Poštovane dame i gospodo, uvaženi zastupnici, poštovani gosti otvaram 16. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. /
Na sjednicu su pozvani naši gosti predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i veleposlanstava u BiH koje redovito prate rad našega Doma i predstavnici medija. Na sjednicu su pozvani i predstavnici Visokog, sudbenog i tužiteljskog vijeća BiH, Povjerenstva za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije Parlamentarne skupštine BiH i Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije čija su izvješća na dnevnom redu današnje sjednice. Srdačno pozdravljam sve naše zastupnike i naše goste. Želim napomenuti da smo obaviješteni da predsjedatelj Vijeća ministara BiH, gospodin Denis Zvizdić, nije u mogućnosti nazočiti sjednici zbog službenog putovanja u Beč, takođe napominjem i da je zamjenik ministra vanjskih poslova, gospodin Josip Brkić, poslao obavijest da zbog službenog puta nije u mogućnosti nazočiti sjednici. Takođe svoju odsutnost opravdali su i zastupnica Milica Marković, zastupnik Saša Magazinović, a kašnjenje su najavili zastupnici Željko Komšić i Safet Demirović. Prema informaciji naše službe u ovom trenutku nazočno je 36 zastupnika, znači imamo kvorum za rad i odlučivanje. Kao što je naznačeno, znači u pozivu sjednice, u skladu sa člankom 171. Poslovnika na početku sjednice a prije rasprave o dnevnom redu, zastupnicima će biti omogućeno postavljati zastupnička pitanja u usmenom obliku. Sukladno članku 172. Poslovnika najave za postavljanje zastupničkih pitanja u usmenom obliku dostavili su sljedeći zastupnici: Šefik Džaferović predsjedatelju Vijeća ministara BiH, Fehim Škaljić predsjedatelju Vijeća ministara, Hazim Rančić predsjedatelju Vijeća ministara i ministru sigurnosti BiH, Staša Košarac predsjedatelju Vijeća ministara BiH i ministru sigurnosti. Ove najave, sukladno članku 172. Poslovnika dostavljene su predsjedatelju Vijeća ministara i onom članu Vijeća ministara na koga se pitanje odnosi.Takođe želim podsjetiti da je osiguran izravni TV prijenos ovog dijela sjednice, sukladno članku 171. stavak 1. Poslovnika. Sada možemo početi sa postavljanjem zastupničkih pitanja i davanjem odgovora. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, pitanje postavlja predsjedatelju Vijeća ministara BiH. Izvolite. 2
Gospođo predsjedavajuća, poštovane koleginice i kolege, dame i gospodo. Moje pitanje je upućeno zapravo Vijeću ministara BiH, tako je precizno u pitanju navedeno i pitanje glasi: - Koja institucija BiH je zadužena da vrši nadzor nad graničnim prijelazima BiH? Da li se ti nadzori obavljaju? Da li se o obavljenim nadzorima sačinjavaju izvještaji i kome se dostavljaju, te kakav je izgled graničnih prijelaza? Posebno me interesira ko je odgovoran za isticanje državne zastave na graničnim prelazima, njen izgled i stanje u kojem se nalazi? U zadnjih nekoliko godina, redovno kada prelazim državnu granicu BiH, doživim neprijatnost kada pogledam kako izgleda i u kakvom stanju je zastava BiH na mnogim graničnim prelazima. Tako je bilo i ove godine. Na jednom graničnom prelazu zastava BiH je istaknuta na jednom zahrđalom jarbolu, pocijepana, spuštena, spala zapravo sama na pola jarbola i oslonjena na neki grm koji je već izrastao u blizini tog jarbola. To je jedna tužna i sramna slika stanja obilježja BiH i prvog utiska koji se dobija kada se ulazi u BiH. Ako ništa, onda institucije BiH bar o tome mogu da povedu računa. Neka pogledaju kako se prema državnim obilježjima odnose susjedne države, pa neka se tako postupi i kada je BiH u pitanju. Tražim da se o ovome sačini poseban izvještaj, da se izvrši pregled svih graničnih prelaza, sačini poseban izvještaj o ukupnom stanju na graničnim prijelazima i o tome obavijesti ovaj Parlament. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem zamjeniku, gospodinu Džaferoviću. Budući da je sam rekao da je pitanje upućeno Vijeću ministara, iz Vijeća ministara, tko je od ministara tko će dati odgovor?
Može idući put to nije problem.
Evo konstatiram da je ministar sigurnosti, izvolite.
Poštovana predsjedavajuća i članovi Kolegija, uvaženi poslanici, dragi gosti. Ja sam samo htio, zbog ove neke pauze i nedoumice koja se vidim pojavila kad je u pitanju odgovor na ovo poslaničko pitanje, hoću da samo pojasnim jednu stvar i jednu situaciju, a onda možda kasnije da se, ili čisto informativno da vam kažem, pa onda kasnije da se zatraži konkretniji i širi odgovor na ovo poslaničko pitanje. Nadležni organ, nadležna institucija za uređenje i, kako bih ja rekao, gazdovanje nad graničnim prelazima je po zakonu Uprava za indirektno oporezivanje BiH, te stoga bi možda bilo onda, možda bi bilo najbolje rješenje da se direktno od Uprave za indirektno oporezivanje zatraži pismeni ili neka druga vrsta odgovora na ovo poslaničko pitanje. Čisto, više možda radi razjašnjenja. Hvala vam. 3
Hvala ministru sigurnosti. Da li kolega Džaferović želi? Izvolite.
Hvala Vam gospođo predsjedavajuća, hvala Vam na odgovoru na ovo pitanje. Naravno, ja nisam zadovoljan stanjem u kojem se nalaze granični prelazi BiH i stanjem kako izgleda i u kakvom je položaju i stanju zastava BiH na mnogim graničnim prelazima. Ja vas molim, stavite ovo na Vijeće ministara, dajte nalog da se pregledaju svi granični prelazi, nije skupo da se to dovede u red na svakom graničnom prelazu i da se vrši redovan inspekcijski pregled, kada je ova stvar u pitanju. Godinama se ljudi ovo dešava i niko ništa ne čini. Ja sam se odlučio iako ima mnogo prečih stvari, da ovo bude moje prvo pitanje na ovoj današnjoj sjednici, jer situacija je takva da ovo jednostavno, zbog sramote, ne smijemo više da trpimo, moramo da reagiramo. Hvala vam.
Hvala zamjeniku. Zastupnik Fehim Škaljić postavio je pitanje Vijeću ministara. Izvolite.
Uvažena predsjedavajuća, gospođo Krišto, čestitam Vam na preuzimanju mandata predsjedavanjem ovim uvaženim Domom. Uvažene dame i gospodo zastupnici, članovi Vijeća ministara pozdravljam vas i želim vam dobro zdravlje i plodonosan rad. Ja za danas bi želio da Vijeću ministara uputim jedno pitanje u kojem trebamo doći do odgovora, ali i do potvrde funkcije je li imamo mehanizam koordinacije. Zapravo, pitanje je o tome šta je to imovina BiH i svih njenih ustavnih oblika vlasti u drugim zemljama? To pitanje treba da da odgovore koji je to oblik imovine, kakva mu je vrijednost u knjigama, koja je orijentacijska procjena tržišne vrijednosti i kakav je pravni status? Ima li spora ili hipoteka ili nešto drugo? To po mom zahtjevu podrazumijeva nekretnine svih oblika uključujući i stanove, finansijska sredstva na računima banaka i to u dva perioda, onaj '91.-'96. i '96.-2015. godina i stanje intelektualnog vlasništva BiH i njegova zaštita. Pregled treba da iskaže stanje imovine BiH, entiteta, kantona i opština. Ja znam da se tu može reći da je to dio različitih nadležnosti, ali danas smo u prilici da o tome možemo govoriti drugačije. Zatim, imovina javnih preduzeća i preduzeća sa većinskim državnim vlasništvom. Šta je od toga prodato u ovom periodu od '96. i otuđeno, pod kojim uslovima, za koju cijenu i kome? Svakako odgovor na ovo pitanje traži saradnju više razina vlasti, što ne bi trebalo biti problem jer nas ovih dana izvršne vlasti
Vrijeme. 4
različih nivoa upozoravaju da imaju mehanizam koordinacije. Evo još samo rečenicu. Pa provjerimo to. Sadržaj odgovora i njegova argumentacija mogu potvrditi ili odbaciti prisutne špekulacije u neregularnostima u ovim oblastima. Odgovor očekujem do decembarske sjednice, obzirom na složenost pitanja. Hvala i izvinjavam se zbog produženja.
Hvala lijepa zastupniku Škaljiću. Budući da je pitanje postavljeno Vijeću ministara, a sami ste rekli da očekujete, da li očekujemo danas od nekoga od ministara da prokomentira ili ćemo
Ne očekujem danas.
Ne očekujete. Hvala lijepa. Onda očekujemo do naredne, kako ste sami rekli, odgovor. Sljedeće pitanje je upućeno predsjedatelju Vijeća ministara i ministru sigurnosti, zastupnik Hazim Rančić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovana predsjedavajuća, kolegice i kolege, uvaženi gosti, predstavnici medija. Da li postoji opasnost prelivanja izbjegličke krize iz susjednih zemalja u BiH? Da li nadležne institucije preduzimaju odgovarajuće preventivne mjere za slučaj prelivanja izbjegličke krize u BiH? Da li smo kadrovski i tehnički i u svakom drugom pogledu spremni da odgovorimo izazovu? Ukoliko se to desi, da li su institucije BiH spremne pomoći izbjeglicama, jer su i drugi pomagali izbjeglice iz BiH, naravno, sprečavajući sve one moguće i neželjene posljedice koje bi mogle doći sa ogromnim prilivom izbjeglica u BiH? Naime, svjedoci smo ovih dana dešavanja u susjednim državama, nije dobro ni tim izbjeglicama, ni tim ženama, ni toj djeci, a naravno i te države susreću se sa problemima. I ne samo naše dvije zemlje u susjedstvu, taj problem je mnogo izraženiji, pa evo mene interesuje da li smo mi spremni za eventualne probleme? Hvala.
Hvala zastupniku Rančiću. Obzirom da je pitanje upućeno, znači i predsjedatelju Vijeća ministara, evo i faktički Ministarstvu sigurnosti, ja pretpostavljam da će ministar. Izvolite ministre. 5
Hvala na pitanju. Uvaženi poslanici, kad je u pitanju ovaj problem i ova pojava, ja mogu da kažem ona nije odskora i ovaj problem je već prisutan nekoliko godina kad je u pitanju problem masovnog kretanja izbjeglica i migranata. I manje više je poznato da je nakon svih tih dešavanja dole u tom Afroazijskom regionu, došlo i pokrenut veliki talas i veliki broj izbjeglica koji uglavnom ide i žele da dođu u Zapadnu Evropu, odnosno u EU. Neke su procjene sada da je u poslednje vrijeme pokrenuto negdje između milionipo i dvaipomiliona migranata i da su u nekom obliku migracija, s tim da je u poslednjih, da kažem, nekoliko godina dvije ili tri godine taj talas masovnih i nekontrolisanih migracija išao uglavnom putem iz zemalja Magreba, da kažem tako, najviše preko Sredozemnog mora prema Italiji, prema dole najjužnijem ostrvu Lampaduzi i jedan dio je išao prema Grčkoj. Na neki način, nakon što je, hajde da kažem, tako i eskalirala ta ekonomska kriza u Grčkoj i određeni problemi, došlo je do masovnog pokreta migranata iz Grčke i stvorio se praktično jedan novi koridor masovnog priliva koji je išao iz tog ratnog ozdo regiona i uglavnom se radi o izbjeglicama iz Sirije, mislim negdje najmanje 80% je izbjeglica odnosno migranata iz Sirije, ovaj ostali dio najviše je iz drugih tih 20%, iz Afganistana, Iraka, Pakistana. Ima tu i migranata odnosno izbjeglica koje ubacuju se, da kažem, tako u te rute i te kanale iz zemalja koje apsolutno nisu zahvaćeni, da kažem, nekom ratnom krizom tipa Pakistana i td., koriste jednostavno tu priliku da dođu do Zapadne Evrope. Tako da se taj krak, da kažem tako, više sada na određen način preusmjerio preko Turske, određenog dijela Sredozemlja dole, Grčke, sad dalje iz Grčke preko Makedonije, Srbije i ide prema Mađarskoj. Naime, taj problem je eskalirao do te mjere da je praktično i pored svih pokušaja vlasti pojedinih zemalja da to zaustave nemoguće bilo, pa ste vidjeli da je u Grčkoj, pardon u Makedoniji, makedonska policija pa čak angažovana i vojska pokušavali da upotrijebe i određena sredstva za prisilno rastjerivanje i zaustavljanje, šok bombe i neka druga sredstva, ali jednostavno to nije dalo nikakvog rezultata, migranti i dalje preko Makedonije sada bez nekih većih problema idu prema Srbiji, a Srbija ih organizovano prebacuje na Sjever zemlje jer je isključiva njihova želja tranzit preko ovog područja i odlazak u Zapadnu Evropu. U Srbiji se zadržavaju, u Makedoniji relativno kratko, možda 6 do 8 sati koliko im je samo potrebno da pređu preko teritorije Makedonije i dolaze u Srbiju, ulaze dole u rejonu Preševa i Preševske doline, tu ima jedan prihvatni centar na kome se oni prihvaćaju, vrši se registracija
Vrijeme.
oh, pardon, koliko je to moguće, nisam znao izvinjavam se. I možemo reći sada da negdje u Srbiji ima između 90.000 i 100.000 tih migranata i da oni duže vremena borave tu i da zapravo još uvijek je aktuelna ta ruta prema Mađarskoj. Međutim, Mađari čine sve da zaustave i najvjerovatnije da će uspjeti da zaustave jer će negdje sad u posljednje vrijeme, procjene su neke, rasporediti oko 2.500 vojnika gore, bukvalno da zaustave taj koridor i posjeti onda realna opasnost da jedan krak tih migracija krene prema BiH. Mi procjenjujemo, pratimo tu situaciju, stalno smo u kontaktu sa nadležnim organima Republike Srbije, jednim 6 međunarodnim centrom dole u Makedoniji koga imamo našeg stalnog predstavnika, pratimo tu situaciju i na zadnjoj sjednici Savjeta ministara mi smo razgovarali o tom problemu i u okviru Ministarstva bezbjednosti, Interresorne jedne radne grupe mi ćemo do kraja ove sedmice donijeti jedan akcioni plan u kome će biti procjena preduzimanja svih mjera sa bezbjednosnog i sa humanitarnog karaktera. Imamo tačno isplanirane naše mogućnosti smještaja, prihvatnog tog smještaja tih ilegalnih migranata i pružanje najosnovnijih humanitarnih potreba od, da kažem tako, hrane, smještaja i medicinskih. Planirali smo to sve zajedno sa nekim međunarodnim organizacijama ovdje i ja se nadam da mi spremno dočekujemo ovaj problem ukoliko dođe, ali evo još uvijek za sada nemamo tog problema, ali postoji mogućnost da do toga dođe. Hvala, izvinjavam se.
Hvala ministru. Da li zastupnik želi dati komentar, zadovoljstvo odgovoru?
Da, hvala lijepo. Ministar je vjerovatno mislio dati jedan sveobuhvatan i sveopširan odgovor, pa je dosta vremena potrošio govoreći o situaciji u susjednim državama, što nije bio cilj moga pitanja. Na kraju se malo osvrnuo na stanje u BiH i o eventualnim procjenama i mjerama. Pa bih ja molio, obzirom da je vrlo malo govorio o ovome o stanju u BiH po ovoj problematici, ja bih molio ministra i Vijeće ministara, obzirom da je problem mnogo širi od resora jednog ministarstva, da mi dostave pisani odgovor. Evo i ovo šta planiraju i šta će uraditi, pa da to znamo.
Hvala zastupniku Rančiću. Zastupnik Staša Košarac, pitanje ministru sigurnosti BiH. Izvolite.
Poštovana predsjedavajuća, kolegice i kolege, članovi Savjeta ministara koristim priliku da vas pozdravim. Prije nekoliko dana mediji u BiH pozivajući se na zvanične izvještaje Sigurnosne obavještajne agencije Hrvatske, objavili su više nego alarmantan podataka prema kojima je broj radikalnih islamista iz BiH koji su se pridružili teroristima Islamske države u Siriji i Iraku, premašio 600. Vidi se da taj broj i dalje raste. S obzirom na to da se podaci iz ovog izvještaj bitno razlikuju od podataka koje smo u poslednjih nekoliko mjeseci imali priliku da čujemo od zvaničnika BiH koji su nadležni, odnosno onih koji se bave bezbjednosnim problemom, pitam ministra bezbjednosti – Koliko ima istine u iznesenim podacima i da li je tačno da i dalje raste broj lica iz BiH koji odlaze na ratište u Siriju i Irak? Ako su ovi podaci tačni, šta institucije BiH, zadužene za bezbjednost, preduzimaju da se zaustavi rast odlaska državljana BiH na pomenuta ratišta? Takođe pitam ministra – Koliko se takvih lica vratilo u BiH i šta su pravosudne institucije na nivou BiH preduzele da se prema takvim licima primijene nove odredbe dopunjenog Krivičnog zakona koji je na snagu stupio u junu 2014. godine a koji predviđaju višegodišnje zatvorske kazne za 7 lica koja se pridružuju stranim paravojnim i terorističkim organizacijama poput Islamske države? Još preciznije, da li je bilo koje lice pred Sudom BiH osuđeno na osnovu izmijenjenog Krivičnog zakona BiH koji se na snazi nalazi već više od godinu dana? Hvala.
Ministar sigurnosti.
Hvala. Ja sam pročitao negdje tu informaciju u medijima, da su hrvatske obavještajne službe dale, da postoji takva informacija hrvatskih obavještajnih službi na, negdje preko 600 osoba državljana BiH se nalazi na ratištima dole i čisto, da budem iskren, sumnjam da je to zvanični podatak hrvatskih obavještajnih službi, mada je bio medijski takvi izvještaji i da su se pozivali na hrvatske obavještajne službe. Mi imamo saradnju sa hrvatskim bezbjednosnim strukturama ovdje i nigdje u korespodenciji sa njima nismo razmijenili takav podatak, niti smo mi dobili takav podatak od njih. Ja mogu da kažem da naše bezbjednosne, a pogotovo Obavještajna agencija sa našim partnerima vrlo ozbiljno prati čitavu ovu situaciju i čitavo ovo stanje već nekoliko godina i da prema našim podacima trenutno u Siriji se nalazi oko 130 državljana BiH koji ratuju i može taj podatak biti za par osoba gore ili dole, to je da kažem tako možda i na, zavisno od vremena i td. Ali uglavnom to je podatak koji podatak naših obavještajnih i naših bezbjednosnih struktura, da je 43 osobe poginulo u tim sukobima tokom ovih par godina koliko odlaze naši državljani dole na ta ratišta i da se vratilo oko 50 naših državljana sa ratišta odozdo koji se trenutno nalaze ovdje u BiH. I kažem još jednom, taj podatak može biti za jednu, dvije osobe gore ili dole, zavisno od, da kažem od vremena u poslednje vrijeme i od mogućnosti da je neko otišao ponovo ili nije više tu. Dakle, to je podatak naših bezbjednosnih i naših obavještajnih struktura i to je podatak koji mi razmjenjujemo sa svim partnerskim službama, pa između ostalog i sa hrvatskim bezbjednosnim službama i to je naša informacija i to je naš podatak. Htio sam, da još ovaj drugi dio pitanja koji kaže vezano za procesuiranje, tačno je da smo mi donijeli, Parlament ustvari donio dopunu našeg Krivičnog zakona gdje je propisao da je to krivično djelo i kažnjivo do 5 godina zatvora ko učestvuje, ko podstrekava, ko nagovara, ko finansira odlazak takav i da smo do sada kroz operativnu obradu
Vrijeme.
podnijeli 19 izvještaja o počinjenim krivičnim djelima zbog podstrekavanja, finansiranja, nagovaranja i učešća u stranim ovim ratnim formacijama na području Sirije i Iraka. Moram da kažem da je od tih 19 optužnica jedna nakon istrage obustavljena, dakle 18 optužnica postoji podignutih i jedan broj, nisam sad tačno siguran koliko je sud, sud je potvrdio jedan broj optužnica, a ovaj ostali se nalazi u sudu u fazi potvrđivanja tih optužnica. Nemamo izrečene još ni jedne konačne, definitivne ni pravosnažne presude i vrlo je interesantno, da kažem tako, kakav će zauzeti stav sud po ovim optužnicama, kakve će izricati 8 kazne, jer se radi o prilično komplikovanim i složenim djelima sa stanovišta dokazivanja samih tih djela. Mi smo u svim tim krivičnim prijavama i krivičnim izvještajima ponudili jedan fantum dokaza koji je prema ocjeni Tužilaštva bio dovoljan. I kažem još jednom, vrlo je, evo sad ćemo sačekati da vidimo kakvu će praksu u svemu tome i u pogledu dokaza i u pogledu izricanja visine kazne, zauzeti Sud BiH. Hvala.
Hvala ministru. Zastupnik Košarac, da li želi komentar? Ne. Hvala lijepa. Evo u ovom trenutku mi smo iscrpili postavljanje pitanja. Sada prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice, želim napomenuti sljedeće: Sa ranijeg dnevnog reda skinute su: Točka 3. – Prijedlog zakona o dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH, predlagatelj: zastupnik Damir Arnaut, zakon broj: 01-02-1-8/15 od 29.05.2015. godine sa ispravkom tehničke pogreške u Prijedlogu zakona, broj: 01-02-1-8/15 od 01.06.2015. godine (drugo čitanje), na zahtjev Povjerenstva za financije i proračun koje je tražilo produljenje roka za dostavu izvješća. Kolegij je odobrio produljenje roka za 10 dana. I točka 6. – Godišnje izvješće Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća BiH za 2014. godinu, broj: 01,02,01/1,02/1-08-861/15 od 30.06.2015. godine na zahtjev Ustavnopravnog povjerenstva, jer sjednici nije bio nazočan predstavnik Visokog, sudbenog i tužiteljskog vijeća. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Za raspravu se javila zastupnica Maja Gasal Vražalica. Izvolite.
Uvažena predsjedavajuća, pozdravljam sve prisutne. Na našem dnevnom redu pod tačkom 4. – Razmatranje usaglašene reformske agende i akcioni plan u vezi sa evropskim putem Bosne i Hercegovine, mi u našim materijalima smo dobili u razmatranje i materijal usaglašene reformske agende, međutim akcioni plan apsolutno nije bio u našim materijalima, tako da ja predlažem preformulaciju tačke 4. koja će glasiti – Razmatranje usaglašene reformske agende u vezi sa evropskim putem BiH, bez ovog akcioni plan, jer akcioni plan u materijalima apsolutno ne postoji. Hvala.
Hvala zastupnici Vražalica. Da li se netko još javlja? Evo ja mogu prokomentirati da je stav Kolegija, mi smo imali ovo pitanje i na dnevnom redu i razmatrali smo, ali podsjetit ću vas da je zaključak ovog Parlamenta bio da se 9 ova točka razmatra na način kao što je i u prijedlogu dnevnog reda i da glasi – Razmatranje usuglašene reformske agende i akcijskog plana u svezi s europskim putem BiH, ali je Vijeće ministara dostavilo pod ovim nazivom kao što je kolegica rekla. Naravno, naša obveza je bila da stavimo točku dnevnog reda kako smo mi usvojili zaključak. Da li netko od vas sad želi prihvatiti ili ćemo usuglasiti, mislim da je to ipak na ovu točku materijal došao i on sadrži nešto što je Vijeće ministara mislilo da trebamo razmatrati pod ovim, prijedlogom točke u smislu usuglašene reformske agende i akcijskog plana. Ono uistinu u prijedlogu ne sadrži taj akcijski plan, sadrži ovaj dio, ali evo ukoliko se vi slažete mi smo ostavili prijedlog ovog dnevnog reda, a to je bila inicijativa zastupnika Nikole Špirića i on je predložio, znači usuglašena reformska agenda i akcijski plan u svezi sa evropskim putem BiH. Evo podsjetila bih vas sve, tako da evo, naš je prijedlog bio i stav Kolegija da točka glasi onako kao što je i usvojena na ovom Domu. Evo Nikola Špirić se javio za riječ. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća, cijenjene kolege poslanici, uvaženi gosti. Ma ono što ja želim da kažem, analizirajući dnevne redove koje imamo od saziva ovog Parlamenta, da ove sjednice se drže proforme. Bilo bi sasvim logično da naša delegacija koja danas zasijeda, ili naši predstavnici delegacije koji su zajedno na sastanku u Beču, da je ovaj Parlament razgovarao o strateškim projektima za BiH, da se izbjegnu sve špekulacije i politikanstva unutar BiH. Ja zapravo mislim da ovaj Parlament djeluje ... i ovo što nema akcionog plana govori da djelujemo ... Mi želimo da on postoji, ali je nemoguće, dakle i ovaj dokument kad budemo pričali o toj reformskoj agendi ja mislim da je to nova pojava, u pojavnom smislu, nova odluka Sejdić-Finci na kojoj će se ova zemlja vrtiti u krug narednih 15-20 godina, a da neće biti pomaka jer je ne prati akcioni plan. Hoćemo li mi obavezati Savjet ministara? Dakle, hoćemo li jednim zaključkom obavezati Savjet ministara da nam svaki put ili svake sjednice ili jednm u mjesec dana podnese izvještaj dokle su došli sa realizacijom nepostojećeg akcionog plana? Kako mjeriti uopšte rad na toj reformskoj agendi ako nema akcionog plana, ako stvari nisu oročene. Ovo je pisano kao, ma neću da budem precesiozan, ne bih želio nikog da uvrijedim, ali ovo nije samo rezultat rada Savjeta ministara, ovo je kombinovana retorika i pisanje predstavnika Međunarodne zajednice u BiH i Savjeta ministara. I ja sam protiv toga, bio sam predsjedavajući i zamjenik predsjedavajućeg gotovo 8 godina, da Savjet ministara bude kancelarija za međunarodnu poštu. Sve dok bude tako mi ćemo biti u prilici, mi smo dovedeni u priliku da nećemo moći održavati dvije sjednice Parlamenta u toku mjeseca. Nema materijala. O čemu da razgovaramo? Za ovih 9 mjeseci ili 8, koliko radi ovaj Parlament mi smo usvojili, ne zakon nego izmjene i dopune tri zakona. O kakvom mi evropskom putu govorimo? Zato ja danas mogu predložiti istu tačku, znam da neće dobiti podršku, ali barem ovim radni zaključak kojim ćemo obavezati Savjet ministara da jednom mjesečno pred ovaj Parlament prođe kroz ono šta je urađeno na realizaciji obaveza iz evropskog puta.
Podrži ovu moju inicijativu. 10
Podržat ću, nije problem, svaku inicijativu takvu ću ja podržati, a vi, džaba iako usvojimo Šepiću tu inicijativu. Šta mogu da nam kažu ako su otišli ljudi u Brisel i već danas u BiH imate rasprave da to što ljudi kažu da su strateški projekti, neko kaže nas niko nije konsultovao. Dok se uđe u tu priču nema ništa od projekata. Dakle, ja bih volio da smo mi o tome razgovarali na Parlamentu taman se ne složili, ali evo. Dakle, i ovo o čemu je kolegica govorila i da to usvojimo, svejedno je kakav će naziv tačka nositi bitna je suština šta je u materijalu. A u materijalu ova je reformska agenda pisana ko sultanu i ... samo što nije pisana u ... (?), izvinjavam se ako ću nekoga povrijediti a nije mi namjera. Ko mi iščita šta je obaveza vlasti u BiH iz ove agende evo ja sam spreman da ga izdržavam do konca života. Ovaj saziv Parlamenta će biti duboko u penziji i najmlađi članovi dok se agenda ispuni. E to nam je evropski put, samo da znate. Hvala vam.
Hvala lijepa. Evo ja bih samo molila da rasprava bude u svezi dnevnog reda, a što se tiče ove evropske agende možemo kada dođe na dnevni red. Zastupnik Denis Bećirović, izvolite.
Uvažena predsjedavajuća, cijenjene kolegice i kolege. Dakle, ja pozivam sve ovdje u Parlamentu da zaista dobronamjerno i korektno prihvatimo ovaj prijedlog uvažene poslanice Maje Gasal Vražalica. Naime, mi danas imamo tačku dnevnog reda koja nosi naziv – Razmatranje usaglašene reformske agende i akcionog plana u vezi sa evropskim putem BiH. Mi smo svi svjedoci kao poslanici da imamo materijal koji nosi naslov – Reformska agenda, ali mi kao poslanici nemamo akcionog plana. Mislim da je to sasvim korektna primjedba i jedino moguće rješenje ovdje danas dok utvrđujemo dnevni red, jeste da raspravljamo o reformskoj agendi koja je dostavljena poslanicima, a da zadužimo Vijeće ministara da za narednu sjednicu dostavi nam i akcioni plan koji može biti tačka dnevnog reda već na prvoj narednoj sjednici. Sve drugo bi zaista bilo apsurdno, jer ipak kod koncipiranja dnevnog reda naslov tačke dnevnog reda mora odgovarati sadržaju tačke dnevnog reda, a u ovom slučaju u ovom drugom dijelu naslovljene tačke jasno je da nemamo takve, odnosno takvog materijala. Zahvaljujem.
Za repliku se javio Nikola Špirić, zastupnik. Izvolite.
Ja ću samo kratko. Ja mislim da je ... ako ovaj Parlament hoće odgovornost i ... Savjeta ministara, da se reformska agenda skine dok ne dobijemo i akcioni plan. Ljudi o čemu mi pričamo. Da li Vijeću ministara treba 5 dana, 7 dana, 15 dana neka kaže. Dakle, ako ovu reformsku agendu ne prati akcioni plan oročen, to je šupalj paket. Dakle, ništa ne znači 11 agenda bez akcionog plana. Ja predlažem da se ova tačka skine a da se zaduži Savjet ministara da sačini akcioni plan uz agendu i dok to sačine da imamo jednu tačku dnevnog reda. Inače ovako mi preuzimamo odgovornost, a bez akcionog plana vjerujte mi ovo je prazna priča.
Hvala. Rasprava, Senad Šepić zastupnik. Izvolite.
Pa evo ja hoću da kažem da podržavam ovaj prijedlog kolegice Gasal, uključio se tu i gospodin Bećirović. Protiv sam toga da danas skidamo ovo s dnevnog reda, ali jesam za to da to preformulišemo na način da danas govorimo samo o reformskoj agendi i ja sam već u pripremi ove tačke dnevnog reda, to je 4. tačka dnevnog reda, već pripremio pisani zaključak koji ustvari sublimira ovo o čemu govorimo, da se do naredne sjednice, a to je 15 dana, dostavi jasan, kako sam ovdje već naveo, jasan akcioni plan sa obavezama, rokovima i odgovornim institucijama i osobama koje imaju u tom smislu odgovornost da realiziraju akcioni plan iz reformske agende. Mislim da bismo time ovaj prvi dio danas završili, a već na narednoj sjednici imali jasne rokove i odgovornost svih institucija i pojedinaca ...
Hvala zastupniku Šepiću. Zastupnik Fehim Škaljić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Mislim da je prijedlog naše kolegice gospođe Gasal nešto što trebamo poštovati. Evropski put BiH podrazumijeva proces u kojem je vrijeme jedan od ... faktora o kojem moramo voditi računa. Mjerenje tog vremena je nemoguće bez akcionog plana. Izvještavanje i ocjena izvještaja o dostignutom je nemoguće ako nema akcioni plan u kojem je definisano sve ono što je po vremenu, po izvršiocima i po sadržaju. Zato predlažem da podržimo prijedlog gospođe Gasal.
Hvala zastupniku Škaljiću. Evo u ovom trenutku vidimo zastupnik Mirsad Mešić, rasprava. Izvolite.
Hvala gospođo predsjedavajuća uz čestitke za dobar rad, predlažem da svi poslanici podrže napore koje je uložila gospođa Gasal i gospodin Špirić, te da ovaj veoma značajan dokument koji se zove Agenda na evropskom putu BiH, dobijajući svoj akcioni plan, postane nešto što se u narednom periodu može implementirati. Takođe smatram da je prijedlog gospodina Špirića koji kaže da mjesečno moramo dobiti informaciju o evropskom putu BiH da i to postane sastavni dio onoga što se zove Plan aktivnosti BiH u narednm periodu na evropskom putu. 12 Dakle, podržavajući ove prijedloge smatram da ili da, nisam baš siguran, danas ne raspravljamo ili pak da obvežemo Vijeće ministara da u roku od 30-ak dana ili 15, kako to kaže gospodin Šepić, dostavi akcioni plan i da im utvrdimo obavezu informiranja ovog Doma o aktuelnim pitanjima sa evropskog puta. Hvala vam.
Hvala zastupniku. Za raspravu se javio zastupnik Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća, koristim priliku da Vam čestitam na preuzimanju funkcije i izrazim svoje zadovljstvo istim. Ono što je ovdje tipično i da je od Vijeća ministara eksplicitno traženo odnosno Vijeće ministara eksplicitno obaviješteno da je ovaj Dom usvojio tačku koja glasi – Usaglašena reformska agenda i akcioni plan. I onda je od Vijeća ministara traženo eksplicitno da dostavi relevantne materijale. A onda je Vijeće ministara, ja pretpostavljam svjesno, dostavilo nepotpune materijale. Ja pretpostavljam svjesno, jer ako nije svjesno onda se radi o propustu, pa ne znam šta je gore. Ali u svakom slučaju mislim da ovo dodatno pokazuje jedan odnos Vijeća ministara prema ovom Domu koji je kontinuiran i zbog toga se pridružujem svim kolegama, pogotovo kolegi iz mog Kluba, u podršci ovoj inicijativi kolegice Gasal Vražalica, jer u najmanju ruku treba poslati signal Vijeću ministara da ovakvo ponašanje nije dopušteno i da ovaj Dom koji je nadređen Vijeću ministara, ovakve stvari neće tolerisati. Zahvaljujem.
Hvala zastupniku. Za raspravu se javio zastupnik Nikola Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća, čestitam na preuzimanju dužnosti koju ste preuzeli. Pa nisam mislio da se javljam kod dnevnog reda nego kad već budemo raspravljali o pojedinim točkama, međutim kolege koje su ovdje govorile na sjednici Zajedničkog povjerenstva za evropske integracije nisu podržale upravo ovakve ideje koje smo mi jučer, dakle gospodina Šepića je ideja da se informira ovaj Parlament makar kvartalno, juče nije dobila potporu. Dakle, imate to u pisanoj formi. Također prijedlog Povjerenstva zajedničkog za evropske integracije koje sam predložio, razmatrali smo na sjednici da imamo tematsku sjednicu sa svim institucijama BiH koji će nas izvješćivati o procesu evropskih integracija, također nije prošao. Dakle, nije prošao od nas zastupnika juče. Ja sad sam ostao ovako zatečen, nadam se da ćete sad podržati ideju gospodina Šepića, imate tamo inicijativu, pitao sam na Kolegiju zašto je stavljeno na dnevni red kad je negativno mišljenje Povjerenstva, a sad pričate drugu priču upravo oni koji su juče, nisu podržali takve ideje. Ja nemam ništa protiv posebice da se izmijeni ovo oko akcionog plana, dakle jer ga nemamo, ali je vrlo interesantna ova rasprava, dakle sad, ali kad dođe vrijeme pa ćemo ... 13 Hvala.
Hvala zastupniku. Za riječ se javio zastupnik Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Ja ne želeći da budem advokat Vijeća ministara, ali vidim da ima nekoliko članova Vijeća ministara, čak je i zamjenik predsjedatelja i želio bih da znam da li postoji uopće akcioni plan ili ne. Ako ne postoji treba neko da izađe i kaže ne postoji akcioni plan i da to brišemo iz naziva makar tačke dnevnog reda i da razmatramo samo o evropskoj agendi. Stoga želeći, evo kao Klub da budemo odgovorni spram građana BiH, zbog toga evo kolega Šepić je i predložio ovu inicijativu da svake sjednice kao jedna od tačaka dnevnog reda imamo informaciju o evropskom napretku BiH. I ne vidimo mi ništa u tome loše osim što je to jedna velika obaveza Vijeću ministara. Zašto, šta im smeta da nas informišu o napretku, o problemima na evropskom putu BiH i td. Prema tome, ja smatram da su prijedlozi ovdje sasvim korektni. Ne bih podržao da se skine kompletna tačka dnevnog reda kako je to kolega Špirić predlagao, nego da se naziv tačke preformuliše i da razmatramo samo evropsku agendu, a da nam se dostavi akcioni plan ako postoji, ako ne daj da se do sljedeće sjednice konačno, da ugleda svjetlo dana i da razmatramo, da vidimo suštinu agende, jer i mi u Klubu imamo mnoštvo pitanja prema Vijeću ministara kada je to u pitanju. Hvala lijepo.
Hvala. Za raspravu, zastupnik Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Hvala gospodo predsjedavajuća. Koristim priliku da pozdravim sve prisutne u dvorani, ovaj i da kažem da me djelimično i začuđuju ovakve ove diskusije, kako nas neko ne poštuje i recimo kako nas ne cijeni Vijeće ministara, pa mi sami sebe ne poštujemo. Ja bih vas podsjetio na inicijativu koju smo 10. juna mi pokrenuli kao Klub SBB-a vezano za problem Energetske zajednice, međutim ovaj Dom to nije usvojio i jednostavno ta inicijativa, ustvari zahtjev, jedan zaključak, prijedlog da se obaveže Vijeće ministara da nas izvjesti tačno o čemu se radi tu, gdje su problemi i zbog čega mi dolazimo u poziciju da nas se kritikuje, jel' nismo ispunili obaveze kad je u pitanju Energetska zajednica, ugovorne obaveze koje smo preuzeli. Međutim, mi to nismo usvojili, nismo iskazali poštovanje prema tom problemu i poštovanje prema samima sebi, da bi evo prije par dana čuli kako Evropska zajednica, odnosno Energetska zajednica sprema paket sankcija prema BiH. I o čemu mi sad pričamo? Pričamo kako nas neko ne poštuje. Prije svega moramo mi sebe da poštujemo, da budemo dosljedni i da budemo korektni, da prihvatamo prijedloge i one koji dolaze iz opozicije, a ne samo prijedloge koji dolaze od pozicije, da se odnosimo prema kvalitetu tog prijedloga, prema razumnom jednom prijedlogu i tek onda će nas i drugi poštivati. 14 Evo hvala.
Hvala. Rasprava, zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovana predsjedavajuća. Cijenjeni kolegice i kolege, dozvolite mi zaista, da prvo čestitam Vaše predsjedavanje, dakle Vi ste prva žena koja je na čelu Predstavničkog doma, ja mislim od osnivanja, i to je velika obaveza, ja se nadam da ćete sa ženskom mudrošću sjediti na tom mjestu i voditi ovaj Dom. Ono što želim da kažem vezano za tačku dnevnog reda je da razumijem poziciju, nije lako danas biti ovdje i pustiti da se skine ova tačka s dnevnog reda taman nemali o čemu da raspravljamo. Kakve ćemo diskusije voditi ako je veoma visok procenat vjerovatnoće da akcioni plan uopšte ne postoji i da je pitanje kaće uopšte biti napravljen. Drugačije će se odnositi Dom ako zna za tu činjenicu, a drugačije će se odnositi ako zna da će na sledećoj sjednici, evo sad da ne pričamo samo o jednom dijelu, a poslije ćemo pričati o ostalom. Mislim da nije dovoljno odgovorno i ozbiljno o ovakvoj temi raspravljati samo ovlaš, a o suštini ostaviti za neko drugo vrijeme. Ja vas molim da date na glasanje ove prijedloge koji su iz SNSD-a došli. Hvala.
Hvala. Zastupnik Zaim Backović, izvolite.
Zahvaljujem se gospođo predsjedavajuća. I ja neću imati diskusiju, u biti je poslovnička intervencija. U skladu sa članom 167. dana 25.08. predao sam na Pisarnicu predmet – Rezolucija o granicama BiH, isti kao što vidim nije proslijeđen, niti uvršten u dnevni red. Član 167. Poslovnika precizno definiše da je rezolucija akt koji direktno ide na prvu narednu sjednicu ili se može podnijeti na samoj sjednici. Obzirom da mi se ovo dešava već četvrti put, da ono što ja predam na Pisarnicu od poslaničkih pitanja, pa nadalje i da ne dođe u poslaničke klupe, želim precizan odgovor, zbog čega se to dešava i zašto ovo što sam predao pravovremeno nije u dnevnom redu?
Hvala. Jeste završili? Hvala. Zastupnik Hazim Rančić, izvolite.
Hvala lijepo. 15 Dakle i ja kao i sve kolege želim govoriti o agendi i naravno o akcionom planu i preciznim mjerama i o tome ko je za to zadužen i rokovima i izvještavanju, ali mislim da treba tek da dođe vrijeme za to. Ako smo pogledali, a ja hoću da vjerujem da smo svi ovo pogledali, znači ja ne branim Vijeće ministara, ali ova reformska agenda za BiH za period 2015. – 2018. u tački 2. je definisana da utvrđuje glavne planove svih nivoa vlasti, ovako kako su to definisali u tački 1., a to su i Vijeće ministara i Vlade Federacije i Vlade RS-a i vlade deset kantona i Vlade Brčko Distrikta. Svi oni po agendi i na karaju krajeva jesmo li obavješteni i tamo piše da je ono konsenzusom usvojena, su saglasni sa ovim, usvojili i imaju svoje nadležnosti u provođenju agende, niz mjera je u nadležnosti ne samo Vijeća ministara, ne samo državnog nivoa, nego i entiteta i kantona i Brčko Distrikta, pa čak i lokalnog nivoa vlasti, općina i gradova, a koji nažalost ovdje nisu uvršteni, ne u onom drugom smislu kako je u zadnjih dana to govoreno, ali jednostavno postoje nadležnosti lokalnog nivoa, oni su osnivači nekih institucija, evo recimo u oblasti zdravstva, u primarnom zdravstvu osnivači su domovi zdravlja, domova zdravlja. Mi govorimo o reformi, a to nećemo moći uraditi bez osnivača, bez osnivača. Zašto ovo govorim? Dakle, nije moguće brzo i na jednostavan način napraviti precizan akcioni plan i da to uradi samo Vijeće ministara, a bez ostalih nivoa izvršne vlasti. Zato ja molim, onaj, da mi danas smo dobili, evo imamo reformsku agendu, da je razmatramo, sve kažemo o njoj šta mislimo i tražimo precizne akcione planove sa onim koji su odgovorni i nadležni da ih provedu i da naravno nas izvještavaju i ... da o tome raspravljamo. Hvala.
Hvala. Zastupnik Momčilo Novaković, izvolite.
Uvažena predsjedavajuća, članovi Kolegija, poštovane kolege. Ja ću takođe nešto reći o tački 4. dnevnog reda, naime ja smatram da danas nisu stvoreni uslovi da raspravljamo o ovoj tački dnevnog reda iz više razloga. Prvo, evo ja još nisam dobio materijal za ovu tačku dnevnog reda, ne znam da li su kolege ostale dobile prije ove sjednice, s nekima sam bio u kontaktu takođe nisu dobili ovu agendu. Drugo, ako i na kojoj tački treba, dnevnog reda, da bude predsjedavajući Savjeta ministara onda treba na ovoj. S obzirom da iz opravdanih razloga čovjek nije danas ovdje, smatram da treba tačku skinuti s dnevnog reda, tim prije što meni lično nije jasno i molio bi odgovor – Šta znači razmatranje usaglašene reforme, dakle koji je cilj stavljanja na dnevni red ove tačke, da li mi nju razmatramo pa primamo k znanju ili je razmatramo pa usvajamo ili je razmatramo a ništa s njom ne radimo, upoznajemo se sa njom? S obzirom da mi ni u kom dijelu, naravno, ne možemo ništa u ovoj agendi projmeniti, jer je ona usaglašena i naravno da bi diranje u njen sadržaj otvorilo sasvim drugu vrstu procesa. Tako da i sam pojam razmatranje usaglašene reforme, po meni, daje sasvim drugačiju sliku na moguću raspravu o ovom dokumentu. Iz svega ovog navedenog ja mislim da bi bilo dobro da danas ne vodimo raspravu o tački 4. dnevnog reda, nego da je ostavimo za sledeću sjednicu, ne mislim da je to nešto što se ne može ostaviti imajući u vidu da ona je još u sedmom mjesecu usaglašena, da je na svim nivoima ta stvar završena i da jednostavno mi to možemo razmatrati i na sledećoj sjednici dnevnog reda. Hvala vam lijepo. 16
Hvala. U ovom trenutku ne vidim više prijaljenih za raspravu o dnevnom redu. Hvala svima koji su sudjelovali u ovoj raspravi. Nakon svega ovoga što smo čuli imamo određeni broj prijedloga, prema redoslijedu prijedloga imamo prijedlog za preformulaciju točke 4. zastupnice Maje Gasal-Vražalica koja bi glasila: Točka 4. dnevnog reda – Razmatranje usuglašene reformske agende u svezi s evropskim putem Bosne i Hercegovine. Dajemo prijedlog Maje Gasal-Vražalica na glasanje. Glasajte sad. 24 za, protiv 5, suzdržanih 6, Federacija 20, poslanici RS-a 4. Znači, nemamo dovoljnu entitetsku većinu. Idemo na usuglašavanje, u ovom trenutku mi nemamo kolege, nemamo mogućnost za usuglašavanje.
Napravićemo pauzu od 5 minuta da ga prozovemo samo ....
Evo dajem pauzu od 5 minuta kako bi napravili konsultacije oko usuglašavanja. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim? ____________(?) Da ponovimo glasanje.
Poštovana gospođo o tome se ne glasa, član 167. Poslovnika precizno definiše da se direktno stavlja na dnevni red i nema glasanja. Ja sam uputio i nije mi jasno otkud Kolegiju pravo da ono što je poslovnička odredba tumači na svoj način. Prema tome Poslovnik precizno kaže da ide u dnevni red i odakle pravo, prema tome ide u dnevni red i bili ste dužni da to proslijedite svim zastupnicima.
Hvala ljepa. Naravno, mi smo Vam rekli, a Vi znate dobro kao zastupnik da Kolegi utvrđuje dnevni red, tako da ukoliko želite ostati kod prijedloga djate Vaš prijedlog da se točka uvrsti u dnevni red i mi ćemo se ovdje izjasniti na ovu sjednicu, a i Kolegi u proširenom sastavu je utvrdio dnevni red i Vi znate da mi o prijedlogu dnevnog reda ne glasamo, nego samo o dopunama i o izmjenama dnevnog reda. Hvala ljepa. Izvolite.
Očito se mi ne razumijemo, član 167. ne daje širinu da se glasa o rezoluciji da li ona ide ili ne ide na dnevni red. Hoćemo li da kršimo ono što je pravilo našeg rada? Pravilo našeg rada je i ono glasi – Dom može itd. poslanik može podnijeti prijedlog .... koja se razmatra na sjednici Doma čak i tu nema rasprave da li ide ili ne ide u dnevni red. Ja sam je podnio 25. i ona ide u dnevni red, to vam je isto kao i zaključak, dekleracija, preporuka, to su identične stvari. Prema tome ja sam podnio pravovremeno i ono ide na ovaj dnevni red, na današnje sjednice, jer je tako definisano onim što je kategorija koja je zakonska Poslovnik o radu ovog Doma.
Hvala ljepa. 18 Ja ću još jednom konstatirati, danas ovdje ne odlučuje nitko od nas pojedinačno, danas ovdje odlučujemo svi mi, do sada Kolegi je odlučio i sukladno članku 167., ono što ste Vi rekli da se inicijativa nalazi na sljedećoj sjednici, zastupnik može podnijeti prijedlog rezolucije koja se razmatra na sjednici Doma, ovdje u Poslovniku nije rečeno da mora biti na narednoj sjednici. Molim Vas, Kolegi je odlučio da to bude na sljedećoj sjednici i ja Vas pitam – da li predlažete da ovo danas bude točka dnevnog reda, da li predlažete ili ne predlažete?
Dozvolite mi da kažem.
Izvolite.
Ponovo, poslanik može podnijeti prijedlog rezolucije koja se razmatra na sjednici Doma, znači na samoj sjednici i ja sam je podnio i evo ovdje je da sam je podnio potvrđeno. Prema tome insistiram da bude na današnjoj sjednici, jer sam je pravovremeno podnio i ona ide na današnju sjednicu.
Hvala ljepa. Ja sam razumjela, ja se nadam mi svi, da predlaže da bude, u ovom trenutku ja dajem prijedlog gospodina Zaima Backovića da se rezolucija kako glasi predmet – Rezolucija o granicama BiH stavi na današnji dnevni red. Glasajmo za.
Nema glasanja o tome.
Dajem, dala sam na glasanje jer je ovo prijedlog za dopunu na samoj sjednici. ZAIM
/nije uključen mikrofon/
Vi ste sve svoje replike istrošili u ovom trenutku po ovoj točci dnevnog reda, Vi ste već i poslovnički reagirali. Ja sam dala na glasanje, molim vas da se izjasnite o tome tko je za to da ovu Rezoluciju stavimo na dnevni red pod nazivom – Rezolucija o granicama BiH, današnje sjednice Zastupničkog doma? Za je 6, 15 je protiv, suzdržan je 1, zastupnici iz Federacije 6, iz RS-a. Ova ovaj prijedlog nije prošao i ova se točka ne nalazi danas na dnevnom redu. 19
Traži da se ponavlja.
Tražite ponavljanje glasanja.
Poslovnička intervencija molim Vas.
Izvolite.
... zaista bi Vam želio olakšati, ovaj član 71. stav 1. Poslovnika kaže da poslanik može tražiti izmjene i dopune dnevnog reda. Ako gospodin Backović to zaista traži on je obavezan dostaviti materijal u pisanoj formi. ZAIM
/nije uključen mikrofon/
Nemamo materijal u pisanoj formi, mislim da nisu uopće ispunjeni uslovi da se glasa o zahtjevu gospodina Backovića. Zahvaljujem.
Hvala ljepa. Ja razumijem i hvala Vama na, ja sam pokušala reći to u prvotnom odgovoru, ali je zastupnik bio uporan dva puta i ja sam shvatila, željela sam da se vi, ne mogu ja donijeti odluku i ne želim donositi odluku, želim da odluku donesemo svi ovdje jer se ta tiče odluka i ovdje se donosi, i o njoj kako da se izjasnimo nego glasanjem. Prema tome izvolite, a uvažavam ovo da nemamo materijala zbog toga mi nismo to ni stavili na dnevni red, ovo je ozbiljno pitanje odnosi se na predmet – Rezolucija o granicama BiH, to je pitanje koje bi zahtjevalo i nekakvu dužu raspravu, stvove određenih inicijativa bez obzira što to Poslovnik ne traži i zbog toga je bio naš prijedlog da to ne bude na današnjoj sjednici. Evo ja još jednom kažem da uz uvažavanje ovoga što ste sad kazali, mi ovo nismo uvrstili na današnju sjednicu dnevnog reda. Konstatiram, zahtjev je bio za ponovljeno glasanje. Idemo još jednom glasati. Glasajte sad. Za 7, protiv 17, suzdržanih 8, nema opće većine. Konstatiram znači da prijedlog i u ponovljenom krugu glasanja nije dobio potrebnu većinu. 20 Konstatiram da 16. sjednica Doma ima sljedeći Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 15. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja; 3. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o prekršajima, predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-9/15 od 02.07.2015. (prvo čitanje); 4. Razmatranje usuglašene reformske agende u svezi s evropskim putem Bosne i Hercegovine, materijal Vijeća ministara BiH; 5. Izvješće o radu Povjerenstva za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije Parlamentarne skupštine BiH za 2014., broj: 01,02-50- 14-995/15 od 14.07.2015.; 6. Izvješće o radu Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije za 2014., broj: 05/8-04-562/15 od 14.04.2015, s Mišljenjem Povjerenstva za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije za 2014., broj: 05/8-04-562/15 od 28.07.2015. godine; Molim zastupnike za red. 7. Informacija o stanju sigurnosti u Bosni i Hercegovini u 2014. godini, materijal Ministarstva sigurnosti BiH, broj: 01-04-1016/15 od 20.07.2015. godine; 8. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Bećirovića, podnesene na 13. sjednici Doma, održanoj 10.06.2015. godine, koja glasi: „Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, podnosim zastupničku inicijativu da u roku od 30 dana od dana usvajanja ove inicijative u dnevni red Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH bude uvrštena točka pod nazivom: Informacija Vijeća ministara BiH o posebnim paralelnim odnosima bosanskohercegovačkog entiteta Republika Srpska i Republike Srbije, s posebnim osvrtom na poštivanje suvereniteta i teritorijalnog integriteta Bosne i Hercegovine.“, akt broj: 01-50-1-787/15 od 10.06.2015.; 9. Razmatranje zastupničke inicijative Senada Šepića, podnesene na 14. sjednici Zastupničkog doma, održanoj 30.06.2015, koja glasi: „Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, podnosim zastupničku inicijativu koja glasi: „Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Kolegij Doma da u pripremi i utvrđivanju dnevnog reda svake redovite sjednice utvrdi obveznu točku dnevnog reda sa nazivom: Informacija o napretku u procesu ispunjavanja uvjeta BiH na evropskom putu. Predlažem da Kolegi Zastupničkog doma uvrsti ovu inicijativu kao točku dnevnog reda sljedeće sjednici Zastupničkog doma PSBiH.“, broj: 01-50-1-853/15 od 30.06.2015.; 10. Prijedlog odluke o imenovanju članova Parlamentarne skupštine BiH u Parlamentarni odbor za stabilizaciju i pridruživanje između Parlamentarne skupštine BiH i Evropskog parlamenta, predlagatelj: Zajednički kolegij obaju domova Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-1007/15 od 27.07.2015.; 11. Izbor tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvalitete, materijal Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure izbor tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvalitete, broj: 01,02-34-1-1051/15 od 23.07.2015.; 12. Izbor zamjenika ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka u BiH, materijal Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja ravnatelja i zamjenika ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka u BiH, broj: 01,02-34-1-1050/15 od 23.07.2015.; 21 13. Imenovanje tri člana iz Zastupničkog doma u Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za preispitivanje rada Neovisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH, predlagatelj: zastupnica Hanka Vajzović, broj: 01-50-1-840-2/15 od 10.07.2015.; 14. Davanje suglasnosti za ratificiranje Nota sporazuma – razmjena nota između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Japana o realizaciji grant pomoći Vlade Japana Bosni i Hercegovini za nabavu vozila nove generacije, broj: 01,02-05-2-866/15 od 01.07.2015.; 15. Davanje suglasnosti za ratificiranje Nota sporazuma – razmjena nota između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Japana o realizaciji grant pomoći Vlade Japana Bosni i Hercegovini za 2014., broj: 01,02-05-2-867/15 od 01.07.2015.; 16. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o grantu između Razvojne banke Vijeća Evrope i Bosne i Hercegovine u svezi sa Regionalnim stambenim programom u BiH 2 (2013.), broj: 01,02-05-2-1074/15 od 28.07.2015. godine. Prelazimo na točku jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 15. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Zapisnik ste dobili. Ima li primjedbi na Zapisnik? Hvala lijepa. Prelazimo na točku dva, Ad. 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja
Zahvaljujem predsjedavajuća. Kako ste naveli dobio sam od protekle do ove sjednice odgovore na četiri postavljena poslanička pitanja, želim naglasiti da su u sva četiri slučaja značajno probijeni rokovi koje Poslovnik propisuje, dakle ja bih zaista apelirao na Kolegi da traži od Vijeća ministara da ozbiljnije shvati rokove od 30 dana za dostavu odgovora na postavljena pitanja. Kada su u pitanju, što se tiče tri poslanička pitanja koja sam postavio, jedno od predsjedavajućeg Vijeća ministara, odnosno Ureda agenta pred Evropskim sudom i dva od Ministarstva vanjskih poslova u skladu sa članom 175. stav 4. izjavljujem da nisam zadovoljan odgovorom te ću postaviti dopunsko poslaničko pitanje u pismenoj formi u skladu sa istim članom. Što se tiče četvrtog, to je ustvari bio odgovor na dopunsko poslaničko pitanje Ministarstvu civilnih poslova, takođe nisam zadovoljan odgovorom, nisam međutim siguran da li Poslovnik dozvoljava dopunsko pitanje na dopunsko pitanje. Međutim, koristim ovu priliku da istaknem da sam od Ministarstva civilnih poslova već tri puta tražio odgovor na vrlo jednostavno pitanje, a to je – Da li su u periodu između marta 2013. i juna 2015. godine vodili bilo kakve razgovore ili pregovore sa nadležnim organima Australije u vezi predloženog sporazuma o socijalnom osiguranju? Jel' oni uporno odbijaju da mi daju odgovor da ili ne, ja na osnovu toga zaključujem da je odgovor ne, međutim da neko uporno odbija objasniti zbog čega je odgovor ne, ovaj, dvije godine i zbog čega 50 hiljada naših građana u Australiji još uvijek čeka na taj sporazum čije sam otpočinjanje pregovora, odnosno prihvatanja od počinjanja pregovora od strane Australske vlade, mogu reći, sam ishodio još prije tri godine, zato mi je neshvatljivo zbog čega Ministarstvo civilnih poslova nije dvije godine ništa uradilo po tom pitanju, onda kad im postavim da ili ne, odbijaju dati taj odgovor, pa makar bio i ne bar recite da ste pogriješili. I konačno koristim takođe ovu priliku, ovaj, da podsjetim da smo gospodin Isaković i ja prije 5 mjeseci postavili, u skladu sa članom 175., poslaničko pitanje Uredu visokog predstavnika, međutim da još uvijek nismo dobili odgovor na to pitanje. Ja pretpostavljam da Ured visokog predstavnika ne želi dati odgovor na pitanje, Ured visokog predstavnika ima imunitete, tako da nije uopšte, ne bi uopšte bilo uljudno tražiti od ovog Doma da pokuša ishoditi odgovore, a onda mislim da ćemo tražiti 23 izmještanje ove stavke iz Poslovnika Predstavničkog doma, zašto uopšte omogućavati postavljanje pitanja Uredu visokog predstavnika ukoliko ne možemo ishoditi odgovor. Zahvaljujem.
... Kapetanović, izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Na prošloj sjednici sam uputila pitanje Ministarstvu civilnih poslova, zahvaljujem se Ministarstvu na odgovoru koji ste poslali, ali ja nisam danas u stanju komentarisati ovaj odgovor iz prostog razloga jer mi je obiman odgovor na 130 stranica uručen na samom ulasku u ovu salu, dakle neposredno pred sami početak sjednice, tako da ću se izjasniti na narednoj sjednici o odgovoru na moje zastupničko pitanje. Pri tom ću samo napomenuti da sam Ministarstvu civilnih poslova, da sam postavila još dva pitanja od kojih naročito odgovara na, insistiram na odgovoru na jedno, a tiče se donošenja zakona o osobnom identifikacijskom broju. Ukoliko jeste do sad odgovorili na taj, na moje zastupničko pitanje, a greškom meni u materijalima odgovor nije stigao, što je moguće u Parlamentarnoj skupštini BiH, ja molim samo da mi se dostavi pisani odgovor i zahvaljujem se na obimnom izvještaju koji ću sljedeći put komentarisati. Zahvaljujem i Vama želim puno sreće u Vašem radu kao predsjedavajućoj.
Predsjedavajuća Doma, gospođa Krišto ima riječ. Izvolite.
Hvala ljepa. Na pitanje koje sam postavila svim tužiteljstvima, naravno i policijskim upravama, odnosno ministarstvima unutarnjih poslova, a pitanje je glasilo – Koliko je osoba obuhvaćeno istragama o uništavanju imovine u Federaciji tjekom socijalnog bunta, političkih demonstracija ili kako to smo nazvali događaje koji su uslijedili 6. i 7. veljače prošle godine u različitim gradovima? Ja mogu reći da sam dobila određene odgovore od određenih tužiteljstava, recimo kao što je to Sarajevo i Mostar koji ukazuju na to da je se protiv određenih osoba vode istrage zbog kaznenih djela, ne znam i paljevine i oštećenja tuđe stvari, nasilničkog ponašanja, napada na ovlaštenu službenu osobu itd. i nakakve statističke brojeve. I jasno iz ovih odgovora stoji, evo recimo čak je i načelnik Sektora, glavni inspektor policije Uprave policije Hercegovačko-neretvanske napisao – da nakon prosljeđivanja ovih izvješća nadležnom tužiteljstvu nismo apsolutno upoznati sa statusom predmeta, odnosno da li su uopće podignute optužnice i da li se vode sudski postupci za gore navedena kaznena djela. Evo šta želim reći, jednostavno gdje je u kojoj je situaciji općenito pravosuđe u širem smislu riječi, na poseban način tužiteljstvo. Posebno kada imamo u vidu da je godinu i pol dana prošlo od ovih događaja da nemamo, da je ni jedan postupak, niti u tjeku, niti završen, a znamo što se dogodilo. Šta nam je ovo? Ovo je jasna poruka da se može raditi sve što se hoće ovdje u ovoj BiH, pa na koncu i paliti zgrade i vršiti nasilnička ponašanja, da institucije pravosuđa nisu ono što bi trebale biti, nisu neovisne, nisu nepristrane, nisu ovisne o Ustavu, zakonu i moralu, a to je ono što je neophodno potrebno svima nama, a i BiH. Evo ja sam samo prokomentirala ovaj odgovor, ali iz ovih mojih 24 odgovora uslijediće i daljnja pitanja prema određenim institucijama, a i konstatacije i prijedlozi prema ovom Zastupničkom domu. Hvala ljepo.
Hvala Vama. Gospodin Mirsad Đonlagić ima riječ.
Zahvaljujem. Ja moram da kažem da na neka pitanja na koja nisam dobio odgovor, ja bih iskoristio prilku da se pozovem, to je na moje pitanje koje sam postavio 25.06. Parlamentu, Predsjedništvu i Vijeću ministara, a radi se o broju automobila, ali posebno težište pitanje je bilo na način kako se koriste ti automobili, da se koriste neograničeno 24 sata, pa čak i prilike koje nisu službene prilike, imali smo to prilike čuti kako se to koristi i kako se ti automobili vide pred kafanama i restoranima. I naravno ja sam dobio dio tog odgovora, dobio sam odgovor od Parlamenta, od Vijeća ministara i od Predsjedništva taj odgovor nisam dobio, a u međuvremenu se desio jedan incident u kome je došlo i do povrede učesnika u prometu, znate vjerovatno svi o tome, to je evo da ne pominjem ta imena. Dakle, ja sam sa ovim pitanjem htio da ukažem na problem ponašanja pratnji službenih lica i službenih vozila na putevima BiH, ja još na to nisam dobio odgovor. Ali istovremeno bih se koristio pirlikom da kada je prisutan ovdje ministar civilnih poslova, da podsjetim na moju inicijativu koju sam u trećem mjesecu uputio, a radi se o finansiranju uspješnih sportista i reprezentacija BiH, pitanje koje je potpuno nerješeno i ja ne bi taj, to pitanje otvarao sad, ali bi zamolio još jednom ministra da obrati pažnju na inicijativu koju sam ja podnio i da iskoristi priliku da se adekvatno postavi prema funkcioniranju nacionalnih reprezentacija, odnosno saveza kao i uspješnih pojedinaca. I kad već govorim o tome ja bih iskoristio priliku da pozdravim posljednje uspjehe atletičara pojedinca i imao sam to u vidu kad sam predlagao tu inicijativu, kao i reprezentativnih selekcija koje su uradile nešto što u BiH do sad je bilo potpuno nezamislivo. Evo još jednom koristim priliku da zamolim ministra da obrati pažnju na to, jer smo pročitali u novinama da postoji dobra volja i od strane ministra i institucija BiH da se to pitanje adekvatno rješi. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnik Nikola Lovrinović.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Dakle, ja nemam komentara na dobiveni odgovor nego potenciram na jedno postavljeno pitanje otprilike prije mjesec dana, a odnosi se na slučajeve stradanja Hrvata povratnika u Travnik, dakle procesima istrage i dakle procesuiranjima tih istih događaja, pa evo ovaj put koristim prigodu da potenciram na traženju toga odgovora, ako ne onda ću morati vidjeti šta mogu dalje ako ne dobijem do naredne sjednice. Hvala ljepo. 25
Hvala. Zastupnik Šemsudin Mehmedović, izvolite.
Zahvaljujem. Ja takođe ne mogu komentirati odgovor na, dobiven na postavljeno pitanje zato što nisam dobio odgovor više već od mjesec dana, postavio sam pitanja, ako sjećate, vezana za broj savjetnika ministara, predsjedavajućih itd. ja vas molim da učinite dodatno napor da ja dobijem konačno taj odgovor i da eventualno onda komentiram. Hvala lijepo.
Hvala. U ovom trenutku ne vidim više prijavljenih za komentare na, Mensura Beganović izvolite, zastupnica.
Hvala. Ja se izvinjavam što sam se kasno ovako javila, ali htjela bi da zahvalim Ministarstvu civilnih poslova na odgovoru vezano za ... istraživanje, s jednom napomenom da nadam se da Agencija za predškolsko, školsko i srednje obrazovanje je prikupljanje mišljenja od kantonalnih ministarstava planirala uraditi do kraja avgusta ove godine, a ne neke druge godine, jer produženje rokova koje nam je dala, koje su dali BiH za apliciranje na to istraživanje će vjerovatno isteći ako se nastavi ovaj sistem prebacivanja odgovornosti sa jednih na druge i čekanja da donesu odluku Ministarstvo finansija i trezora, Ministarstvo civilnih poslova itd. Ja vas molim da se ovo uzme u obzir da je ne ostanemo ponovo na kraju svih događanja bez obzira na spremnost evropske, odnosno je li evropskih institucija koje prate ovo, koje vode ovo istraživanje, da nam se i ovaj prolongirani rok ne izmakne u tom nekakvom našem organizacijski i u komunikacijskim problemima koji su očigledno prisutni. Hvala lijepa.
Hvala. U ovom trenutku ne vidim više prijavljenih za komentare na dobivene odgovore. Budući da je bilo komentara na nedobivene odgovore, ja bi molila sve zastupnike pa ćemo poslati urgenciju za, na neki način, dostavu odgovora od traženih institucija, Vijeća ministara znači i ostalih koji su postavili ova pitanja. Možda bi na neka pitanja, mislim da je bilo dva-tri, već se moglo, jer su bile već traži se dulje, ali mislim oni koji to nisu napravili neka nam dostave pa ćemo proslijediti i urgencije za i sa ove sjednice za pitanja koja nismo dobili odgovore. Zaključili smo točku 2. 26 Znači, idemo na točku tri, Ad. 3. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o prekršajima, predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-9/15 od 02.07.2015. (prvo čitanje) Prijedlog zakona dostavljen je u proceduru 02.07.2015. Kolegi Doma je nadležnim za razmatranje Prijedlog zakona odredio Ustavnopravno povjerenstvo, Vijeće ministara BiH je 18.08.2015. dostavilo Prijedlog zakona u kojem su ispravljeni uočeni tehnički nedostatci sukladno Mišljenju Zakonodavno-pravnog sektora. Nadležno Povjerenstvo dostavilo je Mišljenje o ustavnom osnovu i načelima 26.08.2015. Otvaram raspravu po ovoj točci dnevnog reda. Izvolite. Predrag Kožul zastupnik, izvolite.
Uvažena predsjedavajuća, kolegice i kolege, svi ostali nazočni, ja vas pozdravljam danas. Samo jedna mala intervencija do drugog čitanja, u članku 4. ovih izmjena i dopuna ja predlažem, odnosno sugeriram predlagatelju da doda dvije riječi, dakle da to glasi – ako se utvrdi da za prekršaj iz oblasti neizravnih poreza. Dakle, dodajem riječ „iz oblasti“ jer ova je formulacija kakva je ovdje neprecizna i mislim da dodavanje riječi „iz oblasti neizravnih poreza“ daleko više odgovara duhu Zakona, jer unutar segmenta neizravnih poreza ne možete prekršiti neizravne poreze, nego niz drugih propisa koji su unutar ovih oblasti. Tako ako je, sugeriram predlagatelju, dakle, ove dvije riječi dodati do konačnog teksta zakona. Hvala.
Hvala. Zastupnik Hazim Rančić, izvolite.
Hvala lijepo. Obzirom da je prvo čitanje i riječ je o principima Zakona, ja podržavam donošenje ovog Zakona u smislu da će dovesti do toga da rad Uprave za indirektno oporezivanje bude efikasniji i naravno i sudova koji bi eventualno došli u poziciju da sude po ovim prekršajima, pa i u dijelu koji se tiče efikasnije naplate novčanih kazni u smislu da ukoliko građani plate, pristanu da plate novčanu kaznu u roku od 8 dana da je to 50% iznosa, kao što je i u entitetskim propisima. Ali ono šta principijelno imam primjedbu, naročito na Vijeće ministara, a posebno ministru i zamjeniku ministra pravde, je sporan princip unesen u razlozima za donošenje Zakona o dopuni Zakona o prekršajima, gdje je navedeno kao razlog, odnosno kao princip usaglašavanje državnog zakona sa entitetskim. Dakle, i po Ustavu i po hijerarhiji propisa obrnut je redoslijed stvari i ja molim Vijeće ministara, a naročito ministra pravde i zamjenika ministra pravde da ovakve propuste u budućnosti ne čine. Hvala. 27
Hvala. Zastupnica Dušanka Majkić, izvolite.
Dakle, ja želim da kažem samo da je Vlada RS-a, odnosno njeno nadležno ministarstvo analiziralo predloženu verziju Zakona i da je ustvrdilo da nema dodatnih prijedloga, primjedbi i sugestija i da će Klub SNSD-a podržati Prijedlog ovog zakona.
Hvala. Zamjenik, gospodin Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospođo predsjedavajuća, poštovane koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja mislim da mi trebamo podržati ovaj Zakon, jer je očigledno da su oba razloga zbog kojih je Zakon predložen od strane Vijeća ministara opravdana. Ovdje, dakle, posebno mislim na naplativost novčanih kazni i na ovu intervenciju koja se odnosi na činjenicu da će biti konstatirano da je kazna plaćena ukoliko se dobrovoljno uplati polovina naravno i svi ostali troškovi u određenom roku. Međutim, upravo sa, vezano za ovu stvar, dakle ja ću glasati za Zakon u prvom čitanju, zamolio bih Vijeće ministara da do drugog čitanja zajedno sa Upravom za indirektno oporezivanje pregleda sve zakone gdje su propisani prekršaji i gdje su zaprijećene određene novčane kazne, čini mi se da smo mi nekada znali ovdje u Parlamentarnoj skupštini donositi zakone, dakle pogotovo pod uticajem ovih drugih pravnih škola, gdje su se kazne propisivale tako što su se mjerile u odnosu na protivpravno stečenu imovinsku korist. Želio bih, dakle, posebno da se to izanalizira da nam se ne bi dogodilo da negdje bude propisana kazna vezana za protivpravnu imovinsku koristi, a onda se polovina toga kroz kaznu oprašta. Ja vjerujem da smo mi iščistili to do sada iz svog pravnog sistema, da imamo posebnu mjeru oduzimanja predmeta i koristi i posebno kaznu, ali da slučajno negdje nešto nije ostalo kako nas situacija ne bi, dakle, zadesila. Ovo je samo opreza radi, ja sam o ovome govorio i na Ustavnopravnoj komisiji, a govorim i ovdje, jer najgore je kada nešto uradimo, a nismo do kraja stvar pregledali i sagledali. Toliko, hvala vam.
Hvala. U ovom trenutku ne vidim da imam više prijavljenih po ovoj točki dnevnog reda za raspravu. Ja zaključujem raspravu. 28 Prelazimo na točku četiri, Ad. 4. Razmatranje usuglašene reformske agende u svezi s evropskim putem Bosne i Hercegovine, materijal Vijeća ministara BiH Na 14. sjednici Doma, održanoj 30.06.2015. zastupnik Nikola Špirić predložio je dopunu dnevnog reda s točkom – Usuglašena reformska agenda i akciski plan u svezi s evropskim putem BiH. Prilikom glasovanja o ovom prijedlogu nije bilo potrebne entitetske većine, te je on upućen Kolegiju Doma na naknadno usuglašavanje. Kolegi nije postigao suglasnost, a prijedlog za dopunu dnevnog reda usvojen je u drugom krugu glasanja na 15. sjednici Doma, održanoj 22.07.2015. Predsjedatelj Doma je odmah nakon sjednice uputio Vijeću ministara zahtjev za dostavu materijala koji će biti osnova za raspravu pod ovom točkom dnevnog reda. Vijeće ministara BiH 05.08.2015. dostavilo je reformsku agendu za BiH za razdoblje 2015. – 2018. materijal ste dobili. Otvaram raspravu, ja sam već napomenula u prijedlogu dnevnog reda, onako kako smo mi nakon, znači prilikom usvajanja dnevnog reda ovu točku preformulirali opet na način da glasi – Razmatranje usuglašene reformske agende u svezi s evropskim putem BiH. Otvaram raspravu. Zastupnik Mirsad Mešić, izvolite.
Hvala gospođo predsjedavajuća. Dakle, reformska agenda BiH je postala zvaničan dokument BiH i bez participacije ovog Parlamenta, koliko je to dobro vidjećemo u budućnosti. Ali danas nam je na dispoziciji, danas je naravno ona i platforma za razgovore koji se vode u Beču u okviru sastanka o Zapadnom Balkanu i EU. Dakle, danas nam je na dispoziciji samo mogućnost da prihvatajući ili primajući k znanju ovo reformsku agendu zadužimo Vijeće ministara BiH da u roku od 30 dana sačini akcioni plan i predložio sam i pismeno ovakav zaključak, o evropskom putu BiH i o tome, naravno, obavjesti ovaj Predstavnički dom. Takođe smatram da je veoma važno radi efikasnosti praćenja ostvarivanja agende o reformskom putu BiH utvrditi obavezu Vijeća ministara da svakih 30 dana izvještava, dakle apostrofiram izvještaj kao dokument, kojim će se obavještavati ovaj Dom o dostignutom stepenu ostvarivanja reformske agende BiH. Hvala.
Hvala zastupniku. Za riječ se javio zastupnik Senad Šepić. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo predsjedavajuća. Dakle, ja neću puno trošiti riječi oko same suštine ove agende, ona je kao što evo rekoše i kolege maloprije, to je stvar koja je već usaglašena, ona je prošla određenu proceduru 29 i danas smatram da je način na koji je sve to rađeno, po meni bio pogrešan, mogli smo puno bolje se svi mi uključiti, mogli smo puno više u cijelom ovom poslu postići, ali sad to je stvar gotova. Ono što želim danas kazati, dakle ovo je politički okvir, odnosno okvir za političko djelovanje BiH na evropskom putu i ovih 6 oblasti su na neki način stvari za koje mi znamo u BiH da jesu najveći problem. Ono što posebno je ovdje važno i što je naznačeno u ovome dokumentu kojeg imamo pred sobom, dakle provođenje će početi odma, bez odlaganja. Svi oni koji su govorili da je neozbiljno da ne postoji jasan akcioni plan za provođenje ove reformske agende su upravu. Dakle, kako ćete nešto početi odma provoditi i bez odlaganja početi provoditi ukoliko nemate jasno definisan plan, mapu puta, akcioni plan kako ćete to raditi. Ja sam u prije dva mjeseca, ovdje u Parlamentarnj skupštini, podnio jednu od inicijativa, evo danas o njoj na određeni način govore i druge kolege, a on podrazumijeva da na svakoj sjednici Parlamenta imamo obaveznu informaciju o dostignutom stepenu napretka na evropskom putu. To može biti informacija koja u svojoj formi možda neće posebno obavezivati institucije da reaguju, ali da mi kao Parlament trebamo svake sjednice imati informaciju o tome dokle smo došli kad je evropski put u pitanju, mislim da oko toga ne treba biti dileme. Posebno ću govoriti kad dođe ova moja inicijatica na red jer sam onako kao čovjek ostao šokiran da Komisija za evropske integracije BiH, to je dakle glavni motor koji treba zagovarati, koji treba potencirati ovu priču oko evropske agende i generalno evropskog puta BiH, čak jedan modificiran moj prijedlog, ako to ne možemo imati na svakoj sjednici možemo li imati barem kvartalno da u komisiji sjede ljudi, recimo koji glasaju protiv toga. Vidite, jedan poslanik, evo ja kao poslanik imam pravo da svaku sjednicu sve nas ovdje opterećujem, ustajem ovdje i tražim da mi se dostavi, kako se zove, ta informacija, umjesto da to uradimo institucionalno i na neki način napravimo okvir u kojem ćemo učiniti odgovornim institucije, pojedince, u kojem ćemo jasno moći razgraničiti ko je onaj ko se istinski zalaže i bori za evropski put, a ko su oni koji, kako sam rekao nekidan, drže fige u džepu, pričaju o evropskom putu a sve čine da se taj evropski put ne desi. Ako ovaj Parlament ovdje ne bude znao koja je njegova odgovornost i ne bude u tom smislu u svoje ruke uzeo ono što je njegovo pravo, onda smo sigurni da izvršna vlast to neće uraditi. Zato evo vratit ću se ponovo na tu inicijativu o kojoj sam maloprije govorio, a ali bi i pod, u raspravi o ovoj tački dnevnog reda, dakle sve nas pozvao da mi prije svega sebe do kraja učinimo ozbiljnim i odgovornim i da natjeramo ove ljude koji imaju obavezu da izvršavaju ove svoje dužnosti, a ukoliko to nisu u stanju da to rade, da onda razmišljamo kako ćemo na tim mjestima imati odgovorne, ozbiljne i sposobne ljude koji će ovu evropsku priču, a ona je najznačajnija za BiH, moći u narednom periodu kredibilno voditi. Dakle, u skladu sa ovim, ovom tačkom dnevnog reda, predložit ću dva zaključka, jedan zaključak i jednu inicijativu. Dakle, zaključak je da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH obavezuje Vijeće ministara da do naredne sjednice Predstavničkog doma utvrdi i u parlamentarnu proceduru dostavi jasan akcioni plan djelovanja sa obavezama, rokovima i odgovornim institucijama za 2015. godinu. Ako to ne mogu razraditi, jer je reformska agenda 2015.-2018., onda nam u narednih 15 dana ili do naredne sjednice, mjesec dana do naredne sjednice mogu dostaviti jasan akcioni plan sa rokovima i odgovornim institucijama za 2015. godinu. To je jedan zaključak. 30 A druga stvar koja se odnosi na, rekao bih još veće uozbiljavanje ovoga procesa od strane Parlamenta, jeste da na narednoj sjednici Parlamenta imamo obaveznu tačku dnevnog reda u kojoj ćemo, to je poslanička inicijativa, koja glasi da Predstavnički dom Parlamenta BiH obavezuje Kolegij da u pripremi i utvrđivanju dnevnog reda, a najduže u roku svakih 60 dana utvrdi obaveznu tačku dnevnog reda s nazivom – Izvještaj o realizaciji obaveza BiH na evropskom putu i stepen ispunjavanja obaveza BiH iz akcionog plana za realizaciju reformske agende za BiH za period 2015.-2018. godina. Šta ovo znači? Ovo znači da kad napravimo akcioni plan, da ćemo odgovorne ljude, ja bih zamolio zamjenika predsjedavajućeg i sekretara da se malo pratimo ovo je stvarno važno, dakle da odgovorne institucije predsjedavajući Vijeća ministara, Vijeće ministara, sve institucije nam najmaje, a da to bude obavezna tačka dnevnog reda Parlamenta, u roku najdužem svakih 60 dana, imamo predsjedavajućeg Vijeća ministara, svo Vijeće ministara, Direkciju za evropske integracije, koga god oni ovlaste u tom smislu, da nam direktno odgovaraju šta su u tom periodu, dakle u tom roku u 60 dana konkretno učinili da taj akcioni plan bude realiziran. Napravićemo akcioni plan kjeg ćemo imati recimo za cijelu godinu, ali svako najmanje 60 dana trebamo direktno porazgovarati šta smo u tih 60 dana, dakle u jednoj šestini tog perioda uradili da taj akcioni plan bude do kraja realiziran. Ako ovaj Parlament, ponavljam, u tom smislu ne shvati svoju odgovornost i svoju ulogu nisam optimista da će ljudi u Vijeću ministara, ma odakle dolazili i ma kako se zvali, do kraja to prihvatiti. Jer ako smo se doveli u poziciju, dakle da sad kad puna usta imamo priče o evropskom putu i evropskoj perspektivi BiH, a vidimo da tu nemamo ni akcionog plana, niti imamo neke jasne mape puta, kako ćemo to sprovesti, onda se bojim da tu puno ima neke, rekao bih priče koja je služila samo zato da se dobiju neka sredstva od međunarodnih institucija, a da se stvarna reforma koja je potrebna BiH ne dešava. Ako mi ovdje budemo do kraja radili svoj posao kako treba i tjerali te institucije da i oni pokažu odgovornost, ja sam onda optimista da se to može pokrenuti. Ako to mi ne budemo radili nisam s te strane siguran da će oni shvatiti koliko je ovo ozbiljna stvar i koliko je ovo potrebno da se s ovim pitanjem kredibilno bavimo. Hvala lijepo.
Hvala zastupniku. Replika, Momčilo Novaković.
Hvala predsjedavajuća. Vidite, ja ću podržati sve aktivnosti koje su potrebne da bi se ubrzao put BiH ka EU, naravno u skladu sa Ustavom i ustavnim nadležnostima. Zbog čega to kažem? Zbog toga što, donositi danas zaključak kojim obavezujemo Savjet ministara, bilo do sljedeće sjednice ili u narednih 30 dana, da nam dostavi akcioni plan, nije realno. Naime, vidimo svi da je reformska agenda usaglašavana između različitih nivoa vlasti, dakle od kantona do vlasti države BiH i u tom smislu je i napravljena ovdje ta agenda. Nije moguće da Savjet ministara bez, sad ovih nivoa koji su učestvovali u pravljenju agende, donosi akcioni plan. Zbog toga neću podržati zaključak gospodina Mešića u prvom dijelu koji se odnosi na obavezu da se u roku od 30 dana dostavi akcioni plan i ako bi on razdvojio to na dva zaključka, naravno drugi zaključak ću podržati da se Parlamentarna skupština, Predstavnički 31 dom, redovno informiše, znači na svakoj sjednici, o toku evropskog puta BiH. Kad se radi o akcionom planu, smatram da je Savjetu ministara potrebno više vremena da zajedno sa vladama entiteta i kantona dođe do akcionog plana, jer da je mogao lako vjerovatno bismo mi imali uz reformsku agendu već na ovoj sjednici i akcioni plan. Očito da je to ozbiljniji problem za Savjet ministara i zbog toga ne treba Savjet ministara dovoditi u poziciju da za 30 dana konstatujemo da on nije uradio nešto što smo mi danas ovdje zaključili. Hvala.
Hvala. Evo replika, Senad Šepić.
Kratka replika. Nećemo mi, vjerovatno ni ovo neće biti prvi zaključak kojeg smo usvojili a nismo ga na vrijeme dobili kao odgovor, ali ja mislim da trebamo se stvarno početi do kraja uozbiljavati, činiti se odgovornim. U samoj ovoj reformskoj agendi, kad je danas primimo k znanju, ništa je nećemo mijenjati niti imamo mogućnosti da u tom smislu sad radimo, dakle piše da će provođenje reformske agende početi odma bez odlaganja, znači, onog momenta kad je ona usvojena. Oni koji su ovo pripremali imali su već neke prve korake akcionog plana šta trebaju raditi. U tom smislu ja mislim da možemo dobiti tu prvu, kako se zove, inicijalnu informaciju barem za septembar, barem za oktobar, barem šta sad u ovome momentu rade. Tako da zaista ja nisam za to da ikoga sad u ovome momentu, na neki način da ga oslobađamo neke odgovornosti, da u tom smislu radi, a ako i ne dostavi tu informaciju do sljedeće sjednice, ponavljam, neće nam biti prvi put da nismo u roku dobili ono što smo od Vijeća ministara tražili.
Hvala. Za raspravu se javio zastupnik Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Hvala gospođo predsjedavajuća. Pa naravno ja uopšte ne želim da umanjim značaj jednog ovakvog dokumenta bez obzira na način kako je on iniciran i kako je on usvojen. Jasno je da je iniciran od strane Međunarodne zajednice, to se uostalom vidi i po tekstu i načinu pisanja ovog dokumenta, jasno je da je u procesu usaglašavanja došlo do korekcija u tom dokumentu, i to se takođe tačno zna koji su dijelovi dokumenta usaglašavani. Međutim, i naravno da bih ja bio zadovoljan ukoliko bi u ovoj zemlji došlo do poboljšanja političke situacije, poslovne situacije i svakog drugog aspekta života što bi dovelo u konačnici do poboljšanja života svih ljudi u BiH. Međutim, ono mene što brine jeste nespremnost aktuelne političke strukture po svim nivoima u BiH, obzirom da vlast nije uspostavljena i da vlast ne funkcionira na adekvatan način, kao i imajući u vidu sve ono što je prethodilo u prethodnih 20 godina, što se tiče političke aktivnosti i učešća političkih subjekata u vlasti u BiH. Ili ako uzmemo u obzir, evo samo sinošnju izjavu koju smo imali prilike da vidimo i da čujemo, da BiH kasni najmanje 9 godina, 9 godina kasni u odnosu na zemlje koje su iz Zapadnog Balkana, a nalaze se na putu ka EU. Kako mi da stignemo tih 9 godina? To je propuštenih 9 godina a ne vidim da aktuelna 32 politička struktura u BiH daje imalo šanse za optimizam i uvjerenje da će se jedan ovakav zaista zahtjevan dokument, koji će u konačnici rezultirati vrlo teškim odlukama, sprovest i stvoriti pretpostavke kao što je to navedeno u jednom ovakvom dokumentu. Dakle, naravno ja pozdravljam ovakav dokument, ali ne vjerujem ili izražavam sumnju ili evo još bolje možda da ne budemo previše grubi, bojazan da oni koji su BiH doveli u tešku situaciju mogu BiH izvesti iz situacije bez dramatičnih promjena u ponašanju svakog pojedinca, naravno pa onda i svih političkih struktura po svim nivoima u BiH. Hvala.
Hvala. Zastupnik Safer Demirović, izvolite.
Zahvaljujem se poštovana predsjedavajuća, poštovane kolegice i kolege, članovi Vijeća ministara, uvaženi gosti. Naravno meni je drago da evo imamo priliku malo da porazgovaramo o reformskoj agendi obzirom na svu pažnju koju je ona izazvala i način na koji je donešena uz, evo slažem se, određene pritiske iz vana. Ja sam pažljivo pročitao ovu reformsku agendu i ono što mi je malo čudno jeste da ovdje nema ništa spektakularno, ovo su stvari koje smo mi, evo bar ja i vjerujem većina mojih kolega, 90% obećali svojim biračima, čak neke stvari po meni, čudno mi je da mi recimo moramo da se obavezujemo da ćemo, na strani 3. kaže – ubrzati procedure za građevinske dozvle i priključak za električnu energiju. Mislim, to su neke stvari koje trebaju po prirodi da idu. Ja kao poslanik u ovom Domu, obzirom da evo neću dugo s obzirom da se prijavilo puno diskutanata, sve ću učiniti da pomognem kako bi ovaj Dom ispunio one obaveze koje je preuzeo ovom agendom, a koje se tiču ovog Doma. I slažem se sa kolegama da bez pravilnog provođenja ovih obaveza, dinamike i praćenja te dinamike ovo će ostati zapravo samo jedna naša obaveza u nizu do sad neispunjenih. Zahvaljujem se.
Hvala. Zastupnik Hazim Rančić, izvolite.
Hvala lijepo poštovana predsjedavajuća, kolegice i kolege. Kad nismo imali reformsku agendu, ono, dajte, gdje nam je, zašto je nismo dobili, kad je dobijemo onda kažemo hajde neki bi da skinu ili čak neće ni da raspravljaju, neće da učestvuju u radu, imaju preča posla, ali naravno ja to sve razumijem kao i ostale kolegice i kolege. Želim se osvrnuti na nekoliko stvari, naravno vodit ću računa i o vremenu a i o broju prijavljenih kolegica i kolega koji žele dati i doprinos u raspravi po ovom dokumentu. I u toku rasprave o utvrđivanju dnevnog reda, a evo i u samoj raspravi želim kazati da se pridružujem svim onim kolegama koji insistiraju da imamo precizan dokument, ma kako se on zvao, 33 akcioni plan gdje će pisati tačno ko je zašto nadležan, koji su rokovi, koga treba izvještavati, pa između ostalg i Parlamentarnu skupštinu BiH o provođenju ovih ciljeva. Siguran sam da ćemo svi biti sretni da se većina, a kamoli svi od ovih ciljeva provedu i da budemo što bliže na putu ka EU. Naravno, već na samoj prvoj strani govori da je ovo dokument, kako su oni definisali, svih nivoa vlasti, po njihovoj definiciji izuzimajući i lokalnu samoupravu. Pa ako je ovo zbir glavnih planova svih nivoa vlasti podrazumijevajući i državu i entitete i kantone i Brčko Distrikt, onda je logično i proizilazi da i taj akcijski plan za koji se evo toliko vežemo, bude ustvari akcijski plan i Vlade Brčko Distrikta i vlada 10 kantona, i vlada 2 entiteta i Vijeća ministara. Ne možemo tražiti samo od Vijeća ministara da uradi akcijski plan, nego taj akcijski plan ustvari mora biti zbir ovih 14 akcijskih planova u smislu ustavne kompozicije i ustavnih nadležnosti u BiH. Jer, da pokuša Vijeće ministara da uradi nešto iz nadležnosti nekoga drugog, pa mnogo bi se ovdje kolegica i kolega javilo i kazalo ne može, nije iz nadležnosti, to je iz entiteta, to je iz kantona, to je iz nadležnosti Brčko Distrikta ili to je iz nadležnosti općina i gradova kao nivoa lokalnih vlasti. Tako da ću se pridružiti na kraju zaključku koji su većina govorila, evo i kolega Šepić, samo proširen na ovaj način, da očekujem akcijski plan kao zbir akcijskih planova svih nadležnih nivoa vlasti u skladu sa ustavnom kompozicijom BiH koji nam treba doći za narednu ili neku od narednih sjednica. I naravno podržavam ovo redovno izvještavanje o ispunjavanju svih ovih planova iz ove agende. Ono što želim malo problematizirati na način da možda mi nije jasno ili možda to nije ovdje dovoljno dobro opisano i kazano, možda su oni upravu, možda imaju odgovore, jedan od tih ciljeva u oblasti javnih finansija jeste da žele u oblasti javnih finansija oporezivanja i fiskalne održivosti postići da će budžeti biti utvrđeni i održavani na čvrstim srednjoročnim temeljima dogovorenim sa MMF-om u aranžmanu koji će uslijediti nakon sadašnjeg stand-by aranžmana i govori se dakle o smanjenju javne zaduženosti u BiH. Meni to nije malo jasno. Naime, prije nekog izvjesnog vremena smo dobili podatke o stanju zaduženosti u BiH i vanjskom i unutrašnjem dugu i onda kao cilj govorimo da ćemo ići u silaznu putanju javne zaduženosti u BiH, a onda se govori i propisuje da će nakon stand by aranžmana imat se novi pregovori sa Svjetskom bankom, MMF-om i EU. Meni nije jasno, jel' to znači novo zaduživanje? Šta znače ti pregovori? Kako ćemo doći do silazne putanje javne zaduženosti? Govori se o budžetima, oni su usvojeni, oni se implementiraju u ovoj godini, takvi su kakvi jesu, eventualno možemo govoriti o budžetima u sljedećoj i u sljedećim godinama. I u narednim mjerama kad govori o radnom zakonodavstvu i reformama u oblasti socijalne politike i socijalnih prava naročito u oblasti zdravstva, govori se o potezima koji će biti učinjeni, a onda se govori naknadno da će se ponovo ići u zaduživanje kantona, entiteta kako bi se rješavali nagomilani dugovi, što je u suprotnosti sa tačkama 3. i 6. iz reformske agende. Jer ako je cilj ići u smanjenje javne zaduženosti, ne može se u rješavanju problema zdravstva kazati entiteti i kantoni će uzimati nove kredite i zaduživati se. Ta dva cilja su suprostavljanje. U radnom zakonodavstvu govore o smanjenju doprinosa. Ok. to je dobra stvar, to traže i poslodavci i investitori međunarodni, dugo se govori o tome, ali prijedlog mjere je samo smanjenje doprinosa za zdravstvo. U opterećenju plate postoje i drugi doprinosi i oni se ne diraju za penziono, za slučaj nezaposlenosti, za solidarnost. Rješenje su vidjeli samo za radno zakonodavstvo odnosno smanjenje doprinosa za platu tako što će smanjiti doprinose u zdravstvu. Ali onda iz mjera koje govore o reformama zdravstva nisam ubijeđen da će spasiti zdravstvo, jer da, imamo problema u preopterećenosti sa doprinosima, ali isto tako imamo probleme i u zdravstvu koje grca u dugovima. Zašto je to tako sad to je druga 34 tema, da to ne otvaramo. Ali na ovaj način kako je to predviđeno na strani 2. i 3. nisam siguran da će se riješiti, pogotovo što govore opet angažman Svjetske banke, finansijska, tehnička pomoć, zaduživanje. Jedina mjera koju sam ovdje pročitao jeste da će paralelno vlasti u BiH podržati povećanje akciza na duhan i alkohol koji će biti direktni prihodi Fonda zdravstvenog osiguranja RS-a i fondova zdravstvenog osiguranja još u BiH i kantonima i Brčko Distrikta do kraja 2015. godine. Daj Bože, i ako je ovo ovako mi bi onda na sljedećoj sjednici morali eventualno imati zakonske prijedloge koji će dovesti, je li, do ovog povećanja akciza i njihovog usmjeravanja precizno u fondove zdravstvenog osiguranja Ono što nedostaje u reformi zdravstvenog osiguranja, što sigurno će biti smetnja budućoj reformi, ma kakva ona bila, je angažman i konsultacije sa osnivačima domova zdravlja, a to su lokalni nivoi vlasti, općine, one su osnivači domova zdravlja, a u njima se pruža primarna zdravstvena zaštita i u njima se troši, po mojim nekim podacima, sigurno više od polovine zdravstvenog novca, što kroz finansiranje domova zdravlja, što kroz finansiranja esencijalne liste lijekova a koja se propisuju u domovima zdravlja. Neće ni kantoni, ni entiteti moći napraviti reformu jer direktore, upravu i cijele ili dijelove upravnih odbora postavljaju načelnici i općinska vijeća. I ukoliko oni ne budu uključeni u ovaj proces nema rješavanja reformi u zdravstvenom sektoru. Nisam siguran da će pomaganje ili reforma u radnom zakonodavstvu na način ili investitorima, ulagačima i poslodavcima, tako što će se smanjiti doprinosi za zdravstvo, ja dakle jesam i za tu reformu da se smanje doprinosi, oni jesu veliki negdje ko 72%, ali nisam za to da se to radi na način da se uruši jedan drugi veoma važan segment. Ovo su neke male napomene, volio bih da ove podake ukrstimo i sa ljudima iz Vijeća ministara kao i iz drugih nivoa izvršne vlasti, na kraju krajeva nadam se da ćemo, ako usvojimo zaključak, da ih obavežemo da sačine ove akcione planove i da nas redovno izvještavaju o poduzetim i provedenim mjerama, nadam se da ćemo nešto uspjeti i napraviti. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnik Nikola Lovrinović, izvolite.
Zahvaljujem, poštovane koleginice i kolege. Dakle, red je kao predsjednik Zajedničkog povjerenstva za evropske integracije da na ovu temu nešto progovorim, a možda i kod ove naredne točke tamo 5. koja je gospodina Šepića. I ja mogu reći samo sljedeće, dakle da se ja nadam da će ovo biti teme ili tema o kojoj ćemo imati visok stupanj suglasja kada je u pitanju rješavanje pitanja iz agende i svih drugih pitanja koja su vezana za ovaj pojam evropskih integracija odnosno provedbu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Naravno da sam takođe, ne znam možda gospodin Šepić ili tko je već rekao možda gospodin Novaković, da je šteta što Parlament možda nije uzeo veće sudjelovanje u izradi ove agende, ali ja mislim da to nije nenadoknadivo, bitno je da je imamo, dakle ja ne mislim da je agenda neki dokument kojem mi ne možemo kroz vrijeme dodavati i kao Parlament i Vijeće ministara ili bilo tko to misli, bilo kakav sadržaj, dodavati ritam. I ja mislim da, ako mi budemo se doista opredijelili kao što sam rekao na početku da je 35 ovo tema kojoj ćemo svi biti posvećeni, imaćemo mi dosta tu posla i nećemo ni stizati ono što bismo trebali, ne samo iz agende nego i ono što nas bude pratilo u provedbi ovoga pitanja. Naime, ja ću reći i sljedeće da Zajedničko povjerenstvo, dakle nas je 6 iz ovoga Doma i 6 je iz Doma naroda, nije čekalo uopće da Vijeće ministara donese agendu, mi smo na 2 sjednice sami potencirali i stavljali, na naših 6 sjednica do sad održanih, tu temu i tražili od gospodina Zvizdića i drugih da nam predoče i agendu i koordinacijski mehanizam i sva pitanja koja se ovoga tiču, a bila su u eteru a nisu zastupnici s tim bili upoznati. Dakle, mi smo vodili o tome računa, ali nije to pitanje prolazilo do sjednice Doma evo do danas na ovaj način, ne našom krivicom jer na jednoj sjednici nismo imali gotovu agendu, na sjednici prethodnoj, dakle 5. ovoga Povjerenstva, imali smo agendu koju nam je gospodin Zvizdić na naš poziv dakle objasnio u ime Vijeća ministara i mi smo s tim bili zadovljni. Ovdje ima kolega u dvorani koji su članovi i članice toga Povjerenstva i mi smo bili tog trenutka s tim zadovoljni. Nismo mi u službenoj formi, imali smo jučer tu 6. sjednicu pred ovaj Dom, dobili dakle ovu agendu da se mi o njoj očitujemo pa nismo ni mogli da se očitujemo, ali evo ja govorim naše dojmove o svemu tme. Dakle, naravno da ovdje se može i nešto izbaciti i dodati i ja mislim da mi imamo vremena da kao parlamentarci se u to uključimo i da na svakoj sjednici, bilo po kojem vrstu izjašnjivanja kako danas predlažemo, učinimo da ova agenda bude potpunija i sadržajnija. Dakle, mi smo o ovoj agendi na Povjerenstvu razgovarali, zauzeli smo pozitivan stav i evo rekao sam naše razmišljanje o tome. Naime, mi smo kao Povjerenstvo se uključili snažnije u ovu priču i nešto od toga će doći do vas ovdje u Domu do zastupnika, do vas kolega, a nešto od toga što smo mi planirali će doći do Kolegija i mi se nadamo da će prije svega ovo naše Povjerenstvo a onda i oni koji su u izvršnim tijelima vlasti, dakle imati potporu na tom putu. Naime, doći će do vas ili do Kolegija i ova tema o pojačavanju rada tajništva ovoga Povjerenstva koje, ako se budemo opredijelili onako kako sam na početku svoje diskusije rekao da ovo snažno pratimo, neće nas moći servisirati ni ovo Povjerenstvo ni zastupnike sa onim što nas sve čeka. Doći će pred vas i tema o tome da vidimo hoćemo li formirati poseban sektor za evropske integracije bilo kojom vrstom angažmana da li preustrojom dosadašnjih sektora ili formiranjem novog, jer takođe mislimo da sa dva profesionalca koji rade za ovo Povjerenstvo, dakle nećemo moći stizati naše obveze i nećemo moći biti servisirani ni ovo Povjerenstvo, a onda ni vi onako kako to zapravo treba, pa se nadam da će vas i ta tema zainteresirati i da ćete imati pozitivan odnos prema njoj. Kada je u pitanju dakle, možda ću se dotaći malo sljedeće tačke koja je, točke, jedna od današnjih točaka dnevnog reda, prijedlog gospodina Šepića je bio juče na sjednici, tamo ću vidjeti kako će kolega to sada preformulirati. Mi smo razmatrali njegovu inicijativu da se ovaj Parlament izvješćuje, zapravo on je rekao informira svaku redovitu sjednicu. Nama se na Povjerenstvu činilo da je to previše da ovog trenutka, pošto ulazimo tek u provedbu SSP-a nema dovoljno materijala da bi svaka redovita sjednica imala takvu vrstu točke, nego smo mi njemu predlagali da to bude kvartalno, dakle tromjesečno za početak a da 2016. godine razmislimo da taj ritam pojačamo i radilo se dakle o informaciji. Onda je i na samoj sjednici Povjerenstva otišlo se u raspravu da li je to izvješće, ako je izvješće onda moramo imati neke planove po kojima će se izvješćivati, tako da jučer mi nismo dali pozitivno mišljenje u konačnici, to vi imate ovdje u materijalima, o inicijativi gospodina Šepića. Zato sam ja reagirao kod dnevnog reda onako kako sam reagirao, dakle najveći dio ljudi koji je raspravljao o tome nije više podržao da takvu, doduše informaciju dobijemo. 36 Čini nam se da moramo voditi računa o tome da ta silna traženja i predlaganje zaključaka da nas se izvješćuje, ne zapetljamo se sami u tome. Ja ću vas podsjetiti da imamo naše zaključke koje smo potvrdili od ranijih domova, da se u godišnjim izvješćivanjima imaju posebno izvješća o evropskim integracijama. Dakle, to je ... već zaključak i ja se nadam kad budu godišnja izvješćivanja svih institucija vlasti prema nama, dakle da ćemo imati posebno izvješće kao da imamo Ministarstvo za evropske integracije koje će nas izvijestiti o stanju evropskih integracija po obvezama SSP-a ili općenito, dakle na godišnjem izvješćivanju. Također ovaj prijedlog o informiranju gospodina Šepića vidjet ćemo kako će proći, imamo dakle točku dnevnog reda, a i mi ćemo kao Povjerenstvo a time ćete biti nadam se, ako Kolegij to odluči i upoznati što mi radimo. Naime, mi smo predvidjeli da pokrenemo jedan postupak koji je ranije bio u sazivu u prethodnom mandatu, održavanja foruma, parlamentarnog foruma za provedbu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju barem kvartalno koji neće obvezivati nikoga ali ćemo nastojati da entitetska povjerenstva pa i županijske skupštine budu u tijeku događanja oko SSP-a, dakle svaka 3 mjeseca da mi međusobno imamo suradnju i razmjenu informacija i da onda na temelju naših opredjeljenja na tim sastancima idemo ka mjestima gdje djelujemo, dakle da podupremo taj proces i to ćemo raditi. Bio je prijedlog jučer i na Povjerenstvu, ja ovo malo samo prepričavam neću vas, prvo nastojat ću da se uklopim u ovo vrijeme i neću puno vam, nadam se da ću stati u ovih 10 minuta, dakle išli smo i na varijantu da idemo u jednu tematsku sjednicu pa sam rekao u onom svom prethodnom izlaganju kod dnevnog reda, da sa 67 čini mi se institucija državnih imamo kao povjerenstvo sastanak i da sa njima dogovorimo međusobnu razmjenu informacija što one tog trenutka rade, da ona bude svakodnevna. Taj prijedlog jučer na Povjerenstvu nije prošao ali nije skinut s dnevnog reda skroz, sačekaćemo prvu sjednicu Odbora, Parlamentarnog odbora koji je predviđen po SSP-u, dakle sa evropskim parlamentarcima koji će se dogoditi u 11. mjesecu, nakon toga ćemo vidjeti da li da održimo tu sjednicu sa svim predstavnicima naših tijela vlasti s kojima ćemo dogovoriti kako da dalje radimo. Također smo pokrenuli jednu ideju o održavanju okruglih stolova koji će uglavnom biti tematski i imamo tu potporu evropske komisije i OSS-a koji će nas pratiti i ona bi se održavala, recimo alternativno u dva mjeseca, jedan okrugli sto po cijelom prostoru BiH koje bi mi kao Povjerenstvo organizirali i bilo bi nam suportdej i neke institucije, zavisno koju temu stavimo tog trenutka na okrugli sto, ne bismo se ponavljali. Dakle, to je u sklopu onoga što nam je dužnost u SSP-u, a to je da promičemo, dakle Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju evropske integracije i mi kao Parlament i na tragu tendencije Evropskog Parlamenta i kolega naših koji će biti sa nama zajedno u Odboru, imate i danas tu točku o imenovanju tog Odbora, naš prijedlog dakle da je snažniji, dakle nazočnost parlamentaraca i zakonodavnih tijela vlasti u provedbi obveza iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Dakle, ova agenda danas, ne znam evo ja ovog trenutka doista što je gospodin Novaković ili neko rekao, ne znam šta je danas naš cilj, dobro je da je ona ipak došla, nema smisla da parlamentarci ne znaju ništa o agendi i nekim drugim stvarima i mi ćemo kao Povjerenstvo insistirati da nam se dostavi, ako ništa na znanje, ako ne donosimo o tome odluku zavisno od Poslovnika i od zakona i onome što zapravo radimo, tako da vam samo dakle na koncu mogu reći sljedeće da ćemo mi kao Povjerenstvo biti vrlo aktivni i ja mislim da smo već do sada aktivni i da imamo, već smo održali dakle 6 sjednica, imamo jedno pozitivno mišljenje od onih koji evo gledaju što mi radimo kao što je Evropska komisija, OSS i drugih asocijacija međunarodnih i nevladinog sektora, da evo nešto ovo do sad što radimo je 37 dobro. Naravno nije do kraja savršeno i mi smo jučer baš imali točku poslovničke mogućnosti djelovanja i rada Povjerenstva za evropske integracije tako da smo i svoj rad htjeli profilirati i evo nešto od toga sam vam rekao, nešto od toga će vjerojatno doći i pred vas, ali većina toga će doći pred Kolegij i mi očekujemo potporu prije svega Kolegija i vas, dakle da nas se prati onoliko koliko mi budemo imali snage da se u ovo uključimo, a i ja sam vidio od kolega iz Povjerenstva da ima volje da raspravljamo i do sad smo, ja mislim konstruktivno, ima ovdje i kolega u dvorani koji su juče bili na sjednici, da smo do sad uspjeli da taj naš rad bude učinkovit i ja se nadam da ćemo biti još bolji i primjereniji i da ćemo dat svoj puni doprinos, dakle i provedbi agende i svih drugih obveza koje budu pred nama iz SSP-a. Ja se zahvaljujem i evo oprostite prvi put sam bio baš duži do 10 minuta. Zahvaljujem.
Hvala. Zastupnik Zaim Backović. Izvolite.
Zahvaljujem se gospođo predsjedavajuća. Obzirom da sam na sjednici na kojoj je flagrantno prekršen član 70., 71. i 167. ja ću po svim tačkama dnevnog reda diskutovati i glasat ću protiv svih. Ali flagrantno prekršen Poslovnik, obzirom da je sekretar tu, pošteno je da je pročitao član 70., a ne 71. koji je pročitao gospodin iz SBB-a, pošto se on uopšte ne odnosi na ono o čemu sam ja govorio. E sad idemo malo na dnevni red. Pred nama je razmatranje, a ovdje se kaže razmatranje usaglašene reformske agende i akcionog plana. Sugerirao bih osobama koje su direktno nadležne za izradu i provođenje da je sve mi što danas radimo i sve ono što ćemo raditi na svim narednim sjednicama i sve što će raditi, kako kaže moj kolega Lovrinović, povjerenstva, komisije, odbori, radna tijela, ad.hocc komisije i td., u funkciji ostvarivanja agende. Međutim, izmiješanost nadležnosti i neshvatanje da ovakvu vrstu podijeljenosti nadležnosti bez obzira na unutarnje uređenje, regionalizaciju, lokalnu samoupravu, Evropa ne poznaje u svom zakonodavstvu. Imat ćemo situacija u kojima ćemo identično zakonsko rješenje morati donijeti čak i po pet puta. To znači, mi na nivou države, entiteti na nivou entiteta, kantoni na nivou kantona, Distrikt Brčko na nivou Distrikta Brčkog i svi će morati da budu od slova do slova isti. Moramo mi naći neko rješenje kojim ćemo uprostiti put i učiniti ga bržim. U ovoj agendi trebalo je da imamo i analizu nečega što je upravo ovo o čemu ja govorim, kako doći do bržeg, jednostavnijeg, racionalnijeg, u konačnosti i jeftinijeg rješenja. Jer sve ovo što mi radimo, obzirom na nivoe, su jako skupa u startu rješenja. Pored toga ovaj Dom, ovaj Parlament bi morao da ima takođe, gospodo iz onoga što vi zovete tijelo koje vodi ovaj Parlament, precizno navedeno šta, kako, kad mora ovaj Parlament uraditi. Ne možemo mi to dobiti od Vijeća ministara. Mi smo poslodavac Vijeću ministara. Ovaj Dom je poslodavac vama gospodo. Niste vi poslodavac Parlamentu. Ovo je najveće tijelo u ovoj državi. Od svega što smo do sad radili, naravno imamo mi ajnštajne, imamo mi one koji su u po 12 odbora i komisija i pododbora, u po 12, ja govorim o onome gdje sam ja, ukupno smo se sastali 4 puta. Eto to je taj naš vajni rad. Moramo mi naći put kako u ukupnim procesima približavanja i priključivanja EU, mi kao oni koji su osobe koje će sutra morati dizati ruku, usvajati, odgovorni za procese, odgovorni za brzinu donošenja, odgovorni za usklađivanje, odgovorni za nalaženje puta, pojednostavljenja, donošenja svega što je neophodno da bismo prišli i pristupili EU. Zadnji primjer nam je jasan, izvoznici mlijeka. Sve 38 se uradilo, sve je Ministarstvo uradilo, ali jedan od, jedan kroz 26 zaustavi čitav proces. Takvo nešto nismo predvidjeli. Da smo predvidjeli možda bi unaprijed imali određene korake pripremljene za one koji su poslali kamione na granice i sad ne znaju šta će s tim. Je li iko ovdje zna, je li iko dobio informaciju koliko je šlepera iz Livna na granici? Koliko ja znam ne zna niko i niko nije dobio informaciju. Moramo mi ipak biti odgovorniji prema ovoj zemlji. Jer nije sve sveto slovo. Kroz ovaj rad natjeran sam da čitam zakone i onda sam ustanovio da ono što nama kažu mora biti usklađeno, ja sam analizirao 6 zemalja one koji su pristupili Češku, Slovačku, Hrvatsku, Sloveniju i dvije koji su osnivači Francusku i Saveznu Republiku Njemačku. E da vidite koliko se u temelju ti zakoni razlikuju, a mi ih moramo donijeti u obliku kako odgovara EU. Šta to odgovara od ovih 6 koje sam ja analizirao kad su oni bitno različiti? I evo sad kažem, evo javno govorim, isto zakonsko rješenje za isti zakon daću ga u 6 formi, dao sam da mi se prevode i samo ću pisati umjesto onog gdje piše Savezna Republika Njemačka i pisaće BiH, umjesto gdje piše Češka Republika pisaće BiH, umjeto Republika Slovačka pisaće BiH i svako od tih je prihvatljivo EU. Moramo mi tražiti svoj put ljudi. Moramo mi tražiti i predlažem da Vijeće ministara ipak posluša što govore ljudi za ovim klupama. Nisu ovdje ljudi koji ne znaju da rade, ovdje su ljudi koji su prošli život i imaju ogromno iskustvo. Pošto me gospođo doktorice Vi gledate, profesorice izvinjavam se, reći ću Vam iz Vaše oblasti zakone. Jedan od takvih zakona je iz Vaše oblasti i čak su suprostavljeni jedan drugom, sastav je od socijalnog karaktera, sastojka obima zaštita, ... prava, potpuno suprostavljeni u Slovačkoj, Češkoj, Hrvatskoj, Sloveniji, Njemačkoj i Francuskoj. Potpuno. Hvala vam.
Hvala. Za raspravu se javila zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite.
Dakle, žao mi je zaista što nismo istrajali, odnosno nismo uspjeli da o ovome govorimo nakon toga kad budemo imali konpletan materija pred sobom, jer evo i diskusije će pokazati da će nam ovo koristiti, ovo o čemu sad raspravljamo, da će nam koristiti malo da se ispričamo, a da nećemo donijeti ispravnu odluku, niti ćemo stvari imalo pomjeriti s mjesta. U prilog tome želim da kažem, da ako hoću da usko posmatram samo ovu reformsku agendu 2015. – 2018.
Molim vas bez komentara, imajte obzira i budite profesionalno etični.
da bi bilo logično da su takvu, tu agendu prvo usvojile vlade entiteta i kantona. Ja sam maloprije izlazila da provjerim neke stvari od toga i vidjela da je Vlada RS-a na sjednici od 23. jula usvojila ovu reformsku agendu. Znamo ko je sve učestvovao u njenoj izradi, ali ne znamo ovaj dio koji se odnosi na akcioni plan i to sam željela da provjerim, jer bez toga sve priče na ovu temu su izlišne. Evo danas u ovom momentu se održava Vlada RS-a koja na dnevnom redu ima Nacrt akcionog plana u vezi daljeg puta BiH prema EU, dakle bez tog 39 dokumenta, konačnog dokumenta možemo mi Savjetu ministara pisati ne znam kakva pisma i ne znam kakve zahtjeve on neće moći bilo šta učiniti na tom planu, jer praktično najveći dio obaveza iz programa evropskih integracija je na entitetima, nešto na kantonima, a dijelom samo na Savjetu ministara u dijelu koji se odnosi na carine i ono što je isključiva nadležnost BiH. Provjerila sam za koje vrijeme to može biti urađeno, dakle čula sam da u Federaciji još nije počelo da se radi na tome, za, na nivou kantona ne znam uopšte, ako to sve stavite u kontekst možete bilo kojim zaključkom obavezati Savjet ministara nećemo ništa dobiti. Tako da ja u, ovaj, da bi smo tu stvar ubrzali, uozbiljili, požurili, ja predlažem jedan zaključak: Da se traži od vlada entiteta, kantona i Savjeta ministara da u roku od 30 dana, jer pitanje je da li ćemo moći taj rok, to je kratak rok za ovu namjenu, da informiše Predstavnički dom Parlamentarne skupštine kada će biti završeni akcioni planovi reformske agende za BiH 2015. – 2018. Računajući da olakšavajuća okolnost može biti da u ekonomskoj politici entiteta je morao već biti zastupljen jedan dio tih aktivnosti i da ovaj dio ostali koji treba napraviti odnosio bi se samo na produženje 2016., 2017. i 2018. Dakle, to je ogroman posao, ako još nije ni počeo da se radi, onda mi smo, imamo problem i taj problem nećemo lako riješiti unutar ovog Parlamenta, dakle entiteti i kantoni moraju završiti svoj dio posla, a Savjet ministara u onom dijelu i nadležnosti gdje je njegova nadležnost isključiva. Hvala vam.
Hvala. Replika Nikola Špirić.
Ne.
Greška, je li?
Greška, neko je
Ok. Za raspravu se javio zastupnik Denis Bećirović. Je li replika ili ostaje, a Nikola Lovrinović. Izvolite, ja se ispričavam.
Ma ne znam kako bi drugačije, dakle nije, nego prethodnom govorniku, odma sam ostao razočaran kao predsjednik povjerenstva, Zajedničkog povjerenstva za evropske integracije, gospodin Backović i kolega je govorio, kaže – oni nas tjeraju, oni od nas traže. Dakle, mi smo ovaj put izabrali i mi moramo dogovarati, ja sam znam da ima različitih rješenja koje su dogovorile određene zemlje sa članicama EU i vjerojatno će i naše rješenje 40 biti samo za sebe specifično, dosta toga će biti dodirnoga, ali dakle ako tako kao zastupnik retorički govorite, dakle oni od nas traže, oni nas tjeraju, pa mi smo se valjda ovdje usuglasili da mi idemo u EU, da je to naš put i da mi, dakle, zapravo sa njima dogovaramo kako će to izgledati. Tako da bih volio da barem tako ne govorite, ja razumijem da tražite bolja rješenja nama prihvatljivija, za BiH, ono što mi možemo podnijeti, ja se s tim slažem, ali neće nas niko, ja nisam doživio to da će nas iko išta tjerati, a posebice na silu da mi nešto prihvaćamo ili donosimo neka rješenja koja nikako ne možemo dakle provesti, niti poštivati, niti da kažem da ih pronađemo evo. Evo ja bih volio samo da ne bude takve retorike. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nije Vama, nije Vama.
Hvala. Replika Zaim Backović.
Odgovor na repliku. Poštovani kolega Lovrinoviću, naravno, ne ulazeći u Vaš realne kontakte, dodire, iskustvo u radu, ne samo na ovim problemima u našoj zemlji, ja vam ovdje meritorno kažem, da jedino u ovoj zemlji imate Pravni ured USAID-a koji priprema zakone, da jedino u ovoj zemlji je u Pravnom uredu odjela Američke ambasade se pripremaju zakoni, da jedino u ovoj zemlji u Pravnom odjelu Ureda visokog predstavnika se analiziraju i pripremaju zakoni. Ja to iskustvo, kao i gospođa koja sjedi sad, predsjedavajuća, imamo i te kako veliko i dobro znamo način na koji, kako i šta se dešava kada se donose. I kada ne uspije zakonsko rješenje kaže vi ste ga donijeli. To vam je primjer Zakona o privatizaciji, ukoliko ga ne usvojite zemljotres, cijela država će propasti, kroz zakon više od zemljotresa cijela država opustošena, pa ... pa da ih sad ja ovdje ne nabrajam, mogao bih to elaborirati danima. I Vi, gospođo, ste bili sudionik ovoga, procesa o čemu ja govorim zajedno sa mnom i tih presija. Prema tome veliko iskustvo sa te strane imam.
Hvala. Rasprava zastupnik Denis Bećirović. Izvolite.
Uvažena predsjedavajuća, dame i gospodo. Dakle, mi raspravljamo o jednom dokumentu koji ima jako ambiciozan naslov, međutim nažalost sadržaj nije ni približno tako ambiciozan kao što je naslov ovog dokumenta, stoga da sam na mjestu predlagača ovog dokumenta danas radije bi ga naslovio kao teze za izradu reformske agende. Moram na početku reći, s obzirom da imamo teško i socijalno- ekonomsko stanje u cijeloj BiH i s obzirom na potrebe države BiH ovaj dokument sigurno je i nedovoljan i nepotpun. Kao opozicioni poslanik mogao bi kao i drugi opozicioni poslanici i 41 naširoko i nadugo da kritikujem, osporavam i tražim nedostatke u ovom dokumentu i zato i ne treba neko veliko znanje, međutim neću se opredjeliti za taj pristup. Kao što sam rekao i kod izbora predsjedavajućeg Vijeća ministara, gospodina Zvizdića i ovog Vijeća ministara, a i danas želim se principijelno držati tih stavova, podržaću svaki potez, svaki zakon, svaki dokument u ovom Parlamentu koji znači makar i najmanji korak naprijed države BiH i stoga da odmah ne bude nikakve dileme, danas ću glasati za ovaku reformsku agendu uz prihvatanje svih konstatacija da ona nije potpuna i dostatna u skladu sa potrebama današnje BiH. Međutim, smatram jako važnim da prepoznamo kada ima nekog konsenzusa o nekim stvarima, koji predstavljaju makar i najmanji korak naprijed, da takve stvari treba podržati i da tada ne treba gledati ko je ni pozicija, ni opozicija, jer nam je to svima kao građanima ove zemlje u interesu. Istina je da u ovom dokumentu nema ništa novo, ništa spektakularno, uglavnom su to okvirne teze koje će možda dobiti i veći smisao kada ovdje na poslaničkim klupama budemo imali i akcioni plan, ali i do tada kada već za ovo vrijeme od konstituiranja nove parlamentarne većine nemamo gotovo nikako zakona na dnevnom redu, drugih pravnih akata itd. dobro je da se barem jedan ovakav dokument danas našao na dnevnom redu. Dakle, da budem precizan, neću biti nikada opozicija državi, ni državnim interesima, već samo opozicija neradu, rušenju države i neefikasnosti državnih organa. U tom smislu mislim da i ovo Vijeće ministara i vlade na nižim nivoima trebaju imati šansu da pokažu šta, koliko i na koji način mogu raditi, mi ćemo za mjesec dana imati godinu dana od održanih Općih izbora, za nekoliko mjeseci i godinu dana od formiranja Vijeća ministara i drugih vlada na nižim nivoima i zašto ne pružiti priliku da pokažu sve šta mogu i na koji način to mogu uraditi. U ovoj reformskoj agendi, istina danas bez akcionog plana, predstavljen je plan ili skica određenih aktivnosti u šest značajnih oblasti. Druga oblast, a možda je trebala biti i prva je ova poslovna klima i konkurentnost, čudi me da ovdje nije stavljen jedan dio koji se odnosi na ono što su pretpostavke bilo kakve bolje poslovne klime u BiH, a to su politička stabilnost, pravni instrumenti i ekonomski instrumenti da bi smo imali bolju poslovnu klimu u BiH. Ima jedna stvar koja je za pozdraviti u ovom dokumentu, također to je na strani 7. tačka 14., ovdje vrlo jasno stoji da će realizacija ove reformske agende biti redovno praćena, da će se mjeriti i da će se vrlo jasno iskazivati koliko i na koji način smo napredovali u vezi sa zacrtanim stvarima. Mislim da bi tu bilo dobro da danas na sjednici Predstavničkog doma možda i posebno zaključimo, da takav izvještaj se ne dostavlja redovno samo Delegaciji EU, već i ovdje Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH, jer upravo i Parlament, Vijeće ministara i državni organi i jesu pravo mjesto za kreiranje državne politike BiH, a ne da to radimo na mjestima gdje nisu mjesta državnih institucija BiH. Nije to bilo tako davno, prije nepunu godinu dana, dosta političkih stranaka je svoju političku kampanju gradilo na tezi – nećemo se sastajati po kafanama, po hotelima, motelima itd. već u institucijama BiH. Danas nažalost vidimo da ne daju svi jednak doprinos ovdje u institucijama i u raspravama upravo jednoj takvoj ideji koju ja podržavam.
Hvala. Rasprava Predrag Kožul, zastupnik. Izvolite. 42
Pa notorna je činjenica da mi o ovoj agendi razgovaramo post festum, to je tako, ona je mukotrpno donošena. I kad gledam ovaj dokumenat rekao bih da je veći značaj od njega samog ... što u njemu piše, bonusi koje imamo na temelju donešene agende, politički bonusi koji nam nose određene priviliegije, određene korake naprijed u evo tom famoznom evropskom put kako ga, kojeg često spominjemo. Na neki način mi je drago, makar nije dobro što nema akcionog plana, drago mi je što evo mogu imati iluziju da ću ovdje govoreći o ostatcima ostataka Vijeća ministara, nama zastupnicima i indirektno javnosti, koja je sudjelovala u donošenju agende, sveopćoj javnosti, možda na neki način i u nekim stvarima uticati na taj akcioni plan. Al' želio bih uticati i na par stvari koje mi zaista nedostaju u ovoj agendi, ona ima mnogo stvari koje u njoj pišu, ali jedna stvar koja meni strašno nedostaje je pitanje uravnoteženog razvoja na području čitave države, to se nigdje ne spominje u ovoj agendi, a to je činjenica koja je prevažna za budućnost ove zemlje i činjenica koja trenutno u ovoj zemlji ne postoji. Posljedično vezano sa tim uravnoteženim razvojem na području čitave države u dijelu koji se tiče javnih financija, oporezivanja i fiskalne održivosti ovog dokumenta, trebala je se spomenuti i raspodjela javnih prihoda. Rekao bih, prevedna i korektna raspodjela javnih prihoda što opet barem na području Federacije u ovom trenutku nemamo. Ja sam sinoć na televiziji sam uhvatio jedan marketinški prilog u kojem se Kanton Sarajevo hvali mnogim svojim dostignućima, između ostalog prosječnom plaćom. Ta prosječna plaća u Kantonu Sarajevo je daleki san, rekao bih, za sve druge županije i kantone u ovoj državi, zato evo ta moja iluzija da će ovo što kažem u dijelu akcionog plana na neki način pomoći u gradnji elemenata koji će doprinijeti uravnoteženom razvoju na području čitave države. Kad govorimo ovoj agendi i akcionom planu, ja osobno sam alergičan na pojmove akcioni plan, planovi upravljanja itd. itd. Dakle, vrijeme u kojem čekamo akcione planove da se naprave i da se usuglase, posebno kod ovakvog dokumenta koji se mora na niz razina i vrlo složen način je njegovog usaglašavanja, vrijeme koje nam treba do donošenja akcionog plana najčešće je alibi da se ne rade one normalne, jasne, svima vidljive stvari koje možemo iščitati iz ove agende. Zato bi ja plediro da sve ono što je u agendi na razini akcionog plana, ima stvari koje su ... definirane, radi i da se ne čeka, a o akcionom planu, nadam se, da ćemo ne post festum pričati i ovdje i vjerojatno sudjelovati u njegovom donošenju na najbolji mogući način i u dobroj vjeri. Jer u ovoj agendi ima meni stvari koje su mi jako privlačne, da tako kažem, osim onih prihvatljivih, onih dobrih, onih koje su uopćene itd. i sve se slažem. Spominjanje Svjetske banke na nekoliko mjesta u ovoj agendi je nešto što je meni na neki način u ovom trenutku makar ne znam šta to točno i koliko znači jako privlačno, jer jedna od stvari osim ovih koje su u ovoj zemlji teški problem, osim svih naših političkih itd. problema su problemi likvidnosti na svim razinama vlasti i u različitim institucijama. Zato kad ovdje čitam da će Svjetska banka pomoći saniranju različitih proračuna, kaće Svjetska banka se uključiti u saniranje dugovanja u zdravstvu. Čini mi se da je prevažno da radimo na ovoj agendi, da radimo na akcionom planu, al' nek čekajući te akcione planove onda radimo na provedbi stvari koje su nama iz ove agende vrlo jasne i potpuno logične, tako da kažem bonusi iz ove agende su jači od njezinog suštinskog sadržaja i u tom smislu je treba podržati. Hvala.
Hvala. Za raspravu se javio zamjenik, a replika Senad Šepić, ja se ispričavam. 43
Vrlo kratko, više je sugestija kolegi Kožulu, dakle jednu je jako važnu stvar rekao – uravnotežen razvoj na prostoru cjele BiH, to mora biti strateško opredjeljenje djelovanja vlasti. Ja imam već skoro tri godine inicijativu u Parlamentu, mi je u Parlamentu usvojili u prošlom mandatu i sad u ovome mandatu, da Vijeće ministara nam izradi i dostavi u parlamentarnu proceduru zakon o ravnomjernom regionalnom razvoju i ulaganjima na prostoru cijele BiH. Moram vam kazati, dakle da iskoristimo sad povodom evo i ove rasprave, da to još jedanput afirmiramo, ako to ne budemo stvarno imali u septembru ili u oktobru, ovaj, iza toga ćemo na neki drugi način se odnositi prema svim stvarima koje se budu dešavale ovdje u Parlamentu. Jel' ako je moguće tri godine na jednoj stvari insistirati, ovdje dobiti saglasnost i podršku ovoga Doma, u potpunosti dobiti podršku za to, a da vas ovdje ignoriše izvršna vlast, onda stvarno svi imamo problem. Pozivam kolegu, ovoga, Predraga Kožula da u tom smislu možda i kroz neki zaključak ili kroz neku dodatnu, onaj kako se kaže, poziv zatraži i afirmira Vijeće ministara da konačno odgovori na ono što smo ih evo zadužili i prije dvije godine, a i prije nekoliko mjeseci ovaj novi saziv Vijeća ministara.
Hvala. Za raspravu se javio zamjenik, gospodin Šefik Džaferović. A ja vas molim da iz svojih klubova pozovete zastupnike koji su protivno ovom Poslovniku napustili sjednicu, pa ćemo onda kazati iz kojih razloga ih pozivamo posle toga. Hvala ljepa.
Poštovana gospođo predsjedavajuća, koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja ću da vam odmah kažem, bez obzira što pripadam političkoj stranci koja učestvuje u vlasti, prema Vijeću ministara BiH zbog situacije u kojoj se nalazi BiH odnosim se isključivo na osnovu njihovih rezultata i vrlo često ćete čuti od mene, ako to nekada bude bilo potrebno i kritiku postojećeg Vijeća ministara s ciljem da se rad unaprijedi. Ali isto tako ću ustati za govornicu i kazati kada mislim da je Vijeće ministara uradilo nešto dobro i ja mislim da mi danas treba da ohrabrimo prije svega Vijeće ministara BiH, jer je Vijeće ministara BiH uradilo jednu izvanrednu stvar kada je u pitanju BiH. Javne finansije, oporezivanje i fiskalna održivost, poslovna klima i konkurentnost, tržište rada, reforma socijalne zaštite i penzija, vladavina prava i dobro upravljanje i reforma javne uprave su sektorske oblasti u kojima su postigli sporazum svi nivoi vlasti u BiH koji imaju bilo kakve kompentencije u ovim oblastima na evropskom putu BiH. BiH je 2008. godine zaključila Ugovor o stabilizaciji i pridruživanju i od tada pa do unazad mjesec ili dva dana mi smo funkcionirali u odnosima sa EU na bazi Privremenog sporazuma. Dakle, od 2008. godine traje blokada evropskog puta BiH, od decembra 2014. godine pa do danas promjenjen je odnos EU prema BiH, usvojena Izjava Predsjedništva BiH ovdje u Parlamentu i Ugovor o stabilizaciji i pridruživanju je stupio na snagu. Reformska agenda je drugi dio paketa Izjave Predsjedništva, kojeg su potpisale sve političke stranke, koju su potpisale sve političke stranke i koja je odobrena ovdje u Parlamentu BiH i nakon što krene njena realizacija napraviće se procjena od Evropske komisije o dodjeli kandidatskog statusa 44 BiH za članstvo u EU. Zato mi trebamo danas snažno podržati Vijeće ministara i sve nivoe vlasti u BiH, ovo nije pitanje ni pozicije ni opozicije, kako bi što prije krenula kvalitetna realizacija i BiH bio odobren status kandidata za članstvo u EU. Ja pozdravljam napore koje je uradila Vlada Federacije, rješeno je ljudi pitanje kolektivnih ugovora koji su prijetili da unište budžete u Federaciji BiH, očekujem da se to uradi i na drugim nivoima u BiH. Pozdravljam napore Ministarstva i ministra za vanjsku trgovinu i ekonomske odnose kada je u pitanju deblokada, kako bih kazao, naše konkurentnosti sa proizvodima prema EU, mi smo uspjeli za ovo vrijeme da deblokiramo, evo pojavila se smetnja, ja se nadam da će ona biti na adekvatan način razrješena. Prema tome predlažem da danas Predstavnički dom kroz svoju diskusiju, kroz svoj odnos da snažnu podršku naporima Vijeća ministara BiH kako bi smo BiH za dobrobit svih nas pokrenuli što prije naprijed na evropskom putu. Hvala vam.
Hvala zastupniku. Za repliku se javila Dušanka Majkić. Izvolite.
Pa ja bih htjela jednu malu repliku kolegi Džaferoviću da kažem, treba podržati Savjet ministara, ali treba podržati i entitetske vlade na kojima je 70% obaveza. Dakle, svi su podnijeli svoj dio tereta u ovom poslu, nije to bilo usvojeno ono rješenje koje je istog momenta bilo predloženo, trebalo je mnogo usaglašavanja da bi se došlo do reformske agende i tu su vlade entiteta imale izuzetno veliku energiju i napor trebalo da uslijede. Savjetu ministara ćemo se zahvaljivati kad dobijemo ovaj drugi dio, jer to znači da treba njihovo angažovanje da bi sve dokumente na osnovu kojih mi možemo da odlučujemo i radimo dobili od entiteta, kantona i onih koji učestvuju u izradi akcionih planova. Zasada nemamo čemu da se zahvaljujemo i šta posebno da ih podržavamo, jer to je u sastavu njihovih redovnih obaveza. Dakle, svima treba podrška, svima onima koji su uključeni u ovaj put, praviti samo feštu na Savjetu ministara zaista nije korektno, jer najveći dio posla nije bio na njima do sada.
Hvala. Rasprava zastupnik Fehim Škaljić, izvolite.
Hvala gospođo predsjedavajuća. U sklopu današnje diskusije želim reći sljedeće, BiH nema alternativu u evrepskom putu, to nije cilj koji ima neograničen vremenski resurs, niti postupak koji dozvoljava da budu jedni angažovani a drugi da čekaju, to traži dinamičnost sviju i operativnost. Danas imamo na stolu agendu kao opredjeljenje, možemo reći da je to pozitivan korak jer su različiti nivoi vlasti postigli određenu saglasnost, kao opredjeljenje, može se tom tekstu reći puno zamjerki ili nedostataka, ali je jedan od procesa kretanja naprijed. Međutim, izostajanje mrežnog plana koji dinamično postavlja zadaće zapravo govir da mi još nemamo određenje, bez toga učinjeno je samo dobra namjera i čekanje na stend baj. 45 S druge strane, ako upoređujemo procese kroz koje su prošle zemlje koje su se već priključile EU ili su ispred nas, onda vidimo da imaju i da su imale potpuno drukčiju ulogu parlamenata od onu koju imamo mi .... na evropskom putu, to mora da se mjenja. Kad tražimo od Vijeća ministara, odnosno izvršnih vlasti raznih nivoa da imaju plan, da taj plan bude dostupan Parlamentim, kad tražimo, a ja sam zagovornik ne informacija, nego izvještaja, informacije su nešto po čemu se ne može odgovarati, a izvještaji su čvrsta po kojima se tačno vaga šta je učinjeno i šta se može pozdraviti i prihvatiti, a šta je ono za što treba da se odgovara. Ovaj Parlament mora na evropskom put u sprovođenju akcionog plana, agende imati redovne izvještaje. Ali se postavlja i pitanje – kakva je naša uloga tu, jesmo li mi posmatrači i jesmo li u poziciji da kažemo da je potreban i akcioni plan parlamenata svih nivoa vlasti u BiH? Zna se da nema evropskog puta bez snažne uloge parlamenata, da se u ovakvoj zemlji to ne može postići bez čvrste koordinacije različitih nivoa vlasti, gospođa Majkić s razlogom govori o tome, preko 70% ... je na entitetu. Jesmo li sjeli, je li rukovodstvo ovoga Parlamenta sjelo s rukovodstvima drugih parlamenata, koji su nadležni za ovaj proces, da se dogovori kako da koordiniramo i ubrzamo procese? Šta je to i jesmo li se opredjelili oko toga, na koji način želimo u Parlamentu jačati strukturu koja će omogućiti veću propulzivnost? Vidjeli ste u ovih desetak mjeseci aktivnosti, imali smo tempo čija je propulzivnost vrlo niska, po toj dimenziji mi nećemo postići cilji koji stoji pred nama kao odgovornost prema građanima i opredjeljenja da budemo zajenica evropskih zemalja. Na Povjerenstvu za evropske integracije smo razgovarali oko toga, hoće li Parlament i njegova tijela biti oni koji se informišu ili će biti oni koji učestvuju u procesu, odgovaraju za dio procesa i kontrolišu proces onih nivoa vlasti nad kojim su nadležni. Zagovaram da se na jednoj od sjednica Kolegija stavi to pitanje, Parlament i parlamenti u BiH moraju imati veću odgovornost i značajniju ulogu na evropskom putu, mi smo još uvijek na preriferiji toga, vidi se to iz dosadašnjeg procesa, mi se post festum obavještavamo i ne učestvujemo u kreaciji toga, to blokira kretanje naprijed, mislim da mi moramo svoju ulogu tu drukčije postaviti. Hvala.
Hvala. Ja ću iskoristiti priliku, iako se neki nisu vratili, obzirom da je gospodin iznio i pozvao nas na odgovornost misleći na Parlament, ja ću podsjetiti zastupnike na članak 7. u kojem kaže – da zastupnik koji je spriječen biti nazočan sjednici Doma ili povjerenstva čijim je članom ili koji mora napustiti sjednicu za vrijeme njezinog trajanja, na vrijeme obavještava predsjedatelja Doma ili predsjedatelja povjerenstva te iznosi svoje razloge. Ja molim, jer se niko, danas vidim šetnja traje od kad je sjednica počela, nitko se nije javio, pažljivo sam gledala, ne treba nam iznositi razloge dovoljno bi bilo da se samo kaže da neko treba izići, a ja se zahvaljujem svima onima koji to nekad rade, ja sam to pratila evo uvažena kolegica, gledam je, zastupnica Hanka Vajzović je svaki put glavom rekla da treba izići, ovaj, dok nisam evo predsjedavala, pa vas ja molim ne zbog mene, kao nekoga ko predsjedava, nego to radite zbog sebe i zbog digniteta ovoga Doma i ja vam se na tome zahvaljujem. Za raspravu se javio, Damir Arnaut replika, ja se ispričavam.
Zahvaljujem predsjedavajuća. 46
Damir Arnaut, replika.
Zahvaljujem se. I izvinjavam se kolegice Vajzović, ovaj kratko ću. Replika je gospodinu Džaferoviću, koji je istako danas da, između ostalog, da Vijeće ministara trenutno, trenutni saziv, pretpostavljam da je mislio na trenutni saziv Vijeća ministara, nosi neke zasluge za stupanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju na snagu, što apsolutno ne stoji i činjenice to negiraju. Naime, Vijeće EU dalo je zeleno svijetlo za stupanje na snagu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju sa BiH na svojoj sjednici od 16. marta 2015. godine, a nakon što je između ostalih i ova Parlamentarna skupština usvojila Zajedničku izjavu o reformama. 16. marta 2015. godine, a Vijeće ministara BiH je konstituisano 31. marta 2015. godine, tako da ja uopšte ne vidim ikakvu mogućnost da Vijeće ministara, odnosno aktuelni saziv njegov, ima ikakvu zaslugu za stupanje na snagu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, s obzirom da nije postojalo onog dana kada je Vijeće EU dalo zeleno svjetlo za stupanje na snagu istog. Što se tiče ohrabrivanja Vijeća ministara, ja sam ukazivanjem na Poslovnik četiri mjeseca njih ohrabrivao da počnu dolaziti na sjednice, kako to Poslovnik nalaže, pa im je trebalo četiri mjeseca, ja se zaista koristim priliku gospođi Borovac, koja je zaista stalno tu. Međutim, trebalo nam je četiri mjeseca da ih ohrabrimo da počnu dolaziti na sjednice, tako da ja ne znam koliko njima još uvijek treba da ih ohrabrujemo, ali u svakom slučaju evo shvatite ovo kao i repliku, ali prije svega ispravku krivog navoda, 16.03. Vijeće EU na svojoj sjednici daje saglasnost za stupanje na snagu SSP-a, a Vijeće ministara se konstituiše 31.03. Zahvaljujem.
Hvala. Rasprava, zastupnica Hanka Vajzović. Izvolite.
Hvala uvažena predsjedavajuća, dopredsjedavajući, ministri, poštovane kolege i kolegice zastupnici. Vrlo kratko ću zapravo istaći da smo svi obradovani činjenicom da evo krećemo u neke aktivnosti koje odavno čekaju i narod čeka, javnost je uplašena sintagmom bolnih reformi, ona se najčešće spominje, ali evo svi trebamo biti aktivni, obradovani da napokon počnemo nešto u ovom smislu raditi. Urušene su sve vrijednosti i u tom pogledu kad pročitamo, imam ovdje i prijedlog reformske agende i ovaj usvojeni dio, kad pročitamo pažljivo, mogu se razaznati praktično dva seta, ono što je trebalo odavno napraviti i ono što se od nas traži na evropskom putu, ono što bi moglo biti novo i moglo biti korisno da bolje uredimo društvo. U ovom dijelu koji je ostao nekako i, pardon, prije toga moram kazati da je očito da je izvana došao, ovaj tekst je došao i preveden je, malo me obeshrabruje činjenica da oni koji su usaglašavali ovaj tekst nisu obratili pažnju na to, pa je promaklo dosta stvari koje umanjuju vrijednost ovoga, čine neozbiljnim ovaj tekst. I s druge strane što je fokus na nekim mjestima, naprosto banalizira ovu zadaću koja stoji pred nama. Šta će uraditi zavodi za zapošljavanje ili ne daje dovoljno elemenata koji će ohrabriti sve nas da će biti bolje. Kaže se da će biti akcenat na smanjenju plaća i kontroli zapošljavanja. S druge strane odavno 47 govorimo o reformi javne uprave, niko ne spominje ovdje ono što je prekomjerna javna poštrošnja. Ovdje u agendi ja nisam vidjela da ćemo se posebno time baviti. Odavno je trebalo da to napravimo. Nema ga ni ovdje. Imaju zahtjevi zastupnika, treba li šta, ili vozni park ili ne zna komisije silne, treba vratiti i povjerenje građanima u institucije. I to negdje stoji ovdje. Prije svega čini se da treba vratiti institucijama one nadležnosti koje oni imaju. Za sada imamo jednu pojavu izmještanja tih nadležnosti u pravcu raznih komisija, udarnih grupa ili ne znam čega. Puno toga čini mi se bi ovdje bilo, sad hoće li to biti u akcionom planu koji očito nedostaje, to ćemo vidjeti. Ovako, bojim se, barem svoje mišljenje da iskažem, nisam odveć ohrabrena da će ovo glatko ići. Slažem se, treba ohrabriti sve one koji mogu nešto napraviti. Za sada po ovom tekstu dosta toga je izostalo, dosta toga je što je trebalo odavno napraviti, kako ćemo se fokusirati na ono što nam je zadato na tom evropskom putu, ne znam. Evo imala sam nekih bilješki ovdje ili recimo evo molim vas, kaže reforma obrazovanja. Ukratko, samo slučaj – reforma obrazovanja, a trenutno trebalo je davno napraviti. Imam problem da dijete u četvrti srednje u gimnaziju iz Brčkog dođe u Sarajevo, naprosto gimnazija je gimnazija, ne može treba ekvivalencija ili ne znam šta, ne može se upisati u četvrti razred, još mi kažu fino zato ti treba samo štela. Tako da su to stvari koje su naša svakodnevnica i onda govorimo da će biti reforme bolne i biće bolne ako smo dočekali do ove faze kad zaista je urušeno sve i kad moramo velike rezove praviti. Hvala.
Hvala. Zastupnik Jasmin Emrić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća i ujedno želim Vam uspješno vođenje ovog Doma u narednom periodu. Stranka demokratske aktivnosti smatra da je reformska agenda o kojoj danas raspravljamo najvažniji politički dokument koji je usaglašen u ovoj godini i koji potvrđuje opredijeljenost vlada svih nivoa vlasti u BiH da evropski put BiH nema alternativu niti je on upitan, što nas raduje i što veoma snažno podržavamo. Ovo je, mogli smo čuti iz ranijih diskusija kolega i kolegica, veoma važan dokument i politički okvir koji obavezuje sve političke subjekte u BiH. Naravno, shodno važnosti ovog dokumenta moramo postaviti pitanje da li smo mi spremni za ovaj dokument i kako ćemo provesti strukturalne reforme u svih izdvojenih 6 oblasti. Pitanje za sve nas i sve političke subjekte u BiH, koji je put provedbe utvrđenih reformi i prihvaćenih reformi? Moje mišljenje je, a dijelim isto sa ranijim diskusijama, da Vijeće ministara prije svega treba identificirati direktnu nadležnost državnog nivoa iz ovog dokumenta, te prema prioritetima u trogodišnjem vremenskom periodu, ali s obzirom da smo već pola godine potrošili možemo reći dvoipogodišnjem vremenskom periodu, izraditi akcioni plan usvajanja zakona, provođenja programa i mjera koji su neophodni za izvršavanje utvrđene reformske politike. Program rada Vijeća ministara za 2015. godinu mora se hitno uskladiti sa usaglašenom reformskom agendom. Ako isti iščitamo onda moramo konstatirati, nažalost, da Vijeće 48 ministara nije u ovih pola godine izvršilo obaveze po svom programu rada, nije predložilo većinu zakona koji su predviđeni tim programom, te u skladu s tom konstatacijom ja slobodno zaključujem da Vijeće ministara treba izmijeniti svoj program rada za tekuću godinu, te da u prioritetu uvrsti u program rada obaveze koje u skladu s reformskom agendom treba izvršiti do kraja tekuće budžetske godine, jer imamo obaveza, pogotovo onih koje se tiču financijske konsolidacije koje već treba izvršiti u 2015. godini. Znači, već smo trebali poduzeti odgovarajuće mjere da bi mi u 2015. godini kako je to pod tačkom 8. navedeno, mogli govoriti o finansijskoj konsolidaciji koja je neophodna za ovu godinu. Znači, ovi rokovi kojih nema u reformskj agendi, ali koji, iz nje se mogu iščitati, su veoma kratki. Ja postavljam pitanje svima nama da li ćemo mi to moći ispoštovati, jer i ova agenda je veoma ambiciozna, za veoma kratak vremenski period 2015.-2018. godina. To je kratak vremenki period za obaveze koje slijede. Mi ove obaveze koje smo preuzeli trebamo uraditi, ne radi EU već rdi sebe, ako želimo bolji ambijent, poslovni, ali i životni ambijent. Ako ne želimo to je druga stvar. Ali koliko možemo naslutiti i i koliko smo do sada prepoznali, svi politički subjekti su spremni da se suoče sa izazovima koji će biti, pa ne bih možda rekao bolni, ali će biti veoma, veoma veliki s obzirom da imamo veoma negativne ustaljene prakse, a koje se moraju i trebaju mijenjati da bi BiH bila u najkraćem vremenu kandidat za članstvo ako ne i članica EU. Pa bih naveo pod tačkom 8. predmetnog dokumenta je istaknuta potreba smanjenja budžetskog deficita, a to zahtijeva smanjenje rashoda javne administracije. Citirat ću – povećanje javnih prihoda će se postići povećanjem prihoda od poreza, što znači povećanje poreskih stopa, proširivanjem poreske baze, povećanje baze oporezivanjem, znači naći ćemo još nešto što se može oporezivati da bi povećali prihode, smanjenje sive ekonomije, to je neophodno i kao što je i kolegica Vajzović naglasila, to smo već i trebali provesti ili trebamo to agresivno provoditi, smanjenje poreskih oslobađanja i unapređenjem rada poreskih uprava. E ovo je važno, ukoliko se ove mjere pokažu nedovoljnim do kraja 2015. godine, dodatne mjere uključujući povećanje PDV-a, uključujući povećanje PDV-a, će se razmatrati u dogovoru sa MMF-om na osnovu detaljnih procjena. Znači, mi ako ove mjere koje smo trebali već u 2015. godini poduzeti, ne poduzmemo jer one nisu dovljne, mi moramo razmišljati o povećanju stope PDV-a. To je prihvaćeno ovom reformskom agendom i mislim da to moramo pravovremeno prepoznati i da je to prije svega obaveza Vijeća ministara da o ovoj konstataciji, o ovoj prihvaćenoj obavezi, već dobro razmišlja. U skladu sa ovim dokumentom što je jako važno za BiH, za javnu potrošnju, potrebno je utvrditi ukupan fond plaća i svih tekućih rashoda na svim nivoima vlasti koji se neće moći povećavati bez obzira na rast poreskih prihoda. Znači, ako povećamo poreske stope, povećamo poreske prihode, povećamo bazu oporezivanja, bez obzira što ćemo imati povećanje prihoda, nema povećanja ukupnog fonda za plaće odnosno za troškove javne administracije. To je poruka građanima BiH. Mi politički subjekti smo to prihvatili da nećemo povećati, znači nećemo povećati fond za plaće i ostale obaveze koje proizilaze iz Zakona o plaćama i naknadama službenika i namještenika. Jesmo li za to spremni? Evo svi smo rekli da jesmo i da se radujemo što idemo u tom smjeru. Smatram također da je potrebno da Vijeće ministara izradi plan konsolidacije i koordinacije sa svim nivoima vlasti radi priprema i utvrđivanja ukupnog fonda za finansiranje javne administracije BiH. Znači, to je obaveza koja proizlazi iz navedenih mjera koje su prioritetne, što znači da se mora konačno izraditi troškovnik javne administracije u BiH, 49 ukupni fond. To je jako veliki posao jer znamo da imamo sve nivoe vlasti uključujući i lokalne nivoe. Također mislim da trebamo javnost upoznati da je pod tačkom 13. u oblasti Reforma javne uprave navedeno Vijeću ministara BiH, entitetske vlade, vlade kantona i Brčko Distrikta će uvesti ograničenja na zapošljavanje u javnoj upravi sve dok revidirani kadrovski sistemi ne budu doneseni i provedeni uključujući i korištenje norme, a ukupan fond plata u javnom sektoru će biti zamrznut do donošenja revidiranog sistema određivanja plata na osnovu vrijednosti. Znači, ovo je veoma jaka poruka za građane BiH, ovo građani BiH očekuju. A šta to znači u biti? To znači da nema zapošljavanja u javnom sektoru, a kako je ova reforma već na snazi, odnsono njena provedba već teče, znači ni danas nema zapošljavanja u javnom sektoru. Da li mi to poštujemo? Trebamo sebi postaviti to pitanje. Ja mislim da nismo dostigli nivo da poštujemo ovo što smo preuzeli, a preuzeli smo ga od trenutka stupanja na snagu ove reformske agende .../snimak nakratko prekinut/ ... takvo obećanje građanima BiH. Sve vlade svih nivoa su to prihvatile, ako jesu ja im čestitam i ohrabrujem ih da idemo u tom smjeru, vlade svih nivoa vlasti uključujući i lokalnu samoupravu. Kako je ovo veoma složen dokument koji je usaglašen sa svim nivoima vlasti i u kojem su podijeljene nadležnosti, mišljenja sam da je veoma teško izraditi u kratkom vremenu kvalitetan akcioni plan za provedbu. Stoga bih ja bio slobodan predložiti zaključak koji će se malo razlikovati od ranijih prijedloga, ali kojim ćemo realnije oslikati težinu provođenja ovog dokumenta i olakšati Vijeću ministara da prepozna prioritete u svom domenu ovlaštenja, pa bi možda bilo najbolje da zadužimo Vijeće ministara da u izmjene i dopune programa rada za 2015. godinu, naravno u skladu sa svojim nadležnostima, uvrsti kratkoročne hitne mjere i obaveze koje proizlaze iz usaglašene reformske agende. Znači, za ovaj ostatak godine 2015. A drugi bi zaključak predložio da se zaduži Vijeće ministara da do kraja 2015. godine izradi i dostavi na usvajanje Predstavničkom domu akcioni plan provedbe reformske agende za BiH za period 2016.-2018. godina. Ovo iz razloga što je u ovoj godini veoma teško očekivati da će Vijeće ministara imati vremena da izradi jedan sveobuhvatan akcioni plan, a kako sam već naveo ima obaveza koje već treba rješavati. Hvala lijepa.
Hvala. Zbog tehničke pogreške došlo je do redosljeda. Sljedeća nam je zastupnica Maja Gasal Vražalica.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Čitajući ovaj dokument ništa novo, ja čak da nisam upoznata sa nekim stvarima okrenula bih plakati ali bi na kraju bilo presmiješno. U akcijski plan zaista očekujem i nadam se da će biti uključena povjerenstva Parlamentarne skupštine BiH jer u samu reformsku agendu nismo bili uključeni. Zašto smatram da pored Zajedničkog povjerenstva za evropske integracije trebaju biti još neka povjerenstva uključena, čisto iz razloga što ovdje ni jednog trenutka, ni jednom riječju nije navedena ta rodna komponenta, odnosno reforma socijalnog sektora u kojem će se konačno ukinuti ta socijalna diskriminacija građana BiH, teritorijalna 50 diskriminacija, gdje će se majke porodilje koje bi, je li, trebaju da naše stanovništvo koje mi, uz put rečeno, ne znamo ni koji je trenutno podatak našeg stanovništva još se uvijek rukovodimo onim popisom iz '91. godine. Također neznamo demografsku sliku BiH, a nemam potrebu da se zahvaljujem ni Vijeću ministara, niti jednoj vladi, bilo entitetskoj bilo kantnalnoj, na bilo čemu jer ovo je čisto jedan prevedeni tekst koji je napisao neki stranac koji nije upoznat sa prilikama u BiH sa stanjem, svakodnevnim stanjem, svakodnevnom diskriminacijom, svakodnevnim tlačenjem naroda BiH. Pa čak i kada naš dnevni red pročitate vidite, točka 4. je Reformska agenda, a tamo negdje je saglasnost za grant sredstva nabavke novih automobila, nove generacije autmobila za uvažene predsjedavajuće, ne znam ni ja čega i koga. Evo ja recimo, iako su grant sredstva što nije se potrudio predsjedavajući Vijeća ministara da novu generaciju traktora uveze da bi ljudi mogli polja, Livanjsko polje, Glamočko polje, koja su ostala prazna, koja nažalost ne znam podatak koliko je šlepera mlijeka, sira iz Livna obustavljeno na granici prema EU, ali znam podatak koliko je iselilo iz Livna i Livanjskog kantona. To je moj rodni grad u kojem sam ja provela godišnji odmor smatrajući da ne treba da idem negdje van BiH, ima dosta lijepih stvari koje možemo, je li, novac potrošiti u svojoj zemlji. Samo za jedan vikend je 6 autobusa porodica napustilo BiH i to na način da su zatvorili sve one svoje štale, rasprodali stoku, zatvorili svoje kuće u kojima su godinama ulagali, djecu podigli iz škola i trbuhom za kruhom otišli. Dakle, šezdesetih godina je Livno napuštalo hranitelj obitelji, otac, danas cijele porodice napuštaju Livanjski kanton. Kada prođete Livanjskim kantonom od Livna prema Glamoču i kada vidite ta polja koja su obrađena i ostala, čak se ni usjev neće u ovoj godini izvaditi ni prodati jer su ljudi napustili zemlju, ja trebam da pročitam i da dam još saglasnost na neka grant sredstva za neku Tojotu novu, ja to danas neću da je Tojota traktor za neki kanton bilo koji, za neki entitet ja bi to podržala, danas to neću niti ću ikada to podržati. S druge strane kada pročitam, a imali smo priliku i u nekim sjednicama prethodnim razgovarati i diskutovati o tome, kaže privlačenje stranih investitora, investicija. Ja sam radila kao referent i prevoditeljica, referent prevoditeljica u Njemačkoj privrednoj komori gdje su dolazili potencijalni nijemci, puni tako novca, entuzijazma i željeli otvoriti neke fabrike, metalurgiju, drvni sektor u bilo kojem kantonu, u bilo kojem entitetu i onda kad porazgovaraju sa našim privrednicima, sa našim uposlenicima i kada vide kako oni zapravo bez podrške države jedva sklapaju kraj s krajem, kako bi oni uposlili još dodatnu radnu snagu ali ne mogu jer oni u Titinom vremenu obrazovani kadrovi izumiru a ovi danas obrazovni sektor nije prilagođen sa tržištem rada, pa dok vi nekoga obučite da radi na nekoj traci metalurgije ili drvnog sektora gubite tu novac i sve, pa se nijemac okrene i kaže, pa divna je ovo zemlja, imate vi potencijala, imate svega, malo su vam visoki doprinosi, mada i to nije njima problem glavni ipak se mi okrećemo ka Srbiji i Hrvatskoj, odnosno susjednim zemljama. U BiH postoje privredne komore na nivou entiteta, na nivou BiH koji do dana današnjeg nisu bili u stanju da naprave jedinstveni registar privrednih subjekata u BiH, tako kada nijemac gugla i ukuca neki metalni sektor BiH, njemu ne izlazi nikakav podatak. On nije u stanju da se internetom poveže sa nekim s kojim bi možda uradio neku razmjenu sredstava džointvenčer ili bilo šta drugo, on jednostavno onda ukuca to u nekoj balkanskoj zemlji, nađe naravno Srbiju, Hrvatsku gdje je to sve fino uvezano i odrađeno i onda ja ovdje pročitam trebam da privlačim neke strane investitore u zemlji u kojoj nisam regulisala čak ni svoje privredne subjekte, ni svoje uposlenike, ni svoje radnike, poslodavce i td. Strani investitor će doći onda kada vide da naše firme dobro posluju i rade, da su naši radnici zadovoljni. Sada treba naravno da dođu strani investitori koji će izrabljivati, mi treba da se hvalimo po nekim 51 brošurama, dođite imamo jeftinu radnu snagu. Ako je to glavni adut BiH apsolutno onda ne treba niko ni da dolazi. Druga stvar, što se tiče ove reforme kada se čita nigdje nema reforme agrarnog sektora. Reforma javne uprave je vrlo jasna, jednom direktivom apsolutno kažete 50% je suvišnih, suvišne radne snage. Zašto? Zato što vam u ovom prijevodu kaže, zamislite kaže – do sada nismo upošljavali najbolje rangirane nego ćemo od sad sa reformskom agendom ćemo upošljavati najbolje rangirane. A koga smo to do sada upošljavali? Stranački kapital, stranački, ljudski resurs smo upošljavali, nismo se bavili kompetencijama niti bilo čim. Ja se nadam i željno iščekujem akcijski plan u kojem smatram da trebamo mi kao zastupnici aktivno da budemo uključeni da dajemo svoj doprinos i umjeto ovih ad.hocc nekih komisija gdje se mi bavimo imenovanjima ovih najbolje rangiranih, mi bi trebali da imamo ad.hocc komisije koje će raditi zajedno sa Vijećem ministara na reformi zakonskih okvira na poboljšanju, na reformi demografske slike BiH kako bismo što prije zaustavili ovaj pad nataliteta i ovo iseljavanje iz BiH. Hvala.
Replika, gospođa predsjedavajuća Borjana Krišto. Izvolite.
Hvala lijepa. Evo na neki način replika, ali nadam se da neće biti krivo razumljena, ovo sam izišla iz razloga što uistinu, evo drago bi mi bilo da je kolegica Maja Gasal pošto je tražila i preformuliranje ove točke, držala se onoga što je dobro za BiH i da uistinu učinimo svi nekakvu vrstu iskoraka i da praktično djelujemo da učinimo sve ono što je dobro za sve narode i građane koji žive u BiH. Ali ja ću uistinu, morala sam izići da repliciram pošto je ona s ponosom potaknula se da dolazi iz Livna, ja još s većim ponosom kažem da dolazim iz Livna, da volim taj grad, da sam u njemu rođena, odgojena, u njemu živim i nema nitko pravo kazati da kažem koliko ja volim taj grad, da mi voli taj grad više od ikoga, ali koliko ga volim toliko želim biti prema tom gradu kao i prema svim drugima i prema čitavoj BiH otvorena i iskrena i na takav način želim pokazati ljubav. Nije točno da su iz Livna otišla 6 autobusa, nije ni jedan autobus otišao, ali vjerojatno kad čuju ovakve rasprave sigurno će ih više otići, ja svakodnevno slušam priče Livno je grad iz koga se uvijek odlazilo, odlaze ljudi iz različitih razloga i mi na to ne možemo uticati, odlaze ljudi i koji imaju posao i koji imaju egzistenciju. Nas u politici je zadaća obveza i odgovornost da učinimo sve da stvorimo pretpostavke da ljudi ovdje žive normalno, da imaju osiguranu egzistenciju, a pravo izbora je svačije kao što je i Vaše kolegice da ste odlučili da živite u Sarajevu, tako i nečije da iz Livna ode, ne znam ili u Split ili u Zagreb ili pak negdje drugo. Meni je drago ja volim sve svoje ljude i iz Livna i iz cijele BiH ma gdje oni živjeli, a volila bi da uistinu ova retorika koja se u zadnje vrijeme na neki način promiče, promovira, ona sigurno služi u nešto što nije dobro za BiH i njene narode i građane. Hvala vam lijepo, nadam se da ste me pozitivno razumjeli.
Hvala. Replika, gospodin Zaim Backović. 52
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Replika je gospođi Gasal i gospođi Krišto, da se ne javljam dva puta, i jednoj i drugoj. Gospođo Gasal, drago mi je da ste ovo rekli, samo se osjećam tužno jer sam ja iznio precizne podatke po ukupnoj količini iseljenih po godinama za ovom govornicom koji su otišli iz BiH. Znači, ako se sjećate iznio sam podatke za od 2000. do 2014. godine, a po godinama za 2010., 2011., 2012., 2013. i 2014. tačno koliko je ljudi iseljeno trajno otišlo iz BiH, naročito po dobnoj, što je bolno za BiH, ako se možete toga sjetiti. Također ako se možete sjetiti, meni je drago da ste to govorili i drago mi je da ovo i novinari prate koji apsolutno ignorišu i neće da prenesu ono što se kaže za ovom govornicom oko školstva i neusklađenosti i to sam elaborirao za ovom govornicom. Gospođo Krišto, meni je drago da govorite da se ne iseljavaju, samo surove istine govore da se ljudi iseljavaju, surove istine. Ne iz Livna, ne iz Sarajeva nego iz BiH. To se odnosi, pogledajte Trebinje, pogledajte Bileću, pogledajte Gacko, pogledajte Čajniče, Rudo, Višegrad, cijelu RS-a, Federaciju, iz BiH. Da li smo sjeli i zapitali se zašto nam ta mladost odlazi? Znate li koja je prosječna dob sad u BiH? Upravo zato što nema mladih naraštaja. Vi, ja, Vi ste jako mladi, evo ja i Džaferović, mi ćemo ostati da radimo i da oremo i da uzgajamo, mi koji idemo prema kraju života. Hvala.
Hvala. Replika, Maja Gasal Vražalica. Izvolite.
Ja se zaista trudim kada iznosim neke podatke da to budu argumentovani podaci, a u tih 6 autobusa sam ja ispratila meni drage osobe u subotu na nedelju iz Livna. 6 autobusa, od nekih je bilo Globtur, od nekih jedni privatni prevoznici koji su u tome vidjeli sada biznis pa kupili neke kombije, kako bi odvezli te ljude. Gospođo Krišto možda u Vašem svijetu ljudi iz Livna ne iseljavaju, u mom itekako su već iselili. Hvala.
Hvala Vam. Razumjeli smo se, nadam se. Ja u interesu ovog Doma i sve one koje volim, bilo da žive u Livnu bilo negdje drugo ne bih dalje komentirala ovake stavove, a volim samo konkretne i utemeljene. Sljedeća za raspravu javila se Nermina Kapetanović. Izvolite.
Gospođo predsjedavajuća, gospodine dopredsjedavajući, dame i gospodo. 53 Ja vjerujem da u ovoj sali nema osobe koja nije opredijeljena za evropski put BiH i vjerujem da su sve današnje diskusije, pa i kritike koje su upućene Vijeću ministara, sugestije vrlo, vrlo dobronamjerne i da će u konačnici ishoditi pojavljivanjem akcionog plana za koji, ja koliko imam informacije on jeste u izradi i ne vjerujem da će trebati čekati kraj godine da akcioni plan bude predložen Parlamentarnoj skupštini BiH, bilo bi bolje da ga imamo ispred sebe sada kada diskutujemo, ali vodeći računa da je predsjedavajući Vijeća ministara, gospodin Zvizdić na poziv predsjedavajućeg i dva dopredsjedavajuća Zajedničke komisije za evropske integracije već izložio dakle ovu Reformsku agendu, nije na odmet da mi o njoj raspravljamo bez obzira na činjenicu da ne možemo značajnije uticati na ovaj dokument u ovoj formi u kojoj je sada. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Predsjedavajuća, molim Vas da mi obezbijedite samo uslove.
Jasno. Ja vas molim za mir i tišinu da poštujete red i uvažavate kolegice i kolege.
Zahvaljujem. Dakle, gospodin Zvizdić na način na koji je predočio reformu u okviru 6 oblasti, meni kao dugogodišnjoj zastupnici i ženi u politici jeste dao nadu da konačno u BiH dolazi vrijeme stvaranja političkog konsezusa i nipošto ne treba minimazirati napore entitetskih vlada za koje ja mislim da su u ovom trenutku najviše posla uradile, ali naravno ni minimazirati napore, naročito nekoliko ministarstava unutar Vijeća ministara za koje uistinu ovo, evo danas ću iskoristiti priliku recimo da kažem ono što radi Ministarstvo vanjske trgovine, pa evo Ministarstvo civilnih poslova, Ministarstvo ljudskih prava, ipak se vide pomaci da se ide naprijed. I ono što meni daje nadu za dobru budućnost BiH jeste činjenica da korak naprijed idemo, oko nečeg se ipak dogovaramo. Ovaj dokument je ipak izrodio zajedničkim dogovorom dvije entitetske vlade i ja evo mogu govoriti o Vladi Federacije. Ne mogu se složiti, nažalost sa onima koji kažu da je ovo dokument koji su napisali stranci iz više razloga, to ću obrazložiti zašto i kako, kasnije. Evo recimo ako je poredano ovim redom, mada ne mislim da je baš poredano, mene što se tiče, na način koji je po stepenu važnosti to poredano ako krenem od javnih finansija, oporezivanje i fiskalne održivosti, sama činjenica da ćemo smanjiti javnu potrošnju u kojoj su oni, rezolutno to izjavljuju, a znamo da u prošlom mandatu to tako bilo nije i da pored zaključaka oba doma Parlamentarne skupštine BiH je došlo do zapošljavanja velikog broja osoba iako je akt i zvanični dokument kazao da neće biti novog upošljavanja, meni daje nadu da će doći do kontrle zapošljavanja i da se ona neće događati. Na tragu toga i Komsija za evropske integracije juče je donijela zajednički zaključak da ne dođe do novog upošljavanja u okviru sektora za evropske integracije nego da pokušamo sugerisati uvaženim članovima Kolegija da unutrašnjoj preraspodjelom osoba koje imaju kvalifikacije za rad u ovakvom povjerenstvu, da pokušamo da kapacitiramo rad tog povjerenstva. I to pokazuje odraz dobre volje Parlamentarne skupštine BiH, a vjerujem i Vijeća ministara. 54 Dobra stvar je ono o čemu godinama pričamo, povećanje akciza na alkohol i duhan, u Federaciji je to išlo jako teško zbog vrlo jakih lobija koji su bili. Ukoliko ćemo time jačati fondove zdravstvenog osiguranja ja iskazujem isti strah kao i gospodin Rančić, ukoliko će se smanjivati doprinosi za zdravstvo, šta će se dogoditi. Ne mislim da će se urušiti sistem zdravstvenog osiguranja, ali će se morati iznaći alternativni način ulaska novaca u fondove zdravstvenog osiguranja, pa recimo i putem onoga što mi evo kao zastupnici znamo da predlažemo od 2002. godine u Parlamentu Federacije uvođenje dodatnog i dopunskog zdravstvenog osiguranja, to nikad nije zaživilo u punoj mjeri. Dakle, 13 godina treba da neka istina i potreba zaživi, ali bolje ikad nego nikad. Dakle, ja pozdravljam ovo o čemu sam do sad govorila. Vjerujem u dobru namjeru Vijeća ministara i entitetskih vlada u segmentu stvaranja povoljnije poslovne klime i unapređenje konkurentnosti i nisam skeptična vizavi toga, naročito ne kada su u pitanju brža registracija i efikasnija registracija preduzeća. Svjedoci smo da su mnogi moćni strani investitori otišli iz BiH iz prostog razloga jer nisu imali dovoljno vremena da troše svoj novac na skupu registraciju, za dobivanje građevinske dozvole, dozvole za struju i mnogih drugih prepreka koje su se događale. Imamo signale iz nekoliko kantona pa i iz Vlade Federacije, ja vjerujem, ne znam za RS-a ja se izvinjavam ukoliko griješim, da se već stvaraju olakšice prilikom registracije preduzeća i čini mi se da tu vlade zauzimaju vrlo proaktivan odnos. I ne trebamo od Vijeća ministara očekivati, to su ipak entitetske nadležnosti, ali da koordiniraju njihove aktivnosti, meni to daje ohrabrenje i nadu i meni je drago da je to tako. Proširivanje poreske baze, ono na čemu ja insistiram i mislim da je to dobra namjera, ja sam pitala prije nekoliko sjednica Vijeće ministara kada će donijeti Zakon o osobnom identifikacijskom broju, kad on bude donešen, on ima veze sa sektorom socijalnog a i sa fiskalnom održivošću javnim finansijama i oporezivanju, onda neće biti moguće utajiti ikakav prihod, apsolutno će biti sve transparentno, to je zakon koji je evropski zakon. Hrvatska ga je uradila među prvim zakonima koje je Hrvatska uradila na svom evropskom putu, mi ga imamo prevedenog, jer ja i ovu priliku koristim da predložim Vijeću ministara da takav zakon dođe u parlamentarnu proceduru iz prostog razloga jer će onda u socijalnom sektoru biti nemoguće višestruko korištenje, a takvih pojava imamo, imamo vrlo bogate osobe koje dolaze na Centar za socijalni rad sa skupim automobilima, dobivaju socijalne naknade, a s druge strane imate jednu veliku, veliku populaciju ljudi koji ne žive na rubu siromaštva nego su u dubokom siromaštvu i uistinu od tih 150 maraka koliko dobivaju naknadu, mislim da ne mogu da prežive. Eh, onda s te strane ja vjerujem da namjera Vijeća ministara, a dakle velimo entitetskih vlada primarnost da sprovedu smanjenja opterećenja rada, jeste dobro ali treba to riješiti za vanbudžetske fondove i to nije nemoguće jer će gubitci zaista biti jako veliki. Ja opet, maloprije sam rekla da ne mogu da se složim da je ovo prepisan dokument zato što je dio ovog dokumenta meni vrlo poznat. Recimo da je u mojoj političkoj partiji kada oblast rade zapošljavanja, bez namjere da reklamiram političku partiju neću joj reći ime zna se, ali što se tiče rada i zapošljavanja sve ovdje što piše pisalo je u našoj izbornoj platformi. Dakle, mi to nismo ni od kog prepisali apsolutno, taj dokument ja nikad nisam ranije vidjela. Ono što meni daje ohrabrenje i ja vjerujem da će Vlada RS-a sigurno to uraditi, očekujem, u Vladi Federacije se već nalaze alternativni načini stimulisanja prvog zapošljavanja mladih ljudi je upravo ovo o čemu uvažena zastupnica Gasal govorila. Oni koji odlaze iz BiH primarno su mladi ljudi. Mi moramo naći način i mislim da je premijer Novalić u Vladi Federacije, da su shvatili potrebu zadržavanja, naročito intelektualne mladeži u BiH, ali i onih koji nisu univerzitetski obrazovani, tako da sve ono o čemu smo godinama govorili o potrebi mobilnosti radne snage u BiH, fluktoaciji, između RS-a i Federacije, između kantona, 55 prekvalificija i dokvalifikacija. Dakle, ukoliko imamo tako jednu armiju mladih ljudi koji su žrtve neusklađenosti obrazovnog sistema sa potrebama tržišta rada, a na čemu smo mi opet kao zastupnice godinama insistirale u Vladi Federacije, to sada dolazi ustvari, čini mi se na dnevni red, bar što se tiče Vlade Federacije. Ja sam se uvjerila u to da su oni već krenuli u pravcu realizacije tih aktivnosti i ja njima na tome čestitam, meni je drago da je to tako. Sama kontrola rada na crno, evo vidjeli ste da su oni potpisali drakonske kazne, zato ja bih voljela da su one veće kao u Republici Makedoniji, tamo su 50.000 maraka kazna za rad, 25.000 eura za jednu osobu koja je nađena da radi na crno i ja mislim da je tako trebalo da bude i u BiH, ali otom potom. Drago mi je da se predviđa jačanje nacionalne kontrole kvaliteta. Mi iz Bosne treba da učimo od Hrvatske. Hrvatska zna kako stvoriti nacionalni brend. I način na koji oni prezentiraju svoje proizvode i kažu ja volim hrvatsko, ja kupujem hrvatsko, ja njima uistinu čestitam, ja bih voljela da mi jačanjem nacionalne kvalitete i certificiranja naših proizvoda, dakle hajde da poradimo na certificiranju laboratorija za izvoz, evo recimo sira, imamo fantastične sireve iz Livna, iz Kozarske Dubice, iz nekoliko, iz Travnika. Zašto da se stidimo našeg sira? Zašto da se stidimo naše mineralne vode? Mi znamo, bez namjere da reklamiram niti jednog proizvođača, u Zeničko-Dobojskom kantonu postoji izvorište, dva izvorišta i vrela koji imaju svjetske medalje, platinaste, zlatne i srebrene medalje za kvalitet. Zašto se stidimo da izvozimo našu vodu a uvozimo u BiH, samo u prva dva mjeseca 2 miliona eura kupovine vode. Dakle, ja mislim da u obe entitetske vlade u Vijeću ministara ipak raste svijest, donosilac odluka i mislim da postoji dobra volja i da je ona iskazana upravo u ovom dokumentu koji je ovdje ispred nas. Naročito, i time ću završiti svoju diskusiju, ono što meni daje nadu je tržište rada, to je ono što je mene specijalno zanimalo. Koliko sam vidjela Vlada Federacije se odredila već da će se pozabaviti vrlo ozbiljno pitanjem rješavanjem problema osoba kojima treba uvezati radni staž i osoba koje su dugoročno nezaposlene, opet velim sistema prekvalifikacije, dokvalifikacije i do edukacija, ja mislim da to daje
Vrijeme.
nama svima nadu i molim kolege da svi krenemo dobronamjerno da uistinu voleći BiH svim svojim srcem, branimo ono što je naše i ono što je bosansko i hercegovačko. Hvala.
Hvala. Replika Šemsudin Mehmedović, zastupnik. Izvolite.
Hvala lijepo. Nisam se mislio uopće javljati za diskusiju, ali me, su me ponukale diskusije mojih prethodnika, kolegica i kolega. Naime, hvalimo evo ovu agendu i, koja je zapravo jedan dobar 56 okvirni dokument koji može donijeti dobra BiH, a s druge strane u diskusijama imamo tako negativne neke konotacije, npr. bilo je spominjanja oko migracija ... nekih općina u druge itd., to je prirodan jedan proces, to je normalna stvar, ja dolazi iz općine koja je zadnjih 20 godina povećal broj stanovnika za nekih 12 hiljada, to su, to je cjelokupno stanovništvo dve manje općine u Federaciji. Ali isto tako ne mogu se složiti, investitori su otišli iz BiH, možda su otišli u druge krajeve BiH, iz jednih u druge itd. to je prirodan slijed, jer kapital je, kažu, veoma plašljiva životinja i ona ide tamo gdje je manje strah, gdje manje prijeti opasnost po nju. Zbog toga apeliram na sve nas i ova agenda treba da bude zapravo jedan okvirni dokument koji će zapravo obezbjeđivati ambijent u kome će biti, povoljan ambijent za investiranje, ulaganje, zapošljavanje itd. i time ćemo spriječiti migraciju ne samo unutar BiH, nego i van BiH. Ono što je zabrinjavajuće, a to nisam vidio u ovoj agendi, to je zapravo odnos spram naše dijaspore. Mi imamo ogroman broj ljudi koji živi u dijaspori i koji, zapravo koje trebamo privoliti na neki način obezbjeđivanjem ambijenta u BiH da dosele, da se vrate u BiH, a kako ćemo ako u pojedinim dijelovima BiH nemamo minimum uslova za život, a to je nemamo sigurnosti, nemamo pravde i naravno nemamo šanse za sticanje znanja i postizanje, odnosno napredovanje u životu našeg stanovništva. Hvala lijepo.
Hvala. Salko Sokolović zastupnik, rasprava.
Hvala predsjedavajuća. Koristim priliku da pozdravim sve kolege, pošto prvi put uzimam riječ, evo ja takođe želim da u ovom svom izlaganju na početku čestitam onima koji su ovih dana dostojno predstavljali BiH, to je košarkaška reprezentacija kadetska i juniorska BiH, odnosno gospodin Tuka, nadam se da će i ovo zakonodavno tijelo zajedno sa Vijećem ministara ubuduće naći više prostora da prema svim sportistima u BiH, a posebno prema onima koji predstavljaju BiH van granica pokažemo malo više odgovornosti kad je u pitanju njihov status prije svega, a onda i finansiranje tih sportskih takmičenja. Što se tiče ove reformske agende, koja je prikazana u šest značajnih oblasti i želim da istaknem dvije stvari, po meni, koje čini mi se ovdje nisu do sada rečene, a evo rekli smo puno toga i prije svega, rekao sam sebi, neću ponavljati neke stvari i neću prepričavati tekst koji smo evo dobili i uspjeli da pročitamo. Dobro je da imamo reformsku agendu, tražili smo je, dobro je jer je to na neki način put ili početak puta BiH na ispunjavanju određenih obaveza spram našeg puta ka EU. Međuti, evo ovo što ja želim danas ovdje da kažem vezano za ovu reformsku agendu, na neki način trebalo bi da imamo ovdje i sagovornika, to su prije svega predsjedavajući ili njegovi zamjenici, jer neću dobiti odgovor, postaviću pitanje sebi i vama, a neću dobiti pitanje. Ono što sam ja primjetio čitajući ovu reformsku agendu je da obaveze iz agende nisu na isti način postavljene prema entitetima, znači ne tretiraju nam se entiteti na isti način. Znači, po meni više obaveza je prema entitetu Federacija i to ću u par primjera pokazati, ne govorim to da bi ovdje iziritirao repliku, govorim to jednostavno iz obaveze prema građanima BiH, želim da budu tretirani na isti način, da zakonodavstvo u BiH u oba entiteta bude harmonizirano, da imamo isti pristup rješavanju određenih obaveza koje su 57 tretirane ovdje u reformskoj agendi od finansija, jel' poslovne klime, tržište rada itd. evo da ne ponavljam. Evo zato kažem trebao bih imati odgovor onih koji su kreirali reformsku agendu, pretpostavljam da je to Vijeće ministara u dogovoru jel' sa entiteskim vladama, kantonima itd. Pa evo kad govorim o toj nekoj različitosti u tretiranju obaveza, reću evo kad je poslovna klima u pitanju, kaže – reforme poslovnog okruženja će uključiti u Federaciji, kantonima i Brčko Distriktu nove zakone u privrednim društvima itd. itd. da ne čitam, ne spominje se RS u ovom dijelu. Kad je u pitanju penzioni sistem, ovdje se izričito nalaže Federaciji donošenje novog zakona, a RS-u da preispita postojići zakon, to su različiti, različita tretiranja problematike penzionog sistema. Ili kada imamo evo socijalnu zaštitu, kaže - uspostavljanje centralizovane baze podataka svih korisnika socijalnih davanja u Federaciji i kantonima. Šta je sa Republikom Srpskom, da li je rješila to pitanje, da li ga treba harmonizovati, kao što će to biti rješeno i u RS-u ili će Federacija i kantoni raditi to kao što je to uradila RS? Znači, iz ovoga, ako je radila, iz ovoga se očito to ne vidi. I evo da vas ne opterećujem, čitali ste o ovom, želim samo da ukažem na ovo nešto što sam ja uočio kao mogući problem, ovaj, u tretiranju kroz zakonodavstvo sutra, znači građana BiH na čitavom prostoru BiH. I evo želim da ukažem još na jednu stvar, znači neću sve oblasti onde razmatrati, već je pričana, neko je već govorio kad je u pitanju fiskalna konsolidacija, da će ona biti provedena smanjenjem javne potrošnje, povećanjem javnih prihoda i ovdje su precizirani javni prihodi, na koji način će se oni povećati, povećanjem prihoda od poreza, proširivanjem poreske baze, smanjenjem sive ekonomije i sad još niz nekih tamo mjera. Zadnja od tih mjera je unapređenje rada poreskih uprava, što ja mislim da bi trebala biti na prvom mjestu i ukoliko evo ove mjere ne doprinesu povećanju javnih prihoda onda ćemo povećati PDV. E to je ono s čime se ja ne slažem znajući nas u ovih prethodnih dvadeset i nešto godina od kad je nastala država BiH, ovaj, borićemo se možda sa ovim nekim problemima, probati da rješimo jedan od ovih prihoda, jedan od ovih obaveza, primjera radi, povećanjem prihoda od poreza i onda u datom momentu kad ne budemo mogli natjerati inspektore da to rade, onda ćemo ići linijom manjeg otpora i povećati PDV. Što po meni nije dobro, jer mislim da ta stavka PDV uopšte nije trebala biti u ovoj reformskoj agendi, ali evo nismo o tome razgovarali, nismo mogli kao predstavnici naroda dati svoje mišljenje i reći šta bi dobro bilo ugraditi, ali to je za mene neka potencijalna opasnost znajući način kako mi na jedan lagodniji način bi ukoliko smo obavezni za nešto, rješavamo neke probleme, pa ja kažem lakše je povećati PDV nego unaprijediti rad inspektora i to neće, to nije dobro i to bi bilo poželjno eliminisati iz ovog teksa. Ili ovo, maloprije smo govorili, o smanjenju doprinosa na zdravstvo, gospođa Kapetanović reče urušavanje zdravstvenih fondova. Nećemo mi ukoliko ne budemo to proveli kako treba urušiti zdravstvene fondove mi ćemo urušiti zdravlje građana BiH što je najveći problem. Znači, sistem jednog cjelokupnog osiguranja, zdravstvenog osiguranja. Znači, ovdje ima par vrlo bitnih stvari koje će vjerovatno ovih šest oblasti koje će biti razrađene kroz akcioni plan, nadam se da ćemo u akcionom planu precizirati sve neke stvari i da ćemo moći na neki način konkretnije govoriti o tome. Znači, podržaću i u Klubu SDA podržaćemo reformsku agendu, ali je neophodno, čini mi se, i zbog javnosti bilo progovoriti o malo o njenom sadržaju da vidimo, jer ovaj gdje su i kreatori agende grješili i mislim da su na ovih par stvari o kojima sam sad ja govorio, po meni, griješili i da bih to trebalo u tom akcionom planu na neki način ispraviti, da bi se na takav način građani BiH kroz provođenje ove reformske agende stvarno uvjerili da na ovakav način, znači na jedan korektan način, način koji štiti građane BiH, možemo kroz određena ispunjavanja obaveza BiH učiniti i ekonomski jačom zemljom u kojoj ćemo evo živjeti i raditi, a ne kako neko kaže odlaziti, odlazilo se 58 uvijek i odlaziće se, ali oni koji budu ostajali i njihova djeca će moći na jedan kvalitetniji način živjeti. Hvala.
Hvala. Replika Aleksandra Pandurević, a nakon toga dajemo pauzu do 15:00 sati.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Ja ću biti zaista kratka, s namjerom da ne bude ovdje nekih možda krivih shvatanja da je reformska agenda se na jedan način odnosi prema jednom, na drugi način prema drugom entitetu. I uvaženi predsjedavajući Zvizdić je bio na jednoj od komisija, na jednoj od sjednica Komisije za evropske integracije i pojasnio je zbog čega su ove razlike, iz prostog razloga što RS zbog svog jednostavnijeg ustavnog rješenja je uspjela neke stvari da prije rješi. Evo odete u Opštinu Isočna Ilidža kao investitor, doćićete do građevinske dozvole i svega u roku od dva dana, nažalost u Federaciji to nije tako zbog složenije strukture i zbog tog samo Federacija treba da sprovede ono što je već urađeno u RS-u.
Hvala. Izvolite, jeste nešto htjeli?
... prijedlog, kolega Isaković i ja prihvatamo po dva minuta da govorimo, ako želite da okončamo raspravu.
Nikakav problem, ja sam htjela predložiti, ja imam samo službeni sastanak prijem veleposlanika ovdje, pa sam zbog toga dala, ukoliko se slažete
Kako god
ja ću izići, evo neka nastavi kolega, da vi završite pa da okončamo raspravu po ovoj točci.
Kako god želite.
Može, evo kolega nastavite, ovaj, evo za raspravu se javio Mirsad Isaković. Nastavite pa onda ćemo napraviti pauzu. 59
Gospodin Isaković ima riječ, izvolite.
Hvala. Ali evo propuštam priliku da čestitam predsjedavajućoj u svoje ime i u ime Komisije za ravnopravnost spolova, evo koristim tu priliku dok nije otišla. Dakle, ovaj dokument koji imamo pred, na stolu pred sobom, mislim da je ovaj dokument trebao davno prije da dođe na ovaj Parlament i da o njemu diskutujemo i damo svoje stavove. Trebalo je biti ovdje, dakle, da mi učestvujemo u izradi istog da primjedbe koje, koje smo čuli ovdje na Parlamentu, a bilo ih je moramo priznati jako puno, da ih kanalizujemo i da ih u istom uputimo u Vijeće ministara, odnosno u Koordinacioni odbor koji bi te primjedbe, je li, uvrstio. Zašto to kažem? Dakle, ovo je agenda koja je od, ima usaglešene je li program od 2015. do 2018. godine, mi se trenutno nalazimo u trećem kvartalu, znači 2015. godina je apsolutno prošla i mi nikako ne možemo, dakle, iz 2015. godine ništa postići, čak i da imamo akcioni program. Ono što je bitno, dakle u 2015. imamo 14 budžeta na nivou države i ti isti budžeti su usvojeni u svojim parlamentima i dakle ništa od onoga što je u ovoj, u ovom, u ovoj usaglašenoj agendi nije prihvatljivo u ovoj godini. Mislim to nam je svima jasno iz tih razloga mislim da je ovaj dokument trebao da bude ranije na, je li, na, kao tačka dnevnog reda na ovom Parlamentu. Ono na što bi se ja osvrnuo, dakle je nekoliko stvari, mora da kažem da je dobro da imamo agendu i da ćemo mi prihvatiti ovu agendu u smislu sve ono što je na evropskom putu moj klub, odnosno Klub SBB-a će, dakle, prihvatiti. I evropski put za nas je put kojim trebamo ići i dakle ono što je bitno je to što je ovo, ocjenjujemo da je ovaj dokument u tom pravcu. Ono na što imamo primjedbu je, dakle, odnosno što smo vidjeli da nema u ovom dokumentu je raspodjela janih prihoda. Mi znamo da je problem javnih prihoda, barem u ovom dijelu Federacije jako veliki, da je veliki problem to pokazuju i protesti u pojedinim kantonima, pa i u glavnom gradu ovdje. Čuli smo maloprije da je gospodin Kožul postavio pitanje tih javnih prihoda, prošle godine je Institut za društvene djelatnosti iz Mostara dao informaciju gdje je milijardu i sto hiljada marama, dakle, jedan kanton više potrošio nego što mu pripada. Ovih dana imamo u jednom od dnevnih listova informaciju da je jedan kanton ima veće prihode nego čitav hercegovački dio. Dakle, neravnomjerna raspodjele prihoda je ono što je ključ svega. Mi to znamo, mi smo inicijative pokretali za raspodjelu javnih prihoda, međutim ovaj do sada nismo naišli na razumijevanje. Nadam se da će ova agenda tu raspodjelu prihoda jasno staviti tamo gdje je mjesto, odnosno da će prihodi biti raspoređeni ravnomjerno ondje gdje pripadaju. Tu imamo više problema, problemi popisa stanovništva, problemi broja stanovnika, problemi gdje raspodjela javnih prihoda nije stavljena tamo gdje treba, ne djeluje stimulativno na realni sektor, ne djeluje stimulativno na izvoznike, pa imamo situaciju tamo gdje je izvoz veći nego uvoz, nemamo nikave stimulacije, tamo gdje je realni sektor 70% donosi prihode nemamo nikakvu stimulaciju itd. itd. da ne nabrajam, jer to je već problem ovog zakona i mislim da ćemo tu naići na veliki .... Međutim, u ovoj agendi, dakle, ništa nije definisano kad je to u pitanju. Ono što je po meni isto tako propušteno je ravnopravnost spolova, kao predsjednik Komisije želim da to naglasim, jer u ovoj agendi ravnopravnosti spolova nema nigdje, je li. 60 Ovdje nije takođe tretiran institut veće finansijske discipline, mislim na kantonalne, federalne, pa možda, nisam siguran, i na državni budžet, ali ovdje kad govorimo o većoj finansijskoj disciplini mislim na preduzeća koja su iz različitih fondova, iz različitih sredstava, izvora sredstava primali sredstva koja ne vraćaju, kredite koje ne vraćaju, o tome sam javno pisao, evo ponovo želim da naglasim postoje firme, preduzeća koja ne vraćaju kredite, a koje su određene vlasti davale preduzećima. Znači, radi se o pogodnim preduzećima. Ovdje moram napomenuti da se radi i o individualnim kreditima koji su vraćani, koji nisu vraćani, dakle, koji su poklanjani većinom određenim političkim partijama. Dakle, finansijska disciplina ovdje nije spomenuta pogotovo kad se radi o sredstvima koja su već utrošena, povrat finansijskih sredstava dakle mora biti definisan u ovom dokumentu. Treća stvar o kojoj treba, treba napomenuti da ovdje nema ... reforma bankarskog sistema. Reforma bankarskog sistema je nešto što mislim da je neophodno spomenuti iz prostog razloga što je i premijer u svojoj, odnosno predsjedavajući Vijeća ministara u svom ekspozeu, čini mi se na strani, ja sam zabilježio, 26. jasno rekao da će formirati razvojnu banku i naravno neka ministarstva koja će biti zajednička itd. nema od tog ništa. Ali kad je u pitanju razvojna banka, dakle, nismo čuli u ovoj agendi, a ovo je dokument znači za četiri godine u kojoj bi trebalo da stoji, stoje takve stvari. Ovdje, dakle, pod pet, petom stavkom smo stavili da nema ni riječi o kompetencijama, a kompetencije su dakle ključ onoga čega se ova država ne može odreći. Stalno smo, dakle, prisutni odlasku ljudi, mladih ljudi, dakle, sposobnih, edukovanih, koji napuštaju ovu zemlju. Ja se bojim da ovi ljudi ne idu iz nekih ekonomskih razloga, nego jednostavno da bježe iz razloga jer se ne nalaze u sto hiljada radnih mjesta, pa nalaze priliku da pobjegnu, nađu neku drugu priliku u nekom drugom, u nekoj drugoj državi ili na nekom drugom dijelu svijeta. Hvala, evo to bi bilo ono, mislim da sam bio kratak, nešto malo više od 2 minute, gospodine Zaimoviću, hvala lijepo.
Hvala Vama. Gospodin Damir Arnaut, ima riječ. Izvolite.
Što se tiče ove reformske agende, ovaj tekst koji smo dobili, naravno bez akcionog plana, iako smo jasno istakli meni, tu se pitam da li Vijeće ministara ako ne razumije zahtjev Predstavničkog doma da dostavi i akcioni plan, ovaj, kako će onda razumjeti sve ovo što piše ovdje u ovoj agendi, a pogotovo to sprovesti. I upravo se na to želim, ovaj, nadovezati, jer ne postavlja se ovdje toliko pitanje da li ovaj tekst, koji imamo pred sobom, valja ili ne valja. U svom originalnom obliku ovo je čak i relativno dobar zahtjevan i ambiciozan, ali nesporno relativno dobar trekst u svom originalnom obliku. Međutim, pravo pitanje je da li oni koji su zaduženi za njegovu implementaciju, za implementaciju ove agende, uopšte razumiju značenje pojmova u ovom tekstu i uopšte imaju kapacitet da ovo provedu. Ja sam siguran, odgovorno tvrdim da ne razumiju i da nemaju taj kapacitet, jer da razumiju onda nam ne bi dostavili ovakav prevod. A ovo je prevod sa engleskog jezika i na mnogo mjesta nevjerovatno bukvalan prevod termina koji kad se prevedu na naš jezik ne znače ništa. Na stranici 5., na samom dnu – oba entiteta, kantoni i Brčko Distrikt će energičnije raditi na izradi prijedloga shema za dobrovoljno penzionisanje. Šta su sheme za dobrovoljno prenzionisanje? Na našem jeziku u 61 sve tri verzije ili u sva tri jezika, kako želite, shema je skica i sad vi iz ovoga, ako ne znate o čemu se radi, imate, jel' stičete dojam, da će neko napraviti neke skice za dobrovoljno prenzionisanje. Međutim, na engleskom jeziku riječ shema znači i skica, al' takođe znači i plan i ovo je dobro poznata konstrukcija na engleskom jeziku može se čak, može se čak zaključiti da je ovo pisala osoba koja dolazi iz britanskog govornog područja, jer oni imaju te planove za dobrovoljno penzionisanje koji se u originalu zovu, nazivaju .... Ali riječ termin – shema se ne može prevest, odnosno „shin“ se ne može na naš jezik prevesti kao shema, jer onda postaje skica a ne plan. To je jedna stvar. Na stranici 3. pod tačkom 9. imamo rečenicu gdje kaže – između ostalog postoji potreba da se ujednači i izravna teren za investicije. Da se izravna teren za investicije, ovo nije terminologija našeg jezika, je li tako, a na engleskom jeziku to je ...., i to već ima smisla, međutim na našem jeziku izravnati teren za investicije, ja sam siguran da nigdje ni u jednom drugom dokumentu u BiH nećete naći terminologiju izravnjavanja terena za investicije. I sad ja, meni se postavlja pitanje, kad Denis Zvizdić premijer, koji je ovdje dva sata izlagao svoj ekspoze, od kojeg još uvijek ništa nije sproveo, kad on dostavi ovakav prevod to meni pokazuje da on ne razumije original, a onda dostavi ovo i obaveže se da će ovo provesti, pa kako će ovo sprovesti kad ne zna šta znači. A da zna šta znači ovo ne bi dostavio. I stoga ja sad opet kažem, u originalnom obliku ovo je možda i dobro, ambiciozno je, zahtjevno, ali je i dobro, ali mi u Vijeću ministara nemamo ljude sada koji su ovo u stanju sprovest, jer nemamo ljude koji su u stanju ovo prevest. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Pauza do 15:15, zaključujem raspravu i dajem pauzu do 15:15.
Budući imamo kvorum, nastavljamo sa radom današnje sjednice. Prelazimo na točku pet, Ad. 5. Izvješće o radu Povjerenstva za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije Parlamentarne skupštine BiH za 2014., broj: 01,02-50-14-995/15 od 14.07.2015. Izvješće je dostavljeno u proceduru 14.07.2015. godine, nadležno Ustavnopravno povjerenstvo dostavilo je Mišljenje o Izvješću 26.08.2015., Izvješće je usvojeno i predloženo je Domu na usvajanje. Otvaram raspravu. Zastupnica Dušanka Majkić, izvolite. 62
Hvala predsjedavajuća. Evo ja u smislu odgovorne osobe koja je u tom periodu obnašala funkciju predsjedavajuće ove Komisije, ustvari i dobro bi bilo da se o tome povremeno progovori, jer naročito sa aspekta da se podsjeti da je ova Komisija formirana u skladu sa Zakonom o Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, koji je 2009. godine donesen kao posljednji uslov da BiH dobila liberalizaciju viznog režima. Žureći jako da se ta liberalizacija dogodi izgubilo se iz vida da na ovoj materiji nemamo dovoljno iskustva, nego smo napravili zakon koji je postao sam sebi svrha i u kome su nadležnosti i Komisije, a i Agencije do te mjere nedorečene da je praktično nemoguće gledati u kom segmentu se obaveze ispunjavaju i jednih i drugih. Dakle, radi se o Agenciji za prevenciju korupcije, mnogi to mješaju sa Agencijom za borbu protiv korupcije, govorimo o Agenciji za prevenciju korupcije. Drugo, ona je tako, ako bi rad Komisije koji je udešen time, je tako urađen da je zakomplikovao život do kraja, imamo tri predstavnika, poslanika iz Predstavničkog doma, tri delegata iz Doma naroda, dva člana iz akademske zajednice i jednog člana iz nevladinog sektora. I uvijek smo u potrazi za kvorumom da se Komisija sastane i da održi sjednicu, mandati su neravnomjerno bili raspoređeni tako da je održavanje sjednica postao glavni problem djelom zbog bolesti jednog člana Parlamenta, a djelom zbog toga što su dvojici članova Komisije istekli mandati. U svakom slučaju šta je ustvari bio ključni problem u radu ovog tijela koje treba da prati rad Agencije za prevenciju korupcije i da obavještava Parlament o tome? Moram reći da su to godine kada je Agencija pravila prve korake i da je Komisija imala veoma mnogo senzibiliteta da isprati njen rad. Podsjećam da je jako vremena prošlo od momenta kada je formirana, kad je Zakon donesen, do momenta kada je Agencija počela s radom i to u onom bar početnom dijelu kad nije bila ni kadrovski, ni materijalno osposobljena da preuzme aktivnosti koje su joj date i čini mi se da možda tek sada, a njen rad će biti u narednoj tački, da tek sada ona polako preuzima funkcije koje su joj date, iako sigurna sam da Zakon treba pod hitno mjenjati, što smo pokušali u nekoliko navrata, ali ovaj Zakon se nalazi pod direktnom prismotrom predstavnika EU, ustvari Evropske komisije, bili smo na nekoliko sastanaka s njima i na ni jednom sastanku nisu bili spremni da se to pitanje otvori, iako su svi razlozi koji su, koje smo navodili bili u korist toga da se borba protiv korupcije u BiH učini efikasnijom. Stvari se nisu mjenjale, jer se vidi da je po ljestvici percepcije korupcije BiH i dalje visoko kotira, nismo izuzev što smo mogli da sačekamo, čak 2013. godinu Komisija je dala negativan stav, negativan izvještaj o radu Agencije jer nam se činilo da u javnosti borba protiv korupcije nije dovoljno prepoznata, da nedostaju mnoge mjere koje je, koje su bile zapisane u prvobitnoj Strategiji 2009. – 2014., a Akcioni plan koji je sve to pratio je bilo do te mjere nerazumljiv da ni sama Agencija nije mogla da se snađe u tome. Dakle, imali smo, imamo jedan Zakon za koji se nadam da će neko u narednom sazivu pozabaviti se njime i što prije donijeti izmjene koje će učiniti da ta Agencija dobije sve potrebne mehanizme kako bi uradila ono što je njen posao. Dakle, šta su ustvari bile jedine dužnosti Komisije? Prati radi Agencije. Šta znači prati rad? To je do te mjere neodređeno, ne smijete da ulazite ni u kakva operativna ovlaštenja, a pri tom pratite rad. Kako možete jedino da pratite rad? Pa tako što ćete dobiti izvještaj i da analizirate izvještaj. Izvještaj smo tražili da se radi dva puta godišnje i na bazi toga smo analizirali rad Agencije i vidjeli sve njene početne muke od onog prvog koraka, do današnjeg dana kad se vidi, uočava značajan napredak u dosadašnjem radu. Šta je njen još? Pokreće postupak imenovanja direktora i zamjenika direktora. To smo jednom uradili i to se više ne radi, dakle čekamo da istekne mandat, da se izvrši izbor ponovo drugih. Pokreće postupak razrješenja direktora i zamjenika, nisamo imali takav slučaj. Razmatra izvještaje o radu Agencije, to je jedina ozbiljna tema kojom se Komisija bavi i na kraju razmatra revizorske izvještaje ove Agencije. Mislim da u narednom periodu sa svim ovim kapacitetom koje je Agencija napravila, sa popunom kadrovskom koju je uradila, sa novom 63 Strategijom koja je završena, da su usvojili mnogo bolji elementi za dalji rad, a nadam se da će, da će nova komisija istrajati na tome da se što prije uradi novi prijedlog zakona i otklone sve dileme i nejasnoće koje su pratili naš rad u prethodnom periodu. Hvala vam.
Hvala. Zastupnik Damir Arnaut, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Ja sam ukazao na ovo na sjednici Ustavnopravne komisije na kojoj smo razmatrali Izvještaj o radu ove Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije, ukazao sam na to gospođi Pandurević koja je takođe sa mnom na sjednici Ustavnopravne komisije i koja je pisala ovaj Izvještaj, međutim, to na sjednici nije izvađeno i stoga sam ponudio zaključak. U Poglavlju 3. stav 1. ovog Izvještaja stoji nemogućnost sudjelovanja gospodina Tihića na sjednicama u isto je vrijeme značilo da je Povjerenstvo redovito radilo na rubu kvoruma, jer je prema poslovničkim odredbama svakoj sjednici trebalo biti nazočno najmanje sedam članova. Mislim da zaist nema potrebe imenovati rahmetli gospodina Tihića, mislim da je neprimjereno. Ovaj Dom je u proteklih 9 mjeseci, može se reći, redovito radio na rubu kvoruma, Klub SBB-a je na to ukazivao, ali nikad nismo ukazivali na imena ljudi, ovaj, a to je pogotovo neprimjereno i neopravdano u slučajevima kada se radi o bolesti. Stoga sam ponudio ovaj zaključak – da se ovaj stav 1. izvadi, a da dosadašnji stavovi 2, 3, 4. i 5. istog poglavlju postanu, naravno, stavovi 1, 2, 3. i 4. Mislim da će ovo naići na malo više razumijevanja nego što je to bio slučaj na Ustavnopravnoj komisiji, gdje zaista niko se nije ni uključio u raspravu, jednostavno je usvojen Izvještaj u ovom obliku, ali zaista nemojte da radimo ove stvari u buduće, jednostavno treba imati malo senzibiliteta o ovim pitanjima. Također, samo još jedna primjedba, a to je da je ovaj Izvještaj sačinjen u martu ove godine, dobio sam informaciju od sekretara ove Komisije da je sekretar ovaj Izvještaj sačinio u martu, međutim gospođa Pandurević, kako vidim, ga je ovom Domu kao predsjedavajuća Komisije proslijedila tek 13. jula i ja zaista ne vidim bilo kakvo opravdanje da izvještaj koji je sačinjen u martu tek 13. jula bude proslijeđen Kolegiju na usvajanje. Zašto 4 mjeseca? A kako su me obavjestili nije bilo nikakvih izmjena, dakle za ta 4 mjeseca se ništa nije izmjenilo, moglo je to biti puno, puno ranije. Zahvaljujem.
Hvala. Zastupnik Zaim Backović, izvolite. A Dušanka Majkić replika, ja se ispričavam zastupniku.
Ja bi gospodina Arnauta samo zamolila, ovo je fakat koji tu piše, pitanje je etičko da li treba napisati ime osobe koja je bila bolesna i koja je preminula, možda treba reći samo da je .... poslaniku koji je bio bolestan, ali ne treba pominjati ime. Međutim, ja mislim da je to greška koja mjenja suštinu samog Izvještaja i ovaj mjenjati samo to mislim da ne nosi, ja se slažem s Vama, samo da se, u tom smislu da se radi o poslaniku koji je bio bolestan i koji je preminuo, a da se pri tom ne navodi ime, jer 64 to je fakat, to je istina, nema razloga da tu istinu mi krijemo. Dakle, a ne treba pominjati ime, s tim se slažem.
Replika Damir Arnaut, zastupnik.
Uvažavam svakako Vašu primjedbu, ali dozvolite mi da primjetim da zaista nije činjenica, zato što kvorum je 7 članova, jedan član je bio bolestan i dalje imate 8.
/nije uključen mirofon/
Znam, ali nije Komisija radila na rubu kvoruma zbog bolesti onda člana, već zato što su dvojici istekli mandati, o tome ja govorim. Dakle, ne može, zaista ne stoji, nije fakt da je Komisija radila na rubu kvoruma zbog bolesti ovog člana, koji je u međuvremenu preminuo, već je fakt da je Komisija radila na rubu kvoruma zbog isteka mandata drugim članovima, o tome ja govorim. Dakle, zaista ne vidim potrebu, ovaj, jer ovdje zaista stoji, imam hrvatsku verziju ne znam zašto - Povjerenstvo je redovito radilo na rubu kvoruma jer je, nemogućnost sudjelovanja gospodina Tihića na sjednicama u isto vrijeme je značilo da je Povjerenstvo redovito radilo na rubu kvoruma, to nije fakt ovi drugi su, zato kažem, zato sam sugerisao da se ovo samo izvadi.
Hvala. Rasprava Zaim Backović.
Zahvaljujem se gospođo predsjedavajuća. I kao što sam u prvoj diskusiji rekao na ovoj sjednici u kojoj je u cjelosti pogažen Poslovnik o radu ovog Doma, član 70., 71. i 167., ovo naglašavam da bi ušlo u zapisnik, jer kad tad će neko ovo čitati. Po ovoj tačci dnevnog reda, pročitaću je gospodine jer Poslovnik o radu je zakon, Ustav za ovaj Dom i nepoštivanje onoga što je Ustav ovog Doma to znači da se u daljoj proceduri mnoge odluke možda preispitivati, no otom potom. Pred nama je Izvještaj o radu Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, od 1996. godine u ovoj državi koja se zove BiH konstantno u svakoj izjavi, molim vas pročitajte, pogledajte, imate ih na svim medijima i dan danas, od svih ambasadora, od svih međunarodnih dužnosnika, od svih uvijek u njihovom vokabularu, u njihovom govoru ima riječ – korapšen, korupcija u BiH. I ne lezi vraže oni odu, a ta riječ korupcija naslijedi je sljedeći i tako se to vrti u krug evo već 20 godina. Ali niko od njih neće da odgovori kako, na koji način i dokle je ta floskula ušla i u njihovo biće, da li su i oni ti koji su generirali korupciju u BiH. Naravno, Komisija nije dala takav odgovor. Gospođo Majkić ja ću Vam navesti primjere, da li iko zna sa koliko novca je u državu BiH ušao USAID Da li iko zna sa koliko danas raspolaže i gdje se je taj novac istopio? Pa ja ću Vam reći, 65 recimo kredit za to i za to od 6 miliona i nešto, vezano je za Trebinje, založena je zemlja u Kalnoviku koja ne vrijedi ne ti, te pare milione, nego vrijedi ništa, jer to je isto kao krateri na mjesecu i ne služi ni za šta. I ta zemlja je danas njihovo vlasništvo, ali ona ne služi ničemu, ali nema ni novca. Ili imate ovdje ispred naše zgrade Alta centar, eto vam ga, Bond ga je svečano zakopao kamen temeljac, gospodin, pod navodnim znacima, Amerikanac, uzeo je kredit od 30 i nešto miliona od Hypo banke i nestao iz BiH. Onda je to Hypo banka prodala da nikada nije javno bilo objavljeno u medijima za prodaju u BiH nego nekom direktnom prodajom nekome negdje u Beču, za koliko, kako i na koji način niko to ne zna. Ja ću Vam takvih primjera, gospođo Majkić, navesti na desetine. Sticajem okolnosti ja se bavim poslom, pa sam u toku tih mahinacija. Pitajte se zašto nije završen vodovod u Banja Luci, zašto prečistač voda nije završen, zašto u Prijedoru, šta se dešava sa prečistačem u Bijeljini? Ali ne to, Federacija je još gora, kako su otišle pare za vodosnabdijevanje Brčkog?
Ja se ispričavam uvaženom zastupniku, možemo li znati na kojoj točki dnevnog reda ste Vi?
Korupcija.
Šta znači korupcija, možete li nam reći o kojoj tački
Izvještaj o radu Komisije, u ovom Izvještaju ne postoje konkretne stvari, mi se bavimo marginalijama, bavimo se perifernim stvarima, imaginarnim stvarima, zato vrijeme fantomska firma koja se formalno osnuje u Beču dobije 5 miliona avansa i odma ode u Beču pod stečaj i Brčko nema vodovod. I niko to ne zna u ovoj državi ili se svi prave ludi da ne znaju u ovoj državi, zato vrijeme je prečistač voda u Živinicama umjesto ugovorene cijene koštao već tri puta, zato je rekonstrukcija i obnova Kliničkog centra u Sarajevu sa ugovorenih 3 došla već na ihi hi miliona, zato je u Bihaću prečistač voda ugovoren, dati avansi, prečistača nema i da vam desetine takvih primjera u ovoj zemlji naborjim. Prema tome oni koji se ovim bave oni moraju da se bave konkretnim stvarima, ne može pepeljara u ovom Parlamentu koštati 14 maraka, a ista takva pepeljara u institucijama RS-a hiljadu i nešto maraka, ista. Sticajem okolnosti znam, ovo znam, jer smo ih mi nabavljali, znači firma u kojoj sam ja tada bio zaposlen, ja. Ja sam bio zaposlen u firmi koja je za ovaj Parlament nabavljala, za ovaj, a ne za Vladu RS-a, od istog dobavljača, stotinu puta skuplje je plaćeno tamo nego ovdje, vrlo interesantno itd. Prema tome mora neko u ovoj državi uzeti dizgine u ruke jer mi govorimo o smanjenju potrošnje, o ovome, o onome, a niko ne vodi računa o tome gdje se realno sredstva u ovoj državi odlijevaju. Hvala.
Aleksandra Pandurević zastupnica.
Zahvaljujem Vam se predsjedavajuća. Uvaženi kolega Backoviću maloprije je koleginica Majkić jasno pročitala koje su nadležnosti Komisije, da bi Komisija mogla to da napiše u svom izvještaju što Vi tražite pa prvo trebamo 66 promjeniti zakon, haj da promjenimo zakon. A sva koruptivna ponašanja, uvaženi kolega Backoviću, za koja imate saznanja treba da prijavite ovoj Agenciji i pokažite svojim i afirmišite druge na taj način građane BiH da sve što znaju prijave Agnciji. Ja ću Vam reći, evo sad sasvim slučajno imam, uvaženi direktor zna, ja sam dva slučaja korupcije u institucijama koji sam dobila po anonimnim prijavama, pošto ja nisam ni tužilac, ni sudija i ne znam da li je to tačno, ali sam lijepo dopise koje sam dobila proslijedila Agenciji. I u oba slučaja je uvaženi direktor obavjestio, rekao je – evo, znači ne mogu govoriti o čemu je riječ, da postoje indicije koruptivnog ponašanja, proslijedio Tužilaštvu BiH. U jednom slučaju nas tužilac obavjestio i da je otvorena istraga. I mislim hajte da se ponašamo kao legalisti i da pomognemo ovoj Agenciji da radi takve stvari. Hvala.
Hvala. Replika Zaim Backović.
Zahvaljujem se gospođo Pandurević, mi smo na istom fonu i odma Vam direktno odgovaram, 11 puta sam samoinicijativno otišao u tužilaštva, dao spoznaje, dao papire i dao izjave, Agenciji stvarno nisam, sad vidite ovo javno govorim tovar tovarim sebi na leđa, 11 puta sam sam otišao i pored toga izvršio sam lična utuženja u 8 slučajeva, nikada ni na jedno od ovoga što sam uradio nisam dobio ni odgovor, ni bilo šta šta se s tim dešava. U ukupnoj masi sredstava radi se o nekoliko stotina miliona maraka. Hvala.
Hvala. U ovom trenutku ne vidim više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na šestu točku dnevnog reda, Ad. 6. Izvješće o radu Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije za 2014., broj: 05/8-04-562/15 od 14.04.2015, s Mišljenjem Povjerenstva za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije za 2014., broj: 05/8-04-562/15 od 28.07.2015. godine Agencija za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije je dana 14.04.2015. dostavila Povjerenstvu za izbor i praćenje rada Agencije Izvješće o radu za 2014. godinu. Povjerenstvo je 28.07.2015. dostavilo domovima navedeno Izvješće s Mišljenjem o njemu, Povjerenstvo je podržalo Izvješće sa zaključcima predloženim u njemu, te je odlučilo Mišljenje zajedno sa Izvješćem dostaviti kolegijima oba doma Parlamentarne skupštine. U Izvješću je predloženo usvajanje sljedećih zaključaka: 1. Usvaja se Izvješće o radu Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije za 2014. godinu. 67 2. Daje se puna podrška daljnjim naporima Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije s ciljem sprječavanja korupcije i koordinacije borbe protiv korupcije. 3. Vijeće ministara BiH će bez odgode usvojiti strategiju za borbu protiv korupcije za razdoblje 2015. – 2019. i akciski plan za njenu provedbu. 4. Vijeće ministara BiH će najhitnije usvojiti izmjene i dopune Pravilnika o unutarnjoj organizaciji Agencije. 5. Zadužuje se Agencija da izradi analizu Zakona o Agenciji i po potrebi pripremi izmjene i dopune Zakona o Agenciji koje će uputiti u proceduru usvajanja posredstvom Povjerenstva za izbor i praćenje rada Agencije. Otvaram raspravu. Zastupnik Damir Arnaut, izvolite.
Zahvaljujem. Ako mi dozvolite samo da se vežem za Izvještaj Komisije, pošto je relevantno za ovaj Izvještaj, dakle, u Izvještaju Komisije stoji da rad Agencije nije dovoljno primjetan u javnosti. I onda vidimo Izvještaj Agencije, vidimo da su u prošloj godini, jer je ovo Izvještaj za cjelokupnu 2014. godinu, imali ukupan broj od 75 prijava. Znači, to potpuno potvrđuje ono što je Komisija zaključila, a to je da ova Agencija apsolutno nije primjetna u javnosti. Jer ukoliko zaprimi samo 75 prijava u toku jedne godine od kojih za, mislim 15 utvrdi da su neosnovane, dakle govorimo o 60 prijava. Ova Agencija ima direktora i dva zamjenika a vidim u njihovom Izvještaju da su zaposlili šefa kabineta. Znači, evo ima bar 4 zaposlena, ne znam a trebalo bi biti u ovom vašem Izvještaju koliko imate zaposlenih, ali imate bar 4, jer vidim da su potpisani direktor i dva zamjenika, imamo šefa kabineta koji je zaposlen. Prema tome, tih 4 ukoliko bi jedini čak bila, znam da nisu naravno, ali me interesuje nadam se da ću dobiti odgovor koliko imate zaposlenih ukupno, a kad bi bila samo čevorica to znači da bi vas četvorica da uzmete po 15 predmeta samo imali u svakoj godini, što je izuzetno malo. Otprilike jedan predmet mjesečno znači da rješavate. A kažem opet, baš me zanima koliko ukupno zaposlenih imate, jer ukupan broj prijava sa indicijama koruptivnog ponašanja 75 zaista ne opravdava postojanje te Agencije. Apsolutno nam je ovakva Agencija neophodna, ali ukoliko i sama Komisija za praćenje rada Agencije primijeti da, odnosno utvrdi da je sama Agencija u javnosti gotovo neprimjetna onda se postavlja pitanje šta se može uraditi po tom, odnosno kako bi se sve to ispravilo, a ja to ne vidim u vašem Izvještaju, nažalost. I mislim da je to, uzimajući u obzir i primjedbe same Komisije, ali uzimajući i u obzir broj ukupnog broja prijava na strani 52. iz vašeg Izvještaja, mislim da bi vam to trebao biti jedan od primarnih zadataka da budete primjetniji u javnosti da pozivate da ohrabrujete, kako je to neko u jednoj od prijašnjih diskusija rekao, da ohrabrujete javnost da vam se obraćaju. Takođe iz sadržaja prijava se vidi da se najviše odnose na konkursne procedure, rad pravosudnih organa, rad advokata i sudskih vještaka i nepravilnosti u obrazovanju, sve četiri izuzetno bitne teme. Međutim, ukoliko se prijave prevashodno odnose na to onda se postavlja pitanje onoga o čemu je gospodin Backović maloprije govorio šta je sa prijavama korupcije u javnim institucijama i td. Znači, toga ovdje nema barem nema kada pogledamo vaš Izvještaj, nema, prijave se pretežno ne odnose na to, prijave se pretežno odnose na konkursne procedure, naravno ono što ljude žulja. I onda ljudi koji osjete tu neku ličnu nepravdu valjda 68 se sami potrude da se informišu koji su njihovi mogući koraci i onda nađu da postoji neko tijelo koje se zove Agencija za prevenciju korupcije i td., pa se onda njoj obrate. Ali ono sa čim se apsolutno slažem, kada je u pitanju Izvještaj same Komisije, je to da je rad ove Agencije neprimjetan i da se treba na tome poraditi kako bi se opravdao broj zaposlenih, jer sad opet kažem, čak i ukoliko su samo četiri i to je previše kada je u pitanju broj zaprimljenih prijava. Zahvaljujem.
Zahvaljujem zastupniku. Zastupnica Dušanka Majkić, rasprava. Izvolite.
Pa dakle, ovo bi i praktično naslonjene teme jedna na drugu, ja bih zaista željela na početku da kažem da kolege trebaju da imaju još jednom na umu da se radi o Agenciji za prevenciju korupcije, krivično djelo korupcije sadržano u Krivičnom zakonu BiH i pravosuđe bi trebalo da radi po Krivičnom zakonu BiH. Ovo je prevencija. To znači da Agencija mora da uspostavi mehanizme da bi napravila planove na koji način će se uspješno boriti sa korupcijom. To je dug put. To nije, evo ja uočio, pronašao, idemo na suđenje. I na kraju šta se desi, zamislite kako to izgleda sada u ovom slučaju. Šta se desi kad Agencija dobije prijavu za djelo korupcije? Tu se završava priča. Agencija nema nikakav mehanizam, oni što uzmu mogu da prepakuju to i da pošalju Tužilaštvu i pri tom nikad ne znaju šta se s tim dogodilo. Maloprije sam govorila kakav je zakon, taj zakon nema nikakvog smisla i Agencija ovakva kako je zamišljena ona je, dobiće mnogo posla kojim će se baviti, a na kraju nikakav efekat od toga ne može ispasti. Mi moramo, BiH mora znati da li postojeće zakonodavstvo obezbjeđuje da se ona uspješno izbori sa korupcijom. Imamo li sve to predviđeno u zakonima? Neće Agencija za prevenciju korupcije riješiti probleme o kojima govori gospodin Backović. Neće ona to riješiti. To nije ni njen zadatak. Ona uči institucije kako da se ponašaju da bi se počele boriti sa tim, prevenciju da izvrše. I ne možemo reći da nije ništa uradila. Kad se sjetim tog perioda s kojima su počinjali, pa to je bilo strašno. Ali sad kad analizirate to, Agencija je kaže dosegla taj nivo operativnosti za izvršenje osnovnih svojih nadležnosti i zapošljava 23 od sistematizovanih 29 zaposlenih. Dakle, to je već nešto. To je već neka snaga da se ona može, gdje se to vidi? Pa vidi se po broju institucija BiH koje su napravile planove integriteta i natjerali da razmišljaju kako se boriti protiv korupcije. Materijalno tehnički osposobljena za dalji rad, ali smo joj mi učinili medveđu uslugu što smo joj prebacili da se bavi onim što se zove pitanje Zakona o sukobu interesa iako je to izvrsno radila Centralna izborna komisija, to je Parlament napravio grešku, dao je to, još uvijek to nije, vidim da nije savladano, da još uvijek ti ljudi sjede u CIK-u, ne znam kako Agencija da li Agencija plaća ili ne, očekujem da će direktor o tome govoriti kad bude, dakle mi smo napravili haos na tom pitanju. Napravljen je Pravilnik o unutrašnjoj organizaciji rada i on je napravljen tako da je prilagođen, dakle da i po njemu može da funkcioniše. Završena je konačno ta Strategija, ispunjena Strategija i Akcioni plan 2009.-2014. koji su tako bili napravljeni da cijeli pasosi, vjerovatno su bili prepisivani, zbog te liberalizacije viznog režima smo sve žurili pa je neko pravio, pa su cijeli pasosi bili nerazumljivi niko nije mogao da prati kako se uopšte odvija postupak po Akcionom planu i po Strategiji, dakle završena je. Agencija nije bila u stanju ni 69 da poredi dokle smo došli jer je to Transparency radio u njeno ime. Usvojena je nova Strategija koju su radili ljudi koji dobro poznaju tu materiju. Bili su uključeni i pojedini članovi institucija, najširih institucija BiH i kako vidim u tom dijelu je, čini mi se i najveći uspjeh koji je ova Agencija uradila. Ono što je ostalo kao problem je pitanje njenog trajnog smještaja. Mislim da je Služba za zajedničke poslove, da je rečeno da će u najkraćem roku biti obezbijeđeno 500 kvadrata kako bi Agencija uselila, dobila odgovarajući prostor za rad i nastavila da radi još više. Dakle, ne može se reći da nije napravljen nikakav iskorak, ali ne treba očekivati od Agencije za prevenciju da hapsi, to nije njen zadatak, nije njena uloga i ona, ono što je propisano i ono što joj treba dodatno propisati, jer ne može samo da joj damo prijavu a da poslije toga ona nema nikakavog stava na tu temu, treba riješiti pitanje zakonom. Dakle, mislim da treba podržati zaista ovaj Izvještaj za 2014. godinu, Agencija, ja se nadam da će sljedeći izvještaj za 2015. godinu biti primjetno bolji u odnosu na ovaj. Hvala.
Hvala. Rasprava, zastupnik Momčilo Novaković. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Vidite, rezultati nečijeg rada su mjerljivi, vrlo jednostavno, u mjerilima. Nemamo mi potrebe da izmišljamo ili optužbe ili opravdanja za rad. Da li je stepen korupcije od 2009. godine, kad je formirana ova Agencija, odnosno usvojen Zakon o Agenciji, manji ili veći. Ako je manji Agencija je dala rezultate i opravdano je opravdala osnivanje. I nije tačno da je ovo samo Agencija za prevenciju, ovo je Agencija i za prevenciju i za koordinaciju. Ja čak mislim da je njoj važniji ovaj posao koordinacije od prevencije, kad bi mene pitali, naravno zakon je rekao šta je posao njen, ali mislim da je u ovoj zemlji veći problem koordinacija od prevencije. Ne može se reći da je napredak to što imamo 23 zaposlena i porast korupcije. Može se reći da je stvorena pretpostavka da Agencija može uspješnije raditi posao koji je propisan zakonom i ako je to pretpostavka da ćemo u narednih nekoliko godina dobiti rezultate, evo ja ću i to podržati. Pa ću reći, uredu evo imali smo 6 godina, za 6 godina smo napravili pretpostavke da možemo raditi. Jeste malo dugo za pravljenje pretpostavki, ali dobro tako je kako je. Dakle, ne mislim niti da je Agencija uradila sve što može, ne shvatam opet ni ulogu Komisije, da li je njena uloga da brani Agenciju ili je njena uloga da kontroliše rad Agencije. Posebno ću sada prokomentarisati jedan zaključak i neću uzimati više vremena, jer mislim da pričati o korupciji u ovoj zemlji u kojoj svaki dan bar sat vremena na medijima imate različite priče o različitim korupcionim aferama, gubi smisao sve dotle dok ne počnu da se prave neki rezultati, ali pročitat ću Zaključak 5. koji kaže – Da se zadužuje Agencija da sačini analizu Zakona o agenciji, po potrebi pripremi izmjene i dopune Zakona o agenciji koji će uputiti u proceduru usvajanja posredstvom Komisije za izbor i praćenje rada Agencije. Ne mogu da vjerujem da neko misli da će Agencija napraviti o sebi jedan kritički zakon i uputiti u proceduru i time reći da evo mi nismo dobro radili, dijelom zbog zakona, a dijelom iz nekih 70 drugih razloga. Na kraju krajeva Savjet ministara je taj koji je zadužen, prije svega kroz Strategiju ključnu u ovoj oblasti a ne Agencija, a pogotovo ne Komisija. Zbog toga, ako neko treba da se zaduži da pripremi izmjene zakona onda treba Savjet ministara. Zašto bi Agencija uputila u proceduru zakon posredstvom Komisije? Pa što ne bi Savjet ministara uputio u proceduru Zakon o Agenciji? Ja mislim da na ovaj način kako je ovdje predloženo imamo sigurno jednu dobru garanciju da nećemo dobiti dobar zakon u proceduru, znači nećemo dobiti dobar zakon.
/nije uključen mikrofon /
Koleginice Majkić predlažem da nas dvoje, da i Vi,
/nije uključen mikrofon/
uključite mikrofon pa da zajedno onda uz direktan TV prenos ovako imamo jedan duel, jer ja sam Vas zaista saslušao s punom pažnjom
Molim vas za pozornost.
a da jesam saslušao, govori to što govorim o onome o čemu ste Vi govorili, ja se nadam da ste to primijetili i ne samo Vama nego bilo kome ne ulazim u riječ. Dakle, mislim gotovo sam ubijeđen da na ovaj način nećemo dobiti Zakon o agenciji koji će ispraviti sve one nedostatke koji su do sada u radu uočeni. Iz tog razloga predlažem da izvjestilac promijeni 5. Zaključak u kome će dio koji govori da pripremi izmjene i dopune Zakona, da pripremi Savjetu ministara analizu na osnovu koje će Savjet ministara predložiti izmjene i dopune Zakona o agenciji. Ne bih dalje komentarisao zato što ću proizvesti još onda replika pa ću onda morati ja replicirati, pa će onda koleginica opet replicirati i td.Mislim da nisam ni jednu primjedbu uputio na rad Komisije nego na rad Agencije, pa očekujem da će direktor Agencije prokomentarisati ovo o čemu sam govorio. Nadam se iskreno da ćemo ili na ovaj način koji je ovdje predložen ili bilo koji drugi, doći do rješenja koji će pomoći da nam procenti koji se nalaze pred nama, a vezani su za korupciju, budu manji, te da u ovu zemlju počne da dolaze investicije, a koje danas po analizama svih onih koji su mjerodavni, ne dolaze prije svega iz ovog razloga o kome mi danas ovdje govorimo. Hvala. 71
Hvala. Replika, Aleksandsra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se uvažena predsjedavajuća. Ja, možda evo kolegi Novakoviću da malo pojasnim koji je motiv komisija, a taj zapisnik smo jednoglasno usvojili, zašto da Agencija uradi pripreme zakona? Zato što je Agencija prvo nezavisno tijelo, posebno nezavisno od izvrne vlasti. Agencija ne podnosi izvještaj Savjetu ministara. Savjet ministara je, hajde da kažemo ravnopravno tijelo u odnosu na Agenciju. Agencija jedino odgovara ovom Parlamentu. I Agencija je ta, ako hoćete korupcija, se i veže upravo za izvršnu a ne za zakonodavnu vlast. I Agencija je ta koja treba da radi monitoring u Savjetu ministara. I onda Savjet ministara, bez obzira što ja vjerujem da sadašnji Savjet ministara, hajde da mu damo šansu da nema tamo korupcije, ali ima nekih korumiranih službenika, činovnika, mora biti znači, ni jedna izvršna vlast nije imuna na sve to, i oni trebaju da pišu zakon po svojoj mjeri. Ne, ja moram, danas sam pitala uvaženog gospodina direktora ponukana primjerom Srbije, da li Agencija uopšte našoj izvršnoj vlasti, Savjetu minsitara, dostavlja mišljenje na zakone koji makar u svom segmentu imaju borbu protiv korupcije, recimo na Zakon o javnim nabavkama. Rekao mi je da ne. A jedna ovakva Agencija je u Srbiji nedavno srušila jedan zakon koji je usvojila skupštinska većina, bio je, odnosio se na Zakon o privatizaciji imovine napuštenih vila i td. I Agencija za prevenciju korupcije je rekla ovaj zakon ima koruptivne elemente i iskontrolisala i zakonodavnu vlast. To je razlog zašto mi mislimo, uostalom ova Agencija je profesionalna, nije politički obojena. I ko može bolje uraditi i pripremiti zakon od njih? Ja mislim da ne može niko.
Hvala. Replika Dušanka Majkić.
... kolegici Pandurević za ovo što je rekla. Dakle, ovdje je problem samo da se razumijemo dobro, ... delikatno, odjednom se pojavljuje neka komisija koju svi svrstavaju u radno tijelo Parlamenta, nije, nezavisno tijelo koje je osnovao Parlament da prati rad Agencije. Dakle, to da razumijemo. Zašto pravi ona prijedloge za izmjenu zakona? Zato što niko ne zna bolje od nje. Nema niko, jer ona se svakodnevno bavi pitanjima korupcije. Iz Evropske komisije su nam rekli, ovo je jedini zakon koji ne možete sami da izmijenite. Ovo je jedini zakon u kome zahtijevamo da budemo prisutni mi kad se ta odluka bude donosila. I možda je sad baš vrijeme da se na tu temu razgovara. Dakle, nemojte da sad pričamo bajke, kakav Savjet ministara. Savjet ministara koga Agencija kontroliše. Mislim da je, imamo dovoljno dobre namjere svi da se na tom planu stvari urede. Treba sad krenuti u tom pravcu, a ja se nadam da će i sam direktor reći nekoliko riječi koje će pomoći svima nama da shvatimo gdje se nalazi trenutno Agencija. 72
Hvala. Replika, Momčilo Novaković.
Ja ne znam o čemu koleginice i kolege govore, ili govore o borbi protiv korupcije ili o Agenciji. Mi izgleda pričamo o različitim stvarima. Slažem se da niko ne zna bolje borbu protiv korupcije, ne bi trebao znati bolje od Agencije, ali ovdje se govori o Zakonu o Agenciji, ne o Zakonu o borbi protiv korupcije. Ko je predložio prvi Zakon o Agenciji? Pretpostavljam da nije od Duha Svetog nastao. Znači, neko ga je morao predložiti. Ja ništa drugo ne mislim nego da onaj ko je to uradio a na bazi analize koju će napraviti Agencija, napravi zakon. Ok, možda sam u krivu, možda će Agencija o sebi napraviti bolji zakon. Meni nije logično da hoće, ali evo, nemam tu ni neke posebne razloge, nemaju ni neke posebne razloge kolege da se ljute i da reaguju na ovakav način. Ono što je meni vrlo indikatino jesu rezultati rada Agencije i zbog toga to govorim. Ljudi, 23 čovjeka nije malo. Ako Agenciji treba nešto, neka dodatna ovlaštenja, da uspješno radi posao koji piše tamo da ona treba da radi, hajmo da raspravljamo o tome, ali nemojmo raspravljati u uslovima kad svake godine imamo rast, znači rast stepena korupcije na svim nivoima. Nemojmo onda raspravljati na način da ćemo mi to u budućnosti raditi tako što ćemo nešto analizirati a šest godina nismo analizirali, pa ćemo mi onda preko Komisije predložiti zakon.
Vrijeme. Hvala. Za raspravu se javio zastupnik Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Pa znate vrlo je teško odvojiti ove dvije tačke kad se govori ili o Izvještaju Agencije kao i o Izvještaju Komisije. Ja bih se recimo referirao na dva zaključka ove Komisije koja je rekla da je Agencija jedan potpuno neprepoznatljiv organ u javnosti. To je pod broj jedan, a pod broj dva bi podržao ovaj njihov zaključak kojim oni traže od Zajedničke administrativne komisije da se ukine nadoknada za rad u ovoj Komisiji. Ja pretpostavljam da su možda mislili čak i na sve ostale komisije koje potpadaju pod tu nadoknadu, ali evo ja bih se konkretno zadovoljio time što bih rekao da je to jedan dosta dobar, zaista dobar zaključak. Kada je u pitanju Izvještaj o radu Agencije vidi se da je u Izvještaju naglasak na edukaciji i prevenciji. Ništa ne bi bilo sporno da naše društvo ne razjeda korupcija i da ustvari treba snažnije aktivnosti usmjeriti ka borbi protiv korupcije. Naravno da treba raditi i na edukaciji i da treba raditi i na prevenciji, ali kako da drugačije objasnimo potpunu neefikasnost svih ovih institucija koje se bave tim problemom, jer ako je negdje oko 4 milijarde novaca se, hajde da kažem, nalazi u tom, u toj sferi javnih nabavki i da četvrtina tog novca nestane. Pa to je jasno da je korupcija taj jedan izuzetno ozbiljan problem i da mi nemamo perspektive ukoliko se ne izborimo protiv te korupcije, to nam svi govore. Pa kažu ovako stranci, pa kažu eto nekako su shvatili da stavi se u džep, pa u jedan, pa eto da se stavi i 73 u drugi džep ali da se baca iza leđa ovom drugom iza sebe, e kaže to nikako ne možemo da razumijemo. Dakle, to je stvar koja je postala maltene stvar anegdote kad se govori o bosanskohercegovčakom društvu i bolesti bosanskohercegovačkog društva. Šta je sa prijaviteljima korupcije? Ti koji prijave korupciju, pogledajte kako oni prolaze. Oni su potpuno marginalizirani ili izolirani, marginalizirani i suočeni su sa egzistencijalnim problemima, kako ti pojedinci tako i njihove obitelji. Dakle, to je jedan izuzetno ozbiljan problem. O tome niko ništa ne govori. Moj dojam je, zato sam i napomenuo u uvodnom dijelu da se u ovom izvještaju poseban naglasak da na edukaciju i na procjenu, dakle sve što je učešće u različitim međunarodnim projektima, ne znam ni ja izrada strategija, moj dojam je da što imamo više strategija, što imamo više učešća u međunarodnim projektima, da imamo više korupcije. Dakle, taj način rada nije dobar. Nešto suštinski treba u tom radu mijenjati. Da li oni koji rade u toj Agenciji, oni se žale da im se smanjuju stalno sredstva, da nemaju instrumenata. Pa dobro onda što rade taj posao. Treba se definitivno opredijeliti da li mi želimo da se sukobimo sa tom korupcijom, da li mi želimo da smanjimo korupciju, teško je reći da se eliminiše korupcija. Evo ja mislim da to je prosto nemoguć cilj, ali da se to smanji ukoliko se radi ozbiljno, to je sasvim sigurno da se može postići. Pa nije valjda da smo mi jedina zemlja na svijetu koja ne može da se izbori s time da se smanji u neke, hajde da kažem, razumne okvire koji koliko toliko ne upropaštavaju budžete države kao što je to slučaj u BiH. Pa možete vi misliti koja sredstva su pokradena ako uzmete samo da je na ovoj procjeni ovoliko sredstava nestaje, a kad uzmete u obzir da je to u periodu od 20 godina, pa zamislite ta sredstva da su ostala u Budžetu BiH, pa mi ne znam da li bi imai ijedan problem koji sad trenutačno imamo. Dakle, to ukoliko ne shvate ti ljudi u Agenciji ili oni koji su osnovali ovu Agenciju, a mi ne da se ovdje objašnjavamo ko je kome nadležan, da li je to zavisno, nezavisno tijelo, činjenica je da je problem ozbiljan i da se tom problemu mora ozbiljno posvetiti i da Parlament mora da stane iza funkcioniranja Agencije. I mislim da je i Komisija mogla da bude možda malo i korektnija i konkretnija, ali evo nisam se javio u prethodnoj tački prema tome ne bih želi i o tome da govorim ali ovo je stvar, ja, na koju pozivam sve ne koji mogu da daju doprinos da se ovaj problem zaista svede u neke okvire koji BiH u ovom trenutku trebaju. Hvala.
Hvala. Zastupnik Zaim Backović, rasprava.
Zahvaljujem se gospođo predsjedavajuća i na ovoj sjednici koja je u cijelosti u suprotnosti sa Poslovnikom o radu Predstavničkog doma, član 70., 71. i 167. Ponovo ću reći par riječi po tačci dnevnog reda 6. Očito mi svi ovdje zaboravljamo da Zakon o Agenciji ne determinira njen rad nego rad determiniraju ostali zakoni koji vrijede u ovoj državi. Mi to očito zaboravljamo. Na nivou države mi imamo, evo Okvirni zakon o javnim nabavkama. 74 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim. Malo sa onima koji kontroliraju uzanse i primjenu tog zakona, porazgovarajte pa ćete vidjeti da je to ustvari Okvirni zakon jer se kantoni, entiteti, Distrikt Brčko, svi ponašaju po svome. To je činjenično stanje gospođo Majkić, ja sam sad naveo primjere, evo vodovoda ...
Molim vas ne vodite dijalog, imate pravo na raspravu.
Nemojte mi onda, znači to je činjenično stanje. Opštine po svom i tako redom. Zakon koji bi trebao da bude to je zakon koji će globalno obuhvatiti, ne zakon o nego zakon o nadležnostima. Mali primjer – ja kao direktor firme imam od strane Nadzornog odbora u mojoj firmi, primjer, nije to tako ali primjer, pravo direktne upotrebe sredstava do 50.ooo. U javnom preduzeću koje se zove XY ima pravo do 70, u onom drugom ima pravo do 10.000, u petom ima do pet, a pročitah da u jednoj bolnici ima do 200.000. Gledajte koliki su to dijapazoni i razlike za direktnu upotrebu sredstava. I tu mu ne možete ništa, jer on ima pravo direktnog ugovaranja. Prema tome nije to, i onda se razbije tender od milion na pet od po 200.000. I sve se direktno ugovori. I onda se razbije tender od milion i svaki mjesec po jednu narudžbu radi od po 100.000 i opet nije prekršio. I tako u nedogled. Prema tome ovdje je niz zakona koji se moraju izmijeniti, niz, i koji se moraju revidirati. Nije to samo zakon koji tretira vaše nadležnosti. Pored toga nije samo vaša nadležnost korupcija, zakon koji će definirati saradnju vas i sad, hajde ima li ko, ko će nabrojati sve one koji se bave tim poslom u ovoj zemlji. Entitetski MUP-vi, tužilaštva, kantonalni MUP-vi, agencije, ha, ha, toga danas ima, mi u ovoj državi ne bi smjeli da imamo korupciju ni u kom slučaju, koliko je onih čija je to, i piše u zakonima, piše. Uzmite zakon u RS-u, uzmite zakon federalni, uzmite kantonalne, uzmite ingerencije tužilaštava, uzmite Zakon o krivičnom postupku i uzmite Krivični zakonik i sve će vam biti jasno, od SIPA-e, OSA-e, ne znam više, ja više ne znam koliko tih agencija ima. Mi smo država na ovako, na 3 i nešto miliona stanovnika, u biti koliko agencija imamo, vjerovatno svi za neku agenciju rade, jer nemoguće je, nemoguće je raditi koliko ih ima. Prema tome treba naći modus da ova Agencija zaživi, ali u stvari u konačnosti, kao koordinaciono tijelo svega ovoga što sam ja sada nabrojao i rekao, jer je previše onih koji se tim bave, pa onda i revizije. I revizije su oni koji treba da ukazuju na ono gdje postoji koruptivne djelatnosti. I to je jedna sad distanca i da ne nabrajam. Ja predlažem da Vijeće ministara i gospoda koja se nalaze u Komisiji, malo ovo pregledaju, malo pogledaju i daju konkretan prijedlog na koji način ova Agencija treba da bude koordinirajuće tijelo svih tijela za koji, ne znam broj, koji imaju ndležnosti u ovoj oblasti. U suprotnom do sučeljavanja će dolaziti i nikad nećemo izaći iz svrzinog kola realne korupcije koja je, htjeli mi to ili ne i svi mi to ovdje znamo, jako eksponirana na čitavom prostoru BiH. Ovo nema veze ni s entitetima, ni kantonima, ni Distriktom, ovo ima veze sa 75 onima koji upravljaju javnim sredstvima. Jednostavno je to tako. Jer neko mi mora objasniti kako se po Sarajevu svi elektrostubovi zauzeli od strane jedne firme bez ikakve naknade i plaćanja i mi smo postali grad, ko je bio u Arapskim zemljama zna kako to izgledu, milijardu žica sa jednog stuba i ne znate zašta koja služi, ali otiđite obiđite naselja pa pogledajte šta se dešava. Živo me zanima je li to moglo bez trange trange. Da je hiljadu žica, i povezuju kuće, povezuju objekte, a zakon precizno kaže moraju biti podzemne instalacije. Oficijelne, javna preduzeća tjeramo da rade, kopaju, postavljaju optičke kablove, ovi rasprostiru i šire nam mrežu, isto je to u Banja Luci od te firme da znate, ja spominjem Sarajevo jer smo ovdje, imam slike, identične, i rasprostiru žice, vrte ih, rade šta god žele i kako god žele. Mi se tome smijemo i klimamo glavom, ušli su i u Mostar. Sad su počeli u Mostaru da šire žice sa stubova, imam i te slike. Hvala vam.
Hvala. Zastupnik Lazar Prodanović, izvolite.
Uvažena koleginice predsjedavajuća, uvažene koleginice i kolege poslanici. Teško je biti sada autentičan poslije ovako osebujnog i impresivnog poetičnog nadahnuća uvaženog kolege Backovića, ali htio sam reći, mislim da bi bilo dobro da ste objedinili raspravu o ove dvije tačke dnevnog reda. Takođe, ovaj, jer u mnogim slučajevima smo govorili i kroz jednu i drugu tačku, dakle o ovoj Agenciji, bilo bi još mnogo bolje da smo mi na današnjoj ili nekoj drugoj sjednici raspravljali i o akcionom planu borbe protiv korupcije od 2015. do 2019. i najbolje bi bilo da mi na raspravu pored ovog, dakle kad se radi o ovoj Agenciji, imamo i izvještaj o radu ključnih institucija, dakle bezbednosno-istražnih institucija, Tužilaštva i Suda i Visokog sudskog i tužilačkog, e tada bi smo mogli da na jednoj sveobuhvatnoj sjednici identifikujemo probleme s kojima se suočava BiH, a oni su dramatični. Drago mi je da je ministar bezbjednosti ovdje prisutan. Ono što mogu reći, da je ovaj Izvještaj sveobuhvatan takav kakav jeste, da Agencija za prevenciju korupcije i koordinaciju rada borbe protiv korupcije u BiH je uradila ono što joj u ovoj situciji zakon dozvoljava, a što bi Parlamentarna skupština morala da uradi, dakle, da da snažnu podršku implementaciji zakona i programa rada ove Agencije. Istovremeno bi bilo izuzetno značajno da otklonimo sve moguće uzroke korupcije koji se nalaze od ključnih zakona u BiH, to je dakle od Izbornog zakona, Zakona o sukobu interesa, Zakona o finansiranju političkih pratija, tek tada bi smo mi poslali snažnu poruku da sve druge institucije u BiH će učiniti sve da se eliminišu oblici dramatičnog stanja korupcije koja je, dakle korupcija je u BiH misaona imenica za napredovanje. Korupcija, nesposobnost i apsolutna poslušnost je osnovna karakteristika često kadrovskih ljestvica od najnižih do najviših institucija na svim nivoima vlasti u BiH. To je ključni problem, ako ne učinimo ništa protiv toga, dakle da bezbjednosne strukture i Ministarstvo prestane pričate već raditi, Tužilaštvo sa argumentima podizati optužnice, a Sud presuđivati, mi ćemo se potpuno obrušiti. Agencija bi morala da radi više, da joj se obezbedi ono što je neophodno, dakle od kadrovske, prostorne, finansijskih sredstava i da učini mnogo više u odnosu na dosadašnji period. Ne slažem se sa nekim stavovima, smatram da Savjet ministara ima pun kapacitet da predloži moguće izmjene koje bi mogle biti u skladu sa ustavnom strukturom zemlje prihvatljive za sve kako bi Agencija imala nadležnost u većeme stepenu nego što je bilo, 1/3 sadašnjeg sastava 76 Predstavničkog doma je bila i 2009. u Parlamentarnoj skupštini kad smo usvajali ovaj Zakon, znamo od čega je on bio uslov i kako se do njega došlo, potrebno je neke barijere otkloniti kako bi smo učinili veći napredak u tom smislu. Takođe smatram da je neophodno stvoriti veći stepen zaštite licima koja prijavljuju, dakle uzbunjivačima koji prijavljuju slučajeve korupcije i udariti na ključne slučajeve od, mi znamo gdje se oni nazale, da je to u javnim nabavkama, da je na različitim drugim nivoima, tek tada ovo, ova Agencija ne može uraditi, ali Agencija zajedno sa našom komisijom, odnosno Komisija, čije rukovodstvo je, za sprječavanje sukoba interesa mora jasno diferencirati slučajeve sukoba interesa u BiH, eliminisati svakog izabranog i imenovanog zvaničnika u skladu sa zakonom ukoliko je on u tome. Šta ćemo mi očekivati od ovih drugih oblika, sitnih oblika korupcije ako ne budemo poslali jasnu poruku? Mislim da treba zajedno da radimo u tom smislu. I još jednu stvar koja je vrlo važna, mi nismo niti USKOK, niti Agencija za borbu protiv korupcije Srbije, to je problem, ali ja ne vidim zašto bi bio problem da ključni ljudi iz ove Agencije uz snažnu podršku najvišeg zakonodavnog tijela budu prepoznatljivi u BiH. Oni, pazite, bilo koji pomisao u Hrvatskoj na USKOK je strah svakog, Agencija za bobru protiv korupcije, žao mi je što govorim o susjednim zemljama, u Srbiji kada ukaže na neki primjer on je apsolutno se podrazumijeva da bude ispoštovan. Šta je to problem da mi kažemo da je to samo prevencija, pa stanemo, a prevencija i implementacija ovih preporuka prema Ministarstvu i svako napravi pisani materijal i hiljade i milione stranica utorošimo na to, a ne kažemo da problem je u koordinaciji ova i ova istražna agencija ne radi to i to, tako i tako i zbog toga i toga. Zašto se mi stidimo da mi imamo spektakularna hapšenja najvećih mogućih koruptivnih i kriminalnih radnji, a nemamo ni jedne presude. Molim vas ko to treba da radi? Da li je to mješanje u rad Suda i Tužilaštva? Šta mi očekujemo od Agencije, ako se i u Agenciji jasno ne iskaže odnos prema tome i zašto je problem da Parlament o tome kaže jasan stav? Toliko i hvala.
Hvala. Zastupnik, replika Zaim Backović.
U biti zahvaljujem se kolegi, u toku moje diskusije, kolega, ja sam nešto zaboravi, a to je imamo Agenciju, a Federacija sad formira nešto slično USKOK-u. Da li smo mi upoznati s tim? To je još jedna, još jedna na onaj pilav koji već imamo, bibera smo malo pa još malo da ga dodamo, ili je to agencija za još jedno uhljebljivanje podobnih kadrova vladajućih političkih struktura. To je vrlo interesantno, znači o tome moramo otvoreno da govrimo, još jedna u toku je i nije mi jasno da ljudi ne čitamo, evo recimo Vi, pa konkurs je za direktora te agencije eno ga izašao. Znači, treba da se formira federalni USKOK i sad uskoka imamo, ja bi prije rekao da mi formiramo još jedan poskok koji će nas dobro grizti po džepu i po svemu onome što znači što više tih nekakvih, to sve gore i gore.
Hvala. Rasprava zastupnik Hazim Rančić. Izvolite. 77
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege, ovu Agenciju vidim onako kako razumijem Zakon, da je to institucija koja je zadužena za, zajedno sa ostalim
Kolega Backoviću, opomena.
zajedno sa ostalima da uspostavlja sistem, mislim i na Parlamentarnu skupštinu i ovaj Dom, postavlja sistem prevencije protiv korupcije i koordinacije borbe protiv korupcije, ne kao tijelo koje ima operativne nadležnosti. Jer u slučaju pripremanja ili izvršenja krivičnog djela, naravno tu su nadležne policijske agencije, tužilaštva i sudovi, naravno i oni ukoliko im neko to prijavi, oni su dužni kao institucija i kao građani po Krivičnom zakonu da prijave svako tako krivično djelo. I mi smo donijeli zakon '10., evo četiri godine rada, već je peta više od pola, međutim smatram da, nažalost, Parlament, a onda i ostali ne daju dovoljnu podršku ovoj Agenciji, pa onda je upitna i stvarna opredjeljenost stvaranjem sistema prevencije i koordinacije borbe protiv korupcije. Ja ću obrazložiti zašto to, zašto to kažem da ova Agencija nema podršku. A naime ako smo suštinski opredjeljeni za to, a ne sumnjam u ovaj Dom, onda ćemo im dati malo jaču podršku, ne zbog pojedinaca ili ljudi koji su tamo zaposleni, nego zato što poštujući sve ovo što su kolege i kolegice rekle, ja vidim da smo suštinski opredjeljeni za i preveniranje i koordinaciju, a naravno u konačnici i borbu kroz rad policija, tužilaštava i sudova. Ako pogledate u Izvještaju stranu 11. iza podnaslova 4.11. Uspostava sistema planova integriteta, monitoringa i koordinacije njihovog donošenja, vidite u drugom pasusu, možete misliti to je za mene nevjerovatna stvar, da Vijeće ministara BiH na 104. sjednici održanoj 08.07.2014. donijelo je zaključak kojim su zadužene sve institucije BiH da kontinuirano sarađuju sa Agencijom u procesu izrade i provođenja planova djelovanja protiv korupcije i planova integriteta. To je zakonska obaveza, a oni su se bezbeli morali žaliti Vijeću ministara, pa kad su se oni odobrovoljili, stavili na dnevni red i eto donijeli zaključak kojim institucije, ne znam koje, na nivou države BiH obavezuju da su oni dužni sa njima sarađivati. Pa je li jači zaključak Vijeća ministara ili zakon koji je ovaj Parlament donio? Naravno da je jači zakon, ali očigledno da neke od tih institucija, od šefova neće to da poštuju, da provode i onda on sad mora tamo da ide sa svojim ljudima i da kumi i moli Vijeće ministara i premijera – de bogati mi donesite ovaj zaključak jer neko neće da sarađuje sa mnom i neće da provodi ovaj zakon. Odnosno i njih onemogućava u provedbi zakona i u provođenju Strategije i Akcionog plana od '09. do '14. kako je to bilo. Ova stvar proizilazi i iz pregleda i tekstualnog dijela i pregleda, evo na 12. strani u grafičkom prikazu 4.11. i u tekstu ispod njega stoji, da je samo 19 institucija do 2014. godine na nivou BiH započelo sa izradom Plana integriteta, da je 29 završilo, a 27 nije nikako počelo. Kad to saberete to je 75, od 75 njih je 19 završilo, a ostalih pedeset, koliko, šest ni započeli nisu, mislim nisu završili posao, a '14. završena i jedna Strategija prevencije i koordinacije borbe protiv kriminala trebala biti provedena, a oni nisu ni započeli u smislu da poštuju zakon, da sarađuju i kao što su dužni da urade svoj plan borbe protiv korupcije u kome je neophodno, je li, da sami odrede organizacione jedinice i kontakt tačke za saradnju sa Agencijom, da otvore komunikaciju, kanale za prijavljivanje korupcije i procedure i zaštitu prijavitelja korupcije, da obave trening i edukaciju, da sačine planove integriteta, da provedu mjere iz Akcionog plana u skladu sa svojom funkcionalnom nadležnošću i da izvrše izvještavanje Agencije o svemu tome, a onda Agencija nas. E šta je meni žao, evo to tražim sad, a možda ću i na sledećoj sjednici tražiti kroz poslaničko pitanje, koji su to direktori institucija na nivou BiH koji ne provode ovaj Zakon, koji neće da sarađuju sa vama i koje nisu donijele svoje planove borbe protiv korupcije? Evo ovo je put stvaranja sistema, znači prvo na nivou države i 78 naravno sve ovo što su kolege govorile, spuštati na sledeće nivoe, entitete i kantone, lokalna samouprava, javna preduzeća, ustanove, institucije itd. itd. I na kraju sad mi iz Parlamenta koji smo donijeli Zakon, a neko se osiono ponaša i kaže – mene to ne interesuje, ja neću da provodim Zakon. Ma ko on bio, jesmo li spremni poduzeti mjere protiv takvih osoba? Nema veze koje su iz koje su opcije, sposobni, manje sposobni, nesposobni, to su osioni ljudi koji ne poštuju Parlament ove države i koji neće da provode Zakon. Ima mi malo razmimoilaženja u ovom Izvještaju, u ovom grafičkom prikazu 4.11. se govori o ovih 75 institucija i vezano za planove integriteta govori se da ih je 29 završilo, 19 počelo, a 27 nije nikako započelo, a opet na jednoj drugoj stranici govori da, stranici 18., da je zaključno sa 31.12. Agencija koordinirala proces kreiranja i donošenja planova borbe u 68 institucija, te da ste dali saglasnot, mišljenje na 54. E sad ako plan sadrži ovih 6 tačaka, Plan borbe protiv korupcije, pa između ostalog u njemu mora biti sadržan i Plan integriteta, šta je tačno ovo na 18. strani da je 54 institucije dobilo saglasnost da ima planove ili je tačno ovo na 12. strani gdje govorite da ima 29 institucija planove integritete završene, da je 19 započelo, a da 27 nije nikako ništa na tome uradilo? Ako možemo dobiti ove podatke o kojim institucijama se radi, ko su ti pojedinci koji ne žele provoditi zakone BiH, ko su ti koje mora Vijeće ministara umoljavati da primjenjuju zakone? I ako smo mi spremi kao Parlament dati vama podršku i kroz praćenje i ocjenjivanje rada i poduzimanje drugih mjera prisiliti institucije da rade svoj posao zašto su osnovane i zašto su plaćene, onda mislim da imamo šanse u preveniranju i koordiniranju borbe protiv korupcije, naravno uz podršku i još jači i žešći radi i Agencije. Ali sama Agencija to ne može napraviti, na ovome moraju raditi sve institucije BiH, pa kad u svom dvorištu nešta malo uredimo onda imamo šanse ići i ka entitetima i ka kantonima. U Izvještaju stoji da je 5 kantona donijelo svoje planove, ne znam Tuzlanski, Sarajevski, ZE-DO, Srednjobosanski i Hercegovačko-neretvanski, drugih 5 nema, ne znamo kakve su, kakvo je stanje u cjelokupnom drugom, u obadva entiteta i u cjelokupnom javnom sektoru. Hvala lijepo.
Hvala. Replika Zaim Backović.
A obzirom da ne znam kako drugačije, moram se tu prijaviti, poslovnička intervencija. Poštovana predsjedavajuća član 79. precizno definira kada, na koji način i kako se kaže opomena, te Vas molim da u skladu sa članom 79. ovog Poslovnika postupite. Naime, niti sam vrijeđao poslanike i ostale prisutne, niti sam nekom od ovih koji su govorili po tačci dnevnog reda upao u riječ, nego sam se konsultovao sa svojim kolegom oko toga šta treba da se kaže i tako redom. Ja Vas molim da mi se da objašnjenje zašto, kad član 79., jer ste meni uputili opomenu, te Vas molim da mi se objasni.
Zahvaljujem. Upravo ćete dobiti pojašnjenje, Predsjedatelj Doma može upozoriti zastupnika koji svojim ponašanjem ili govorom za vrijeme sjednice Doma ne poštiva red i odredbe ovog Poslovnika. Vi ste to upravo u tom trenutku radili, narušavate red i zato ste dobili opomenu, eto to je odgovor. Hvala. Replika Momčilo Novaković. 79 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema rasprave Nema rasprave nakon ovoga.
Hvala predsjedavajući. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Izvolite kolega Momčilo.
Sama činjenica da je Savjet ministara donio zaključak kojim traži od institucija da sarađuju sa Agencijom dovoljno govori o težini i Agencije i Savjeta ministara i hoću samo da se vratim na rješenje koje sam ja smatrao logičnim, imamo mnogo slučajeva ovdje, recimo, Izborni zakon koji ne predlaže CIK nego se formira interresorna radna grupa, Zakon o sukobu interesa – interresorna radna grupa, možda je i ovdje rješenje interresorna radna grupa gdje bi imali predstavnike i Savjeta ministara i Parlamenta i Agencije kako bi smo došli do pravog zakona. Naravno, to što Savjet ministara je predmet kontrole Agencije ne znači da je Savjet ministara korumpiran i da neće predložiti dobra rješenja, jer može sagledati i sve druge koji rade na rješavanju ovog problema, iz tog razloga sam ja na taj način govorio. Jer pazite to što CIK vrši kontrolu sukoba interesa poslanika ne znači da mi ne možemo donositi Zakon o sukobu interesa. Ili to što se, što mene policija malo, malo pa kazni zbog brze vožnje ne znači da ne mogu biti predsjedavajući Komisije za saobraćaj, znači nema to nikakve veze. Dakle, jednostavno mislim da je Savjet ministara moguće da sagleda, ali je možda bolje rješenje interresorna radna grupa i možda bi trebali u narednom periodu ova Komisija da razmisli o ideji da se formira jedna interresorna radna grupa koja bi radila na poboljšanju teksta ovog Zakona. Hvala.
Izvolite Zaim Backović.
Da upravu ste rekli i piše – upozoriti poslanika. Vi me niste upozorili nego ste direktno rekli – opomena. Znači, piše precizno – predsjedavajući Doma upozoriti poslanika. I korektno je pravilno, gospodine sekretaru ovaj Poslovnik služi da se tumači ono što u njemu piše, tako ste protumačili da ne može ono što sam radio, ali isto tako niste upozorili gospođu predsjedavajuću kada je replicirala Maji Gasal sa mjesta, da mora da izađe za govornicu da bi replicirala i sama sebi nije uputila opomenu. Da, replicirali ste sa mjesta gospođi Maji Gasal. Prema tome postoje kodeksi ponašanja za svakog u ovom Parlamenut i ovdje su definisani.
Hvala lijepa. 80 Da li se netko javlja još po ovoj točci dnevnog reda? Ne vidim prijavljenih, zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku sedam – Informacija o stanju sigurnosti u Bosni i Hercegovini. Mislim, ne znam da li je bilo potrebe da direktor nešto kaže po ovoj točci. Dobro, evo dopustićemo da nam se direktor kratko obrati, pa da možda na neki način napravi osvrt. Izvolite, kratko naravno.
Uvažena predsjedavajuća, uvaženi poslanici prije svega dozvolite da vas pozdravim ispred Agencije za prevenciju korupcije. Jednostavno imam potrebu da se obratim ovom Domu, iako vrlo teško mogu na jedan metodološki način iznijeti sve ono što je u diskusijama uvaženih poslanika ovdje rečeno. Prvo da kažem na početku, mi ćemo izvršiti sve ono što Zakon predvidi i što Zakon propiše, dakle do sada je Agencija radi u skladu sa svojim zakonskim nadležnostima i mislim da smo u skladu sa tim nadležnostima izvukli maksimum u uslovima kakve smo imali. Često se pominjala jedna primjedba da nismo prepoznati u javnosti, a bojim se, nažalost, evo hrabar sam i to reći, da čini mi se nismo prepoznati ni u ovom Parlamentu, ne mogu da shvatim da još uvijek ima parlamentaraca koji ovu Agenciju upoređuju sa USKOK-om, mi nismo
Samo vrijeme, vodite računa.
Hoću, vezano za promjenu ukupnog stanja korupcije u BiH. Mi moramo znati da se nikakvom deklaracijom ne može otkloniti korupcija, dakle moramo djelovati na svijest, pitanje etike, pitanje morala. Isto tako sam protiv toga da jedan državni službenik od 35 ili 40, 45 godina može da se uči etici i moralu i mislim da to treba da krene od djece, od predškolskog obrazovanja, osnovnog obrazovanja, srednje škole, preko fakulteta i onda da već kada neko dođe u radni proces unutar javnih institucija bude, rekao bih, formirana ličnost sa ličnim integritetom i taj lični integritet sutra će uticati i na integritet te institucije u kojoj on jeste. Svi pokazatelji govore da se u jednom društvu promjena svijesti radi 50 godina, 50 godina, vi hoćete da jedna Agencija koja ima 23 zaposlena, ima manje zaposlenih nego zemalja u EU, da za godinu dana postigne rezultate i da se smanji procenat korupcije, vrlo teško će to ići, ali mi dajemo sve od sebe da dođe do toga, a prije svega tu su planovi integriteta koji osiguravaju institucionalni integritet kroz koje se evidentiraju ključne tačke, ključne pozicije radna mjesta unutar jedne institucije koja eventualno mogu da budu podložna korupciji i onda se sistemskim mjerama nastoji da se preduprijedi korupcija da do nje uopšte ne dođe. Već sam odgovorio po pitanju integriteta, da Agencija i u ovako, rekao bih, oskudnim kapacitetima, dakle uspjeli smo da servisiramo 68 planova borbe protiv korupcije u različitim agencijama BiH. Mislim da će izvještaj za 2015. pokazati šta se sve napravilo kao temelj tokom 2014. godine. Mi već imamo dogovor sa deset kantona, sa premijerima vlada, tokom 83 septembra da održimo sastanke vezano za formiranje tijela za borbu protiv korupcije koja će biti zadužena da koordiniraju strategije i akcione planove na tim nivoima, takođe imamo aktivan odnos sa komisijom u RS-u i timom za praćenje Akcionog plana Federacije. Dakle, namećemo se kao ključna centralna tačka koordinatora za prevenciju korupcije, a kada kažem prevenciju korupcije jeste da otklanjamo uslove koji pogoduju nastanku korupcije. Dakle, imate dva vida borbe protiv korupcije, jedan je represivni
Vrijeme. SEAD
i jedan je preventivni, ova Agencija se bavi prevencijom. I još jednom evo koristim priliku, da se zahvalim uvaženim poslanicima i zamolio bih zaista, ovaj, ne s vaše strane nego strane drugih institucija da odnos prema ovoj Agenciji ne bude odnos prema borbi protiv korupcije u ovoj državi. Mislim da svima neće biti dobro, a pogotovo pokolenjima. Hvala.
Hvala direktoru Agencije, gospodinu Lisaku. Evo budući da smo zaključili raspravu imamo jednu repliku, pa izvolite kratko.
Ja se zahvaljujem gospođo predsjedavajuća što ste mi dali riječ, znam da nije uobičajeno, međutim pomenuto je moje ime te, imam potrebu ispraviti krivi navod. Naime, gospodin direktor je rekao gospodin Arnaut je konstatovao da je naš rad neprepoznatljiv u javnosti. Nisam, ja sam eksplicitno naveo šta je Komisija usvojila, Komisija za praćenje vašeg rada. Dakle, kaže članovi Komisije konstatovali su da je dosadašnji rad Agencije neprepoznatljiv u široj javnosti u BiH, i da ne postoji jasna vizija njenog djelovanja u idućem razdoblju a rad njenog vođstva ocijenilo je nedovoljno energičnim, bezidejnim i sa zadovoljavajućim pristupom u riješavanju problema korupcije u bh društvu, čemu u prilog govori činjenica da se BiH po indeksu percepcije korupcije za 2013.godinu nalazi tek na 72 mjestu, što pokazuje stagnaciju riješavanja ovog problema. Dakle, ovo je nešto što je Komisija za praćenje vašeg rada zvanično usvojila, pa je prije dva dana Ustavnopravna komisija to usvojila, pa će danas vjerovatno Predstavnički dom usvojiti ovaj Izvještaj. Dakle, ovo nije moje samo mišljenje, već je ovo zvanično mišljenje ove Komisije, koje će danas postati zvanično mišljenje ovog Doma ja mislim. Tako da mislim da nije uredu ako se kaže da sam ja konstatovao da ste neprepoznatljivi u javnosti. Čak, evo sada sam imao potrebu da sve ovo navedem, Komisija je konstatovala puno gore stvari. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. U ovom trenutku ne vidim više prijavljenih. Zaključujemo raspravu po točki 6. dnevnog reda. 84 Prelazimo na točku sedam, Ad. 7. Informacija o stanju sigurnosti u Bosni i Hercegovini u 2014. godini, materijal Ministarstva sigurnosti BiH, broj: 01-04-1016/15 od 20.07.2015. godine Informacija je dostavljena u proceduru 20.07.2015.godine. Kolegij Doma je nadležnim za razmatranje Informacije odredio Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost BiH. Zajedničko povjerenstvo dostavilo je Mišljenje o Informaciji 26.08.2015.godine. Zajedničko povjerenstvo je uvažavajući dostavljeno Mišljenje MUP-a RS-a i prijedloge članova Povjerenstva, kao i suglasnost zamjenika ministra sigurnosti, kao ovlaštenog predstavnika Ministarstva sigurnosti BiH, prihvatila da se predmetna Informacija dopuni kako slijdi – U poglavlju III Organizirani kriminal u BiH, točka – Trendovi poduzetih mjera i naznake narednih koraka - potrebno je uvrstiti podatak da je u sklopu primjene Plana integriteta i borbe protiv korupcije u MUP-u RS-a u 2014.godini, otvorena mail adresa za prijavu korupcije, o čemu je javnost odgovarajuće i pravovremeno obaviještena. U dijelu Informacije pod točkom 7. Gospodarski i financijski kriminal na razini BiH – potrebno je navesti da je primjenom Zakona o oduzimanju imovine stečene izvršenjem kaznenog djela RS-a i preporukama GREKO IPA projekata Ministarstvo unutarnjih poslova RS-a u 2014.godini, trajno oduzelo imovinu u ukupnom vrijednosti od 14.328.296,18 KM u predmetu Zoran Ćokić i drugi. Otvaram raspravu po ovoj točki dnevnom reda. Zastupnica Dušanka Majkić, izvolite.
Znam kada se u mnogim zemljama vodi rasprava na ovakvu temu, onda su to veoma žive debate i poslije Budžeta kao jednog od najznačajnijih dokumenata koji usvajaju parlamenti, pitanje stanja bezbjednosti u jednoj zemlji te, zauzima centralno mjesto u poslaničkim klubovima i u parlamentima. Dakle, dugo godina na čelu Ministarstva bezbjednosti su uglavnom bili ljudi koji ne potiču iz bezbjednosnih struktura. Sada imamo prvi put nekoga ko dolazi iz miljea koji mu je poznat. I zato sam očekivala da će se ovaj Izvještaj za nijansu bar razlikovati od izvještaja koji godinama dolaze i koji godinama ne usvajaju ni jedan od domova. Ali na nesreću, vidjela sam da ustvari Izvještaj godinama pišu isti ljudi, čak i rečenice koje prepisuju iz godine u godinu su u cjelosti iste. Nema nikakve promjene, iste termine samo na drugom mjestu. Dakle, vidi se da su se ljudi koji rade ovu Informaciju o stanju bezbjednosti, veoma umorili i da bi trebao neko drugi da preuzme da radi taj posao u njihovo ime i to očekujem ministre da ćete to imati na umu kada budete radili na tu temu u vašem ministarstvu. E sad da podijelim nekoliko opservacija zajedno sa vama u nadi da ćete podržati ovo o čemu govorim. Kakvo je stanje bezbjednosti u BiH? Odgovara li ovaj Izvještaj na to pitanje? U čemu je dobro a u čemu nije? Šta bismo trebali da uradimo da stanje promijenimo? Trebali svaki vanredan događaj da nas u cjelosti iznenadi, ili bi mogli za po nešto i da se spremimo i da to pokazuje da je djelovanje policijskih i bezbjednosnih agencija u BiH na tom nivou, da se mogu uspješno tome suprotstavljati. Nema tog dijela Izvještaja koji bi to mogao da potvrdi. Informacija ne sadrži nikakve prijedloge, zaključke niti primjedbe u smislu poboljšanja mjera, šta bi to trebalo uraditi da se stvari počnu mijenjati. To je direktna posljedica nedostatka 85 ocjene stanja u kakvom bezbjednosnom okruženju živimo i koji su nam ključni bezbjednosni izazovi sa kojima bi trebali da se borimo. Dakle, čemu služi onda takva Informacija? Parlamentu bi ona trebala da posluži da donese mjere, da predloži mjere i da se pridržava, da istrajava na tim mjerama, da se stvari počnu mijenjati na bolje. Dakle nije, to nije urađeno i ja, kao dokaz ovoga što sam rekla, da ne bih djelovala, da me neko ne bi optužio da sam subjektivna, evo reći ću nekoliko opservacija iz tog Izvještaja. Kaže, u padu su registrovana krivična djela iz oblasti privrednog kriminala za 7,5% a djela iz oblasti korupcije su u padu za 6,20%. Odgovara li to stanju? Pa kome mi pišemo izvještaje ove? Taman da se radi o registrovanim krivičnim djelima, znači nema dovoljno registrovanih. Što nema? Šta radimo, šta čekamo? Kaže, zabrinjavajući iznos učinjene materijalne štete budžetima od 33 miliona ali onda ipak slavodobitno se zaključuje, da ipak 33 miliona su, da ipak 973 hiljade manje nego u 2013.godini, 33 miliona sva šteta, pa mi smo riješili probleme sve i kriminala i korupcije. To stoji u Izvještaju. Dalje kaže, između ostalog, u 2014. nije izveden ni jedan teroristički napad, iako je BiH suočena sa stalnim rizicima a i povremenim pretnjama koje su evidentne. Neposredno se desilo poslije toga, desio se napad na Policijsku stanicu u Zvorniku. Dakle nema slavodobitnog, molim _________________(?) [[nije uključen mikrofon]] Da, da, pa Vi ste se doticali 2003., reći ću ja ministre sačekajte, pa ćete Vi mene da osporite na kraju. Najveći je, ... je u tome da je Obavještajna agencija Hrvatske rekla, pa ono što Obavještajna agencija BiH govori to nije tačno i rezultati o odlasku ljudi na strana ratišta iz BiH su dvostruko veći od onog što Obavještajna agencija BiH prikazuje. Opet nas neko od susjeda komentariše kako ne znamo da radimo u Sektoru bezbjednosti. Jesmo li se ozbiljno susreli sa pojmom terorizma ili još mnogi u politici danas terorizam shvataju kao mali ispad jednog rokera? Čuli smo za taj termin koji se upotrebljava kad se želi da se sasvim banalizuje jedna ozbiljna stvar koja je vezana za borbu protiv terorizma. I na kraju, koliko je u svemu ovome, koliko je Tužilaštvo podiglo prijava odnosno optužnica protiv ljudi koji su ratovali u Iraku i Siriji i poslije se vratili u BiH? Ako hrvatska Obavještajna služba kaže da ima 600, a Tužilaštvo podiglo samo 4 krivične prijave, gdje se mi nalazimo? Što smo donijeli onaj zakon, jel' zakon ne valja, dakle, slabe su mi kaznene mjere ili mi zakon ne implementiramo? Zašto? To sam očekivala da će odgovoriti Ministarstvo bezbjednosti. Ovo o radu udarne i ove druge grupe, kako se zove, operativne, koje god već ne znam, godinama, 4 godine čini mi se priča se o tome i najveći problem bezbjednosnih agencija je bio gdje će ono biti smješteno. Jasno nam je zamjenik ministra rekao da je on protiv toga, ali mislim da zamjenik ministra nema pravo da o tome govori ako je odluka Savjeta ministara ili unutar bezbjednosnog sektora drugačija. Što se tiče korupcije, Izvještaj kaže da je u 2014. godini policijske agencije u BiH su registrovali 456 krivičnih djela korupcije, što predstavlja umanjenje za 6%. O čemu mi pričasmo dva sata maloprije? ... ustvari riješili smo problem. Kaže da je smanjen broj 86 registrovanih krivičnih djela zločina iz mržnje sa 47%. A onda nam se desi ovaj događaj u Potočarima pa vidimo gdje smo, što se tiče mržnje u svoj svojoj punoći, to smo demonstrirali. A onda u sred Izvještaja kaže da u 2015 godini, ovo je Informacija za 2014.godinu, ali sad kaže – u 2015. godini Agencija za zaštitu očekuje još veću i jaču borbu u oblasti suzbijanja kriminala u onim oblastima u kojima je to bio problem 2014. godine. Ono časna riječ mi ćemo sljedeći put, to će biti mnogo bolje. Obećavajuće, ali ne zna čovjek za što da se uhvati u svemu tome. Što se tiče sigurnosnih izazova koji su nabrojani ovdje i to sigurnosni izazovi 2014. – 2015. Interesantna je tačka 4. koja se navodi u Informaciji – Izostanak bolje međusobne koordinacije i komunikacije između policijskih agencija i bezbjednosnih institucija. Ma nemojte. Ministarstvo bezbjednosti zapošljava 200 ljudi. Nekidan sam gledala ima 37 automobila koliko i Ministarstvo odbrane za 10.000, ako i više ne i 200 ljudi za koje se ne zna tačno baš šta rade. Ali nemamo, jedinu funkciju koju radi Ministarstvo bezbjednosti i to jedino što radi je koordinacija. E nema koordinacije između toga i to Ministarstvo znači samo konstatuje. Dakle, tačka 14. kaže – postojanje tamne brojke kriminaliteta. To znamo svi ali ne znamo kako ćemo to pitanje riješiti. Dakle, ni riječi o tome kako ćemo i na koji način dočekati ove izbjeglice ukoliko nam se dogode. Jedan dan se pojavi da je BiH u stanju da primi 300, drugi dan 400, poslije toga 500 i ja ne vidim sad na kom smo mi broju, svaki dan u novinama izađe drugi podatak koliko je to u stanju smo izbjeglica da primimo i na odgovarajući način smjestimo. Takođe ni jedne riječi od strašnog problema ove zemlje, a to su prepuna vojna skladišta nestabilne municije koje svakog momenta mogu da eksplodiraju, vidite šta se dešava u drugim zemljama. I to je pitanje bezbjednosti, ali to se vidi da kod nas Ministarstvo radi svako za sebe i to nismo uspjeli dobaciti iz Ministarstva odbrane do Ministarstva bezbjednosti. Dakle, ovaj Izvještaj ima puno podataka, od drveća se ne vidi šuma, ali nema one odgovore koji bi nama pomogli da kažemo, da objasnimo građanima kao izabranici njihovi, u kakvom bezbjednosnom okruženju živi BiH. Hvala vam.
Hvala. Replika, Momčilo Novaković.
Poslovnička.
A poslovnička, izvolite.
Obzirom na kršenje Poslovnika upozoravam predsjedavajuću da je ovog trenutka prekršen član 77. poštivanje dnevnog reda. Mi ovdje govorimo o Izvještaju iz 2014. godine i nemamo dodirne tačke sa izvještajem nekim, nekim izvještajem koji će biti eventualno u 2015. godini, te vas molim da, obzirom da reagujete na sve, reagujete na takve stvari i da se vratimo na ono što je tema dnevnog reda. Znači, upozoravam to je član 77. našeg Poslovnika. 87
Hvala lijepa. Je li ovo replika? Replika Dušanka Majkić. Izvolite.
Samo da kažem da svoj govor, između ostalog sam o cijelom Izvještaju govorila, a jedan od naslova se zove, očito svi nisu pročitali – Sigurnost, izazovi i rizici za period 2014.- 2015. godina i napravilo osvrtno dvije tačke. Dakle, to je materijal iz Izvještaja ... tako se zove. Ako gospodin nije pročitao može da pogleda stranu 10-11 pa nek pronađe to.
Hvala lijepa. Za raspravu se javila zastupnica Maja Gasal Vražalica. Izvolite. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Momčilo Novaković, jel'. Nešto je to, nije bilo baš na, ja nisam vidjela, vjerojatno je uklonjeno bilo. Izvolite.
Pretpostavljam da je neko izbrisao ime pošto ste mi dali riječ,
Da.
a onda se desilo. Hvala lijepo. Ja hoću da kažem da gotovo u svemu podržavam koleginicu Majkić, s tim da je želim podsjetiti da je ovo Izvještaj za 2014. godinu, a da je ovaj Savjet ministara izabran u 2015. godini, te da bi bilo dobro da je ovako raspravljano i o Izvještaju za 2013. godinu i 2012. godinu, možda bi ovaj za 2014. godinu bio puno bolji Izvještaj, možda bi bio drugačije napisan, možda bi imao sasvim drugačiju formu nego što ima ovaj. Ja se nadam da će novi ministar bezbjednosti to uraditi bolje i da ćemo i za 2015. godinu imati upravo ovakav Izvještaj o kakvom je govorila gospođa Majkić.
Hvala. Druga replika, Dušanka Majkić. 88
Dakle, svaki put kad je ovo tema bila ja sam na isti način govorila. Ja u svojim govorima ne osvrćem se na to da li moj predstavnik političke partije sjedi na tom mjestu ili ne. Dakle, isključivo i na isti način, evo i Vi ste kao predsjedavajuća bila članica i u prošlom i prije toga i vrlo dobro je poznato na koji način sam ja u okviru Komisije za odbranu i bezbjednost radila. I svake godine Parlament je imao problem s ovom Informacijom i nije usvajao. Dakle, hoćemo li staviti jednom crtu, hoćemo li završiti s tim? Ne aboliram nikoga od ovoga kako se do sad radilo, ali sam mislila da ćemo od ovog Izvještaja, makar se odnosio na 2014. godinu, početi da drugačije razmišljamo i drugačije govorimo.
Hvala. Prelazimo na raspravu. Zastupnica Maja Gasal Vražalica, izvolite.
Zahvaljujem. Ja potpisujem sve što je uvažena kolegica Majkić rekla s tim da bih zamolila, kada je već dosljedna tako, da bez obzira koji ministar sjedi u kojem ministarstvu iz koje političke partije, red je spomenuti da su svi ljudi jednako vrijedni pa tako i događaj u Potočarima se desio, ali prije događaja u Potočarima desilo se nešto da u RS-u, u Federaciji prema povratnicima prije neki dan u Tomislav Gradu ispred jednog vjerskog objekta ispred džamije, tako da zločina iz mržnje ima na svakom teritoriju BiH, na svakom pedlju BiH. Ono što bih ja uvaženog ministra zamolila da prenese svojim službenicima jer ja vjerujem da ministri odlaze i dolaze, ministrice i ministri, ostaju službenici koji pišu ove izvještaje, tako da u budućnosti, a kao zemlja koja je potpisala UN Rezoluciju 1325 – Žene, mir i sigurnost, ovaj Izvještaj itekako trebao biti rodno senzitivan. Analize su trebale biti napravljene prema spolu, kako podaci tako i oni dijelovi ove Informacije ili ovog Izvještaja trebali su imati jednu gender analizu. Također svi izvještaji bi se trebali konačno početi pisati kako je zaključeno u prethodnom sazivu u rodno senzitivnom jeziku. Ja molim kolegice i kolege da prijedlog koji ću, evo sukladno tome i predložiti, podrže kako bi ovaj Izvještaj u budućnosti dao i tu komponentu jer komunicirajući sa Agencijom za statistiku na nivou BiH, to je tako čudno da mi imamo razne agencije na nivou BiH da niko nikakve relevantne podatke nema da vam razvrsta bilo koju informaciju na osnovu spola, pa kad telefonirate onda vas prosleđuju sa jednog telefona ili lokala na druge adrese, a Ministarstvo sigurnosti itekako može komunicirati sa Agencijom za ravnopravnost spolova, sa gender centrima i sve ove podatke inegrisati u ovaj plan. Ovo nije nešto što neki pojedinac hoće ili neće, to je sve sukladno Akcionom planu o sprovedbi Rezolucije 1325. Hvala.
Hvala. Rasprava, zastupnik Mirsad Đonlagić. Izvolite. 89
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Ja ne znam, ja drugačije shvatam izvještaje generalno. Dakle, taj Izvještaj koji mi imamo trebao bi da posluži za nešto što bi trebao da bude osnov za ... rada u narednom periodu. Mi imamo jedan izvještaj uz sve ove slabosti i manjkavosti koje su ovdje navedene koji je čisto statistički procentualno obrađen i data je masa jedna uopštenih podataka. Dakle, iz tog Izvještaja ne može se iščitati ono što narod u BiH u ovom trenutku izuzetno zanima. To je jedno od temeljnih problema ili interesiranja naroda u BiH, u kakvoj sigurnosnoj atmosferi mi živimo u BiH. Molim vas, kako neko može da bude zadovoljan sa činjenicom da je ovdje navedeno da pojedini kriminalci iz kriminalnog miljea su uspjeli da budu u sprezi sa predstavnicima, hajde da kažem sudske i ne znam ni ja, kao sudske i tužilačke vlasti pa da isposluju, ne znam ni ja, jednostavniji pristup ili da se povežu sa onima koji su u zatvorima, koji im omogućuju da svoje poslove nesmetano vrše iz zatvora. Kako može to da bude u ovom Izvještaju tako uopšteno rečeno a da nema ni jednog konkretnog podatka? Ne samo to, nego šta je po tome urađeno? Da li postoji neka mjera koja je ili sankcija koja je poduzeta ili nisu sigurni u ovo što su naveli ovdje pa ne mogu da daju to detaljnije i konkretnije ili da je to stvar neke, kako bih rekao, tajnovitosti pa da se to ne može da raspravi na Parlamentu. Ja mislim da mi treba da imamo neuporedivo sadržajnije i konkretnije izvještaje na osnovu kojih možemo da steknemo dojam pa i svojom raspravom da pomognemo u radu tih institucija. Dakle, mislim da je ovo jedan općeniti, jedan izvještaj koji ne može da mnogo pomogne da bi mi stekli dojam pa i nešto korigovali u budućem funkcioniranju elemenata ovog sigurnosnog sistema. Hvala.
Hvala. Zastupnik Hazim Rančić. Izvolite
Hvala lijepo. ____________(?) Nemoj dugo. Evo gledat ću, nastojat ću, još troje je prijavljeno. Kolega me upozorava da skratim, nastojat ću se držati dnevnog reda, a tu je uvažena predsjedavajuća pa će reći vrijeme i kraj priče. Prije nekoliko sjednica, naravno, raspravljali smo neke sigurnosne probleme i čini mi se da smo mi i tražili i kao poslanici i kao Dom, a i kao nadležna komisija da se uradi jedna cjelovita informacija, ministar je obećao i evo to dostavio. Naziv je Informacija o stanju sigurnosti u BiH u 2014. godini. Dakle, ja ću se nastojati držati toga, da ne izađem van dnevnog reda, a možda mi je sad i olakšavajuća, tu su ovi momci sad ostali, ova naša stroga 90 predsjedavajuća onda neću proći kao kolega Backović, što ne podržavam naravno, držim u stranu kolege Backovića i to možda je ono bilo malo prestrogo, eto ipak da bi malo bilo upozorenje, ... nije se dešavalo one ružne stvari tamo koje su predviđene u Poslovniku. Poštujem ja našu predsjedavajuću, ..., ali polazim od toga da se to svakom od nas može desiti, evo zato to govorim, ne daj Bože. Vidite, kad je u pitanju ova tačka dnevnog reda, ovo je bilo malo van dnevnog reda pa se izvinjavam predsjedavajuća,
Hajde molim Vas, da se držite teme.
Moramo se uvijek vratiti na naš sistem kako je on postavljen ustavno i zakonski i nadležnosti. I onda smo kazali imamo policijske agencije, tijela koji imaju samostalnost, operativno finansijsku, ovu, onu, onu, onu, bez uplitanja, ne da se ministru, ministarstvu i vladi ništa, ok. ja to poštujem, ja to poštujem i treba da bude tako, ali onda kad tamo nešto ne valja u tim agencijama ili nismo zadovljni s njihovim rezultatima, onda kažemo ministre kriv si. Pa kako ćeš biti kriv ako nemaš instrumenata. Ne govorim ja to sad personalno za ovog ministra, to važi i za onog prošlog i prošlog i prošlog i svakog budućeg dokle god je ovako sistem postavljen. Znači, ako imaju samostalnost i sva ovlaštenja i zakonska i finansijska i potporu, onda moraju i odgovarati za svoj rad. Ovako mi imamo ministra sigurnost koji je neka vrsta poštara, ne govorim trenutno personalno ministru, o svakom i prošlom i budućem dok je ovako stvar postavljena kod nas koji lijepo njih moli da oni njemu pošalju nekakve izvještaje, a oni ako su dobre volje i hoće i neće i to što pošalju, onda vi nešto tamo trudite se sabrat, složit i kazati evo ovo je neka ukupna sigurnosna situacija i slika u BiH. Ja samo podsjećam sve nas i molim da imamo na umu ove stvari, dakle da svako spram i u okviru svojih nadležnosti i odgovornosti treba da se ponašamo. Evo ni ja nisam zadovoljan, ali ne mogu izvlačiti zaključke, recimo stanjem kriminaliteta. E sad ovo su podaci, ja pretpostavljam da su tačni, polazim od te pretpostavke i očigledno je u Izvještaju da je manje registrovanih krivičnih djela, pa evo i kolegica se referirala na ove podatke u tabeli, Poglavlje 3. – Kretanje kriminala u BiH na strani 27. Pa vidite da je u '14. u odnosu na '13. u FMUP-u prijavljeno minus 7,3% krivičnih djela registrovano, u MUP-u RS-a 8% manje, zatim u policiji Brčko Distrikta 0,68 za 3 krivična djela, iako, znači ovo je plus, znači više registrovano u odnosu na '13., u Graničnoj policiji piše minus 36,36 mislim da procenat nije tačan, jer piše da je registrovano 184 u odnosu na 220 '13., pa ta dva broja kad se stave u relaciju to nije 36% jer 36% je više od jedne trećine. I onda ukupno u BiH to je 7,57. E sad, ako je zaista toliko bilo tih krivičnih djela i građani prijavili i manje krivičnih djela učinjeno u BiH, to je dobra stvar. Ali šta mene zabrinjava kao i ostale, da li je ustvari bilo isto ili više krivičnih djela a građani ili žrtve, to malo tretira ova Informacija, zbog nepovjerenja u sistem, u pravdu, u policije, u tužilaštva ili sudove, zbog nepovjerenja da može ostvariti institucionalnu zaštitu, nisu htjeli da prijavljuju ta krivična djela, to je dilema, to je pitanje i mi nećemo moći naći odgovora na ta pitanja. 91 Slična je situacija i vezano za učešće u paravojnim ili parapolicijskim formacijama, nije to samo učešće na ratištu u Siriji ili ne znam ja u Iraku, toga je bilo i u čini mi se u Ukrajini, trebamo imati na umu vrijeme kad smo donijeli zakon, kad je on stupio na snagu i kad je to krivično djelo propisano kao krivično djelo da bi policije, sudovi i tužilaštva mogli procesuirati počinioca takvih krivičnih djela. I na kraju, evo nema kolege a već sam Bogami potrošio prilično vremena, ono što mi je žao, i ovo je jedna kontinuirana aktivnost nakon onih dešavanja tamo teških, pa smo vodili rasprave, pa smo imali niz aktivnosti u Zajedničkoj komisiji za odbranu i sigurnost i posjetu Ministarstvu i odbrani u Ministarstvu sigurnosti i agencijama i jedan zajednički rad gore na Jahorini sa prisutnim svim predstavnicima iz ovih sigurnosnih agencija i Ministarstva odbrane, mi smo kao Komisija došli zajedničkim radom do određenog seta zaključaka vezano za oblast sigurnosti misleći samo na resor Ministarstva sigurnosti, ali i Ministarstva odbrane i to smo usvojili juče, prekjuče, juče, prekjuče ja mislim kad smo imali sjednicu Komisije, mislim da je to vjerovatno dostavljeno Kolegiju. Žao mi je što uz ovaj materijal se nisu našli i ti zaključci, oni su potpuno kompatibilni sa Informacijom o sigurnosti o svim ovim aktivnostima, o problemima koordinacije, zato smo onaj prošli zakon i stavili van snage o policijskim službenicima, zadužili Ministarstvo da izradi novi tekst zakona. I to bi bio jedan sveobuhvatan pristup i put aktivnosti mjera koje evo bar u ovoj i u sljedećim godinama bi trebalo poduzimati i Parlament, i Ministarstvo sigurnosti i sve direkcije i agencije koje primjenjuju zakon, a naravno i Ministarstvo odbrane i ukoliko budemo složni i promijenili i dopunili ove zakone i o koordinaciji i o policijskim službenicima, i budemo vršili monitoring rada izvršne vlasti i agencija, onda imamo šanse i za popravak stanja u ove dvije oblasti. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Zaim Backović, diskusija.
Zahvaljujem se. Vama neću spočitavati kršenje Poslovnika, ali ću naglasiti da je za ovu sjednicu prekršen Poslovnik u više navrata, naročito član 70., 71. i 167., a da ne govorim sad o ostalim članovima koji se redom krše. Vi niste imali priliku. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ako Bog da. Govoriti o Informaciji o stanju sigurnosti u BiH, a ne sagledati ukupnu situaciju, to ministar najbolje zna, ukupne saradnje, koordinacije, usklađivanje i više ti ne znam čega i šta, onoga što se zove službe koje se time bave i ne uzeti tu složenost sistema u obzir i stavljati na leđa i na teret onima koji su ovo napisali, to je u najmanju ruku degutantno i smiješno. Jer, sami smo rekli koliko onih nekakvih agencija ima, reče maloprije gospodin 16. Ja vam kažem da direktnih, indirektnih i kroz nešto što je neprimjereno, to su ove koje se bave zaštitarskim nekakvim poslovima, tih službi u ovoj državi ima bezbroj. Bezbroj. I ja Vas ministre potpuno razumijem. Vaša pozicija je vrlo složena. I Vaš rad, Vaše odluke, Vaša 92 usmjerenja jednostavno su nešto što treba poštivati upravo zbog ove složenosti sistema kakav je napravljen u ovoj zemlji. Imate vi situaciju gdje u državnim institucijama, meni je jednostavno nejasno kako do toga može doći, da umjesto oficijelnih MUP-va, više ne znam kako se više to zove, uđete i vidite zaštitarske agencije. Mora mi neko objasniti kako oni vrše osiguranje, bezbjednost institucija koje pripadaju državi. Ovo o čemu mi govorimo, terorizam i td., to je vjerovatno najsloženije pitanje trenutno u svijetu, najsloženije. I ja se nadam da će oni koji su nadležni, jer mi spominjemo Irak, Siriju, Afganistan, Pakistan, ali na desetine video klipova iz Ukrajine, ali ne sa jedne strane nego i sa jedne i sa druge, to je vrlo interesantno, podijelili smo se i tamo, jedni tamo jedni vamo, klipovi. Ovi podržavaju kao ukrajinsku, a oni tamo podržavaju kao neku drugu stranu. Pa zaboravismo one javne izjave ljudi koji su nakon toga imali javne prezentacije svojih pokreta u Višegradu na Krimu i niko ih ne spomenu. Jesmo li mi država koja ima stavljen ular i vidi samo u jednom pravcu ili vidi sve što se u njoj dešava? Znači, javno ljudi izađu i kažu, pričaju i onda njihovi snimci na Krimu i oni u uniformama i pod oružjem i dođu ovdje i niko ih i ne pita nizašta. Imate videoklipove na YouTube, pa oni koji su zainteresovani to sve nađu i vide. Sve pogledaju. Naranvo, apsolutno sam protiv svakog ekstremizma, apsolutno sam za sankcionisanje svih, ali sam apsolutno za poštivanje zakona da van teritorije BiH ljudi ne mogu, nije više tu religijska, nacionalna i više ne znam koja pripadnost određenje, tu je određenje da se ide tamo gdje se gube životi. I sa te strane ne trebamo i ne možemo imati otklon ulijevo ili desno ili nekakav centar, to je sveobuhvatan problem. Tako da bi trebali pristupiti tom problemu cjelovito. U svemu ovome govorismo maloprije o nečemu što se zove korupcija i td., ustvari ta riječ je vrlo čudna, znate mi bi to trebali direktno govoriti mito, mitomanija, potkupljivanje, lakše je razumljivo za ljude ili lična materijalna korist. Samo naše, gospodine ministre, samo naše krivično zakonodavstvo poznaje formulaciju da ste vi bez ikakve materijalne koristi nekome pomogli da ostvari materijalnu korist. Pazite, samo naš Krivični zakon u Evropi to poznaje. Bez lične materijalne koristi se omogućilo nekome da ostvari korist od miliona, desetine miliona. Vi niste ništa, ali eto on je tamo i on je otišao iz Bosne i više mu ništa ne možete. To niko neće da intervenira, čak ni tužilaštvo, ni sudstvo, pa ni mi ovdje, jer kad se to spomene odma stop. To je nešto nevjerovatno, jel', da nekome omogućite a da vi niste omastili brkove. Toga nema na svijetu. Tako da imate Vi puno problema i ja Vas, kažem, razumijem i ja sam ubijeđen da ćete učiniti sa svojim timom napor da idemo ka zakonskim rješenjima koja neće imati ovakve formulacije, koji neće imati apsurdne formulacije zbog kojih ljudi budu, zna se da je nestalo to i to, ali je to uzeo neko tamo iks, jer ovaj kao tobože nije ostvario materijalnu korist. Imate tih primjera i zato ovo što se dešavaju spektakularne akcije, spektakularne, zato nam propadaju, propadaju. Vama je poznato da je sad recimo trenutno konkurs za glavnog tužioca Federacije BiH i kao političke stranke s tim nemaju veze to će Visoko i tužilačko vijeće, a unaprijed se zna koga će to Visoko sudsko i tužilačko vijeće usmjeriti prema, jer su se unutar oni koji o tome odlučuju već dogovorili ko će biti, kao što sam govorio o onom USKOK-u. Znači, moramo mi sami sebe preispitati gdje misli, kojim putem i kako ova država? Podržavam Vas u Vašem radu i nadam se da ću imati prilike da više o ovim temama razgovaramo, jer to je jako važno, od toga imamo ona ubistva na ulici, imamo silovanja, 93 imamo nasilnička ponašanja, i tako redom, jer se to ustvari producira i reflektuje na najniži nivo. Ono što se zove opšti kriminal. Hvala.
Hvala. Zastupnik Nikola Lovrinović, izvolite.
Zahvaljujem. Ja se nadam da, a namjerno sam htio na kraju da govorim, pa eto ipunilo mi se, valjda.
Nije još.
A jel', niste zaključili raspravu. Ovaj, valjda neću bogohuliti ako se podsjetim možda druge, treće sjednice kad sam predlagao jedan zaključak, da pred nas onaj ko podnosi izvješće, dakle relevantna osoba te i te institucije izađe pred nas i kaže ukratko svoje viđenje iz podataka koje je naveo u dotičnom izvješću i kaže nam kako on vidi stanje u toj oblasti po izvješću koje podnosi i preporuke. Dakle, nažalost to se opet ne poštuje, pa bi ja sad molio ako ništa da se bar preokrene, da nam sljedeći put kod izvješćivanja prvo izađu pa kažu ljudi, koji podnose izvješće, a možda će nam diskusije biti upola umanjene, jer mi je recimo bila dojmljiva ili solidna diskusija maloprije gospodina ravnatelja Agencije i vjerujem da je on prvi govorio da pola diskusija ne bi bilo, dakle razjasnio bi u startu neke stvari. Ali isto tako, dakle, ako će ta osoba koju danas bi, recimo, očekivao da nam ovdje kaže kakva je sigurnosna situacija ono što je moguće upečatljivije, jasnije, sa prijedlozima što je učiniti u 2015. godini, izađe ovdje i kaže, a oni koji naravno žele opet imaju pravo diskutirati, ali ne da to opet bude iz ovih brojeva koji su ovdje date ocjena kao što je ovdje na kraju kratkog sažetka koja kaže, evo to vam je sigurnosna situacija ako ste upratili - na osnovu bitnih pokazatelja iznijetih kao u sažetku Informacije, tako i u njezinoj razradi može se reći da je stanje sigurnosti u BiH u 2014. godini na nivou svih postkonfliktnih društava i na nivou stanja sigurnosti u ostalim zemljama regije, uz jačanje saznanja da BiH mora biti svjesna da ima problema sa terorizmom i radikalnim ideologijama koje mogu da zloupotrebljuju nezadovoljstvo građana političko- ekonomskom situacijom. Eto to je ocjena sigurnosnog stanja, sad vi ovdje ... te podatke kako god hoćete, stavljajte ih u šta god hoćete, ja sam očekivao od odgovorne osobe da koristeći ove podatke ocjeni sigurnosnu situaciju, da nam kaže ovdje u 20 dobrih rečenica i da mi onda možda i ne diskutiramo mnogo toga, da možda prihvatimo prijedloge koje on kaže i nešto što mu treba, ne samo po ovom Izvješću, ja kažem ja sam govorio za sva izvješća ... Ja bih volio makar da se to promjeni ako je ikako moguće da ne predlažem nikakve više zaključke i da možda ove diskusije budu učinkovitije, a da rezultat tih diskusija bude bolji, jasniji i da nudi odgovore. A ovako ništa, Izvješće ćemo ili prihvatiti ili odbiti, ne znam kako ko, al' ništa nećemo dobiti. Zahvaljujem. 94
Hvala. Za raspravu se prijavio zamjenik, gospodin Džaferović. Izvolite.
Gospođo predsjedavajuća, poštovane koleginice i kolege, dame i gospodo dozvolite mi da skrenem pažnju na jedno pitanje za koje ja cjenim da bi trebalo naći kao posebna oblast, a sada to nije tako urađeno, u informacijama kada govorimo o stanju sigurnosti u BiH. Ja znam da ćemo mi imati posebnu informaciju o realizaciji Aneksa VII o povratku, o stanju u kojem povratnici žive, pa jedan od aspekata će biti i sigurnost, ali mislim da nije dovoljno samo kroz oblik sigurnosti koji se, kroz stanje sigurnosti koje se mjeri samo stanjem kriminaliteta iskazivati i ovu pojavu. Mislim da se ona mora posebno, dakle stanje sigurnosti povratnika posebno iskazati u informacijama ovakvog tipa i predlažem da se to u buduće radi. Dakle, Informacija u sebi sadrži krivična djela, osvrt na krivična djela, statistiku, učinjena iz mržnje, dakle to je krivično djelo izazivanja nacionalne, rasne, vjerske mržnje, netrpeljivosti, ali mislim da to nije dovoljno. Svjedoci smo da je u posljednje vrijeme postala pojava, dakle jako su učestali napadi na povratnike, na njihovu imovinu i mislim da ovom prilikom, povodom ove Informacije tu stvar moramo da podvučemo i da predložimo Vijeću ministara da u buduće, kažem, bez obzira što ćemo dobiti informaciju i o povratnicima, realizaciji Aneksa VII, pitanje sigurnosti povratnika bude kao jedno od najosjetljivijih pitanja u BiH, bude tretirano u informacijama ovakvoga tipa. Mislim da bi to bilo jako korisno i da bi doprinijelo općoj sigurnosti u BiH, a u okviru toga i sigurnosti povratnika. I još jedna stvar, ja mislim da bi trebala hrabro da bude istaknuta u informaciji ovakvog tipa, mi moramo da uđemo u tu oblast, a to je pitanje koliko nestabilna politička scena i negativna politička retorika koja proizvodi takvu scenu utiče na stanje sigurnosti u BiH i ja mislim da ćemo se u narednom periodu morati baviti i tim pitanjem, jer sam sasvim ubjeđen da negativna politička retorika, pa i neke odluke nekih institucija u BiH destabiliziraju političku, a samim tim i sigurnosnu situaciju u BiH. Jer pitanje sigurnosti je pitanje koje je mnogo šire od stanja kriminaliteta, Informacija to priznaje, ona to poznaje, a i ja mislim da je treba razvijati i u ova dva dodatna pravca i da to situacija u BiH zahtjeva, naravno, prilikom sačinjavanja idućeg izvještaja. Toliko, hvala vam.
Hvala zamjeniku. Ne vidim više prijavljenih za raspravu, evo na koncu ministar ako želi da se kratko obrati, vodeći računa naravno o vremenu. Izvolite ministre.
Hvala vam. Uvaženi poslanici kad je u pitanju ova Informacija nekoliko rečenica želio bi i ja da kažem, možda i da pojasnim neke stvari, čini ... da smo neke stvari pobrkali ovdje, ali evo pokušaću ja da razjasnim. 95 Prvo da kažem, čini mi se da zadnje dvije ili tri godine ova Informacija nije bila u Parlamentu uopšte i nije se raspravljalo o toj informaciji, prošle godine nije sigurno raspravljalo se. I šta je bilo? Ništa. Jel' se ko počešao za tim? Nije. A znate zašto nije bila? Zato što pojedine agencije nisu htjele da dostave podatke Ministarstvu bezbjednosti i mi nismo bili u stanju da napravimo ovu informaciju i nikom ništa. Sad kad sam ja da bi napravio informaciju sjeo sa svima, išao, objašnjavao, ubjeđivao koliko je bitno da imamo jednu informaciju i da možemo sagledati negdje na jednom mjestu ukupno stanje bezbjednosti u BiH koje će poslužiti sve i jednoj agenciji unutar BiH ... onda, onda, onda opet neka vrsta problema. Prvo što smo dobili neko, podatke koji se ne mogu upoređivati, neko je na ovakav način dao, neko na onakav, neko ove, one, niste bili u stanju da upoređujete i da dajete neke kvalifikacije, zaključujete nekakve trendove ili tako nešto. Drugu stvar, ova Informacija sačinjena na osnovu, ovo nije izvještaj, vidim da se brka u puno stvari ovdje, dosta je puta govoreno o izvještaju, ovo nije izvještaj, nikakav izvještaj o radu, ovdje ne treba pominjati neke agencije u tom kontekstu itd. Na osnovu izvještaja, saću vam reći, SIPA-e, Granične policije, Uprave za indirektno oporezivanje, Službe za poslove sa strancima, operativnih agencija ja govorim, entitetskih MUP-ova i deset kantonalnih MUP- ova, pa jeste vidjeli da je u nadležnost ovih djela koja su ovdje iznesena da se dođe do ukupne ocjene, da su djela iz nadležnosti kantonalnih MUP-ova. Kakve mjere da predloži, koje bi se sutra odnosile na kantonalni MUP, šta da predložim? Namjera ove informacije je bila da dobijemo podatke i pokazatelje, da vidimo kakvo imamo stanje, da pokušamo nešto koliko je to moguće komparirati u nekim, sa nekim podacima iz prošlih godina i da vidimo gdje idemo, gdje srljamo, gdje, gdje idu ti pravci. Prema tome ja kad bi došao u situaciju da dajem kvalifikacije vezano da kantonalni MUP-ovi moraju ovo, moraju ono, moraju ovako, a imam stotinu svojih razmišljanja o svemu tome kako treba i kako ne treba, pa to ne bi prošlo nigdje, ne u ovom Parlamentu, nego ne bi prošlo ni na nekoj mjesnoj zajednici. Ja sam mislio da ćemo se mi ozbiljnije upustiti ovdje u podatke koji su prezentirani, pa da vidite strukturu djela korupcije, da je to ništa, da vidite strukturu, ne znam, nekog finansijskog kriminala, pa da vidite koliko smo mi otkrili slučajeva u BiH svi skupa i koliko imamo krivičnih djela pranja novca, čini mi se devet, devet djela pranja novca. Znate kolika je ukupna, ovaj, koliko je ukupno otkriveno, oduzeto novca? Ma minorno. Pa znate koliko je oduzeto alkohola stoji u ovom izvještaju na našoj granici? 0,75 litara, znači može biti jedna boca viskija, boca ne znam, ne znam čega može biti, ja ne vjerujem da je to oduzeto prije da je nekom ispalo, zaboravio ili tako nešto. Pa jeste vidjeli količinu droge koja je oduzeta? Pa to su grami, dva ekstazija, dvije tablete ekstazija, šest stabljika marihuane, 1,66 grama kokaina. Ja sam mislio, a pogledajte strukturu otkrivenih djela iz oblasti sprečavanja i otkrivanja droga, pa ćete vidjeti da su sve djela otkrivena na nivou uličnih dilera. Gdje su narko bosovi? Gdje je naš Darko Šarić? Gdje je naš Kosmajac, gdje je naš, kao što otkrivaju sve normalne države? Ja sam mislio da ćemo se mi time pozabaviti, nisam ja zadovoljan ovim podacima, ali Informacija je zbir statističkih pokazatelja, pogotovo ako imate uporedne pokazatelje unazad tri, tri-četiri godine, pa onda možete zaključiti neke trendove i onda možete donositi neke zaključke u idućem pravcu kako će se dešavati. A šta ćemo mi zaključivati, mi jednu godinu napišemo informaciju, pa tri godine nemamo informacije i nikom ništa. Pa evo, pa takva je stvar i činjenica, ali sam mislio da ćemo se na, ona po suštini, po metodologiji, po čemu je sporna, jel' treba negdje biti bordirano više, jel' nešta treba biti crveno, jel' nešto treba biti tankom, ma imate sve pokazatelje ovdje. Pa rekao sam ja što niste pogledali, pa ćete vidjeti koja je ukupna količina zapljenjene droge u ovoj državi, koja je ukupna količina zaplijenjenog novca po sprečavanju i pranju noca, koja je ukupan iznos oduzete imovine po slučajevima rasvjetljenosti i otkrivenosti krivičnih djela itd. itd. 96 Nije, ne slažem se da je ovo zadnja kvalifikacija koju ste gospodine Lovrinoviću pročitali ti, to je samo sažetak, kad se čita čitava
/nije uključen mikrofon/
Da, ok. Kad se čita čitava Informacija vidjećete niz konstatacija unutra koje govore o nekim pravcima, o nečemu itd. itd. Ja se slažem, ovaj, al' dajte informaciju da sačinim ja posebno o stanju, evo ako ste vi na nivo agencija koje ima nadležnost ovo Ministarstvo, ja ću vam nabrojati deset mjera odmah koje treba preduzeti i ovaj, koje treba učiniti, a to sam predlagao i na Komisiji itd. itd. to, to ... A vidite, kad je u pitanju povratnici, problemi povratnika, to su znači, mogu biti krivična djela iz mržnje, mogu biti prekršaji javnog reda i mira ili neka krivična djela, ne znam sad evo da ne nabrajam, lakša. Pa to su djela iz nadležnosti nižih nivoa vlasti, ja ću vama napraviti informaciju, ja ću sjesti sa svima i entitetima i kantonima i ovo i dati vam te podatke, ali kakve zaključke mi možemo donijeti prema, ovdje prema tim institucijama, prema kantonalnim MUP-ovima, prema entitetskim MUP-ovima, šta ćemo donijeti – ništa, nismo nadležni. Dajte da razgovaramo o nečemu što jeste stvarno. Ključni problem ovdje, nije tačno vi morate, gospođa Majkić je govorila, nema terorizma, nije bilo terorističkih napada u 2014. godini, nije bilo ni jednog napada, ali jeste bilo krivičnih djela iz glave terorizma, koje propisuje ne znam koji broj koje glave u oblasti terorizma, pa je bilo, ne znam ni ja, možda ovo krivično djelo, pa između ostalog bilo je i 19 krivičnih djela, odnosno 18 kad je jedno optuženo zbog odlaska na strana ratišta, ali to nije teroristički napad. Jasno je rečno i ima struktura i broj izvršilaca terorističkih djela, ali nema trerorističkih napada. U 2015. smo imali i on će biti prikazan u 2015. ali nekad, ovaj, ... nekad ranije i mislim da, ja sam mislio da ćemo se više baviti ovim ... upravo ovim podacima gdje ćemo vidjeti. Pa ovdje je mi smo rekli, ovdje je porazna činjenica, gledajte šta ima sad, jednu činjenicu, ja sam mislio na to da ćemo se mi bazirati, imate situaciju da je po nekoj stavci kriminaliteta, prekograničnog kriminaliteta Granička policija imala povećanje u smislu otkrivenosti 28%, a Uprava za indirektno oporezivanje umanjenje za 78%, a stoje jedni kraj drugih onde. Pa šta je u pitanju, je li to u pitanju rad agencija ili je u pitanju ili je to u pitanju smanjenje kriminaliteta? Nije, sve ove činjenice koje govore ovdje i ovi statistički pokazatelji u smislu pada broja krivičnih djela, to je samo broj registrovanih otkrivenih i to govori da pada angažman i kapacitet policijskih struktura na otkrivanju krivičnih djela. Nisu zahvaćena krivična djela kvalitetno i objektivno. I ja sam rekao ovdje, 60% se pretpostavlja, tamne brojke ovdje, jel' vi pazite imate djela koja ne trebate otkrivati, prijavljuje ih žrtva, kod, recimo kod ne znam, fizičkog napada, ubistva i sad da vam ne nabrajam, ali imate tamnu brojku u oblasti koruptivnih djela. Uglavnom je nema, niko ne prijavljuje djela, vi morate angažovati, poreske utaje i tu se pretpostavlja, ja vam kažem, da ima negdje, prema nekim analizama, Transparency International i nekih drugih organizacija i naučnih institucija itd. tamna brojka ide negdje do 60%, ma to je zabrinjavajuća činjenica, to je katastrofalno, to je porazno. Najveći broj djela se ne otkrije i nigdje, ovaj, .... ja sam mislio da ćemo mi o tome i da ćemo onda na kraju toga, na kraju reći šta je, pitanje odgovornosti policijskih agencija je tu u pitanju, pitanje odgovornosti policijskih agencija i menadžmenta policijskih agencija. Nek dokaže on na koji nači on ima smanjenje za 78%, ovaj, prekograničnog kriminala, nek kaže. Evo šta hoćet od mene, kakvu inicijativu ja da pokrenem? Ja mislim da je to rezultat nerada, ali nemam ja instrumenata, ja sam vama, ja sam 97 rekao javno i saću, evo ponavljam ovdje pred ovim Parlamentom, Nezavisni policijski odbor je najsnažnije oružje u rukama političkih elita i struktura za uticaj na rad policije i na kadrovsku politiku i na rad policije itd. itd. Pa nemojte da se lažemo, nemojte da se zavaravamo, pa uzmite naš
Vrijeme.
Nezavisni policijski odbor, evo njegovo glasanje, kad je to bilo pojedinačno glasanje o nekom predmetu, pa na kojim smo mi principima ...., to je čist račun i mislim nemojte da se zavaravamo. Dajte mi instrument na državnom nivou, nebojte se da neće biti u redu, ja sam 30 i nešto godina, ja sam radio u operativi, pa ne može on meni pričati šta je krivično djelo. Ma u kriminalitetu je jednostavna računica, imate broj djela, imate broj rasvjetljenih krivičnih djela, prijavljenih, osuđujućih presuda itd. Imate broj krivičnih po nepoznatom, djela po nepoznatom izvršiocu, imate procenat rasvjetljenosti, imate tamnu brojku. Nema, nema neke filozofije tu velike i svega, iz svega toga. I pored toga, ja vam s ovog mjesta obećavama biće borbe protiv korupcije. Gospodine Prodanoviću biće spektakularnih hapšenja, to što ste rekli nema, biće otkrivanja teških afera, ja vam obećavam ovdje.
Molim vas, molim vas ne vodite dijalog.
Neće se neki uspjeti izvući i sakriti
Vrijeme.
Gdje je, evo izvinjavam se, opljačkano, ovaj, i ne, narod osiromašen, nezaposlen, pa korupcija i ova vrsta kriminala uništi ekonomsku osnovicu ove zemlje. I biće hapšenja ja vam obećavam, nije tako dugo vrijeme kad će neki polagati račune za i pored ovakvih ovlaštenja koja imamo. Ali nemojte mene vući da ja predlažem neke mjere i snosim neku odgovornost za ono, za podatke koje su nam dale županije ili kantoni, koje su nam dali entiteti, koji su evo, nema ja sam vam sada prezentirao te podatke koje smo od njih jedva dobili, tri mjeseca smo kumili, molili, dopunjavali i dobili. I na kraju još jednom ponavljam, ja samo ponavljam, onda kad nisu nam htjeli dati, nismo imali informacije pa što niste nešta preduzeli onda, ... nemamo informacje, alo obratili se tamo nekome i rekli – dajte mora, mora. Ne mora, ne daju i ne mora, nikom ništa. Hvala vam.
Hvala ministru. Evo u ovom trenutku imamo nekoliko replika, budući da smo i po prethodnoj točki nakon toga, samo vas molimo da poštujete vrijeme. 98 Nikola Lovrinović.
.... da poštujemo vrijeme, dakle ja bi sad najrađe povukao onaj svoj prijedlog, dakle ako će mi se ovako govoriti, onda bolje da mi ne govori se, ali dakle, ja ne znam gospodine ministre, jeste li Vi sebe slušali šta ste Vi, Vi ste to, Vi ste trebali to, pa štoćete nam onda Vi. Ako ne znate šta ćete nam predložiti, ako ne znate ocjeniti sigurnosnu situaciju iz onog što imate pred sobom, pa kako ćemo je mi ocjeniti, pa Vi ste stručna osoba, Vi ste ti koji bi nama trebali dati i rješenja i odgovore ili prijedloge i ne znam što, pa Vi ste to prebacili na Parlament. Hvala ljepa, dakle, niste opet ocjenili siturnosnu situaciju prema ovoj Informaciji koju ste dali, a iz onog što ste rekli, ja zaključujem sam, da je katastrofalna, nek nam je Bog na pomoći, nek nam je Bog na pomoći. Hvala ljepa.
Hvala. Replika, Senad Šepić. Senad Šepić, izvolite, replika.
Ovo je više sugestija, dakle odavno nisam ovako nekog, kako bi rekao, iskrenog i odlučnog stava jednog od ljudi koji se bavi ovim poslom čuo za ovom govorniciom. Dakle, osjeti se želja i spremnosti da se nešto u ovoj oblasti pokrene, evo ja imam sugestiju, kažete ministre – biće hapšenja i borićemo se otvoreno protiv korupcije. Evo ja Vas molim, evo moj zaključak, prijedlog, dajte nam prijedlog mjera, recite šta treba ovaj Parlament da promjeni u smislu zakonske regulative da Vam da ovlasti u ruke da se borite protiv kriminala? Šta treba da uradimo, a onda ćemo vidjeti ko je, recimo, ovdje među nama ko sjedi, ko bi bio protiv toga. Oni koji bi bili spremni da budu protiv toga, znači ti se boje toga što Vi pričate. A ja priželjkujem to što Vi govorite i evo predložiću zaključak, dajte nam konkretno koji zakon promjeniti, koju oblast, šta usvojiti i finansijski vas podržati itd. hajmo samo to jednom početi raditi, a u potpunosti ste u pravu kad kažete da ta korupcija uništava ekonomsku osnovu za razvoj ove zemlje. Ne znam što se mudro rukovodstvo smije na ove diskusije, ali stvarno eto u tom smislu mislim da svi trebamo pomoći čovjeku.
Hvala lijepa. Replika Lazar Prodanović, izvolite.
Ja Vas stvarno podržavam, apsolutno u svemu onom, samo čekam taj dan da vidim u BiH, ali ću Vam skrenuti pažnju samo na dvije, dva podatka. U BiH Granična policija je u 2014. godini zaplijenila 10,4 grama heroina i 1,6 grama kokaina, gdje se proizvodi heroin i kokain? Kome je odgovorna postojeća agencija, Granična policija BiH? SIPA je zaplijenila hiljadu, izvinjavam se moram naočare uzeti, 1 851 gram kokaina, heroina, niti jedan gram kokaina, SIPA i Granična policija u BiH zaplijenili su 7 kg SIPA, a 13 kg i nešto grama, da u gramima ne iskazujem, ove marihuane, MUP RS-a 252 kg. To je dramatično malo i ova 252 99 kg i ovih 7 kg i 13 kg, dajte molim vas da učinimo da funkcioniše, hoćete li da govorimo šta radi Uprava za indirektno oporezivanje, milijarde maraka ove zemlje, građana ove zemlje prokrijumačreno je u mafijaške ruke. Da li mafija treba da rukovodi Parlamentom ili ćemo mi da stanemo za vrat toj mafiji, bilo ko da je, ako je neko iz naših redova, evo hapsite nas, ali ne možemo to više da radimo. Toliko.
Hvala. Replika Zaim Backović.
Zahvaljujem se. Ministre ovo je protiv glavobolje, imam glavobolju, tablete, taman sam krenuo da popijem. Ja Vas podržavam, ovdje, ovdje smo pomješali kruške i jabuke, babe i žabe i ono što ste uprli prstom u nas, da u nas, jer mi ovdje moramo se složiti da se moraju donijeti propisi koji su jedinstveni, pa kako će se i koji sprovoditi to je sasvim nešto drugo i način inplementacije je nešto sasvim drugo, to je činjenično stanje. Mi smo ti koji moramo naći modus da granična policija, da SIPA, da Uprava za indirektno oporezivanje bude u cjelosti odgovorna, a ne otuđeni centri moći, to su otuđeni centri moći i to je bezdilemno. Zašto mi to nećemo sami sebi da priznamo, kako je to moguće da se u takvom centur moći napravi onolika afera i sad se šuti? Sad od toga nema ništa i ne lezi vraže sve funkcioniše normalno, ljudi hodaju normalno, a rečeno je da se radi o desetinama, desetinama, desetinama miliona KM. Prema tome ta sprega politike i onih koji kroz političke, kroz političku moć njih kontrolišu i uslovljavaju, jer ih politika i postavlja, a ne struka, je nešto što mi ovdje moramo razrješiti. Ako smo iole odgovorni prema ovoj zemlji, prema ovom narodu i u konačnosti prema načinu kako će građani ove zemlje, bez obzira u kom entitetu žive i gdje na kom prostoru živjeti. Hvala vam na upozorenju.
Hvala. Replika Aleksandra Pandurević.
Zahvaljujem se uvažena predsjedavajuća. Moje replika se odnosi na izlaganje uvaženog kolega Lovrinovića. Uvaženi kolega Lovrinoviću ministar i bezbjednosti kao i svi ostali ministri su političke ličnosti prije svega, ne stručne ličnosti. Mi smo ovdje imali ministre bezbjednosti koji nisu uopšte dolazili iz bezbjednosnog sektora, a to imamo možda sreću da gospodin Mektić dolazi iz tog sektora, evo gospodin Ahmetović, neće se naljutiti, po struci je defektolog ili bivši ministar Radončić akademski slikar, znači. Mislim da je savršeno dovoljno ovo što smo dobili da svi vidimo koliko znamo da čitamo, kakvo nam je stanje. Ne treba mnogo mudrosti, evo sad je uvaženi kolega Prodanović govorio o stanju po pitanju borbe protiv narkotika i oduzimanje narkotika i ministar je pomenuo gdje je naš Darko Šarić. Pa svi mi znamo u svojim sredinama da postoje lokali gdje se nesmetano prodaju narkotici, gdje policija nikad ne zalazi, zašto? Onda imamo ovdje dio, ovo je strašno, ovo što piše u ovoj Informaciji je strašno, a najstrašnija je ova 100 rečenica, koja kaže – da naročito zabrinjavaju podaci da jedan broj nositelja kriminalnih aktivnosti je uspio da se davanjem mita pridobije pojedine predstavnike izvršne i sudske vlasti, pa da Obavještajna agencija kaže – da su u institucijama stalno angožavani, lica koja rade u institucijama, da su stalno angažovana i na spisku tih kriminalnih grupa ili mafije. Ovo gospodine Lovrinoviću meni govori da ovom zemljom i ovim institucijama upravljaju kriminalne grupe i da je kriminal u ovoj zemlji jači od institucija. Pitanje je da li mi ovdje imamo dovoljno političke volje, dovoljno i lične volje da te stvari rasčistimo i pomjerimo s te tačke, jer je to postaje pitanje budućnosti. I mene ovo, posebno me zanima, evo znam da ministar nije kompetentan i nadležan da za to odgovori, ako nam Obavještajna kaže takve podatke da je neko stalno plaćene od strane kriminalnih grupa i rade u institucijama, kako je moguće? Pa zašto taj neko nije uhapšen? Zašto nije osuđen, da li nam je i tužilaštvo onda korumpirano? Kaćemo hapsiti sudije i tužioce, ko će ih hapsiti SIPA koja se nije, koliko je našla već narkotika, koja nije odgovorila zadatku ili ne znam koji već MUP, ko koga ovdje treba da hapsi? Bojim se da ova Informacija govori da je stanje u ovoj državi potpuno trulo. Hvala.
Hvala. Replika Damir Arnaut, zastupnik. Izvolite.
Ja sam zaista sa velikim zanimanjem slušao današnje diskusije i prosto sa nevjericom, jer evo danas su svi na čelu sa aktuelnim ministrom sigurnosti, a onda svi maltene koji su poslije ili prije njega govorili konstatovali da ministar sigurnosti BiH nema operativne nadležnosti nad radom policije. Da vas je neko slušao danas prije godinu dana, vidio bi da imate potpuno oprečne stavove, evo Senad Šepić se složio sa tim da ministar sigurnosti BiH nema operativne nadležnosti nad ramo policije, pa nudi zaključak da se to promjeni, da usvojimo zakone koji će ministru sigurnosti konačno dati operativne nadležnosti, je li tako ako sam Vas dobro shvatio, to nudite. Aj mi onda odgovorite - zašto ste onda prije jedno godinu dana glasali za smjenu ministra sigurnosti BiH sa obrazloženjem da nije poslao policiju da tuče narod? Tad ste rekli da ima operativne nadležnosti, pa dogovorite se više. Ali što je još bitnije zašto onda niste imenovali novog ministra sigurnosti nego se gospodin Mladen Čavar godinu dana nije znao šta ga je snašlo, pa da ..., da smo imali ministra sigurnosti, punu godinu dana smo, ova zemlja je punu godinu dana bila bez ministra sigurnosti, ne zaboravite to, punu godinu dana. A da ste imali odgovornost prema ovoj zemlji, da ste tad nudili zaključke za imenovanje novog ministra sigurnosti, možda ovaj Izvještaj za 2014. godinu ne bi bio ovako katastrofalan. Prema tome nemojte molim vas više demagogije i sjetite se šta ste govorili prije godinu dana pa barem prilagodite malo diskusiju tome. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Replika, druga replika Nikola Lovrinović. Izvolite. 101
Uvaženoj koleginici, gospođici Pandurević, dakle volio bih, točno sve to stoji šte ste Vi rekli, na koncu smo zajednički konstatirali da je stanje katastrofalno. Dakle, da je takve opservacije i ocjene stanja sigurnosti upravo dao ministar, a ne Vi. Možemo i mi dati niko nam ne brani naravno, ali lakše bi nam bilo da to osoba koja je na čelu takvog ministarstva dadne ocjene. A nisam dobro sve pročitao zato što materijal nisam dobio na hrvatskom jeziku, ali nisam to htjeo potencirati, ali kad ste me pitali pa onda sam sad morao to reći, eto. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Replika, Senad Šepić, druga replika.
Pa evo Arnaut je dakle
Molim vas
nisam ja uopće spomeuo da ministar sigurnosti nema operativne nadležnosti, ne znam otkud Vam to, nego sam rekao da kad ima toliku spremnost da to radi, ja bih volio da je to i prošli, isto tako u toj formi imao toliku spremnost da to radi pa i ovaj što sjedi kod mene, jer smo ga nekad tako prije razumijevali i podržavali. Ali ovo što sam danas čuo ja sam mogao osjetiti, dakle tu energiju njegovu, želju da se tako otvoreno bori protiv toga, samo sam kazao da kad već imaš tu toliku spremnost a negdje ti u propisima, kako se zove, fali više naše podrške, predloži šta bi trebali izmijeniti da te još više ministre ojačamo. Dakle, sva je moja diskusija išla u tom pravcu.
Hvala. Replika, Sadik Ahmetović. Izvolite.
Uvažena predsjedavajuća, poštovane kolegice i kolege. Ja nisam htio govoriti na ovu temu iz razloga što sam se tri i nešto godine nalazio u sličnoj situaciji kada cijela država od vas traži rezultat, a nemate niti jedan instrument da to napravite. Stoga razumijem i uvaženog kolegu Dragana Mektića uz svo uvažavanje i želju koju on ima da nešto napravi, kad je u pitanju suzbijanje i organizovanog kriminala i svega onoga što je problem ove zemlje. Sjećam se kada smo donosili Zakon o, tada sam bio poslanik, o koordinaciji policijskih tijela i nismo dali da se u zakon unese da Direkcija može koordinirati i niže policijske strukture, ostalo je da koordinira SIPA-u i Graničnu policiju, a svi od ministra traže da koordinira i optužuju ga zašto ne koordinira, a nigdje zakonom mu nije kazano da to može 102 raditi. Stoga ja mislim da mi sebe trebamo osloboditi političkih i drugih naboja koje imamo kako bi pomogli građanima BiH i donesemo propise koji će ojačati sve strukture u BiH koje se bave ovim pitanjima. To je jedini način i da reguliramo odgovornost onih koji to ne rade. Da bi, ponekad miješamo operativnu nadležnost i naši direktori policijskih agencija su shvatili da ministar
Vrijeme.
da je njegova, miješanje u operativnu nadležnost da tamo zapisuje nešto, neće da mu ponekad dostave ključne stvari koje se tiču sigurnosti u BiH. Ovdje se može desiti bilo kakav udar na državu, a da ministar uopšte ne zna i da mu policijske agencije, pod krinkom da nema operativnu nadležnost, to ne kažu. Stoga mislim da trebamo sami sa sobom popričati i vidjeti šta je korist za građane ove zemlje i donijeti propise koji će omogućiti ministru rad.
Hvala. Replika, Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Gospođo predsjedavajuća. Ja moram da se osvrnem na ovaj poprilično emotivni i dosta kritički istup ministra prema nama ovdje poslanicima, pa sa dosta prijekora je i govorio, osvrnuo se na naše diskusije. Znate šta, nisam ja ili mi nismo krivi što tri godine nije bilo ovog Izvještaja. Nismo mi, pogotovo iz opozicije, krivi zašto nema funkcionalnosti između pojedinih struktura sigurnosnih na ovim svim nivoima, pa sve su stranke koje su u poziciji postavile te ljude na ta mjesta. Zašto stranke ne preuzmu odgovornost i ne ureduju da to funkcionira, ta linija i ta veza? Druga stvar ili konačno možda najbitnija stvar u svemu ovome jeste da je njegova diskusija bila sadržajnija i kvalitetnija nego što je bila Informacija. Je li to istina o čemu je gospodin ministar govorio? Naravno, ja pozdravljam takav istup gospodina ministra i takvu odlučnost njegovu da se susretne sa problemima koji su prisutni trenutno u BiH, ali to sve skupa je trebalo da bude i u ovoj Informaciji dato kao njegovo mišljenje da bi i mi mogli o tome kvalitetno da raspravljamo. Dakle, ja apelujem na gospodina ministra da u Parlamentu se iznose stvari i pomažu Parlamentu da Parlament donese određene mjere i određene zaključke. To što nema operativne nadležnosti ne sprečava ovaj Parlament da donese određene zaključke pa da kaže da je potrebno tim i tim nivoima te i te stvari da se urede, ako nemamo operativne nadležnosti nije nam zabranjeno da oko toga diskutujemo, pogotovo ukoliko ćemo na taj način dovesti do poboljšanja u funkcioniranju jednog izuzetno važnog segmenta, kao što je segment sigurnosti. Prema tome ja pozivam ministra da ovo što je ovdje govorio, rekao je vrlo ozbiljne stvari, rekao je da mafija vlada državom, rekao je puno toga 103
Vrijeme.
ili se meni čini, ali mislim da ne griješim, mislim da je to rečeno, to su stvari izuzetno ozbiljne koje zahtijevaju zaista ozbiljnu aktivnost. Hvala.
Hvala. Replika, Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Mislim da smo svi vrlo dobro čuli gospodine Šepiću šta ste rekli i kolega Sadik Ahmetović vam se pridružio u tome, konstatovali ste da ministar sigurnosti nema operativne nadležnosti, pa valjda ne bi pozvao da se to mijenja ukoliko mislite da je sve dobro. Međutim, sve se to razlikuje od onoga što ste svi vi iz ovog prvog reda koji su bili tada, vaše kolege pričali o operativnim navodnim nadležnostima ministra sigurnosti. Međutim, ono što je možda još bitnije radi se ovdje i to sam rekao i maloprije, radi se o Izvještaju za 2014. godinu. Zbog čega ti, koji su smijenili ministra sigurnosti, mogu čak reći najvažnije ministarsko mjesto u BiH, na nivou BiH, zbog čega niste odma imenovali novog? Znači, vama je situacija bila prihvatljiva da BiH bude bez ministra sigurnosti godinu dana. Pa kakva je to odgovornost? O kakvoj vi odgovornosti onda pričate? Vi time šaljete poruku da BiH može bez ministra sigurnosti. BiH ne smije biti bez ministra sigurnosti 7 dana, a kamoli godinu dana koliko ste vi dopustili da se to desi. I to je činjenica. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Takođe replika, zamjenik Bosić. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Ovo je diskusija koja zavređuje čitavu sjednicu Parlamenta, jer ovo što smo čuli o Agenciji za prevenciju korupcije to je neki edukativni nivo. Ove agencije bezbjedonosne i policijske i zakonodavne i Tužilaštvo su odgovorne za ovakvo stanje u društvu, ovakav stepen korupcije. I na kraju krajeva poslije ovih diskusija, zašto agencije i zašto oni koji treba da se bore protiv kriminala i korupcije ne rade svoj posao, zbog korupcije u tim agencijama? Ne žele da se zamjere svojim političkim mentorima. Nema ministar podršku, nema odriješene ruke zato što nema političke volje. Ministar želi, mi smo ga zato i predložili da bude ministar, zato što znamo da će se svim srcem pokušati boriti i otkočiti čitav taj proces, ali nema on političke volje. Ako on kaže SIPA ima loše rezultate, podržite me da promijenim direktora SIPA-e i ne dobije političku volju za to, jasno je da ne može ništa uraditi. Znači, u ovom 104 trenutku mi nemamo političku volju za borbu protiv kriminala i korupcije. I da se ne lažemo, to je tako. Svako ima nekog svog postavljenog u bilo kojoj agenciji i on ga po svaku cijenu štiti bez obzira šta on uradi. Prema tome ovdje je stvar da li je sazrelo vrijeme da se drukčije postave stvari na svim nivoima. Znači, ovdje se ne radi o agencijama na nivou BiH, na nivoima entiteta i na nivoima kantona, radi se o korupciji u policijskim strukturama i strukturama tužilaštva i pravosuđa. I to je onaj problem koji bi mi trebali razmisliti da li postoji način da se on riješi. Puno babica, kilava djeca, to je jasno. Ovdje nema odgovornosti. Evo mi konstatujemo da je loša stvar, loše stanje. Ko je odgovoran za to? Jasno je, nije ministar jer nema ingerencije nad tim slučajevima.
Vrijeme.
Ko je odgovoran? Znači, to su pitanja koja mi sigurno nećemo ovdje riješiti danas, nemamo dovoljno prostora da pričamo ozbiljno o ovim stvarima, ali se nadam da će ova energija i ova želja koju bar ovako na ovakav iskren način ministar pokušava da prezentuje, dovesti do povećanja volje u politici da se stvari pokrenu sa mrtve tačke. Hvala.
Hvala zamjeniku Bosiću. Imamo repliku drugu,Sadik Ahmetović. Izvolite.
Ma, htio sam uvaženom kolegi Arnautu reći da je u vrijeme smjene ministra Radončića SDA bila u opoziciji. Dakle, i svaka opoziciona stranka u principu glasa za smjenu onih koji su pozicija, tako da ta ljutnja ili taj razlog ne treba biti nešto posebno upućen SDA kada su, evo da budem malo ličan, mene mijenjali dobio sam tamo u obrazloženju što je napisao predsjedavajući Bevanda, po zahtjevu Zlatka Lagumdžije, tačka i ništa više. Hvala lijepo.
Hvala. Replika, Fehim Škaljić. Izvolite.
Hvala. Prihvatam ovo što je gospodin Bosić rekao da su politike krive za stanje. Gospodo, vi ste vlast, vi ste krivi. Imate godinu dana već, šta je se promijenilo od tog perioda i dokle ćemo zamajavati ljude? Politike su krive, to je tačna konstatacija, ali politike su i odgovorne za stanje. I ono što ne valja sad je rezultat tih politika ovdje u ovom Parlamentu, u ovoj ekipi koja čini vlast na svim razinama. I nemojte da nekome drugom adresiramo to. Nema 105 kolektivnog nego je onaj ko je formirao paket vlasti, taj je odgovoran. Konstatacija da su politike, ono što je tačno, ali to znači i da te politike proizvode stanje koje nema rezultata. Znate šta znači u životu pojedinca ili životu države godinu dana? Nenadoknadivo. Šta ste učinili od kako ste preuzeli vlast i gdje je taj pomak? Imamo svaki dan sve goru situaciju. Govorimo o krupnim stvarima ovome, onome, gdje žive građani, u kojoj situaciji žive građani, dole na terenu, koliko svi zajedno moramo i ljudi koji moraju od usta da otimaju od svoje djece da bi kupovali zaštitne sisteme jer ne vjeruju vlasti jer vlast ne radi. Ko je taj ko recimo, evo u Kantonu Sarajevu gdje ja živim, kaže uredu je ovo je samo do sada ukrato 800 auta. Pa kako uredu? I gdje je odgovornost vlasti za takvo stanje? Politike su te koje su formirale parlamentarne većine, postavile izvršne vlasti, odgovorne su za činidbe i njima se to treba knjižiti.
Hvala lijepa. Evo replika, Borislav Bojić. Izvolite.
Samo kratko bez namjere da, između ostalog adresiramo ko je to sve odgovoran. Postoji odgovornost naravno onih koji vrše vlast, ali ništa manje i onih koji su opozicija. Pitanje borbe protiv kriminala i korupcije je pitanje svih nas koji ovdje sjedimo, bili mi u poziciji ili u opoziciji. Tako da sva ta rješenja koja vi imate možda da predlažete, promovišete i td., ali dok ne stvorimo atmosferu kakvu je danas pokazao ministar Mektić, svi mi koji sjedimo u ovom Parlamentu i napravimo takvu atmosferu na svim nivoima vlasti, teško će se stvoriti atmosfera u institucijama koje direktotno izvršavaju naredbe, naloge u smislu borbe protiv kriminala i korupcije. Dakle, i mi imamo svoju ulogu i kao pozicija i kao opozicija. Nema stvarne realne borbe protiv kriminala i korupcije i stvarnih zakona koje neće podržati i opozicija. Pogledajte države koje prave ozbiljne strategije u borbi protiv kriminala i korupcije tu se postigne potpuna saglasnost, jer ne vjerujem da ja želim da se više borim protiv kriminala i korupcije od vas koji sjedite ovdje u opoziciji. Ja sam potpuno siguran da mi isto dijelimo mišljenje kad je u pitanju želja za borbom protiv kriminala i korupcije. Ali ovaj čovjek stvarno to hoće. E sad ako to ostane na nivou samo ministra i to ne bude poprimilo, prije svega atmosferu kod medija, u javnosti, ovdje u Parlamentu, na svakom nivou vlasti, nema rezultata. Ne može biti rezultat dajmo ministru ovlaštenje, možemo mu dati sudsku i svaku drugu vlast, ... da će biti kralj ovaj ministar pa da ima svaku vrstu ovlaštenja da može to da radi. Nema od toga ništa. Dakle, mi ukupno treba da stvaramo atmosferu u borbi protiv kriminala i korupcije i da pokažemo svoje opredjeljenje da želimo da se obračunamo sa kriminalom i korupcijom. Postoje stvari koje su direktno u nadležnosti vezano za samo Ministarstvo o kome je gospodin Bosić govorio. Hajte da taj dio, da krenemo od onoga što je naša nadležnost direktno i da poručimo svima na svim nivoima vlasti da imaju obavezu da se bore protiv kriminala i korupcije. Ja sam siguran da će biti podrške na svim nivoima vlasti. Prema tome, ne vidim ja, dakle stvorenu atmosferu, izađite na ulicu pa pitajte ko je kriminalac, pa pitajte šta misle o političarima, pa ćete vidjeti kako će narod etiketirati nas koji ovdje sjedimo. 99% će nas etiketirati da smo mi lopovi i kriminalci, a ja nisam kriminalac, ja 106 sebe ne smatram krimalcem, nisam kriminalac i neću da se pomirim sa tim i smatram da ovdje sjede ljudi koji nisu kriminalci, dotle naravno dok se ne utvrdi da neko jeste. Ja ne kažem da među nama možda i nema takvih, ali borba protiv kriminala i korupcije je nešto što je
Vrijeme.
obaveza i pozicije i opozicije i ja vjerujem da se oko toga možemo usaglasiti.
Hvala. Rasprava, Damir Arnaut.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Zahvaljujem Vama gospodine Bojiću što ste mi ovakav uvod napravili, jer upravo sam ja htio o tome govoriti, da kad je sigurnsot u pitanju, kad je sigurnosni sektor u pitanju, nema pozicije i opozicije. Kad je borba protiv kriminala i svega toga nema pozicije i opozicije, tu trebamo svi biti ko jedno. Međutim, zašto sam se ja prijavio za raspravu? Zato što je Sadik Ahmetović rekao da sam ja zaboravio da je SDA tada bila u opoziciji pa valjda time jel' nije imala odgovornost da imenuje novog ministra sigurnosti nakon što je smijenila starog. I šta misli da je nešto pametno rekao. Ja sam zaista, mislim zapanjen takvom jednom konstatacijom. Pa kakava je to opozicija, kome je opozicija? Državi, sigurnosnim interesima BiH. Jesul tome opozicija? Zbog toga nisu imenovali novog ministra sigurnosti zato što su bili opozicija. Pristali su da BiH bude godinu dana bez ministra sigurnosti zato što su bili opozicija. To je rekao. Onda spominje svoju smjenu, a on kad je smijenjen odma nakon toga je imenovan novi ministar sigurnosti. Ja vam mogu reći sigurno u ime SBB-a da mi nikad ne bi glasali za smjenu ministra sigurnosti, a bez da znamo ko je novi i kad će stupiti na dužnost. Prema tome, ta konstatacija je zapanjujuća, da ja zaboravljam da su oni bili opozicija. Dakle, oni mogu smijeniti ministra sigurnosti, a nemaju plan niti žele da imenuju novog. I evo na kraju krajeva, kad slušamo često o zaštitnicima bošnjačkih interesa i td., nije bila samo smjena ministra sigurnsoti efekat. Efekat je takođe bio da je ostao samo jedan Bošnjak u Vijeću ministara nakon toga, a pošto su oni bili opozicija e to njih ne interesuje, oni nemaju obavezu oko toga. Pa kome su bili opozicija? Dakle, da se razumijemo gospodine Bojiću, u potpunosti se slažemo, nema pozicija opozicija kad su sigurnosna pitanja u pitanju, što se tiče stava SBB-a i ne moram to nešto posebno obrazlagati. Vrlo dobro se zna, ne samo stav SBB-a po sigurnosnim pitanjima, nego rezultat SBB-a. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. U ovom trenutku ne vidim više prijavljenih niti za rasprave, niti za replike. Zaključujemo točku dnevnog reda – Informacija o stanju sigurnosti u BiH u 2014. godini. 107 Prelazimo na točku osam Ad. 8. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Bećirovića, podnesene na 13. sjednici Doma, održanoj 10.6.2015. godine, koja glasi: „Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, podnosim zastupničku inicijativu da u roku od 30 dana od dana usvajanja ove inicijative u dnevni red Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH bude uvrštena točka pod nazivom: Informacija Vijeća ministara BiH o posebnim paralelnim odnosima bosanskohercegovačkog entiteta Republika Srpska i Republike Srbije, s posebnim osvrtom na poštivanje suvereniteta i teritorijalnog integriteta Bosne i Hercegovine“, akt broj: 01-50-1-787/15 od 10.6.2015. godine Kolegij Doma je nadležnim za razmatranje ove Inicijative odredio Ustavnopravno povjerenstvo. Nadležno povjerenstvo je 26.08.2015. godine dostavilo mišljenje o Inicijativi. Inicijativa nije prihvaćena. Otvaram raspravu. Nikola Lovrinović, izvolite. Rasprava.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Dakle, ja bih samo ovdje kolegama i koleginicama rekao da sam kao član Ustavnopravnog povjerenstva pokušavao kolegi predlagaču, gospodinu Bećiroviću, dakle predložiti da se koriste drugi članci Poslovnika i da se ova Inicijativa uputi izravno ili preko Kolegija ili izravno Vijeću ministara da dobijemo tekst, odnosno informaciju koja se želi pa da o njoj raspravljamo, međutim jednostavno to dakle nije bilo prihvatljivo, imao je gospodin ili kolega pravo da i ovako koristi. Kad je to već tako, dakle ja jedino ovog trenutka mogu predložiti jedan zaključak kojim će se samo djelomično popraviti, predlažem dakle ova njegova inicijativa u tekstu tako da bi iza riječi „Srbija“ u tekstu koji je on predložio dodale se riječi i „Federacije BiH i Republike Hrvatske“. Dakle, onda bi Inicijativa imala malo drugačiji sadržaj. Hvala lijepo.
Hvala. Da li se još netko javlja za diskusiju, replike? Nema. Zahvaljujem i zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku devet Ad. 9. Razmatranje zastupničke inicijative Senada Šepića, podnesena na 14. sjednici Zastupničkog doma, održanoj 30.6.2015. godine, koja glasi: „Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, podnosim zastupničku inicijativu koja glasi: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Kolegij Doma da u pripremi i utvrđivanju dnevnog reda svake redovite sjednice utvrdi obveznu 108 točku dnevnog reda s nazivm: Informacija o napretku u procesu ispunjavanja uvjeta BiH na europskom putu. Predlažem da Kolegij Zastupničkog doma uvrsti ovu inicijativu kao točku dnevnog reda sljedeće sjednice Zastupničkog doma PSBiH“, broj: 01-50-1-853/15 od 30.6.2015. godine Kolegij Doma je nadležnim za razmatranje ove Inicijative odredio Zajedničko povjerenstvo za evropske integracije. Nadležno povjerenstvo je 26.8.2015. godine dostavilo mišljenje o Inicijativi. Inicijativa nije prihvaćena. Otvaram raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Zastupnik Senad Šepić, izvolite. Rasprava.
Evo gospođo predsjedavajuća, nekoliko samo rečenica. Dakle, mislim da nam je suština svima jasna, dakle da na svakoj sjednici imamo informaciju dokle smo došli kad je u pitanju naš evropski put. Ono što je ovdje možda važno kazati radi ovoga plenarnog zasijedanja, dakle mene je stvarno šokiralo da Komisija za evropske integracije koja bi trebala svaku stvar koja se tiče evropskih pitanja, a koja će staviti i afirmirati tu oblast, ja očekujem da bi njihov interes bio da to do kraja podržavaju, recimo ona je to odbila iako sam ja na sjednici Komisije čak i modificirao ovu svoju inicijativu da to ne bude na svakoj sjednici već da bude kvartalno u 2015., pa u 2016. kad se malo naviknemo na taj jedan takav pristup, dakle onda ovaj činimo češće. Ja bih zamolio zaista danas, s obzirom da ste Vi već kazali da je negativno Mišljenje Komisije, bez obzira na to negativno Mišljenje Komisije da dobijem podršku za jednu ovakvu inicijativu, s obzirom da imam osim ove prijedlog da se u roku svako dva mjeseca kao obavezna tačka dnevnog reda nađe Izvještaj o realizaciji akcionog plana, s obzirom da smo danas govorili da ćemo vrlo brzo morati imati na dnevnom redu i morati imati usvojen izvještaj od strane Vijeća ministara, tako ćemo moći do kraja pratiti realizaciju tog akcionog plana i onda bi recimo na jednim sjednicama mogli imati informaciju kao informaciju, a na drugoj izvještaj sa pijedlogom mjera, zaključaka i td. I jedno i drugo bi učinilo da su nam teme o evropskom putu što više prisutne na sjednicama ovdje u Parlamentu i da na takav način tjeramo institucije da rade svoj posao. Hvala.
Hvala. Zastupnik Nikola Lovrinović.
Zhvaljujem, dakle ovog trenutka u svojstvu predsjedavajućeg Zajedničkog povjerenstva za evropske integracije oba Doma Parlamentarne skupštine BiH, od prilike to na sjednici jučerašnjoj je bilo ovako, s tim što smo mi, da malo pojasnim, razmišljali o tome kad smo pokušavali doći do rješenja da podržimo eventualno inicijativu gospodina Šepića, da doista to bude u tromjesečno za sada, jer ne mislimo da smo još ušli punim kapacitetom u 109 provedbu Sporazuma, a to sam pričao na koncu i kod one današnje točke o Agendi, tako da ovog trenutka ja mogu to potvrditi, jedan dio nas je glasao, imate na koncu obrazloženje, kako je to bilo na Povjerenstvu. Ja bih možda kolegi sugerirao ja neću naravno predlagati nikakav drugi zaključak jer ne mislim da bi to bilo dobr kao predsjednik ovog Povjerenstva, dakle da se možda vrati onoj ideji sa kojom smo mi izlazili na Povjerenstvo da se to ipak za sada događa u tri mjeseca, a da se u 2016. godini možda vidi da onda se opet proba vratiti na Povjerenstvo, pa ako je to moguće danas da kolege to prihvate, a ako ne, dakle ja ne predlažem da se mijenja nego njemu sugeriram kao predlagaču ako može to prihvatiti, dakle da se vrati na formulaciju da to bude u tri mjeseca pa da vidimo može li ovaj Dom to prihvatiti, za sada evo. Zahvaljujem.
Hvala. Vjerojatno odgovor, Senad Šepić.
Evo dakle, ja sam zaboravio kazati u ovom svom prvom izlaganju, ja se zahvaljujem predsjedavajućeg Komisije on je zaista onako dao sve od sebe da ova inicijativa prođe. I vidio sam da zaista razumije koliko je to važno i za njegov posao i za posao svih nas. Prihvaćam sugestiju, evo nek bude u 2015. godini, dva puta ćemo dakle to imati, jednom u septembru i drugi put u decembru, uz ovaj zaključak da već 2016 godine ponovo ovo razmotrimo i na Komisiji i ovdje na Domu, da to na neki način inteziviramo da bude češće. Evo ako ćemo sad imati to kvartalno u ovoj godini, prihvaćam ali je važno samo da ova inicijativa ne propadne.
Hvala. Znači, ova inicijativa će biti na neki način modificirana.
Umjesto na svakoj sjednici... dakle svako tri mjeseca.
Do glasanja, onda ćete dostaviti ovaj svoj prijedlog. Replika, Maja Gasal Vražalica.
Ja nažalost nisam, zahvaljujem predsjedavajuća, ja nisam razumjela kolegu Senada Šepića, kao što nisam razumjela ni inicijativu gospodina Emrića, budući da u Agendi koju smo mi dobili već u junu, 09. juna 2015. godine koja je malo sveobuhvatnija bila i sad imamo ovu drugu Informaciju reformsku agendu i tu je navedeno da će prvi izvještaj trebalo da budu upućen 15. novembra 2015. godine. Samim tim ako su se oni obavezali ovim Izvještajem i u ovoj Agendi, zašto mi sada pomjeramo na nekih kvartalno, na 60, 30 dana, tako da mi apsolutno nije jasno da mi sada dolazimo u koliziju. 110
Hvala lijepa. Vidim rasprava, Dušanka Majkić. Izvolite.
Pa mislim zaista nema smisla ovo, suviše smo svi umorni i sad predlagač dodaje i oduzima. A na kraju, ovdje stoji da Kolegij Doma u pripremi treba da pripremi informaciju, zadužuje Kolegij Doma da u pripremi i utvrđivanju dnevnog reda svake sjednice utvrdi obavezu tačku dnevnog reda pod nazivom tako. Pa ko će Kolegij, ko će materijal spremiti za to? Na osnovu čega ćemo diskusiju voditi? Pa jel' to ... samo da bismo imali raspravu, a bez da nam neko pripremi to. Pa ni ovo nije zrelo za, znači samim tim što predlagač namjerava da izmijeni, za sljedeću sjednicu nek pripremi inicijativu novu, ovo nema smisla. Previše smo umorni da bi ja sad pratila šta je on izmijenio a šta nije.
Hvala. Senad Šepić, druga replika.
Pa evo samo da pojasnim kolegici šta sam izmijenio. Dakle, samo sam prihvatio sugestiju, da ne budem baš onako kako bih rekao prekrut, da imamo ovu informaciju na svakoj sjednici Parlamenta. Umjesto na svakoj da imamo svako tri mjeseca u 2015. godini. A kad pitate kolegice Majkić, pa onaj čiji je to posao, Vijeće ministara svakako treba da nam dostavlja, ja ovo mogu zatražiti na svakoj sjednici Parlamenta ponaosob da mi ovo dostavlja Vijeće ministara, a ovako tražim da to jednom utvrdimo kao Parlament i da to u tom smislu ide. Ne znam šta tu sad stvarno može biti ...
Zahvaljujem. Ne vidim više prijavljenih i zaključujem raspravu.
Ima Lazar Prodanović.
A ima Lazar Prodanović, ja se ispričavam.
Gospođo predsjedavajuća. Za nas je prihvatljivo samo ovo što je gospodin Lovrinović rekao, bez ikakvog uslovljavanja za 2016. godinu. Smatram da bez potrebe komplikujemo ovu inicijativu. Smatram da nadležne komisije, Zajednička komisija za evropske integracije i ova Odbor za stabilizaciju i pridruživanje imaju obavezu stalnog razmatranja i dajte sada da prihvatimo ovo 111 kvartalno i ništa drugo, bez ikakvog drugog uslovljavanja, inače nećemo prihvatiti ovu inicijativu.
Hvala lijepa. Sad ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 10. Ad. 10. Prijedlog odluke o imenovanju članova Parlamentarne skupštine BiH u Parlamentarni odbor za stabilizaciju i pridruživanje između Parlamentarne skupštine BiH i Europskog parlamenta, predlagatelj: Zajednički kolegij obaju domova Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-1007/15 od 27.7.2015. godine Zajedničko povjerenstvo za evropske integracije je Zajedničkom kolegiju 15.07.2015. godine dostavilo prijedlog da se navedeni materijal uvrsti u dnevni red sjednice Doma. Zajednički kolegij je 27.07.2015. godine dostavio u proceduru navedeni prijedlog odluke. Predloženo je da za članove Parlamentarnog odbora budu imenovani: Nikola Lovrinović, predsjedatelj; Ognjen Tadić, prvi zamjenik predsjedatelja; Nermina Kapetanović, druga zamjenica predsjedatelja; Halid Genjac, član; Saša Magazinović, član; Fehim Škaljić, član; Aleksandra Pandurević, članica; Milica Marković, članica; Sifet Podžić, član; Ljilja Zovko, članica; Zdenka DŽambas, članica; Nebojša Radmanović, član. Otvaram raspravu i napominjem da su u ove članove imenovani članovi zapravo Povjerenstva, Zajedničkog povjerenstva za evropske integracije. Maja Gasal Vražalica, izvolite.
Zahvaljujem. Za ovu tačku dnevnog reda jako je bitno bilo da već imamo odgovor na informaciju koju je tražila uvažena kolegica Diana Zelenika, da vidimo ko je u koliko povjerenstava, ko je na čelu kojeg povjerenstva. Meni je žao i prije nego što otvorim diskusiju, ja ljude ne doživljavam, niti ocjenjujem po nekoj kvoti koju je nametnuo ovaj politički sistem u BiH, tako da se niko ne nađe uvrijeđen. Poštujem sve kolege i kolegice isključivo na osnovu čovječnosti, rezultata rada. Činjenica je da od početka zasjedanja ovog uvaženog Doma Demokratska fronta i njeni zastupnici su diskriminirani po osnovu nacionalnog opredjeljenja. Osim Hrvata i Hrvatica u HDZ-u BiH, Hrva i Hrvatica ima i u Demokratskoj fronti, stoga neprihvatljivo je da sve kvote koje se nude za Hrvate zauzimaju zastupnici i zastupnice iz dotične političke stranke. Budući da smo mi tako mješovita partija, mi ćemo predložiti gospodina Željku Komšića ili mene, Maju Gasal-Vražalica, kako god vi budete htjeli da bude po rodnoj osnovi ovo Povjerenstvo definirano ili konstituirano, tako da je prijedlog Demokratske fronte ili gospodin Željko Komšić ili Maja Gasal-Vražalica. Nadam se da ćete uvažiti i prestati i uvesti jednu praksu da se eliminiše ova diskriminacija u ovom Domu. Hvala. 112
Rasprava Zaim Backović.
Dio onoga što sam želio reći uzela je gospođa Maja Gasal, ja sam rekao gospođo Majo, ako se sjećate, mi imamo anštajne ovdje, pa ih ima oha, ha, ha, toliko u ... komisijama da ja više nema riječi, vjerovatno su sveznalice, enciklopedijskog znanja su ti ljudi. Sa druge strane imamo one koji apsolutno vegetiraju, a daju, ja mislim da daju doprinos ovom Parlamentu, daju sa puno informacija, jer volio bih da nam kažete kad su, gdje, na kom mjestu, u kom mediju demantovani za ono što su govorili. Govorim o ovom opozicionom dijelu. Očito je da vi zaboravljate da je kolo sreće i da se ono vrti i da nije dobro ovako postupati, nije dobro iz prostog razloga što ta šapa presije koju pokazujete kroz to što kažete da ste vlast, ovo je Parlament, ovo nije parlamentarna većina i vlada, nego ravnopravan pristup svakom zastupniku, jer smo svi birani na direktnim izborima. Vi ste sebi priskrbili pravo da vi i samo vi odlučujete ko, kako, kad, gdje može. Tome se mora stati u kraj, jer se mora intelektualni kapacitet svih ovih ljudi koristiti, a ne samo onih koji su ili anštajni ili Leonardo da Vinci, univerzalni geniji. Hvala.
Hvala. Replika Diana Zelenika, izvolite.
Zahvaljujem. I s obzirom da se javljam prvi put srdačno pozdravljam sve kolege. Jedna mala, jedan mali podsjetnik na studentske dane, jedan moj profesor kirurgije, kad smo izvlačili pred kim ćemo polagati, to mi se samo jedanput dogodilo, pitao me - što sam po nacionalnosti? Ja sam rekla da sam mješanac, jer njega nismo izvukli, čovjek me tako izravno pita, neću reći koje je nacionalnosti – pa što ste po ocu? Ja rekoh – Hrvatica, ali djeca se na majku računaju, ko velim da me čovjek ne obori, a toliko sam uložila truda. Sad ću poštovanoj kolegici reći, da osim nje u Demokratskoj foronti i kolege iz HDZ-a BiH, ja kao članica HDZ-a 1990 sam čistokrvna Hrvatica, znači i po majci i po ocu za razliku od odgovora koji sam samo jednom dala u životu uvaženom profesoru, koji je nastradao u ratu. Makar neki misle možda da su veći katolici od pape, hoću napomenuti i to da sam za razliku od mnogih koji ovdje sjede, a zovu se Hrvatima, dragovoljac i veteran Domovinskog rata, intelektualac, doktor znanosti, takođe za razliku od mnogih, a kad se bira H komponenta u ovom Parlamentu, Bože kako to pa mene skoro da nigdje nema. Odgovor na postavljeno pitanje još uvijek nisam dobila, nisam htjela danas potencirati, računajući ajde svi ste s godišnjeg odmora, pa dajte malo da se prilagodimo situaciji i spremite to za sljedeći put, ali evo došla je situacija da sam se morala izjasniti po tom pitanju, ali eto htjela sam reći svima uvaženim kolegama i kolegici Gasal - i ja sam Majo Hrvatica. Hvala lijepa. 113
Hvala lijepa. Replika Zaim Backović.
Vi znate, poštovana profesorice, poštovana profesorice Vi znate da jako cijenim Vaš rad, ne, ne, ne, i hvala Vam na ovome što ste govorili, o toj čistoti krvi. Baš bih volio, koja ste Vi krvna grupa, ja sam A Rh+, B+, i recite mi koja je sad razlika između onih koji imaju ovdje B+ ili A+ kad se analizira ta krv? Mislim da smo daleko otišli
Molim zastupnike da ne pričaju između sebe.
Ne pričam između sebe, nego govorim o nečemu što je činjenično stanje, ovo je Zastupnički dom.
Nemojte se iznenaditi kad opomenu dobijete. Hvala. Nikola Lovrinović rasprava, izvolite.
Dobro, dakle, ovaj prije nego možda dam neke odgovore kao predsjednik Povjerenstva zajedničkog, dakle kada je u pitanju kako se ko osjeća, dal', doist ja ne bi ulazio, ima pravo svak kako želi, samo je bitno kad se, dakle, o nečem radi i događa i kad se nešto izjašnjava kad su u pitanju Hrvati, onda da vidimo kako je ko Hrvat i gdje je Hrvat, ali nećemo o tome jer nije to tema. Kad je riječ o ovome, dakle, što su gospoda primjetili, prije svega radi se o tome da u sastavu ovoga Zajedničkog povjerenstva ima i te kako oporbe, dakle ne znam neko je rekao da je samo vlast, gospodin Škaljić je tu, recimo gospodin Magazinović, gospođa Marković, gospodin Radmanović, dakle ako ćemo tako gledati, dakle, ima oporbe nije samo vlast u tom Povjerenstvu od dva doma. I s druge strane, dakle, neću ja reći da je izričita, traženje iz Brisela došlo tako, odnosno Ženeve, nego su predložili, dakle, da bi logično bilo da Zajedničko povjerenstvo za evropske integracije bude u sastavu Odbora predviđenog SSP-om, dakle da može se dalje nastaviti zajedno raditi, bilo po njima, prije svega oni su insistirali da to budu zastupnici, svakako. Drugo da to budu članovi ovog Zajedničkog povjerenstva, mi sa njima vodili razgovore oko toga, jer je normalno dakle da to Povjerenstvo koje će raditi na tim 114 pitanjima za potrebe ovog Parlament, bude uključeno, involvirano potpuno i u taj Odbor koji će pratiti provedbu SSP-a. Dakle, to je jedini bio razlog, a nisu oni, ne znam, inzistirali da sad se ne može pola nas promjeniti pa da u odboru imamo pola ljudi iz onog povjerenstva, a da onda povjerenstvo bude drugačije, dakle mi smo sve to izanalizirali i zaključkom ovoga, evo Povjerenstva, odnosno našim Prijedlogom odluke smo predložili vama i Kolegiju da to bude tako. Ništa drugo, dakle nije bilo, nije bio momenat ni ovo što je govorio gospodin Backović, niko drugi. Hvala.
Hvala. Replika Maja Gasal-Vražalica.
Ja se nisam osvrtala uopće da li ima oporbe ili nema, ovdjen se radi o političkoj, stranačkoj, etničkoj diskriminaciji, ako želite da ne pričamo o krvnim zrnicima, ja volim zaista da ne pričamo o krvnim zrncima, ali možemo pričati o veličini klubova, o političkim strankama, oporbi i poziciji i opoziciji i sve ostalo. Ovako to izgleda kada bi smo gledali veličinu kluba i broj zastupnika u ovom sada Povjerenstvu kao prijedlog, HDZ BiH ima četiri zastupnika u ovom Domu, Demokratska fronta 5, HDZ dobiva u Domu naroda i u ovom
Nemojte voditi dijalog. MAJA
iz Zastupničkog doma dobiva mjesto Hrvata, jer nigdje ni u kojem drugom klubu nema Hrvata, ni Hrvatice. I onda, kao što mediji vole to reći, mi smo neki privjesak SDA, draga gospođo mi nismo ničiji privjesak, mi smo građanska socijaldemokratska, demokratska, kako god želite, opcija koja ima u svom sastavu sve jednog građanina i mi možemo svojim kapacitetom popuniti ovu kvotu koju zahtjeva. To šta Evropski parlament traži ili ne traži, da je Evropski parlament upoznat sa informacijom koliko ko predsjedava kojim povjerenstvom i koliko ko nije u mogućnosti više da bude na jednom povjerenstvu, jer predsjedava tamo u druga tri povjerenstva, pa se neki ne mogu konstituisati sigurno ne bi podrža ovo. Hvala.
Predsjedavajuća Krišto replika.
Žao mi je što moram, ja uistinu ne potenciram nešto što se zove prebrojavanje krvnih zrnaca, ali naravno držim do onoga što je to BiH, ona je država tri konstitutivna naroda Hrvata, Bošnjaka, Srba i drugih građana koji u njoj žive. Mi ovdje govorimo o političkim predstavnicima i to nije tabu tema. Neko potencira kako neko želi prebrojavati krvna zrnca, ja nikom nisam rekla, kao što ni maloprije kolega Lovrinović reče, da nekom zabranjujem ili da imam osjećaj da se neko osjeća ovako ili onako. Kojem narodu neko pripada to je sasvim njegovo pravo, da li to bio izbor po ocu, po majci ili po nekom drugom ili u dnevnopolitičke 115 svrhe. Ja se osjećam ono što jesam, pripadnik i predstavnik hrvatskog naroda i oni kandidati koji su predloženi ovdje u ovo Povjerenstvo, a Hrvati su, oni su politički predstavnik hrvatskog naroda. Hvala. Replika Zaim Backović.
Plašim se da se ovaj Dom u, ovaj Dom u Parlamentu ove države ne pretvara u nešto sasvim drugo u odnosu na ono što treba da bude, ovo je Zastupnički dom, tako se zove i ne zove se Dom naroda i tako je definisan i sastavljen je od predstavnika iz jednog entiteta i drugog entiteta, a ne od Bošnjaka, Hrvata i Srba, jer to imamo u Domu naroda. Naravno, politički se možemo razlikovati. E sad pošto treba da i tu sad gledamo u tom Domu, onda se ja s Vama, gospođo Borjana potpuno slažem, ali i Maja Gasal, Željko izvini molim te prozivam te ali to je tako, i Željko Komšić i moja uvažena profesorica i to su ljudi koji se izjašnjavaju da su hrvatske provinijencije, uvažavajmo to u ovom Domu. Kao što sad govorim i za sebe i ovdje gospoda Fehim Škaljić, Zaim Backović, Jasmin, Denis Bećirović su Bošnjaci, nisu neki s neba pali, ali ih SDA tako tretira, ne znam do kad. Kao što je i moja uvažena profesorica Hanka Vajzović Bošnjak, nije s Marsa pala, izvinjavam se što, što, jer vi ste jako složni unutar ovoga izuzev onoga Ahmetovića koji vam je izmakao, kad je u pitanju provinijencija i pripadnost srpskom narodu. Hvala.
Hvala. Rasprava Jasmin Emrić, zastupnik. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Analizirajući predloženu Odluku, konstatiram da ovaj prijedlog diskriminira dva politička subjekta koji su u sastavu ovog Predstavničkog doma, to je A-SDA i BPS, ako, i HDZ 1990, ako je bio princip da budu zastupljene, zastupljeni svi politički subjekti, onda je to trebalo i ispoštovati. Imamo informacije da nema uvjetovanja kada je u pitanju sastav Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje između Parlamentarne skupštine i Evropskog parlamenta, da se može i uvažiti princip zastupljenosti svih političkih subjekata, što bi imalo smisla. Stoga ja predlažem da se ova Odluka izmjeni i da se uzme u obzir princip da u istoj budu zastupljeni svi politički subjekti koji su u sastavu Predstavničkog doma. Hvala lijepo.
Hvala. Replika Damir Arnaut, izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. 116 Ja sam se sada konsultovao, mislim ovo je, tako sam i shvatio, ali sad mi je potvrđeno da je ovaj sastav koji nam je predložen, dakle, je li sastav Zajedničke komisije za evropske integracije, dakle nema nikakvih izmjena itd. što znači već se jednom o ovom sastavu glasalo na Predstavničkom domu. Ovaj, i tada DF to nije osporio i Domu naroda naravno, jer se radi o zajedničkoj komisiji, ovaj DF to tada nije osporio, a DF to tada vjerovatno nije osporio zato što se na istoj sjednici glasalo i o tome da gospodin Komšić bude stalni član Delegacije Parlamentarne skupštine BiH u Vijeću Evrope, jedan od 5 stalnih članova, na istoj sjednici se takođe glasalo da gospodin Komšić bude predsjedavajući Ustavnopravne komisije, tako da zaista objektivno meni se sve ovo čini kao nelegitimno pravljenje medijskih naslova o nečemu što zaista nije slučajno. I naveli ste me da radim nešto što zaista mrzim, ovaj, ali evo imate u ovom prijedlogu tri Hrvata, četiri Bošnjaka i pet Srba, pa kakve veze ima, mislim. Ali sad opet hoću reći, ako je ovo što mi je potvrđeno tačno, da je ovo sastav Zajedničke komisije za evropske integracije, pa čemu onda, oko čega pravite slučaj, zašto niste pravili slučaj kad se ta Komisija formirala? E da ste tad napravili slučaj možda Željko Komšić ne bi bio predsjedavajući Ustavnopravne komisije, možda Željko Komšić ne bi bio član, stalni član Delegacije Parlamentarne skupštine u Vijeću Evrope, tako da zaista ne mislim da je sada vrijeme da se ovo otvara, trebali ste to onda otvoriti.
Hvala. Druga replika, Maja Gasal-Vražalica.
Uvaženi kolega Arnaut, to je isto da usporedimo sa Vašim populizmom kada ste Vi, kao zaštitnici žena u BiH potencirali da trebaju biti žene kao predsjedavajuće u Vijeću ministara, u sve jednoj komisiji privremenoj, ad hok, a da vam je neko rekao iz, evo, pozicije pa dobro dajmo to jedno mjesto SBB-u, odnosno da SBB predloži ženu okrenemo se i nema ni jedne žene. Nigdje ne piše ni u kojem članu Poslovnika, niti jedna komisije, da članovi Komisije za evropske integracije moraju biti i ovdje apsolutno članovi, ja to nigdje nisam, da me je možda neko tad upoznao ja bi razmislila. Da li sada bi gospodin Komšić bio ili ne bi bio, to šta bi bilo kad bi bilo, sada je tačka dnevnog reda ova i mi pričamo o diskriminaciji i pričamo o ovom prijedlogu i vi kao opozicija imate apsolutno pravo da date svoje prijedloge na predložene. Hvala.
Druga replika, Damir Arnaut.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Sad sam ja, rečeno mi je da je bio naš populizam, valjda Kluba SBB-a kad smo ukazivali na to da nema žena u sastavu Vijeća ministara itd., dakle, čekaj, to nije populizam, to je zakonska odredba. Znači, zakon BiH to nalaže. OHR nam je svima poslao pismo uključujući i Vama u kojem nas podsjeća da zakon BiH to nalaže i mi smo naravno istakli da se krši zakonska odredba kad je potvrđen sastav Vijeća ministara u kojem su samo dvije žene i to gledajući i ministre i zamjenike. Dakle, od 20 njih tačno samo dvije žene, 10%. Prema tome nije to populizam već je to zakonska obaveza. 117 E sad što se tiče Kluba SBB-a, znači, mi smo zato da se zaista uvedu izmjene, odnosno donesu izmjene i dopune Izbornog zakona, koje će osigurati da liste koje smo i mi kao i svi ostali ustalom napravili između 40 i 50% muškaraca i žene, pripadnika manje zastupljenog spola, da se to odrazi i na izbor. Međutim, trenutna zakonska rješenja to ne dozvoljavaju, pa izbor bude kakv bude. A kad već spominjete, dakle, to onda ću Vas podsjetiti da je SBB u jednom trenutku imao jednog ministra i jednog zamjenika u Vijeću ministara BiH isto kao što DF trenutno ima jednog ministra i jednog zamjenika. Međutim, u slučaju SBB-a, sad se treba malo ispraviti, to je bio jedan ministar i jedna zamjenica ministra, a DF i to je kad smo prvi put imali priliku da uđemo u Vijeće ministara tako smo ušli, sa jednim ministrom i jednom zamjenicom. A DF prvi put kad je dobio priliku da uđe u Vijeće ministara ušao je sa jednim ministrom i jednim zamjenikom ministra, da se vartim na onaj
Vrijeme.
Pravilnik o rodno osjetljivom jeziku. Zahvaljujem.
Replika Mirsad Đonlagić, izvolite.
Ma znate kolegica Maja je otvorila jedno vrlo interesantno pitanje, ja bi se sad referirao na raspravu koju sam, jednu polemičku, imao sa u tom trenutku predsjedavajućim Džaferovićem, da smo mi nudili i po obrazovanju i po kompetencijama, po poznavanju jezika i po izuzetnom iskustvu u međunarodnim relacijama određene kandidata za članove komisija, pa nisu mogli da prođu. Ja mislim da je to kompetentnije i da je to bitnije da te ljude koji će predstavljati BiH u smislu poznavanja problematike i u smislu reprezentativnosti budu u pojedinim komisijama. Ja mislim da je to neuporedivo značajnije nego ova rasprava o čemu mi sad vodimo, o čemu mi sad diskutiramo. Naravno, evo ja se ni jednog trenutka nisam pozvao na nacionalnu pripadnost, pogotovo imajući u vidu ovo što je kolega Arnaut rekao, 3, 4, 5, - 3 Bošnjaka, 4 Hrvata ili 5 Srba koji su u ovoj Komisiji, ja ni jednog trenutka se na to nisam pozvao, ja sam bio zadovoljan sa onim objašnjenjem koje je iznio Damir Arnaut kad je bilo govora o ovome. Ali ja se zalažem da BiH i ovaj Parlament treba da predstavljaju oni koji znaju, koji imaju iskustvo, koji poznaju jezike i koji će na najbolji mogući način predstaviti i ovaj Parlament i BiH, pogotovo u inostranstvu ako je u pitanju. Hvala.
Hvala. Replika Željko Komšić, izvolite.
Zahvaljujem gospođo Krišto. 118 Da riješimo ovu trakavicu, ovo je već besmisleno, postaje, zabavljamo narod na ovaj način. Gospodine Arnaut, gospođo predsjedavajuća, što se mene tiče imate obadvije moje pozicije, al' ako će ih dobiti gospodin Arnaut. Je li vi mislite da ja gorim od želje za putovanjima, za komisijama, a sve to o čemu se priča i sve to o čemu vi govorite ja sam već prošao i vidjeo. Dakle, smatrajte od ovog trenutka da nisam predsjedavajući Ustavnopravne komisije, čak ću uživati u tome da nisam, jer ono tamo što ja doživljavam i vidim to nema veze sa pravom, kao i evo gospodina Arnauta odmah ja predlažem glasajte da bude član stalnog ovog našeg povjerenstva koje će ići u Vijeće Evrope. Nadam se da ste zadovoljni. Ok.
Hvala. Rasprava Hanka Vajzović, izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Htjela sam samo pojasniti, da mi u DF-u već odavno nekako se osjećamo diskriminiranima u ovom pogledu u nekom, nekoj raspodjeli članstva u komisijama. Šteta je prava da nismo dobili i dobro je bio, dobar je bio zahtjev kolegice Diane Zelenika, da dobijemo taj spisak gdje je ko raspoređen, naprosto i prava i obaveze da bude, da budu jednake mogućnosti svima. Ovdje je samo bilo riječi o ilustraciji, ja nisam razumjela kolegu Arnauta da je ovo nešto što je već izglasano, nisam razumjela o čemu je riječ. Ako je izglasano ne znam zašto će sada biti ova tačka ovdje, ako je ovo isti sastav zašto smo sada to dobili. Bila je dakle samo, bilo je riječi samo o ilustraciji da 5 zastupnika u jednome klubu dobiju ... u nekoj komisiji, evo bila ova Komisija kao primjer, jedno mjesto a 4 zastupnika, evo konkretno u HDZ-u dobiju dva, govorimo o Zastupničkom domu, jer mi ovdje govorimo i samo o tome, Dom naroda je, bez obzira što je zajednička komisija. I samo je to bio problem, prenjelo se evo na etničku pripadnost, ko je šta, no u rasporedu ovom zaista nije, ne zvuči korektno. Po jedno mjesto DF, SBB, SDP, po dva SDA, Savez za promjene i SNSD i tri HDZ od ukupno ovih, samo je o tome bilo riječi da nije korektno tako rasporediti, a da nema neke ravnoteže i to je mislim evo i ovi su govorili, ako će svaki politički subjekt biti onda je to. Šta je kriterij o tome, to je problematizirano. Hvala.
Hvala. Replika Nikola Lovrinović.
Neću dugo, samo dakle ispravka, iz Zastupničkog doma sam samo ja, a iz Doma naroda su dakle i gospođa Zovko i gospođa Džambas. Dakle, iz Zastupničkog doma iz HDZ-a je jedan.
Hvala lijepa. 119 U ovom trentuku ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 11. Ad. 11. Izbor tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvalitete, materijal Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure izbor tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvalitete, broj: 01,02-34-1-1051/15 od 23.07.2015. Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure izbora tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvalitete, dana 23.07.2015. dostavilo je Izvješće o utvrđivanju Prijedloga rang-liste kandidata za izbor tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvalitete. Prijedlog rang-liste je: Vlado Simeunović, Mila Gadžić, Zoran Selesković. Otvaram raspravu. Asim Sarajlić zastupnik, izvolite rasprava.
Hvala gospođo predsjedavajuća. Dakle, na Klubu SDA razmatrajući ovaj prijedlog Komisije mi smo analizirali i nemamo ništa protiv rada Komisije, dakle nemamo nikakvih primjedbi na njihov prijedlog, mi imamo problema sa suštinom. Dakle, na konkurs za članove Upravnoga odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta prijavilo se ukupno 11 kandidata, od 11 kandidata potrebno je naravno zadovoljiti i nacionalnu kvotu, ovdje vidimo da su predloženi Srbin, Hrvat i Bošnjak, odnosno Srbin, Hrvatica i Bošnjak, je li. Dakle, mi iz SDA pored gospodina Zorana Seleskovića i gospođe Lejle Hajrulahović na Klubu smo razmatrali, mi bi najradije podržali gospođu profesoricu Lamiju Tanović, međutim ona je ostala. I dato nam je pojašnjenje na Klubu da ne možemo se izjasniti na Parlamentu danas za gospođu profesoricu Lamiju Tanović i mi bi, mi zapravo tražimo od Doma ili da se ovaj konkurs u cjelosti poništi i obnovi ili da se u dijelu izbora bošnjačkog kandidata ponovi, jer zaista mi imamo samo danas mogućnost da raspravljamo o jednom jedinom kandidatu, to je ovaj gospodin Selesković kojeg zaista ne znam, uz dužno poštovanje, jer je jedina Bošnjakinja s ove liste gospođica ili gospođa Lejla Hajrulahović odustala. Stoga vas molim da uvažite ovu moju primjedbu i molim Kolegi da razmotri da li da djelimično poništi konkurs ili da se konkurs poništi u cjelosti. Hvala.
Zahvaljujem. Nenad Lalić rasprava, izvolite. 120
Uvažena predsjedavajuća, zamjenici, kolege poslanici, ministri i ostali prisutni, evo ja bi kratko pošto sam bio predsjedavajući Privremene komisije da pojasnim i da odgovorim kolegi, mislim da bi realno bilo rješenje ovdje se bira, ovdje Agencija za visoko obrazovanje i osiguranje kvaliteta ima 10 članova Upravnog odbora, od toga 5 članova treba da budu redovni profesori. Kako kome i kojoj grupi ističu mandati tako se i objavljuje konkurs, prvi konkurs je objavljen za tri kandidata, a sledeći konkurs već se objavljuje sada za 4, pa smo se dogovorili da se prijavi i mislim da je to najobjektivnije rješenje koje i već je, ja mislim da se Lamija i prijavila i predala dokumente, prispjelo je 25 kandidata, mi ćemo već u nekom narednom periodu zakazati termin, otvarati koverte i zakazati interviju. E toliko, hvala.
Zahvaljujem. Maja Gasal-Vražalica, rasprava.
Evo upravo smo se, zahvaljujem predsjedavajuća, upravo smo se dotakli reformske agende gdje tamo boldiranim pod navodnim znacima, kaže – nećemo, sa reformskom agendom ćemo početi da upošljavamo, imenujemo najbolje rangirane. Meni zaista nije jasno raspiše se konkurs i sada ako se neko izjašnjava kako se izjašnjava kao pripadnik iz reda ostalih, mada je to tako ružan naziv, iako ispunjava sve uslove zašto nije mogao biti ili bi ona ili on prvi na listi bez obzira na njegovo političko, nacionalno, etničko ili bilo koje drugo opredjeljenje, jer nas samim tim i Zakon o zabrani diskriminacije obavezuje o tome. Tako da meni apsolutno nije jasan zahtjev da se sada nešto ili obori ili ne obori, ko ispunjava uslove zašto nije u tom prvom konkursu bilo mogućnosti da se svi prijave i da budu adekvatno ocjenjivani na osnovu svojih kopetencija. Jer upravo evo sad smo i na ovu, na ovoj prethodnoj tačci pričali o kopetencijama kako bi sam Dom trebao da poštuje kopetencije, jezike, neki ne pričaju čak ni sva tri ova lokalna jezika BiH, kamo li neki strani jezik. Tako da ja više ne znam zaista šta ovaj Dom sam sebi je kontradiktoran. Hvala.
Hvala. Replika, Nermina Kapetanović.
Sarajlić prije mene bi htio, oprostite.
Gospodin Sarajlić. 121
Ja sam u uvodu, replika je gospođi Maji, dakle ja sam u uvodu kazao, ne ulazim uopće u kompetentnost kadrova, ali očito iz predloga Komisije, da se ipak vodi računa o nacionalnoj strukturi.
To zakon nalaže.
I naravno da će gospodin Selesković koji se izjašnjava kao Bošnjak, unaprijed sam kazao, ne znam njegove reference, ali nama je smanjena mogućnost izbora. Dakle, i Komisiji je bila smanjena mogućnost izbora odustankom gospođe ili gospođice Lejle Hajrulahović. Ja lično poznajem profesoricu Tanović, nije iz miljea političke opcije, ali mi smo na Klubu dogovorili jučer, da bi mi vrlo rado glasali za profesoricu Tanović, ali nismo u mogućnosti jer ostali će se birati na narednoj komisiji. Stoga bih molio dakle, da se u dijelu taj konkurs poništi ili u cjelosti. Hvala.
Zahvaljujem. Rasprava, Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Ja mislim da je ovdje najveći problem, radi se o visokom obrazovanju i najveći problem je što sva tri najviše rangirana kandidata, možete to utvrditi jednostavnom internetskom pretragom, imaju vrlo jake stranačke veze, ovaj, nije i bivše stranačke funkcije. Tako da nije nikakva tajna na koji način je ova rang lista poredana – na isti način na koji vladajuća većina to radi i po pitanju drugih imenovanja, tako da je to ovdje zaista najveći problem. Mi smo na to puno puta ranije ukazivali, puno puta smo ukazivali na potrebu da se ljudi biraju na osnovu njihovih kompetentnosti, a ne na osnovu stranačke pripadnosti. Međutim, to apsolutno nije slučaj ovdje, već evo sad opet kažem, jednostavnom internetskom pretragom, za sve troje ćete utvrditi vrlo jake stranačke konekcije i radi se naravno o strankama koje su trenutno dio vladajuće koalicije i nema apsolutno nikakvih tajni. Meni se čini da to niko ne pokušava ni sakriti, tako da ja ne znam je li sad sva ova priča o nacionalnom, samo ustvari maska da se ovdje imenuju stranački kadrove u Agenciju za visoko, Upravni odbor Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvaliteta. Jer onda nećemo nikada tako ni razviti visoko obrazovanje. Nedavno smo imali izvještaj o tome, najbolje rangirani univerzitet iz BiH u svijetu je na 2.700 i nekom mjestu. Znate koliko je to katastrofalno, kada to uporedite sa Zagrebom koji je na 400 i nekom mjestu, pa i to je loše, a kada 400 i neko mjesto uporedite sa 2.700 i nekim mjestom, to je katastrofalno. Pa niti ćemo razviti visoko obrazovanje, niti ćemo osigurati kvalitet. Tako da je meni, mislim ovo vrlo indikativno, kada počnu ove priče, prepucavanje između različitih članova vladajuće koalicije, o ko fol nacionalnim pitanjima a onda iduća tačka dnevnog reda imenuju se stranački kadrovi. I onda, sa apsolutnim pravom mogu dovesti 122 u pitanje zaista cilj takvih nacionalnih prepucavanja. To je predstava za narod, a onda niko ne primjeti da su ustvari izabrani stranački ljudi. Zahvaljujem.
Hvala. Replika, Nermina Kapetanović se javila prije. Pa ja se ispričavam, došlo je do promjene jer je ona ustupila gospodinu Sarajliću. Pa izvolite Nermina Kapetanović.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Ja sam omogučila predsjedniku Kluba da pojasni zašto je takav stav. Ja podržavam ovo što je kazao gospodin Arnaut i nekoliko kolega. Kao članica te iste Komisije u prošlom sazivu, znam način na koji su kandidirani i bodovani prošli put kandidati i to je jedan od razloga zašto mislim da je ovaj prijedlog za uvaženu profesoricu, gospođu Lamiju Tanović, sasvim korektan i uredu. Jedna sam od onih koji se zalažu da konačno znanje, struka, obrazovanje, uistinu kompetentnih ljudi dođu do izražaja, naročito u ovako važnim radnim tijelima, nadzornim odborima i nisam za to, da takve pozicije budu strogo sranački kontrolirane. Evo gospođa Lamija Tanović profesorica uvažena, profesor doktor, sa kojom ja uistinu privatno nemam nikakve konekcije, ima vrlo visoke reference i usuđujem se da kažem da to nije riječ baš o sva tri kandidata. Ima tu i kandidata koji imaju naučno nastavne titule i želim da kažem da ja svakog onog ko podržava, a to je vezano i za prošlu diskusiju, pa smo se suzdržali od diskusije, svi oni koji podržavaju i vladavinu, konačnu vladavinu obrazovanja, znanja stranih jezika, evropskih integracija i uopće dakle znanja iz osnovnih obrazovanja koja dolaze dakle, nemoguće je da osoba koja nema fakultetsko obrazovanje, vrlo visoko obrazovanje, a naročito akademsku karijeru, nemoguće je da ..... Mislim, dakle ja uistinu se zalažem za tako nešto. Upravo zbog toga mislim da ovaj prijedlog za uvaženu profesor doktor Lamiju Tanović, bi bio vrlo korektan i koliko se može djelimično promijeniti. Jedna od komisija kojom ja trenutno predsjedavam, koja tretira recimo slično neko radno tijelo, propisuje vrlo visoke standarde u kojima se traži i akadamesko obrazovanje, profesorsko obrazovanje i predavački staž recimo u trajanju od 10 godina na referentnim fakultetima. I to je naučno nastavno znanje i to treba poštovati. S te strane mislim da je prijedlog gospodina Sarajlića, s te strane korektan, a podržavam i diskusije mojih uvaženih kolega. Hvala.
Hvala. Replika, Hanka Vajzović. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Evo na stranu šta mislim o, mislim tri agencije koje pokrivaju obrazovanje na državnom nivou, a obrazovanje znamo da je svakako na kantonima, barem u Federaciji, ne mislim da su to agencije koje puno doprinose napretku. Htjela sam replicirati kolegi Arnautu, 123 pitanjem – što se iščuđava da su stranački? Pa molim vas, mi danas imamo Nezavisni odbor, pa su postavljeni sve stranački ludi. Pa kod nas je uvijek tako, da politika postavlja i još problem dodatno bude, ako se to zove nezavisnim tijelom ili već kako. Ono što u ovom smislu hoću još postaviti kao pitanje, ne znam, ako može neko odgovoriti. Evo iz Komisije. Da li je, a to je krupno političko pitanje, da li je u konkursu stajalo da neko ko se izjašnjava kao ostali, svakako ne može doći u obzir? Zašto se profesorica Tanović javila, ukoliko je imala upozorenje, da može biti izabrano samo troje ljudi iz tri konstitutivna naroda? Varamo građane, javljaju se, a unaprijed se zna da određena pozicija pripada Srbima, Bošnjacima, Hrvatima a onda se jave oni kojima neće pripasti. Ako je srpsko mjesto jave se i Bošnjaci i Hrvati i prikupljaju dokumenta, jave se naravno, unaprijed se zna da neće proći i tako redom, obrnuto. Interesuje me, da li takva upozorenja uz konkurse idu? To je jedno važno političko pitanje, a možda i rješenje u vezi s ovim što je zastupnik Sarajlić postavio. Hvala.
Hvala. Replika, Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja bih replicirao kolegi koji je bio član ove Komisije. Znate, ja se zalažem za kompetencije, ali evo na kraju krajeva i prihvatam realnost BiH kakva ona jeste. Dakle, od toga se ne može pobjeći. Ali, kada gledam ovu tabelu, pa ovo je smiješno. Molim vas, Srbin, Hrvatica, Bošnja, prvi, drugi, treći. Ja bih shvatio da je Srbin prvi, Bošnjak treći, ili Hrvatica treća a Bošnjak šesti. Pa kaže se jedan Srbin, jedan Hrvat, jedan Bošnjak. Ali gdje baš njih tri da budu prvi, drugi i treći? Mislim to je, to je nešto prosto nevjerovatno. Pa nemojte ovako da radite. Radite drugačije, radije ću prihvatiti istinu da mi se kaže - ne, biramo najbolje rangiranog Srbina, najbolje rangiranog Hrvata i najbolje rangiranog Bošnjaka, oni su prvi, treći i šesti. I uredu, ja ću to podržati. Ali ovako nešto, ovo zaista nema smisla. Evo to je samo, kako bih rekao jedan savjet Komisiji da ubuduće radi malo pametnije. Hvala.
Hvala. Zaim Backović, replika.
Zahvaljujem se gospođo predsjedavajuća. Na ovoj ovako regularnoj sjednici, hvala vam na uvodu gospođo Vajzović, vi ste mi dali šlagvord i ja evo moram tako reći u formi replike, vama repliciram. Najveća korupcija u ovoj državi je u obrazovanju i tačka. Na svom vlastitom primjeru – nakon završetka rata u 124 BiH, odnosno agresije, pošto mi je ostala samo odbrana magistarskog rada koji sam predao pred početak agresije, ovako mi je rečeno – daj da to brzo smlatimo i da dođeš za profesora, jer će ti otac koji je na tom fakultetu brzo u penziju. I vi danas ste upoznati s tim, pa i ovdje ovo što je gospodin govorio tu, trebate vidjeti kad je ko, šta je, gdje je ko i kako je, izuzimajući časno ime gospođe Tanović, izuzimajući, vrlo precizno, pošto je odlično poznajem, da profesori postaju četiri godine prije penzije, da doktoriraju dvije godine prije penzije i dobiju katedru. Ja ću vam sada toga nabrojati koliko hoćete. Koliko hoćete i po imenu i prezimenu. Da je na ekonomiji najmlađi profesor, kažem po stažu, ne po godinama, čovjek koji je postao profesor sa 58 godina. Čuli ste dobro šta sam rekao, sa 58 godina. Doktorirao sa 57 i ekspresno sve dobio. A u penziju će za šest godina. Teško nama sa nama. Teško nama. Ta je korupcija nešto što ubija ovu zemlju. To je korupcija koja će uništiti temelje ove zemlje. Dobijamo neobrazovane ljude, neupotrebljive ljude i ljude koji
Vrijeme. ZAIM
sami sa sobom ne znaju šta hoće i ne znaju da rade. To je problem. A vi u zdravstvu ste posebna priča. Nemojte oko toga da govorim.
Hvala. Replika, Damir Arnaut.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća.
Molim vas.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Ovaj, meni je drago što se ovdje
Gospodine Backoviću, nemojte na glas pričati. Izvolite.
Hvala. Meni je drago što se ovdje treba ustati kada se obraća, zato što svi trebaju ustati kada spominu ime profesorice Tanović i, baš najviše zbog toga smatram izuzetno neprimjerenim da SDA se sada nešto zalaže za profesoricu Tanović. Jer kada se birao rektor Sarajevskog univerziteta, zašto tada niste izabrali profesoricu Lamiju Tanović, nego ste izabrali Hasana Muratovića, a evo maloprije sam govorio o vrlo snažnim stranačkim vezama, a ne znam mogu li biti snažnije nego kada se tada birao rektor Sarajevskog univerziteta od 125 Hasana Muratovića i SDA, jesu li mogle biti snažnije te stranačke veze. Prema tome, ja ne znam koga pokušavate obmanuti time da vi sada se tu zalažete za profesoricu Tanović, kada niste podržali, odnosno opstruirali ste njen izbor za rektoricu Sarajevskog univerziteta. A što se tiče komentara gospođe Vajzović, pa ne išćuđavam se, apsolutno se ne išćuđavam. Konstatujem, političke realnosti koje nam nameće ova parlamentarna većina. Ali DF je govorio da će se preimenovanjima rukovoditi isključivo strukom, ali valjda i vas zakačile te političke realnosti, pa se prilagodili tim političkim realnostima. Ne znam štaje, ali u svakom slučaju ja se ne išćuđavam, shvatam te političke realnosti, shvatam da će one biti na snazi dok god je ovakva parlamentarna većina i to je nažalost razlog zbog čega je najbolje rangirani univerzitet u BiH na 2.700 i nekom mjestu. Sada vi to podijelite sa brojem zemalja, pa vidite, zemalja u svijetu, nekih 193, pa vidite koliko je to katastrofalno, znači koliko je univerziteta ispred nas iz čak manje reazvijenih zemalja. Zahvaljujem.
Hvala. Rasprava, Mensura Beganović. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Ja sam član Ad hoc komisije koja je birala, vrednovala i birala članove za Upravni odbor Agencije za visoko obrazovanje. Ono što bih htjela reći upravo i gospodinu Arnautu napomenuti, da upravo, da je kod tog biranja i vrednovanja, zaista rađena rang lista svih kandidata, gdje su najbolji, predstavnik, odnosno kandidat hrvatske nacionalnosti je predložen, najbolji kandidat srpske nacionalnosti i najbolji i jedini nažalost, kandidat iz bošnjačke nacionalnosti. U tom vrednovanju je daleko najviše vodila i jedina koja je po mojoj procjeni dobila 100 bodova, je bila profesorica Lamija Tanović, koju zaista izuzetno uvažavam, no ona je i na intervjuu naglasila da kao pripadnica koja se izjašnjava kao ostali, je sjvesna da ne može u ovom prvom izboru biti izabrana jer je i u konkursu pisalo jedan Bošnjak, jedan Srbin, jedan Hrvat, uz ostale kriterije da bude redovnih profesora dvoje, a jedan od ta tri odabrana ne mora biti redovni profesor. Dakle, to je nešto što je nažalost zakonom o Agenciji za visoko obrazovanje, kvalitet visokog obrazovanja definirano i mi nismo imali utjecaja na to. U ovom narednom konkursu kada ističu mandati za još četiri člana Upravnog odbora, biće mogućnost da se biraju još četiri člana i to je, mislim da je već i objavljen poziv za apliciranje, je data preliminarno prednost profesorici Tanović, koju smatramo izuzetno kvalitetnom i respektabilnom osobom sa referencama koje su bitne za rad ove Agencije i koja već sada radi kao članica, je angažirana kao članica Upravnog odbora Agencije. Tako da meni je zaista žao što u ovom momentu govorimo to na, svodimo to na osim nacionalnog i na politički aspekt, koga u ovom momentu DF čiji sam ja bila predstavnik u toj, član te Komisije, nije imala svoga kandidata, vjerovatno ni u ovom narednom možda ne bude imala, i zaista nisu vrednovani kao pripadnici partija, stranaka, nego kao ljudi po kompetencijama. Hvala lijepo. 126
Hvala. Ne vidim više prijavljenih. Zahvaljujem i zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 12. Ad. 12. Izbor zamjenika ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka u BiH, materijal Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja ravnatelja i zamjenika ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka u BiH, broj: 01,02-34-1-1050/15 od 23.07.2015. Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine za provođenje procedure imenovanja ravnatelja i zamjenika ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka u BiH je dana 23.07.2015.godine, dostavilo Izvješće o utvrđivanju prijedloga rang liste kandidata za izbor zamjenika ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka u BiH. Prijedlog rang liste je slijedeći: Ante Boras 94, Željka Markić-Sekulić 84, ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Primaknite mikorofon, ne čuju vas dovoljno, kažu da hoće da vas čuju malo glasnije.
Maja Gasal.
Otvaram raspravu.
Pišite odmah, Maja Gasal, predložite i vi ... naš prijedlog.
Predrag Kožul.
Predrag Kožul ...
Predrag Kožul
Maja Gasal.
Koji je vaš prijedlog? _______________(?) Aleksandra.
Aleksandra Pandurević.
Aleksandra Pandurović. Prijedlog Kolegija, napravićemo prijedlog, kasnije ćemo glasati. Ako nema više prijavljenih, zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 14. __________________(?) [[nije uključen mikrofon]] Izvinite ja sam se prijavila. 128 Nije ništa evidentirano. Ne, ništa nije bila niti replika, niti rasprava. Je li imate nešto važno da nam kažete a tiče se te točke? Hajde evo nema problema.
To je ova tačka za Nezavini odbor. Pošto se nije dobro čulo, onda zapravo sam htjela, bilo je nekih prijedloga, sugestija da se ovo povuče, budući da je i ministar Mektić povukao onaj svoj, ja ostajem pri tome da se formira Ad hoc komisija koja će, dakle ništa ne prejudiciram, nego ispitati rad Nezavisnog odbora sa akcentom, možda to dodajem, na sukobu interesa, budući da je vrlo upitna ta nezavisnost, kako se i zove Nezavisni odbor, nezavisnost, što se pokazalo je li i do sada i uopće njihov odnos prema zakonskim obavezama, prema Poslovniku njihovom i sve ostalo. Dakle, treba komisija samo ispitati njihov rad dosadašnji, podnijeti izvještaj nama i to je sve. Ne dolazi u pitanje procedura izbora direktora, kao razlog zbog kojeg je ministar Mektić povukao svoj zahtjev za smjenu predsjednika Krunića, ne dolazi u obzir, oni i dalje rade, dok komisija ne obavi svoj dio posla i ne uradi ono što joj bude ovdje naloženo. Hvala.
Hvala. Zaključili smo raspravu. Prije no što pređemo na točku 14. dnevnog reda, predlažem da se Dom izjasni o objedinjavanju rasprave o točkama 14. do 16. dnevnog reda, jer se radi o davanju suglasnosti na ratificiranje sporazuma. Stavljam ovaj prijedlog na glasovanje. Glasajte sad. 29 za, 1 protiv i 1 suzdržan. Entitetska većina ima. Znači prijedlog je usvojen, objedinili smo raspravu o ove dvije točke. Ad.14. do 16. Mišljenje nadležnog Povjerenstva za vanjske poslove ste dobili. Otvaram raspravu po točkama 14. do 16. Ne vidim prijavljenih. Zaključujem raspravu. I ovim smo iscrpili današnji dnevni red sjednice. Predlažem pauzu za glasovanje. Koliko smatrate da je potrebno? Petnaest do osam, može li? Znači u 19:45 ovdje, glasanje o dnevnom redu. Hanka je nešto željela, ja ne znam je li ovo greška? 129
Jesam. Ja sam htjela, sada sam ostala zbunjena, prošli put smo kada je predsjedavao uvaženi dopredsjedavajući Džaferović, mi smo donijeli odluku da ide ova Ad hoc komisija, ali smo zastali u momentu kada je trebalo imenovati članove. Da li je sada to trebalo ili ne?
Pa predložili smo već. Predložili smo.
A nisam, onda mi je prošlo.
Možemo li krenuti? Molim vas za malo pozornosti, prelazimo na glasanje. Prva točka dnevnog reda – Usvajanje Zapisnika 15. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Glasujmo o Zapisniku. Jesam shvatila ponavljanje ili je ok? Ponavljanje. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim vas malo obzira da budemo pažljivi da što manje ponavljamo glasanja. Glasujmo za Zapisnik, sad. 34 za, ništa protiv, ništa suzdržani, ima entitetska većina, znači sve. Usvojili smo Zapisnik sa 15. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Prelazimo na točku 3. – Prijedlog zakona o dopunama Zakona o prekršajima, predlagatelj: Vijeće ministara BiH. Glasujemo o Prijedlogu zakona sad, u prvom čitanju. 37 za, ništa protiv, ništa suzdržani. Konstatiram da je Prijedlog zakona o prekršajima u prvom čitanju usvojen. Idemo na točku 4. – Razmatranje usuglašene reformske agende u svezi s evropskim putem Bosne i Hercegovine, materijal Vijeća ministara BiH. Glasujemo o prijedlogu da se reformska agenda primi k znanju. Glasujmo sad. 34 za, nema protiv, nema suzdržanih, Traži li netko ponavljanje? 130 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Idemo u drugi krug odma.
Idemo u drugi krug glasanja. Glasujmo sad. 19 za, od toga 18 iz Federacije, znači 13 je protiv, 5 je suzdržanih. Iz Federacije je 18, jedan, znači nemamo dovoljan, 10 imamo, da tako je, iz Republike Srpske protiv, ali nije usvojen. Znači, konstatiram da prijedlog zaključka nije usvojen. Prelazimo na prijedlog zaključka zastupnika Senada Šepića koji glasi, znate već. Glasujmo sad. 22 za, 11 protiv, 4 suzdržana, nemamo dovoljnu entitetsku većinu iz entiteta Republika Srpska. Hoćemo odma usuglašavanje?
Ja sam za, da, da. 131
Ima li suglasnosti?
Ne, nema saglasnosti.
Nema suglasnosti. Konstatiram da nema suglasnosti. Prelazimo na drugi krug glasanja. Glasajmo sad. 23 za, protiv 12, 2 suzdržana. Znači, iz Federacije 22 za, 10 protiv iz Republike Srpske. Znači, ovaj prijedlog nije dobio potrebnu većinu, u drugom krugu, naravno. Idemo na prijedlog zaključka zastupnice Dušanke Majkić, koji glasi, znate već: Da se 30 dana dostavi informacija, da se upozna Parlament. Glasujmo sad. 26 za, 6 protiv, 5 suzdržanih. Ima entitetska većina dovoljna. Konstatiram da je ovaj zaključak prošao. Glasujemo o prijedlogu zaključka zastupnika Jasmina Emrića, znate kako glasi, dal' treba čitati? Glasujmo sad. 19 za, 13 protiv, 5 suzdržanih, znači nemamo iz RS-a dovoljno. Idemo na usaglašavanje.
Nema.
Idemo u drugi krug.
Nema, znači konstatiram da se nismo usuglasili. Idemo u drugi krug glasanja. Glasujmo sad. 18 za, 14 protiv, 10, nema dovoljan broj zastupnika, znači, protiv iz Federacije. Konstatiram, tako je, nije usvojen ovaj prijedlog zaključka u drugom krugu glasanja. Prelazimo na točku 5. – Izvješće o radu Povjerenstva za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije Parlamentarne skupštine BiH za 2014. godinu. Glasujmo o usvajanju Izvješća, sad. 132 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ponoviti je li? Ponavljamo glasanje, sad. ____________(?) Ima jedan prijedlog zaključka koji niste uzeli u obzir ....
Može.
Je li se slažete? Onda ćemo tako i u ovoj drugoj situaciji kad je u pitanju inicijativa. [[zajednička diskusija]] Pa onda idemo glasati prvo o zaključku gospodina Arnauta: Da se u Poglavlju 3. stavak 1. briše, a da se dosadašnji stavci 2, 3, 4. i 5. postaju stavci 1, 2, 3. i 4. Glasujmo sad. 33 za, nema ____________(?) Možete ponoviti, oprostite molim vas, ....
Ima Momčilo Novaković ....
Šta želite?
S obzirom da sam ja dao prijedlog koji mjenja u dijelu zaključak gospodina Šepića, dakle ja sam spreman da glasamo ako je zaključak promjenjen, jer ne vrijedi glasanje o mom zaključku ako se izjašnjavamo ranije o zaključku gospodina Šepića. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Glasamo za Šepićev zaključak
Prvo glasamo onda o zahtjevu, odnosno zaključka zastupnika Momčila
Ne, ne, glasamo o izmjenjenom zaključku gospodina Šepića.
A onda Vi prihvaćate da ne glasamo, znači on prihvaća
Pa ja prihvatam izmjenjeni zaključak, znači ono što je gospodin Šepić prihvatio.
Ovako, molim vas, Vi ste predložili da se zaključak Senada Šepića u sedmom redu iza riječi „u i BiH“ doda tekst „u skladu sa Ustavom“. Znači, Vi to prihvatate, to Vas pitam, znači o tome ne trebamo glasati, Vi to prihvaćate. Znači, sada glasamo o prijedlogu Senada Šepića koji je modificiran u skladu sa ovim, dobro sam razumjela. 135 Glasujmo sad. Sa 28 glasova za, 5 protiv, 3 suzdržana, uz dovoljnu entitesku većinu. Konstatiram da smo prihvatili modificirani prijedlog zaključka gospodina Senada Šepića, modificiranim sa prijedlogom zastupnika Momčila Novakovića. S tim smo iscrpili ove prijedloge zaključaka. Prelazimo na točku 8. – Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Bećirovića, podnesene na 13. sjednici Doma, održanoj 10.06.2015. godine, koja glasi: „Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, podnosim zastupničku inicijativu da u roku od 30 dana od dana usvajanja ove inicijative u dnevni red Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH bude uvrštena točka pod nazivom: Informacija Vijeća ministara BiH o posebnim paralelnim odnosima bosanskohercegovačkog entiteta Republika Srpska i Republike Srbije, s posebnim osvrtom na poštivanje suvereniteta i teritorijalnog integriteta Bosne i Hercegovine.“ Ovdje želim napomenuti da takođe kao maloprije imamo prijedlog zaključka Nikole Lovrinovića koji samo kaže: da se iz riječi „Srbije“ dodaju riječi „i Federacije BiH i Republike Hrvatske“. Da li da glasamo?
Ima intervencije, ima i zaključak komisije, glasamo o zaključku komisije.
Molim?
Ne.
Nema veze to,
Samo malo.
Ovo nije .... radi dobro, glasa se o inicijativi
Mi glasujemo o inicijativi, mi ne glasamo o mišljenjima samo da znate po Poslovniku. Samo prihvaćate li Vi kao podnositelj inicijative ovu, prijedlog da se glasa o ovom prijedlogu zaključka gospodina Nikole Lovrinovića koji bi na neki način modificirao?
/nije uključen mikrofon/
Ne prihvaćate, ni da glasamo. Dobro. Glasujemo prvo o inicijativi zastupnika 136 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Glasaćemo poslije, sada znate da ne prihvaća, ja sam maloprije rekla da prihvaćamo, da ćemo postupiti i u jednom i u drugom slučaju da prihvatimo _____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hvala gospođo predsjedavajuća. Mi danas glasamo o negativnom Izvještaju.
Ne.
Molim Vas, mi imamo negativan Izvještaj Komisije.
Nije, ne radi se o zakonu, glasamo o inicijativi, bez obzira na koje je mišljenje dostavljena.
Pa imamo stav Komisije.
Nema, nema, nije zakon ne radi se o zakonu. Molim vas glasamo o prijedlogu zaključka Nikole Lovrinovića. Glasujmo sad. Tako je, Nikole Lovrinovića. Sa 6 glasova za, 24 protiv, suzdržanih 7. Konstatiram da prijedlog zaključka nije dobio potrebnu većinu. 137 Glasamo o inicijativi zastupnika Denisa Bećirovića. Glasamo sad. 19 glasova za, 14 protiv, suzdržana 4, nema dovoljnu entitetsku većinu iz RS-a. Usuglašavanje. Znači konstatiram da se nismo usuglasili. Prelazimo na drugi krug glasanja. Glasajte sad. 10, 4 iz entiteta, znači protiv, nemamo dovoljan broj, znači od ukupno za 19, protiv 14, suzdržani 4, nemamo dovoljan broj protiv iz RS-a. Je li tako? Ima, iz Federacije.
Ima 2/3 iz RS-a pritiv i
Ima iz RS-a, ali nema iz Federacije. Konstatiram da u drugom krugu glasanja nije prošla inicijativa Denisa Bećirovića. Samo malo. Prelazimo na točku 9. – Razmatranje zastupničke inicijative Senada Šepića, podnesene na 14. sjednici Zastupničkog doma, održanoj 30.06.2015, koja glasi: „Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, podnosim zastupničku inicijativu koja glasi: „Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Kolegij Doma da u pripremi i utvrđivanju dnevnog reda svake redovite sjednice utvrdi obveznu točku dnevnog reda pod nazivom: Informacija o napretku u procesu ispunjavanja uvjeta BiH na evropskom putu. Predlažem da Kolegi Zastupničkog doma uvrsti ovu inicijativu kao točku dnevnog reda sljedeće sjednici Zastupničkog doma PSBiH.“ Glasujemo o usvajanju inicijative koja je modificirana na način: „da se informacija umjesto na svakoj sjednici razmatra na sjednici Doma svaka tri mjeseca. Je li uredu? Glasujmo sad. Sa 28 glasova za, 4 protiv, 4 suzdržana, uz dovoljnu entitetsku većinu. Konstatiram da je inicijativa Senada Šepića usvojena. Prelazimo na točku 10. – Prijedlog odluke o imenovanju članova Parlamentarne skupštine BiH u Parlamentarni odbor za stabilizaciju i pridruživanje između Parlamentarne skupštine BiH i Evropskog parlamenta, predlagatelj: Zajednički kolegij obaju domova Parlamentarne skupštine BiH. Glasujemo o usvajanju Prijedloga odluke u koji je predloženo da se za članove Parlamentarnog odbora imenuju: Nikola Lovrinović predsjedatelj, Ognjen Tadić prvi zamjenik, Nermina Kapetanović druga zamjenica, Halid Genjac član, Saša Magazinović član, Fehim Škaljić član, Aleksandra Pandurević članica, Milica Marković članica, Sifet Podžić član, Ljilja Zovko članica, Zdenka Džambas članica i Nebojša Radmanovi član. Dajem prijedlog na glasovanje. Glasujmo sad. Sa 28 glasova za, 9 protiv, ništa suzdržanih, uz dovoljnu entitesku većinu. Konstatiram da smo izabrali članove Parlamentarnog odbora u sastavu: Nikola Lovrinović predsjedatelj, Ognjen Tadić prvi zamjenik predsjedatelja, Nermina Kapetanović druga zamjenica predsjedatelja, Halid Genjac član, Saša Magazinović član, Fehim Škaljić član, Aleksandra Pandurević 138 članica, Milica Marković članica, Sifet Podžić član, Ljilja Zovko članica, Zdenka Džambas članica i Nebojša Radmanovi član. Ostali prijedlozi, pošto je ovaj prijedlog dobio potrebnu većinu se ne glasa. Prelazimo na točku 11. – Izbor tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvalitete, materijal Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure izbor tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvalitete. Glasujemo o paketu, o izboru tri člana Upravnog odbora prema rang-listi koju je dostavilo Privremeno zajedničko povjerenstvo u imenima: Vlado Simeunović, Mila Gadžić i Zoran Selesković. Glasujmo sad. Sa 1 glasom za, 33 protiv i 3 suzdržana. Konstatiram da nemamo opću većinu i da ova rang-lista nije usvojena. Da li, da vam kažem, samo malo, samo malo, molim vas, budući da je bilo u okviru rasprave, a da nitko nije predložio kako bi bili barem efikasni, evo bio bi moj prijedlog zaključka: Da zadužimo Povjerenstvo koje je imenovano od strane ovog Doma, da odmah krene u proceduru raspisivanja natječaja za pozicije koje su u skladu sa zakonom, sa isteklim mandatom. Je li može, je li prihvaćate taj prijedlog? Evo glasajmo sad o prijedlogu. Sa 20 glasova za, 10 protiv, suzdržanih 7, ima dovoljna entitetska većina. Konstatiram da ovaj je prijedlog, znači, usvojen, te se zadužuje Povjerenstvo da poništi, znači, natječaj i da provede ponovnu proceduru za izbor tri člana Agencije za razvoj visokog obrazovanja, osiguranja kvalitete u Agenciji za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvalitete. Prelazimo na točku 12. – Izbor zamjenika ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka u BiH, materijal Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja ravnatelja i zamjenika ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka u BiH. Glasujemo o izboru zamjenika ravnatelja Agencije prema redoslijedu na rang-listi koju je dostavilo Privremeno zajedničko povjerenstvo. Dakle, glasujemo o prvorangiranom kandidatu Anti Borasu koji je ujedno i prijedlog ovog Kolegija. Glasujmo sad. Sa 25 glasova za, 6 protiv, 2 suzdržana, uz dovoljnu entitetsku većinu. Konstatiram da smo izvršili izbor zamjenika ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka u BiH u osobi, gospodinu Anti Borasu. Prelazimo na točku 13. – Imenovanje tri člana iz Zastupničkog doma u Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za preispitivanje rada Neovisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH, predlagatelj: zastupnica Hanka 139 Vajzović. Glasujemo o imenovanju zastupnika: Maje Gasal-Vražalica, Predraga Kožula i Borislava Bojića. Dajem ovaj prijedlog na glasanje. Glasujmo sad. Sa 25 glasova za, 12 protiv, nema suzdržanih, uz dovoljnu entitetsku većinu. Konstatiram da smo imenovali Zajedničko povjerenstvo obaju domova za preispitivanje rada Neovisnog odbora iz Zastupničkog doma u osobama: Maja Gasal- Vražalica, Predrag Kožul i Borislav Bojić. Prelazimo na glasanje o prijedlogu, prvo idem sa prijedlogom da glasanje o točkama 14. do 16. se izjasnimo u paketu. Tko je za to, glasujmo sad. Sa 33 glasa za, 2 protiv, ništa suzdržani, uz dovoljnu entitetsku većinu. Konstatiram da smo se izjasnili pozitivno da se glasa zajedno u točkama od 14. do 16. u paketu. A sada dajem na glasanje davanje suglasnosti za ratificiranje materijala iz točke od 14. do 16. Glasujmo sad.
/nije uključen mirkofon/
Recite.
... sad, znači, evidentiran je glas Damira Bećirovića – za, čovjek nije tu, sad ja ne znam je li se to inače dešava ili [[zajednička diskusija]] Da, znači ovo mjesto ovdje koje je prazno.
Imamo ispis nije evidentirano mjesto, piše da nije prisutan. Molim vas pošto smo se, ovo se izjasnili. Sa 21 glas za, 2 protiv, bez glasova suzdržanih, uz dovoljnu entitetsku većinu. Konstatiram da smo dali suglasnost na ratificiranje materijala iz točaka od 14. do 16. Zaključujem 16. sjednicu Zastupničkog doma, napominjem da je naredna sjednica Doma planirana za 16. rujan 2015. godine. Hvala svima na suradnji i na konstruktivnom doprinosu. Sjednica završena u 20:29 sati.