Dame i gospodo, poštovani gosti, srdačno vas pozdravljam i otvaram 31. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Na današnju sjednicu pozvani su naši redovni gosti: predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH, evo, koje pozdravljam, Središnje izborno povjerenstvo, također, Izvozno-kreditna agencija BiH, Agencija za zaštitu osobnih podataka u Bosni i Hercegovini, Tužiteljstvo BiH, te predstavnici međunarodnih organizacija u Bosni i Hercegovini koji redovito prate rad našeg Doma. Evo, još jedanput svima lijepi pozdrav. Na današnjoj sjednici je nazočno 13 trenutno, ali bit će 14 izaslanika, svaki čas očekujemo da nam se gospodin Genjac priključi, dakle bit će 4 člana iz reda bošnjačkog naroda, 5 iz reda hrvatskog naroda i 5 iz reda srpskog naroda. Gospodin Fahrudin Radončić iz opravdanih razloga, danas nije u mogućnosti nazočiti sjednici. Kao što vam je naznačeno u pozivu za sjednicu, u skladu s člankom 155. Poslovnika, na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu izaslanicima će biti omogućeno postavljanje izaslaničkih pitanja u usmenom obliku. Podsjećam da su vam zajedno s pozivom za 31. sjednicu Doma naroda upućeni i dopisi u vezi s procedurom postavljanja izaslaničkih pitanja u usmenom obliku. Navedeni dopis, odnosno obavijest o mogućnosti postavljanja izaslaničkih pitanja u usmenom obliku na 31. sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH također je upućena predsjedatelju Vijeća ministara BiH i Generalnom tajništvu Vijeća ministara BiH. Sukladno članku 156. stavak (1) Poslovnika najavu za postavljanje izaslaničkih pitanja u usmenom obliku dostavili su: izaslanik Sredoje Nović za ministra civilnih poslova BiH, gospodina Adila Osmanovića; izaslanica Zdenka Džambas za ministra vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, gospodina Šarovića; izaslanik Dragutin Rodić za predsjedatelja Vijeća ministara BiH, gospodina Zvizdića; izaslanik Mario Karamatić za ministra vanjskih poslova BiH, gospodina Crnadka; izaslanik Martin Raguž za predsjedatelja Vijeća ministara BiH, gospodina Zvizdića; izaslanik Sead Kadić za predsjedatelja Vijeća ministara BiH, gospodina Zvizdića. Napominjem da su ove najave za postavljanje izaslaničkih pitanja bile upućene na 30. sjednici Doma, održanoj 30.06.2017., međutim zbog nedostatka predstavnika ministarstava kojima su pitanja upućena na tu sjednicu Doma ponovno smo ih uputili kako bi izaslanici mogli dobiti odgovor na 31. sjednici Doma. U skladu s člankom 156. stavak (2) Poslovnika ove najave dostavljene su predsjedatelju Vijeća ministara BiH i onome članu Vijeća ministara na koga se pitanje odnosi. Želim vas podsjetiti i na to da smo uputili obavijest Javnom radiotelevizijskom servisu Bosne i 2 Hercegovine radi osiguranja izravnog televizijskog prenosa ovog dijela sjednice, a u skladu s člankom 155. stavak (1) Poslovnika. Sada možemo započeti postavljanje usmenih izaslaničkih pitanja i davanja odgovora. Riječ dajem izaslaniku Sredoju Noviću. Gospodine Noviću izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi predsjedavajući i članovi Savjeta ministara, kolege, dame i gospodo. Moje pitanje je upućeno ministru civilnih poslova, odnosno Agenciji za idendifikaciona dokumenta – U kojoj fazi je izgradnja zgrade za smještaj Agencije za idendifikaciona dokumenta, evidenciju i razmjenu podataka BiH u Banja Luci? Da li se Savjet ministara izjasnio o aktu Agencije od 26.02. i 06.07.2015. o Prijedlogu odluke o izmjeni i dopuni Odluke o odobrenju projekta izgradnje objekta Agencije? Zašto nije raspisan novi postupak shodno Odluci Kancelarije za razmatranje žalbi BiH? I da li je tačna informacija da se želi odustati od izgradnje a kupiti nova zgrada u Banja Luci? Zašto postavljam ova pitanja? Mislim da je već postalo gotovo otrcano da se ovoliko dugo godina praktično nije pomjerilo sa mrtve tačke izgradnja zgrade u Banja Luci za identifikaciona dokumenta iako je svake godine Finansijskim planom bila predviđena sredstva u iznosu cca 20-22 miliona KM, što su, priznaćete, nemala sredstva. Samom Strategijom je razvoja Agencije bilo predviđeno da se ova Agencija uradi i 28. juna '15. Agencija je pokrenula postupak nabavke izbora najpovoljnijeg ponuđača za izvođenje radova, postupak za izbor Nadzornog organa i izbor projekt menadžera. 22. ... 2015. Agencija je donijela zaključak da se prekida postupak javne nabavke, koji je već bio gotovo završen, na izgradnji zgrade, što je, mora se priznati, potpuno suprotno Zakonu o javnim nabavkama. Da je to tačno ukazuje i Rješenje Ureda za razmatranje žalbi od 03.03.2016. kojim je žalba usvojena i predmet vraćen na ponovni postupak. Ured za reviziju daje u svom nalazu Godišnjeg izvještaja za 2015. godinu konstataciju da Agencija nije trebala prekinuti postupak jer to ne poznaje Zakon o javnim nabavkama. Šta je radila u međuvremenu Agencija? Ćuti sve do juna 2016., dakle punu godinu dana, kada zbog kupovine vremena formalno šalje informaciju Savjetu ministara koja, koliko znam, nije donedavno bila razmatrana. Šalje Uredu za reviziju na mišljenje o imovinsko pravnim pitanjima, što Ured odbija s obrazloženjem da ne želi učestvovati u konsultacijama, što je sasvim logično, jer to i nije njihov zakon, njihova nadležnost, i to bi morali valjda u Agenciji pravnici da znaju. Veoma je bitno, na tu informaciju Ministarstvo finansija daje Mišljenje da se postupak izgradnje objekta nastavi da ne bi prestala da važi građevinska dozvola koja, usput rečeno, ističe jedanaestog mjeseca 2017. godine. Na sve to Agencija ponovo ćuti i u osnovi ignoriše sve te stavove. Postavlja se pitanje, odnosno – zašto Agencija u junu tek 2017. godine prvo problematizira imovinu i pravni osnov te imovine jer ...
Možete li malo požuriti kolega Noviću, vrijeme nam ode?
vrlo je to bitno, uvaženi predsjedavajući, jer je Agencija dobila na 99 godina zemljište u Banja Luci koje smo svojedobno podijelili zajedno sa OSA-om, i oni kažu to je pravna nesigurnost. Pa jeste, stvarno 100 godina je baš pravna nesigurnost na našim prostorima ako bi se to gradilo. 3 I, da skratim dodatno, jer ću koristiti to da čujem odgovor, zatim kažu da ovaj projekat koji je do sada bio da to nisu potrebe Agencije i da je to vrijenost objekta precijenjena. Ok, postoje li o tome neki dokument, ko je dao da je to precijenjena vrijednost osim ako to nije samo usmeno onako da se konstatuje i paušalne ocjene. I na kraju, mislim da je izuzetno bitno, izuzetno bitno da mi dobijemo potpun odgovor i da počne konačno izgradnja tog objekta ili pak ako je odluka neka druga da znamo o čemu se radi.
Hvala gospodine Noviću. Čut ćemo odgovor. Ministar Osmanović. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, cijenjeni članovi ovog visokog Doma, predsjedavajući Vijeća ministara, kolegice i kolege ministri, cijenjeni gosti. Moram reći da sam iznenađen što je baš Sredoje Nović, moj kolega, postavio ova pitanja, obzirom da ste Vi gospodine Noviću osam godina bili na čelu Ministarstva civilnih poslova i vrlo dobro i precizno znate odgovor na svako postavljeno pitanje, kao što i znate propuste koje je uradilo kako Ministarstvo civilnih poslova u Vašem mandatu tako i Agencija za identifikacione dokumente. No, ja ću Vas podsjetiti, a javnost informisati o sljedećem. Tačno je da ste pokrenuli inicijativu da se u Banja Luci izgradi zgrada za smještaj Agencije za identifikacione dokumente, što je dobro, što pozdravljamo, ali je tačno da ste Vi i tadašnji direktor Siniša Macan uradili takvu projektnu dokumentaciju da je Agencija za identifikacione dokumente trebala da dobije zgradu od 9.000 m2 prostora, što i Vi i ja znamo da Agenciji IDDEEA-i ne treba toliki prostor. Njoj je dovoljno sasvim 4.000 m2 da u potpunosti može organizirati svoj rad. Kao što ste kazali cijena 9.000 m2 je 22.530.000 KM, što po našoj procjeni ne treba tolika investicija, nego to može biti upola manja investicija. Naravno, razmišljali smo da se u tu zgradu mogu smjestiti i druge državne institucije ali pozicija i položaj zgrade gdje ona treba da se gradi ona je daleko izvan centra Banja Luke i druge institucije državne ne bi se mogle tu smjestiti. Tender je raspisan u mandatu tadašnjeg direktora Siniše Macana, koji je vrlo brižljivo sa svojom komisijom uradio tendersku dokumentaciju i novom menadžmentu je preostalo jedino da otvori taj tender. I mene nije iznenadilo, a nikoga ne bi iznenadilo ko poznaje kretanje u Banja Luci, da je na tom tenderu pobijedila firma „Integral inženjering“ a.d. Banja Luka. Možda je to, na neki način, i odgovor zašto se gradi 9.000 m2, 50% više nego što treba Agenciji. Sreća pa su se drugi učesnici na tenderu žalili i, kao što ste kazali, Ured za razmatranje žalbi je poništio sve to, i kada je ušao detaljno razmatrati tendersku dokumentaciju vidio je da tu ima zaista velikih propusta, da ne kažem šta drugo. Drugo pitanje, da li se Savjet ministara BiH izjasnio o aktu od 26.02. i 06.07.2015. godine, ako ste već pokrenuli da se zgrada IDDEEA-e gradi u Banja Luci, što niko nema protiv toga, onda ste trebali da sa Vladom Republike Srpske obezbijedite da se i vlasništvo nad zemljištem prenese na Agenciju za identifikacione dokumente. Imali ste, imate jako dobru konekciju sa i aktuelnom i bivšom Vladom Republike Srpske i nema nikakvog razloga da Vlada Republike Srpske ne prenese vlasništvo na Agenciju za identifikacione dokumente koja treba da 4 gradi u Banja Luci na zemljištu jedan višemilionski, da kažemo, objekat. E, zbog toga smo mi danas u dilemi, i Ministarstvo civilnih poslova i Vijeće ministara, kako da, rekao bih, izvadimo ne vrelo, nego užareno kestenje iz vatre. Ne treba nam ovolika investicija, drugo kako graditi kad nije zemljište u vlasništvu Agencije. I treće što stekazali da i se razmišlja o negrađenju zgrade, mi smo svi da treba naći prostor Agenciji u Banja Luci, da li će biti gradnja ili će biti kupovina prostora o tome će Vijeće ministara da se odluči, ali se vodimo, prije svega, jednom, da kažemo, štednjom, jednom procjenom da dobijemo prostor za Agenciju koji će biti i funkcionalan i puno, puno jeftiniji. Hvala..
Hvala Vama ministre. Je li izaslanik Nović zadovoljan odgovorom? Izvolite gospodine Noviću.
Slušajte, mislim da u najmanju ruku treba biti korektan, gospodine ministre, pa ne pripisivati ministru civilnih poslova nešto što je u nadležnosti Agencije. I nemojte to više nikada raditi, jer ćete i Vi biti bivši, i Vi ćete otići sa tog mjesta, Agencija će ostati i raditi svoj posao. To ko je pravio dokumentaciju trebali ste pitati onog direktora kojeg ste postavili pa smijenili, trebali ste i njega to pitati. Drugo, Agencija je samostalno ponudila to, i da li je Savjet ministara prihvatio ili ne sad je to nešto drugo. Možete li Vi kao ministar civilnih poslova promijeniti nešto? Ne možete. I nemojte to pripisivati. Drugo, ako je, ako mislite da je to kriminal bio, meni je jasno mnoge rasprave koje se vode i na Savjetu ministara, pa se mi poneki prozivamo na ovo ili ono, imaju nadležni organi pa će oni to sve utvrditi fino da li su to sve bili kriminalci ili nisu. Ali nakon tri godine ja samo insistiram kod Vas zašto niste poništili to sve i rekli da se napravi novi projekat koji je 3.000, 2.000, mene uopšte to ne interesuje, i da se definitivno zgrada gradi. Možda je promašeno, možda ne treba 9 ili treba 9, ja to ne mogu reći Vama i neću da iza toga stojim, ali je korektno to uraditi. Mislim da to trebate da imate u vidu, a ne pripisivati sada nama od prije tri godine nešto. To za tri godine se moglo promijeniti, ja mislim da to nije nikakav bio problem, i sada mislim da Agencija može to da uradi, stručna služba kaže – ne treba 5.000 treba 1.000 i da se to riješi. Jer, zaključak sam vidio u informaciji koji predlaže da se formira, da Savjet ministara formira radnu grupu sa zadatkom da izvrši analizu opravdanosti rješavanja trajnog smještaja Agencije i organizacione jedinice u Banja Luci. Šta to onda znači taj zaključak, da li je to potrebno ili nije potrebno? Ja neću da ulazim u to, možda to Savjet ministara i hoće, uostalom njegova šta je nadležnost ... se radi, ali još jednom apelujem na vas sve koji danas sjedite u Savjetu ministara – učinite sve da počne konačno izgradnja tog objekta ili da se riješi pitanje smještaja, makar to bilo, jel će kupovina ili ne, to mene savršeno ne interesuje.
Hvala gospodine Noviću. Riječ dajem izaslanici Zdenki Džambas. Izvolite gospođo Džambas.
Lijep pozdrav kolegama izaslanicima. I zaista je lijepo vidjeti danas predstavnike Vijeća ministara u ovolikom broju za razliku od prošli puta kada ono nije bio nitko, pa vas pozdravljam. 5 Ja sam prošli puta imala pitanje, pa ga, evo, sad ću ponoviti, neću ga obrazlagati previše jer sam to radila i prošli puta, dakle radi se, pitanje je postavljeno gospodinu Šaroviću, ministru – Šta je sa Nacrtom zakona o nadzoru nad tržištem Bosne i Hercegovine koji je u tom Ministarstvu od 18.04.2012. godine, a radili su ga zajedno sa ekspertima iz Evropske unije? U taj Zakon kad bi se donio, dakle to bi bilo usklađivanje prema izvješću o napretku Bosne i Hercegovine, preuzela bi se Uredba EU broj 765/2008, omogućio bi se pregled robe na granici Bosne i Hercegovine, kao što to rade sve zemlje u okruženju, a ovako smo, po ovom kako ova Agencija mora da radi po postojećem zakonu, u situaciji da ja kao kupac prijavim da neka roba nije ispravna i onda da oni devet inspektora, koliko ima Federacija, samo devet, govorim o Federaciji, samo devet inspektora ukloni tu robu sa tržišta, tu ima dosta dječijih igračaka, dosta, ne znam, grijalica, tako neke zaštitne opreme i ostalog. Ali ono me kao ženu, kao majku posebno zabrinulo podatak da postoje te neke lutkice gdje djevojčice igrajući se sa takvim lutkicama imaju probleme sa respiratornim organima ali i poslije da ona zbog korištenja, izlučivanja te neke supstance neće moći biti ni majka. Prema tome, to nije nevažno. Ovim Zakonom bismo riješili, dakle, uvoz, pregled uvoza na samoj granici Bosne i Hercegovine, tako smo mi dobili informacije, i riješili sve ove probleme koje imamo ... nad robom koja je neprehrambena.
Hvala. Odgovor, uvaženi ministar Šarović. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Sve vas pozdravljam. Ovo ipak zahtijeva možda da jedan dio pročitam obzirom da se radi o zaista specifičnoj materiji i to je, rekao bih, jedan dio paket infrastrukture kvaliteta o kojoj posljednjih godina pričamo, a ovo konkretno o čemu govorite Vi radi se o evropskom novom paketu mjera iz 2008. godine koji obuhvata nekoliko najvažnijih, između ostalog nekoliko najvažnijih propisa. Odnosi se na Odluku o zajedničkom okviru za trgovanje proizvodima, Uredbi o zahtjevima za akreditaciju i tržišni nadzor kao i Uredbu o uzajamnom priznavanju. I sve ove odluke, odnosno uredbe imaju svoj specifični EU broj. Oblast infrastrukture kvaliteta je uređena na značajno drugačiji način nego što je to bilo i sada i drugačije nego što to tretira naš postojeći Zakon o nadzoru na tržištu, a ... izmjene u okviru EU novog paketa, odnosno novog zakonodavstva u ovoj oblasti se odnose na oblast preuzimanja tehničkog zakonodavstva, te novih načina ocjenjivanja usklađenosti kao važne oblasti, ali i prenošenje obaveze kontrole proizvoda sa granice na tržište i uvođenje, uvode se promjene u pogledu označavanja proizvoda, odnosno tzv. C-odluka(?). Mi iz Ministarstva napominjemo da podnošenje obaveze kontrole proizvoda sa granice na tržište, a ovdje se misli na zaista tehničke, industrijske proizvode, usvajanjem novog Zakona o nadzoru nad tržištem će imati refleksije na povećanje obima poslovanja carinika koji će u jednom dijelu preuzeti funkciju inspekcijskih organa na granici. Ovakvo rješenje su preuzele sve zemlje u regionu po evropskom principu i znači mi smo jedini koji u regionu, koji ovu oblast nismo uskladili sa ovim tzv. novim paketom. Kada se uzme u obzir postojeće zakonodavstvo u Bosni i Hercegovini, znači preuzimanje ovog novog paketa podrazumijevalo bi donošenje, ne samo ovog Zakona o kojem ste Vi govorili, nego i novog Zakona o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjenjivanje usklađenosti, novog Zakona o nadzoru nad tržištem i Odluka o imenovanju tijela za ocjenjivanje usklađenosti 6 kao i eventualne izmjene Zakona o akreditaciji. Znači ova prva dva zakona ne izmjene i dopune, obzirom da se radi o mnogo većem obimu izmjena, to bi zahtijevalo potpuno nove zakone, i u tom smislu mi smo, kao što ste i rekli, još 2012. godine pokrenuli određene aktivnosti. Mi kao Ministarstvo i nadležna Agencija za nadzor nad tržištem smo u tom smislu spremni, imamo podršku Evropske unije, ali, i to je ..., ono što je najvažnije nema političke saglasnosti za donošenje ovih novih propisa u Bosni i Hercegovini. Evo, toliko.
Hvala ministre. Je li izaslanica zadovoljna ponuđenim odgovorom?
Nisam zadovoljna ovom zaključnom rečenicom, ne od ministra, nego kako je išla. Međutim, zaista je ovo neuređenom, kao što ste i sami rekli je neuređeno, i često se stiče utisak kod nas građana Bosne i Hercegovine da smo mi neki poligon gdje dolazi roba koja ne može proći Evropsku uniju, da ne pričam o onom podatku o mesu koje u Evropskoj uniji jedu zamrznuto do šest mjeseci ljudi, do godinu dana životinje, a preko godinu dolazi u Bosnu i Hercegovinu. Mislim to je prestrašna činjenica ali je takva. Prema tome, ne znam kad će to biti, ali je zabrinjavajuća, zadnja Vaša rečenica je zabrinjavajuća.
Hvala. Riječ dajem izaslaniku Dragutinu Rodiću. Izvoite gospodine Rodić.
Poštovani predsjedavajući, poštovani predsjedavajući i članovi Savjeta ministara, koleginice i kolege delegati, dame i gospodo. Moje pitanje je upućeno Savjetu ministara BiH. Radna grupa za praćenje stanja i aktivnosti u vezi sa mogućom izgradnjom odlagališta radioaktivnog otpada na lokaciji Trgovska Gora opština Dvor, na 3. sjednici, održanoj 30. juna 2017. godine, usvojila je Informaciju o aktivnostima Radne grupe i dostavila je Savjetu ministara na dalje postupanje. Takođe na istoj sjednici su usvojeni određeni zaključci, između ostalog i zaključak broj 4 kojim je predloženo da se na zajedničkoj sjednici Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske, zakazanoj za početak jula 2017. godine, razmatra namjera zbrinjavanja radioaktivnog otpada, iskorištenih izvora i istrošenog nuklearnog otpada na lokaciji Trgovska Gora opština Dvor, te traži da lokacija Trgovska Gora se izuzme kao lokacija predviđena za odlaganje i skladištenje radioaktivnog otpada iz Prostornog plana Republike Hrvatske. Zajednička sjednica Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske je održana 7. jula 2017. godine. Kao što se moglo vidjeti na konferenciji za štampu je rečeno da su spomenuta i pitanja kao što je, između ostalog, i odlaganje nuklearnog otpada. Mene interesuje konkretno – Šta je rezultat razgovora Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske po ovom pitanju? I drugo moje pitanje se takođe odnosi na zajedničku sjednicu Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske, a tiče se novih graničnih prijelaza između Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Hrvatske, što je izuzetno dobro jer otvara mnoge 7 mogućnosti, a prije svega lakši protok roba i ljudi. Interesuje me na koje nove granične prijelaze se misli i da li je to pitanje konkretizovano? Hvala.
Hvala Vama. Odgovorit će predsjedatelj Vijeća ministara, gospodin Zvizdić. Izvolite.
Pozdravljam uvaženo predsjedništvo i uvažene delegate Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Što se tiče prvog pitanja uvaženog zastupnika, geneza dešavanja u vezi sa tom lokacijom je počela mnogo ranije, prije nego što je Bosna i Hercegovina prvi put reagovala po pitanju Trgovske Gore, dakle ta lokacija je predviđena Prostornim planom Hrvatske koji je definiran i javno i zvanično objavljen u Službenim novinama za period već do 2012. godine. I tada je bilo prvo vrijeme da se odmah reaguje kako se ne bi dalje nastavile bilo kakve aktivnosti na pripremi same lokacije. Nažalost tada, a od '09. do '12. je to bilo ugrađeno u Prostorni plan Hrvatske i već ove, već kako se zove, Sisačke županije, nije se reagovalo, reagovalo se dosta kasno. Ali i u ovome trenutku možemo reći da je to pravovremeno. Dakle, Vlada Hrvatske je upoznata sa Rezolucijom koju je usvojila, na prijedlog Radne grupe, Parlamentarna skupština BiH i vrlo jasno je rečeno da se snažno protivimo toj lokaciji koja bi služila za deponovanje ostataka nuklearnog otpada iz razloga koji su navedeni u samoj Rezoluciji. Dakle, mi ćemo kao Bosna i Hercegovina svakako iskoristiti sve instrumente koji nam stoje na raspolaganju, od, dakle, pristupa Espo Konvencije koja omogućava učešće u takvim procesima do, naravno, informiranja zemlje u kojoj nastaje nuklearni otpad, a to je, ne samo Hrvatska, nego i Slovenija. Tako da mislim da je Vlada Hrvatske i resorno ministarstvo i uvaženi premijer su potpuno jasno razumjeli razloge snažnog protivljenja Bosne i Hercegovine u vezi sa tom lokacijom. I, naravno, vrlo teško je sada unaprijed reći kako će se dalje razvijati ta situacija, ali očekujemo da, prije svega, to uradimo na bazi međusobnog razumijevanja uz pojačane aktivnosti svih nadležnih institucija, kao što smo, recimo uz pojačanu aktivnost Vijeća ministara, razriješili problem koji je nastao na entitetskom nivou u vezi sa mogućnošću pribavljanja nekretnina od strane građana Federacije na teritoriji Republike Hrvatske, pa smo to riješili na jedan brz, miran i efikasan način. Očekujem da ćemo i ovo na takav način riješiti. U svakom slučaju, naravno, mi ćemo se držati same Rezolucije, stavova onih institucija koje su za to bile nadležne, Radne grupe, i ako to ne bude moguće riješiti kroz međusobno razumijevanje na bazi struke i na bazi, naravno, standarda Evropske unije onda ćemo iskoristiti sve druge pravne instrumente da ne dođe do konačnog definiranja te lokacije na predviđenoj lokaciji Trgovske Gore. Što se tiče graničnih prijelaza, dakle, dogovorili smo se da, objasnili smo jasno potrebu zbog čega smatramo da određeni granični prijelazi moraju biti prekategorizirani, neki otvoreni za trgovinu, odnosno za promet robama, drugi za promet ljudima, jer zaista nema razloga, pogotovo u ljetnim mjesecima, kao što su prijelazi kod, recimo, Velike Kladuše da ljudi više sati čekaju na takvim prijelazima. I u tom smislu, evo, ja ću i pročitati, dogovor je, dakle, naravno, da se pogranični saobraćaj uspostavi na graničnom prijelazu Tržačka Raštela – Kordunski Ljeskovac. Tu je, naravno, Vlada Hrvatske iskazala veliku spremnost da urade sve što je potrebno s njihove strane, jer riječ je zaista o aktivnostima koje se moraju odvijati na teritoriji Republike Hrvatske, 8 ne na teritoriji Bosne i Hercegovine. Riječ je o asfaltiranju jednog puta od skoro 5 km, uspostavljanju prijelaza, sve je na teritoriji Republike Hrvatske. Mislim da će se to vrlo brzo dogoditi, a ostalo ćemo raditi u sklopu mješovite komisije, dakle to je otvaranje graničnog prijelaza Novi Grad – Dvor radi omogućavanja prometa i protoka roba. A što se tiče bržeg protoka ljudi granični prijelaz Orahov Do – Slano je već otvoren 14.06.2017. godine, granični prijelaz Duži – Imotica je otvoren 12.06.2017. godine i granični prijelaz Hadžin Potok – Bogovolja će biti otvoren 01.08.2017. godine. Tako da ćemo u tom smislu napraviti značajno unapređenje protoka i ljudi i roba na ovih pet ili šest graničnih prijelaza koji će u međuvremenu biti prekategorizirani i za saobraćaj i za protok ljudi i za protok roba između Bosne i Hercegovine i Hrvatske.
Hvala gospodine predsjedatelju. Je li izaslanik Rodić zadovoljan odgovorom?
Hvala predsjedavajućem. Pa, ja samo želim da kažem da sam ovo pitanje postavio kao član Radne grupe koja je radila svih ovih mjeseci i godina na ovom pitanju i drago mi je da je uspostavljen kontakt i bez obzira što mi znamo složenost i što znamo da u prethodnom periodu neke konvencije nisu bile ni ratifikovane, mislim da je dobro što smo svi zajednički se uključili i mislim da samo na takav način, poštujući Rezoluciju koju je usvojila ova parlamentarna skupština možemo da razriješima ovo pitanje. Prema tome ne tražim da mi se odgovori u pisanoj formi, sve je jasno. Hvala.
Hvala gospodine Rodiću. Riječ dajem izaslaniku Mariu Karamatiću. Izvolite gospodine Karamatiću.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa, evo, nakon prošle sjednice kad nije bio niko iz Vijeća ministara lijepo je ovako vidjeti Vijeće ministara u punom sazivu, skoro punom sazivu, skoro punom sazivu. Evo da podsjetim i Kolegij i svoje uvažene kolege, ima jedan ministar, ima ona pjesma jedna „Ima jedan svijet“, znači ima ima jedan ministar koji nikad, al' baš nikad nije došao na sjednicu ovog Doma i bilo bi stvarno interesantno viditi i ja i moje kolege koliko smo mu do sad izaslaničkih pitanja postavili, a on se nikad nije udostojio da se ovdje pojavi i da odgovori bilo kome od nas, to je jedan lijep znak poštovanja i vjerujem da ću ja to osobno znati cijeniti prilikom glasanja o Izvješću Vijeća ministara, kojeg je i on dio, je li tako. Danas šta sam ga mislio pitati mislim da je prilično bitna stvar, nime ne može mi odgovoriti zamjenik, pa očekujem na ovo moje pitanje da dobijem odgovor barem u pisanoj formi jer jednom sam to čak uspio. Naime, prošle godine je Ministarstvo vanjskih poslova raspisalo natječaj za prijem pripravnika 15 pripravnika je primilo, znači studenti su se javili na natječaj, bili su primljeni, međutim, malo je to smiješno, znači, Ministarstvo vanjskih poslova je, jedan od sukreatora i provodnika vanjske politike, međutin nisu tražili, niti je mogao biti primljen niti jedan profil 9 akademski koji se školuje na Fakultetu političkih nauka u Banja Luci, u Sarajevu ili na Filozofskom fakultetu Mostar. Znači, Ministarstvo vanjskih poslova sebi nije dalo mogućnost da primi one kadrove koji mu trebaju, koji su školovani za to. I tada je reagirala Asocijacija studenata Fakulteta političkih nauka iz Sarajeva, Studentska organizacija Fakulteta političkih nauka Banja Luka i Udruga „Hrvatski studentski politološki forum“ Mostar. Kako se radi o obrazovanim, mladim, pametnim kadrovima koji definitivno trebaju Ministarstvu vanjskih poslova oni su, za razliku od nas u ovom najvišem zakonodavnom tijelu, uspijeli doći do ministra Crnadka. Održali sastanak s njim prošle godine, na kojem je on im obećao da će to ispraviti, raspisati novi natječaj koji će reagirati na njihove primjedbe, da će biti moguće primiti u Ministarstvo vanjskih poslova i djeca koja su završila politologiju i da će to biti najkasnije do završetka prvog kvartala naredne godine, tj. 2017. Međutim, kao što ne znate, a ja ću vas sad naravno upoznati, prvi kvartal je prošao, natječaj nije raspisan i ja tražim u pisanom obliku da mi Ministarstvo vanjskih poslova Bosne i Hercegovine dostavi, sa potpisom ministra Crnadka, nadam se da će barem svratiti u Ministarstvo da stigne potpisati – Misli li on ispuniti ono što je obećao toj našoj djeci iz Banja Luke, iz Sarajeva i Mostara. I, pošto neću imati mogućnost reagirati kao odgovor na dobiveni odgovor, vidim da je ovdje predsjedatelj Vijeća ministara, gospodin Zvizdić, prije nekoliko mjeseci Vi niste bili nazočni na sjednici al' budući da se stvarno redovno odazivate, zatražio sam da dobijem u pismenoj formi odgovor – Koliko je do sada državnih službenika plaćeno od strane Bosne i Hercegovine i njegovi, njihovi magisteriji, doktorati, da dobijem njihova imena, koliko je utrošeno na edukaciju tih kadrova, koji očitu razlikuju se od svih par miliona građana Bosne i Hercegovine, jer su toliko sposobni da im država plaća daljnje usavršavanje? Napominjem uvaženi predsjedatelju Vijeća ministara da ja taj odgovor nisam dobio i da vidite u Vašem kabinetu jel' ga neko šušne u ladicu, ima se to običaja, kako sam čuo barem nisam vidio, ali čuo sam da ima običaj da nestane se negdje u putu. Hvala.
Hvala Vama gospodine Karamatiću. Riječ dajem izaslaniku Martinu Ragužu. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedatelju. Srdačan pozdrav svim nazočnim izaslanicima, članovima Vijeća ministara na čelu s predsjedateljom, medijima, gostima. Evo pridružujem se, ovaj, pozdravljam i ove činjenice da imamo kompletno Vijeće ministara jer su važna pitanja ovdje i mislim da Dom naroda ima jednu korektnu suradnju što se toga tiče, osim možda nekad na povjerenstvima, pa zbog objektivne slike ne možemo se uvijek tužiti da je izostanak članova Vijeća ministara razlog za naše zajedničko nedjelovanje po ovim pitanjima. Moje pitanje je upućeno predsjedatelju Vijeća ministara i glasi – Što za Bosnu i Hercegovinu znači kontinuirani nedostatak strateškog planiranja na razini Bosne i Hercegovine u sektoru energetike kad je objektivno jasno svima da su tu možda najveći potencijali za investicijski ciklus i za pokretanje ove zemlje, koja grčevito treba jednu pozitivnu poruku tog tipa? I drugo – Koje su izravne, a koje neizravne posljedice nepotpisivanja od strane Bosne i Hercegovine Ugovora o Transportnoj zajednici? 10 Javnosti je poznato, ovih dana smo vidjeli, da Bosna i Hercegovina jedina iz regije nije potpisala ovaj Sporazum, iako je od šest regionalnih projekata na Samitu u Trstu četiri čak bila određena za Bosnu i Hercegovinu ukupne vrijednosti preko 200 miliona i nešto eura, od toga preko 40 miliona grant sredstava. Dakle, tu je sad na snazi privremena suspenzija tih sredstava i mogućnost, dakle, da se ipak priključimo tome što objektivno nema alternative. Dakle, evo kratko obrazloženje, iako mislim da ono je suvišno skoro kad vidimo gdje se nalazimo. Znači, u ovom trenutku, gospodine predsjedatelju, meni je jasno da ste Vi u jednoj vrlo zahtjevnoj situaciji kao predsjedatelj Vijeća ministara. Čelnici stranaka parlamentarne većine sami kažu da ne postoji parlamentarna većina. Pitanje je ko politički stoji iza Vijeća ministara sad, i pitanje je, je li uopće moguće uspostaviti transparentu političku odgovornost onih kojima smo mi i narod dali glasove. Druga stvar, kad je u pitanju nepotpisivanje ovog Sporazuma o Transportnoj zajednici, vi imate istupe članova Vijeća ministara koji različito tumače kako se je glasovalo, je li ispoštovan poslovnik, zbunjuje se dodatno javnost, proizvode se dodatne tenzije umjesto da je sva energija upućena da ova zemlja zgrabi te prilike i ispruženu ruku koja joj se stalno nudi. I drugo, imamo činjenicu, dakle, da evo u Briselu ovih dana od najviših dužnosnika ove zemlje, citiram, oni sami kažu da je Bosna i Hercegovina na neki način izgubila kredibilitet i osramoćena. Znači, nešto moramo svi skupa poduzeti. Ovo se ne odnosi osobno na Vas, ja osobno i ovdje što sam to, ovaj, odgovorno govorim, uvjeren da ste potpuno posvećeni evropskom putu i u ovim složenim okolnostima da činite što možete, a i ovdje treba otvoriti određena pitanja, jer je šteta već ogromna. Hvala.
Hvala Vama gospodine Raguž. Predsjedatelj Vijeća ministara, gospodin Zvizdić. Izvolite.
Hvala najljepša na postavljenim pitanjima, vrlo kratko, taksativno i onako kroz jednu genezu i o jednom i o drugom. U vezi sa prvim pitanjem, potpuno je jasno da Bosna i Hercegovina imajući u vidu naše energetske potencijale zaista jeste lider u smislu energetskog sektora u samom regionu. Svakako treba još jednom podvući da naši hidroenergetski potencijali imaju takve kapacitete da nas stavljaju praktično na osmo mjesto u Evropi, da imamo više od 6 milijardi tona najkvalitetnijih rezervi uglja, da imamo vrlo kvalitetne potenicjale u oblasti obnovljive energije, vjetroelektrana, bioenergije, itd. Dakle, imamo zaista velike potencijale i još uvijek imamo, naravno, suficit u proizvodnji i izvozu električne energije, lideri smo u regionu, ali nažalost neki nivoi vlasti, neke institucije osim Vijeća ministara, koji je cijelo vrijeme generator tih pozitivnih dešavanja, se ponašaju kao da smo mi sami na čitavom svijetu. Dakle, institucije koje bi po automatizmu trebale da razumiju šta znače integracije, one se u principu ponašaju kao da je Bosna i Hercegovina sama na čitavoj planeti i da se sva energija planete proizvodi samo u Bosni i Hercegovini. Uopće ne razumiju šta znači regionalni energetski sistem, uopće ne razumiju šta znači integriranje u jednu energetsku mrežu Jugoistočne Evrope, Zapadnog Balkana i ukupne Evrope. I upravo zbog toga, naravno, imamo ovakve vrste usporavanja procesa na usvajanju strateških dokumenata koji nam onda omogućavaju da realiziramo obaveze iz Trećeg energetskog paketa, obaveze iz Četvrtog energetskog paketa, da 11 budemo zaista kredibilan partner ili možda čak najvažniji činilac Jugoistočne Evrope u Energetskoj zajednici Evropske unije. Vijeće ministara je i u ovoj, ovome segmentu, kao što smo uradili i prilikom izrade Okvirne transportne strategije kada smo obezbijedili novac i za Vijeće ministara i za entitetske vlade i uspjeli iskoordinirati sve procese da dođemo do strategije. Isto smo uradili i kada govorimo o energetskoj strategiji, opet smo obezbijedili novac za izradu strategije i na nivou Vijeća ministara i na nivou entiteta. I zasta ne postoji više nijedna prepreka da ta Strategija ne bude usvojena u nekom, evo da kažem, vrlo brzom, kondenzovanom vremenskom periodu, dakle više nikako ne govorimo o mjesecima sada već govorimo o sedmicama, pa možda i danima. Sa takvom strategijom prioritetima koji će odrediti, naravno, entiteti i Vijeće ministara u jednoj koordiniranoj akciji, mi ćemo se fokusirati na tri ključna cilja, to je dakle osiguranje kontinuiranoga, kontinuirane proizvodnje i snabdijevanja električnom energijom, postepeni prelazak, u skladu s evropskim standardima, na obnovljive izvore energije i, naravno, cjenovna pristupačnost i za građane i za privredu Bosne i Hercegovine jer je to baza i potencijal i ključni instrument ekonomskog razvoja. Dakle, u tom smislu procesi možda idu usporeno, ali idu u pravom smjeru i mi ćemo vrlo brzo doći i do okvirne energetske strategije koja će, naravno, uvažiti sve ono što će nam predložiti i jasno obrazložiti oni koji imaju zakonske i druge nadležnosti u toj oblasti osim Vijeća ministara BiH. Što se tiče Transportne zajednice, samo kratko geneza. Dakle, sam Sporazum je pokrenut, ne prije dvije sedmice, pokrenut je 2009. godine. Predsjedništvo BiH je 2010. godine usvojilo Osnove i smjernice za izradu sporazuma, Ugovora o Transportnoj zajednici i od tada do danas ustvari i sam sadržaj Ugovora i njegovi aneksi i protokoli, itd. nisu doživjeli neke značajnije izmjene, jer Smjernice su bile potpuno jasne, tretiraju se sve vrste prevoza – cestovni, plovni, željeznički, zračni, itd. I upravo zbog toga naš resorni ministar, gospodin Jusko je prije skoro četiri mjeseca i parafirao Ugovor o Transportnoj zajednici. To je, dakle, bilo vrijeme kada nemamo nikakve još uvijek konkretne primjedbe na ono što bi Bosna i Hercegovina trebala da traži da se ugradi u taj Ugovor, da bi, naravno, na praktično par dana prije odlučivanja o tome na Vijeću ministara dobili jedan stav iz Vlade Republike Srpske koji je glasio da ne treba pristupati tom Ugovoru dok Bosna i Hercegovina ne postane punopravna članica Evropske unije. Naravno, kad Bosna i Hercegovina postane punopravna članica Evropske unije, obzirom da će se to isto desiti i regionu, to znači da ne treba, tada neće ni biti potreban Ugovor o Transportnoj zajednici. Upravo zbog toga je došlo do maloga prolongiranja, ono naravno nije puno sada na neki drastičan način oborilo, evo da kažem, rejting Bosne i Hercegovine. Završiću gospodine predsjedavajući za 20 sekundi. Ja podsjećam na, prije toga održan, prije Trsta održan sastanak Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje sa gospođom Mogerini kada je jasno konstatiran impresivan napredak u 2016. godini, koja je bila najuspješnija evropska godina i puni kredibilitet bh institucija. Naravno, mjesto gdje će Bosna i Hercegovina staviti svoj potpis na Ugovor o Transportnoj zajednici i dalje čeka Bosnu i Hercegovinu. Ja sam sasvim siguran da ćemo mi to uraditi u najskorijem mogućem vremenu, dakle vrlo, vrlo brzo. Projekti su odobreni i to je najvažnije, od šest odobrenih projekata za Zapadni Balkan četiri je dobila Bosna i Hercegovina u vrijednosti 250 miliona eura od čega 41 miliona eura grant sredstava. Dakle, očekujem da svi pokažemo ozbiljnost obzirom na projekte koje smo dobili i uopće obzirom na status Bosne i Hercegovine Transportnoj zajednici i na važnost povezivanja regiona transportnom infrastrukturom kao ključnom bazom i podlogom za jačanje ekonomskih odnosa i ekonomski razvoj čitavog regiona, pa samim tim i Bosne i Hercegovine. 12
Hvala gospodine predsjedatelju. Je li izaslanik Raguž zadovoljan odgovorom?
Ma, suštinski jesam i evo želim se zahvaliti predsjedatelju Vijeća ministara, pogotovo, evo, što smo dobili informaciju da bi energetska strategija, da je to pitanje dana kad bi trebala biti valorizirana, a, evo, bez obzira što nije rekao rokove za Ugovor o Transpornoj zajednici i tu je naglašen optimizam da će to uskoro biti riješno. I, evo, želim jasno reći, dakle, da očekujem da će članovi Vijeća ministara i predsjedatelj Vijeća ministara kad na ovom Domu bude razmatrano Izvješće o radu Vijeća ministara slobodno i snažno progovoriti o ovim, objektivno, periodima kad se gubilo tempo i vrijeme i bez obzira što je '16. bila takva kao što ste Vi rekli, činjenica je da je '17. drugačija gospodine predsjedatelju. Nažalost, nažalost činjenica je da sad najveći evropski dužnosnici govore da nije realno, neki od njih, ni '18. da dobijemo status kandidata, a znamo šta je najavljivano za početak ove godine, a već je pola prošlo, da ćemo imati taj status kandidata To su pitanja, evo, koja zaslužuju da ih ovdje svi zajedno raspravimo, a pogotovo blokade, opstrukcije koje su evidentne na tom putu da se lociraju, ako nisu argumentirane, ako jesu i to treba onda pozdraviti, ako nisu da ih otklanjamo i da vratimo vjeru da ćemo ići zaista tim putem. Hvala još jednom.
Hvala Vama gospodine Raguž. Sad imamo jednu intervenciju, gospodin Karamatić. Šta ste htjeli gospodine Karamatiću? Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Samo mala ispravka pogrešnog navoda, uvaženi kolega Raguž je rekao da su svi iz Vijeća ministara prisutni.
A dobro čuli smo to.
Znači, nisu svi prisutni. Real je Real, pa ne igra bez desnog beka ili bez napadača, znači ako su svi – svi su, ako fali jedan – fali jedan. Hvala.
Hvala Vama gospodine Karamatiću.
nije uključen mikrofon 13
Hajde recite, hajde recite, mada nijedan ni drugi niste imali pravo, ali izvolite, hajde. Izvolite, recite, recite.
... [[nije uključen mikrofon]] moj stav je da je danas kompletno Vijeće ministara.
Hvala gospodine Raguž.
I gospodine Čolak, ja sam u pravu bez obzira ...
Hvala Vam, hvala Vam. Riječ dajem izaslaniku Seadu Kadiću. Izvolite gospodine Kadiću.
Gospodine predsjedavajući, dopredsjedavajući, gospodine predsjedavajući Vijeća ministara, ministri u Vijeću ministara, kolege i kolegice delegati, prisutni gosti. Ja imam jedno pitanje, ali volio bih možda da sam ovo pitanje postavio odmah poslije gospodina Raguža jer je ono po nekoj tematici slično, predsjedavajući je već neke odgovore na ova pitanja, koja je i gospodin Raguž postavio, dao, ali, evo, ja neću odustati od svoga pitanja. Naime, moje pitanje se odnosi isto tako na otprilike ovu sličnu problematiku, ali konkretnije na Samit zemalja Zapadnog Balkana održan u Trstu 12. jula u okviru, evo, aktivnosti oko Berlinskoga procesa, a radi se o slijedećem. – Šta se je ustvari tačno tamo dešavalo, da li su načinjene štete po državu i kolike su procjene tih šteta? Kako to da nama taj Sporazum nije dobar, a dobar je Srbiji, Makedoniji, Crnoj Gori, Sloveniji, Kosovu i Albaniji? Da li su ove i slične zajednice koje se organiziraju pod okriljem Evropske unije i dio Reformske agende, o kojoj je predsjedavajući govorio, i da li se vode još uvijek ove aktivnosti i kakve su šanse da se ovaj Sporazum o Transportnoj zajednici ipak potpiše? Razlog za postavljanje ovoga moga pitanja, moje lično mišljenje da su ovo vrlo bitne teme za ukupni napredak naše zemlje ka evropskom putu i da bi one trebale biti upravo tretirane ovdje u Domu naroda i Parlamentu skupštine, a ne da ih ja kao delegat čujem iz medija. Evo, to je moje pitanje.
Hvala, gospodine Kadiću. Izvolite gospodine predsjedatelju.
Hvala najljepša na postavljenom pitanju. Ako mi dozvolite uzeću samo jedan minut za jednu digresiju, da se osvrnem na ovo što je rekao gospodin Raguž. Dakle, sasvim je realno da Bosna i Hercegovina dobije kandidatski status u 2018. godini, mislim da građane Bosne i 14 Hercegovine bilo ko ne treba plašiti sa bilo kakvim drugim idejama. Mi razumijemo, naravno, potrebu da nas i iz Evropske unije na neki način pokušavaju, da pokušavaju ubrzati sve procese, ali, evo, vratimo se samo godinu unazad, tada su nam isto govorili da nije realno da podnesemo kandidaturu, pa da nije realno da ćemo dobiti, da će ta naša kandidatura i aplikacija biti prihvaćena jer nismo realizirali nijedan od tri uvjeta, nisu vjerovali da ćemo ih realizirati, pa ih je Bosna i Hercegovina vrlo kredibilno realizirala, pa je prihvaćena naša aplikacija, pa su onda rekli nije realno da dobijete Upitnik, pa smo dobili Upitnik, itd. Dakle, mi radimo vrlo ozbiljno na evropskim integracijama i procesi idu u pravom smijeru, možda ne onom brzinom kako bi, recimo, ja osobno htio, ali u svakom slučaju oni idu u pozitivnom pravcu. Što se tiče pitanja uvaženog zastupnika Kadića, dakle već sam djelimično odgovorio na to pitanje. Bosna i Hercegovina je trebala potpisati Ugovor o Transportnoj zajednici, bila je greška zašto to nije urađeno i oni koji su osporili potpisivanje Ugovora o Transportnoj zajednici ustvari nisu imali ni realne, niti argumentirane stavove i činjenice zbog čega je to urađeno, jer mi smo samo u sedam danam dobili tri različita mišljenja ispred Vlade Republike Srpske koja govore, naravno, o neutemeljenosti ... istinskih faktora ili istinskih razloga zbog čega je došla do protivljenja. Ali sasvim sam siguran, obzirom na značaj takvog dokumenta da će Bosna i Hercegovina to potpisati vrlo brzo, da ćemo svi biti maksimalno odgovorni i da ćemo konačno svi shvatiti da integracije u Evropsku uniju nisu švedski sto. Dakle, ne može jedina Bosna i Hercegovina dolaziti i uzimati samo onaj najljepši kolač koji joj se sviđa, a ostalo ne. Integracije znače integracije, integracije znače reforme koje su vrlo teške i vrlo bolne. Prema tome ako želimo integracije, a svi smo se opredijelili za integracije, koliko ja znam, na početku '15., onda moramo svi aktivno raditi na ispunjavanju uvjeta i zadataka na putu evropskih integracija. Ako uzmemo bilo koji primjer danas vidjećemo, dakle, da postoji selektivan pristup prema tome. Imali smo takav pristup prilikom usvajanja Zakona o akcizama, jel', naše akcize su 25 feninga, u Srbiji 98, u Hrvatskoj 101 fening. Dakle, po pet ili šest puta manje, a istovremeno imamo zahtjev o ubrzanju, značajnoj, dinamiziranju izgradnje cestovne infrastrukture. Prema tome, kreditne institucije, međunarodne finansijske institucije imaju, naravno, svoje uvjete, postoje naravno integracijski procesi koje Bosna i Hercegovina mora da ispuni i moramo biti vrlo ozbiljni u takvim procesima. Prema tome, načinjena je, naravno, šteta Bosni i Hercegovini nepotpisivanjem Ugovora o Transportnoj zajednici, ali na svu sreću nije načinjena nepopravljiva šteta. Šteta se može popraviti i mi ćemo to kao Vijeće ministara u saradnji sa entitetskim vladama zaista uraditi vrlo brzo. Ono što se sigurno neće dogoditi, a vidim da postoje takve tendencije, jeste namjera da mehanizam koordinacije predstavlja supstituciju i zamjenu za sve ustave i za sve zakone u ovoj državi. Dakle, mehanizam koordinacije nije zamjena za Ustav BiH, niti za ustave drugih nivoa vlasti, mehanizam koordinacije nije zamjena za zakone koji važe na nivou Bosne i Hercegovine ili na nivou drugih organa u Bosni i Hercegovini, drugih nivoa vlasti. Mehanizam koordinacije služi za procese kao što je recimo Upitnik i tu treba da se fokusiramo i koristimo mehanizam koordinacije. Prema tome razlozi koji su vanustavni i vaninstitucionalni, koji ne mogu biti prihvaćeni da državni ministar bude rotiran u državnim poslovima sa entitetskim ministrima još uvijek osporavaju stavljanje potpisa Bosne i Hercegovine na Ugovor o Transportnoj zajednici. Kada se konačno i ta činjenica otkloni u skladu sa Ustavom i zakonima Bosne i Hercegovine ili ministar Jusko ili ja, zavisi koga ćemo odrediti kao potpisnika, stavićemo svoj ugovor i postati dio Transportne zajednice. To znači integriranje, to znači nove investicije, to znači modernizaciju željezničkih pruga, cesta, plovnih puteva, to znači, dakle, nove fondove kojima će pristupiti Bosna i Hercegovina i mogućnost da brzo postanemo u smislu standarda i normativa dio Evropske unije. 15 I završavam sa još dvije rečenice. Činjenica da smo, neki potpuno jasno, ja sam hiljadu posto opredijeljen za Evropsku uniju, dakle ne sto posto, hiljadu posto, moj ukupan angažman je vezan za evropske i za NATO integracije do nivoa u kojem mi imamo konsenzus ili dogovor, a to je MAP. Međutim, postoje i oni koji su opredijeljeni deklarativno. Oni koji su opredijeljeni deklarativno nam onemogućavaju pristup IPARD fondovima. Dakle, poljoprivrednici u Bosni i Hercegovini, a posebno u Republici Srpskoj imaju ogromne probleme, izgubili smo zadnjih pet godina najmanje 150 miliona eura bespovratnih fondova zbog deklarativnog pristupa evropskim integracijama. Ista stvar se dešava u energetskom sektoru. Mi ne želimo da postanemo dio ukupne regionalne energetske mreže, a naravno želimo da povlačimo fondove. To ne možem, morate biti dio integracijskih procesa da povlačite fondove I ista stvar se dešava u saobrćaju. Dakle, mi želimo da poreski obaveznici Evropske unije daju grant sredstva i oni su dali 46 miliona eura za puteve u Bosni i Hercegovini, istovremeno ne želimo da mi vršimo izmjene Zakona o akcizama kako bi sami napravili kontribuciju cestovne izgradnje u Bosni i Hercegovini. Ovdje u Bosni i Hercegovini je ključno pitanje – jesmo li za evropske integracije? Ako jesmo to su integrativni i teški procesi, reforme, modernizacija, digitalizacija, itd., a ako smo samo deklerativno opredijeljeni, onda, naravno, to oni koji osporavaju procese trebaju konačno, konačno da kažu da građani onda znaju ko ustvari snosi odgovornost zbog usporavanja procesa na evropskom putu. Ja i dalje odgovorno tvrdim da je Vijeće ministar ključni generator evropskih procesa i pozitivnih procesa u Bosni i Hercegovini i mi ćemo do kraja našeg mandata ostati, ostati na tom pravcu i dalje se zalagati za evropske integracije Bosne i Hercegovine.
Hvala gospodine predsjedatelju. Je li izaslanik zadovoljan ponuđenim odgovorom?
Gospodine predsjedavajući, jesam zadovoljan datim odgovorom gospodina predsjedavajućega. I još bi kazao da je moje lično mišljenje da ovo Vijeće ministara na čelu sa gospodinom Zvizdićem zbilja stoji ovako kako je on prezentirao. Ako se samo sjetimo, evo, nedavnih posjeta i održavanja zajedničke sjednice vlade, odnosno sa Republikom Srbijom, Crnom Gorom, smatram da je ovo Vijeće ministara dosta i tu, evo da kažem, otvorilo vrata prema tim našim susjedima jel', to tako i mora, drukčije se ne može. I ja apsolutno stojim iza svega ovoga što je ovdje kazano i pozvao bi nas sve da budemo odgovorni za ono što ovdje potpisujemo, dogovaramo, jel' smo svi kazali, sve političke stranke, da želimo put u Evropsku uniju, ali jednostavno i, ovaj, to se mora sa vrćim žrtvama, većim angažmanom nas svih. I jedna na kraju samo rečenica, sasvim je jednostavna stvar, ovi naši mladi, evo često smo sad svjedoci tih tema, odlaze vani, oni ne odlaze nigdje drugo nego u zemlje Evropske unije.
Hvala gospodine Kadiću. Izaslanica Ljilja Zovko uputila je izaslaničko pitanje u pismenom obliku Vijeću ministara BiH i Tužiteljstvu BiH, koje im je dostavljeno u skladu s člankom 158. stavak (1) i (2) Poslovnika Doma naroda. Ima li potrebe bilo što? Nema. Hvala. 16 Sad ćemo preći na dnevni red današnje sjednice, pošto smo iscrpili pitanja i odgovore na izaslanička pitanja. Za 31. sjednicu predlažem sljedeći: Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 30. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 2. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s člankom 124. Poslovnika Doma naroda – predlagatelji izaslanici: Ljilja Zovko, Bariša Čolak, Zdenka Džambas, Martin Raguž i Mario Karamatić, zakon broj: 02-02-1-1133/17, od 28.04.2017.; 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnom i međuentitetskom cestovnom prijevozu (drugo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2509/16, od 28.09.2016. i 25.01.2017.; 4. Prijedlog zakona o parlamentarnom nadzoru (prvo čitanje) – predlagatelj: Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za pripremu i upućivanje u parlamentarnu proceduru Prijedloga zakona o parlamentarnom nadzoru, zakon broj: 01,02-02-1-1348/17, od 26.05.2017.; 5. Izvješće o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije BiH 2016. godinu, broj: 01,02-50-19-946/17, od 05.04.2017.; 6. Izvješće o radu Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za pripremu i upućivanje u parlamentarnu proceduru Prijedloga zakona o parlamentarnom nadzoru, dostavljeno od Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za pripremu i upućivanje u parlamentarnu proceduru Prijedloga zakona o parlamentarnom nadzoru, broj: 01,02- 50-14-1131-5/17, od 31.05.2017.; 7. Godišnje konsolidirano izvješće unutarnje revizije za 2016. – podnositelj: Ministarstvo financija i trezora BiH, broj: 01,02-16-1-1110/17, od 26.04.2017.; 8. Konsolidirano izvješće o sustavu financijskog upravljanja i kontrole za 2016. godinu – podnositelj: Ministarstvo financija i trezora BiH, broj: 01,02-16-1-1110-2/17, od 26.04.2017.; 9. Izvješće o provedbi zakona iz nadležnosti Središnjeg izbornog povjerenstva BiH u 2016. godini, dostavljeno od Središnjeg izbornog povjerenstva BiH, broj: 01,02-50- 19-1215/17, od 12.05.2017.; 10. Izvješće o zaštiti osobnih podataka u Bosni i Hercegovini za 2016. godinu – podnositelj: Agencija za zaštitu osobnih podataka u BiH, broj: 01,02-04-1227/17, od 12.05.2017.; 11. Izmjena i dopuna Godišnjeg plana obuke i vježbi pripadnika Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u inozemstvu za 2017., materijal Ministarstva obrane BiH, broj: 03/1- 03-1362/17, od 29.05.2017.; 12. Informacija o radu Tužiteljstva Bosne i Hercegovine za 2016. godinu, broj: 02-09- 1421/17, od 06.06.2017.; 13. Informacija o stanju javne zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 31.12.2016., materijal Vijeća ministara BiH, broj: 01,02-16-1-1382/17, od 31.05.2017.; 14. Program razvoja sustava zaštite i spašavanja na razini institucija i tijela Bosne i Hercegovine, materijal Ministarstva sigurnosti BiH, broj: 02-04-1049/17, od 25.05.2017.; 15. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja člana Ureda za razmatranje žalbi, broj: 01,02-50-14-1450/17, od 09.06.2017.; 17 16. Izvješće o utvrđivanju prijedloga kandidata za imenovanje jednog člana Neovisnog odbora kao neovisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine iz srpskog naroda, materijal Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja jednog člana Neovisnog odbora kao neovisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine iz srpskog naroda, broj: 01,02-34-1-1590/17, od 30.06.2017.; 17. Izvješće o utvrđivanju prijedloga kandidata za imenovanje jednog člana Neovisnog odbora kao neovisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine iz srpskog naroda, materijal Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja jednog člana Neovisnog odbora kao neovisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine iz srpskog naroda, broj: 01,02-50-14-388-4,3a/17, od 09.06.2017., 18. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o statusu i funkcioniranju Međunarodne komisije za nestale osobe, broj: 01,02-05-2-1055/17, od 20.04.2017.; 19. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o suradnji između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Crne Gore u procesu pristupanja Europskoj uniji, broj: 01,02-05-2-1353/17, od 26.05.2017.; 20. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Ugovora o financiranju (Bolnice u RS-u – B) između Bosne i Hercegovine i Republike Srpske i Europske investicijske banke, broj: 01,02-05-2-1363/17, od 29.05.2017.; 21. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Poljske o vojnoj suradnji, broj: 01,02-05-2-1431/17, od 07.06.2017. Ovo je usuglašeni denvni red Kolegija Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Javlja li se netko za riječ, eventualno za izmjenu ili dopunu dnevnog reda? Nema prijavljenih kandidata. Znači, ako nema prijedloga za izmjenu i dopunu dnevni red je usvojen i o njemu se ne glasuje u skladu s člankom 60. Poslovnika Doma naroda. Prelazimo na točku jedna, to je, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 30. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ povodom prve točke dnevnog reda? Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Glasujemo o Zapisniku 30. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Pripremite se za glasovanje. Možete glasovati. Od nazočnih 14 – za je bilo 13, protiv nije bilo, suzdržan je bio 1. Iz Federacije BiH – 9 za, bez glasova protiv i suzdržanih, iz Republike Srpske – 4 za, nitko protiv, sa 1 suzdržanim glasom. Postoji opća većina, postoji i entiteska većina. Konstatiram da je usvojen Zapisnik 30. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Prelazimo na drugu točku dnevnog reda, to je, 18 Ad. 2. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s člankom 124. Poslovnika Doma naroda – predlagatelji izaslanici: Ljilja Zovko, Bariša Čolak, Zdenka Džambas, Martin Raguž i Mario Karamatić, zakon broj: 02-02-1-1133/17, od 28.04.2017.
Pa, nisam baš mislila prva po ovoj točci, međutim na kraju svog izlaganja maloprije predsjedavajući Vijeća ministara kaže da je tisuću posto za Evropsku uniju i za sve zakone, reforme i sve ostalo vezano za Evropsku uniju. Sad ja kažem za sebe, a sigurno sam i za kolege 19 iz Kluba Hrvata, da smo i mi tisuću posto za Evropsku uniju i da se ispoštuju svi mogući zakoni koji dolaze iz Evropske unije nebi li mi krenuli naprijed. Prije dva mjeseca, jesu li dva mjeseca, da, 04.05. pokrenut je vitalni nacionalni interes iz Kluba bošnjaka protiv Prijedloga kojeg smo mi kao predstavnici hrvatskog naroda predložili ispred HNS-a, Hrvatskog narodnog sabora, predstavnika svih, većine hrvatskih stranaka koji čine HNS kao svi izabrani, a svi su tamo koji sjede u Hrvatskom narodnom saboru izabrani voljom naroda, bilo da su od vijećnika pa do državnih zastupnika. Međutim, posljedice ovog podizanja vitalnog nacionalnog interesa, nisam ja potpuno ubijeđena da moje kolege iz Doma naroda su iskusni političari i znali su unaprijed da ovo nije nikako, niti može da bude, kršenje vitalnog nacionalnog, ugrožavanje vitalnog nacionalog interesa bilo kog naroda, ali se stekla slika u javnosti, jer kad imate medije onda imate sve. Mi znamo da Hrvati nemaju medije, tako da mi potpisnici ovog Zakona nismo imali priliku pojasniti Zakon, jer je, naravno, rasprava odmah prekinuta čim je, po Poslovniku, čim je podignut vitalni nacionalni interes. I onda se o ovom našem Zakonu pričalo onako kako se to, ili namjerno ili nenamjerno, htjelo. Posljedice su strašne, posljedice idu tako daleko da je mržnja nastala, ako pratimo portale, a pratimo, mržnja prema ovom hrvatskom narodu. Jer sve što odavde dođe, sve što mi predlažemo vrlo brzo pređe u priču o udruženom zločinačkom poduhvatu, o, kako ono kažu, taj ..., pa onda kažemo nekakav, nisam do sada ni znala, evo, neki dan sam čula od ministra da postoji nešto za dom spremni, nemam pojma. Znači, jedna nakarada, jedna mržnja prema jednom narodu. Danas sam se pitala je li to namjerno ili je to slučajno. Zaista bi urednici ovih televizija trebali da pitaju te goste koje dovedu, a to nismo mi, te goste koje dovedu da li su pročitali Zakon. E sad, opet kažem, ne znam je li to namjerno ili nenamjerno, jer oni koji pričaju o tom Zakonu djeluju stvarno da ga nisu pročitali. Ono što mi čujemo iznenadim se, znam šta smo uputili, znam šta smo potpisali. Možda bi najbolji primjer bilo da kažem, evo neki dan kad je Ustavni sud donio ove odluke koje je donio, svi smo tijekom dana iščekivali te odluke, i na jednom od portala, čitanom portalu sa mogućnošću da se reagira, prva je bila da je Ustavni sud donio Odluku, obavijest, da se odbacuje apelacija iz Republike Srpske da Dan državnosti ..., itd., to je bila prva, druga posebna vijest je onda išla da ovaj Zakon nije narušio vitalni nacionalni interes Bošnjaka, i onda se pričekalo neko vrijeme i kreće, kreću reakcije naših političara. I sad ide u istom tom portalu, piše – gospodin Izetbegović pohvalio, ili kako već, Odluku Ustavnog suda. Dolje u komentarima su napadi, kakvi su već mogli da budu, ali od tog naroda, od istog naroda – opet si dao Čoviću, opet si, ne znam. Dakle, kad otvorite to pročitaćete da je on pohvalio samo ovu prvu Odluku iz Republike Srpske, nije druge komentirao uopšte. Hoću reći nije čitano, ljudi su reagirali na naslov, reagirali su naopako, onako kako to stvarno nije. Tako se reagiralo i o ovom našem Zakonu. Javljaju se, ja sam predstavnik, ja sam ovdje predstavnica hrvatskog naroda ali sam iz Središnje Bosne, i tu sad veoma veliku medijsku pozornost dobija jedna stranka koja ima hrvatski predznak, kaže da je poguban ovaj Zakon za nas iz Središnje Bosne, Hrvate iz Središnje Bosne. I sad se čovjek stvarno pita odakle, eto tako, to je taj nepročitani Zakon ili namjerno ne znam. Ako će u izboru za člana Predsjedništva u isto vrijeme glasati, mislim brojati se glasovi grupe ..., znači i Grad Mostar i Stolac, Travnik, Vitez, Jajce, Kiseljak, Novi Travnik, Busovača, Gornji Vakuf-Uskoplje, Fojnica, Odžak, Žepče, Vareš, Glamoč, Drvar, Bosansko Grahovo, Bosanski Petrovac, Distrikt Brčko, po čemu je ovo nešto što se veže i što čini treći entitet? Po čemu, ako se pogleda na karti razbacano na sve strane? Ako se mislilo na to, znači, ..., a ako se misli na to da, šta je sa izborom u Dom naroda iz Središnje Bosne, po prijedlogu koji sad mi dajemo, do sada su bila tri, po ovom novom bila bi četiri zastupnika, četiri delegata u Domu naroda iz Središnje Bosne i činili bi gotovo četvrtinu. Šta je pogubno vi nemate pojma, ali se 20 toliko prostora da, da se onda širi ta priča o tome šta mi to hoćemo, da se spominje samo jedna stranka, samo jedan predsjednik i da se onda nagrdi kako se to već može. Žao mi je što je došlo do ovoga, jedna zaista velika mržnja prema ovom narodu, prema mom narodu, bez potrebe. Tamo se dovede nekog Hrvata, ja uopće ne govorim koliki je ko Hrvat apsolutno, ali je to pet- šest ljudi koji se stalno mijenjaju. Ja pretpostavljam da na svim televizijama oni mogu tražiti topli obrok jer su oni stalno tamo. Oni stalno reagiraju i to na način kako to nekom odgovara. Zaista bi bilo dobro da se javne, ovi naši servisi pozovu one koji predlažu zakon, pa da oni imaju mogućnost da ga obrazlože, a ne kad ti drugi onda reagiraju, ali oči u oči. Ovo, ovaj način je zaista bila jedna tiranija prema ovom narodu dva mjeseca, prema, o mom narodu preko ovog Zakona koji, evo, na kraju, ja neću ništa drugo nego samo ovo zadnje pročitati iz Ustavnog suda kad kaže – najzad da li ponuđeno rješenje o raspodjeli mandata pokreće pitanje usklađenosti s Ustavom Federacije BiH, a što podnosioci izjave, to mi, sugeriraju, ukazujući na konkretne odredbe Ustava Federacije, ne može se povezivati s pitanjem eventualne destruktivnosti po vitalnom nacionalnom interesu jer su to dva različita pojma. Zato tvrdim da moje kolege sa velikim iskustvom su to vrlo dobro znale, ali, evo, iskorišteno je onako kako je iskorišteno. Ovo sam samo reagirala prva zato što je rekao predsjedavajući da je tisuću posto, evo i ja sam tisuću posto9 za Evropsku uniju, a Evropska unija je donijela rezolucije koje bi trebali ispoštovati, a na koje se isto ovako loše reagira samo zato što je od preko 300 tih tamo zastupnika u njihovom Parlamentu postoji onih šest Hrvata i oni su ti što su problematični i zbog njih, eto, ne treba tu rezoluciju Evropske unije ni prihvatiti. Hvala.
Hvala Vama gospođo Džambas. Gospođa Ljilja Zovko. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedatelju. Lijepi pozdrav svim nazočnim. Meni je žao što nam se u Domu naroda sve ovo dogodilo. Dom naroda je institucija koja štiti Bosnu i Hercegovinu i Ustav BiH i mislili smo da upravo u Domu naroda ćemo jedni druge shvatiti. I mi trebamo s ove razine širiti to jedinstvo, skladnost i prepoznavanje tih naših međusobnih interesa, pogotovo kada neko daje izjave kao što je izjava da je nevladina organizacija tamo nekih nepoznatih ljudi HNS, a HNS je, znači, institucija u kojoj su svi izabrani predstavnici hrvatskog naroda, ma gdje bili, ma kojeg jednog jedinog vijećnika imali. I automatski ako u Domu naroda mi šutimo na takve izjave i takve ljude pozivamo u medije i, naravno, predstavljamo da su oni ti neki profil Hrvata kakvi trebaju živjeti u Bosni i Hercegovini. Ko god to radi radi protiv Bosne i Hercegovine. Meni je žao što niko ni u jednom tisku, ni u jednom mediju nije tražio od nas da mi obrazložimo kako to mi pravimo podjele. Tako mi je teško bilo čitati sve intervjue, sve komentare koji govore da naš Prijedlog Izbornog zakona je nova podjela. I sad, evo, kao Klub Hrvata ćemo napraviti analizu svih komentara i svih nastupa, i svih izjava šta je ko nakon naše, nakon ovoga potezanja vitalnog nacionalnog interesa, šta se dogodilo i kakvi su efekti tih, kakve su posljedice. Posljedice su katastrofalne. Znači, kako ćete vi sad ljudima objasniti danas kad ovaj Zakon prođe ili ne prođe, ili sutra kad trebate među ljude doći, kako ćete im objasniti da to nije podjela kad oni svi vide već da je podjela. E, ja sam odlučila da ovo svoje vrijeme iskoristim na način da pročitam, jer ovo niko nije, ni jedan medij nije objasnio meritum presude, ni jedan medij nije objavio Odluku, da kaže da je 21 ovo zemlja tri naroda. Ustavni sud zapaža da su obrazloženja Prijedloga zakona kao razlog za ponuđeno rješenje podnositelja Prijedloga istakli provođenje Odluke Ustavnog suda broj U 23/14, na način da se osigurava da Dom naroda Parlamenta Federacije BiH bude Dom legitimnih i legalnih predstavnika naroda. Dalje, u toj istoj Odluci, da Dom naroda Parlamenta Federacije BiH predstavlja Dom konstitutivnih naroda, a ne Dom kantona kao federalnih jedinica od kojih se sastoji Federacija BiH. Osnovna funkcija Doma naroda je zaštita konstitutivnosti naroda, dakle da nema konstitutivnosti ne bi bilo Doma. Meni je žao što vam ovo moram čitati, ali mediji to ne znaju, nadam se da, sad ćemo pratiti ko će to prenijeti. Stoga, pravo na demokratko odlučivanje koje se ostvaruje legitimnim političkim predstavljanjem mora biti zasnovano na demokratskom izboru izaslanika u Dom naroda Federacije BiH onog konstitutivnog naroda koji predstavlja i čije interese zastupa. Ustavom Federacije BiH najprije je određeno da sastav Doma naroda, da je paritetan sastav Doma naroda tako da svaki konstitutivni narod, a ne kanton, ima jednak broj delegata, tj. po 17, te da 7 delegata imaju ostali. Nadalje, Ustavom Federacije BiH je određeno da delegate u Domu naroda biraju kantonalne skupštine iz reda svojih delegata proporcionalno nacionalnoj strukturi stanovništva, a ne proporcionalno nacionalnoj strukturi svojih delegata, što se do sada događalo, pri tome broj struktura i način izbora delegata utvrđuju se zakonom. Najzad Ustav Federacije BiH određuje da će najmanje jedan Bošnjak, jedan Hrvat i jedan Srbin iz svakog kantona koji imaju najmanje jednog takvog zastupnika u svom zakonodavnom tijelu biti u Domu naroda. U ovom slučaju radi se o uvjetnoj opciji, tj. potrebno je da na neposrednim izborima za skupštinu kantona kao zastupnik bude izabran najmanje jedan Hrvat, jedan Bošnjak, jedan Srbin. Ustavni sud zapaža da se predloženo rješenje, kao i prethodno, zasniva na identičnim principima, tj. da se delegati biraju iz zakonodavnog tijela županija prema podacima o posljednjem popisu stanovništva. Ponuđeno rješenje, kao i do sada, osigurava paritetnu zastupljenost od po 17 izaslanika svakom od konstitutivnih naroda. Nadalje, ponuđenim rješenjem, na osnovu podataka o posljednjem popisu stanovništva, utvrđena je proporcionalna zastupljenost svakog od konstitutivnih naroda u pojedinim kantonima, a na osnovu čega je za svaki od konstitutivnih naroda određeno u kojem od 10 kantona će birati 17 delegata svakog od konstitutivnih naroda. Najzad, primjenom kriterija proporcionalne zastupljenosti pripadnika, odnosno konstitutivnog naroda u ukupnom stanovništvu kantona svaki od konstitutivnih naroda je isključen iz raspodjele mandata u točno određenim kantonima. Slijedom navedenog proizilazi da je kriterij proporcionalne zastupljenosti svakog od konstitutivnih naroda u ukupnom stanovništvu kantona primijenjen na jednak način prema svim konstitutivnim narodima i da rezultira istim ograničenjem prema svim konstitutivnim narodima, tj. da svaki konstitutivni narod bira delegate u točno određenim ali ne u svim kantonima. Oprostite ovo sam morala pročitati. Podjela nema, ovo je samo za osnaživanje Bosne i Hercegovine, za uvažavanje Bosne i Hercegovine takva kakva jeste i samo tako možemo naprijed i u Evropu. Hvala.
Hvala Vama gospođo Zovko. Ja ću dati prednost ko se prijavio, pa ću ja na kraju, gospodinu Ragužu. Izvolite. Mislio sam da nema više niko pa sam se ja bio javio. Izvolite.
Evo, hvala. 22 Ja ću se truditi zaista kratko, jer, evo, čuli smo dosta argumenata, čuli smo i citate iz Odluke o dopustivosti, meritumu Ustavnog suda. Ja moram reći, dakle, kao, da kao izaslanik u ovom Domu, izaslanik iz reda hrvatskog naroda sam zajedno, vjerujem, kao i svi vi ovdje, dobio jednu satisfakciju Odlukom ovog Ustavnog suda, jer teško je nositi neki ... teret da nešto što vi pokrećete u ovom Domu može biti destruktivno po vitalni interes jednog drugog naroda, što vjerujem da niko od nas ne bi ni pomislio, a ne pokušao. I u tom smislu ova Odluka je stvarno jedna pozitivna satisfakcija za sve nas, ne mislim ovdje ... ... da iako je proceduralno ispunjavala uvjete ova odluka bošnjačkog Kluba Ustavni sud odlučuje da njome nije povrijeđen vitalni interes bošnjačkog naroda. To je vrlo bitno. Druga stvar koju želim reći jeste, dakle, vidite mi smo ovo kao Klub predložili. U ovom Klubu ja kao izaslanik HDZ-a 1990 jedini u ovom Klubu sam u oporbi, znači, i pokušao sam to prošli put reći da je ovo pitanje koje nadilazi dnevnu politiku pitanje vlasti i opozicije, nego pitanje kako neka od suštinskih pitanja za ovu zemlju treba rješavati. Ono što se nama stalno spočitavalo da ne možemo izaći jedinstveno s nekim prijedlogom, evo izašli smo. Možda nije idealan, i vjerojatno nije, ali ne ugrožava druge, ni narode, ni građane, ni ostale, što je ovdje jasno konstatirano. I druga stvar koju želim reći, a vrlo je važna, znači, šta je po tumačenju Ustavnog suda. Mi vidimo da se ovih dana opet vode rasprave u Ustavnom sudu, najavljuju zakoni, znate, mogu nam se nekad svidjeti odluke Ustavnog suda, a nekad, ali to je vrhovna instanca i ona dok postoji, dok ima kredibilitet da zauzima ovakva stajališta ona će davati snagu pravnom poretku zemlje i vraćati vjeru da je moguće boriti se institucionalno za određena pitanja. Šta kaže Ustavni sud za institut zaštite vitalnog nacionalnog interesa? Kaže da je veoma važan u državama u kojim postoje multietničke, multijezičke, multireligijske zajednice ili zajednice koje su tipične prema svojim razlikama. I taj interes u ovakvoj zemlji ... nije povrijeđen, hvala Bogu. Druga stvar, kaže, prema obrazloženju Ustavnog suda – učinkovito učestvovanje konstitutivnih naroda u procesu donošenja političkih odluka u smislu sprječavanja apsolutne dominacije jedne grupe nad drugom predstavlja vitalni nacionalni interes. Znači, mi smo legitimno postavili pitanje sprječavanja bilo čije dominacije. I treće, mi smo pokušali i ponudili jednu varijantu primjene odluke Ustavnog suda, jedne od odluka Ustavnog suda, dvije su u igri kad je naš prijedlog u pitanju, to je promjena Izbornog zakona vezano za, evo, više od 10 godina nerješavanje Odluke Ustavnog suda vezano za Grad Mostar i sada najnovije presude Ustavnog suda kada je u pitanju Dom naroda, gdje se jasno u Odluci Ustavnog suda govori da se načelo legitimnosti mora poštovati u izboru i uspostaviti direktna konekcija između onih koji predstavlja ... i oni koji ... Ja se nadam, dakle, evo da završim, vidim da smo svi odgovorni, da niko ne troši teške riječi jer je teško pitanje, složeno, ali isto tako pitanje koje se ne može više gurati pod tepih, moramo tražiti rješenje, znači, da će ovo potaknuti da se otvore procesi koji će rješavati i ova pitanja, ovdje su tri pitanja – izbor članova Predsjedništva, Doma naroda i Mostara. Točno je da, i to Ustavni sud također kaže, da ovim nije obuhvaćena presuda Sejdić-Finci, a ovo predloženo rješenje, i to odgovorno tvrdim, ne sprječava mogućnost da se na ovo nasloni i sutrašnji dogovor oko Sejdić-Finci. A sutrašnji dogovor oko Sejdić-Finci podrazumijeva promjenu Ustava. Dajte ljudi, evo 23, hajmo, evo ja ću prvi, znači i to ovo ne sprječava, evo, čujemo da neke političke stranke, vrlo važne političke stranke, to zahtijevaju, i to treba pozdraviti, hajmo tražiti rješenje dodatno na ovom pitanju, hajmo tražiti rješenja, a ne konfrotirati se i, ovaj, jedni drugima prste u oko. I u tom kontekstu želim jasno reći, dakle, da ja osobno, HDZ 1990 želimo da se ova pitanja otvore i da se rješavaju i šire od ovog ponuđenog prijedloga, ali da ovaj prijedlog, na neki način, omogućava početak jednog ozbiljnog djelovanja. I da završim, ovdje je vrlo jasno rečeno da se 23 zloupotrebom pokušaja i pokretanja, ako nije na odgovarajući način utemeljeno, zaštite vitalnog nacionalnog interesa blokira rad Parlamentarne skupštine u smislu oduzimanja vremena, procedura, itd. Mislim da to trebamo izbjeći, mi danas trebamo odlučiti i donijeti svoju odluku, svoj dio odgovornosti, ovaj, ponijeti, ponijeti određena iskustva između nas i u dobroj vjeri, ovaj, da želimo svi dobro jedni drugima, da ni jedan prijedlog ne smije ići na uštrb bilo kojeg naroda, građanina ili ostalog. A ja vjerujem da je to učinjeno u najvećoj mogućoj mjeri, nije idealno sigurno, i da otvara jedan novi smjer kompromisa i dogovora za razliku od ovog višegodišnjeg, višegodišnjih blokada, ja moram reći. Zašto se ne rješava ovo pitanje? Pa zato što nekima zaista odgovara status kvo. A šta je status kvo ovdje?
nije uključen mikrofon
Pa reci Babalj šta je status kvo. Ja ću ti reći.
nije uključen mikrofon
Reci. Je li status kvo da jedni imaju državu u državi, a drugi da ne mogu sebi birati legitimne predstavnike. Pitam te, kad već komentiraš dok ja govorim. Hvala lijepo.
Hvala Vama gospodine Raguž. Čekam ja hoće li biti, a on će za diskusiju, mislio sam da je, ne, Babalj se za diskusiju prijavio je li tako?
nije uključen mikrofon
A za repliku. Ako je replika izvolite.
Evo, nisam se mislio javiti, gospodinu Noviću kažem samo šta je status kvo i ja ne znam šta Vama da odgovorim, ali evo već kad ste me već prozvali, evo već kad ste me pitali – ne znam šta je status kvo. Znam samo da postoji država, znam da postoji Dejtonski sporazum, znam da postoji Vašingtonski sporazum, znam da ste vezali zastave '91. godine, znam da ste vi kreirali sudbinu vašeg naroda a ne mi. I kad ste me već prozvali ne želim da se miješam uopšte u Izborni zakon i mi ćemo biti uzdržani po tom pitanju jer ćemo biti toliko kolegijalni da ono kad treba da se dogovore Hrvati i Bošnjaci, a u interesu je Federacije BiH, prepustićemo da se vi dogovorite. Znamo da je ovo Dom naroda, znamo da u Domu naroda sa ovim glasom koji ste Vi rekli gospodine Raguž ovdje ima većina. Znate šta je status kvo? Da Vam ja sad kažem – ovo neće proći u Predstavničkom domu. Znači, prvo treba sjesti za sto i dogovoriti se. Nažalost ja sam u Interresornoj komisiji za izmjene i dopune Izbornog zakona, i naravno da ću danas podnijeti 24 ostavku. A znate zašto? Zato što tri zadnje sjednice ni jedan Hrvat se nije pojavio na toj Komisiji. Hvala.
Hvala Vama gospodine Babalj. Gospodin Raguž, kratko vjerovatno. Izvolite.
Ma, evo, znači vrlo rijetko reagiram ali ovo je drugi put dok ja iznosim vrlo važne argumente se onako lucidno postavlja pitanje koje se čuje, a tiče se vrlo važnog pitanja šta je status kvo u ovoj zemlji. Ne želim ja danas voditi raspravu ..., ja Vas poštujem. Ja znam šta je status kvo a i znam da sudbinu ni jednog od ovih naroda ovdje nisu određivali isključivo samo njihovi predstavnici, gospodine Babalj, nego jake međunarodne strukture, najjače sile ovog svijeta, a da su uzrok tome neke političke platforme koje traju stoljećima i koje nažalost nisu ... I ne želim dalje o tome. Želim, i pozvao sam nas, dakle, da saslušamo jedni druge i uvažimo. I ja mogu razumjeti da Vi podnosite ostavku na članstvo u Interresornoj radnoj skupini ali, evo, ja bih Vas podsjetio da sam prilikom formiranja te Interresorne radne skupine podsjetio da će ona potrošiti dvije godine, da neće riješiti. Tako da, evo nažalost, mi smo morali sami djelovati. To je jedan od razloga. Hvala.
Hvala gospodine Raguž. Gospodin Tadić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Uvažene kolege delegati, koleginice, članovi Savjeta ministara i svi redom u ovoj prostoriji. Dakle, ova snaga argumenata koju ste vi u vašim izlaganjima prikazali je bila predmet rasprave pred Ustavnim sudom. Ustavni sud je rekao šta je imao o tome i otvorio prostor za dalju proceduru u vezi sa ovim Zakonom. Gospodin Babalj je sigurno slušajući sve to pokušao da tu priču nekako razmatra iz ugla sopstvenog naroda, tačnije iz našeg opravdanog straha šta bi bilo sa našim narodom da nije stvorena Republika Srpska. I on je to, na način na koji jedan od učesnika u stvaranju Republike Srpske ima pravo to da uradi, apostrofirao kroz neka rješenja koja se ipak zovu mirovnim i koja su utvrdila konstrukciju unutar ove zemlje. Ja bih zbog toga ovu priliku da izađem za govornicu iskoristio da iznesem jedno uvjerenje koje mislim da nije sporno, jer ako je sporno ovdje za bilo koga onda mi imamo mnogo veći problem nego što je par odluka Ustavnog suda. Dakle, ako sam u nešto siguran ja sam siguran da će ovo pitanje biti riješeno prije nego što se raspišu izbori u Bosni i Hercegovini, znači potpuno siguran. I svako stvaranje tenzija koje mogu da onemoguće političke strane da donesu odluku uz objektivno obrazloženje svom biračkom tijelu teško da jeste nešto što doprinosi brzom rješenju. A uvijek se slažemo da je dinamika vrlo važna, dakle bolje danas nego sutra ako je već takva situacija da će dogovor biti postignut, a hoće biti postignut. 25 I u tom smislu, ovo o čemu je takođe govorio gospodin Babalj, a što je vezano za naš način izjašnjavanja o ovome Zakonu, dakle ja bih rekao ima posebnu težinu upravo zbog toga što pokazuje specifičnu korektnost koja je neophodna kada je u pitanju bilo ko od prestavnika Saveza za promjene, imajući u vidu da mi na prilično korektan način unutar samog Savjeta ministara, iza koga zajedno stojimo, sarađujemo sa političkim strankama koje su, kako bih rekao, perjanice, nosioci ovih inicijativa koje se tiču izmjene izbornog zakonodavstva i sa jedne i sa druge strane Federacije BiH. I ne očekujem ja da to neko hvali ili pozdravlja, samo je vrlo važno radi ljudi koji nas ovdje podržavaju da bude jasno šta znači kada smo uzdržani na jednoj ovakvoj temi. A što se tiče ovog rada Interresorne radne grupe, moje razočarenje. Kao što će to očigledno uraditi i gospodin Babalj ja sam već uradio, i zapravo sam ja krivac što on sad mora da podnosi ostavku jer sam ja pretno podnio u istu radnu grupu, sve s namjerom da se ovaj proces ubrza, da bude što kreativnij. I još uvijek vjerujem, kažem potpuno sam siguran da će sve ovo biti riješeno bez obzira na stanje u Interresornoj radnoj grupi. Hvala vam. Riječ ima uvaženi predsjedavajući ovoga Doma, gospodin Bariša Čolak. Izvolite gospodine Čolak.
Hvala gospodine Tadiću. Uvažene izaslanice i izaslanici, poštovani članovi Vijeća ministara, cijenjeni gosti. Pa, ja mislim da u ovom trenutku nama ne trebaju nikakve tenzije, ne trebaju nam nikakvi sukobi, da nama treba sad razum i da ovo pitanje što je moguće prije riješimo. Nažalost, izgubili smo dosta vremena, pa skoro tri mjeseca, dok to dođe u Zastupnički dom, vjerojatno će biti puna tri mjeseca. Ali što je, tu je. Mi ne trebamo, ono što narod kaže, za prolivenim mlijekom plakati, trebamo dobro iskoristiti ovo vrijeme koje je pred nama da bismo došli do izmjena i dopuna Izbornog zakona koji će zaista omogućiti, ne samo provedbu izbora, nego i implementiranje izbornih rezultata. Vi znate da je i pored ove Odluke donesena još jedna Odluka Ustavnog suda, ovaj, također očekivana Odluka, pošto Parlamentarna skupština BiH nije u ostavljenom roku od šest mjeseci uspjela, dakle, postupiti po Odluci Ustavnog suda i sad su te odredbe, dakle, one koje je prethodno Ustavni sud proglasio neustavnim, stavljene izvan snage. Dakle, mi nemamo baš previše vremena i mislim da je ovo što je ostalo do kraja godine maksimalno vrijeme koje moramo iskoristiti da dođemo do izmjena i dopuna Izbornog zakona. Jednostavno spremni smo, i ja ću to ovdje opetovano sada ponoviti, prihvatiti svako rješenje, dakle ne samo ovo rješenje koje smo mi predložili koje, koje uvažava princip legitimne zastupljenosti. Dakle, Ustavni sud je i u ovoj Odluci i u prethodnoj Odluci naglasio taj princip legitimne zastupljenosti, ponovljeno je to i u nekoliko rezolicija Evropskog parlamenta. Dakle, i taj opći princip demokracije koja, koji podrazumijeva legitimno predstavljanje i on podrazumijeva da jedan narod, drugi, treći, svaki od konstitutivnih naroda bude legitimno predstavljen, legitimno zastupljen, što znači da izabrani predstavnici, politički predstavnici jednoga naroda, dakle, moraju biti u vezi onih koje oni zastupaju, drugačije ne ide. Dakle, ovdje je, kad je riječ o Domu naroda, po stoti put ponavljamo, dakle, radi se o tome da narod bude predstavljen jer Dom naroda nije Dom federalnih jedinica, nego Dom konstitutivnih naroda kao što su i zastupnički domovi predstavnici, predstavljaju sve one koji ih biraju. Dakle, i tamo vrijedi princip – jedan čovjek, jedan glas, to nije sporno. Dakle, u ovom smislu, zaista moramo, ovaj, doći do rješenja jer zapravo nerješavanje ovog problema 26 vodi nas sve u probleme. Rješavanje ovog problema, po meni, vodi stabiliziranju političkih prilika koje će onda sigurno otvoriti put i stabiliziranju ekonomskih prilika u Bosni i Hercegovini i našem svekolikom napretku. Drugačije neće ići Što prije toga budemo svjesni, što jednostavno budemo ustrajni u rješavanju ovoga pitanja prije ćemo doći do rješenja. Ja se ne mogu oteti dojmu, nažalost, da u posljednje vrijeme, odnosno da je proteklo dosta vremena gdje i pored tih razgovora koji su vođeni, najviše između, znate već koje dvije stranke, to nije rezultiralo konačnim dogovorom iako je bilo jako i dobrog napretka u jednom dijelu tih razgovora, ali sad smo tu gdje jesmo. Sve ono što sam tvrdio, ovaj, kad je riječ o ovom Zakonu, obistinilo se na kraju, da jeste istina. Dakle, ni na kraj pameti nikome, vjerujte, iz Kluba hrvatskog naroda nije da bi predlagao bilo što što bi bilo kontra, što bi povrijedilo interes bilo kojeg konstitutivnog naroda. Međutim, ovdje, u ovom slučaju, dakle kad se radi o Predsjedništvu BiH, kad se radi o izboru izaslanika za Dom naroda, Ustavni sud je pokazao da smo apsolutno u pravu. Meni je žao jer sam čuo i neki dan, ovaj, izjave visokopozicioniranih osoba iz, evo, naše partnerske stranke, Stranke demokratske akcije, kako ovaj Zakon neće biti prihvaćen. I nije ni to problem što ovaj Zakon neće biti prihvaćen, veći je problem hoćemo li dobiti već konačno neki drugi prijedlog, dakle, koji će uvažavati ovo i koji će, na kraju krajeva, ispoštovati Odluku Ustavnog suda. Dakle, mi nijednog trenutka i nikad ne tvrdimo i nismo tvrdili da ne treba provesti odluke, odnosno presude Evropskog suda za ljudska prava, dakle, tri presude imamo, ali ovaj naš prijedlog ne tretira tu materiju i ovaj, i nije moguće riješiti, to je valjda bjelodano, jasno ko dan, da nije moguće riješiti ove presude Evropskog suda za ljudska prava bez promjena Ustava. Otvoreni smo dakako za promjene Ustava, ali znamo mi šta treba, je li, znamo mi koja većina treba i znamo koliko je krhka, nažalost, ta većina sad u Zastupničkom domu. Evo, ja u tom smislu, da ne uzimam više, evo da ne trošim vrijeme, dakle, jer su moje kolegice i kolege dosta toga rekli, ja mislim i u tom smislu ću i predložiti jedan zaključak na kraju, a zašto ću ga predložiti? Mislio sam se zaista da li ga predložiti ili ne, ali mislim da on otvara tri vrste, dakle tri opcije otvara za rješenje ovoga problema, ovisno od toga kako će reagirati Zastupnički dom. Dakle, ja ću, nadam se da će biti dovoljno glasova kad, evo, budemo se izjašnjavali, a ja ću predložiti, dakle, jedan zaključak i Zastupničkom domu. – Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH predlaže Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH da Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH broj 02-02-1- 1133 od 28. travnja 2017. godine razmatra po hitnom postupku. Zašto? Ukoliko zaista se želi prihvatiti ovaj Zakon može se prihvatiti po hitnom postupku i proći. Ukoliko se zaista ne želi prihvatiti, znam da ima dovoljno glasova u Zastupničkom domu da on neće biti prihvaćen, pa barem da uštedimo vrijeme, barem da uštedimo vrijeme, ako je zaista smisao i cilj da ovaj Zakon ne prođe. Naravno da na zastupnicima postoji treća varijanta, ovaj, da oni to vrate u redovnu proceduru, u fazu, komisijsku fazu, i da se onda, je li, o ovome Zakonu raspravlja i u tom slučaju dakako da postoji mogućnost amandmanskog djelovanja. On bi bio onda vjerojatno usvojen u različitim tekstovima na oba doma, mi bismo formirali povjerenstva od jednog i drugog Doma i probali doći do usuglašenih stavova kako bismo imali ovaj Zakon. Hvala vam lijepo.
Hvala. Riječ dajem uvaženom zamjeniku predsjedavajućeg, gospodinu Safetu Softiću. Izvolite. 27
Gospodine predsjedavajući, poštovani predsjedavajući Vijeća ministara, ministri, gospodo delegati, dragi gosti, predstavnici medija, sve vas pozdravljam. Ovo je, čini mi se, suviše važna tema da bismo je na ovakav način ispratili, da bismo bez ijednog objašnjenja u vezi sa ovim Zakonom danas pristupili glasanju. Naime, u prethodna dva mjeseca koliko je trebalo da se pokrene ovo pitanje vitalnog nacionalnog interesa od strane Kluba Bošnjaka koji je, napominjem ovdje, pokrenut od strane svih pet delegata Kluba bošnjačkog naroda, što samo po sebi šalje određenu poruku u smislu ovog prijedloga Izbornog zakona, mi smo u toku ova dva mjeseca imali priliku u javnom prostoru, u medijskom prostoru, sve što imamo kazati u vezi sa ovim predmetnim Zakonom i to smo manje, više kazali i u raznim dijaloškim emisijama. I ne bih zaista komentirao ovdje određene, određene komentare koji su se ticali načina na koji mediji predstavljaju sve ovo o čemu mi govorimo. Dakle, mi ovdje u regularnoj zakonskoj parlamentarnoj proceduri imamo izmjene Izbornog zakona koji je predložen od strane ovlaštenog predlagača, od strane, ovaj, Kluba hrvatskih delegata i koji, na neki način, je, da kažem, napravio jedan paket koji odgovara predlagaču u smislu njegovih interesa i svega ostalog, i određenih primjedbi, ali, evo, svjedoci smo maloprije u toku ove rasprave koliko je malo potrebno da se zapali neka veća vatra u vezi sa ovim pitanjem između naša dva delegata, gospodina Raguža i gospodina Babalja, kada se obično pokrenu ta neka, ta neka krupna pitanja za kojima ja mislim da nema apsolutno nikakve potrebe da, da na ovakav način raspravljamo o njima i da na ovakav način, ovaj, diskutiramo o ovome. Naime, mi smo kazali u našoj apelaciji, i mislili smo da će to i Ustavni sud potvrditi, mi smo kazali i iskazali svoju, svoje mišljenje i svoju volju da ovaj Zakon ne rješava pitanje, pitanja koja su, koja su pred nama, koja su predmet izmjena izbornog zakonodavstva. I ono što je posebno važno u mojoj perspektivi i pogledu na čitavo ovo pitanje jeste način na koji to predlagač radi. Naime, meni od prvog dana kada smo dobili Zakon u parlamentarnu proceduru zaista nije jasno, evo i danas, nakon ovih objašnjenja, strpljivo sam saslušao sve diskusije u vezi s ovim, meni zaista nije jasno zašto je predlagač ovakvu važnu materiju, ovako važan Zakon, ovakav Zakon koji može izazvati određene prijepore, pa ako hoćete i neslaganja u našim pogledima na sve ovo, zašto je stavio u hitnu proceduru? Zašto je uskratio meni kao delegatu ili bilo kome drugom ko sjedi u ovom Domu da interveniše na Prijedlog ovog zakona? Zašto kada znamo da je izborno zakonodavstvo po svom značaju, po svojoj suštini odmah iza Ustava jedne zemlje? Kako je moguće da izmijenimo izborno zakonodavstvo na način da vi nešto pripremite u formi evo ovih izmjena i dopuna, i da mi nemamo pravo da intervenišemo ni na koju mogućnost? Ove akrobatike koje se tiču Predstavničkog doma, pretvaranja u redovnu proceduru, itd, to je, ali mi smo kao Dom naroda koji je trebao, na neki način, evo, da predstavlja volju naroda u nekoj jasnijoj formi, mi smo kao Dom naroda trebali, po mojoj procjeni, da imamo mogućnost da amandmanima intervenišemo na sve ovo. I na kraju, kako god ovo danas završi, a svi manje više znamo kako će to završiti na ovom Domu, isto tako svi znamo, i evo spominjemo, da, ovaj, kako će to završiti na Predstavničkom domu, dakle na ovom Domu će to vjerovatno danas proći, na Predstavničkom domu ne vjerujem da postoje, da postoje političke matematike koje mogu dovesti do toga, ni u hitnoj, ni u redovnoj proceduri da mi izglasamo ovaj Zakon. I na kraju, kada svedemo račun, kada vidimo gdje je potrošeno tih, ne znam, nekih pet šest mjeseci, onda ćemo ustvari ustanoviti da smo potrošili pola godine za ništa i onda smo ponovo na početku te iste priče. Dakle, koliko god ova Interresorna parlamentarna grupa, ovaj, zvučala, evo ovako kako je to gospodin Babalj kazao, ne odazivaju se ljudi, ne dolaze, ne pokazuju interesovanje, koliko god to izgledalo besmisleno ja mislim da ne postoji drugi put za izmjenu izbornog zakonodavstva nego da u tu 28 priču budu uključeni svi oni koji čine, ovaj, parlamentarni i politički život jedne države. Prema tome, poštujem Odluku Ustavnog suda, nismo manipulisali sa bilo kakvim mehanizmima zaštite vitalnog nacionalnog interesa, mislili smo da ove izmjene izbornog zakonodavstva, ovakve kakve su, uvode nove neke diskriminacije koje onemogućavaju, ovaj, ljude iz pojedinih kantona da budu birani i delegirani i to smo uradili. Ustavni sud je odlučio onako kako je odlučio, ali mislim da ponovo gubimo dragocjeno vrijeme i mislim da je put za rješenje ovog pitanja naprosto sadržan u tome da svi akteri budu uključeni u ovu priču. Dakle, kao što sam rekao, svi znamo manje više ishod ovog glasanja, danas će biti najmanje osam glasova za ovaj Zakon, u Predstavničkom domu to će, pretpostavljam, doći u septembru mjesecu i ukoliko to bude čak i redovna procedura ili se budu neke akrobatike pravile s time, onda možemo očekivati da u oktobru i novembru budemo na početku čitavog, čitavog ovog procesa. To je, evo, na neki način, objašnjenje naše pozicije. Mi ćemo naravno glasati u skladu s onim kako smo to i ranije najavili, a posebno kažem, ponovo ističem ovu hitnost postupka za koju ja zaista nemam nikakvo objašnjenje i nisam još uvijek dobio nikakvo objašnjenje zašto je to predlagač tako osmislio, stavio u proceduru. Mislim da je to ugrozilo čitav projekat, da bi se u suprotnom mogla jedna zrela parlamentarna rasprava o ovome sprovesti da se omogućilo delegatima i članovima Doma naroda, pa, evo, i Predstavničkog doma, da bitno utiču na ovo. Hvala lijepo.
Hvala Vama gospodine Softić. Gospodine Genjac, izvolite. Pardon, pardon, oprostite molim vas, gospodin Karamatić, javio se za ispravak ili što već. Recite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa, evo, ja ću vrlo kratko. Uvaženi zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Softić, je spomenuo da mu nije jasno o kakvim se diskriminacijama radi, šta se ispravlja. Evo ja ću reći samo jedan primjer. Znači, Prijedlogom zakona, koji su uputile stranke Hrvatskog narodnog sabora, više nikada neće biti moguće da Zapadno-hercegovačka županija u kome Bošnjaci žive na broju statističke pogreške delegira nekoga u Klub Bošnjaka. Mi to dosada, stranke HNS-a to nisu zloupotrebljavale, jedan ili dva mandata je Narodna stranka Radom za boljitak to uradila. Po meni ta osoba nije bila legitimni predstavnik Bošnjaka, i mi nećemo da vama biramo predstavnike i očekujemo to isto sa druge strane. Nadam se da će biti toliko razumjevanja. Hvala.
Hvala Vama. Gospodin Genjac. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Vrlo je, vrlo je nezahvalno i teško u ovakvim prilikama možda i ovom, ... okolnostima potvrditi i odgovoriti na prilično komplikovana pitanja prirode Doma naroda, da li je to samo Dom naroda ili Dom kantona, prirode izbornih procesa, integriteta izbornih procesa, legitimnosti 29 predstavnika, itd, tako da se ja neću ostvrtati na neke teze koje su izrečene, a koje možda ostavljaju prostor da se ipak s njim polemiše. Ali ono što je sadržaj ove materije i o čemu mi danas govorimo, mi pred sobom imamo, dakle, potrebu da riješimo određena izborna pitanja, evidentnu potrebu, koja se pojačava gomilanjem presuda ustavnih sudova koje se pojavljuju i ne rješavaju. I među njima, možda u najdramatičnijoj formi i ova presuda povodom apelacije gospodina Ljubića u pogledu Doma naroda u smislu, i naknadnog ukidanja dvije odredbe Izbornog zakona od strane Ustavnog suda, što zaista dovodi u pitanje ovu drugu fazu izbora, neposredne izbore i pitanje da li se može uspostaviti ili implementirati rezultati izbora na način uspostave vlasti, pogotovo u Federaciji. I postoji ta potreba zaista, postoji potreba da se riješi pitanje manipulacije sa određenim izbornim nedorečenostima kao što je i manipulacija sa etničkim predstavljanjem i manipulacije sa, po tom osnovu manipulativnog predstavljanja izborom u Dom naroda od strane lica koja, koja se etnički opredjeljuju samo iz razloga da bi bili izabrani u Dom naroda, kao što je već rečeno u Zapadno-hercegovačkom kantonu ili nekom drugom kantonu, što je zaista problem i što treba riješiti. Postoji problem izbora delegata iz reda srpskog naroda u Federaciji iz razloga što nikad ne bude dovoljan broj izabranih ili nije bilo u par slučajeva dovoljan broj srpskih poslanika u skupštinama kantona da bi se kompletirao broj od 17 u Domu naroda. Dakle, to su sve problemi koji su evidentni i, dakle, upućuju na hitnost ili imperativ rješavanja tih problema. Međutim, ja mislim da način da se u hitnu proceduru na Dom naroda, za koji tvrdimo da je mjesto osiguranja prava naroda, ravnopravnosti naroda, da se u Dom naroda po hitnoj proceduri uputi ovako Zakon sa ovako značajnim, dramatično značajnim rješenjima i promjenama, ja mislim da to nije dobar put. I, naravno, u toj situaciji ostaje mogućnost ili da to pretvorite u redovnu proceduru, ako to nije moguće onda da izrazite destruktivnost po vitalni interes nalazeći osnova ipak u nekim pitanjima o kojima ću poslije. Mislim, također, da nije put u vrijeme kad se vode politički dijalozi da se, da se ostave ti politički dijalozi i da se onda jednostrano pristupi rješenju na ovaj način ... Ja mislim da nema rješenja, nisu to putevi dobri, nema rješenja bez dijaloga, bez iskrenog dijaloga i iskrene spremnosti na političke kompromise u ovim teškim pitanjima. Ja, nakon ove Odluke Ustavnog suda, šta je Ustavni sud rekao, u smislu važno je radi javnosti da kažemo, nije bila destruktivnost u smislu procedure, bilo je tu nesporazuma. Destruktivnost je izražena u smislu sadržaja Zakona jer mi zaista u sadržaju Zakona nalazimo neke stvari koje smatramo da su nam štetne. Ustavni sud je našao da to nije destruktivno i mi poštujemo tu Odluku i to znači da će se ovaj Zakon u ovom Domu usvajati običnom većinom bez potrebe da u svakom Klubu budu po tri glasa. Ali samo par komentara na ono što je već izrečeno, da bi pojasnili. Dakle, Ustavni sud kaže, ponuđeno rješenje kad je u pitanju recimo izbor delegata za Dom naroda zasnovano je na kriteriju proporcionalne zastupljenosti prema posljednjem popisu stanovništa, a koji je neosporno na jednak način primijenjen na sve, ne dovodi u nepovoljniji položaj pripadnike bošnjačkog naroda u odnosu na druga dva naroda, a što bi za posljedicu imalo povredu vitalnog nacionalnog interesa, kako smatraju podnosioci izjave. Mi nismo u izjavi naveli da ovo rješenje dovodi bošnjački narod u nepovoljniji položaj u odnosu na druge narode. Zaista je ovo princip koji je za sve narode isti. Mi smo naveli u izjavi da ovaj princip dovodi Bošnjake sa pojedinih prostora Federacije u nepovoljniji položaj u odnosu na Bošnjake sa drugih prostora, čineći Bošnjake na jednom prostoru Federacije, dovodeći ih u poziciju da ne mogu biti birani u Dom naroda. Odnosno Bošnjaci iz Livanjskog kantona, Bošnjaci iz Posavskog kantona, u kome na svim izborima bude tri ili četri poslanika iz reda bošnjačkog naroda, a po Ustavu Federacije znači da mora najmanje jedan tada biti, u ovom prijedlogu ne bi mogli biti birani u Dom naroda. Dakle, svodi se prostor, reducira se prostor sa koga Bošnjaci mogu biti birani, reducira se prostor. Pazite, e sad mi možemo otvoriti polemiku koja traje među pravnim ekspertima, pa i Venecijanska komisija, pa, itd., izborni stručnjaci, o tome, ali vjerujte sa takvim rješenjem slijedi apelacija Evropskom sudu za ljudska prava u smislu 30 nekog novog Zornića. Bošnjak iz Posavine ili Livanjskog kantona kaže – oprostite meni je onemogućeno da budem kandidiran i biran u Dom naroda Federacije i to vam je povreda Konvencije o ljudskim pravima onih protokola o izborima, građanskog pakta o političkim građanskim pravima i Evropski sud će presuditi. Dakle, mi smo izjavili to i mi i dalje mislimo da je to tako. Poštujemo Odluku Ustavnog suda, poštujemo činjenicu da to nije razlika ili nepovoljniji položaj u odnosu na druge narode, ali je činjenica i ovo. Dalje, kad je u pitanju presuda Sejdić-Finci, jest teško to provesti, traju predugo razgovori, međutim za nas je, i smatramo da je to legitimni politički stav, kao što uvažavamo i sve druge stavove legitimnim, dakle, za nas je neprihvatljivo da se stanje u Bosni i Hercegovini u smislu provođenja Sejdić-Finci već dugo vremena ocjenjuje da je to stalno suprostavljanje Evropskoj konvenciji na koji smo obavezni po našem Ustavu i da se nalazimo u situaciji nepoštivanja Evropske konvencije, da usvojimo rješenje koje će dodatno pogoršati stanje u Bosni i Hercegovini u smislu poštivanja Evropske konvencije o ljudskim pravima. Za nas to nije prihvatljivo. Teško je provesti presudu Sejdić-Finci, ali postoje rješenja koja su predlagana i koja ipak predstavljaju mogućnost provođenja te presude. I na kraju, ovaj, jednostrana rješenja, pogotovo za Grad Mostar, vjerujte, ovaj, izazivaju podozrenje. Kreiranje izbornih jedinica koji omogućavaju odgovarajući inžinjeringe, kreiranje kompenzacijskih listi koje omogućavaju također inžinjeringe, nije put da se pronađe rješenje. Mora se povjerenje, mora se iskrenost, mora se iskrena namjera u pronalaženju rješenja sačuvati od ovakvih avantura. Izgubili smo mi možda dva mjeseca zbog ove apelacije, tačno, ali Interresorna grupa skoro godinu dana radi na promjeni Izbornog zakona i tamo je bila prilika da se ponude rješenja već prije, eto recimo osam mjeseci i da se tamo razgovara o tome. Mislim da je, da smo znali predlagajući ovako obimno i komplikovano sa značajnim sadržajem rješenje, da je bilo i očekivati da, da tako ne može u Domu naroda proći i da to nije put. Naravno, ovaj, mi koji se bavimo, koji govorimo o ovome obavezani smo da ponudimo alternative i, naravno, mi imamo spremno rješenje i ponudit ćemo ga nakon toga što vidimo šta će biti sa ovim, sa ovim Prijedlogom zakona. Zahvaljujem.
Hvala. Je li gospodin Karamatić imao nešto? Izvolite.
Naravno da sam imao, ne mogu dozvoliti da se moje riječi apsolutno izvrću, znači ovo je bukvalno ispravka pogrešnog navoda. Ja kada sam spomenuo Zapadnu Hercegovinu namjerno nisam htio spominjati pojedine županije koje su dominantno bošnjačke, nego samo uzeo primjer znači kako se to, evo i županije koja je preko 95% dominantno hrvatska, događa. Međutim ja nisam spominjao predstavljanje radi izbora, uvaženi kolega Genjac, znači, čak i kroz Narodnu stranku Radom za boljitak je iz Zapadne Hercegovine dolazila etnička Bošnjakinja, uvažena gospođa Mukadesa Anadolac, i nikada se nije dogodilo da su Hrvati u Klub Bošnjaka poslali Josipa i Antu koji su se izjasnili kao Bošnjaci i da oni sjede u Klubu, a ja ću vas podsjetiti da u federalnom Domu naroda i danas sjede Mirvet i Edin, što nisu tradicionalna hrvatska imena. Ja ne osporavam toj dvojici gospode da oni budu Hrvati ako žele, me osporavam ni onoj gospodi iz BPS-a Sefer Halilović koji su se izjasnili bili u Kantonu Sarajevo kao Srbi, pa je onda Središnje izborno povjerenstvo reklo da ne mogu promijeniti nacionalnost od jednog do drugog ciklusa, da 31 moraju barem četri godine proći dok ti jaki nacionalni osjećaji prorade, znači bar svake četri godine da se mijenja, ne svake dvije. Pa smo imali situaciju iz Naše stranke kad se nije moglo izjasniti od jednog do drugog izbornog ciklusa pa je se završilo u ostalim, itd, itd. Dalje, spomenuli ste argumente koje ste vi iznosili. Sve argumente koje je Vaš uvaženi Klub poslao, Ustavni sud je ocijenio i našao da su neutemeljeni. Po meni ovdje radi se o jednoj, jedinoj stvari, radi se to da, bez obzira što to nikada nije radila SDA, da naglasim, nikada SDA nije sebi dozvolila da pokuša tim izbornim manipulacijama, promjenama identiteta i sl., uticati na Klub Hrvata ili na hrvatsku izbornu volju dosada, međutim, ne kažem da to radi sada, ali očito da se ne želi odreći te mogućnosti. Put u kojem bi krenula ova zemlja, ako ćemo mi razmišljati na tome na način da se ja u Zapadnoj Hercegovini mislim više o tome kako ću imenovati Bošnjaka i Srbina i nekoga iz reda Ostalih u Dom naroda Federacija, nego o tome kakva je ekonomska situacija. U Tuzlanskom kantonu, i sad da ne nabrajam, se većinom i misle kako osigurati tih šest ili sedam ruku hrvatskih kako bi se moglo napraviti ono što je se pravilo i 2010. i 2000. To nije dobar put, to nije dobar put i taj put vodi ovu zemlju, e sad bih ja to rekao, a ne mogu nikakav izraz upotrijebiti da ne bude bezobrazan i ovdje ću se zaustaviti. Hvala.
Hvala. Riječ ima uvaženi predsjedavajući ovoga Doma, gospodin Bariša Čolak. Izvolite gospodine Čolak.
Ma, kratko ću se referirati, odnosno ispravak krivog navoda. Naime, mi možemo ili poštovati ili ne poštovati odluke Ustavnog suda, ali ja mislim da je moramo poštovati. Prema tome, ja mislim da ne trebamo je interpretirati na način kako je ovo maltene još sad veća diskriminacija, možda nije taj termin upotrijebljen, ali u tom smislu je kazano od gospodina Genjca, a to naprosto nije istina. Dakle, ovaj Prijedlog uvažava upravo legitimnost i Dom naroda je vrlo jasno podcrtao i u ovoj odluci i svim odlukama do sada, dakle ovoj prethodnoj od 1. prosinca prošle godine, legitiman izbor i rekao je da Dom naroda nije dom kantona, nego Dom konstitutivnih naroda. Prema tome, izbrisana je odredba iz Izbornog zakona, stavljena je izvan snage, koja kaže – iz svakog kantona će biti po jedan. Pa to piše tako, ne možemo to drugačije sad tumačiti, nikako. Dakle, ako je tome tako, ja zaista nema ništa protiv, evo ovo što kaže kolega Genjac, da treba izabrati Bošnjaka iz Livna ili iz Posavine, ali tamo živi po sadašnjem postotku 0,5% Bošnjaka, da bi bio jedan izabran treba 5,88. Drugim riječima kad bismo imali izravne izbore pa jedna izborna jedinica za jednog Bošnjaka u Domu naroda treba imati 90 tisuća stanovnika. Dok istovremeno kad je riječ o Hrvatima treba imati 30 tisuća, a za Srbe svega 3,5 tisuće zato što je 17 isti broj. Dakle, ja nemam ništa protiv, ali u tom slučaju treba mijenjati Ustav Federacije, da ukoliko neki od naroda želi da mu bude po jedan, dva ili više izaslanika iz jednoga, iz jedne regije to se može napraviti, ali treba tu sad promijeniti Ustav. Znači, mi možemo vrlo jednostavno napraviti ad hok zasjedanje svih Bošnjaka, svih Hrvata ili svih Srba koji su izabrani ili Ostalih i gdje želite, ovaj, da budu pozicionirani, možete ne jednoga nego dva, ali ne, dakle, sa ovakvim načinom izbora utjecati na nelegitiman izbor na drugoj strani. To je vrlo jasno kazano u Odluci Ustavnog suda. Ja mislim da moramo biti ovdje korektni i da moramo biti precizni i mislim da nema više smisla sad polemizirati sa Odlukom Ustavnog suda. Evo, hvala lijepo. 32
Hvala i Vama. Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Halid Genjac. Izvolite gospodine Genjac.
Ma, da ne ostane nesporazum, naravno kao što sam i istakao vrlo jasno, Odluka Ustavnog suda je takva i ona se ima poštovati. Međutim, postoji jedna druga stvar, i gospodin Čolak kao pravnik će se tu vjerovatno, ovaj, razumjećemo se, pitanje onemogućavanja jednom narodu sa nekog teritorijalnog prostora da bude negdje izabran i biran je zaista podložno odgovarajućim apelacijama u smislu ustavnosti i poštivanja konvencija. Ja sam o tome govorio. Znate, mi imamo institut izjave destruktivnosti po vitalni interes, imamo institut apelacije ustavnosti ili poštivanja konvencija odgovarajućih. Dakle, to je to, zato ja kažem, naglasio sam to na početku, otvarati polemike i ovdje ovom prilikom o tome kakva je priroda Doma naroda i šta je to i kako je to nezahvalno je, ali ostajem pri tome provesti Odluku Ustavnog suda, mi ćemo već danas, svojim činom glasanja mi ćemo provesti Odluku Ustavnog suda.
Hvala. Riječ ima uvaženi predsjedavajući, gospodin Bariša Čolak. Izvolite.
Ovaj, nadam se da se niću nikad javiti ovoliko puta. Ali molim Vas, gospodine Genjac, budite precizni, kad govorite o Sejdić-Finciju, kad govorite o odlukama Evropskog suda tamo je kazano mogućnost kandidiranja i razlikujte i ovdje mogućunost kandidiranja od mogućnosti izbora. Ja Vas to molim.
Riječ u vidu druge ispravke krivog navoda, ima uvaženi kolega Halid Genjac. Izvolite.
Upravo to, gospodine Čolak, zadovoljiti obavezu da Bošnjaci i Hrvati s cijelog prostora Federacije mogu biti birani je zahtjev pred nama koji treba ..., dakle da mogu biti birani. Jer ovaj prijedlog isključuje Bošnjake iz Posavine i Livna i Hrvate, recimo, iz Sarajevskog kantona. Dakle, samo da mogu biti, da mogu biti kandidirani, to je zahtjev pred nama. Zahvaljujem.
Koga imamo još? Samo malo ima gospođa, izaslanica Džambas krivi navod ili replika šta je već. Izvolite.
Pa, neću, zaista ne bih htjela biti onako, ali gospodine Genjac, Vama repliciram, ustvari ne repliciram nego evo da kažem. Dakle, nemoguće je sa svih teritorija, evo vidjeli smo po 33 Odluci Ustavnog suda, ali zato postoji ovaj Dom naroda države, pa ne bi u Klubu Bošnjaka četiri bila iz Sarajeva, vi imate onda mogućnost da izaberete iz zapuštenih područja, je li tako, pa ćete onda reći sad ćemo u Dom naroda dražve, evo tu je samo kolega iz zapadne Bosne. Znači, četvorica vas iz Doma naroda ste iz Sarajeva, pa mogli ste vi dati neko mjesto Doma naroda iz Livna ili iz Posavine. Znači, imate mogućnost popravke te, a ne na našu štetu.
Hvala gospođo Džambas. Gospodin Genjac, replika, hajde replicirajte. Izvolite.
Gospođo Džambas Dom naroda Bosne i Hercegovine je upravo predmet jedne presude Evropskog suda za ljudska prava, koju mi moramo provesti, iz razloga što Bošnjaci iz Republike Srpske i Hrvati iz Republike Srpske, a Srbi iz Federacije ne mogu biti u Domu naroda. Ukoliko bi prihvatili ova rješenja Dom naroda Federacije bi bio predmetom takvor razmatranja na Evropskom sudu.. O tome govorim. Dalje, kao što Vam je poznato Ustav i Izborni zakon su propisali da se Dom naroda BiH bira 5 Bošnjaka i 5 Hrvata sa cijelog prostora Federacije kao izborne jedinice, a 5 Srba sa cijelog prostora Republike Srpske kao izborne jedinice. A Parlament Federacije, odnosno Ustav Federacije i Izborni zakon su propisali da se delegati u Domu naroda Federacije biraju po 17 iz kantona kao teritorijalnih jedinica. I to je taj problem o kome mi govorimo.
Hvala gospodine Genjac. Imamo prijavljenog gospodina Karamatića za raspravu. Izvolite.
Pa, evo, stvarno nisam mislio sudjelovati u raspravi, pokušao sam preko ovih ispravaka pogrešnog navoda, ali očito ne ide, pa ajmo mi iz početka. Sve što smo mi pokušali ovim Prijedlogom zakona je dovesti priču o ovome gdje joj je mjesto, a to je ovaj uvaženi Dom. Pričati sada kako treba ispoštovati ovu odluku, kako treba ispoštovati onu odluku je farizejstvo, tu se radi o tome da nije bitno hoće li se ispoštovati odluka o Sejdiću-Finciju, Pilavu, ovom, onom, nego da jedan narod želi i dalje da ima mogućnost da nameće drugom narodu predstavnike u vlasti i u zakonodavnim tijelima. Što se tiče člana Predsjedništva dva puta je bošnjački narod dominantno svojim glasovima nametnuo Hrvatima člana Predsjedništva, dva puta. Ta se mogućnost želi zadržati. Vrlo jednostavnom analitikom se može doći do toga da tada izabrani član Predsjedništva je dobio marginalan broj glasova tamo gdje ima Hrvata, usporedbom broja Hrvata i broja koje su odnijeli hrvatski, stranke sa hrvatskim predznakom i brojem glasova koje je on odnio, znači to je se na razini nekih pet, šest do deset tisuća glasova maksimalno zadržavalo, a znao je odnijeti preko 300 tisuća glasova. Ta mogućnost se želi zadržati. Što se tiče domova naroda, maloprije sam spominjao neke detalje, neću sad o njima. Što se tiče Grada Mostara koji je uvaženi kolega Genjac spomenuo je kao neprihvatljiv. Sad da objasnim, evo, zbog čega je neprihvatljiv. Neprihvatljiv je dok presuda Ustavnog suda nije izbrisala ovo što je uradila sada i s domovima naroda, iz jedne izborne jedinice u Mostaru tadašnja Stranka za BiH je sa 720 glasova dobila dva 34 zastupnika u Gradskom vijeću Mostara, 720 glasova. 2.400 glasova je tada trebalo HSP-u iz druge izborne jedinice da dobije jednoga. To je ta mogućnost da se neko kandidira. Kandidiraj se ti sinko materin, al' znači u jednoj izbornoj jedinici gdje su dominantni Hrvati trebalo je dvije, gotovo dvije i po tisuće glasova za jednog zastupnika u Gradskom vijeću, dok je iz izborne jedinice gdje su dominanti Bošnjaci trebalo 720 glasova za dva I Ustavni sud je rekao da to nije jednaka vrijednost glasa ni približno. Osnove matematike kažu da nije jednaka ni pribiližno, OHR bi vjerovatno protumačio da je to prilično blizu jedne trećine, al' hajde da ne idemo sad u detalje. Prijedlog izjmjena Izbornog zakona za Grad Mostar, bez obzira što su Hrvati većina u Mostaru, po našem prijedlogu koji smo uputili u proceduru ne mogu imati više od 15 zastupnika u Gradskom vijeću. Napominjem da 15 nije ni polovica Gradskog vijeća. Nad kim mi to radimo diskriminaciju? Ne postoji ta diskriminacija, sve bitne odluke se donose dvotrećinskom većinom. Ja ću vam reći o čemu se radi, radi se o tome da se neće s manjim brojem glasova moći osigurati većina u Gradskom vijeću Mostara i dijeliti pozicije, i između ostalog da budemo otvoren i do kaja ni SDA-i, ni HDZ-u se aspolutno ne žuri za provedbu izbora u Mostaru, žuri se samo ljudima koji dole žive. Žuri se javnom poduzeću koje pokušava naplatiti parking u Mostaru, a ne može ga naplatiti jer nema Gradskog vijeća koja može donijeti odluku o naplati parkinga, to ne može gradonačelnik uraditi. Njima se žuri. Poenta je ovoga moga obraćanja, danas imamo priliku, i u nastavku naravno ove procedure, da donesemo zakon, nebitno hoće li biti ovaj ili neki drugi, kao što je rekao uvaženi kolega Čolak, koji će osigurati legitimno predstavljanje naroda u ovoj zemlji. Ja vas upozoravam sve, ukoliko još jednom se dogodi da se neko u ovoj zemlji usudi drugome nametnuti predstavnike, to će biti kraj ove zemlje, ja vam to odgovorno tvrdim. Spominjali ste maloprije Energetsku zajednicu, probleme sa Transportnom zajednicom, s ovim, s onim. Zašto? Neko nekoga želi preskočiti. Pa to se ne može u ovoj zemlji događati, ovo je zemlja tri naroda. Ako ćemo pričati o konstitutivnosti kantona, hajde malo da se zaigramo. U Ustavu kantona piše fino, primjerice radi, moja županija Zapadnohercegovačka je federalna jedinica u sklopu Federacije BiH. Pa, ako ćemo se igrati referenduma, pa što to se mi ne bi malo odcjepili od te Federacije, šta ona nama donosi? Kad kaže mi idemo u evropske integracije, lupi tamo neki federalni ministar bivši, istina smijenjen je, u ovome mandatu bio pa je izletio, kaže osnovaćemo ministarstvo za evropske integracije. Halo, dečko koga si pitao, a gdje su ti mišljenja županija. I onda dođe neko kaže – ne, kaže, mi smo za cjelovitu Bosnu i Hercegovinu, mi smo protiv federalizacije koju nam spominje Evropski parlament u Rezoluciji. Halo dečko, zemlja ti se zove Federacija BiH, Republika Srpska i treći entitet u sklopu Bosne i Hercegovine koji se zove Distrikt Brčko, koji je kondominij, koji nije ni Federacija, ni Republika Srpska, nego je pod nadležnosti isključivo države. Ovdje se neko brine može li se neko kandidirati. Može li se kandidirati u Distriktu Brčko, da vas ja pitam? Donijeli ste apsolutno neustavan zakon koji će osuditi pripravnik koji je završio pravo, a kamo li Ustavni sud u Strazburu kad dođe do njega po komu su građani Distrikta Brčko, koje, ponavljam, nije ni Federacija ni Republika Srpska, dužni se opredijeliti za jedno od državljanstava. Pa on mora biti državljanin ili Repubike Srpske ili Federacije. Zašto ste to napravili? Pa reću vam ja vrlo jednostavno, da možete manipulirati glasanjem. Pa ide koalicija „Velika domovina“, pa odjednom nestade Bošnjaka i Hrvata u Brčkom svi se prijavili u Republiku Srpsku. Pa dođu lokalni izbori, evo ti ih nazad. Pa nije to u redu, hajmo pustiti narod nek odluči ko treba sjediti u ovom Domu, ko treba sjediti u županijskim skupštinama, ko treba sjediti u Federalnom parlamentu, u Narodnoj skupštini Republike Srpske i u Predstavničkom domu, a nemojte da mi malverzacijama raznoraznim, dogovorima ispod stola jedni s drugim to radimo, nije to normalno, nije normalno da Hrvati nameću Bošnjacima predstavnike. Napominjem, ja maloprije nisam govorio o lažnom 35 predstavljanju, nego isključivo o legitimnosti kad sam spomenuo Zapadnu Hercegovinu ... I danas sjedi u Klubu Srba u Federalnom parlamentu izaslanik iz Zapadne Hercegovine, etnički Srbin da ne bude zabune, uvijek je bio etnički Srbin, to nije legitimni predstavnik, koga on može predstavljati. Realno da govorimo imamo tri zastupnika u Domu naroda Federalnog parlamenta koji predstavljaju srpski narod i dolaze iz stranke sa srpskim predznakom. Ovo ostalo su sve neke multi, kulti, mambo, džambo i pošalju ih odnekud, isčupaju ih, pogledate imena, pogledaje sve. Zato, nije bitno ovaj Zakon hoće li proći, neće li proći, ako svjesni su tu postali i oni koji nisu bili tog svjesni da ćemo doći u poziciju nakon izbora da neće biti ni Federalne vlade, da neće biti Doma naroda nijednog, ni federalnog, ni ovog državnog i da imamo zemlju u blokadi. Je li to nekome u interesu? Ako je to nekome u interesu nije nikakav problem. Ako ćemo završavati međudržavne sporazume kao ono maloprije sa izvozom mesa, maloprije što sam spominjao tako da to rade obiteljski prijatelji, znači bez ikakvih javnih natječaja, bez ispunjavanja ikakvih uvjeta, ako želite praviti takvu državu ja neću biti u njoj, a ovo je moja zemlja, a moraćete se dobro pomučiti kvadratni metar od mene da uzmete, pa ćemo onda vidjeti. I dogovaraćemo se s kim se možemo dogovarati. Spominjano je ovdje i vezanje zastava. Da budemo otvoreni do kraja ta presuda Ustavnog suda koja se odnosi na referendum, pa hajmo biti pošteni i reći tad smo mi, kad kažem mi, Hrvati i Muslimani, tad još nisu bili Bošnjaci, kasnije Bošnjaci, brutalno preglasali Srbe, to je se tad dogodilo. Pa je onda počeo rat, ratovali smo mi Hrvati protiv Srba, u Sarajevu su govorili to nije naš rat sačekajte malo samo da nas prizna biće sve riješeno. Pa hajde, pa ste se i vi uključili u rat, pa smo malo stali mi sa Srbima, pa smo zaratili mi i vi, uvaženi kolega Genjac, tad je jedan od fragmenata da nema danas dovoljno Hrvata na Zeničko-dobojskoj županiji da mogu ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Vrijeme, vrijeme.
... dva izaslanika, pušta se duže i po tri minute ... da završim, niti ima u Sarajevskom kantonu Hrvata da mogu dati izaslanika. Zašto nema? Neko ih je protjerao, hajmo otvoreno reći, nema tih više ljudi tu. Pa, smo onda ponovo mi i vi ratovali protiv Srba. To nije način, način je da sjednemo i da se dogovorimo na način da budu zadovoljni i predstavnici srpskog naroda i bošnjačkog i hrvatskog, kao i njihovi birači. Ja vas uvjeravam da se politika ne može voditi po komentarima na poratalim koje pišu neki iz Švedske i Norveške i pozivaju na novi sukob ovdje. Nećete vi dobiti događanje naroda ako Hrvati imadnu svoj kanal u sklopu Javnog servisa, nećete ga dobit ako Hrvati budu mogli birati sami svoje legitimne predstavnike. Pitanje je samo želite li vi na to pristati. To ćemo vidjeti. Hvala.
Hvala Vama. Nema više prijavljenih za raspravu po ovoj točci dnevnog reda. Zatvaram raspravu. 36 Sad ćemo glasovati o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH u skladu s člankom 122. Poslovnika Doma. Molim vas pokrenite mehanizam izjašnjavanja. Od nazočnih 14 – za je bilo 8, protiv 4, suzdržana 2. Iz Federacije BiH – 5 za, 4 protiv, nitko suzdržan, iz Republike Srpske – 3 za, nitko protiv, 2 suzdržana. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Konstatiram Zakon o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH je usvojen. Sad ćemo se izjasniti o prijedlogu zaključka kojega sam pročitao. Treba li još jedanput da pročitam? Dakle, predlažem Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH usvajanje sljedećeg zaključka – Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH predlaže Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH da Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH, broj: 02-02-1-1133 od 28.04.2017. godine razmatra po hitnom postupku. Molim vas pokrenite proceduru izjašnjavanja. Od 14 nazočnih – 7 je bilo za, protiv 5, suzdržana 2. Iz Federacije BiH ...
.. [[nije uključen mikrofon]] Moram ja reklamirati u ime kolege Raguža, on nije u sali, a ispašće da je bio uzdržan a nije se uopšte izjasnio o ovome ...
Ah, čekajte moramo ponoviti izjašnjavanje, samo malo. Od nazočnih 13 – za je bilo 7, protiv 6, suzdržanih nije bilo. Znači iz Federacije BiH – 4 za, protiv 4, nitko suzdržan, iz Republike Srpske – 3 za, 2 protiv, nitko nije bio suzdržan. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Konstatiram da je ovaj Zaključak dobio potrebnu većinu, pa ćemo ovaj Prijedlog zakona uputiti Zastupničkom domu po hitnom postupku. Idemo na točku tri, dakle prelazimo na točku tri, to je, Ad. 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnom i međuentitetskom cestovnom prijevozu (drugo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2509/16, od 28.09.2016. i 25.01.2017. Dom naroda je na prošloj, 30. sjednici, održanoj 30.06.2017., prilikom razmatranja Izvješća povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnom i međuentitetskom cestovnom prijevozu (drugo čitanje) predlagatelj Vijeće ministara usvojio sljedeći zaključak: 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnom i međuentitetskom cestovnom prijevozu vraća se na ponovni postupak u nadležnom povjerenstvu u amandmanskoj fazi. 37 2. Za podnošenje amandmana i dostavu izvješća nadležnog povjerenstva primjenjivaće se rokovi propisani Poslovnikom Doma naroda koji teku od dana usvajanja ovog zaključka. Ovo je drugo čitanje. U drugom čitanju vodi se rasprava o amandmanima i glasuje se o Prijedlogu zakona. Dobili ste Izvješće Povjerenstva za vanjsku trgovinsku politiku, carine, promet i veze Doma naroda. Povjerenstvo je prihvatilo tekst Prijedloga zakona zajedno s pet amandmana i predlaže Domu njegovo usvajanje. Zastupnički dom je na 38. sjednici, održanoj 30.11.2016., usvojio Prijedlog zakona u drugom čitanju zajedno s tri amandmana. Riječ dajem gospodinu Nebojši Radmanoviću, predsjedatelju Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze Doma naroda, ukoliko cijeni da ima potrebe. Nema. Hvala Vam. Sad riječ dajem predlagatelju Zakona, ukoliko cijeni da ima potrebe. Nema. Hvala vam. Otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ? Pošto nema prijavljenih ja zatvaram raspravu. Sad ćemo glasovati o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnom i međuentitetskom cestovnom prijevozu u drugom čitanju. Molim vas pokrenite mehanizam izjašnjavanja. Je li netko traži ponovno izjašnjavanje? Molim vas, ponovićemo glasovanje. Dakle, od nazočnih 13 – 6 je bilo za, protiv 5, suzdržana 2. Iz Federacije BiH – 6 za, nitko protiv, 2 suzdržana, iz Republike Srpske – nitko za, 5 protiv i nitko suzdržan. Postoji opća većina ali ne postoji entitetska većina. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
... [[nije uključen mikrofon]] nije snimljeno, nismo postigli saglasnost ...
Pa nismo postigli suglasnosti i ja sam to rekao već, ali možda neki nisu čuli dobro. Idemo, dakle, u drugi krug izjašnjavanja. 38 Dakle, od nazočnih 13 – za je bilo 6, protiv 5, suzdržana 2. Iz Federacije BiH – 6 za, nitko protiv, 2 suzdržana, iz Republike Srpske – nitko za, 5 protiv i nije bilo suzdržanih. Postoji opća većina, ali ne postoji entitetska većina. Konstatiram Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnom i međuentitetskom cestovnom prijevozu nije usvojen u drugom čitanju. Sad prelazimo na sljedeću, to je točka četiri današnjeg dnevnog reda, Ad. 4. Prijedlog zakona o parlamentarnom nadzoru (prvo čitanje) – predlagatelj: Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za pripremu i upućivanje u parlamentarnu proceduru Prijedloga zakona o parlamentarnom nadzoru, zakon broj: 01,02-02-1-1348/17, od 26.05.2017. Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona. Dakle, članak 103. Poslovnika, prvo se vodi rasprava o potrebi donošenja i načelima na kojima je Prijedlog zakona utemeljen. Dobili ste Mišljenje Zakonodavno-pravnog sektora i Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda. Zakonodavno-pravni sektor utvrdio je da je Prijedlog zakona usklađen s odredbama članka 95. Poslovnika Doma naroda i da je svojom strukturom, oblikom i stilom formalno usklađen s Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Ustavnopravno povjerenstvo Doma naroda utvrdilo je da je Prijedlog zakona usuglašen s Ustavom i pravnim sustavom Bosne i Hercegovine i predložilo je, i podržalo je, pardon, načela Prijedloga zakona. Zastupnički dom na 48. sjednici, održanoj 05.07.2017., usvojio je Prijedlog zakona u prvom čitanju. Riječ dajem gospodinu Halidu Genjcu, predsjedatelju Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda. Dakle, kao u Izvješću. Hvala. Riječ dajem predlagatelju, ukoliko ima potrebe. Nema, hvala. Otvaram raspravu. Ima li prijavljenih za raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Nema prijavljenih, ima prijavljenih jel', pardon, pardon ja se ispričavam. Izaslanik Dragutin Rodić. Izvolite gospodine Rodiću.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo. Obzirom da se radi o prvom čitanju i kako je ovaj Zakon jedan od zakona koji nema niko u regionu, ja mislim i šire od toga, mislim da treba reći nekoliko riječi, a sve iz razloga što ako ovaj Zakon prođe u drugom čitanju da ne ostavi određene nedoumice, jer mislim da treba dosta toga da se uradi i da dobijemo jedan kvalitetan zakon, ako je uopšte moguće da dobijemo kvalitetan zakon. Podsjetiću vas da je Komisija formirana još u oktobru 2015. godine, da je počela sa radom negdje u aprilu 2016. godine i, evo, u julu mjesecu 2017. godine imamo Zakon koji je predviđen u prvom čitanju. Ono što je nama svima jasno da Parlamentarna skupština BiH ostvaruje reprezentativnu i kontrolnu funkciju, stvara mehanizme za efikasniju kontrolu vlasti i sputavanje loših strana demokratije, a svi dobro znamo da promjene navika i svijesti je 39 kompleksan proces naročito u društvima koja nisu jasno definisala svoje osnovne vrijednosti i ciljeve. Ako pogledamo ovaj Zakon koji imamo, i ono što je ... predviđeno, ja sam u određenim dilemama koje ću danas iznijeti, obzirom da je Zakon u prvom čitanju, a mislim da će pomoći, da li radnoj grupi ili nekom drugom, da pokušamo da dođemo do nečega što bi bilo vrlo kvalitetno. Krenuću od zadnjih odredbi, koji kaže da, znači da u završnim i prelaznim odredbama gdje kaže da će se svi zakonski i podzakonski akti, uključujući i poslovnike Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH uskladiti sa ovim Zakonom u narednih šest mjeseci. Šta je moja osnovna dilema oko ovoga Zakona? Ako usvajamo ovakav jedan Zakon to podrazumijeva čitav niz određenih intervencija u drugim zakonskim rješenjima i u podzakonskim rješenjima. Takođe moram reći da istovremeno sad ovaj Dom i Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH je takođe formirao Privremenu komisiju za izradu poslovnika i ta aktivnost traje, isto čini mi se kao i ova grupa za parlamentarnu, koja je predložila ovaj Zakon o parlamentarnom nadzoru, vrlo to teško ide. I jedan od mojih motiva što uopšte pokušavam da obrazložim zašto ću podržati ovo danas jeste zbog kolega koji su aktivno učestvovali na ovom Zakonu i dali određen doprinos da ovaj Zakon se danas uopšte nađe pred nama. Ono drugo što želim da kažem, a krenuću od člana 1., je potpuno neprecizan i mislim da zahtijeva mnogo intervencija, da tačno definišemo na koga se ovaj Zakon odnosi da ne bi došlo do kolizije u primjeni samog Zakona. Dalje, subjekti koji sprovode parlamentarni nadzor, takođe je neprecizno i ako bi se usvojio u ovom obliku kako je predloženo u Zakonu mislim da bi ostavljao mnogo prostora za definisanje ko je za šta nadležan i ko vrši određenu vrstu nadzora. Ako dođemo do člana 10. koji se tiče ovlašćenja tijela koji sprovode parlamentarni nadzor, onda moram reći da je to, su odredbe člana 34. Poslovnika Doma naroda. Ovo rade razne komisije, i stalne i zajedničke, i one su kroz to definisane. Član 13. koji govori o, postupak o preporukama Ureda za reviziju institucija BiH definisan je članom 41. Poslovnika Doma naroda. Interaktivna komunikacija i posjete nadziranim institucijama takođe rade komisije i sada je to takođe u primjeni. Način sprovođenja parlamentarnog nadzora, član 35. Poslovnika, a on govori o javnom saslušanju. Ništa novo nema u Zakonu osim onoga što piše u našim poslovnicima. Imate poslanička ili delegatska pitanja, interpelacije, takođe regulisano poslovnicima član 155., 156. i 157. Član 39. podnošenje i razmatranje interpelacije takođe je riješeno Poslovnikom član 162. Glasanje o nepovjerenju i potrebe rekonstrukcija Savjeta ministara BiH, to je bila rasprava kada je donešen Poslovnik u prethodnom periodu, glasanje o nepovjerenju i potrebi rekonstrukcije Savjeta ministara, Poslovnik i Zakon o Savjetu ministara potpuno definisao ovu oblast. I na kraju, znači, dolazimo do ovoga što sam rekao, član 68. da u roku od 6 mjeseci od dana stupanja na snagu ovog Zakona Parlamentarna skupština uskladiće sve svoje zakonske i podzakonske akte. Ja često sam u dilemi da ponekad od velike prenormiranosti mi dolazimo u koliziju onoga što je faktički i onoga što je pravno. Mislim da, i ne sumnjam u dobru namjeru da se postigne jedan visok stepen kontrole, jer to je osnovna funkcija Parlamentarne skupštine BiH, ali ovako kako je ovaj Zakon postavljen on reguliše, a vidjeli ste iz ovoga što sam ja rekao, regulisano je i drugim i zakonskim i podzakonskim aktima. Ja nisam govorio o drugim zakonima koji takođe tretiraju ovu oblast. Iz tog razloga smatram da mnogo toga ima što treba u ovom zakonu. Da li je to moguće uraditi u amandmanskoj fazi ja nisam siguran, jer on zahtjeva mnogo intervencija da dođemo do jednog konzistentnog teksta zakona. Moje mišljenje, hajde obzirom da smo ušli u ovu oblast, da pokušamo da damo šansu da dođemo do toga, ali ne na ovaj način kako je to do sada rađeno, jer mislim da bi tu trebalo primijeniti komparativnu metodu rada ovakvih akata, pa da tačno definišemo šta je nečim definisano, šta možemo da definišemo ovim Zakonom, a da ne 40 ulazimo u određene nadležnosti koje sutra mogu da stvaraju sukob nadležnosti i onda da ne znamo šta radimo i šta nam je cilj. Evo, ukratko sam pokušao da analiziram Zakon i mislim da je on samo dobro namjera, a ono što vidimo baš u realizaciji nije takav. Hvala.
Hvala gospodine Rodiću. Nema više prijavljenih za diskusiju po ovoj točki dnevnog reda, ja zatvaram raspravu. Sad ćemo se izjasniti o ovom Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Od nazočnih 13 – za je bilo 12, protiv nije bio nitko, suzdržan 1. Iz Federacije BiH – 7 za, bez glasova protiv i 1 suzdržan, iz Republike Srpske – 5 za, nije bilo glasova protiv, ni glasova suzdržanih. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Konstatiram Prijedlog zakona o parlamentarnom nadzoru je usvojen u prvom čitanju. Prelazimo na točku pet, Ad. 5. Izvješće o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije BiH 2016. godinu, broj: 01,02-50-19-946/17, od 05.04.2017. Dobili ste Mišljenje Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze Doma naroda. Povjerenstvo je prihvatilo Izvješće i predlaže Domu njegovo usvajanje. Zastupnički dom je na 46. sjednici, održanoj 31.05.2017., usvojio Izvješće. Riječ dajem gospodinu Radmanoviću, ukoliko cijeni da ima potrebe. Sad riječ dajem podnositelju Izvješća ako cijeni da ima potrebe. Nema. Hvala. Otvaram raspravu. Javlja li se netko? Evo, ga gospodin Genjac se javio. Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Mi smo prošli put kad smo došli do ove tačke dnevnog reda zaključili da odgodimo raspravu iz razloga što nije bio prisutan predstavnik Upravnog odbora IGA-e. Da li danas imamo predstavnika Upravnog odbora IGA-e? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Ništa, ako nema. 41
Dakle, nemamo.
Poslovnik sad kaže da bismo mi trebali se izjasniti o tome hoćemo li mi, dakle, ići u dalju proceduru usvajanja ili ne? Prvo moramo o tome se sada izjasniti.
Kad sam se javio, ja, ja mislim da, ovaj ...
Šta je Vaš prijedlog?
Dakle, moj prijedlog je da, ovaj, obzirom da je na Predstavničkom domu formirana Istražna komisija u pogledu ovoga, moj prijedlog je da mi danas i bez predstavnika Upravnog odbora skrenemo na najvažnije činjenice iz ovog Izvještaja i da se izjasnimo o Izvještaju. Pa Upravni odbor nek, to je moj prijedlog, jer, ovaj, i da te činjenice koje mi skrenemo ima u vidu pažnje, u vidu da ima i Istražna komisija. Ili, dakle, zavisno ako se većina odluči da se odgodi do dolaska, nije nikakav problem.
Dobro. Ja sam Vas shvatio da je Vaš prijedlog da ipak, bez obzira što nema, dakle, izvjestitelja po ovoj točki dnevnog reda, da idemo dalje raspravljati i odlučivati. Mi sada o tom prijedlogu trebamo se izjasniti. Ja vas molim da se pokrene procedura izjašnjavanja, tako je po Poslovniku.
nije uključen mikrofon
Pa to je Vaš prijedlog. Evo, ja ću, ja ću Vas podržati.
To je prijedlog Halida Genjca.
Da, da. Podržao sam kolegu Genjca. ____________(?) Ko je protiv sjednice, on glasa protiv. Jeste li shvatili? Ovako, mi smo, ponovit ćemo, ponovit ćemo. Evo ovako, ja ću objasniti. Kolega Genjac je predložio da ipak raspravljamo bez obzira što nema danas ovdje niko prisutan 42 od strane izvjestitelja Upravnog odbora po ovoj točki dnevnog reda. I mi sad glasujemo o tom prijedlogu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zahvaljujem se. E sad, je li se mi sporo prijavljujemo, ili vi brzo vodite to je sad pitanje. Evo kratko, onaj, da ne prođe bez komentara Izvješće jedne vrlo važne institucije za demokratske procese u Bosni i Hercegovini koje je sigurno zaokruženo i metodološki sadržajno, ali, ovaj, ja želim jasno reći, obzirom da se odnosi na period kad su provođeni lokalni izbori, da se ne možemo oteti dojmu, ovaj, da i dalje sam tijek izbora, izbornog procesa nije dovoljno transparentan. Da je još uvijek pod značajnim političkim nadzorom i utjecajem na sama biračka tijela i da to rezultira demotivacijom birača, velikim neregularnostima, nespremnošću da se stvari raščišćavaju. Pa u tom kontekstu, moram reći uz sav napor koje rade ljudi u Središnjem izbornom povjerenstvu, mislim da stvarno stanje na terenu kad vidimo da je bilo moguće netransparentno utjecati na rezultate izbora od Livna pa još do nekih općina, da sad ne nabrajam. Hoću da zadržim tu jednu malu dozu rezerve prema demokratizaciji izbornog procesa u Bosni i Hercegovini i obvezi da mi svi od izmjene Izbornog zakona, koei se neće samo ticati ovih presuda Ustavnog suda, nego načina sastavljanja biračkih odbora, do načina uvjeta glasovanja, mora biti predmet kad raspravljamo o ovim izvješćima, ali da ne uzimam vrijeme, jer vidim da nema puno prijavljenih, samo i dalje rezerva obzirom na stvarno stanje. Hvala.
Hvala Vama gospodine Raguž. Riječ dajem izaslanici Zdenki Džambas. Izvolite gospođo Džambas.
Pa ja bih samo, to je, mislim nije ni pitanje, ne znam, konstatacija, rekla, vezano je za točku koja se odnosila na našu izmjenu Izbornog zakona. Da se članovi Centralne izborne komisije, Središnjeg, dakle, izbornog povjerenstva, uzdrže od izjava, jer ja doista ne znam kako može Središnje izborno povjerenstvo biti iznad Ustava. Pa onda ide pitanje ko je onda iznad, pa stalno imamo nekog iznad Ustavnog suda, da nije Ustav i Ustavni sud vrh, nego je sad, ispada, Izborno povjerenstvo iznad odluka Ustavnog suda i da li ono hoće ili neće provesti neke odluke Ustavnog suda. To je nešto što nije uredu. I da se uzdržavaju članovi, bilo kako da se zovu i ko su, od izjava takvog tipa koje izazivaju kod nas, sad ću reći građana, kod naroda, nedoumice šta se to sprema, da nebi takve neke zaključke ... Ja nisam znala tko će doći od vas, ali doista bi bilo 46 dobro i da je jasno da je Ustav broj jedan, Ustavni sud, pa onda svi podzakonski akti, zakonski akti koji moraju biti vezani za Ustavni sud. To sam samo htjela reći.
Hvala Vam gospođo Džambas. Sad trenutno nema više prijavljenih i sad ćemo zaključiti raspravu, ali smo trenutno bez kvoruma. Ne možemo ... Pazite, jedina je mogućnost da dam kratku stanku, 5 minuta ili, evo, da neko pozove kolege da uđu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Hajde, 5 minuta stanka. [[PAUZA]]
Jesmo.
Eh, kolegice i kolege nastavljamo sa radom. Prelazimo na devetu točku.
Samo što je ovo već obavljena rasprava, sada samo glasanje.
Rasprava je, rasprava je obavljena jer je sada samo izjašnjavanje, nismo imali kvoruma pa smo iz tog razloga dali ovu stanku. Sad ćemo, znači, izjasniti se o ovoj devetoj točki dnevnog reda. Dakle, glasujemo o Izvješću o provedbi zakona iz nadležnosti Središnjeg izbornog povjerenstva Bosne i Hercegovine za 2016. godinu zajedno sa preporukama sadržanim u njemu. Od nazočnih 14 – za je bilo 13, bez glasova protiv, 1 glas je bio suzdržan. Iz Federacije BiH – 8 za, nitko protiv, 1 suzdržan, iz Republike Srpske – 5 za, nitko protiv, nitko suzdržan. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Kontatiram Izvješće o provedbi zakona iz nadležnosti Središnjeg izbornog povjerenstva BiH za 2016. godinu, zajedno sa preporukama sadržanim u njemu, je usvojeno. Idemo na desetu točku dnevnog reda današnje sjednice, Ad. 10. Izvješće o zaštiti osobnih podataka u Bosni i Hercegovini za 2016. godinu – podnositelj: Agencija za zaštitu osobnih podataka u BiH, broj: 01,02-04-1227/17, od 12.05.2017. 47 Dobili ste Mišljenje Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH. Povjerenstvo je prihvatilo Izvješće i usvojilo sljedeće zaključke: 1. Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava u suradnji sa Agencijom za zaštitu osobnih podataka u Bosni i Hercegovini organizirat će okrugli sto o zaštiti osobnih podataka u Bosni i Hercegovini na koji će biti pozvani svi zainteresirani iz izvršnih tijela vlasti, nevladinih organizacija i drugih institucija. 2. Izvješće o zaštiti osobnih podataka u Bosni i Hercegovini za 2016. godinu treba biti dostavljeno nadležnim tužiteljstvima na postupanje, a u vezi s njihovim nadležnostima koje proizilaze iz ovog Izvješća. 3. Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava zadužuje Agenciju za zaštitu osobnih podataka u Bosni i Hercegovini da do sljedeće sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH dostavi cjelovitu informaciju o zaštiti osobnih podataka u Bosni i Hercegovini kojom će biti obuhvaćeni opći podaci u vezi s tretiranjem osobnih podataka starih deviznih štediša. Zastupnički dom je na nastavku 48. sjednice, održanom 05.07.2017., usvojio Izvješće. Riječ dajem predsjedniku Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava na sjednici Doma, ukoliko ima potrebe. Nema. Hvala. Riječ dajem podnositelju Izvješća ako ima potreba. Ne. Hvala. Zatvaram raspravu jer nema prijavljenih. Sad se izjašnjavamo, dakle, o Izvješću o zaštiti osobnih podataka u Bosni i Hercegovini za 2016. godinu. Od nazočnih 13 – svih 13 je bilo za, dakle, bez glasova protiv i suzdržanih. Iz Federacije BiH – 8 za, bez glasova protiv i suzdržanih, iz Republike Srpske – 5 glasova za, bez glasova protiv i suzdržanih. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram Izvješće o zaštiti osobnih podataka u Bosni i Hercegovini za 2016. godinu je usvojeno. Sad glasujemo o zaključcima Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava. Molimo vas pokrenite mehanizam izjašnjavanja. Možete se izjasniti. Od nazočnih 13 – svih 13 je bilo za, opet, dakle, bez glasova protiv i suzdržanih. Iz Federacije BiH – 8 za, bez glasova protiv i suzdržan, iz Republike Srpske – 5 glasova za, bez glasova protiv i suzdržan. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Konstatiram zaključci Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH su usvojeni. Prelazimo na 11. točku današnjeg dnevnog reda, 48 Ad. 11. Izmjena i dopuna Godišnjeg plana obuke i vježbi pripadnika Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u inozemstvu za 2017., materijal Ministarstva obrane BiH, broj: 03/1-03-1362/17, od 29.05.2017.
Evo, pošto su ...
Pardon malo, pardon malo, moram, oprostite molim Vas, malo sam preskočio, nisam kazao da trebam dati riječ podnositelju Informacije ukoliko cjeni da treba sad u ovoj fazi.
Pa možda bi bilo dobro.
Izvolite, izvolite. Gospodin Odobašić, je li tako? Zamjenik glavne tužiteljice.
Gospodine predsjedavajući, gospodo delegati članovi ovog visokog Doma, članovi Ministarskog vijeća, odnosno ministri, i ostali gosti. Ja sam Izet Odobašić, zamjenik sam rukovoditeljice Posebnog odjela za ratne zločine u Tužiteljstvu BiH, Gordane Tadić, koja je ujedno i V.d. glavnog tužitelja Tužiteljstva BiH. Ja u njeno ime se ispričavam što ona nije mogla da pristupi danas na sjednicu, s obzirom da 13. kad je dobila poziv od ovog visokog Doma, već je imala isplanirane obaveze u inostranstvu i nalazi se u inostranstvu. Ja ovom prilikom želim da iznesem par napomena i smatram da ovo, ovaj visoki Dom treba da o tim informacijama bude upoznat, jer mi koji dolazimo iz pravosudnih organa visoko cijenimo ulogu koju zakonodavna vlast ima u saradnji sa organima pravosuđa u smislu osiguravanja kvalitetnih zakonodavnih alata koji su nama neophodni u vršenju naših funkcija i u smislu osiguranja od potrebnih materijalno-finansijskih, kadrovskih i drugih uvjeta da mi možemo obavljati one funkcije koje nam je zakon dao, a koje kao, ovaj, jedan od stubova vlasti zajedno sa zakonodavnom, izvršnom vlašću, imamo u ukupnom vršenju vlasti u ustavnom sistemu Bosne i Hercegovine. Ja vas pozdravljam i zahvaljujem se na ovoj prilici i čini mi čast da se ovom visokom Domu obratim i da kažem u ime tužiteljice Gordane Tadić da je protekla godina, dakle 2016. godina, bila vrlo jedna složena i teška godina u funkcionisanju i radu Tužilaštva BiH. Naime, vama je svima poznato da je u toj godini došlo do određenih, do određenih problema u radu Tužilaštva koji su na kraju doveli do suspenzije glavnog tužitelja i vodi se disciplinski postupak, i ja ne bih o tom postupku govorio jer i glavni tužitelj, kao i svi drugi građani Bosne i Hercegovine, ima pravo na presumpciju nevinosti dok se to ne okonča, a tužiteljica Gordana Tadić je postavljena za vršitelja dužnosti krajem septembra 2016. godine. Radi se o osobi koja je, ima više od 30 godina iskustva kao tužitelj, jednoj odgovornoj, poštenoj, odgovornom i poštenom profesionalcu i naša je ocjena, koji radimo u Tužilaštvu BiH, da je Visoko sudsko i tužilačko vijeće, kao vrhunski regulatorni organ u pravosuđu, napravilo dobar izbor jer to su pokazali rezultati koji su uslijedili u sređivanju stanja u Tužilaštvu BiH u periodu do kraja godine. Jer zaista tužiteljica Tadić je, zajedno sa nama koji s njom sarađujemo i svim tužiteljima u Tužilaštvu BiH koji su joj pružili zaista jednu otvorenu podršku, uspjela da stanje stabilizira, da očuva osnovne funkcije institucije, znači da mi možemo raditi svoj posao, a istovremeno je zatekla preko stotinu predmeta koji nisu bili dati u rad tužiocima u Tužilaštvu 50 BiH, rasporedila je te predmete, zatim osigurala da se otklone nedostaci i povrede koje su načinjene u radu na vrlo složenim i, rekao bih, najsloženijim predmetima organiziranog kriminala, privrednog kriminala i korupcije i da se rad na tim predmetima dovede u onaj dio kako to treba u skladu sa Zakonom o krivičnom postupku i drugim propisima u Bosni i Hercegovini, i zaista je to uspjela, na nekim referatima promjenila je tužioce. U tom svom, tako da kažem, sređivanju stanja ustanovljeno je da određeni tužioci, bilo kroz ranija postupanja u predmetima, bilo u svojim ponašanjima i odstupanjima u tekućim predmetima ili u javnom diskursu, ponašaju se na način koji narušava njihovu ulogu i njihova ovlaštenja propisana Zakonom o krivičnom postupku koji narušava njihov, koji narušava kodeks tužilačke etike i narušava integritet tužilačke funkcije. I tužiteljica Tadić nije se libila pokrenuti disciplinske postupke protiv takvih tužilaca i izvršiti promjene, inicirati suspenzije određenog broja tužilaca. Radi se o manjem broju tužilaca, a nažalost neki su bili visokopozicionirani i to uzdrmalo zaista, ovaj, funkcije u Tužilaštvu BiH, ali možemo reći da, evo, sad poslije 10 mjeseci od toga kako je tužiteljica preuzela obaveze vršiteljice dužnosti i koje mjere i radnje je poduzela u smislu saniranja stanja da mi imamo sad jednu situaciju da možemo upravljati stanjem u Tužilaštvu BiH i da možemo ići ka još boljim rezultatima. Vi pred sobom imate jednu, odnosno, imali ste, ja se izvinjavam, jednu Informaciju koja oslikava ono što smo mi koji smo sa tužiteljicom Tadić u menadžmentu sačinili kao ..., htjeli da pokažemo kao ustvari jednu, sveukupan pregled stanja i kao jedan osnovni temelj za naše, za naš godišnji i srednjoročni plan, jer mi smo htjeli da zakonodavno tijelo, znači Parlamentarna skupština BiH, pa dakle oba doma koja efektivno vrše funkciju zakonodavnog tijela Bosne i Hercegovine, može da ima pregled stanja kako bi moglo iz toga da izvuče određene zaključke u svojoj zakonodavnoj aktivnosti u smislu sagledavanja eventualnih promjena propisa, koji su alati tužilaca u Tužilaštu BiH, a isto tako i u smislu davanja jedne materijalno-finansijske podrške Tužilaštu BiH u budućem vremenu, zato što mi sigurno znamo šta treba i kako možemo uraditi da rezultati budu mnogo bolji nego što oni ustvari jesu. A u 2016. godini mi cijenimo da smo postigli, a da ne budem neskroman, dobre rezultate, jer i pored svih tih teškoća podigunute su 194 optužnice protiv 375 osoba i od toga je podignuta 41 optužnica protiv osoba koje su učinile krivična djela ratnog zločina, 86 optužnica protiv 179 osoba koje su učinile djela organiziranog privrednog kriminala i korupcije ili terorizma i 66 optužnica protiv 81 osobe iz raznih drugih oblasti krivičnih djela, od krijumčarenja preko granice, itd. Međutim, Tužilaštvo, naravno, u 2016. godini nije radilo samo na podizanju optužnica niti je to, što je, naravno, ovom visokom Domu poznato, jedina obaveza Tužilaštva. Tužilaštvo, znači, vodi postupke i u njima donosi i naredbe o neprovođenju istrage ili naredbe o obustavi istrage i donešen je veći broj naredaba o neprovođenju istrage i obustavi istrage, što je, naravno, u skladu sa zakonom jer u tim predmetima Tužilaštvo nije utvrdilo postojanje osnova sumnje za provođenje istrage, ili nije utvrdilo dovoljno dokaza, ili iz nekih drugih razloga je imalo obavezu da obustavi postupak. Na taj način postupajući Tužilaštvo, naravno, mora osigurati pravnu sigurnost i presumpciju nevinosti jer svako naravno dok mu se ne ... da ima dovoljno dokaza u zakonito provedenom postupku, iz poštovanja njegovih osnovnih ljudskih prava ne utvrdi, ne može biti optužen. Možemo reći da se uspjeh Tužilaštva u protekloj godini ogleda i u tome da je kvalitet optužnica bio 94,3% jer je, ovaj, taj odnos broja potvrđenih i odbijenih optužnica i da je ostvarena prosječna norma za prošlu godinu od 138,97%. Isto tako, kada se radi kvalitet se mjeri i na jedan drugi način, a on se mjeri i kroz pitanje osuđujućih presuda pa je u protekloj godini bilo 177 osuđujućih presuda po optužnicama Tužilaštva BiH, 177 presuda od koji su 164 osuđujuće, znači 93%, a sve preko 85%, to znaju pravnici koji imaju pravosudno iskustvo, se smatra odličnim rezultatom u smislu, u smislu kvaliteta, pri čemu je više od 365 osoba osuđeno. Uz to je bilo sklopljeno 98 sporazuma o priznanju krivnje sa 160 osoba i ti su sporazumi potvrđeni od strane suda. 51 Kažem da je jedna od osnovnih funkcija vršiteljice dužnosti glavnog tužioca, i mi koji s njom radimo, naravno i većine tužilaca, bila da se očuva stabilnost funkcija institucije. Mi to cijenimo da smo učinili i mi ćemo i dalje nastaviti da insistiramo na tome da tužioci moraju da poštuju, prije svega, po svom postupanju, da postupaju zakonito, da poštuju ljudska prava i slobode onih koji su učesnici u postupku bilo da se radi o prijavljenim osobama, osumljičenim, ili oštećenim i da, naravno, poštuju kodeks tužilačke etike. Naravno, mi u menadžementu smo dužni, i to ćemo učiniti, da im osiguramo da slobodno vrše svoju funkciju, ali oni su dužni da očuvaju neovisnost i integritet, ovaj, i nepristrasnost u vršenju te funkcije, a isto tako očekujemo, kako od zakonodavane i izvršne vlasti, tako i od javnosti, da u tome pomognu tužiocima i da, ovaj, tužioce ne dovode u priliku da budu žrtve pritisaka i da dovode u pitanje njihovu neovisnost u vršenju njihovog odgovornog, odgovornog posla. Naravno, u svemu tome mi se nećemo libiti da oni koji nisu u cjelini očigledno sposobni da ispoštuju ove sve visoke standarde i kriterije, da iniciramo disciplinske postupke. U tome imamo veliku podršku Visokog sudskog i tužilačkog vijeća i postupke koje smo mi pokrenuli, izvinjavam se, evo sad ću završiti, i postupci koje smo mi pokrenuli pokazuju da smo mi spremni da u svojim redovima, da sa onima koji nedostojno vrše tužilačku funkciju da se obračunamo. Ja, na kraju krajeva, hoću još samo da se zahvalim ovom visokom Domu i Ministarskom vijeću BiH jer ste nam osigurali u protekloj godini, krajem godine, pomoć u smislu da dobijemo nedostajuća sredstva za ekshumacije jer tih sredstava nismo imali u dovoljnoj mjeri, da se zahvalim na projektu nadogradnje zgrade bivše Specijalne jednice Federalnog MUP-a, unutrašnjih poslova, gdje mi namjeravamo, gdje Ministarstvo pravde BiH vodi projekat zajedno sa Visokim sudskim i tužilačkim vijećem za smještanje Tužilaštva i na pomoći da se Projekat Evropske unije oko izgradnje nove zgrade, koja treba da u augustu bude gotova, dovrši i očekujemo pomoć u smislu opremanja jer ja vam moram reći da je Tužilaštvo doslovno, tužioci su radili sve do prošle godine u podrumskim prostorijama i uposlenici. Toliko za sada, ja vam stojim na raspolaganju ukoliko bude neophodno da vam da određene odgovore na određena pitanja. Hvala vam lijepo.
Hvala Vama, hvala Vama gospodine Odobašiću. Evo imamo prijavljene. Prvo cijenjeni kolega Tadić, pa ćemo ići po redu. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Uvažene kolege, poštovani izvjestioče. Dakle, moja praksa do sada je bila da glasam protiv ovakvih izvještaja i mislim da ovo objašnjenje koje smo dobili u vezi sa samo djelimičnom ocjenom dosadašnjeg rada, pogotovo nasljeđenog stanja između dva glavna tužioca, pa eto, govore da nisam pogriješio, kao ni drugi delegati, kada smo glasali protiv vaših izvještaja. Govorim to zbog toga što je pomenuto u Vašem izlaganju kako se poziva politika i svi mi ostali, je li, ovaj, da nekako oslobodimo pritiska Tužilaštvo i slično. Ja moram reći, a nadam se da ćete to razumjeti, ne kao politikanstvo, nego zaista onako kako sam rekao, dakle, da se drugi, pa između ostalog i politika, nisu počeli baviti radom Tužilaštva, možda ne Vi, ali neko drugi, stajao bi danas za ovom govornicom i hvalio Gorana Salihovića kao što Vi hvalite sada Gordanu Tadić. Dakle, nemojte Vi bježati od pozitivnog uticaja javnosti na svaku od institucija bile one pravosudne, zakonodavne ili izvršne vlasti. Ima to svoju svrhu, svoj smisao, bez toga gubite karakter demokratske institucije, a 52 Tužilaštvo kakvo god da je dio je demokratskog poretka, dakle bez obzira na njegovo ovlašćenje i unutrašnju organizaciju. Tako da, baš je bilo vrijeme da se učini što se učinilo. E sad, ja govorim na osnovu ovog što Vi rekoste, dakle, i na osnovu ovog što sam čuo u javnosti, a kao i Vi dopuštam, naravno, nadležnim organima, disciplinskim i svakim drugim da oni odluče ko je kriv, a ko nije kriv. Međutim, pošto ste zaista ovako, teška je riječ iskreno ali otvoreno, govorili o problemima koje imate, o propustima koji su pravljeni, mogao bih ja nabrajati i propuste iz ovog perioda otkako je gopođa Tadić preuzela ulogu glavne tužiteljice, svako ima pravo na onih 100 dana. Pošto su problemi kod vas pravljeni godinama, mnogo duže nego što je jedan politički mandat, valjda dobijate pravo na više nego 100 dana koliko dobija neka izvršna vlast i pošto taj period vaše kušnje još uvijek traje, ja mogu potvrditi da ću, dakle kao, ovaj put, dakle za razliku od ranijih navrata, kao što su to prethodno radile moje kolege iz Saveza za promjene u Predstavničkom domu, biti uzdržan, da bi pokazao zaista jednu otvorenu spremnost, volju da ako ste vi spremni da bolje radite, da nije politika ta koja će vas vući za noge i reći – nemojte bolje raditi. Ali to je sve uslovno, jer sutra se nađete u situaciji da podnosite isti taj Izvještaj sa istim tim riječima, u sljedećoj godini dana to neće logično značiti ništa i ponovo ćemo se vratiti na početak. Zašto mi je skoro jednostavno da li da glasam ovako ili onako? Pa iz jednog vrlo neobičnog razloga, sva ta naša ranija glasanja nažalost nisu mijenjala suštinu dok se pojednici iz Saveza za promjene nisu, pa i na ličnom planu, otvoreno sukobili sa ljudima iz Tužilaštva, pokušavajući da razbiju te zakovane odnose koji su doveli do toga o čemu ste Vi, kažem, vrlo otvoreno pričali. Hvala vam.
Hvala Vama gospodine Tadiću. Ko je sljedeći? Izaslanica Ljilja Zovko. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedatelju. Pa, evo, ja ovom prigodom želim samo reći da upravo današnje moje pitanje koje sadrži upit za nekih deset informacija koje nisam uspjela naći u ovom Izvješću i, ovaj, očekujem cjelovito i brzo, brz odgovor, s tim, želim da naglasim, da ove informacije koje sam ja tražila u svom pisanom, ovaj, dopisu koje sam poslala Tužiteljstvu da za sljedeće izvješće uzmete u obzir i dostavite nam takav oblik informacija da imamo svi na raspolaganju jer su to jako bitne informacije za Dom naroda da imamo pregledno i sadržajno izvješće o predmetima i situaciji u Tužiteljstvu. Eto, samo toliko Hvala.
Hvala gospođo Zovko. Sljedeći je gospodin Karamatić. Izvolite gospodine Karamatiću.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Kao što reče gospodin Tadić, ja sam dosada imao neku tendenciju da glasam protiv ovih izvjšća i unatoč vrlo otvorenom govoru, ja ću tu tendenciju i nastaviti, tako da tu ne bude 53 nikakve sumnje jer mene niste uvjerili. E sada, da sam ja neki ja bih mogao pitati kakvo je to tužiteljstvo gdje tužitelj ode u dokaze, uzme telefon i odnese kući. Neću to pitati. Opet, da sam neki mogao bih pitati kakav je to tužitelj, ta moralna vertikala našeg društva, koji ode u sobu sa dokazima i uzme novaca koliko mu treba, ne jedan. Neću ni to pitati. Da sam neki pa mogao bih pitati Tužiteljstvo koliko pripadnika Armije, koliko HVO-a, koliko Vojske Republike Srpske je pod optužnicom udruženog zločinačkog poduhvata, da dobijem te podatke Neću ni to pitati, vjerujte mi to bi porazni bili podaci za Tužiteljstvo. Neću pitati ni koliko se pripadnika Vojske Republike Srpske, koliko HVO-a, koliko Armije BiH, je podignuta optužnica po starom zakonu koji je vrijedio u Jugoslaviji, a koliko po novom koji je rigorozniji, neću Vas ni to pitati. Zašto? Zato što vjerujem da možda postoji mala, malecka nada da Tužiteljstvo počne raditi svoj posao. Neću Vam postavljati uopće pitanja, dapače, pomoću Vam, tražili ste pomoć u svom obraćanju, evo Vam vrlo precizno pomoći. Znači, 02.03.2016. godine u 9 i 38, slobodno zapišite sebi, sam osobno u SIPA-i i u Tužiteljstvu predao kaznenu prijavu na 24 stranice uz priloženih 30 dokaza. U međuvremenu su raznorazne prijave procesuirane, završene, odbačene, nebitno kako bi završili, ja sam je predao zbog udruživanja radi činjenja kaznenih djela, organiziranog kriminala, udruživanja radi stjecanja protupravne koristi, zloupotrebe ovlasti i položaja, itd., itd. I taj dan, znači 02.03.2016. kad sam predao, ništa se spektakularno nije dogodilo, za tri dana sam dobio dopis iz SIPA-e da su provjerili navode i da su i oni proslijedili prijavu Tužiteljstvu. Do dan danas Tužiteljstvo nije reagiralo. Ja sam sebi dao malo motivacije budući da imamo i damu novu kao tužiteljicu, evo zamolit ću tehničke službe da ja ne šetam, ne primjeri, ovdje se nalazi kopirana ta moja kaznena prijava, molim tehničke službe da odnesu gospodinu iz Tužiteljstva, i pozdrave novu tužiteljicu i ja se nadam u idućih još godinu dana da ćete ili postupiti po ovoj kaznenoj prijavi ili da ćete podignuti optužnici protiv mene zbog lažnog prijavljivanja ili bilo šta, ali nadam se da ćete početi raditi svoj posao za koji ste vrlo, vrlo, vrlo dobro plaćeni, slično kao i mi u Parlamentu, ako ne i više. Toliko.
Hvala Vam gospodine Karamatiću. Prijavila se izaslanica Zdenka Džambas. Izvolite.
Ja koliko shvaćam, mi ovo primamo k znanju i dosada nismo, ovaj, bar u Klubu našem, nije baš bilo volje da se ni k znanju primi Izvješće, bilo da se radi o Visokom sudskom i tužiteljskom ili vama tužiteljima ili o sudu uopće. U narodu obično ono što se dešavalo lani, pa možda i početkom ove godine, šta se dešava u sudstvu stvara nesigurnost, tu pravnu nesigurnost ako se vi tužakate jedni protiv drugih, da ne radite posao za koji ste zaduženi u tom stupu koji je daleko iznad svih ostalih stupova, vi ste ono daleko iznad nas, ostala dva, i onda kad se pored svega ovoga što ima još i tu stvara nesigurnost, meni se sad, ono što mi se dopada je da glavni sudac nije TV zvjezda, nego valjda radi negdje posao, ja ne znam, ne viđam ga na televiziji, biće da radi posao i nema kad doći na televiziju, što je dobro, tamo neka radi svoj posao kako treba. Što se tiče Tužiteljstva nisam zadovoljna zato što sad će dvije godine da sam postavila pitanje, nikad se niko ne udostoji da ti odgovori zato što nije ovako zvanično, mi ne možemo jer ne odgovaraju, niste ministri pa da onda morate nam reći jeste li nam ili niste dali odgovor. Osjetljiva sam na nestale osobe, na sve nestale osobe, nema veze kako se te osobe zovu, ali konkretno znam situaciju, opet kažem iz Središnje Bosne, govorim o Bugojnu, toliko puta postavlja se, priča se, usmeno se traži odgovor, samo da se kaže u dvije rečenice, nije urađeno, radi se, biće, kako bilo, ali da me se ispoštuje kao izaslanicu, da znam da neko tamo vodi računa. 54 Jer ja ću samo malo da vas podsjetim, znači do prije te dvije godine 30 i nešto puta su obitelji izlazile na lažna mjesta gdje su, gdje onih, gdje su oni bugojanski Hrvati. Znači, treba toliko puta obitelj proći sve to ponovno u sebi. Neće oni odustati, ako su umrle majke tih sinova, nisu kćeri, neko će se stalno za to boriti, a tako i drugi, ja kažem, za sve nestale osobe, njih je, koliko još ima, 6.000-7.000, koje bi pod hitno trebalo rješavati jer nemoguće da se baš tako dobro sakrilo da se ne zna gdje su ljudi. Znači, nisam zadovoljna nepoštivanjem s te strane. Tražite od nas, i to je uredu, da se poštuje sud i tužiteljstvo i ja to, zaista sam sklona zakonima i volim to da je sve riješeno zakonom, tako da, evo, možda će započeti ova neka nova priča, da niste postali glavni protagonisti serije „Tračerice“, mislim na kompletno to sudstvo i tužiteljstvo za obične građane, da ste počeli da radite taj posao, da ga radite bolje im evo, kao što reče gospodin Tadić, moraćemo i mi malo mijenjati priču jer svakako od one nije bilo koristi. U svakom slučaju, želim vam svako dobro, da se čim prije riješe, bar Vaša oblast, dakle ratni zločini.
Hvala Vam gospođo Džambas. Kolega Softić. Izvolite.
Evo, vrlo kratko da se osvrnem na ovaj Izvještaj. Mi smo ovdje kao delegati, kao predstavnici naroda pozvani da štitimo interes javnosti i da, na neki način, u svemu onome što radimo i što govorimo, što diskutujemo, prepoznamo ono što bi trebalo da bude interes javnosti. I ja sam prošle godine kad je bio Izvještaj Tužilaštva u pitanju za prethodnu godinu diskutovao ovdje oko, oko određenih problema koji se javljaju u radu Tužilaštva. Postavio sam dva ili tri, čini mi se, pitanja, ovaj, izravno predstavnicima Tužilaštva koji su bili ovdje. Oni su mi kazali da nisu u prilici da odgovore na ta pitanja odmah, ali da će dostaviti odgovor u pisanoj formi u narednom periodu. I, evo, taj period je prošao od godinu dana a ja nisam nikad dobio odgovore i ne znam da li i koliko ima svrhe postavljati pitanja na koja ćemo godinu dana čekati odgovor. Ali bez obzira na to želim da kažem da ovim ljudima koji u Tužilaštvu BiH rade i koji općenito rade ovaj posao treba uistinu čestitati jer se oni, u ovakvom društvu u kakvom mi živimo, u ovakoj zemlji kakvu imamo, susreću sa zaista jako puno problema, pogotovo tužiocima Tužilaštva BiH u čijoj je nadležnosti direktno ratni zločin i ovi predmeti koje oni, čini mi se, pa moglo bi se kazati, poprilično uspješno obavljaju, rade, mada su to najsloženiji predmeti i mada su to predmeti koji izazivaju poprilično velike i jake emocije kod, posebno kod određene kategorije žrtava i njihovih udruženja, itd. Međutim, ono što meni nije jasno u radu Tužilaštva, a što ja mogu čuti od svojih prijatelja, ljudi koje poznajem, je sljedeće. Naime, postoje neki ljudi koji meni kažu da su već sedam ili osam godina pod određenim istražnim radnjama Tužilaštva BiH kada je u pitanju ratni zločin i koji samim tim što su već sedam ili osam godina ili više od toga pod istražnim radnjama, oni već samim tim doživljavaju određenu kaznu jer ne postoji rok u kojem je to moguće početi i završiti. Dakle, ljudi su u jednom stanju vakuma, njihov život prolazi u iščekivanju onoga što će se dogoditi, itd. Ja zaista ne mogu da prihvatim i ne mogu da vjerujem da se ljudi mogu držati pod istragom tako dugo. Dakle, moje pitanje bi bilo da li je to zaista tako i ukoliko je tako da li postoji mogućnost da se te istrage svedu u neke razumne okvire, da ljudi na kraju imaju ili optužnicu ili imaju neko rješenje koje se donosi o neprovođenju istrage, itd.? Ovo mi se čini zaista nehumano prema ljudima koji u konačnici nisu krivi dok se ne dokaže suprotno pravosnažnom sudskom presudom. Čini mi se da je to jedna od ozbiljnih manjkavosti u radu, a kažem, prije toga sam zaista osjetio potrebu da istaknem ove ljude koji rade na ovim predmetima 55 i mislim da je to poprilično teško pogotovo, kažem, u ovakvom društvu i ovakvom stanju u kakvom mi jesmo. To je jedna stvar. Druga stvar je, Tužilaštvo je od svog osnivanja pa do danas, čini mi se da su tri tužioca smijenjena i suspendovana. To samo po sebi ukazuje na činjenicu da tamo postoje ozbiljni problemi. Postoje ozbiljni problemi koji se tiču izabranih ljudi koji rade te poslove, postoje ozbiljni tehnički problemi, jer čuli smo ovdje to i ranijih godina da po dva tri tužioca rade u vrlo malom, skučenom prostoru, itd., i raduje me ukoliko postoje mogućnosti i način da se ti tehnički problemi riješe, ali mislim da bi imalo smisla, da bi mi u jednoj otvorenoj, pripremljenoj raspravi uz asistenciju Ministarstva pravde mogli nekad otvoriti raspravu ovdje zajednički o izvještaju Tužilaštva, izvještaju Suda, a posebno o izvještaju Visokog sudskog i tužilačkog vijeća koje je vjerovatno uzrokom mnogih problema koje se odnose na Tužilaštvo BiH, a čiji uzrok nije u Tužilaštvu BiH nego u onima koji biraju tužioce i koji, na neki način, su dobili mandat od ove države i od ovog naroda da vrše izbor, nezavisan izbor, ovaj, sudijskih i tužlačkih funkcija. Mislim da bi, dakle, imalo smisla da zajedno otvorimo sve tri ove teme i mislim ono, to sam i prošle godine kazao, mislim da ima zaista ozbiljnih propusta u radu Visokog sudskog i tužilačkog vijeća, da ima ozbiljnih propusta u izboru ljudi koji bi trebali kao krunu svoje karijere da dožive to da rade u Tužilaštvu BiH ili da budu sudije Suda BiH. Tamo imamo ljude koji nemaju nikakvog radnog iskustva ili nikakvog relevantnog radnog iskustva, a koji su imenovani na ove funkcije. Ja vjerujem da je to tako, ali naprosto u izboru tih kadrova, u izboru tih ljudi postoji puno tih, da kažem, ako hoćete i nepotističkih i nekih drugih odnosa i veza koji utiču na to da tamo sjede zaista nekompetentni ljudi. I vi kad imate nekompetentnog čovjeka na određenoj poziciji onda i oni koji dobro rade svoj posao ispaštaju zbog, ne znam, norme tih ljudi itd., nestručnosti i svega ostalog onoga što se u javnosti spominje i na neki način veže za loše rezultate Tužilaštva. Ali ono što me posebno brine i zbog čega sam se primarno javio za ovu raspravu jeste to što mi ovih dana čujemo jako ozbiljne optužbe koje državni ministar sigurnosti iznosi na rad Tužilaštva i V.d. glavne tužiteljice i pojedinih tužioca, a te optužbe idu dotle da se spominju određeni predmeti koji se drže u laticama, određeni predmeti koji se tamo štimaju, koji se zaustavljaju, itd. Te optužbe koliko god to nama iz ovih poslaničkih i delegatskih klupa izgledalo onako pomalo nekad i komično i zabavno, itd., u javnosti proizvode jako, jako ozbiljan efekat. Ljudi su zabrinuti ukoliko ministar sigurnosti ove zemlje iznosi tako ozbiljne optužbe koje se tiču jedne institucije koja bi treba da bude vjerovatno temelj ove države. Dok sudovi, tužioci i ostale sigurnosne agencije ne počnu čistiti ovaj korov u ovoj zemlji, mi se ne možemo ni nadati boljem životu. Od tih ljudi, dakle, očekujemo da ti neki pozitivni procesi krenu, a svake četri godine birači, građani, se odluče koja je politička opcija njima bliska, itd., izaberu političare kod kojih može i ovako i onako, ali kod tužioca, pogotovo kod njih, u ovakvom sistemu kakav je napravljen, ne može i ovako i onako, može samo onako kako treba, dakle, i kad je u pitanju ratni zločin, i kad je u pitanju terorizam, i kad je u pitanju organizovani kriminal, sve ono što je u nadležnosti Tužilaštva. Dakle, ja sam očekivao da će danas ministar sigurnosti ostati do kraja ove sjednice i očekivao sam da ćemo mi danas imati priliku da, tamo gdje je mjesto, u poslaničkim, parlamentarnim klupama razgovaramo, a ne samo na pres konferencijama na kojima se iznose zaista zastrašujući podaci. Ljudi sa zebnjom to slušaju, ljudi zabrinuto to slušaju. Pa zaista, ukoliko u jednoj najvišoj tužilačkoj instanci ove zemlje postoje takve mahinacije, postoje takvi politički progoni, postoje, onda ova zemlja, zaista se postavlja pitanje kakvu perspektivu ima. Ja bih, dakle, volio da čujem u vezi sa ovim optužbama i gospodina Odobašića da nam kaže šta je na stvari, može li se bilo kakvim dijalogom sa Ministarstvom sigurnosti, sa Vijećem ministara, itd., može li se to premjestiti u neke poslaničke klupe, da nemamo svaki dan pres konferencije koje, evo kažem, unose nemir, unose zebnju kod ljudi, jer 56 pazite, ovdje se radi o ljudskim glavama, nije svejedno hoće li neki tužilac napraviti neki previd ili hoće li napraviti neku pogrešnu odluku ili će pod uticajem nekoga donijeti neku političku odluku. To su stvari zbog kojih, zbog kojih se svaka zemlja trese i zbog kojih u svakoj zemlji se dogodi politički zemljotres. Kod nas se to svaki dan, evo, na pres konferencijama iznosi. I šta na kraju? Ništa, ništa. Mislim zaista, ovaj, jedna, ne mogu reći šizofrena, ali jedna ozbiljna situacija u kojoj, zaista, i Tužilaštvo BiH, pa, evo, ako hoćete i ministar sigurnosti i Vijeće ministara treba da se pozabave ovom temom, da prestanemo zabavljati narod na ovakav način, ima puno drugačijih načina da se ljudi zabavljaju, itd., ali ovo su preozbiljne stvari da bismo se sa ovakvim stvarima igrali i, na neki način, produžavali sve ovo što, što u konačnici i stvara vjerovatno ovakvo nezadovoljstvo kod običnih ljudi, što stvara odium prema vlasti, prema izabranim zvaničnicima, itd. Hvala lijepo.
Hvala Vama gospodine Softiću. Pošto nema više prijavljenih jedino ako želi gospodin Odobašić. Pa, evo, ako je tražio, možda, ali ukratko molim vas, samo kratko. Izvolite.
Hvala vam lijepo na ... Naravno, tužioci u Tužilaštvu BiH, mi koji vodimo gore procese rada, smo spremni na svaku dobru kritiku i koja nam ukazuje na to kako bi trebali raditi ..., kakva je percepcija javnosti onoga što mi radimo. Međutim, ja moram reći, ja se izvinjavam što ću se referirati na posljednju diskusiju uvaženog potpredsjednika ovoga visokog Doma Softića, vezano za istupe pojedinih nosioca državnih funkcija, naročito ministra sigurnosti, itd. Vršiteljica dužnosti glavnog tužitelja, tužiteljica Gordana Tadić je o tome u javnosti iznijela određene stavove i ona će, radi se o, znači, o jednim nastupima koji zaista nemaju utemeljenja, jer sve informacije koje se tiču predmeta po kojima postupa ovo Tužilaštvo mogu se dobiti u ovom Tužilaštvu i nema zabrane, ali da se oni mogu tamo dobiti i o njima se ne govori javno. Ali, mi smo svjedoci da u posljednje vrijeme se javno iznose samo objede i iznose se paušalne ocjene, što zaista nema utemeljenja. U onim predmetima u kojima mi sarađujemo mi izvrsno sarađujemo sa agencijama koje su u okviru Ministarstva sigurnosti i nemamo nikakav problem. Sa Ministarstvom sigurnosti mi direktno ne možemo sarađivati jer njegove nadležnosti nisu u onom smislu kako se predstavljaju javnosti. Ko čita Ustav i zakone zna kako je Ministarstvo sigurnosti postavljeno u Bosni i Hercegovini. Ali, zaista gospodin ministar i drugi mogu, znači, iz agencija svojih dobiti informacije ... Mi konkretno sarađujemo na konkretnim predmetima sa agencijama i tu zaista nemamo problema i čak štaviše mi osjećamo napredak i taj napredak će daleko biti i veći. I samo da kažem vezano za ratne zločine, zaista to je jedno, na kraju ovo Tužilaštvo, između ostalog, je osnovano i zbog toga da radi na ratnim zločinima kad se ispostavilo da će Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju biti ukinut. Moram podsjetiti da je Ministarsko vijeće BiH donijelo, ja se izvinjavam što ću kratko, malo oduzeti vremena, ali zbog javnosti, donijelo Državnu strategiju za procesuiranje ratnih zločina u Bosni i Hercegovini 2008. godine. Međutim, o čemu se radi, to je jedan dokument koji nije osigurao realne osnove za svoje provođenje. 2008. je donesen dokument, tek se 2013. prvi tužioci .. po tom dokumentu i mi tek, znači od 2013. do 2015. godine dobivamo tužioce i kvalitetno osoblje. I opet dobivamo, da nije IPA projekta preko Evropske komisije gdje otprilike milion maraka se izdavaja za tužioce, odnosno drugo osoblje u Tužilaštvu mi ne bi mogli funkcionirati. Zato mi imamo ogromne 57 zastoje, mi imamo ogroman broj predmeta ratnih zločina, imamo preko 600 predmeta ratnih zločina koji su vrlo složeni i gdje je preko, blizu 5.000 osoba osumnjičeno. Zato ni mi nismo zadovoljni funkcioniranjem i efikasnošću u tom dijelu. Ministarsko vijeće je prihvatilo naše inicijative i pokrenulo proces izmjena državne strategije za rad na predmetima ratnih zločina i u toku je. Jedna vrlo kvalitetna radna grupa radi na tome i ona očekuje da će do jeseni zavriti svoj rad i tamo će se predložiti određeni mehanizmi, određene mjere koje bi trebalo osigurati da se taj proces ubrza, da se Tužilaštvo BiH bavi najsloženijim predmetima, a da se jedan dio predmeta prenese na entitetska tužilaštva. Dakle, ovaj, to je jedno realno stanje i mi imamo i dobru saradnju sa udruženjima nestalih, mi zajedno sa Institutom za nestale osobe i sa drugim organima tragamo za 7.000 nestalih osoba. Mi provodimo proces ekshumacija za koji počesto nemamo, evo ove godine nemamo dovoljno sredstava u budžetu, i mi ćemo se sigurno krajem godine pojaviti sa tim zahtjevom. I, naravno, nedostaje informacija, nedostaje bolja opremljenost Instituta i podrška tom Institutu, a ... daje tu, Međunarodna komisija za nestale osobe, veliku podršku. I mi razumijemo da mnogi ljudi koji su prijavljeni ili protiv kojih se vode postupci vezano za ratne zločine nalaze se u jednoj vrlo nezgodnoj poziciji ali mi nemamo dovoljno kapaciteta da u razumnom roku osiguramo da istrage, odnosno ... da se, ovaj, završe, jer jednostavno država je donijela Državnu strategiju a nije osigurala uvjete da se ta strategija provede. Mi se nadamo i vjerujemo da će izmjenama ove Strategije biti ti uvjeti stvoreni, a Tužilaštvo je otvoreno i za, bilo saradnju, bilo kakve, naravno nećemo o pojedinačnim predmetima nikad javno govoriti, ali, naravno, da ćemo uvijek sa onima koji su ovlašteni, a naročito sa oštećenima uvijek ćemo razgovarati i oni će dobiti potpunu informaciju. Hvala vam lijepo.
Hvala Vama gospodine Odobašiću. Ovim smo iscrpili raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Mi ćemo sad glasovati o Informaciji o radu Tužiteljstva BiH za 2016. godinu. Po našem Poslovniku, dakle, trebamo je primiti ili ne primiti k znanju. Ja vas molim pokrenite mehanizam izjašnjavanja. Ovako, od nazočnih 14 – za je bilo 6, protiv je bilo 5, suzdržana 3. Iz Federacije BiH – 6 za, 1 protiv, 2 suzdržana, iz Republike Srpske nije nitko bio za, 4 su bila protiv i 1 suzdržan. Nema opće većine, nema, pardon, entitetske većine. [[usaglašavanje u Kolegiju]] Obzirom da nismo postigli suglasje unutar nas trojice, znači sad ćemo se izjasniti u drugom krugu. Dakle, od nazočnih 14 – opet je 6 bilo za, protiv 5, suzdržana 3. Iz Federacije BiH – 6 za, 1 protiv i 2 suzdržana, iz Republike Srpske nitko nije bio za, 4 protiv, 1 suzdržan. Postoji opća većina ali ne postoji entitetska većina. Konstatiram Informacija o radu Tužiteljstva Bosne i Hercegovine za 2016. godinu nije primljeno k znanju. Prelazimo na točku 13. današnjeg dnevnog reda, to je, 58 Ad. 13. Informacija o stanju javne zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 31.12.2016., materijal Vijeća ministara BiH, broj: 01,02-16-1-1382/17, od 31.05.2017.
nije uključen mikrofon
A, pardon, Sifetu Podžiću kojega je Zajedničko povjerenstvo odredilo za izvjestitelja. Ima li potrebe gosodine Podžiću. 59
nije uključen mikrofon
Iste snage je ...
Hvala Vam, hvala Vam na tome. Riječ dajem sad podnositelju ukoliko je nazočan. Nema podnositelja Izvješća. Mi se sad moramo izjasniti, pošto nema podnositelja Izvješća ja mislim da se mi o ovoj važnoj temi nebismo trebali onda danas izjašnjavati, ali, evo, pokrenuću glasovanje. Znači, hoćemo li se izjašnjavati danas ili ne? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema izvjestitelja.
Da li skidamo ili neskidamo?
Evo, znači ja predlažem da se skine. Ko je, javio se neko za riječ? Gospodin Raguž. Izvolite prije nego se izjasnimo.
Znači, u prilog tom prijedlogu, obzirom na značaj ovog Programa, a obzirom na, evo, dnevnu katastrofičnu situaciju u najbližem okruženju mislim da ne bismo trebali bez jedne ozbiljne rasprave ... ovom značajnom pitanju. Hvala lijepo.
Dobro. Evo, ja sam već dao prijedlog, dakle da se danas ne izjašnjavamo o ovoj točki dnevnog reda. Molim vas pokrenite. Dobro, od nazočnih 14 – za je bilo 13, protiv nitko, 1 suzdržan. Iz Federacije BiH – 8 za, nitko protiv, 1 suzdržan, iz Republike Srpske 5 za, nitko protiv, nitko uzdržan. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Dakle, mi danas nećemo niti otvarati raspravu niti se izjašnjavati o ovoj točki dnevnog reda. Idemo dalje, prelazimo na točku broj 15., to je, 60 Ad. 15. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja člana Ureda za razmatranje žalbi, broj: 01,02-50-14-1450/17, od 09.06.2017. Dobili ste Prijedlog zaključka o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja člana Ureda za razmatranje žalbi. Zastupnički dom je na nastavku 48. sjednice, održanom 05.07.2017., usvojio Zaključak o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva u koje je imenovao zastupnike: Safeta Demirovića, Dianu Zeleniku i Borislava Bojića. Kolegij Doma naroda je na 50. sjednici, održanoj 09.07.2017., utvrdio prijedlog članova Privremenog zajedničkog povjerenstva i to: Ljilja Zovko, Sead Kadić i Darko Babalj. Otvaram sad raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Ima li prijavljenih za raspravu? Ne vidim prijavljenih. Zatvaram raspravu. Glasujemo o Prijedlogu zaključka. Od nazočnih 14 – 13 je bilo za, bez glasova protiv, 1 suzdržan glas. Iz Federacije BiH – 8 za, nitko protiv, 1 suzdržan, iz Republike Srpske 5 za, bez glasova protiv, bez suzdržanih glasova. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Konstatiram usvojili smo Prijedlog zaključka o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja člana Ureda za razmatranje žalbi u koji smo iz Doma naroda imenovali Ljilju Zovko, Seada Kadića i Darka Babalja. Prelazimo na 16. točku dnevnog redam, to je, Ad. 16. Izvješće o utvrđivanju prijedloga kandidata za imenovanje jednog člana Neovisnog odbora kao neovisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine iz srpskog naroda, materijal Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja jednog člana Neovisnog odbora kao neovisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine iz srpskog naroda, broj: 01,02-34- 1-1590/17, od 30.06.2017.
nije uključen mikrofon
Kao u Izvješću. Hvala. Otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ? Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Glasujemo o imenovanju prvog kandidata s liste uspješnih kandidata za imenovanje jednog člana Neovisnog odbora kao neovisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine iz srpskog naroda. Od nazočnih 14 – 10 je bilo za, protiv 3, suzdržan 1. Iz Federacije BiH – 8 za, nitko protiv, 1 suzdržan, iz Republike Srpske 2 za, 3 protiv, bez glasova suzdržanih. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Konstatiram članom Neovisnog odbora kao neovisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine iz srpskog naroda imenovali smo Vladimira Jurišića. Prelazimo na 17. točku dnevnog reda, to je, Ad. 17. Izvješće o utvrđivanju prijedloga kandidata za imenovanje jednog člana Neovisnog odbora kao neovisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine iz srpskog naroda, materijal Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja jednog člana Neovisnog odbora kao neovisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine iz srpskog naroda, broj: 01,02-50- 14-388-4,3a/17, od 09.06.2017. Parlamentarna skupština BiH je na 40. sjednici Zastupničkog doma, održanoj 29.12.2016. i na 26. sjednici Doma naroda, održanoj 01.02.2017., usvojila Zaključak o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja jednog člana Neovisnog odbora kao neovisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine iz srpskog naroda u koje su iz Doma naroda imenovani: Darko Babalj, Bariša Čolak i Fahrudin Radončić. Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH utvrdilo je i dostavilo Zastupničkom domu i Domu naroda Izvješće o utvrđivanju prijedloga kandidata za imenovanje jednog člana Neovisnog odbora kao neovisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine iz srpskog naroda. Zastupnički dom je na nastavku 48. sjednici, održanom 05.07.2017., imenovao Tatjanu Klječanin-Martić članicom Neovisnog odbora iz srpskog naroda. 62 U skladu s prijedlogom rang liste uspješnih kandidata za imenovanje koji je dostavilo Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova danas se trebamo izjasniti o imenovanju člana Neovisnog odbora. Riječ dajem Darku Babalju, ukoliko ... Kao u Izvješću. Hvala. Otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ? Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Sad glasujemo o imenovanju prvog kandidata s liste uspješnih kandidata za imenovanje jednog člana Neovisnog odbora kao neovisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine iz srpskog naroda. Možete se izjasniti. Od nazočnih 14 – 10 je bilo za, 3 su bila protiv, suzdržan 1. Iz Federacije BiH – 8 za, nitko protiv, 1 suzdržan, iz Republike Srpske 2 za, 3 protiv, bez glasova suzdržanih. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Konstatiram članicom Neovisnog odbora kao neovisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine iz srpskog naroda imenovali smo Tatjanu Klječanin-Martić. Na dnevnom redu preostalo nam je još davanje suglasnosti za ratifikaciju sporazuma i ugovora. Ja predlažem da objedinimo raspravu i izjašnjenje o točkama od 18. do 21., uključujući i točku 21. dnevnog reda. Ali imamo prije toga, prije otvaranja rasprave, ili, evo otvaram raspravu pa ko se javlja za riječ? Gospodin Radmanović se javio. Izvolite gospodine Radmanoviću.
Gospodine predsjedavajući. Samo kratko, pošto su već svi nervozni. Na komisiji smo imali različita mišljenja o ovim sporazumima i ja predlažem da se i izjašnjavamo različito, dakle da izdvojimo tačku 19., a druge tri možemo u paketu da se izjasnimo.
18. ili 19, koje?
Ne, tačku 18. saglasnost za ratifikaciju Sporazuma o statusu i funkcioniranju Međunarodne komisije za nestala lica. Dakle, da nju imamo posebno, a druge tri u paketu.
Dobro. Hoćemo li se sad izjasniti o Vašem prijedlogu? Evo ja ću dati taj Vaš prijedlog na izjašnjavanje.
nije uključen mikrofon 63
Recite.
nije uključen mikrofon
Pa, dobro, onda ovako, ne smeta ništa, od, samo malo, bez, dobro, ja ću se iskorigirati, dakle ovako, mi ćemo sada ići, ovaj, evo idemo odmah na 18.
nije uključen mikrofon
Dobro. I onda idemo u paketu. Evo, sad je točka 18., to je, Ad. 18. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o statusu i funkcioniranju Međunarodne komisije za nestale osobe, broj: 01,02-05-2-1055/17, od 20.04.2017 Ja otvaram raspravu povodom ove točke, ali, evo, prije ima li netko od izvjestilaca možda. Prvo u ime komisije da vidimo, hoćete li Vi prvo? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Poštovani predsjedavajući, poštovani delegati Ja, evo, ukratko želim da samo skrenem pažnju na odluku o ratifikaciji, davanju saglasnosti na ratifikaciju Sporazuma o statusu i funkcionisanju Međunarodne komisije za nestale osobe. Naime, ova Međunarodna komisije za nestale osobe koja je na području Bosne i Hercegovine, koja na području Bosne i Hercegovine egzistira od 1996. godine, praktično želim da kažem da ona do sada nije imala status međunarodne organizacije, nego je taj svoj pravni status na međunarodnom planu praktično izvodila iz bilateralnih sporazuma koji su bili zaključeni sa određenim zemljama kojima je pružala pomoć, pa takav je bio sa Bosnom i Hercegovinom i sa Republikom Srbijom. Ono što je veoma bitno jeste da smo mi u martu mjesecu 2015. godine kao Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice dobili informaciju od Ministarstva vanjskih poslova BiH da je došlo do promjene statusa ove Međunarodne organizacije na način da se u svjetlu novog međunarodnog konsenzusa u pitanju nestalih osoba, 64 da su se ministri vanjskih poslova Holandije, Velike Britanije, Švedske, Belgije i Luksemburga dogovorili da potpišu novi Sporazum o statusu i funkcionisanju ove organizacije kako bi ona dobila međunarodni karakter, a sve sa ciljem njenog brzog i organizovanog djelovanja zbog nastale situacije u povodu nestalih osoba u velikom valu migracije. Mi smo ovaj akt Ministarstva vanjskih poslova BiH kao nadležno ministarstvo razmotrili i dali smo prijedlog za pristupanje ovom Međunarodnom sporazumu jer je po osnovu ovog već potpisanog Sporazuma postavljen, dat ... poziv zemljama da istom pristupe. S obzirom na veliki doprinos Međunarodne komisije za nestale osobe u Bosni i Hercegovini u traganju za nestalim osobama i naročito upotrebom naprednih metoda DNK analiza i utvrđivanja identiteta nestalih osoba kao nadležno ministarstvo na tom velikom doprinosu identifikacije oko 23.000 nestalih osoba dali smo i prijedlog za pristupanje ovome Sporazumu. I Predsjedništvo BiH je donijelo odluku o pristupanju Sprazuma o statusu i funkcioniranju Međunarodne komisije za nestale osobe. Evo, ovaj, na osnovu ovih kraćih informacija predlažem ovom visokom Domu da da saglasnost za ratifikaciju ovog Sporazuma kako bi se i Bosna i Hercegovina pridružila zemljama koje su utvrdile status ovoj Međunarodnoj organizaciji i priznali je u tom statusu. Hvala.
Hvala ministrice. Ima li prijavljenih po ovoj točki dnevnog reda? Želi li sad netko diskutirati? Ako ne, zaključujem raspravu. Sad ćemo se izjasniti, dakle, o ovoj 18. točki dnevnog reda, to je Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o statusu i funkcioniranju Međunarodne komisije za nestale osobe. Molim vas pripremite se za izjašnjenje. Dakle, od nazočnih 14 – 9 je bilo za, 5 protiv, nije bilo suzdržanih. Iz Federacije BiH – 9 za, bez glasova protiv i suzdržanih, iz Republike Srpske nije bilo glasova za, 5 protiv, i nije bilo suzdržanih glasova. Postoji opća većina, ali ne postoji entitetska većina. [[usuglašavanje u Kolegiju]] Dakle, obzirom da nismo se usuglasili u Kolegiju idemo na drugi krug izjašnjavanja.
nije uključen mikrofon
A da stoji. Evo, kolege me korigiraju, kaže da ostane, da se danas ne izjašnjavamo, pa ja ću prihvatiti ovu primjedbu. Evo, kolega Softić je tražio, pa smo se tako usuglasili. Idemo mi sad na točku 19. do 21. Mislim da ste sad svi suglasni da, ovaj, da objedinimo raspravu, znači, o točkama 19. do 21., uključujući i točku 21. Evo, možemo se izjasniti oko toga jeste li suglasni. Možemo glasovati. 65 Od nazočnih 14 – svih 14 je bilo za, bez glasova protiv i suzdržanih. Iz Federacije BiH – 9 za, bez glasova protiv i suzdržanih, iz Republike Srpske 5 glasova za, bez glasova protiv i suzdržanih. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram da smo suglasni da o točkama 19. do 21., uključujući i točku 21. dnevnog reda, objedinimo raspravu i izjašnjavanje. Ad. 19. – 21. Davanje suglasnosti za ratifikaciju sporazuma i ugovora Sad ću otvoriti raspravu o ovim točkama dnevnog reda. Ima prijavljen gospodin Mario Karamatić. Izvolite gospodine Karamatiću.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa, evo, mislim da baš ovi ugovori koji su za ratifikaciju su prilika i da malo sumiramo sve ovo danas o čemu smo razgovarali. Naravno, ja ću se držati teme. Naravno, da treba finansirati ... Republici Srpskoj, da treba i vojna suradnja Bosne i Hercegovine i Republike Poljske, međutim razlog zbog čega sam se ja javio je Sporazum o suradnji između našeg Vijeća ministara i Vlade Republike Crne Gore u procesu pristupanja Europskoj uniji. Kao što moj uvaženi kolega Martin Raguž ima običaj često reći evropski put nema alternativu i ako pogledamo, evo, da je Crna Gora već ušla i u NATO, kao mi nemamo takav barem načelni konsenzus kakav imamo u Evropskoj uniji, mislim da ćemo od Crne Gore moći dosta naučiti zahvaljujući ovom Sporazumu, a objasniću vam zbog čega. Prije šest dana u jednom malom selu dole u Crnoj Gori je podignut i otvoren svečano spomenik Puniši Račiću koji je najpoznatiji po tome što je izvršio atentan na čelnike HSS-a u Beogradskoj skupštini. Naravno HSS je na to reagirao, nakon njega Ministarstvo vanjskih poslova Republike Hrvatske i razne udruge iz Hrvatske i Crne Gore. I Vlada Crne Gore je juče, vjerovali ili ne, uklonila taj spomenik uz obrazloženje da vrijeđa nacionalne osjećaje jednoga naroda i da može pogoršati odnose između naroda koji žive u Crnoj Gori. Podsjećam Hrvati u Crnoj Gori su nacionalna manjina. E sad ja bih volio doživjeti da to čujem od nekoga u zemlji gdje su Hrvati konstitutivni narod i nadam se kad već nema dovoljno pameti među nama da dotekne da možemo nešto naučiti i od Crnogoraca. Hvala.
Hvala Vama gospodine Karamatiću. Gospodin Radmanović se prijavio. Izvolite.
Mnogo smo pričali, damae i gospodo, danas o stvarima koje nisu vezane za dnevni red, a ova pogotovo. Dakle, moram podsjetiti gospodina Karamatića da stvarno nije ovo vezano za ovu tačku dnevnog reda, ali kad već o tome govori gospodin Karamatić, da ga podsjetim da su oni čiji je on vječni protivnik davno presudili Puniši Račiću, odmah poslije oslobođenja Beograda. Dakle, govorim o komunistima gospodine Karamatiću. Hvala. 66
Hvala Vam gospodine Radmanoviću.
nije uključen mikrofon
Evo, i kolega Tadić ima nešto kazati, pa izvolite.
Ma, ja stalno mislim da će neko nekad čitati ove stenograme, pa se bojim da ne bi mogao pomisliti da nije bilo Srba u tom momentu u sali, ovaj, jer, pazite vrlo vjerovatno da je aktuelna vlast u Crnoj Gori, koja je prolazna kao i sve što je prolazno, vodila računa o nekim odnosima sa nekom, jednom zemljom ili jednim narodom, ali vas uvjeravam da je pri tom u potpunosti zanemarila osjećaje svog temeljnog naroda, tako bih nazvao, i jedne i druge zemlje i ... druge zemlje. Naravno, nije mjesto ni vrijeme da mi govorimo pod kakvim je okolnostima došlo do toga do čega je došlo u Skupštini, ali vas uvjeravam, gospodine Karamatiću, a siguran sam da znate pod kakvim je okolnostim došlo, da Vi za mnogo, mnogo, mnogo, mnogo manje teške riječi koje ovdje neko izgovori nesrazmjerno teže reagujete nego što je reagovao Puniša Račić. Eto, toliko.
Hvala gospodinu Tadiću. Ja se nadam da smo ovim iscrpili i ono što je bilo u dnevnom redu, možda i ono što nije bilo u dnevnom redu. I ja vas pozivam kolegice i kolege da se sad izjasnimo o točkama, dakle, 19. do 21., uključujući i točku 21. Od nazočnih 14 – svih 14 je bilo za, dakle, bez glasova protiv i suzdržanih. Iz Federacije BiH – 9 za, bez glasova protiv i suzdržanih, iz Republike Srpske 5 glasova za, bez glasova protiv i suzdržanih. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram dali smo suglasnost za ratifikaciju sporazuma i ugovora iz točke 19. do 21., uključujući i točku 21. dnevnog reda. Ovim zaključujem rad 31. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Bićete naknadno obaviješteni o datumu održavanja sljedeće sjednice. Hvala svima. Sjednica završena u 16:50 sati.