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom Bosne i Hercegovine ili o obustavi zakonodavnog postupka – predlagatelj: Vijeće ministara BiH. Glasujemo o prijedlogu da se rok za dostavu izvješća produlju do naredne sjednice Doma. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram, sa 37 glasova za, bez glasova protiv, 1 suzdržanim, uz dovoljne entitetske većine, ovaj prijedlog je usvojen. Prelazimo na izjašnjavanje o točki 8. – Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o parlamentarnom nadzoru u području obrane i sigurnosti Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost BiH (zakon u drugom čitanju). Glasujemo u drugom krugu o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram, za 27 glasova za, 11 protiv, bez suzdržanih glasova, uz dovoljnu entitetsku većinu iz Federacije ali 11 glasova protiv iz entiteta RS, ovaj Zakon nije usvojen, ovaj Prijedlog zakona nije usvojen. Prelazimo na točku 9. – Prijedlog zakona o odgovornosti za nuklearnu štetu – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje). Glasujemo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da je, sa 38 glasova za, bez glasova protiv, bez suzdržanih glasova, uz dovoljne entitetske većine, Prijedlog zakona u prvom čitanju usvojen. Prelazimo na točku 10. – Izvješće o aktivnostima Ureda za reviziju institucija BiH za 2012. godinu. Glasujemo o usvajanju Izvješća s Mišljenjem Povjerenstva za financije i proračun i zaključkom sadržanim u njemu. Treba li ga čitati? 100 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo, sa 38 glasova za, bez glasova protiv, bez suzdržanih glasova, uz dovoljne entitetske većine, usvojili Izvješće. Sada glasujemo o prijedlogu zaključka zastupnice Dušanke Majkić, prvi zaključak. Treba li ga čitati? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Nećemo u paketu. [[zajednička diskusija]]
Ok, Kolegij zaključuje da se glasuje odvojeno. Glasujemo o zaključku 1 zastupnice Dušanke Majkić. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo, sa 29 glasova za, 6 glasova protiv, 3 suzdržana, uz dovoljne entitetske većine, usvojili zaključak 1 Dušanke Majkić. Prelazimo na izjašnjavanje o zaključku 2. zastupnice Dušanke Majkić. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo, sa 21 glasom za, 10 protiv, 7 suzdržanih, uz dovoljne entitetske većine, usvojili i zaključak 2 zastupnice Dušanke Majkić. Prelazimo na izjašnjavanje o točki 11. – Izvješće o radu Pravobraniteljstva BiH za razdoblje 01.01.2012. – 31.12.2012. godine. Glasujemo o usvajanju Izvješća. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo, sa 32 glasa za, bez glasova protiv, 5 suzdržanih, uz dovoljne entitetske većine, usvojili Izvješće Pravobraniteljstva. 101 Prelazimo na točku 12. – Izvješće o radu Državnog regulatornog povjerenstva za električnu energiju BiH u 2012. godini. Glasujemo o usvajanju Izvješća. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo, sa 35 glasova za, bez glasova protiv, 2 suzdržana, uz dovoljne entitetske većine, usvojili Izvješće. Prelazimo na izjašnjavanje o točki 13. – Izvješće o radu Upravnog odbora Izvozno- kreditne agencije BiH za 2012. godinu. Glasujemo o usvajanju Izvješća. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo, sa 34 glasa za, bez glasova protiv, 1 suzdržanim, uz dovoljne entitetske većine, usvojili Izvješće. Sada glasujemo o prijedlogu zaključka zastupnika Mladena Ivankovića Lijanovića. Treba li ga čitati? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne treba, ok. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram, sa 5 glasova za, 20 protiv, 12 suzdržanih, ovaj zaključak nije dobio podršku. Prelazimo na točku 14. – Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o inicijativi zastupnika Šemsudina Mehmedovića s 42. sjednice Zastupničkog doma, održane 14.02.2013., koja glasi „Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma, upućujem zastupničku inicijativu da Parlamentarna skupština BiH obavi raspravu o preprekama i šansama za ulaganje u Bosnu i Hercegovinu, te da Vijeće ministara BiH pripremi polazni materijal za raspravu“. Glasujemo u drugom krugu o inicijativi. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da, sa 25 glasova za, 13 protiv, bez suzdržanih, ali uz 13 glasova protiv iz entiteta RS, ova inicijativa nije dobila podršku. Prelazimo na točku 15. – Razmatranje inicijative zastupnika Senada Šepića s 44. sjednice Zastupničkog doma, održane 14.03.2013., koja glasi Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH i Konferenciju ministara obrazovanja BiH da, u roku od 60 dana, izrade preciznu uputu o potrebnom materijalu za svaki školski predmet, u skladu s preporukama Svjetske zdravstvene organizacije, prema kojoj će maksimalna težina školske torbe s priborom i opremom biti ograničena na 10% tjelesne težine djeteta“. Glasujemo o inicijativi. 102 Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram, sa 25 glasova za, 13 protiv, ali bez dovoljne većine iz entiteta RS, u prvom krugu ova inicijativa nije dobila podršku. Idemo, dakle u glasovanje u drugom krugu. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram, sa 25 glasova za, 13 protiv, bez suzdržanih glasova, ali sa 13 glasova protiv iz entiteta RS, ova inicijativa nije dobila podršku. O točki 16. se ne glasuje jer je odlučeno da se uputi nadležnom povjerenstvu. Isto se odnosi i na točku 17.. Ja bih sugerirao da i ovaj prijedlog zaključka kolege Belkića takođe razmotri nadležno povjerenstvo, ukoliko se kolega Belkić slaže?
nije uključen mikrofon
Dobro. Prelazimo na točku 18. – Imenovanje Ad hoc povjerenstva za provođenje postupka imenovanja Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije BiH (odgođena rasprava na 46. sjednici Doma, održanoj 28.03.2013.). Glasujemo o prijedlogu odluke o osnivanju Ad hoc povjerenstva. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo, sa 31 glasom za, 6 glasova protiv, 1 suzdržanim, uz dovoljne entitetske većine, donijeli odluku o osnivanju Ad hoc povjerenstva. Prelazimo na točku 19. – Informacija o dopisima Tužiteljstva Bosne i Hercegovine (sukladno zaključku Zajedničkog kolegija obaju domova Parlamentarne skupštine BiH s 19. sjednice, održane 16.04.2013.). Glasujemo o prijedlogu zaključka zastupnika Milorad Živkovića. Treba li ga čitati? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da je, sa 35 glasova za, 1 glasom protiv, 2 suzdržana, uz dovoljne entitetske većine, usvojen ovaj zaključak, što znači da se rasprava odgađa do sljedeće sjednice. 103 Prelazimo na izjašnjavanje o točkama od 20. do 28. Najprije stavljam na glasovanje prijedlog da se o točkama od 20. do 28. Izjašnjavamo u paketu. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo, sa 36 glasova za, bez glasova protiv, 1 suzdržanim, uz dovoljne entitetske većine, odlučili da se izjašnjavamo u paketu o točkama od 20. do 28. A sada glasujemo o davanju suglasnosti za ratificiranje sporazuma i ugovora. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo, sa 38 glasova za, bez glasova protiv, uz dovoljne entitetske većine, dali suglasnost za ratificiranje sporazuma i ugovora. Kolegice i kolege zastupnici s obzirom da do Uskrsa koji se slavi po Julijanskom kalendaru, i svim pravoslavcima naravno, nećemo imati sjednice, zato ja, evo s ovoga mjesta čestitam Uskrs svim vjernicima koji ga slave po Julijanskom kalendaru, posebice našim kolegama pravoslavcima. Zaključujem 47. sjednicu Zastupničkog doma. Napominjem da je naredna sjednica planirana za 23. svibnja 2013. godine. Hvala na suradnji. Sjednica završena u 18:05 sati.