I evo sad molim, tko se javio za stanku. Prvo je bio kolega Panenić, pa Bernardić, pa vidim Aleksića i Hrelja za sada.
Poštovani predsjedniče Sabora u ime zastupnika Kluba Mosta nezavisnih lista, tražimo stanku od 10 minuta veznu za aktualnu političku situaciju. Hvala lijepa.
Hvala. Kolega Bernardić.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora tražimo stanku zbog godišnjeg izvješća Vlade Republike Hrvatske.
Može. Kolega Aleksić.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. U ime Kluba Živog zida i SNAGA-e tražim stanku da bi govorio o značaju potrošača u EU u Hrvatskoj.
Hvala. Kolega Hrelja.
Poštovani gospodine predsjedniče u ime Kluba GLAS-a i HSU-a tražim stanku od 10 minuta da bih pokušao objasniti cijelu ovu problematiku oko dodatka na mirovine 27%.
Hvala. Kolega Glasnović.
… [[Govornik naknadno uključen.]] totalnih režima.
Dobro hvala. Kolega Bačić. Samo malo kolegice i kolege molim vas. Samo malo vas još molim da završimo.
Zahvaljujem gospodin predsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a, tražim stanku od 10 minuta, na temu aktualna politička situacija.
Zahvaljujem. To je to. Imamo 6 zahtjeva za stankom. Nastavljamo s stankom u 11,10. STANKA U 11,00 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,10 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom. Prvi je kolega Tomislav Panenić u ime Most-a nezavisnih lista. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Upravo tema aktualno politička situacija i govori, evo dnevne novine Večernji list kojeg imam u rukama, a isto tako i druge dnevne novine na slikama imaju političara i to političara u negativnom kontekstu, kontekstu onoga protiv čega se svi skupa se trebamo boriti. Župana Alojza Tomaševića kojeg svi ste vjerojatno upoznati, priveden je od policije, obiteljsko nasilje. Njegova supruga je zatražila liječničku pomoć, a nekako kada slušam izjave njegovih kolega tamo ispadne na kraju kao radijator se dignio pa ju udario i tako par puta. A sada nadam se evo malo da se i župan ohladio i da može mirno donijeti odluku što i javnost očekuje od njega. Ono što smo jučer vidjeli da je premijer obavio telefonsku sjednicu žurno, upravo da bi se umanjila šteta koja nastaje iako je nominalno uvijek protiv takvih stvari. Znači on je protiv telefonske sjednice, ali raspustio je županijski odbor. I što s tim? Ništa. To možemo mi napraviti jel po Zakonu o zaštiti od nasilja u obitelji stoji prevencija i potom sankcioniranje. Ako je prevencija, ako je bio mail koji je uputila njegova supruga, vjerojatno su njegovi kolege govorili jel to nije nešto novo ako i mi koji smo tamo se pojavljivali, razgovarali znamo za to, ne može onda biti izgovor da je negdje zaglavilo u tajništvu. A isto tako i u članku 10. istog zakona kada se propisuju, promjenjuju prekršajne sankcije nigdje se ne spominje stranka kao takva. Nije stranka na prvom mjestu i ovdje nije stranka na prvom mjestu nego je supruga Alojza Tomaševića o kojoj je trebalo govoriti, a ne o tome kako će stranka se ograditi i napraviti zaštitnu mjeru i to još objaviti po svim medijima. I sam Etički kodeks HDZ-a od svakog dužnosnika zahtijeva da ima moralni integritet, osobni ugled, načela ponašanja, odnos prema građanima, sva ova četiri je prekršio. Jedino ne znamo za primanje, davanje darova ili usluga, što je s tim ili možda sve mora biti kumulativno pa da bi onda donijela se odluka, ali evo vidimo da i to teško jel u sankcioniranju je moguće samo za pravomoćno osuđene. Mi još uvijek nemamo pravomoćnu osudu, ali dokazi su nepobitni i tu nešto bi se trebalo mijenjati u postupanju. Koliko vidimo jedino s obzirom da nema izjave župana, izgleda da je premijer na njega primijenio kao i na njegovoga zamjenika, nemojte istupati, nemojte ići na skupove i vrijeme će napraviti svoje, sve to skupa maca papala. I što imamo trenutno situaciju, ne samo čelništvo HDZ-a u Požeško-slavonskoj županiji nego isto tako i u županiji čine nasilnici i župan i njegov zamjenik, a s druge strane kada pogledamo i saborskog zastupnika našeg kolegu on podmićuje novinare. Ja bi rekao da je situacija alarmantna i da se treba nešto žurno napraviti i nadam se da ovog puta premijer neće biti isključiv legalista nego da će stvarno poduzeti sve ono što je u njegovoj moći, a ne da čekamo sudove pa će sudovi odrediti dalje kazneno djelo podmićivanja službene osobe ili nije, nego gledajmo na stvarne dokaze. Ja se onda pitam, a zašto je raspušten Županijski odbor HDZ-a, po kom kriteriju? Da li je onda utvrđeno ipak neko drugo mjerilo po kom se raspušta županijski odbor, a da to nije kriterij utvrđene pravomoćne presude? Ja ću reći i premijeru Plenkoviću, da je svima nama izrazito žao što je do toga došlo. To nije dobro za županovu suprugu, ali ne vidim kako će to biti loše za župana jel njegov mandat i dalje traje, nema ostavke, ništa se nije dogodilo. A za imidž HDZ-a svima nama iskreno se fućka. Jel to oni sami trebaju rješavati. I prijedlog dajte makar nek onda župan bude nezavisni pa onda ste se oprali i dogovorite se jel nemojte snositi odgovornost koja je nepobitna. Mislim da je sada došlo vrijeme da tajnica napiše rješenje i da se riječi ova situacija. Hvala lijepo.
Druga rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a uvaženi kolega Davor Bernardić.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. Podsjetit ću vas da ste na dnevni red stavili Izvješće o radu Vlade koji je praksa bila dosadašnjih godina da dolazi obično početkom jesenskog zasjedanja, no o tom izvješću bez obzira što Sabor radi dva tjedna nije raspravljeno u hrvatskom Parlamentu u Hrvatskom saboru. Prema tome, pozivam Plenkovića da dođe u Hrvatski sabor, podnese izvješće o radu Vlade, sudeći po svemu o neradu Vlade i odgovori na pitanja zašto se on osobno protivi osnivanju istražnog povjerenstva za Agrokor, kakva je njegova veza s piscima lex Agrokora? Kako je moguće da premijer može utjecati na pravosudne organe i na policiju? Na temelju nedavnih, današnjih, jučerašnjih optužbi koje su stigle od bivšeg ministra policije Vlahe Orepića, doduše postavlja se i pitanje zašto je gospodinu Orepiću toliko trebalo dugo da o tome progovori? To su sva pitanja na koje premijer treba odgovoriti pred Hrvatskim saborom i stoga nema niti jednog razloga da se što prije ne formira povjerenstvo, istražno povjerenstvo za Agrokor i odgovori na teške optužbe koje su pogodile ovu Vladu i na koje Plenković osobno Hrvatskom saboru i hrvatskim građanima mora odgovoriti. Umjesto toga premijer Plenković kao dnevni komentator komentira dnevno politička zbivanja u zemlji i aktualnosti i bježi od rješavanja stvarnih problema u zemlji. Ovo je Vlada bez ijednog jedinog rezultata. To je mislim u ovom trenutku svima očito. Zaustavljena je obrazovna reforma, 100 tisuća ljudi napustilo je Hrvatsku u zadnje dvije godine, poskupljuje struja a fokus javnosti i fokus medija se pokušava prebaciti na priče o ustašama i partizanima i priče iz povijesti. To tako ne može niti smije ići. Ono što smo vidjeli zadnjih dana, vidjeli smo reakciju visoko pozicioniranih HDZ-ovaca, viđenijih HDZ-ovaca, primjerice u Splitu koji su upravo na reakciju da je 100 tisuća ljudi napustilo Hrvatsku reagirali na način „širok im polje, neka idu“. I to nije prva takva izjava u Splitu, to je nažalost nešto što se sustavno događa i što se tolerira. Dakle verbalno nasilje, a jučerašnjim primjerom i fizičko nasilje je nešto što postaje normalni obrazac ponašanja u vladajućoj stranci koji nažalost žele primijeniti i prenijeti na cijelu Hrvatsku. To je nešto oko čega i što im ne smijemo dopustiti. Hrvatska može i zna, mislim da je to našim ljudima, onima koji vjeruju u našu zemlju jasno, Hrvatska može i zna ali ukoliko izgubimo mlade ljude iz naše zemlje tada nećemo imati priliku to pokazati. Mladi ljudi su jedina šansa ove zemlje ali im treba pružiti reformirano bolje obrazovanje, treba im pružiti mogućnost da lakše dođu do krova nad glavom za sebe i svoje obitelji a to se može samo sustavnom stambenom politikom a ne da stampedo u APN-u u kojem se guraju banke da bi pomogli bankama subvencioniranim stambenim kreditima de facto stvara jednu lažnu sliku o tome kako se pomoglo mladim ljudima i mladi ljudi u Hrvatskoj ostvarenjem bolje poslovne, investicijske klime moraju imati mogućnost izbora. Izbora svoje karijere, izbora svog posla, ako hoćete izbora i životnog partnera. To je nešto što se i zadnjim prijedlogom Obiteljskog zakona koji liči na Obiteljski zakon iz doba inkvizicije, koji je na svu sreću uklonjen iz rasprave u hrvatskom političkom prostoru, pokušava staviti na dnevni red. I zato krajnje je vrijeme da premijer Plenković, da gospodin Plenković dođe u Hrvatski sabor, podnese izvješće svim građanima RH i saborskim zastupnicima o radu, odnosno ne radu njegove Vlade. Što se dogodilo u zadnjih nekoliko mjeseci? Formirano je Povjerenstvo za Slavoniju? Koji je efekt? Nikakav. Formirano je i Povjerenstvo za suočavanje sa prošlošću. To povjerenstvo nažalost budući da se nisu sastali se nije uspjelo suočiti samo sa sobom a u međuvremenu u zadnje dvije godine 100 tisuća ljudi je napustilo RH. Prema tome nema isprika, nema opravdanja, po svemu sudeći Plenkovićeva Vlada je Vlada odustajanja, odgađanja, nečinjena a po novom i teških optužbi. Pozivam premijera da što prije dođe u Hrvatski sabor, odgovori na teške optužbe i podnese izvješće o radu Vlade. Hvala vam.
Hvala vam lijepa. Samo jedna informacija, dakle glede godišnjeg izvješća Vlade RH, ono će doći na red, sukladno Poslovniku. Različita je praksa bila i bivši premijer je dolazio u različitim tjednima od početka zasjedanja. Dakle kao predsjednik Sabora želio sam otprilike tempirati da njegovo izlaganje se poklopi sa prvom godinom mandata tako da se to zaokruži i to će se sigurno dogoditi u idućih 2 tjedna recimo. Tako da, ako nemate ništa protiv mislim da je to sasvim prihvatljivo da spojimo prvu godinu mandata i to godišnje izvješće. Evo, hvala vam lijepa. Drugo je, odnosno treće je Goran Aleksić Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Izvolite 5 minuta.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice i kolege. Ja bih progovorio nekoliko riječi o potrošačima. Možda vi niste ovdje svjesni ali EU je toga itekako svjesna da su potrošači temelj društva, dakle potrošači su temelj i EU i temelj su RH. Jer bez potrošača nema rasta BDP-a, nema rasta proizvodnje, nema proizvođača, nema nikoga. Mi smo danas nažalost pali na ispitu zahvaljujući vladajućoj većini koja ne priznaje vladavinu prava. Trebalo se glasati o amandmanu kojim je predloženo da se izlazne naknade u kreditima, u stambenim kreditima koje su već ugovorene zabrane i da se ne mogu naplatiti dužnicima. Napomenuo sam da je zaštita u tom smislu propisana Zakonom o obveznim odnosima člankom 1024. Napomenuo sam da postoji presuda Županijskog suda u Vukovaru iz 2014. godine gdje je presuđeno pravomoćno da su izlazne naknade nepoštene, nezakonite i da se izlazna naknada u konkretnom slučaju mora vratiti dužniku zajedno sa zateznom kamatom jer banka ima pravo kod prijevremene otplate naplatiti samo štetu. A izmakla dobit nije šteta. Danas su predstavnici srpske manjine pokazali da su domoljubi i da su za vladavinu prava dok su predstavnici vladajuće većine iz HDZ-a pokazali da su oni samo folklorni domoljubi. Ne priznajem folklorno domoljublje, priznajem samo djela. Druga stvar koja se nije prihvatila jest prijedlog da se bankama naloži da moraju ponuditi i anuitete i rate. Nije bilo razloga da se to ne prihvati. Nije to ništa bilo retroaktivno. Čak i da je bilo retroaktivno nije cijeli zakon retroaktivan nego samo dio zakona ali nije bilo retroaktivno. Dakle, mene žalosti činjenica da ste vi propustili danas pokazati da ste istinski domoljubi i da ste za vladavinu prava. I moram ponoviti, zahvaljujem zastupnicima srpske manjine koji su se pokazali da znaju što treba i kako treba glasati u ovom Saboru. Zahvaljujem se isto tako svima onima koji su glasali da uđemo u EU. Da nismo ušli u EU mi bismo bili danas goli i bosi na kiši, jer EU je ta koja štiti prava potrošača za razliku od RH koja kasni u tome i koja je vrlo spora u tome. Ponovo se moram prisjetiti tri vrlo važne presude suda EU. Prvo je presuda C26/13 i slučaja Kestler gdje su zaštićena prava potrošača i na temelju koje je Mađarska provela konverziju CHF kredita. Druga je presuda C184/15 u jednom španjolskom slučaju, gdje je također presuđeno da su banke ugovarale nepoštene ugovorne odredbe i da se ne smiju tako ponašati. Treća je nedavna presuda o slučaju u Rumunjskoj. Sve te presude su u korist potrošača. Na žalost, ovdje ne prepoznajemo tko je to potrošač, koja je važnost potrošača, da na potrošaču leži cijelo gospodarstvo, da je on zaštićen direktivom 93/13 koja je potpuno jasna i koja kaže, da u tipskim ugovorima u kojima se unaprijed umeću određene ugovorne odredbe da su te ugovorne odredbe nepoštene ukoliko su na štetu potrošača jer se o njima nije moglo pregovarati. Mi moramo u sve naše zakone ugraditi direktive EU, a posebno tu Direktivu 93/13. I sve ono što banka unaprijed ugovora i naplaćuje mora se zabraniti. Ponavljam članak 1021. Zakona o obveznim odnosima je potpuno jasan. Kod ugovaranja kredita ugovara se da će se vratiti kredit i kamata, nema drugih troškova. Stoga očekujem od vas kolege iz Hrvatske demokratske zajednice da razmotrite svoje viđenje potrošača u RH, da razmotrite zakone koje sam predložio jer oni štite prava potrošača. Temelje se na vladavini prava, na pozitivnim zakonima RH, na direktivama EU i nema uopće zapreka da se ti zakoni donesu. Možemo razgovarati samo o metodologiji. Možemo razgovarati i o retroaktivnosti, ali ti zakoni su potrebni i ti zakoni se moraju donijeti. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Prelazimo na četvrtu raspravu. U ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a poštovani kolega Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjene kolegice i kolege. U medijima ima previše nagađanja o tome što je dodatak 27% na mirovinu, odnosno naklapanje da će Vlada dati, Vlada uzeti taj dodatak. Piše se svašta i cijenim da je vrijeme da se citiraju tri članka dva zakona, da se vidi o čemu se radi. Naime, pravo na dodatak na mirovinu prema Zakonu o dodatku na mirovinu ne pripada korisnicima kojima je mirovina određena pod povoljnijim uvjetima i/ili na povoljniji način prema posebnim propisima o mirovinskom osiguranju korisnicima najviše mirovine određene prema Zakonu o najvišoj mirovini, korisnicima osnovne mirovine i korisnicima obiteljske mirovine kojima je mirovina određena od mirovine koja je ostvarena prema propisima o mirovinskom osiguranju koji su važili do 31. prosinca '98. godine. Člankom 91. stavkom 1. Zakona o mirovinskom osiguranju „Narodne novine“ br. 157/13. propisano je: „Osiguraniku osiguranom u obveznom mirovinskom osiguranju na temelju individualne kapitalizirane štednje koji je ostvario staž osiguranja u razdoblju do početka primjene obveznog mirovinskog osiguranja na temelju individualne kapitalizirane štednje starosna mirovina i prijevremena mirovina određuje se na način da se dio mirovine koji mu pripada za mirovinski staž navršen do 1. siječnja 2002. godine određuje kao da je osiguranik bio osiguran samo u obveznom mirovinskom osiguranju na temelju generacijske solidarnosti, a dio mirovine koji mu pripada za mirovinski staž od tog dana određuje se kao osnovna mirovina. Člankom 8. točkama 9. i 10. Zakona o mirovinskom osiguranju propisano je. Osnovna mirovina je novčano primanje iz mirovinskog osiguranja koje pod određenim uvjetima stječu osiguranici koji su od 1. siječnja 2002. osigurani i u obveznom mirovinskom osiguranju na temelju individualne kapitalizirane štednje. Podstavak 10. kaže: „Korisnik mirovine je osiguranik kojima je priznato pravo na mirovinu. U praksi Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje primjenjuje članak 3. Zakona o dodatku tako da na osobe iz članka 91. Zakona o mirovinskom osiguranju smatra isključivo korisnicima osnovne mirovine, a ne korisnicima mirovine iz dva dijela od kojih je samo drugi osnovna mirovina. Posljedica toga je dakako da se ne priznaje dodatak od 27% na dio mirovine koji osiguraniku pripada kao da je bio osiguran samo u obveznom mirovinskom stupu. Dakle i to nije sva istina, jer Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje osiguraniku koji je stekao mirovinu na primjer u Saveznoj Republici Njemačkoj, a ima 10 godina staža u Hrvatskoj, a tamo prima uz državnu mirovinu i mirovinu iz tvorničke kase koji je isto tako individualna kapitalizirana štednja. Njima Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje uredno na tih 10 godina na izračunatu mirovinu dodaje dodatak od 27%. Znači, imamo različito postupanje. Prema tome, nije problem. Naravno da ćemo dati podršku ovom zakonu izmjenama i dopunama Zakona o dodatku koji je uputio SDP ako to bude potrebno. Ali ozbiljno mislim da to nije potrebno i da ovdje mislim grešku radi Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje svojim rigidnim stavom. Da ne bismo njih optužili za bilo što, kolega Peđa Grbin i ja smo se odlučili da napravimo vjerodostojno tumačenje članka 91. Zakona o mirovinskom osiguranju u suodnosu sa člankom Zakona o dodatku, kako ne bi bile potrebne izmjene zakona, jer definitivno u zakonu sve piše, tko ima pravo i nigdje ne piše tko nema pravo. To je isključivo tumačenje HZMO-a za kojeg kažem da u drugom slučaju kod inozemnih mirovina postupa na drugi način. Nadam se da ćete imati razumijevanja prema ovom, da ne radimo bezveze izmjene i dopune zakona, nego da to na jedan kulturan način sagledavajući što piše u zakonima riješimo na korist naših građana, koji su počeli odlaziti u dvostupnu mirovinu i doista su oštećeni. Neće se kompenzirati ta šteta, ali će se ta šteta ublažiti, a šteta je nastala između ostalog i zbog kratkoće ulaganja u drugi stup. Hvala lijepa.
Hvala. Iduća rasprava je poštovani kolega Željko Glasnović, Klub zastupnika Neovisni za Hrvatsku. Izvolite.
Poštovani kolege. Opet se vrtimo u krugu, zašto jer u Hrvatskoj nemam nikakve analitike da mi možemo do dan danas uvezivati posljedice i uzroke. I to zašto ne možemo dalje ići, jer tu se svakodnevno falsificira povijest, jer ako nema analitike, mi stojimo na mjestu. Totalna inercija. Evo, '92. godine, na Kupresu, prvi čovjek koji je poginuo je bio Hrvat iz Istre, kad su navalili gore četničke horde i oni sa petokrakom na šljemu. A danas šta imamo? Šta imamo danas? Tko traži od tih stranaka zabranu četničkih obilježja. Šta imamo? Marširaju i dalje kriptokomunisti i kumrovački džaci i prikrivaju povijesnu istinu. Ali oni nemaju činjenice na svojoj strani, imaju samo praznu faziologiju. Nedavno, to je zastrašujuće da je to bilo negdje drugdje, recimo u Poljskoj ili u Češkoj ili u drugim zemljama postkomunističkim, netko bi bio u zatvoru, predstavio je mister … [[Govornik se ne razumije.]] riječi svoju izbornu pobjedu sa riječima, kaže pozdravljam iz Lenjingrada i sa ovoga … [[Govornik se ne razumije.]] to znači on hvali najveću organizaciju kriminalnu u povijesti Europe, zapadno od Urala, koji su pobili samo 6 milijuna seljaka, što je pobijeno, to je za ove HSS bi trebali to znati. … [[Govornik se ne razumije.]] će se sad obilježavati, gdje je ubijeno prisilnom gladi i … [[Govornik se ne razumije.]] u Ukrajini do 6 milijuna, što metkom u glavom, šta glavi, gdje je kanibalizam bio svakodnevna pojava, on hvali,… [[Govornik se ne razumije.]] kriptokomunisti, šta je to gore. I šta se događa? Zašto se ne govori da je taj Ustav '45. godine bio utemeljen na Staljinovom ustavu Jugoslavije, iz '36. godine. I danas, je tako. Ni jedan ključni problem nije riješen ovdje po pitanju konfiscirane imovine, kažnjavanje ratnih zločina. Imate 1000 masovnih grobnica u Hrvatskoj, 700 u Sloveniji, koga je to briga. Ni jedna DNK analiza, ali to se nije događalo samo od '45. kako ovi reče kriptokomunisti i bivša udbaška djeca, to sakrivaju, nego se događalo 1912.-1941. i isto od '41.-'45. gdje je nestalo 33 hrvatskih župa sa lica zemlje. Zrin, Karnjeuša, Boričevac, evo knjiga ako tko zanima, sve je davno zapisano. A to neki ignoriraju. Ima neki doktore znanosti, Bog nam pomogao ako su oni povjesničari, koji ne znaju, je li Tito bio zločinac ili ne. Ide se dalje. To do sad pronađeno toliko masovnih grobnica. A ne samo da Ministarstvo kulture podupre to falsificirane povijesti i ovaj podupire velikodušno, falsificirana žrtava iz 2.sv.rata, nego oni još to rade recimo da se spriječi nekakav revizionizam. Pa tu se revizionizam događa od '45. godine nadalje. Gdje su statistika za konfisciranu imovinu, koliko je oduzeto ljudima imovine u Hrvatskoj, koliko u Zagrebu. U Lici je bilo 130 … [[Govornik se ne razumije.]] Hrvata, danas ih nema mislim 50, 60 tisuća. Gdje su otišli ti Hrvati? Tu govorimo nebuloze o iseljavanju. A šta je bilo tamo, Argentina, 30000, '48. 100000 su otišli nakon toga, milijun i nešto je otišlo iz Juge od '60-te do '72. te ekonomske diplomacije. Oni se nalaze vani, ali oni su potpuno ignorirani. Pa kad će nama biti jasno da najveći problem ovdje su ti bivši kadrovi koji ne mogu ustrojiti državu. Nalaze se u svim strankama. Imate ginekologa iz HDZ-a tamo u Lici, koji non stop sprječava istinu što se tamo događalo i to je zašto ne možemo dalje. Imamo iste kadrove, isti metalni sklop i radimo iste greške. Šta se sprječava u medijima? Sprječava se analitika i šta se dogodi. Ako netko govori istinu, kao npr. biskup Košić, onda je napadnut iz svih oružja, prijete tamo … [[Govornik se ne razumije.]] njemu u 3 ujutro i drugim ljudima. Pošto oni nemaju argumente, oni se krenu na osobno pojedinačno. I to se događa još i šta? Imati ćemo Hrvatsku državu, kad mi shvatimo da još kod nas nije bio Nirnberški proces za komunističke zločine. Evo, koliko Hrvata zna o Rapalskom ugovoru? I tko je predao Istru 20-tih godina, sve do Zadra i otoke, tamo dole, tko je predao to tamo? Tko je onda bio u jugoslavenskoj vlasti, velikosrpskoj? O tome se ne govori. Gore se zvižda predsjednici. Oni ne mogu predsjednicu smisliti zašto? Jer je ona jedina predsjednica koja nije bila član komunističke partije, to je zašto. I ti kadrovi dok oni vladaju ovdje, dok nema te lustracije akademske, ovo je samo puka priča.
Hvala. Prelazimo na 6 raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a uvaženi kolega Željko Rainer. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa mi smo se javili na temu političke stanje u zemlji iako zapravo se nije govorilo, niti oni koji su govorili sa ove govornice, nakon stanke, nisu govorili zapravo o političkom stanju u zemlji, nego su govorili o određenim fenomenima. Pa recimo, vrlo jasno šta o tim fenomenima mislimo. Dakle sasvim sigurno, sasvim je izvjesno da nitko nikada ne može opravdati obiteljsko nasilje, pogotovo obiteljske nasilje niti nasilje bilo kakve vrste. I nitko među nama se ne može, ja sam uvjeren, naći tko bi to mogao opravdati. Prema tome, oni tko počini obiteljsko nasilje naravno mora biti sankcioniran. Jasno je da postoji način kako se to radi i jasno je da oni moraju otići sa visokih dužnosti na kojima se nalaze. Ja moram priznati da mi nije potpuno jasno što je kolega Panenić zagovarao jer je on govoreći isto o političkom stanju u zemlji s jedne strane govorio da je baveći se unutarnjim stvarima druge stranke, konkretno HDZ-a, s jedne strane da je raspušten HDZ Požeško-slavonske županije kao rezultat problema koji su tamo bili, kao rezultat optužbi koje postoje vezane uz župana itd. s druge pak strane je rekao da ništa nije napravljeno. Sada to je čista kontradikcija i teško mi je razumjeti koja je trebala biti poruka. Međutim, želim vrlo jasno još jedanput ponoviti, naravno ne samo HDZ nego i ja mislim nitko od vas neće, ne može i ne smije tolerirati obiteljsko nasilje. Ono što je pak kolega Bernardić koji se ovako pojavio i onda nestane i to se dogodi jedanputa mjesečno, vjerojatno je neko drugi štancao valjda kartice, ne znam, je izjavio da je to obrazac ponašanja HDZ-a. to moram priznati uopće ne želim komentirati. Ne želim komentirati jer mi nikada nismo ovdje rekli da je to obrazac ponašanja SDP-a kada je svojedobno u medijima bili podaci o obiteljskom nasilju jednog uglednog člana SDP-a i ne smatramo da je to stvar o kojoj treba raspravljati u Saboru jer je to stvar koja treba biti sankcionirana i za koje u uređenoj državi postoje mehanizmi koji to trebaju i moraju sankcionirati. A svaka stranka unutar sebe kada se tako nešto dogodi, zna i mora znati postupati sukladno tome. Nije dobro govoriti netočnosti i neistine sa ove govornice, pa jednu moram ispraviti. Dakle kolega Bernardić između ostalih stvari u svojoj tiradi koju je izrekao i nestao po običaju, rekao da Vijeće za suočavanje s prošlošću uopće ne radi, to je potpuna netočnost. Pa sada javnosti radi želim jasno reći da ono od svog osnivanja imalo niz sastanaka, intenzivni rad između tih sjednica, dostavljena je pisana korespondencija članova, zaprimljena su mišljenja zainteresirane javnosti. Nakon svake sjednice je predsjednik akademik Kusić izvještavao javnost o radu toga vijeća i zna se, a uvjeren sam da i kolega Bernardić to zna, da je idući sastanak zakazan upravo za sutra. Prema tome nije dobro da takve stvari koristimo svako toliko za sticanje političkih poena, govoreći stvari koje ne stoje. Bavimo se ovdje ovim poslom za koje su nas hrvatski građani izabrali. Hvala lijepo.
Hvala. Završili smo sa raspravama nakon stanke i sada prelazimo na dnevni red.
Pa prelazimo na sljedeću točku, a to je: - Prijedlog strategije prostornog razvoja RH. Predlagatelj akta je Vlada RH na temelju članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora u svezi s člankom 52. Zakona o prostornom uređenju. Raspravu je proveo Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Uvaženi državni tajnik Danijel Meštrić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane zastupnice i zastupnici. Donošenje strategije prostornog razvoja RH kao temeljnog državnog dokumenta za usmjerenje razvoja u prostoru predlaže se temeljem članka 81. Ustava RH i članka 52. Zakona o prostornom uređenju. Strategiju sukladno zakonu donosi Hrvatski sabor, nositelj izrade je Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja, a stručni izrađivač je Hrvatski zavod za prostorni razvoj. Predstavljanje prijedloga ovog novog dokumenta koji će usmjeravati prostorni razvoj države i postupanje svih dionika koji u njemu sudjeluju, prilika je za podsjećanje odakle smo krenuli. Stjecanje samostalnosti i suverenosti RH, RH 1997. donijela svoju Strategiju prostornog razvoja po prvi put u povijesti samostalno, utvrđujući svoj prostorni razvoj i usmjeravajući uređenje, korištenje i zaštitu prostora. Dokumentom su utvrđeni strateški nacionalni interesi dugoročnog prostornog razvoja, povezivanje Hrvatske sa svojim europskim okruženjem, obnova područja stradalih tijekom Domovinskog rata i izgradnja sustava prostornog uređenja. Upravo zahvaljujući prvom strateškom dokumentu 20 godina kasnije možemo reći da ne polazimo od početka, već promišljamo mogućnosti daljnjeg razvoja sustava prostornog uređenja. Ključne postavke zaštite temeljnih identitetskih vrijednosti hrvatskog prostora ostaje nepromijenjene u prijedlogu ove nove strategije prostornog razvoja. Istražuju se novi pristupi njihovoj daljnjoj afirmaciji kao i kriteriji i modeli održivog korištenja u cilju općeg razvitka RH. Među ključnim razlozima za izradu nove strategije ističu se pojave i procesi uočeni praćenjem stanja u prostoru kao i značajne promjene u međunarodnom kontekstu u odnosu na razdoblje kada je usvojena prva strategija iz 1997. godine. Slijedeći načelo integriranja vrednovanja i usklađivanja sektorskih zahtjeva i načelo partnerstva u pripremi strategije su dostavom svojih zahtjeva i relevantnih podataka sudjelovala sva nadležna ministarstva, državne upravne organizacije, svi županijski zavodi županija, agencije i druga ravnopravna tijela. Osim javnopravnih tijela u izradi strategije sudjelovali su predstavnici znanstvene i stručne zajednice. U postupku izrade strategije provedeno je savjetovanje sa javnošću o nacrtu prijedloga strategije. U tijeku održanog savjetovanja o ovoj strategiji javna predstavljanja i stručne rasprave su se provodile u gradu Splitu, gradu Rijeci, Zagrebu, gradu Zagrebu i gradu Osijeku. Isto tako u tijeku izrade strategije proveden je u skladu sa posebnim propisima postupak strateške procjene utjecaja na okoliš u okviru kojeg je provedena i glavna ocjena prihvatljivosti Strategije za ekološku mrežu o čemu je pribavljeno i pozitivno mišljenje nadležnih tijela. Strategija se sastoji od 5 osnovnih poglavlja i njen planski dio proizlazi iz prva dva poglavlja u kojem se utvrđuju uporišne vrijednosti hrvatskog prostora te stanje i procesi u prostoru. 5 poglavlja su uporišne vrijednosti, stanje i procesi u prostoru, polazišta i koncepcija prostornog razvoja, prioriteti i strateška usmjerenja prostornog razvoja te okvir za provedbu. U poglavlju 1 uporišne vrijednosti utvrđuju se vrijednosti hrvatskog prostora ali i druge vrijednosti na kojima se strategija temelji. To su elementi prirodne osnovne ali i svi čimbenici prostornog identiteta koje želimo ovom strategijom očuvati od zaštićenih prirodnih vrijednosti do kulturne baštine i vrijednosnih dosega kulture građenja u hrvatskom prostoru. Uporišna vrijednost je i duga tradicija urbanističkog i prostornog planiranja u Hrvatskoj te razvijeni sustavi prostornog uređenja kao i zakonodavstva EU i drugi međunarodni dokumenti i inicijative koja doprinese održivom prostoru i urbanom razvoju. U poglavlju 2 stanje i procesi u prostoru analizirano je postojeće stanje razvoja u prostoru ali i oni elementi i procesi koji bi u budućnosti mogli bitno utjecati na razvoj hrvatskog prostora. Strategija upozorava na proces depopulacije i starenja stanovništva, na posebne izazove s kojima se susreću određena područja. U ovom se poglavlju utvrđuju i dostignuti stupanj razvoja infrastrukturnih sustava sa razvojnim problemima i potrebama. Identificirani su i posebni pritisci na prostor, povezani sa mogućnošću posljedica klimatskih promjena, mislimo tu na suše, šumski požar, ekstremne hidrološke prilike itd., te antropogeni utjecaji gdje se posebno ističe problem nezakonitog građenja i problem napuštenih i neiskorištenih nekretnina. U cilju uravnoteženog i održivog razvoja, podizanja kvalitete života i ublažavanja negativnih demografskih procesa, postavke koncepcije prostornog razvoja u poglavlju 3 su afirmacija policentričnosti, ublažavanje tempa depopulacije najugroženijih područja, očuvanje identiteta hrvatskog prostora, korištenje prednosti geoprometnog položaja, održivi razvoj gospodarstva i infrastrukturnih sustava, povezivanje sa europskim prostorom, integrirani pristup prostornom uređenju i aktivna prilagodba dinamici promjena. Četvrto poglavlje sadrži prioritete prostornog razvoja i s njima povezana strateška usmjerenja. Prioriteti su održivost prostorne organizacije, očuvanje identiteta prostora, prometna povezanost, razvoj energetskog sustava, otpornost na promjene. Među usmjerenjima nove strategije posebno se naglašavaju preporuke za odmjereno korištenje prostora te orijentacija prema unapređenju već korištenog prostora i to urbanom preobrazbom napuštenih prostora i boljim gospodarenjem nekretnina posebno onih u javnom vlasništvu te urbanom sanacijom prostora sa narušenim prostorno funkcionalnim odnosima kao što su prostori gdje se desila nezakonita izgradnja. Od posebnog su značaja i usmjerenja za ublažavanje negativnih procesa u ruralnom prostoru te unapređenje urbano ruralnih poveznica za osnaživanje uloge srednje velikih i malih gradova kao i za razvoj infrastrukturnih sustava. I konačno u poglavlju 5 okvir za provedbu daju se smjernice za daljnji razvoj sustava prostornog uređenja. U koordinaciji razvojnih mjera u prostoru planira se daljnji razvoj informacijskog sustava prostornog uređenja, uređivanje i usklađivanje prostornih evidencija kao ulaznih podataka nužnih za kvalitetne planerske odluke i vrsnoću prostornih planova. Isto tako izrada planova nove generacije što naravno podrazumijeva najnovije tehnologije GIS tehnologije prilikom njihovih izrada, horizontalna, vertikalna i teritorijalna integracija kao modeli suradnje i koordinacije, razvoj participacijskog modela sa što ranijim uključivanjem javnosti u procese planiranja i razvoj kulture održivog korištenja prostora. Sve to potrebno je provesti u cilju uspostave jednoznačne prostorno planerske prakse i informatičkog povezivanja baza podataka katastra i zemljišnih knjiga, povezivanje sa elektroničkim sustavima brzih izdavanja dozvola e-dozvole sa povezivanjima elektroničkih sustava tzv. e-planova, to su nove generacije prostornih planova i drugih baza koje nam se, koje se kreću unutar planerske struke. I na kraju važno je naglasiti da se ova strategija primarno provodi kroz postupke izrade prostornih planova nove generacije svih razina od državne razine gdje se posebno ističe državni plan prostornog razvoja, preko županijske do lokalne razine. Stoga je karakter ove strategije primarno usmjeravajući i omogućuje prostorno planersko vrednovanje varijantnih rješenja i iznalaženja optimalnih načina za ostvarenje općeg cilja, postavki koncepcije i prioriteta strategije. Prvo takvo planersko vrednovanje biti će izrada državnog prostornog plana koji je ova strategija sa svojim strateškim usmjerenjima zakonski preduvjet. Napominjem na kraju da su u cilju pojašnjenja strateških smjernica za ravnomjerniji prostorni razvoj te u svrhu preciznijeg navođenja i planiranja razvojnih potreba a isti su i zapravo tehnička usklađenja sa novom prometnom strategijom, su i pripremljeni amandmani, 6 amandmana koji su usuglašeni na razini Vlade i koji će biti prije izglasavanja pred ovim Domom na potvrđivanju. Evo hvala.
Hvala vam lijepa. Preći ćemo, prije bih pitao želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu i prva će u ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a govoriti uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče Meštriće i ravnateljica zavoda Matković, cijenjene kolegice i kolege. Pred nama je Prijedlog strategije prostornog razvoja RH. Riječ je jednom izuzetnom važnom dokumentu, pa dopustite da uvodno kažem ono što svaki put a to je da mislim da je apsolutno riječ o dokumentu i važnosti da bi resorni ministar bi bilo dobro da je s nama i na taj način da da podršku ovoj strategiji. Inače ova strategija ima jedan vrlo neobičan put. Tamo prije dvije godine, 2015., bila je zadnja sjednica Sabora prije zaključenja i raspisivanja izbora, strategija je prošla Vladu, došla je pred ovaj uvaženi Dom i nažalost je bio zaključak da se donose samo zakoni i ne strategija i onda je ta strategija pala malo u zaborav. Iza toga su bili izbori, nova Vlada, naravno da novi ministar je imao neke određene dvojbe i onda je strategija ponovno prošla cijeli put svih suglasnosti, dobila je sve suglasnosti u Vladi premijera Oreškovića i nakon što je došla u ovaj cijenjeni Dom na usvajanje, pala Vlada premijera Oreškovića. I sada strategija dolazi treći put, jednako tako dobije sve suglasnosti, naravno da kroz taj period su neka malo usklađenja, dobije sve suglasnosti i dolazi na Odbor za prostorno uređenje kojim sam tad još predsjedavala ja, i ja se našalim i kažem dajte probajte da ovu strategiju ovaj put donesemo i okrenemo se kolegama iz MOST-a i HDZ-a, nemojte da se nešto desi pa da ne bude, to je bio onaj dan kad je premijer Plenković vrlo olako rekao svojoj tajnici razriješite mi ove ministre. Ja moram priznato da mi je izuzetno zadovoljstvo da je strategija ipak na plenarnoj sjednici i ovo pokazuje jednu činjenicu, kod nas je obično prilika kad ste u prilici nešto raditi vladajući, onda to ocjenjujete da je dobro, onda nekakvu isti ili sličnu stvar kad ste u oporbi ocjenjujete da je loše, ja to neću učiniti. Ovo je riječ o jednom dobrom, kvalitetnom dokumentu koji nam je osnov da bi mogli dalje raditi posao na način na koji trebamo. Rezultat donošenje ove strategije da se može donijeti odluka o izradi državnog prostornog plana i krenuti sa državni prostornim planom. Od svih postojećih 28 zemalja koje su članice EU-a, sve imaju prostorni plan osim Hrvatske. Nažalost, izgubili smo dvije godine, no međutim, ja sam jednom prilikom i rekla da mi se čini da je Zakon o prostornom uređenju nedovoljno ambiciozan, no međutim, obzirom na put kojim je strategija prošla, trebat će vremena za taj državni prostorni plan. Ova strategija je nastavak strategije koju Hrvatska donijela, odnosno ovaj uvaženi Dom '97. godine, koja je imala druge osnove, neke druge načine, tada je zemlja bila zaista maksimalno devastirana ratnim razaranjima i ona je s jednim drugih osnova razmišljala o prostoru. Osnove o kojima se danas razmišlja su apsolutno drugačije jer su svi procesi koji su se desili napravili iskorak dalje i dobro je da strategija nema datuma. Ako primjećujete, ovo je strategija koja nema datuma da vrijedi do 2020. ili do 2030., vrlo je fleksibilna, vrlo je otvorena, ona govori u prilog tome koje su prostorne mogućnosti RH. Jednako tako ono što je bitno u ovom dokumentu, da ona pokazuje i opredjeljenje Hrvatske za strateškim odnosno integralnim sustavom prostornog planiranja. Inače u prostornom planiranju kao i svud imate pomodarstvo, pa imate sektorsko planiranje, imate više sektorsko odnosno integralno, u ovoj strategiji je riječ o integralnom planiranju koje objedinjuje niz stvar i niz elemenata. Ja ću se kroz ovo izlaganje referirati na nekoliko stvari i nekoliko tema koje smatram, ne želeći umanjiti druge teme, ali koje smatram da su izuzetno bitne. Izuzetno bitan je dio koji govori o infrastrukturi i razvoju infrastrukture. Jednom prilikom sam negdje rekla da su infrastrukturni objekti, infrastrukturne građevine izuzetno bitne a one su nevidljive. Znate, one žice koje idu ispod zemlje ne vidite, ne vidite sve te sustave koji jesu a to je nešto što je izuzetno važno. Izuzetno puno energije, vremena i sredstava morate za to uložiti, a ti nevidljivi, tzv. nevidljivi projekti vam daju mogućnost korištenja prostora jer vam svaki prostor neusporedivo više je kvalitetan i vrijedan i to sami znate, od komunalnog opremljenog prostora do onog koji je neopremljen. Jednako tako, Hrvatska je u Domovinskom ratu se suočila sa činjenicom da su bitni infrastrukturni koridori bili narušeni iz jednostavnog razloga što išli preko teritorija nekih drugih zemalja i Hrvatska mora u smislu svoje infrastrukture i infrastrukturne održivosti biti samostalne i to je nešto na čemu ova strategija govori i nešto o čemu ova strategija jednako tako dalje i definira. Zatim tu su neki uvjeti za koje smo se opredijelili ali prije nego što su reći par riječi o tome, veliki dio, odnosno dobar dio strategije govori o klimatskim promjenama. Klimatske promjene su činjenica. Gospodin Trump je sklon govoriti o tome da klimatskih primjena nema da bi ih onda u drugom koraku priroda sama demantirala i pokazala kako ima. Jednako tako klimatske promjene su činjenica, mi se s njima suočavamo, suočavamo se i u fazi života ali se moramo jednako tako suočavati u fazi planiranja. Kada planiramo prostor, pogotovo kada je riječ o infrastrukturnim objektima o tome moramo voditi računa. Jednako tako moramo voditi računa kada se i planiraju određena građevinska područja, voditi računa o poplavama kojih smo sudionici i kojima ćemo i dalje biti sudionici. Nešto što Hrvatska tradicijski se zaista može podičiti je jedna duga povijest prostornog planiranja. Kada u nekim susjednim državama prostornih planova nije ni bilo Hrvatska je imala prostorne planove, najveća generacija prostornih planova u smislu definiranja građevinskih područja je nastala tamo 60.-ih godina prošlog stoljeća i oni su se svi referirali na 2000.-tu. Ja sam imala priliku tamo negdje prije 10-ak godina biti na jednom sastanku u Mađarskoj gdje sam se doista hvalila i zaista sam imala razlog da se hvalim i to jednim dugim, zaista tradicijom prostornog planiranja. Kada je riječ o Zagrebu, prvi prostorni plan u Zagrebu je bila regulatorna osnova iz kraja 19. stoljeća i na temelju toga su nastali pojedini dijelovi grada i drugi gradovi se jednako tako s tim mogu koristiti i s tim se i mi trebamo hvaliti. Nadalje, postoji jedan dokument koji nije došao pred Sabor jer jednostavno nismo imali zakonske okvire i zakonske mogućnosti, no međutim je Hrvatska od svih zemalja EU bila u onoj prvoj trećini zemalja koja je donijela a to su apolitike ili arhitektonske politike. Vlada je donijela taj dokument i taj dokument govori o tradiciji građenja, o vrsnoći građenja, govori o načinu korištenja javnih prostora, načinu korištenja i planiranja javnih sadržaja i apsolutno je, cijenim izuzetno važno da je i taj dokument naveden u ovoj strategiji jer je to nešto što ne samo da je dokument nego nešto što u stvarnom životu možemo koristiti i u stvarnom životu voditi računa o tome. Kada čitate poglavlje koje govori o polazištu i konceptu prostornog razvoja onda tu postoji nekoliko tema. Jedna od tema je afirmacija policentričnosti. Hrvatska ima određene komparativne prednosti u prostoru, ima komparativne prednosti prema drugim zemljama i mi to trebamo naglašavati i dalje. Dakle ima taj jedan neobičan oblik koji neki govori kifla, neki govore ptica ali taj jedan neobičan oblik koji nam u smislu infrastrukture zaista financijski nam je zahtjevno ali u smislu nekakvih elemenata i policentričnosti razvoja nam je izuzetno kvalitetno i dobro. Onda kaže u polazištima, kaže ublažavanje tempa depopulacije najugroženijih područja. To je nešto s čime se susrećemo, nešto što možemo evidentirati. Ali jednako tako imamo i temu u strategiji koja govori o nekim novim gospodarskim mogućnostima. Stvari se mijenjaju u realnom vremenu, ljudi se bave nekim novim tehnologijama i nekim novim stvarima pogotovo kada je riječ o gospodarstvu i o zapošljavanju. Ono što vrijedi danas, nije vrijedilo pred 10 godina a za 10 godina zasigurno neće vrijediti. I zbog toga je dobro da je strategija u tom dijelu fleksibilna iz jednostavnog razloga da ne bude ograničavajuća da daje mogućnosti razvoja na način da zaista ona bude vrlo otvorena. Postoji nešto što nam je izuzetno važno a to je identitet hrvatskog prostora. Hrvatska, dakle to vam je neki put problem, ali vam je neki put vrlina, zaista ima nekoliko prostora koje karakterizira određena vrsta gradnje. Imate ušareno selo u Slavoniji, odnosno Podravsko, imate dio koji je Gorski kotar sa svojim specifičnostima, da ne govorim uz obalu gdje postoji i razlika između našeg sjevernog dijela obale i južnog dijela u odnosu na tradiciju izgradnje i to je nešto što moramo i dalje voditi računa i dalje koristiti. Nešto što je trenutak i nešto o čemu treba voditi računa su vam preskočeni prostori ili napušteni prostori. Dakle kada malo putujete Hrvatskom i kada malo vidite situacije koje su u Hrvatskoj onda vidite da mi imamo zaista u okviru pojedinih gradova preskočene prostore. Preskočeni prostori su vam dijelovi gdje je nekad bila industrija koja se odselila na lokacije gdje je jeftinija, gdje pojedini gradovi nisu znali što da s time rade i u svom razvoju su ih preskočili. U Zagrebu to vam je klasično prostor Trnje gdje je Zagreb u svom razvoju preskočio rijeku Savu i otišao sa Novim Zagrebom dakle na novi prostor a prostor Trnja je ostao preskočen i on ostaje za rješavanje budućim generacijama. Jednako tako na razini Hrvatske imamo situaciju napuštenih ugostiteljsko turističkih kompleksa, imamo napuštenih i prostora koje je koristila vojska. Mislim da je recimo otok Vis koji je sada dosta u medijima zbog snimanja Mama Mia drugog dijela dosta atraktivan i govori se o njemu ali to je zaista jedan prikaz, to je jedan otok na kojem je vojska otišla i gdje imamo napuštenih vojnih prostora i koji mogu biti nekakva nova vrijednost. Ja sam se uvijek u procesu prostornog planiranja zalagala i zalagati ću se uvijek da prvo i osnovno koristimo napuštene prostore, koristimo prostore koji su devastirani a tek iza toga se širimo i širimo građevinska područja na način da to budu nekakva nova, nezauzeti prostori. To zapravo su te i brownfield investicije koje zasigurno imaju svoju budućnost. Neki dan kada smo razgovarali o ukidanju onog nesretnog Zakona o porezu na nekretnine onda sam ja dala primjer Haludova i primjer o tome da zaista se trebamo pitati za taj prostor koji je nekorišten, koji je sad već devastiran, koji u građevinskog pogledu da kad i krene netko bit će sigurno jeftinije to rušiti nego adaptirati i rekonstruirati postojeće. Dakle, da je to jedan izuzetno vrijedan prostor. Sedamdesetih godina prošlog stoljeća to je bio primjer arhitekture koja je bila publicirana u svjetskim razmjerima. Tamo negdje kao mlada studentica arhitekture mi kad smo išli u posjetu ja sam mislila da moram se izuti da uopće mogu hodati tim prostorima kako su bili. No međutim, oni su sad napušteni i to je nešto o vrijednosti kojima se trebamo vratiti nazad. I ono što smo sudionici, mi smo sudionici jedne bespravne gradnje koja je bila na ovim našim prostorima. Kad malo analizirate zašto je došlo do bespravne gradnje onda imate niz razloga zašto je do toga tako došlo, ali to je za jednu drugu temu i to je kad razgovaramo o zakonu o, kad smo razgovarali o Zakonu o legalizaciji, odnosno zadržavanju bespravno izgrađenih zgrada u prostoru, a nadam se da ćemo imati i zakon kojim ćemo omogućiti i legalizaciju infrastrukturnih građevina. Jer u infrastrukturne građevine vjerujte ima jako puno njih koji su bespravni. Ali ova strategija i govori dijelom koji govori o sanaciji prostora. Negdje gdje imate potpuno nova bespravna naselja i to imamo koja su nastala ili na vrijednom poljoprivrednom zemljištu ili na vrijednom šumskom zemljištu ta naselja kroz buduću generaciju prostornih planova vi morate, ne moraju postati građevinska područja ali morate dati nekoliko elemenata kako da ti ljudi koji tamo žive eventualno dobiju neku rekonstrukciju, dogradnju ili nadogradnju. Ali za dijelove Hrvatske imate apsolutno kad obilazite možete doći u ulicu. Imate 20 kuća koja je bespravna, kojoj vi ne možete ni znati jer su oni po svojim kvalitetama izgradnje i po svojim gabaritima apsolutno prikladni, a recimo je prostor gdje uopće ne možete više dobivati dozvole. Došlo je vrijeme da onim parcelama koje su prazne ili na kojima je moguće dopustimo da i one dobiju svoje lokacijske, odnosno građevinske dozvole. Budući da sam na kraju apsolutna je podrška ovoj strategiji. Izuzetno je zadovoljstvo da je ona došla u Sabor, da je dobila možda prime time možda bi bilo i ovako malo žešćih diskusija. Ali riječ je o vrijednom dokumentu i osnovu da i Hrvatska počne izrađivati, raditi svoj državni prostorni plan.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prva je uvaženog zastupnika Antona Klimana, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Evo notirao sam si dosta toga, međutim neće bit vremena da postavim neka pitanja i neke konstatacije izrazim. Pa u svakom slučaju jako je dobro da će strategija biti donesena i da ćemo konačno dobiti državni prostorni plan. Ono čega se ja bojim da sve naše strategije na kraju padaju u vodu pogotovo zbog toga što se mi sami njih ne pridržavamo. Imali smo mi dobre zakone i o gradnji i o građevinskom zemljištu i štošta u prošlosti, a desilo nam se ono što smo pokušali sanirati onim Zakonom o legalizaciji, a to je bespravna gradnja. Bojim se da sve ovo što donosimo danas da sutra nam može biti beznačajno ako i dalje se nastavi trend nekakve bespravne gradnje, a osobno smo svjedoci da se to i još uvijek dešava bez obzira na to što je na snazi sasvim neka druga zakonska regulativa. Legalizacija kao takva ako je bilo u pitanju životno pitanje nekoga da si je dozidao garažu, ne znam proširio neki životni prostor za življenje ima jednu drugu logiku. Ali ako su motivi bili da se na poljoprivrednom zemljištu rade turistički apartmani, kuće za odmor i kasnije smo mi benevolentno to izlegalizirali nekome za dohodak i vrijednost od nula kuna, dakle građevine pretvorili u stotine tisuća eura onda je to čini mi se greška. Znamo da nije možda moglo bilo napravit, nije bilo moguće napravit distinkciju između nekih objekata ili u zakonu možda najsretnija rješenja, ali mi smo to učinili. Učinili smo to i za hrvatske državljane, ali najgore učinili smo i za strane državljane koji danas evo uživaju na našim poljoprivrednim parcelama nekoliko desetaka metara od obale. I mislim da je tu jedan veliki problem cijelog tog procesa legalizacije.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Dakle, ja se mogu apsolutno složiti sa vama. Mi možemo imati najidealnije zakone na ovom svijetu, samo ovisi kako ih primjenjujemo. Trebamo ih primijeniti. I jednako tako moramo biti spremni ako imamo nekakav zakonski propis za koji kroz provedbu zaključimo da je neodgovarajući, da ga treba mijenjati i dopunjavati, ne tvrdoglavit se nego mijenjati i dopunjavati. Ova strategija je napravljena zato sam i nekoliko puta u svom izlaganju govorila vrlo otvoreno i vrlo fleksibilno. To znači da ona daje mogućnost i da neće sprječavati donošenje dakle i državnog prostornog plana i svih ostalih prostornih planova. Ona je dala sve prostorne mogućnosti. Prvo i osnovno u infrastrukturi, a onda i svim drugim elementima da se Hrvatska može razvijati, a Hrvatska će se razvijati u odnosu na određene gospodarske tijekove koje ide. No međutim zaista vrlo teško je govoriti o tome da ne govorim o Zakonu o legalizaciji. Zakon o legalizaciji nije ostavio nikog ravnodušnim. Nije ostavio one koji su legalno gradili ili su se pitali mi smo legalno gradili, išli po sve dozvole što smo mi sad građani drugog reda. Ovi mogu jednostavnije legalizirati. Oni koji su legalizirali, koji su rekli EU ne znam govorili su o Mađarskoj, o Srbiji, o Sloveniji što su zapravo bile neistine ili poluistine. Tamo se to radi drugačije. Mi smo se odlučili za ovaj model koji se pokazao dobrim modelom. Bez obzira, ja i danas imam zamjerke. No međutim kad je riječ recimo o poljoprivrednom zemljištu mi zaista na nešto što je P1 imamo cijela naselja. I sad imate dvije situacije. Ili omogućiti da se to legalizira i da kažemo činjenicu nemamo više vrijedno poljoprivredno zemljište neko drugo ili da ne legalizira. A nelelgalizirat znači srušiti recimo 1000, 2000 zgrada i vratiti P1. Nisam sigurna da je bilo tko u ovoj državi srušiti, Italija to ima, izađe vojska ili policija van, mi se nismo za taj model odlučili.
Hvala. Sljedeća replika, uvaženog zastupnika Govannia Sponze.
Poštovana kolegice, vi ste se na kraju svog izlaganja dotaknuli bespravne gradnje. Dobro ste rekli da je ovo strategija koja je opširan dokument, koja ima svoje točke, bespravna gradnja je samo jedan dio segmenta. No držim, da kada govorimo o planiranju prostora i čuvanju izuzetnog vrijednog prostora u RH, tada dosita je trenutak u kojem se neću vraćati na Zakon o bespravnoj gradnji, zato što je to vrijeme koje je iza nas. Ali, želim naglasiti da u Istri bespravna gradnja buja, ona se ne zaustavlja i definitivno, osim što troši prostor, što smanjuje njegovu vrijednost, zapravo stvara i dodatne troškove lokalne zajednice, jer je neminovno, ono što ste vi ako vas jesam dobro razumio u svome izlaganju rekli da sutra moramo također brinuti o osnovnoj elementarnoj infrastrukturi koja je potrebna za te građevine. Mi si moramo postaviti pitanje i doći do odgovora kako taj beskrupulozni potez, koji se nastavlja kroz bespravnu gradnju, jednostavno zaustaviti. Jer ovo što se do sad pokazalo i potvrdilo na terenu je neučinkovito. Građevinska inspekcija nije dovoljno ekipirana, ne samo da ih nema dovoljno, već nemaju niti materijalne resurse i definitivno svi skupa moramo uložiti snažnu energiju da tomu stanemo na kraj. Jer ovo sve skupa, ovo što ste i sami rekli, na poljoprivrednom zemljištu kupiti mali gospodarski objekat, izgraditi vilu, sa nekoliko stotina kvadrata, sa bazenom, kupiti za par desetaka tisuća nečega, a prodati za par stotina tisuća nečega je definitivno o čemu moramo vrlo jasno i otvoreno razgovarati.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Ja sam nekako namjerno ostavila temu bespravne gradnje za kraj mog izlaganja. Ima nas malo, popodne je, radili smo bez pauze, kolege smo otišle na ručak, pa sam nekako zaključila da čim se spomene bespravne gradnja, da ćemo se svi malo razbuditi što i jesmo. Bespravna gradnja je činjenica u Hrvatskoj. Ja sam u ovom uvaženom Domu, u jednom drugom sastavu čula kad je bio taj zakon. Kaže, tradicijska samogradnja. Onda kad sam ja pitala što je to u Hrvatskoj tradicijska samogradnja, onda su mi rekli za vrijeme vikenda, nađeš prijatelje i kupiš građevinski materijal i dogradiš kat ili dogradiš nešto. U državi koja zaista vodi računa u svom prostoru, a jedanput kad narušite prostor, narušili ste ga zauvijek. Nema nikoga koji kad sruši to će vratiti onu vrijednost prostora koja je bila prije. I onda vam ima jednako tako vam je slučaj da otprilike zadnjoj godini mandata građevinska inspekcija baš ne izlazi van. A onda kad dođe novi sastav uprave, jednako tako malo slabije izlazi van. Države, druge se države bore s tim. Uistinu u Europi, Skandinavija to ne pozna, na način na koji to poznamo mi. Ali zemlje Mediterana, Grčka, Italija to ili, recimo Španjolska koja je dosta spominjana dobro poznaje i imaju mogućnost, čak vi u realnom vremenu satelitskim snimkama možete vidjeti kad netko bespravno gradi. Taj posao građevinskog inspektora nije jednostavan. Vi se tu morate nekome zamjeriti, ali to je jedini način, izaći na teren, kad srušite nešto u Istri bespravno ili ne znam u Zagrebu ili bilo gdje, to zna cijela Hrvatska i to je jedna od metoda koju morate raditi i mora cijelo vrijeme građevinske inspekcije izlaziti van, gledati što se radi, donositi rješenja. No, međutim ja sam se uvijek zalagala i zalagati ću se u buduće da se ruši u temeljima kad je najmanja devastacija i to jednostavno možete napraviti. Koliko ja imam saznanja u ministarstvu se priprema projekt e inspekcije, to će biti jedan dobar projekt koji evo dvije, tri godine je stajao. Nadam se da će sad biti ponovno pokrenuti i biti će jedan od razloga da bespravnu gradnju smanjimo na minimumu.
Hvala. Sljedeći Klub zastupnika HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Klub HDZ-a podržati će strategija prostornog razvoja RH. Ono što ću uvodno reći, to da je ovo praktički prvi strateški dokument prostornog uređenja u Hrvatskoj nakon 1997. godine kada je Hrvatski sabor donio osnovnu temeljnu strategiju prostornog razvoja koja je praktično još uvijek na snazi. Ta strategija a i program prostornog uređenja koji je usvojen u ovom Domu 1999. o čemu ću isto malo kasnije reći, praktično je bio podloga za izradu brojnih dokumenata prostornog uređenja u RH. Naime, moram pripomenuti da je stvaranjem Hrvatske naslijeđen jedan drugačiji teritorijalni ustroj, koji je podrazumijevao podjelu Hrvatske, na čini mi se 105 u tom trenutku, bivših velikih općina, a da je zakonom iz 1993. godine, promijenjen taj teritorijalni ustroj koji je kasnije dopunjavan sa novim općinama iz 1997. godine, ali, ugl. taj sustav u jedinica lokalne samouprave i područne odnosno, regionalne, odnosno, županija je ustrojen 1993. godine, pa je onda i ovom strategijom koju sam spomenuo, a i programom prostornog uređenja krenulo se u izradu svih prostora planskih dokumenata na razini Hrvatske. Iz takvog jednog strateškog opredjeljenja i uređenja prostora u Hrvatskoj i vezano za novi teritorijalni ustroj u Hrvatskoj se krenulo na temelju Zakona o prostornom uređenju ili gradnji ili već izvedenica tog zakona koliko se on mijenja od 1990. nabrojano puta. Krenulo se u izradu prostornih planova jedinica područne odnosno regionalne samouprave, županija pa onda gradova i općina, pa prostornih planova područja od posebnih obilježja, generalnih urbanističkih uređenja, urbanističkih planova uređenja, detaljnih prostornih planova, provedbenih urbanističkih planova i uređenja i planova uređenja naselja. U svakom slučaju zahvaljujući tim strateškim dokumentima i zakonima koje sam maloprije spomenuo, danas je ono što je važno RH pokrivena cijelom mrežom prostorno-planskih dokumenata koji na višoj i nižoj razini definiraju postupanje u prostoru. Tako da je i taj podatak možda dobro spomenuti. U ovom trenutku na snazi 3032 dokumenta prostornog uređenja koji uređuju detaljnije ili manje detaljno postupanje u prostoru. Kada sam već govorio o toj Strategiji prostornog uređenja i Programu prostornog uređenja onda je jedan od temeljnih pristupa bio za definiranje građevinskog zemljišta, što mislim da je ustvari jedna i od temeljnih vrijednosti ove strategije i dokumenata koji iz nje proizlaze i pogotovo vezano na onu strategiju koja je donesena 1997. godine, a to je da je planerima naloženo da moraju posebno obrazložiti potrebu ukoliko se projicira planira građevinsko zemljište po stanovniku više od 300 kvadrata. I tu je bila jedan temeljni kriterij u kojega se krenulo prilikom izrade županijskih prostornih planova, gradskih i općinskih prostornih planova uređenja općina odnosno gradova. Na temelju takvog jednog pristupa smanjen je u RH ukupno građevinsko područje danas u odnosu na ono koje je bilo obuhvaćeno prostornim planovima bivših općina iz 1990. godine za negdje oko 17,5%. Dakle premda smo krenuli u to smanjivanje građevinskoga zemljišta za negdje oko 17,5% ipak prema jednom izvješću kojega sam čitao kojega je radio Državni zavod za prostorno planiranje i uređenje kada bi se realiziralo cjelokupno građevinsko zemljište u Hrvatskoj kako ono što je izgrađeno tako ono planirano u Hrvatskoj bi moglo živjeti negdje oko gotovo 6,5 milijuna stanovnika, a samo u jadranskoj Hrvatskoj negdje oko 3,8 milijuna stanovnika. Dakle to govorim iz razloga kako usprkos činjenici da smo donijeli bili i Uredbu o zaštićenom obalnom području mora, kasnije je to proteklo u zakon, kasnije su u Zakon o prostornom uređenju i gradnji, a onda Zakon o prostornom uređenju anticipirao sve ono što je ta odredba i uredba u kojoj je definirano zaštićeno obalno područje mora značajno ograničila širenje građevinskog zemljišta s obzirom da je značajno ograničila nastajanje novih turističkih zona, ipak potrebno je istaknuti da još uvijek u Hrvatskoj imamo značajne površine građevinskoga područja koji nadilaze potrebe stanovnika RH. To je jedna od bitnih odrednica kojom se po meni krenulo u izradu ove strategije pa bi o tome trebalo voditi računa i ubuduće. Recimo samo jedan primjer kojega je potrebno istaknuti, 1961. negdje je na prostoru Jadranske Hrvatske bilo ukupno građevinskih područja koja su okupirala cjelokupnu Jadransku obalu oko 150km, da bi 2012. godine bilo to negdje oko 1050km. Dakle u 50 godina smo potrebama što opravdanim, što ne opravdanim širili građevinsko zemljište duž Jadranske obale za sedam puta. Prema tome, to su oni po meni izazovi koje moramo doći na ono što sam u početku naveo, to je prostorni plan razvoja RH. Naime, ova strategija podrazumijeva definiranje načelnih stavova negdje više, negdje manje detaljno u pristupu prostornom uređenju RH, ali ono što je važno da je do 2019. godine čini mi se do 31. prosinca 2019. godine potrebno donijeti taj po meni vrlo važni dokument koji će moći i omogućiti provedbu Strategije prostornog uređenja RH. Tim prostornim planom koji mijenja dosadašnji Program prostornog uređenja na određeni način, trebali bi definirati osnovne državne objekte, projekte na razini RH u infrastrukturnom smislu, u energetskom smislu, u smislu izgradnje društvene infrastrukture pogotovo one koja je važna za državnu razinu. Pa prema tome, očekujem da i Državni zavod za prostorno uređenje već u fazi pripreme izrade tog prevažnog prostornog plana u RH kojim bismo odgovorili na brojna pitanja koja se pojavljuju ovdje i u javnosti u RH. Ja sam u svom obraćanju i izlaganju u ime kluba iznio svoj stav da bi bilo dobro da smo u obuhvat Prostornog plana razvoja RH bili uvrstili i ova dva nova prostorna plana kako onog epikontinentalnog pojasa tako i Državnog plana prostornog razvoja ZERP-a. To je ostalo ipak prema zakonskom rješenju da je potrebno raditi tri plana, evo prihvaćam i to rješenje, ali bilo bi dobro da se i jedan i drugi i treći Prostorni plan razvoja RH donesu čim prije s obzirom na brojne izazove u RH. Ono što je dobro to je da je ova strategija rađena u promijenjenim okolnostima u odnosu na raniju strategiju. Mi smo danas država članica EU pa smo i postupali u izradi ove studije sukladno dokumentima EU kako bi ona i projekti koji iz nje proizlaze mogli biti značajna podloga za korištenje financijskih sredstava EU, tako da će ona omogućiti i bit će podloga izradi brojnih operativnih programa za korištenje europskih sredstava. Također mi je čitajući strategiju upalo u oko, a to je mislim i gospođa Anka Mrak-TAritaš primijetila da strategija nameće obvezu, pa rekao bih Vladi RH, a posebno Ministarstvu državne imovine, a to je da se u daljnjem razvoju određenih projekata u Hrvatskoj okrenemo brownfield investicijama. I tu mislim kada je u pitanju vojarna, kada su u pitanju brojna odmarališta koja su zapuštena, kompleksi koji su zapušteni, ona je spominjala Haudovo, ja sada tu dodajem i Brijune, Muzil dakle cjelokupni taj prostor Brijuna ili ako ćemo govoriti o Kuparima koji još uvijek premda su realizirani to ide sporo. Dakle brojne te, napuštene vojne objekte, neperspektivne vojne objekte, to bi trebao biti na određeni način cilj naših planskih i, odnosno investicija kako ne bi išli u daljnje širenje građevinskih zona pored već prostora koja su u prostora koja su u pravilu gotovo i elitna na kojima sada postoje zaposlena ili neperspektivna vojna imovina. To mi se čini da je to vrlo važno. Ono što je, što mi se čini da bi trebao biti izazov u Vladi i ministarstvu, to je odgovor na potrebu urbane komasacije u RH. Mi smo našim novim zakonodavnim rješenjima napustili urbanu komasaciju dijelom opravdano ali ta nepostojanje sada dobre zakonske podloge za ulazak u urbanu komasaciju u velikoj mjeri otežava i realizaciju nekih od ova 3032 prostorna planska dokumenta u Hrvatskoj. Razumijem koji je problem definiranje urbane komasacije, čemu i njena realizacija ali i ovdje i prilikom ovog dokumenta moramo spomenuti potrebu izrade nove državne geodetske izmjere, katastra nekretnina i zemljišne knjige. Nećemo se moći u Hrvatskoj se nametnuti kao država koja je prijateljski raspoložena prema investitorima, neovisno o tome dolazili oni iz inozemstva ili su naši domicilni domaći investitori dok ne riješimo tu rak ranu najvažnije evidencije u RH a to je evidencija katastra i zemljišne knjige koja je u velikoj mjeri još uvijek naslonjena na izmjeru koja je napravljena za vrijeme Austro-ugarske 1830. godina, dakle evo gotovo 200 godina da radimo, da smo napravili jednu evidenciju koja je prevažna za Hrvatsku. Ja sam to puno puta rekao da u RH se godišnje izdvaja negdje oko gotovo 5 milijardi kuna registraciju imovine koja je pokretna. To su današnja vozila, to su za osiguranja tih istih vozila, plaćanje tehničkih pregleda itd., itd., dok za imovinu koja je najvažnija u Hrvatskoj a to je nekretnine, to su zemljišta, to su zgrade, to je infrastruktura, nismo od 1990. do danas izdvojili još nepunu milijardu kuna, a kažem a ovdje godišnje hrvatski građani ja mislim oko 6 milijardi kuna izdvajaju za cjelokupni taj, te evidencije, odnosno te pokretnine, da ne kažem nekretnine. Ono što je dobro da se strategija bavi i pitanjem ublažavanja negativnih demografskih procesa u Hrvatskoj na način da definira infrastrukturne koridore i energetske koridore kako bi se doprinijelo tom jednom ravnomjernom, regionalnom razvoju u RH. Dakle, mi ćemo u klubu HDZ-a u svakom slučaju prihvatiti i ovakvu Strategiju prostornog uređenja, ona je po nama još jedan korak naprijed u odnosu na postojeća rješenja ali da ne bi ostala mrtvo slovo na papiru doista mora ministarstvo krenuti u izradu prostorno planske dokumentacije. Za kraj sam se ja htio osvrnuti na bespravnu gradnju s obzirom da sam kao ministar tada u Vladi i pisao onaj prvi zakon iz 2011. godine. Slažem se sa svima koji su do sada rekli ovdje u ovoj raspravi da je bespravna gradnja ponovno na određeni način jedna djelatnost u Hrvatskoj kada je ne sankcionira ili koja se ne sankcionira na način kako je to nužno. Činjenica da mi imamo izrađene ortofoto snimke od 21. lipnja 2011. godine koja znači nulto stanje. Činjenica da to nulto stanje omogućuje vrlo jednostavno građevinskim inspektorima da utvrde je li od tada pa do danas u Hrvatskoj bilo što novo niklo na nekoj građevinskoj parceli. Ali i činjenica je je li iz razloga da, iz razloga da nismo angažirali dovoljno ljudi u građevinskoj inspekciji ili iz činjenice da smo se previše bavili legalizacijom a na temelju Zakona o ozakonjenju nezakonito izgrađenih zgrada odnosno Zakona o ozakonjenju nezakonito izgrađenih zgrada, odnosno Zakona o postupanju sa nezakonito izgrađenim zgradama. Pa možda nije bilo dovoljno političke volje ali u ovom trenutku ja mislim da je a to svjedočim dakle prilično dosta obilazim terene u Hrvatskoj pogotovo u Jadranskoj Hrvatskoj, u mojoj županiji u Dalmaciji dolje, ja mislim da je ponovno problem bespravne gradnje vrlo izražen. Zato bi bilo dobro da ministarstvo pokrene proceduru da se zaustavi bespravna gradnja jer je Zakon o postupanju sa nezakonito izgrađenim zgradama gotovo predstavljao opću legalizaciju. Ona prava opća legalizacija je omogućena 1968. godine. Mi smo sa zakonom iz 2011. godine koji je kasnije mijenjan 2012. ipak malo utvrdili prostore u Hrvatskoj koji su toliko vrijedni da ne možemo na njima napraviti opću legalizaciju, opće ozakonjenje ali se događa da sada i tamo gdje smo bili propisali zakonom da se nikada ne može legalizirati čak i tamo se ide korak dalje sa tom bespravnom gradnjom. Prema tome dok govorimo o Strategiji prostornog uređenja moramo voditi računa da nam sve ove napore koji se ulažu u pisanje strategije, u pisanje prostornog, u pisanje, izradu programa prostornog plana razvoja RH i brojnih malih prostorno planskih dokumenata na razini gradova i općina svjedoci smo da mimo njih još uvijek niknu bespravne izgradnje što onda ovaj posao gotovo čini bespredmetnim, neovisno o tome dakle mi ćemo u klubu podržati ovu strategiju. Hvala.
Hvala. Imamo više replika. Prva je uvaženog zastupnika Giovannia Sponze. Izvolite.
Evo poštovani kolega obzirom da će moj saborski, iz saborskog kluba gospodin Tulio Demetlika u svojoj raspravi osvrnuti se na Strategiju ja bih se za trenutak zadržao još na temi bespravne gradnje ali ne niti na koji način da bih s vama polemizirao već da bih vas pozvao da zajednički artikuliramo problem koji je vrlo ozbiljan i da nađemo jedno sustavno konkretno i efikasno rješenje. Biti ću slobodan kazati da smo Zakonom o legalizaciji zapravo neprihvatljiv oblik ponašanje legalizirali na način da je danas on postao kao gotovo nešto što je normalno, gdje si pojedinci dopuštaju da u bilo kojem trenutku na bilo kojem mjestu sagrade ono što se njima sviđa i dopada. To moramo artikulirati, to želim jasno naglasiti. U uporišnim vrijednostima ovog prijedloga strategije, u zadnje stavku, među ostalim stoji da je naša dužnost i obaveza čuvati prostor i to na održiv način. Mi definitivno moramo doći do odgovora i konstatacije da mi nemamo sustavno rješenje što se tiče sankcija bespravne gradnje, da nemamo alate a ono što se potvrdilo na terenu, kada se utvrdi bespravna gradnja, kada se načini zapisnik, kada dođe građevinska inspekcija i kada se traži zadnji papir od resornog, nadležnog ministarstva, da se ima ukloniti navedena građevina, takvog papira i takvog odgovora nema. Vrlo često na odgovor na koji nailazimo da novaca nema, držim da se sinergijskim učinkom da li lokalne samouprave koja će pronaći novca u svom proračunu ili države, putem sudskog postupka ta sredstva bez problema mogu vratiti jer na temelju imaju iskustva i iza toga stojim.
Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Sponza bili ste dugogodišnji gradonačelnik Rovinja i sigurno da kada govorite o bespravnoj gradnji, vrlo dobro znate koliko jest problem bespravna gradnja ali ne bi se složio s vama u dijelu kojem govorite da je Zakon o legalizaciji na određeni način napravio dodatan nered prostoru. Naime, hrvatska država, ne mislim samo hrvatska, brojne su države u našem okruženju, imali su gotovo identičan izražen problem bespravne gradnje. Nije ova država mogla politički, društveno, socijalno, ekonomski, financijski, kako god hoćete, ići u projekt rušenja bespravnih objekata. Nismo prilikom izrade projekata napravili opću legalizaciju. Definirali smo koji su to koridori, koji su to prostori, koja su to područja u Hrvatskoj na kojima nema legalizacije, to sam ja i rekao. Jesmo li se previše bavili time, a manje smo pratili što se događa nakon toga u prostoru, s jedne strane omogućimo legalizaciju a s druge strane nismo dovoljno čvrsto poslali poruku da je tu priča završena sa davnim 21. lipnja 2011. godine kada je snimljen prostor Hrvatske. Ja mislim da još uvijek nije kasno, da to ste s pravom primijetili, nemamo dovoljno sredstava, alata, kadrova, ali da ministarstvo u ovom trenutku mora doista ozbiljno shvatiti da je u začetku lakše zaustaviti bespravnu gradnju. Kad već iznikne trokatnica, to je puno teže rušiti, puno je teže taj problem rješavati nego kad se krene sa temeljima da odmah dođe inspektor, dođu bageri, zaustave, kazne i sruše tako jednu bespravnu gradnju. Dakle, ona je problem i to treba rješavati odmah u začetku. Hvala.
Hvala. Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Antona Klimana.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Bačić, evo spomenuli ste ono što je i kolegica Taritaš rekla o onim preskočenim prostorima, dakle o brownfiled investicijama itd., tu su u svakom slučaju pozdravljam ovo u strategiji gdje se je veliki naglasak dalo upravo na tu problematiku i mislim da definitivno Hrvatska se mora uhvatiti u koštac s tim problemom jer to je problem. Imali smo evo, ja kad sam vodio Ministarstvo turizma, raspisali smo nekoliko natječaja upravo za takve investicije kao što su na Brijuni rivijeri Muzil, primjerice, pa dolje na Dubrovačkoj rivijeri Kupare itd., međutim što se desi? Desi se do natječaja dobijemo nekakve ponude i tu stanemo i onda ispada milijun problema i u smislu samog javnog privatnog partnerstva i u smislu zaključivanja ugovora i neriješenih problema dakle, imovinske-pravne prirode itd., itd. Tako da tu bi trebalo zaista ozbiljno uzeti tu problematiku, razmatranje, da bi što prije došli do rješenja jer je jednostavno nedopustivo, nismo toliko bogati da sa tim prostorom ne raspolažemo. Htio bi samo skrenuti još jednu pažnju, a to je ono što ste i vi naglasili kolegica Taritaš, to su arhitektonske politike. Dakle, mi imao situaciju o lokalnoj samoupravi da je osnovni princip kod planiranja kvadratni metar. Kvadratni metar za prodaju, kvadratni metar za punjenje budžeta lokalne samouprave itd., itd. Međutim, urbanisti znaju prečesto samo svoditi logiku na kvadratni metar a ne voditi logiku o arhitektonskom povijesnom nasljeđu gdje se što planira. Imamo situaciju da vi dođete u Istru ili Dalmaciju, pa imate naselja uz povijesne jezgre, da li ne znate prepoznati, da li je to, ne znam u Puli, Dubrovniku, nekom mjestu na otocima ili možda negdje u Novoj Gradišci ili u Sisku, sve vam je isto, ne vodi se računa o povijesnom naselju a mislim da je to, kada takav grijeh napravi prema prostoru onda je to nepopravljivo.
Odgovor uvaženog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Kliman, složio bi se s vama u gotovo u cijelosti. Prva stvar što se tiče brownfiled investicija. to sam i rekao, veliki broj objekata duž jadranske obale a ne samo i duž jadranske obale, u cijeloj Hrvatskoj jednostavno je podloga za daljnji razvoj investicija u Hrvatskoj. Dakle, ne samo zbog toga što ulaskom investiranja na takve prostore ne zauzimamo nove prostore, nego što je često puta do tih napuštenih, zapuštenih ruiniranih objekata, riješena u velikoj mjeri infrastruktura. Dakle, to s jedne strane pojeftinjuje investiciju. U pravilu su to već riješeni tu imovinsko-pravni odnosi ili su riješeni u toj mjeri da dodatno ubrzavaju realizaciju samoga projekta, prema tome to što je u samoj strategiji definirano, naznačeno, istaknuto, to je za pozdraviti i mislim da je to na određeni način i rekao bi uputstvo Ministarstvo državne imovine pa ako hoćete Ministarstvo turizma, Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture jer je i ono u pravilu itekako tu aktivno s obzirom da se radi o koncesioniranju pomorskog dobra. Dakle, to su projekti koje, u kojima ja vidim najbržu realizaciju. Ali ste u pravu i s druge strane, u pravu ste i s druge strane, da smo do sad imali nekoliko neugodnih iskustava kada govorimo o realizaciji tih projekata. Ili investitor nije dovoljno ozbiljno shvatio to što njega očekuje davati koncesije ili zakupodavatelj, a to je u ovom slučaju RH ili se zapleo u nekakvim dokumentima koji su po meni nisu takve naravi da ne bi omogućili brzu realizaciju. U svakom slučaju dogodi se da kada i krenemo u tu investiciju da onda svjedočimo da ona ne ide dinamikom i intenzitetom kao što smo o toj investiciji i očekivali. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Vedrana Babića.
Hvala lijepo predsjedniče. Pa evo kolega Bačić ja sam pozorno slušao vašu raspravu i osvrnut ću se na dvije teme koje ste dotaknuli naravno na ovu legalizaciju jer više razgovaramo o legalizaciji koja se dogodila nego o samoj strategiji. Ali dobro, to isto je segment, jedan od segmenata i podržavam činjenicu da je, a tako je bilo i u Saboru da je trebalo donijeti predmetni zakon jer sam broj zahtjeva koji se gotovo približio milijunskom broju potvrđuje isto. Na žalost, evo ja sam jedini sa kontinenta koji raspravlja na ovu temu. Ja sam imao drugačiju percepciju misleći da jednostavno su ljudi temeljem donošenja novog zakona shvatili da jednostavno nema više bespravne gradnje. Ali očito da je razlog drugi, jer kod nas na kontinentu standard je puno niži i na žalost ljudi ne grade gotovo ništa. Na moru je srećom po vas drugačije, ali vjerujem da jednostavno strožim zakonskim aparatom i naravno većim kaznama i posljedicama pa čak i onim najrigidnijim rušenjem ćemo jednostavno morati zaustaviti taj loš trend koji doprinosi devastaciji prostora. I drugo, evo spomenuli jeste i ono što vam je i struka i što dobro znate da svakako treba težiti novoj izmjeri i svakako da to što više u što većoj mjeri odredimo, uskladimo sa gruntovnicom. Ali bojim se da također na kontinentu to je problem ako bi to radile jedinice lokalne samouprave, … [[Govornik se ne razumije.]] gradova, pa evo i općina. Vjerujem više njih 90% nema financijske kapacitete da to odradi. Ja ću samo podsjetiti u mojoj županiji Bjelovarsko-bilogorskoj da je to do sad odradila samo jedna od općina koliko znam i to jedna od bogatijih. Za druge je to jednostavno nedosanjani san i bez državnih sredstava to se na žalost neće moći odraditi. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je, pardon. Odgovor uvaženog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, uvaženi kolega Babić. Ja sam ipak od svojih 15 minuta tek zadnjih minutu i pol izdvojio za bespravnu gradnju. Nisam, bilo mi je prioritetno nešto drugo govoriti iz ove strategije. Ali jest činjenica da je potrebno istaknuti besplatnu gradnju ne iz onog razloga bar po meni. To što smo donijeli Zakon o postupanju sa nezakonito izgrađenim zgradama nego što, premda smo ga donijeli ta bespravna gradnja se i dalje prvenstveno na obali javlja. Čak i u velikoj mjeri izvan građevinskog područja. Dakle, tako da je tu potrebno reagirati jer će nam se dogoditi da će vrlo brzo broj tih bespravnih objekata se širiti geometrijskom brzinom. Dakle, tu treba doista reagirati da se to zaustavi. Spomenuli ste i vi u svojoj replici državnu izmjeru i katastar nekretnina. Da u ovom trenutku od tri i pol tisuće katastarskih općina u Hrvatskoj mislim da ih je 350 obuhvaćeno ili završeno. Od tih 350 je mislim stotinjak i ima novi katastar, novu Zemljišnu knjigu, novu izmjeru a preostalih 250 ili su u izmjeri ili su u izlaganju. Tu je dodatan problem što o tome mora voditi resorno ministarstvo, ali tu se mora uključiti jače Ministarstvo pravosuđa, da povjerenstva koja provode izlaganje rade brže. Jer se dogodi da toliko vremena prođe od početka premjera, izmjere pa do formiranja zemljišne knjige, da praktično stanje koje ste na početku izmjerili već zbog brojnih promjena ne odgovara onome kad ste napravili katastar i Zemljišnu knjigu. To je, to sam rekao i da kad je tu bio ravnatelj Državne geodetske uprave. To je jedna od temeljnih zadaća ovog ministarstva, da ne govorim da je to prioritetna zadaća Državne geodetske uprave. Hvala.
Hvala. I zadnja replika je uvaženog zastupnika Ivice Mišića.
Potpredsjedniče Sabora. Kolega Bačiću vi ste dugo u politici i 20, 25 godina se vjerojatno priča o gradnjama, o legalizacijama, o legalnim, nelegalnim gradnjama. Hajde možemo reći da je bilo pomaka, bilo je sigurno nekakvog pomaka. Međutim, nije problem više nelegalna gradnja što treba i sankcionirati svakako. Pitanje je legalne gradnje gdje imaju građevinsku dozvolu, imaju sve. Onda kad idete tražiti te određene potvrde i nekakve kako da kažem neke potvrde koje morate imati. Znači jedan koji ima građevinsku dozvolu kompletnu on treba jedno 20 potvrda pripremiti da bi je mogao staviti i da krene u radnju. Mi znamo da ovi zadnji pa možemo reći slobodno sto godina od kad je Austro-ugarska prestala da se praktično u tome dijelu ništa nije ni radilo. Evo sad se malo pokrenulo, vjerojatno zato što je Europa stisnula i rekla vi to morate napraviti katastar, gruntovnicu. Međutim, ja smatram i danas da naša ministarstva ne rade dovoljno brzo i ne rješaju neke probleme koji se mogu sigurno više riješiti ne sjediti. Ljudi čekaju na neke određene papire po 15 dana, 20 dana, 2 mjeseca, 5 mjeseci, godinu ne znam, a imaju legalnu gradnju. Pa to treba ubrzati i smanjiti te određene papire. Ja imam jedan primjer gdje u jednom naselju gdje su sve kuće i jedan plac je unutra. E treba čovjek 20 dozvola, pa čak i od vojarne koja je udaljena kilometar dozvolu za gradnju a sve su izgrađene kuće okolo. Pa to je apsurdno, to nema nikakve veze. I onda ovo je 500 kuna, ono je 300, ono je tisuću i tako. Dakle to je maltretiranje izvođača i maltretiranje ljudi koji gube vrijeme na nekakve po meni bespotrebne stvari. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Mišić, pa složio bi se s vama da još uvijek našim građanima koliko god mi mijenjali ovdje i Zakon o prostornom uređenju i Zakon o gradnji i činjenice da smo cijelu Hrvatsku pokrili sa prostorno-planskom dokumentacijom pa i onda kao što ste sami rekli kada mu je imovinskopravno stanje čisto, kada je upisan u gruntovnici jedan kroz jedan na tu nekretninu koju gradi još uvijek je taj proces često puta dugačak, vi kažete i skup. Ja mislim da nije jeftin, tu ću se s vama složiti, nije jeftin sve to zajedno dosta košta, ali najviše košta kada to jako puno traje. Ima, možda će to državni tajnik sam iznijet, ima primjera gdje se već pod uvjetom da ste prikupili vi ili vaš projektant ili onaj koga zastupa dokumentaciju, to ide negdje relativno brzo, negdje to ide sporo, ali čovjek odnosno investitor kada ide u projekt on ne računa samo onaj dan kada je podnio zahtjev za dozvolu jer je tada već ispunio sve uvjete nego on računa onog trenutka kada je krenuo u tu investiciju da mu to traje jako puno. I tu se s vama slažem. Nužno je još ići korak naprijed kako na toj listi konkurentnosti Hrvatska ne bi bila na 75., šestom ili 80. mjestu. Mi moramo te procedure još dodatno skraćivati. To je jedna od čini mi se vrlo važnih reformi jer bez te reforme nema ni brzog investiranja, nema ni, ne govorim samo o ulaganju u izgradnju vlastitih kuća nego nema bez takve jedne reforme, bez bržih procedura, jednostavnijih protokola nema onda niti značajnijih investicija u Hrvatskoj odnosno kud i kamo teže one se realiziraju. Hvala.
Hvala. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika IDS-PGS-a i LRI-a govoriti uvaženi zastupnik Tulio DEmetlika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Cijenjene kolegice i kolege zastupnici, državni tajniče sa suradnicom. Sigurno evo doći za ovom govornicom i pričati nešto o toj temi nakon bivše i ministrice Anke Mrak-Taritaš kao i bivšeg ministra Branka Bačića je malo nezahvalno, ali evo mi iz kluba IDS-PGS-RI želimo se osvrnuti na ovu Strategiju prostornog razvoja RH. Izrazit ću zadovoljstvo i veselje da se konačno evo ovaj prijedlog stigo na klupe u saborsku proceduru jer kao što je već rečeno još u 2015. godini taj prijedlog je usvojen od strane Vlade RH, ali nažalost zbog nestabilnosti prethodne Vlade i prijevremeni izbori tek sada dolazi nam u saborsku raspravu. No reći ću bolje ikada nego nikada. Kao što je državni tajnik rekao sigurno ovo je jedan vrijedan značajan dokument koji će definirati budući razvoj u našem prostoru vodeći računa o svim onim vrijednostima koje mi na području RH imamo od zaštite okoliša, mora, zraka, zemlje, prirodnih bogatstava, kulturnih bogatstava sigurno te smjernice će biti dobre, ali vjerujem da će isto tako kroz taj dokument se izbjeći potencijalne neusklađenosti sa drugim dokumentima. Znači kao i većina ostalih strategija o kojima smo raspravljali u Saboru i ova strategija u početnom dijelu daje dobar pregled sadašnjeg stanja. U ovom dokumentu prikazuje se stanje prostora u RH, zavod je to izradio jako dobro, analiza postojećeg stanja i određene smjernice. Kao što i čuli ova strategija je podloga tj. daje smjernice za izradu novog prostornog plana države tj. ja ću ga nazvati državnog plana prostornog razvoja. Njime će se definirati sigurno i određeni strateški projekti. Kroz sve već postojeće strategije, ja ću navesti npr. Strategiju regionalnog razvoja koji je sada u proceduri donošenja novoga, Strategija razvoja turizma i slične definirani su mnogi strateški projekti, ti projekti su i izrazi određenih želja da li lokalnog, županijskog ili višeg nivoa, ali postavlja se pitanje koliko se ti projekti realno i ostvaruju u vremenu i financijski, ali ono što smo ustanovili oni su i neusklađeni sa sadašnjim prostornim planovima. Imate puno strateških projekata koji su navedeni u strategijama, a jednostavno u prostornim planovima ih nema, zato sigurno podržavamo da se čim prije pristupi i donošenju novog prostornog plana RH. Znači ono što smo vidjeli da ja ću se malo našaliti, male općine imaju jedan upravni odjel, možda mi smo mala država najbolje bi bilo da imamo jedno ministarstvo. Iz kojeg razloga govorim jer upravo ta horizontalna suradnja između nadležnih ministarstava u donošenju određenih strategija nije usklađena i često dolazimo u sukob. Ali isto tako je neusklađenosti i nedovoljna suradnja između ministarstva i vertikalna suradnja prema županijama, jedinicama lokalne samouprave. Zato smatramo da upravo taj novi prostorni plan RH će biti jedan od najvažnijih dokumenata za bržu realizaciju strateških projekata i povlačenje sredstava iz eu fondova jer vidimo da danas jednostavno to ide teško ili nikako, a normalno sve prema smjernicama iz ove Strategije prostornog plana. Kao što sam rekao ove tema sigurno je jako bitna, nažalost u popodnevnim satima i kada bi možda trebalo više o tome pričati malo nas ima u ovoj sabornici, ali ja ću i zbog kratkoće vremena jer samo 15 minuta imamo pokušati usmjeriti moje izlaganje po mom mišljenju na par bitnih tema. To je prva, zaštita okoliša, a koju ću povezati i sa energetikom, prometna infrastruktura, posebno pomorski i željeznički promet i postupanje s otpadom i stavljanje u funkciju neiskorištene državne imovine što je već i cijenjeni kolega Bačić spomenuo. Kad govorimo o zaštiti okoliša i povezano sa energetikom i energetskom učinkovitošću, važno je naglasiti teme zbrinjavanja i radio aktivnog otpada i smanjenje emisije plinova. Da ne bi bilo da samo pričamo o Plominu u Istri, ja ću spomenuti najprije nuklearnu elektranu Kršku gdje je jednostavno nije još razrađen koncept zbrinjavanja tog otpada. Dalje, prirodni, radioaktivni materijali koji zahtijevaju regulatorni nadzor, nalaze se na 3 lokacije još. Uz Plomin u Istri, Kaštel Sučurac i Kutina, a nastali su kao posljedica izgaranja ugljena s povišenim koncentracijama uranija i radija, odnosno prerade fosforne rude gnojivo. Zbrinjavanja prirodnih radioaktivnih materijala, planira se provoditi i na lokacijama na kojima se nalazi. Znači na temelju izrađenih cjelovitih programa sanacija i u skladu sa sigurnosnim standardima za zaštitu od zračenja i zaštitu okoliša prema zahtjevima važeće regulative. Upravo prema odrednicama te regulative, taj otpad će se zbrinuti na postojećim lokacijama, na način, da se čim manje utječe na okoliš. Međutim, postavlja se pitanje, da li će to biti dovoljno i da li će to zadovoljiti lokalno satništvo koji sa tim otpadom na tim lokacijama žive. U sabornici često govorimo da evo, kad smo ušli u Europe da smo prihvatili određene pravila igre, određene zakone, određene povelje i sigurno jedna od tih je energetska učinkovitost i kao takva ona sve više zauzima važniju poziciju u investicijskoj politici domaćih i državnih institucija i jedinica lokalne samouprave te poslovnih subjekata. Često u sabornici čujemo određena nezadovoljstva kad se govori o obnovljivim izvorima energije, o energetskoj neovisnosti, ali činjenica je da i energetska strategija nam nedostaje, i to je jedan od važnijih dokumenata. Međutim, protokolom i energetskom poveljom koje je RH potpisala i ušla iz te povelje se pokriva 5 širokih područja. Zaštita i promicanje stranih ulaganja u energetski sektor prema nacionalnim interesima, slobodnu trgovinu materijalima, proizvodima i opremom veznu uz energetski sektor u skladu s pravilima Svjetske trgovinske organizacije, slobodan prijenos energije kroz cjevovode i mreže, smanjivanje negativnih utjecaja na okoliš, povećanjem energetske učinkovitosti i cjelokupnog energetskog ciklusa. Te mehanizme za rješavanje sporova između država i između investitora i država, o čemu ste i vi državni tajniče nešto u uvodu rekli. Međutim, u energetskoj povelji, jasno je prepoznata važnost energetske učinkovitosti u svim dijelovima energetskog ciklusa kao mehanizma za smanjenje štetnih utjecaja na okoliš. Stoga je u isto vrijeme kada je i povelja, donesen je protokol energetske povelje o energetske učinkovitosti i odgovarajućim problemima okoliša. Potpisnice su se obvezale uspostaviti jasnu politiku za poboljšanje energetske učinkovitosti u svim dijelovima energetskog ciklusa, od proizvodnje preko transporta, prijenosa energije, pa do njezine distribucije i krajnje potrošnje, sa osnovnim ciljem smanjenja negativnih učinaka po okoliš i energetskog sektora. Mislim da upravo taj segment je sigurno bitan u ovoj našoj strategiji. Kako je navedeno i u strategiji u usporedbi sa zapadno europskim državama, u Hrvatskoj postoje značajan prostor za poboljšanje energetske učinkovitosti. Ali postavlja se pitanje, što smo do sada učinili, koliko kasnimo, a mi smatramo, da kao i u svemu i u tome puno kasnimo i gubimo značajna sredstva. Ali, ja se volim ovako, budući da dolazim iz lokalne samouprave, poslužiti primjerima dobre prakse, kako smo kad smo potpisali te povelje preuzeli sve aktivnosti, da bi postigli one ciljeve iz povelje ja ću spomenuti samo onu 20 20 20, svi znamo o čemu govorim i ja ću reći na primjer jednog malog grada, grada Labina iz kojeg ja dolazim, koji je među pionirima u provođenju projekta energetske obnove zgrada, a znamo da upravo zgradarstvo je ono koje daje najveće emisije CO2 da u našim akcijskim planom do 2019. ćemo uštedjeli energije 8506 megawata. A emisiju CO2 smanjiti za 2000 tona. Spomenuti ću da je vrijednost obnove više stanbinskih zgrada na području grada Labina u 2014.-2016. iznosilo ulaganje 20 milijuna kuna. A u obnovu obiteljskih kuća 1,1 milijun. Spomenuti ću da su projekti i javne rasvjete i postavljanje punionice elektromobila, da ne govorim o instaliranoj snazi u iznosu od 700 kilovata solarnih panela za proizvodnju električne energije što na javnim zgradama, što u privatnom sektoru. Upravo zbog toga navodim ovaj primjer, jer potvrđujem vas da su ulaganja u energetsku učinkovitost, a što je preduvjet posvećenost i inicijativa jedinica lokalne samouprave, koji su u najbližoj vezi sa svojim građanima, koji svojim zalaganjem i edukacijom građana u važnost energetske učinkovitosti mogu postići mnogo. Međutim, bitno je i u nacionalnu strategiju uvesti iste vrijednosti koje će upravo potaknuti jedinice lokalne samouprave na takvo djelovanje. Ono što ću se samo na kratko osvrnuti, a to je prometna infrastruktura. Gledajući dokumente i kad sam tražio na kartama markicu, ono što me brine vezano upravo za razvoj te prometne infrastrukture, mislim na pomorsku i željezničku u Istarskoj županiji, ali ja ću reći i u Primorskoj goranskoj, jer već o nizinskoj pruzi Rijeka-Zagreb puno pričamo, ali još uvijek smo status quo. Da li je to Hrvatske željeznice nisu u stanju izrealizirati projekt, ali činjenica je da onaj naš prijedlog koji je došao iz Istarske županije, a vezan je za brzu prugu, povezivanje Pule, Bršice preko Lupoglava, da li realizirati tunel i povezivanje sa Rijekom. Ali, ono što je za nas još bitnije je pozivanje sa centralnom Europom, a to su oni putevi koje ste i planirali, ali ja u strategije je ne vidim. Zaboravili smo u toj infrastrukturi luku Bršica. Mi imamo dvije luke značajne to je Ploče i Rijeka i zaboravljamo na najsjeverniju našu potencijalnu luku koja je još od vrijeme Italije koja se koristila za prijevoz ugljena ne stavi u funkciju. Nakon maksimalnog kapaciteta Kopra i Trsta to je jedina luka koja najdublje ulazi preko Sredozemnog mora u Jadransko more duboko u Europu i sa razvojem ove luke razvijamo sigurno velike mogućnosti. Znači ono što sam prije luka Bršica i željeznica nizinska pruga kao i brza pruga u Istarskoj županiji i za prijevoz putnika kao i za prijevoz tereta. Sigurna tema vezano i za zaštitu okoliša, a to je isto od strane Europe preuzeto, a to je gospodarenje otpadom. Ja ću samo ukratko spomenuti da mi svakom promjenom Vlade, promjenom ministra, promjenom direktora Fonda za energetsku učinkovitost i zaštitu okoliša mijenjaju se strategije, mijenjaju se planovi i jednostavno se dovode u pitanje sama realizacija projekta do kraja. Mislim na Kaštjun i na Marinšćinu, ali i blokada ostalih projekata koje jednostavno se ne realiziraju. I svaka promjena koja se donosi promjenom tih zakona jednostavno koči daljnji razvoj projekata. Tako mislim da sa ovakvim strateškim dokumentima bez obzira da li sutra Vlada bila lijeva ili desna, da li pala ili ne pala ali na lokalnom i na tom državnom nivou ono što je strateško važno treba sigurno izdefinirati. Na kraju budući da je bilo o tome govora, ali sigurno gospođa Anka Mrak-Taritaš je spomenula ne ulaziti u nove prostore nego iskoristiti maksimalno postojeće objekte, obnoviti, stavljati u funkciju. Ponovio je to i gospodin Bačić i ja ću opet ponoviti, da sigurno stavljanje u funkciju državne imovine, a to mi iz IDS-a stalno ponavljamo da li je to Muzil ili drugi vojni objekti, ali i ostali objekti koji su pod upravljanjem. Da li su to napuštene tvorničke hale ili hotelski kompleksi jednostavno oni umiru iz dana u dan i to je mrtav kapital. I sigurno ta devastirana bivša vojna područja koja propadaju nikome ne služe isključivo zbog države koja dopušta da to propada. Možemo tako spomenuti i poljoprivredna zemljišta koja se ne obrađuju i mislim da upravo u ovoj strategiji je potrebno razmotriti mogućnosti i razviti oblike davanja na raspolaganje zemljišta u vlasništvu RH za razvojne programe jedinice lokalne samouprave i županije. To je svakako potrebno učiniti, a nužni preduvjet za to je donošenje novog Zakona o raspolaganju državnom imovinom od kojega mnogo očekujemo u smislu učinkovitosti i provedivosti upravo ovih smjernica iz strategije koje se odnose na razvojne programe jedinice lokalne samouprave i županija jer je to jedini način za stavljanje neiskorištene državne imovine u funkciju razvoja i stvaranja novih vrijednosti. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika i na vaše izlaganje. Prvo uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Pa najvećim dijelom bi se u biti složio da je prostor ono najbitnije što imamo i strategija u prostoru su najbitnije. Spomenuli ste termoelektrane na vašem predjelu pa i nuklearku Krško i mogućnost, znači odlaganja otpada, znači briga o okolišu koja mora biti ključna. Međutim, činjenica je da u brojnim strateškim dokumentima prolaze i investicije za koje ljudi ne znaju, u biti investicije su dobre ali prolaze štetni projekti. Vi ste napomenuli u svom području, ja ću opet spomenuti ono što je najbitnije. To je termoelektrana Peruča koja se nalazi na najvećem bazenu pitke vode. Također se nalazi u strateškim dokumentima na nivou županije i na razini lokalnih samouprava. Ali smatram da taki projekti koji će u biti držati cili sustav za … [[Govornik se ne razumije.]] To je termoelektrana od 500 megavata koja će subvencionirati, znači nećemo zaštititi okoliš i još ćemo subvencionirati taj štetan projekat, znači iz džepova naših građana jer je to subvencionirana bit će energija. Također pod izvorima obnovljivim. Znači mi imamo ogroman problem, to ste dobro govorili poglavito održivi razvoj. Znači, nije usklađen prostorni planovi sa održivim razvojima, a tipičan je primjer vaše termoelektrane koje nabrajate, a poglavito evo sad se pojavila i ta štetna termoelektrana na jezeru Peruča, tj. na rijeci Cetini koju ponavljam je najveći izvor, najveći bazen pitke vode u ovom dijelu Europe 570 milijardi litara je znači vode u samom jezeru Peruča, znači samoga izvora. I zaista ovo je najozbiljnije pitanje. Ono što imamo, imamo prostor i tribamo ga iskoristiti i zbog toga se slažem sa vama u potpunosti da triba isključivo gledati održivi razvoj RH u prostoru. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Demetlike.
Evo zahvaljujem kolegi Bulju na i podršci vezano za zaštitu okoliša i zbrinjavanja ja ću reći radioaktivnog otpada kojeg imamo na lokaciji Plomina. Međutim, kad slušam i vas i vaše replike često volite reći kako mi želimo biti neovisni u svemu, ali tako isto tako u energetici. Znači želimo imati vlastite izvore, želimo imati svoju sigurnost opskrbljivanja građanstva, industrije svima kojima je potrebno i energija. I vidite, za razliku od vas mi smo se u Istri borili da se zatvori termoelektrana na ugljen, ali ponudili smo jer znamo da treba električne energije. Ponudili smo zamjenski objekt da se termoelektrana jedan preuredi. Evo sad je hvala Bogu zatvorena jer desio se požar, da se koristi i plin. I u samoj ovoj strateškoj, u prijedlogu ove strategije navodi se da se mogu graditi termoelektrane na plin, ali i kogeneracija tako da se može koristiti i za toplo i hladno da bude skraćeno rečeno i da znači mi smo kao, ja ću reći odgovorno građani ove države, ponudili da se izgradi budući da plinovod prolazi blizu i tako u prostornom planu Istarske županije je predviđena termoelektrana na plin. Sigurno uz vođenje novih tehnologija sa mjerama zaštite, građani moraju biti upoznati i bilo koji dokument, da li je to prostorni plan ili neka energetska strategija, kad se uvode ovakvi projekti u nekakav okoliš treba biti oprezan, treba biti javan, transparentan ali činjenica je da električna energija nam treba, a želimo biti i neovisni kao što ste i rekli. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika uvažena zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Kolega Demetlika, u samom prvom dijelu ste govorili o međusobnoj neusklađenosti dokumenata prostornog uređenja odnosno neusklađenosti prostornih planova. Zaista i kad govorite o Istri, tamo smo i znali problem koji je bio sa prostornim planom Istarske županije i zaista dokumenti su svojim dijelovima međusobno neusklađeni i onda se primjenjuje dokument šireg obuhvata i to zasigurno dovodi do neprilika. I stoga mi je drago, ova strategija je jedan vrlo fleksibilan dokument ali iz njega treba biti državni prostorni plan. Prema državnom prostornom planu, treba zaista voditi računa i javne rasprave moraju biti ne samo na nivou županije nego na nivou i većih gradova u pojedinim županijama iz jednostavnog razloga, država planira ali prostor je teritorij pojedine općine, pojedinog grada, vi ćete iz tog, što će biti održano u prostornom planu ili imati benefit za budući razvoj ili ne, ali donošenjem državnog prostornog plana zapravo ćemo taj problem neusklađenosti, taj problem koji smo imali u županijskim planovima gdje ide jedna cesta u jednoj županiji, druga u drugoj, ali se na granicama one ne susreću. Prema tome, to su problemi koje smo imali. Dvije godine u životu jedne države ili u životu jednog čovjeka nije puno, ali ja bih nekako da bide pouka iz ovog, dvije godine smo čekali strategiju iz formalnih razloga. Dakle, u njoj se suštinski nije došlo do promjene u odnosu na 2015. do 2017. osim nekakvih amandmana koje ćemo vidjeti ali i bez toga bi to bilo moguće provedivo. Dakle, ono trebamo, trebamo voditi računa o državnom prostornom planu jer iz njega će se iščitati sve one stvari koje ste vi kroz raspravu, i održivi razvoj i mogućnost izgradnje, ali će se on provoditi opet na razini jedne općine odnosno jednog grada.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnik Demetlike.
Evo zahvaljujem. Gospođo Mrak-Taritaš, sigurno u svemu se slažemo, međutim ono što nas brine, a to je bilo izašlo vezano za upravo donošenje novog državnog prostornog plana RH gdje je ministar tako rekao da prostorni plan RH biti provedbeni akt te će biti moguće ishoditi akt za gradnju direktno iz njega što znači da se neće nužno za velike državne i strateške projekte morati pristupiti izmjenama i dopunama županijskih, gradskih i općinskih planova. E sada rekli smo, javna rasprava, sve u redu, ali ako država odredi da je, ja ću reći termoelektrana Plomin 3 od strateškog značaja, bez obzira šta je u prostornom planu Istarske županije i Općina Kršan nije predviđena tamo termoelektrana, država će moći izdati akt o samoj gradnji. Sad ta procedura jednostavno, meni je jasno da određeni strateški projekti koji su bitni za RH da ne mogu male općine, načelnici niti gradonačelnici sa svojim vijećem kočiti razvoj ako je to, međutim sigurno da treba ispoštovati proceduru, javnu raspravu i da građanu znaju šta dobivaju, a šta gube sa realizacijom takvih projekata.
Hvala. Sad imamo nekoliko Istrana koji će replicirati iste. Prvo je uvaženi zastupnik Silvano Hrelja.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega Tulio, iz vašeg izlaganja iščitao sam da se vi zalažete da prostori koji su devastirani kao vojna imovina odnosno koji propadaju da to ne smijemo nikako dozvoliti i s time se ja slažem jer su to ajmo reći, mrtvi kapitali. Namjene više takve nema i treba ih iskoristiti, dati im odgovarajuće prenamjenu. Jedino što bih našim ambicijama stavio ograničenja da ne pokušavamo sve riješiti i definirati cijeli prostor jer postoje buduće generacije koje će možda imati drugačije potrebe i moramo im ostaviti nešto slobodnog prostora a ne da mi sve izdefiniramo. Drugo zašto sam se javio na repliku je, vi ste spomenuli, treba vam priznati na vaša dostignuća što se tiče ugradnje solarnih panela, bilo da se radi za proizvodnju tople vode, bilo da se radi o proizvodnji električne energije i ja mislim da nije dobro samo poticati strane investitore u tu priču nego da postoji više od 180 milijardi kuna štednje građana koji su mogli uz odgovarajuće garancije, uz odgovarajuću politiku centralne vlasti, biti potencijalni investitori i na kraju krajeva, ako nemaju ni radna mjesta, ako nemaju stalna zaposlenja, da imaju neki izvor prihoda ili u najmanju ruku smanjenje svojih troškova. Mi u ovom trenutku nažalost, okruženje Maribora, ima više solarnih panela nego pola Hrvatske. To znači da smo debelo u zaostatku i ja mislim da su građani mogući investicijski potencijali. Hvala lijepa.
Odgovor poštovanog zastupnika Demetlike.
Hvala. Evo što se tiče upravo ulaženja u nove prostore, kao što smo čuli, taj prostor treba štititi, nažalost demografska slika u Hrvatskoj je takva kakva je i činjenica da za novim prostorima ne treba. Ali ja ću potvrditi taj svoj stav kad smo i 2003. donijeli novi master plan razvoja turizma. I onda kroz tri varijante smo definirali ona koja ima planiranu najmanju gradnju. Znači natjerali ili ćemo reći uvjetovali smo novim vlasnicima postojećih hotelskih tvrtki da obnavljaju i renoviraju postojeće, tako da kapacitete smo planirali za deset godina od 200 tisuća na 220 tisuća, znači minimalni rast, stavljajući postojećih objekata u funkciju tj. dizanje kvalitete. Isto tako kada govorimo o vojnim objektima, ako to govorimo o Muzilu, nekada je na tom Muzilu spavalo 12 tisuća vojnika. Danas ako bi tamo bilo ne znam pet tisuća smještajnih jedinica za turiste sigurno bi bio to jedan kapacitet postojeći koji bi se iskoristio bez ulaženja u nove prostore. Mislim da tu smo se i složili. Međutim ovo što govorim za ulaganja u obnovljive izvore energije, ovo što se desilo u Labinu mogu reći da su sve to bile upravo domaće investicije. Ono što je jedan dobar dio je grad uložio zajedno sa fondom, a drugi dio domaći privatni investitori. Međutim to je isto ta česta promjena zakona koja investitorima ne daje dovoljnu sigurnost i budući da su naši građani upoznati sa čestim promjenama zakona ne upuštaju se u ovakve investicije jer danas je jedna situacija, a drugi dan je već druga. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Antona Klimana. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Tulio dakle jedna od temeljnih zadaća ove strategije je upravo davanje jednog pregleda za investiranje u RH, dakle i u državne velike infrastrukturne projekte, ali i ove manje recimo to tako lokalne od županije pa na općine i gradove. Ali mi imamo jedan problem koji čini mi se i vaš klub se dotaknuo, vi ćete to znati jako dobro jer ste dugogodišnji gradonačelnik grada Labina bili uspješni po mojoj ocjeni, a to je upisi DORH-a odnosno države na čestice, urbanizirane čestice, građevinske čestice jedinica lokalne samouprave pa čak i na ulice u samim gradovima. I onda se postavlja pitanje, kada mi nešto isplaniramo, odredimo šta će biti građevinsko područje, idemo na nekakve natječaje dajemo to u javnost i odjedanput shvatimo da uopće više nismo upisani nego da imamo upisan spor sa RH dakle svojom državom na nekom potencijalnom prostoru za investiranje. To mi se čini da treba što prije riješiti jer to je nedopustivo u daljnjem procesu privlačenja investicija u RH. I isto tako definitivno moraju se uskladiti planovi odnosno zakoni o gradnji i zakoni o katastru. Vi imate danas da je Zakon o gradnji dozvolio javno privatno partnerstvo, dakle može se graditi i na parceli zajedničkoj kada se izdefinira privatnoga investitora recimo uzeta u koncesiju prava građenja, a kada dođete do situacije da morate dobiti za tu građevinu uporabnu dozvolu morate objediniti obadvije čestice sa sasvim drugačijem pravnim statusom. To su velike komplikacije i to dovodi u pitanje apsolutno puštanje u funkciju neke zgrade, recimo primjer nekakav ugostiteljsko-turistički kompleks. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Demetlike.
Evo zahvaljujem kolegi na replici i na postavljenim pitanjima. Sigurno ovo možda je najzanimljivije što ste rekli, a vezano za djelovanje DORH-a tj. Državnog odvjetništva. Naime, mi kao predstavnici jedinica lokalne samouprave često ostanemo iznenađeni jer planiramo neku investiciju, izradimo predmet dokumentaciju i onda kada vadimo dokumente iz zemljišno-knjižni izvadak vidimo da se je uknjižila država. I država kaže mi štitimo državni interes tj. Državno odvjetništvo radi u funkciji zaštite državnog interesa. I mi često to i na Odboru za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu spominjemo da li je država i grad, da li je država županija, da li je država općina, znači mi smo u jednoj hijerarhiji po meni javni taj sektor državna uprava i moramo voditi računa o ovoj državnoj imovini. I sigurno nakon toga šta se Državno odvjetništvo uknjiži mi moramo pokretati sudske postupke da bi dokazali da to je imovina općine ili grada i tu dolazi do kočenja samih investicija. Vjerujemo da će sada i kroz ministarstvo, barem je tako bilo obećano, Ministarstvo za državnu imovinu, da će se ove stvari pojednostaviti. Ali ono što ste i rekli vezano za spajanje katastarskih čestica, sigurno evo tu su nadležne osobe koje su radile u ministarstvima, te probleme koje ste naveli da ne može se graditi na dvije različite katastarske čestice, a objedinjavanje u jednu često je problem zbog neriješenog vlasničkog pitanja i tu isto tako dolazi do poteškoća u samoj realizaciji određenih projekata i da ne kažemo u koje probleme dovodimo same investitore sa njihovim planovima i izvršavanju i realizaciji samih projekata. Hvala.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Vedran Babić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani predlagači, kolegice i kolege zastupnici. Raspravljamo o Strategiji prostornog razvoja RH koji je temeljni državni dokument za usmjeravanje razvoja u prostoru. U dosadašnjim raspravama evo meni je izuzetno drago bilo vidjeti da i po samoj klimi i po samim temama o kojima raspravljamo da će ova strategija biti vjerujem možda čak i jednoglasno prihvaćena. Žalosti me činjenica na kojoj je kolegica Mrak-Taritaš upozorila da nam je bilo potrebno gotovo dvije godine da sada raspravljamo o njoj, … završeno jel kada pogledamo sam dokument on naravno, puno, puno više izgleda stručan nego što je politički, a ispada da nam treba politika da bismo takav dokument donijeli što je za svako društvo i za svake političare, evo na neki način poražavajuće da takve stvari odgađamo. Također što bih htio istaknuti da je sam ovaj kvalitetan dokument donesen na izuzetno pozitivan način u kada gledamo javno savjetovanje, odnosno raspravu, vidimo da su u njemu bile uključene gotovo sve županije, mnogi gradovi, državne tvrtke i da se i opsežno i kvalitetno odgovaralo svima, dobar, najveći dio primjedbi je prihvaćen ili djelomično prihvaćen i na taj način pokazuje se ta fleksibilnost same strategije kakva bi ona trebala i biti. Mi naše dokumente donosimo sporo i teško. Čovjek bi rekao da smo mi zemlja od 200, 300 milijuna stanovnika a mi kao mala zemlja bi trebali svakako biti i dinamični. I baš zbog ovoga evo događa se opet jedna ružna činjenica da smo mi, evo na što je i također upozoreno jedina zemlja u EU koja nije donijela državni plan prostornog razvoja. Pa bi me evo zanimalo da mi predlagatelji kažu kada donesemo ovu strategiju kada ju možemo očekivati. Ja shvaćam da to nije tekst koji treba nakucati na pisaćoj mašini i donijeti ga u ovu proceduru ali me svakako zanima u kojim rokovima bismo to mogli očekivati. Također prilikom donošenja državnog plana prostornog razvoja zanima me kakav bi on mogao biti, da li će tu biti opet puno utjecaja na županijske prostore, planove koji će onda biti, koji će utjecati na prostorne planove, gradove i općine da opet ne dođemo u nekakvu možda priču da svi to trebaju nešto usklađivati i mijenjati ili ćemo opet doći u nekakav raskorak da masa gradova, općina, županija nije to odradila. Evo to me samo informativno zanimalo, o tome imate puno bolja saznanja nego što ih ja imam. Također evo kolegica Mrak-Taritaš je također rekla da joj je drago što na samom dokumentu nema roka za koji vrijedi strategija ali ja sam na stranicama Ministarstva između ostalog zapisao si sljedeće. Znači ovim se dokumentom utvrđuje opći cilj odnosno vizija prostornog razvoja do 2030. godine. uvažavajući razvojna polazišta ali i detektirajući prioritete, usmjerenja i okvir za provedbu. Znači u istom smislu podržavam činjenicu da on nema rok trajanja nego da to bude dokument koji prihvaćajući sve ono što nam se događa u budućim godinama reagiramo brže, da ga mijenjamo, da postajemo dinamična zemlja a ne troma i spora. Ali OK, većina onoga što je bio problem 2015. je to i danas, doduše evo ako govorimo o demografiji nažalost to svjedočimo eskalaciji tih problema, odnosno iseljavanje i probleme na koje ćemo to rješavati. Ja neću ulaziti u detaljnije rasprave oko legalizacija i ne znam čega drugog što je proizveo ovaj zakon. Samo ću reći klub SDP-a Hrvatske podržati će prijedlog strategije. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku uvažene zastupnice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Kolega Babić vi i ja smo završili isti fakultet sa dosta godina razlike a tamo negdje na 3.-oj godini dobivate kolegije prostornog planiranja i onda na tom kolegiju prostornog planiranja i kada ste mladi student vam profesor kaže da je prostorno planiranje politika. I onda mislite da on govori nešto nerazumno i o čemu priča a onda se u životu naučite da je tome tako. I ovaj dokument je politika. I ovaj dokument pokazuje kakva je politika jedne zemlje prema prostoru, kakve su mogućnosti razvoja te zemlje, koje prioritete ta zemlja ima i kojim smjerom će se ta zemlja dalje razvijati. I taj dokument zaista tako treba i gledati. Kada je on tamo 2014. se intenzivno radio i 2015. bilo je apsolutno iluzorno da na njemu piše Strategija do 2020. to u najmanju ruku nije dobro. Tako da smo nekako razmišljali tada o toj kodnoj godini 2030. I vi ste tu osim toga postavili nekoliko pitanja vezano uz državni prostorni plan do kada se on misli donijeti, taj cijeli postupak državnog prostornog plana će biti, nije kompliciran ali je težak. Težak je iz razloga što morate raditi niz studija utjecaja na okoliš koju trebate raditi, utjecaja na prirodu, provesti javne rasprave i sve ostalo ali taj težak put vrijedi zaista napraviti. Hrvatska je u jednom drugom okruženju, jednom drugom sustavu imala prostorni plan. Mi smo se tada '94. kod zakona odlučili imati program i strategiju, pokazalo se da to nije dobro i Hrvatska zaista mora imati državni prostorni plan ali je politika i planiranje prostora očito bi bilo politika i donošenje ove strategije. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Babića.
Pa evo kolegice hvala što ste mi odgovorili na pitanje ali evo ja sam i dalje optimist i vjerujem da ćemo u donošenju ovakvih dokumenata kao što je i strategija pa i prostorni plan na prvom mjestu ipak imati struku, da budu svi uključivi u donošenje istoga i vjerujem da temeljem toga nećemo ostajati zadnji prilikom donošenja državnih dokumenata. Evo hvala lijepa.
Hvala. Sada prelazimo na pojedinačne. Prema tome, prvi se javio uvaženi zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi predlagatelji, govorimo znači o Strategiji prostornog razvoja, znači prostor kao nešto najbolje što ima RH triba se iskoristiti na najbolji način i toga smo svjedoci. I naravno zaštiti okoliš, znači održivi razvoj. Međutim, činjenica da to tako do sada nije, mi donosimo jedan dokument, da li će on biti primijenjen, da li će postojati kočnice razno raznih interesnih skupina od nižih razina do razina izvršnih vlasti, to ćemo vidjeti koji su naravno i doveli u ovu situaciju, poglavito taj energetski sustav gdje vidimo da danas i vjetroelektrane, vjetar koji eto Bog nam je dao subvenciju plaćamo strancima. A nažalost ja ću se morati vratiti opet na najveći bazen pitke vode gdje kroz projekt Vis Viva nikada nije spomenuta da će biti termoelektrana nego reverzibilna hidrocentrala koja je ekološki prihvatljiva, međutim pošto se radi o privatnom investitoru, te u 12. mjesecu je na prostoru najvećeg bazena pitke vode u Hrvatskoj pa i šire, to je Peručko jezero gdje su već štete nanesene i prije samom izgradnjom hidrocentrale koje nije jedina na slivu, znači Cetina jer je Cetina jedna od najvećih proizvođača električne energije. Imamo to akumulacijsko jezero na kojem se sad želi graditi, znači ima namjera da se gradi, tj. projekt da prođe kao strateški, to je projekt termoelektrane. Ja moram još jednom kazati da me razočarava činjenica šta nikako da mi dobijemo odgovor osim urlika od izvršne vlasti ovdje na to pitanje od potpredsjednice Vlade Martine Dalić koje sam postavio, nismo dobili nikakav odgovor zbog toga što se znanstvenici kad su doznali da u projektu Vis Viva termoelektrana, ne mogu se čudom načuditi da netko termoelektranu želi graditi na najvećem bazenu ponavljam, pitke vode. 580 milijarde litara vode samo Peručko jezero, s time da će biti grijanje jezera, to su znanstvenici javno iznijeli, da će biti štetno, ispušnih plinova će biti negdje oko 700 kilograma u sekundi, studije kažu negdje 640, znanstveni koji su kasnije fizičari, Mislav Cvitković, kemičar … [[Govornik se ne razumije.]] koji su izašli sa podacima da će biti preko 750 kilograma ispušnih plinova. Upitno je znači sve. Ovdje upitna ta ekološka, najprije je ekološki neprihvatljivo, ekonomski je neprihvatljivo jer plin je inače puno u Europi se više ne koristi za proizvodnju električne energije, kao kongregacija kombinirana, znači za grijanje se neće moći puno koristiti, kažu studije 8%, kažu negdje oko 1% ali to je ogroman projekat, 500 megavata reverzibilna, još 500, znači 1 megavat će ići privatnicima u ruke a naš HEP proizvodi cijela Hrvatska, potrebno je 4,2 megavata. Znači 1000 megavata, znači 25% je sam taj projekt. Prema tome, o tome projektu se nije govorilo da postoji termoelektrana. Studija utjecaja za okoliš u 12. mjesecu prošle godine je odjedanput, pojavila se termoelektrana, naravno da je to očit sukob interesa jer se radi o suprugu od ministrice vanjskih poslova, potpredsjednici Vlade. Ja sam pitao ovdje u sabornici, nisam dobio odgovor, ali sam dobio od druge potpredsjednice jedno strašno blaćenje ovdje, nikad nezabilježeno, ali trebamo razgovarati. Imamo 20 tisuća potpisa, imamo znanstvenike koji javno govore o toj studiji utjecaja na okoliš, čak imamo u toj studiji utjecaja na okoliš je kazano da je izrađivao Ruđer Bošković institut, to da je narodu ljepše čuti, međutim kasnije se obratio Ruđer Bošković, samo jedna osoba s Ruđera Boškovića to sa jednom četrdesetinom … [[Govornik se ne razumije.]] znači unutar cijele studije utjecaja na okoliš. I takvi projekti kad ugrožavaju najveći bazen pitke vode gdje sad korist pola milijuna ljudi s tim da je tendencija da Jadro, sada splitski bazen moći koristiti uopće vodu, on je danas u prostornom planu. Ovo ja koristim jer sve strategije, svi ovi papiri koje mi donosimo, očito su jači interesi. Sukob interesa u bivšoj vlasti je ništa prema ovome sukobu interesa. Zbog toga potpredsjednik Vlade, doduše ja sam bio tu koji je govorio, upozoravao, a sad kažem da je to ništa prema ovom sukobu interesa. Pa čak odvjetnici Vis Viva projekta, reverzibilne hidrocentrale … [[Govornik se ne razumije.]] kojoj je vlasnik Zoran Burić, suprug od ministrice, potpredsjednice Vlade, odvjetnički ured šalje prijetnje da će vlasnicima zemljišta a to su uglavnom ljudi koji su pravno nepotkovani, stariji ljudi, to je pod Dinarom, šalju im dopise gdje kažu ako ne platite po cijeni koju vam nudimo, mi ćemo vam to izuzeti a nije strateški projekt. Sad vi zamislite šta ćemo mi morati plaćati, koga plaćati, na koji način se ljude maltretira. U najgorim totalitarnim režimima se na taj način nije funkcioniralo. A to je jedan prekrasan prostor. Znači to je zaleđe Splita, Cetinska krajina je ogroman prostor koji mora u turističke svrhe, šta je gospodin maloprije bivši ministar govorio, koristiti za razvoj turizma. Eko proizvodnje, da, nama je do projekata. Ali zato će oni ljudi koji su dale svoje projekte, koji bi zapošljavali tj. financirani iz europskih fondova, 250 mjesta samo u eko proizvodnji, ekološkoj proizvodnji hrane će propasti jer neće moći dobiti jednostavno licencu za raditi, za obavljati tu eko proizvodnju hrane. To su dva poduzetnika, samo 250. Ali oni se ovdje pozivaju da mi kočimo investicije. Da, neka na 100 tisuća kuća postavimo solare, to je 500 megavata električne energije. Međutim, neće. Naravno. Uz to, u rijeci Cetini, HEP je napravio svoja reverzibilna korita na Kamešnici koja se stavila u ladicu kao projekat, a gura se privatna reverzibilna. Premda reverzibilnu nitko ne spominje kao štetnu, ona sama po sebi nije štetna, ali HEP imaju svoju, Kome je interes da 25% mi energetike damo privatniku i tko stoji iza toga u biti? Em šta će nam Peruču zagrijavati i rijeku Cetinu, em šta će biti rijeka koja će biti žuta, neće više biti ova rijeka koju mi poznamo i šta cijela srednja Dalmacija će ostati bez pitke vode. Pa šta će nam onda ova strategija? Za koga je donosimo? I tko će biti u biti vlasnik investitor? Ne zna se ni to. Ne zna se, ali se gura, gura se, čak se ne smije postaviti potanje ovdje u Saboru. Tako da mi ako donosimo ovaj dokument a budemo se ovako ponašali prema našem najbitnijem resursima, to je voda, zrak, okoliš naravno da tribamo investirati, ako imamo sunca onda trebamo investirati u solarij, a ne dati monopol jednom čovjeku kojemu ćemo mi morati subvencionirati plin, mi ćemo morati skuplje plaćati. U EU u većim državama te se termoelektrane uništavaju i zbog ekološkog, a više zbog ekonomskog razloga jel nije isplativo. Odjedanput u Hrvatskoj isplativ plin. 700kg ispušnih plinova u zrak od toga 2% štetno. Di je se to našlo baš u Cetinskoj krajini na najvećem bazenu pitke vode. Kako im je to palo na pamet nije mi jasno. Nisu se sitili sunca, otoka naših. Samo da na Lastovu nekom otoku postave solarne panele mogli bi više električne energije proizvesti nego s ovim štetnim projektima, ali naravno lobiji, plinski lobiji, oni lobiji i žalosti me činjenica da ne smimo mi pitati kao saborski zastupnici, kolege saborski zastupnici, ja sam to pita premijera, ovo točno sam pita zbog cijele ove priče, potpredsjednica Vlada tu ovdje, mislim ja ne mogu uopće shvatiti da neko onako može reagirati jel je direktno dala potporu tome projektu, prije nego što je postao i strateški i šta je prošla Studija utjecaja na okoliš. E to su ti dokumenti koje mi donosimo i strategije, a najbolje što imamo to je prostor. Nažalost, isključivo se pogoduje interesnim skupinama kao što sam rekao na primjeru TE Peruća tako i na drugim. Pa zašto se ne sjete projekta recimo brze ceste spoj na autoput Cetinske krajine sa A1 ili Vrgoračkog kraja ili Imotskog kraja da ti krajevi dobiju prometnu povezanost? Ne, nego štetna TE, tako zasigurno i u drugim područjima. Imamo mogućnosti, ima rješenja drugih, ali moramo očuvati održivi razvoj, ono što nam je Bog dao, a to su strateški resursi, imamo poljoprivredno zemljište, imamo vodu, imamo čisti zrak, imamo i za razvoj energetike, a to su solari, vjetar al u korist nas, a ne u korist stranaca. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Bulj, u vašoj raspravi ste iznijeli niz zabrinjavajućih podataka, jedan od tih podataka je vezan uz izgradnju elektrane plinske dolje u vašem kraju i sada slušajući vas s jedne strane, nisam baš bio detaljno odnosno nisam čitao studije utjecaja na okoliš koje govorite da će se zagrijavati Cetina. Svi koji smo dole znamo kakva je to rijeka, kakvo je to bogatstvo, da će biti žuta ste rekli itd., da će biti vrlo štetne posljedice na okoliš. A sa druge strane slušamo ministricu Dalić koja je zadužena i ministra gospodina pardon sad se ne mogu točno sjetiti za energetiku Ćorić, slušamo njih koji govore da neće biti tako i da je to u interesu kraja itd., da će to biti dobro za RH i za stabilnost energetsku tijekom turističke sezone. To govori i dole župan splitsko-dalmatinski. Znači meni je nevjerojatno da ljudi ajde Ćorić i Dalić oni su kako bi rekao da državne razine, ali lokalna razina koja vrvi predstavnicima HDZ-a koji podržavaju tu politiku, kako tumačite da su se oni uprli u to na zadnje noge da se to izgura odnosno evo i župan i gradonačelnik, svi su na toj liniji protiv koje ste vi jako dole, a vidim i dosta ljudi u Cetinskoj krajini bori jer niste malo ljudi okupili u protestima protiv toga i vidimo uz samo jezero koliko građana u biti to ne želi. Znači prvo šta je istina? Ono što oni govori ili ovo što vi govorite i kako tumačite da oni inzistiraju na tome bez obzira šta njihovi ljudi žele drugačije? Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Da, Splitsko-dalmatinska županija nije htjela … ovu deklaraciju protiv projekta gradnje TE, Gradsko vijeće grada Sinja je prihvatilo osim vijećnika HDZ-a koji nisu glasali za deklaraciju, ali je prihvaćena i bit će upućena sa svim ovim navodima protivljenja. Činjenica 20 tisuća stanovnika Cetinske krajine je potpisalo peticiju preko Udruge „Ne daj se Cetino“, veći dio tih 17 tisuća je preko interneta i upućene su premijeru i da se da odgovor. I zastupničko pitanje sam i pismeno i usmeno poslao premijeru i ja još ne dobivam nikakav odgovor, a ni ti građani. Prije svega, dolje nema podjele što se tiče ljudi, naroda ni lijevi, ni desni, doli je od franjevaca po prvi put je Provincija franjevačka stala ovako jasno i glasno iza u zaštiti rijeke Cetine, javno znači, od udruga civilnih, braniteljskih političkih opcija. Nažalost, deklaracija u županiji nije prošla, ja sam je predložio, … da će sazvat se tematska sjednica još je samo jedan dokument, a to je Studij utjecaja za okoliš, znači još jedan dokument mora. I to je strašno opasan, ako znanstvenici kažu da je opasan, zašto im ja ne bi vjerovao? Ako se nije u javnosti pojavilo da će u Projektu „Vis viva“ biti termoelektrana, a pojavila se u studiju utjecaja kada je bila javna rasprava i ako su se ljudi jedinstveni protiv toga projekta da je štetan i da ugrožava razvoj i Cetinske krajine, a ugrožava strateški resurs, a to je pitka voda, a plaćat ćemo skuplje. Pa sada zamislite, ekonomski neisplativo, mi ćemo subvencionirati taj plin koji će zagađivati ustvari taj cijeli proces električne energije ćemo mi plaćati kroz subvenciju. Znači fizičar Mislav Cvitković, gospodin … ljudi koji se bave s tim i drugi Šimunović i drugi koji se bave isključivo s tog aspekta ne mogu vjerovati. On kaže da je to najveći zločin do sada koji je počinjen. Meni je žao što nisam dobio odgovor ovdje od premijera i njegove, a potpredsjednicu nisam ni pitao, ona me je napala bez ikakvog razloga. Hvala.
Hvala. Sada će pojedinačnu raspravu imati uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo gospodin potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, govorimo o strategije koja je jedna od ja bih rekao najvažnijih za RH, dokument, koji strateški određuje razvoj našeg prostora i kako ćemo upravljati sa njim. I on se u svojim postavkama, temelji na onim stvarima koje su bitne. Znači od samog prostora do prirodnih bogatstava, Hrvatska tu dominira. Dominira u nekim stvarima koje mnoge Europske zemlje mogu samo sanjati, nešto je bilo maloprije govora o tome, zrak i vode, nažalost, nekada se ne bavimo baš previše da to očuvamo i da zaštitimo, evo, mogu reći, da primjerice što se zraka tiče, gotovo pa i ništa nismo napravili u posljednjih 6 mjeseci od kada sam uputio zakon koji regulira pitanje dostave nafte rafineriji Bosanski Brod koja direktno zagađuje cijelo područje naše Brodsko posavske županije. Hvala Bogu taj zakon dolazi na dnevni red u petak, imati ćemo tu raspravu i nakon toga neke zaključke, nadam se da će ga Sabor i prihvatiti jer je to u interesu naših ljudi, a ništa ne ograničava, JANAF da dalje radi sa Bosanskim Brodom, ali hoću reći da iako mi usvajamo određene dokumente, vodimo određene rasprave. Malo radimo na tome da ostanemo ovakvi kakvi jesmo, da se zaštiti i okoliš i prostor, da povodi kao evo bogatstvo koju Hrvatska spada među prve u EU po zalihama pitke vode, da to ostane tako i dalje, da se ulaže i da to prati znači infrastruktura koja se u Hrvatskoj dosta sporo po tom pitanju razvija. Vrlo bitno je naravno, tu imati dobru suradnju lokalne i državne razine, znači ja kada govorimo o gradu Zagrebu nisam najsretniji, kako se u gradu Zagrebu raspolaže sa prostorom, tu umjesto nekog logičkog i normalnog razvoja grada, obično dominiraju, sitni interesi, parcijalni interesi i projekti ad hoc. Evo, sad vidimo zadnji projekt koji je gradonačelnik zamislio uz Savu do Bundeka, tematski park. Nemam ništa protiv toga, ali uvijek se u takvoj priči nađe i pojedinac poduzetnik ili poduzetnica koja zaradi pet puta više novca nego što je uložila u kupnju te zemlje i uvijek taj poduzetnik ili poduzetnica ima neki link sa gradskom upravom, odnosno, gradonačelnikom ili njegovim suradnicima. I to je u pravilu tako. Nažalost, prostor i zemlja i planiranje je neizostavno i dio biznisa i mi tu moramo voditi više računa o transparentnosti i volio bi također naše zakonodavstvo regulira određene stvari na puno transparentniji način. Jer kako drugačije objasniti da netko kupi 10-tak ili 7000 kvadrata kraj privatne zemlje, kraj Save i nakon 4, 5 godina evo baš ta zemlja u sred tog parka se mora otkupiti da bi se napravio tematski park. Znači tu može biti da se radi o nekome tko je vrlo vizionarski nastrojen, odnosno, ima određenih stvari i sposobnosti da predvidi, ali dosta često se to nažalost u gradu Zagrebu ne odvija na transparentan način i zbog toga ovdje upozoravam na to. Druga stvar je kontekst Europe, odnosno, našeg okruženja. Hrvatska se nalazi u okviru određenih projekata o kojima EU vodi računa. Prvi je jedan projekt koji je vezan za zemlje Dunavske strategije, odnosno, Dunavske strategije, Dunavske regije, znači kroz koji, sve zemlje kroz koje prolazi Dunav, one su vezane i od Crnog mora, od gore Njemačke, znači s te strane Europa također prepoznaje prostornu politiku, odnosno, nešto što nas povezuje u određenim stvarima, kao vrijednost da se nešto razvija. I Hrvatska mora biti svjesna svojih prednosti, a to je sigurno da je na ulasku u EU sa one strane Mediterana, da je najbliža istočnim tržištima, po pitanju, ja bi rekao, dovoza robe i tu bi se mi trebali razvijati i skoncentrirati u tom smjeru da se što efikasnije može razvijati ta infrastruktura. Sa druge strane energetika, je nešto što je vrlo važno, ali slažem se s gospodinom Buljom ne pod svaku cijenu i ne na brzinu. Jer ovdje se radi vjerojatno o projektu koji ima određenu vrijednost i koja možda bio aktualniji prije 10-tak ili 5 godina, a sada postoje i druge alternative. Znači mi smo, kao zemlja se odredila, primjerice, da ćemo graditi terminal na otoku Krku, energetski i na taj način dobavljati plin. Znači ima i ta mogućnost. Vidim da je predsjednica, dosta aktivna u svojoj politici prostornoj i uvela je to se zove uspravnica, ovaj, pojam koji bi trebao uspraviti doduše, još ne znamo što. Od Jadrana do Baltika, energetski ne vidim neki preveliki smisao u tom projektu, s obzirom da Baltičke zemlje i one gore rade svoju energetsku neovisnost, rade LNG terminale. Tako da sumnjam da će dobivati plin i energente iz RH, ili ambicije da ćemo to raditi sa Poljskom, me također me uvjerava da je to neka perspektiva, tako da sam pomalo skeptičan prema uspravnici, mislim da će uspravnica vrlo vjerojatno završiti na nekoliko međunarodnih sastanaka i pokazivanja sa Trumpom, ali dobro. Ajmo reći da svaka inicijativa je vrijedna, ako ništa ako se ne realizira, ono bar je vrijedna rasprave. Znači moramo voditi računa i o svojem okruženju, o geopolitici, o tome kako ćemo tu razvijati prostor. I sa te strane ja nemam nekih primjedbi na ovaj dokument, posebno bi volio da se vodi računa o tome, kako naši ljudi, gdje naši ljudi žive. Nažalost imamo Hrvatsku koja svakim danom ostaje bez tisuća i tisuća ljudi. U samo proteklih godinu dana preko 100 tisuća ljudi je otišlo iz Hrvatske i to je jedan podatak koji je ne alarmantan nego ja ne vidim šta je u Hrvatskoj veći problem od toga. Ne postoji veći problem od toga, niti u području gospodarstva, kriminala, bilo čega zdravstva. Najveći problem je što ljudi odlaze iz Hrvatske i o tome bi se trebalo voditi računa prilikom rađenja strategija pogotovo Slavonija koja je opustošena i digao se praktično ovaj osječki aerodrom nad tim ljudima našim koji odlaze iz Hrvatske. I tu treba biti iskren i ne treba od toga bježati, kititi se određenim statistikama o broju nezaposlenih, to moramo jedni drugima pogledati u oči i reći da je to najveći problem koji imamo i pokušati ga riješiti pa pokušati ga možda riješiti i sa ovakvim dugoročnim dokumentima koji će omogućiti da se onda ulaže u pojedine dijelove Hrvatske jer šta će nam područje koje će prestati praktično biti naseljeno. Evo imamo ogromna područja koja su bez ljudi, kažem Slavonija koja je nekad bila najbogatiji dio regije sa najvrjednijim ljudima, sada ostaje polako bez ljudi. Vidimo dolje Liku također, evo nešto je kolega Bulj govorio i o Dalmatinskoj zagori, znači postoje područja koja nažalost ostaju bez naših ljudi i moramo nešto napraviti da se to promijeni. Naravno da i ovakvi dokumenti mogu tome doprinijeti. Nažalost, čujem neke zvukove ali ne znam zbilja odakle dolaze, tako da. Tako da, na kraju svoje rasprave dajem podršku ovom dokumentu, mislim da je sveobuhvatno i kvalitetno napravljen. Nadam se da ćemo povesti računa o svim ovim problemima o kojima sam malo prije govorio. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Vaše izlaganje je izazvalo više replika. Prva je uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Maras vi ste u svom izlaganju kada je riječ bila o Strategiji prostornog razvoja RH spomenuli i grad Zagreb. Naime, prošli tjedan je grad Zagreb na skupštini usvojio Strategiju razvoja grada Zagreba, vjerovali ili ne do 2020. Iako zakon kaže da kroz svoju strategiju svi gradovi trebaju prepoznati recimo 5, 6 važnih projekata i za grad Zagreb bi bilo dobro da je prepoznat problem otpada ili problem prometa ali to nije prepoznato ali je prepoznato 15 nekretninskih projekata koji su kao takvi reciklirani i nalaze se i u njima se razgovara već niz godina. Jedan od njih koji je vrlo interesantan je i kongresni centar koji je spomenuti tamo negdje od 2002. do 2005. je u gradu Zagrebu sam ja radila i bili smo koalicijski partneri i maltene smo koaliciju razvrgnuli zbog lokacije kongresnog centra i onda dolazimo 2017. i u Strategiji prostornog razvoja grada Zagreba ponovno imamo taj isti kongresni centar. To drugim riječima znači da grad Zagreb i interesantno je kada gradovi neke svoje strategije donose, trebali bi biti uzor. Grad Zagreb nažalost kao po nekim drugim stvarima nije uzor, nije uzor ni po toj Strategiji o otpadi jer vrlo stidljivo bilo riječi na dvije stranice imate priliku vidjeti i o ovoj strategiji kolika je riječ o otpadu i koliko puta smo to spomenuli. A kada je riječ i o razvoju grada Zagreba imamo 15 recikliranih projekata. Pa i ovaj koji ste vi spomenuli na Bundeku je primjer kako ne raditi, odnosno kako sukladno određenim holivudskim filmovima kada imate određena saznanja kupite zemljište po jednoj vrijednosti a deseterostruko više prodajete gradu pa je uvijek tu pitanje i što grad Zagreb tu radi. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepa, ja se sa vama u potpunosti slažem u gradu Zagrebu je situacija po pitanju upravljanja prostorom i rješavanja problema nikakva iako se stvara problem da se tu uvijek nešto riješi i rješava. Nažalost ne rješava se gotovo pa ništa, svi smo svjedoci da u prometnu infrastrukturu uloženo je gotovo pa ništa ako se sjetimo tih zadnjih projekata koji su bili vezani za ZET i tramvaje, to je to. Ali se nažalost ništa brže ne putuje nego što se putovalo prije 10 godina. U gradu Zagrebu nema ni jednog praktično novog mosta osim ovoga koji se isto izgradio tamo prema aerodromu ali onda nakon što se izgradi most onda se još godinama poslije toga gradi prilazna infrastruktura. To se isto pokazuje kako danas izgleda Radnička cesta kada odete tamo u ne, ja bih čak rekao ne u vrijeme gužve, nego u neko normalno vrijeme vi tamo ne možete proći do mosta barem 30-ak, 40-ak minuta za par kilometara. Tako da tu nema nikakve strategije. Oko ovog kongresnog centra koji ste spomenuli ja ne znam koji će grad u svijetu, metropola u svijetu, veći grad u svijetu raditi u samom srcu Zagreba, u centru grada kongresni centar kada je svima jasno da prometno ćemo opet imati problem da se neće moći relativno brzo doći do tuda, da će se gužva i količina automobila povećati. Znači svi normalni projekti koji se rade van Hrvatske, vode računa o tome i obično je to negdje ne bih rekao čak na periferiji ali negdje gdje se prometno može relativno brzo i sigurno stići, to sigurno centar grada nije. I nažalost to uvijek budi sumnju da se to radi radi popunjenosti jednog dijela kapaciteta uslužnih, odnosno hotelskih koji onda će imati najveću korist od toga a građani će imati veliku štetu zbog toga što će biti velika gužva u gradu Zagrebu. I sa te strane ima još stotinu primjera što u Zagrebu ne valja ali nažalost za to bi nam trebala jedna posebna točka na sjednici Sabora šta ne znam da li je uopće poslovnički moguće. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa. Evo složili smo se da je ova strategija vrlo bitna, ono što imamo to je prostor. Međutim, pitanje da li je potrebno uopće donositi strategiju, ja sam imao primjer asfaltne baze Lomnice, čini mi se, naselje u Velikoj Gorici, radi se 300 metara od vodocrpilišta koje napaja Novi Zagreb, cijelo Turopolje, taj dio, desetak metara od kuća, vrtiće, nedaleko, ne znam koliko dnevno tona, to je ogromna asfaltna baza, pa baš se našla tu uz vodocrpilište i uz naselje bez obzira što ljudi prosvjeduju, bez obzira što i gradonačelnik Velike Gorice i saborske zastupnik ne znam je li u ovom trenutku ovdje, ali znam da ti ljudi su dobili obećanje prije izbora lokalni da će im se taj problem riješiti. Ljudi su me zvali, ja sam otišao tamo kao saborski zastupnik jer smatram da je javno dobro javno dobro, da je to naš prostor, to je isto kao što je uzurpacija plaža, tako u ovom trenutku je ljudima uzurpacija asfaltne baze, uzurpacija zraka, čistog okoliša. Nevjerojatno, dječji vrtić tu je blizini, nekakvih stotinjak metara koji je prvi u Hrvatskoj čini mi se kao eko vrtić, kao je dan od ljepših vrtića. Dom zdravlja. Pa kakvo je to upravljanje prostorom gdje asfaltnu bazu rade usred naselja Lomnice? Bio sam s ljudima, ljudi su ogorčeni, ljudi ne znaju kako riješiti niti tko želi saslušati. Govorim o lokalnoj samoupravi. Mjesni odbor valjda ne funkcionira ili je privržen gradonačelniku u Velikoj Gorici. Isto vam je to, dok se ljudi ne uvežu, znači štititi javno dobro, bilo na otoku, bilo u Dalmaciji, bilo u Velikoj Gorici, za Slavoniju nema ništa iz toga, a sve ove strategije koje su lijepo napisane, i sigurno i plemenite, cilj svih strategija, ali je činjenica da u prostoru da se tako ne ponašamo, da radimo protiv interesa ljudi i protiv interesa prostora. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Marasa.
Sa Lomnicom sam relativno dobro upoznat i sa problemom koji je tamo, dok sam još bio predsjednik Odbora za zaštitu okoliša i prirode, tražio sam od ministra, tada je još bio ministar Dobrović da ukine studiju utjecaja na okoliš, da se tamo obustave bilo kakvi radovi, da se ljude još jednom ne samo sasluša nego da se vidi da li uopće to ima smisla tamo. Ja mislim kao i većina ljudi koji su relativno dobro upoznati sa situacijom da nema, ali vidimo da stvari idu dalje i meni je nevjerojatno da gospodin Barišić ne reagira uopće. Znači, nit ga ima u javnosti niti komunicira tamo sa ljudima. Neki dan sam gledao i na jednoj televiziji prilog o tome koliko su ljudi ogorčeni i kako se s njima komunicira na razini zamjenika odnosno zaposlenika gradske uprave što govori da nema baš previše sluha njihove probleme a ono što ej problem tamo, ne samo njihov, nažalost kvaliteta života koja je ugrožena i koja nije dobra u samoj Lomnici i u tom dijelu velike Gorice nego se tamo ugrožavaju i vodocrpilišta koja opskrbljuju istočni dio odnosno južni dio grada Zagreba, znači preko 100 tisuća ljudi direktno može biti ugroženo sa onečišćenjem tih crpilišta vode koje ih opskrbljuju. Znači tu ja ne bi prelazio olako preko tih primjedbi koje ljudi opravdano daju a sutra može problem biti 10 šuta veći. I zato molim da, nisam dobio nikada odgovor od Ministarstva zaštite okoliša i energetike, molim da se nešto napravi i da ljudima se izađe u susret i da se još jednom napravi revizija cjelokupnog predmeta. Hvala lijepa.
Hvala. Slijedeća replika poštovane zastupnice Branke Juričev-Martinčev.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Maras, vi ste u svojoj raspravi spomenuli i određene ljude nazvali vizionarima koji znaju u određenom trenu kupiti zemljište i nakon 4, 5 godina da to postaje znatno vrijednije nego što je to bilo u trenutku njihove kupnje. Time ste aludirali da postoji iza toga određene koruptivne ili kriminalne radnje. Ja bi rekla da u biti bilo koji prostorni plan, novi prostorni plan ili urbanistički ili pak izmjena i dopuna prostornog urbanističkog plana predviđa ili izmjenu namjene ili pak čak proširenje građevinskog zemljišta i da bi se tada moglo govoriti o svakom planu da je upravo takav. Zakonodavac je predložio da općinski načelnik, gradonačelnik, župan budu predlagatelji. To ide na javni uvid, to ide na javnu raspravu. Nakon toga se trebaju dobiti sve moguće suglasnosti brojnih ministarstava i brojnih tijela i po tom to donosi županijska skupština, gradsko odnosno općinsko vijeće. Ja se pitam na koji način napraviti izmjene da mi budemo sigurni niti da neki plan odnosno nekog kupca proglašavamo vizionarom ili nekim koji je koristio takve mogućnosti jer je bio dobar sa čelnikom i na koji način se zaštititi. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepa. Teško se zaštititi. Znači tu ja priznajem unaprijed da možete se zaštititi jedino da građani sankcioniraju neodgovornog čelnika grada, odnosno županije ili općine jer jedno je, ja prihvaćam da ima ljudi koji ulažu u nekretnine i kupe jeftinije i onda na temelju svima dostupnih podataka procijene da li će negdje biti šanse da ta vrijednost zemlje za 10 ili 15 ili 20 godina vrijedi nešto više i to su legitimni projekti. Ljudi kupe prije 20 godina, objašnjavaju lokalnoj zajednici mogućnost projekata i na kraju krajeva kad te projekti doguraju do neke faze, najčešće te projekte prodaju za krajnjeg investitora i to je legitimni biznis ali kad imate situaciju da javni novac diže vrijednost privatne zemlje, ne kao se grad širi nego primjerice konkretnom u ovom projektu, o čem smo maloprije govorili, usred parcele je privatna zemlja koja je kupio netko prije 5, 6, 7, 8 godina na taj način ostvario znajući da vjerojatno mu je netko možda i prišapnuo da će tamo grad nešto investirati, bez te parcelice, zemlje, nema tog projekta i sada dolazimo u situaciju, a kupljena je, pazite, kupljena je zemlja, kada je vrijednost nekretnina u gradu Zagrebu bila na najvišoj razini. I sada, iako se još vrijednost nekretnine nije opravila na 2007., 2008., ta zemlja vrijedi, ne znam, 10-tak puta možda više nego što je vrijedila tada. To je jednostavno, kako bi vam rekao, mora vam netko nacrata što će biti, da bi kupio takvu parcelu. Jer inače nitko ne bi kupio kraj nasipa potencijalno ništa se tamo ne može graditi, ne bi nitko kupio, osim ako nemaš informaciju. Sa te strane, ljudi valjda, kada vide da se to 50 ili 100 puta desi, pa valjda će jednom progledati i vidjeti da to nije u redu.
Hvala. I zadnja replika, poštovanog zastupnika Nenada Stazića.
Eto, kolega Maras, govoreći o strategiji prostornog razvoja, vi s pravom upozoravate na iseljavanje. Jer uistinu, što ćemo razvijati prazan prostor. To je potpuno besmisleno. Ne znam, jeste li primijetili, da tog iseljavanja nema npr. iz Istre, nema ga ni iz Primorsko-goranske županije. Najviše ljudi iseljava iz Slavonije, iseljava iz Like, iz Dalmatinske zagore. Dakle, s prostora kojom upravlja HDZ. Kako vi to tumačite?
Odgovor uvaženog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo gospodine Stazić. Primijetio sam taj trend i jedan fenomen u biti. To je Hrvatski fenomen. Znači, tamo gdje upravlja HDZ nažalost ljudi se iseljavaju. Ali, i fenomen je još jedan veći, da njihovi roditelji primjerice u Slavoniji opet glasaju za HDZ. Znači to je, ja bi preporučio, nažalost to je nesreća tih ljudi, meni je užasno teško i kad vidim, da u biti te dijelove Hrvatske gdje je zbilja najnerazvijeniji dio Hrvatske, pod 20 i više godina vodstvom jedne stranke, ali svejedno ljudi glasuju. To jednostavno treba … [[Govornik se ne razumije.]] zbog čega je to razlog? Jesu ljudi zbilja, kako bi rekao, ja imam jednu teoriju. Znači '90. godine, kada je većina HDZ-a preskočila, pardon, većina SKH preskočila u HDZ onda je krenulo ko na divljem zapadu, zauzimanje prostora. Pa su se prebacili ljudi, znači prvo iz komunističke partije u HDZ, pa nakon toga u DVD, pa nakon toga u lokalni sportski klub i tako se prostor jednostavno zauzimao i sada je to vrlo teško mijenjati. Vi znate kako na manje razvijenim dijelovima Hrvatske stvari funkcioniraju. Tu su ljudi povezani kroz te neke organizacije, koje je HDZ zapojaso početkom '90.tih. Ljudima jednostavno treba reći da postoji nešto bolje, da pogledaju Istru, da pogledaju Grad Zagreb, koji opet nije idealan, ali je puno bolji od nekih drugih dijelova Hrvatske. Pogledaju sjeverni dio Hrvatske, postoji mogućnost da vam bude bolje, ne morate ljudi glasati non stop za HDZ. Evo to je jednostavno takva poruka. A pogotovo Slavonija. To je nevjerojatna količina nažalost, nesreće i patnje, a opet kažem ljudi evo svejedno glasaju opet vrlo slično, jednostavno im očito nije dovoljno jasna alternativa koja vjerujte mi postoji. Hvala.
Hvala. Završno će u ime predlagatelja govoriti uvaženi državni tajnik Danijel Meštrić. Izvolite.
Evo ja se zahvaljujem svima vama uvaženim saborskim zastupnicima, na ovoj konstruktivnoj raspravi koja je izašla zapravo iz okvira strategije prostornog razvoja, ali svakako su to životni problemi koji nas muče svakodnevno i koji muče i nas u ministarstvu, u promišljanjima kako napraviti bolje zakone i riješiti te probleme. Isto tako zahvaljujem se svim klubovima na podršci za ovu strategiju, koju ponavljam, ona je usmjeravajuća i omogućuje vrednovanje rješenja i nalaženja optimalnih načina za ostvarenje ciljeva. Ali bih se možda osvrnuo u onom dijelu okvira za provedbu, na nekakve 4 kratke točke. Prvo integralno planiranje. To je rekla gospođa Anka Mrak Tritaš i to je zapravo najvažnija rečenica tu, integralno planiranje, znači ne napuštamo taj sustav integralnog planiranja, ne prihvaćamo sektorska planiranja, znači sektorske strategije, nego idemo na način, da svi velimo i onda da se na kraju dogovorimo što je najbolje u tom nekakvom prostornom planu. Drugo, bilo je kratko govora o bespravnoj gradnji za nas u ministarstvu, tj. u Vladi RH. Mi smatramo da je za nas Zakon o postupanju s nezakonitom izgrađenim zgradama završen. Znači svi oni koji su mislili, da trebaju nešto legalizirati, da su to i legalizirali. Ono što se ovdje otvorila rasprava, svakako stoji, to je tzv. inspekcija, građevinska inspekcija, što sada sa ovim novim bespravnim graditeljima koji krše zakone RH. Ministarstvo je u visokoj fazi pripreme sustava e inspekcije. To je bilo ovdje i napomeno, no međutim u promišljanju znate to E odlično zvuči, ali u organiziranju cijelog tog sustava, zapravo smo shvatili da moramo napraviti i ozbiljnu reorganizaciju građevinske inspekcije da moramo osobiti onog građevinskog inspektora od nepotrebnih piskaranja i da on mora zapravo dnevno obaviti 5 ili 10, 10 inspekcijskih nadzora, a to ćemo upravo taj sustav e inspekcije i onemogućiti. Dobro se pokazala sustav e dozvola na kojoj platformi mi gradimo i e inspekciju. I rezultati su odlični, vi danas možete dobiti dozvolu, naravno ako ste u onim sredinama gdje su katastri sređeni, gdje je gruntovnica sređena možete čak dobiti i u jednom danu građevne dozvole. Znači sve smo omogućili. Ali velim, sada preostaje onaj dio posla koji se odnosi na sve druge subjekte koji, koji su u postupku izdavanja tih dozvola. Isti postupak vrijedi i za građevinsku inspekciju i tu imamo puno iskustva. Treće, možda kratko o katastarskim izmjerama da, to svi znamo da je veliki problem, mi smo izračunali da ovakvim tempom izmjera nam treba 220 godina. Tu se mogu očekivati velike promjene. U pripremi je Zakon o zemljišnim knjigama, to nije primarno iz mojeg ministarstva nego iz Ministarstva pravosuđa gdje se očekuju veliki pomaci ali isto tako iz naše domene i Zakon o državnoj izmjeri i katastru gdje se zapravo radi taj nastavak na zemljišne knjige. Konkretno radi se o tome da se spajaju neki postupci kod izlaganja, da se oni podaci koji su identični u jednoj i u drugoj knjizi da se više ne idu na sudovanje, da sudac tu više ne sudi nego da se jednostavno veli OK to je to. I ono četvrto zapravo najvažnije što se tu više puta spominjalo, znači to je državni prostorni plan, tj. državni plan prostornog razvoja. Strategija je usmjeravanje, strategija je zapravo priprema za državni prostorni plan koji u svom dijelu treba obuhvatiti infrastrukturu državnog značaja, zaštitu prostora naravno ali i strateške projekte. Ovdje je bilo rečeno puno prijedloga, dobrih prijedloga međutim, neki su izrazili i bojazan i zato je sada trenutak da se taj državni prostorni plan zapravo sva ta pitanja razriješe. On će biti znači nadplan svim planovima, znači i županijskim i općinskim i on će biti direktno provedbeni plan za izdavanje dozvola. Evo hvala.
Hvala lijepo. I vaše izlaganje izazvalo je jednu repliku poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo. Moje je više jedno pitanje nego replika. Nisam to čuo na početku, možda ste to i rekli, ali evo zanima me znači u izradi same strategije da li je sudjelovala ili neka osoba ili netko poseban iz Ureda predsjednice? I kako ova strategija u biti podržava tu ideju naše predsjednice o uspravnici? Znači od Hrvatske gore prema Baltiku. Evo to me zanima, da li je tu bilo kakvih sugestija, ideja, prijedloga jer za očekivati je ukoliko predsjednica ima takvu jednu vizionarsku ideju o uspravnici do Baltika da je onda vjerojatno sudjelovala i u izradi ili barem predlagala neke stvari u izradi ovog projekta. Hvala vam lijepa.
Odgovor poštovanog državnog tajnika Meštrića.
Nije mi poznato da je predsjednica tu nešto sudjelovala. Velim, sudjelovala su sva tijela, sva resorna ministarstva državne organizacije, javnopravna tijela i znanstvene institucije.
Hvala lijepa. Time smo onda zaključili raspravu. A glasovati ćemo kada se steknu uvjeti.
Pa možemo onda krenuti sa glasovanjem po pojedinim točkama. Prvo je Prijedlog strategije prostornog razvoja RH, predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Nakon što je rasprava zaključena Vlada je podnijela amandmane sukladno članku 199. Poslovnika o ovako podnesenim amandmanima mora se složiti većina nazočnih zastupnika. Dajem na glasovanje prijedlog da se provede rasprava o amandmanima Vlade RH, ima ih 6. pa vas molim uključite se i glasujmo. Utvrđujem da smo jednoglasno s 107 glasova za odlučili provesti raspravu o amandmanima Vlade RH. Pa bih molio predstavnika predlagatelja da obrazloži amandmane. S nama je državni tajnik, poštovani Danijel Meštrić i ja bih ga molio da predstavi svih 6 amandmana Vlade pa bi onda imali objedinjenu raspravu o svih tih 6. amandmana. U toj raspravi mogu sudjelovati samo predstavnici klubova zastupnika. Izvolite državni tajniče.
Poštovani predsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. 1. amandman odnosi se na manju korekciju grafičkog prikaza koji je sastavni dio analize postojećeg stanja sadržane u poglavlju 2, stanje i procesi u prostoru strategije. Radi se o grafičkom prikazu 2,16 jače gradske regije i prostorno predmetni koridori u kojem je ucrtan nedostajući prometni koridor Varaždina i Krapine značajan za prometno povezivanje sjevera Hrvatske sa Zagrebom a isti je definiran i novom strategijom, pardon, prometnog razvoja RH koju je donijela Vlada RH. Amandman 2 odnosi se na dopunu tekst koji j sastavni dio analize postojećeg stanja sadržane u poglavlju 2 Stanje i procesi u prostoru Strategije. Dopunjuje se dio koji opisuje obilježja stanja željezničke infrastrukture u pod poglavlju 2, točka 5., točka 1., prometna infrastruktura na način da se među obilježjima stanja navodi i neodgovarajuća povezanost sjevera Hrvatske sa Zagrebom koja je prepreka ravnomjernom prostornom razvoju a isti je isto tako definiran novom strategijom prometnog razvoja RH. Amandmanom 3. dodatno se pojašnjava postojeći tekst strategije. Amandman se odnosi na dopunu teksta koji govori o potrebi izgradnje i modernizacije cestovnih veza prema otocima i na otocima u podpoglavlju 4., točka 3., točka 1. točka 1., razvijanje cestovnog prometa. Dopunom teksta omogućuje se daljnje istraživanje mogućnosti cestovnog povezivanja otoka sa kopnom i otoka međusobno kao i realizacija projekata mostova i tunela već planiranim važećim prostornim planovima županije. I ovaj amandman je u funkciji omogućavanja ravnomjernog prostornog razvoja i ublažavanja negativnih demografskih procesa. Amandman 4. odnosi se na dopunu popisa projekata odnosno aktivnosti u poglavlju 4, točka 3, točka 1, točka 1 Razvijanje cestovnog prometa i to aktivnostima gradnje brzih cesta i to od granice sa Republikom Slovenijom, preko Koprivnice i Virovitice u pravcu Osijeka, tzv. Podravska brza cesta i za povezivanje Međimurske, Varaždinske i Krapino-zagorske županije sa Zagrebom i mrežom autocesta tzv. Zagorska brza cesta. Taj amandman je zapravo nastavak na amandman br. 1. Ove prometnice ucrtane su u pripadajućem postojećem grafičkom prikazu strategije te se samo radi o dodatnim pojašnjenjima u tekstu a koji se usklađuju sa tekstovima nove strategije prometnog razvoja RH. Amandman 5. odnosi se na korekciju grafičkog prikaza 4.6 Željeznički promet u potpoglavlju 4. točka 3., točka 1, točka 2. Razvijanje željezničkog prometa kojima se mijenja grafička oznaka već ranije strategijom planirane željezničke pruge između Krapine i Čakovca radi utvrđivanja ispravne planske kategorije a isti je definiran novom Strategijom prometnog razvoja, to je nastavak na amandman 2. I amandman 6. povezan je sa amandmanom 5. i odnosi se na dopunu popisa projekata, odnosno aktivnosti u potpoglavlju 4., točka 3, točka 1, točka 2, Razvijanje željezničkog prometa, aktivnošću utvrđivanja koridora, pruge velike učinkovitosti, odnosno velikih brzina sa ciljem efikasnijeg povezivanja sjevera sa Zagrebom i ostalim željezničkim mrežama i isto tako je sve to usklađeno i definirano novom Strategijom prometnog razvoja. Hvala.
Zahvaljujem državnom tajniku. I otvaram raspravu o navedenim amandmanima. Ako se nitko ne javlja, onda zaključujem raspravu i krećemo na glasovanje, pa dajem na glasovanje prvi amandman Vlade, molim glasujmo. Utvrđujem da jednoglasno sa 110 glasova za ovaj amandman usvojen i postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Sada glasujmo o amandmanu drugom. I drugi amandman je dobio jednoglasnu potporu. Usvojili smo ga i on postaje sastavni dio strategije. Amandman 3., glasujmo molim vas. I ovaj je amandman dobio je jednoglasnu potporu, 106 zastupnika, postao je sastavni dio strategije. Molim vas da glasujmo o amandmanu broj 4. Amandman broj 4 dobio je isto tako jednoglasnu potporu, 106 zastupnika, postaje sastavni dio strategije. Amandman, broj 5, molim glasujmo. 107 glasova za, amandman je dobio potrebnu većinu, jednoglasno i postaje sastavni dio strategije. I zadnji amandman broj 6 molim glasujmo. I ovaj amandman dobio je isto tako jednoglasnu potporu, 107 glasova za, postaje sastavni dio strategije. Sad prelazimo na glasovanje o prijedlogu strategije, sukladno prijedlogu matičnog saborskog radnog tijela. Dajem na donošenje prijedlog strategije prostornog razvoja RH. Molim glasujmo. Utvrđujem da smo jednoglasno donijeli strategiju prostornog razvoja RH, zajedno s prihvaćenim amandmanima sa 116 glasova za.
Pa ćemo priječi na sljedeću točku a to je: - Godišnje izvješće Financijske agencije za 2015. godinu; Naglašavam '15.-tu godinu. Podnositelj akta je FINA temeljem članka 21. Zakona o financijskoj agenciji. Raspravu je proveo Odbor za financije i državni proračun. Vlada je dostavila svoje mišljenje. Želi li predstavnik podnositelja dati dodatno obrazloženje? Da. Uvaženi predsjednik Uprave FINA-e Dražen Čović. Izvolite.
Dobar dan, poštovani predsjedavajući, poštovane zastupnice i zastupnici. Pred vama se nalazi Godišnje izvješće FINA-e za 2015. godinu, sukladno Zakonu o FINA-i koje je FINA dužna dostaviti Hrvatskom saboru na usvajanje. Navedeno izvješće je temeljem zaključka Vlade od 19. siječnja ove godine korigirano u dijelu podataka o broju zaposlenih i osnova za plaćanje kao i broja otvorenih zaštićenih računa. Jednako tako izvješće je nadopunjeno vezano sa izgubljenim sporom sa Narodnom bankom koju je FINA vodila dugi niz godina. Prije elaboracije činjenica vezanih za štetni događaj odnosno kornologiju navedenog slučaja sa HNB-om, izdvojiti ćemo nekakve najznačajnije poslovne i financijske rezultate koje se odnose na poslovanje FINA-e u 2015. godini. Tri su segmenta, kao što znate poslovanja FINA-e. Jedno je segment usluga za financijsku industriju, poduzetnike i građane, segment koji radi za državu temeljem ugovornog odnosa sa državom i segment javnih usluga koje FINA obavlja na temelju svojih javnih ovlasti koje su joj određene zakonom. Segment FINA-e koje pruža poslovanje komercijalnoj industriji, dakle bankama, građanima i poduzetnicima, za u 2015. godini bio je određen projektom SEPA. Projekt je bio dio usklađenja koje je naša financijska regulativa bila dužna uspostaviti radi uspostavljanja jedinstvenog područja poslovanja u eurima koje se odnosi i na potrošače i na poslovne subjekte i na tijela lokalne vlasti da mogu primati plaćanja u eurima pod jednakim uvjetima, pravima i obvezama bez obzira na kojoj se lokaciji nalazi. Cilj samog SEPA projekta inicijativa jest uspostava jedinstvenog platnog sustava kao preduvjeta u ostvarivanju ideje jedinstvenog unutarnjeg tržišta. Tako da područje SEPA-e obuhvaća sve zemlje EU plus još zemlje Island, Liechtenstein, Norvešku, Švicarsku, Monaco i San Marino. Ulaskom Hrvatske u EU, Hrvatska je postala obvezna usvojiti SEPA pravila vezana za transakcije u eurima. I odlukom nacionalnog odbora za platni promet koji je upravljačko tijelo SEPA projekta u RH i FINA 2003. imenovala je radna tijela u nacionalni projekt i Hrvatski odbor te Hrvatski SEPA forum te je 2014. godine pristupio je izradi toga projekta i u cijelosti navedeni projekt implementirala. U segmentu poslovanja temeljem ugovornih odnosa koje smo imali sa državom, 2000 poslovanje naše, u 2015. godini, obilježila je završetak jednog velikog projekta. To je centralizirani obračun plaća za sva tijela državne uprave. Možemo sa ponosom reći da je 2100 institucija koje primaju plaću iz proračuna se nalaze u ovom sustavu, odnosno, preko 240000 zaposlenika u ovom sustavu prima plaću. I kao zadnje institute koje su naravno i velike zbog broja djelatnika koje u njima rade, ušli su unutra. Riječ je o Ministarstvu unutarnjih poslova, kao i potrebe za prilagodbom sustava plaća koji je npr. ušao u naš Ustavni sud i Ured predsjednice RH. U našem segmentu javnih ovlasti kojih radimo temeljem zakona u 2015. godini, obilježila je implementacija sustava PONIP. Dakle, to je prodaja založenih pokretnina i nekretnina. Također smo 2015. završili jedan projekt o, riječ je o predstečajnim nagodbama, gdje je FINA izmjenama i dopunama, Ovršnog zakona prestala više biti tijelo koje navedeni postupak obavlja. Možemo napomenuti da dok smo postupke predstečajnih nagodbama radili pred vijećima koje su se nalazile u FINI i našom tehnološkom podrškom, da smo zaprimili nešto manje od 9000 premeta u predstečajnu nagodbu, sa ukupno prijavljenim tražbinama od 82 milijarde kuna, preko 66000 zaposlenika koji su radili u tim tvrtkama. Napominjemo da je ukupno završeno 2500 uspješno predstečajnih nagodbi i da su njihovi planovi operativnog i financijskog restrukturiranja uvršteni, odnosno, usvojeni pred nadležnim trgovačkim sudovima. Mi još završavamo taj postupak, negdje oko 7% predmeta se nalazi u obradi zbog postupka žalbi na nekakvih upravnim postupcima i sudovima. 2015. godinu, također smo radili i sustav ovrha i provođenja ovrha nad novčanih sredstvima. Tijekom te godina, primili smo milijun i 180000 različitih ovršnih predmeta, od kojih se 960000 odnosilo na građane i 214000 na pravne osobe. I ukupno u istom periodu izvršene su osobe od 7,5 milijardi, koje su se odnosile na pravne osobe i 32 koje su se odnosile na poslovne subjekte. Što se FINA-inog poslovanja tiče, poslovnu godinu, 2015. godinu, FINA je zaključila sa gubitkom zbog izgubljenog spora sa HNB u iznosu od 148 milijuna kuna, što je naravno utjecalo na naš rezultat i FINA je u 2015. godini iskazala gubitak od 82 milijuna kuna. Karakteristika poslovanja u 2015. godini, dakle u našoj strukturi prihoda, možemo reći da su proizvodi koje nudimo u financijskoj industriji, poduzetnicima i građanima bili 4,6 milijuna veći od planskih veličina, do poslova koje smo radili temeljem javnih ovlasti i za državu su bili 32,4 kune manje od planiranih. U strukturi troškova, budući da smo mi radno intenzivni, naravno najveći su troškovi osoblja koje čine gotovo 50% ukupnih troškova i čine negdje oko 360 milijuna kuna su troškovi, osoblja u našim ukupnim prihodima. Oni su na razini planirano, odnosno, 1% manji od toga. Tijekom 2015. godine, realizirali smo 58 milijuna kuna investicija, što je 38% planiranih. Upravo planski iznosi i investicije nisu realizirani upravo zbog gubitka spora i negativnog financijskog rezultata. Na dan 31.12. FINA je brojila 3150 radnika, tijekom izvještajne godine zaposleno je 77 radnika, 66% radnika je otišlo, odnosno, prestao im je radni odnos i FINA i dalje posluje kao što je poslovala i dalje, dakle, sa 4 regionalna centra, 18 podružnica, 143 poslovnice, 21 ispostave i 3 izdvojena šaltera. Dakle, radimo na cijeloj RH odnosno, podržavamo nacionalnu pokrivenost.
Zahvaljujem predsjedniku uprave FINA-e gospodinu Draženu Čoviću na ovom obrazloženju. Imamo nekoliko replika, poštovani kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega, molim vas, možete li nam malo detaljnije pojasniti ovaj spor sa HNB-om koje je izgubila FINA. Tu se radi o značajnom iznosu, da vidimo u biti kakva je tu korelacija, znači HNB-a koja je institucija RH i FINA-e koja je tvrtka u 100% vlasništvu. Znači zanima nas malo više o tom predmetu, da nam kažete o čemu se tu točno radi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Poštovani predsjednik uprave FINA-e, gospodin Dražen Čović, izvolite, odgovor.
Zahvaljujem na pitanju. Spor između HNB-a i ondašnjeg ZAP-a, dakle, pravnog prethodnika FINA-e traje od '97. godine, i posljedica je događaja koji se desio upadom u platni promet. Dakle, kada je Zavod za platni promet obavljao kao državni zavod, dakle, platni promet na pravnim osobama na teritoriju cijele RH. Spor se vodio dugi niz godina, spor je već u samom nastanku bio velike vrijednosti, dakle on je nominalno bio 40 i nešto milijuna kuna, imate točno izvještaj u lipu a ostatak od gotovo 100 milijuna čine u ovom sporu kamate zbog proteka vremena odnosno suđenja koje se desi. Postupak je vođen drugostupanjski, dakle i u prvo i u drugom stupnju FINA je izgubila taj spor i mi nismo imali nikakvog drugog pravno lijek, a mi smo uložili i reviziju na cijeli postupak. smatramo da je postupak u zastari, to je naš argument za reviziju i mi smo bili temeljem gubitka i pravomoćne sudske presude dužni navedeni iznos platiti od 148 milijuna kuna u kojem je gotovo 100 milijuna kamata.
Zahvaljujem na odgovoru gospodinu Čoviću. Slijedeća replika poštovani kolega Tomislav Panenić. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Čović, ja bi ovako, dva praktična pitanja. Bili smo svjedoci ovrhe koje se provele sa lažnim dokumentima nad određenim tvrtkama, to je bila aktualno vrlo i tijekom 2016. godine i početkom 2017., ovim Ovršnim zakonom konkretno je pitanje da li je to sada uređeno, tako da možete onda postupati da ne dolazi do, jer bilo je najavljeno znači 2 mjeseca da ta sredstva bila deponirana jer to je stvorilo brojne probleme tvrtkama, vidimo čak i nogometaš je bio jedan naš ovršen i to je bilo aktualno pitanje. Ono što je drugo zapravo, susreo sam se sa jednom neažurnošću u sustavu kojega imate, znači izabrani politički dužnosnici imaju sredstva koja dobivaju za političko djelovanje, oni dobivaju na račun 35, to je otvoreno, međutim vaša službenica u poslovnici nije bila upoznat s tim da taj račun je po izmjenama koje su bile u srpnju je konkretno donesena ta izmjena, nisu predmet ovrha. Što je malo kod mene, dok smo rješavali koji se dogodio gdje oni nisu bili upoznati da je to izmjenom zakona zapravo više nije predmet moguće ovrhe. Pa sam htio samo evo da prokomentirate na koji način možda funkcionira taj slijed upućivanja zapravo tih izmjena i dopuna zakona koji na kraju ovdje donosimo a jako su bitne za postupanje, jer kažem da ne dođe opet do situacije da se … [[Govornik se ne čuje.]] ovrši, jer onda povrat sredstava je izrazito težak i mukotrpan i tu je praktično limitirane mogućnosti. Evo, pa bi molio vaš odgovor. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Paneniću na replici. Odgovor kolega Čović. Izvolite.
Zahvaljujem. Vaša su dva pitanja. Mi smo inicirali izmjenu i dopunu Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima upravo jer nas je, mi smo dugogodišnji provoditelj ovrha jer su nas nekakva iskustva upravo koja ste vi spominjali da su temeljem lažnih isprava, lažnog identiteta, lažnih upisa u sudski registar. Dakle, temeljem raznoraznih prevara su izvršena pljenidba sredstava temeljem izmišljenih odnosno falsificiranih dokumenata. Mi smo zatražili izmjenu i dopunu zakona i u tom djelu u kojem se odnosi na provođenje ovrhe u trenutku, dakle kad dobijemo dokument ali na račun izdvojenih sredstava gdje sredstva stoje 60 dan i nakon toga u tih 60 dana omogućuje se dužniku ako smatra da su povrijeđena prava, da uloži jedna izvanredni pravni lijek a vjerovnik opet zna da su na računu izdanih sredstva njegov novac ako ih je dobio ili na temelju ispravnih dokumenata ili sudske presude zna da će ih dobiti, mi 60. dan prenosimo. Na taj način spriječili smo sve ove prevarante kojima je jako bitno da mi izvršavamo odmah dakle u postojećoj alineji zakona FINA je bila dužna isti dan, ukoliko do 12 sati primi ovrhu, dakle neki instrument bilo da je riječ o sudskoj presudi, zadužnici ili nekom instrumentu, provesti ju. Naravno, to su prepoznali kao svoju šansu ekipa iz kriminalnog miljea i oni su tu temeljem lažnog kao što se spomenuli slučajeve, uspjeli su neke ovršiti. Tu smo odmah reagirali izmjenom zakona i sada se ta sredstva izdvajaju na račun izdvojenih sredstava na koje stoje 60 dana i ukoliko se to desi, oštećena strana ima pravo tražiti od suca privremenu mjeru. Mi privremenom mjerom blokiramo sredstva i ne nastane nikakva šteta, sud nam izda nalog i mi temeljem toga naloga vratimo. Što se tiče provođenja ovrha nad računom…
Gospodine Čović, zahvaljujem, vrijeme vam je isteklo pa nastavite u drugom odgovoru pokriti i taj. Hvala lijepo. Uvaženi kolega Ante Babić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Čović, u vašem izlaganju dobro je da ste odgovorili gospodinu Marasu, to je bio jedan moj dio pitanja upravo zbog mišljenja Vlade RH koja je rekla u svom mišljenju da ima nepotpune podatke vezano za spor sa HNB-om. Međutim, u vašem ste izlaganju rekli da je bilo blokiramo otprilike milijun i 214 tisuća građana, odnosno pod ovrhama, jedna ciljana skupina tih građana jesu i umirovljenici i znate da oni imaju zaštićene račune. Jedna korisnička skupina. Znam da su te protokole radili HZMO i FINA. Pa me interesira, jeli se ti podaci ažuriraju na dnevnoj osnovi ili imate nekakve protokole koji se rade tjedno ili mjesečno? To govorim iz razloga zbog zaštićenog djela mirovine. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Babiću. Odgovor kolega Čović. Izvolite.
Hvala. Zaštićeni računi se otvaraju trajno i dok ih stranka ne ugasi, mi ih tretiramo zaštićenima. Imamo cijelu proceduru otvaranja zaštićenih računa, prijavite se u neku od naših poslovnica, dobijete odgovarajuću prijavu, s tom prijavom dobijete zaštićeni račun koji se odnese kod vašeg poslodavca odnosno u ovom slučaju u HZMO koji isplaćuje mirovinu i zaštićuje se onaj dio mirovine, alokativni dio na koje se odnosi zaštićeni račun. Mi otvaranje zaštićenih žiro, pardon, tekućih računa, obavljamo, dakle ako je danas podnesen zahtjev u pravilu sutra je zaštićeni račun otvoren. U međuvremenu ako sjedne uplata a nema korisnik zaštićeni račun, ovrha će uzeti sve. Dakle mi ažuriramo noću, jedinstveni registar imatelja računa u kojem se nalaze podaci o svim računima u RH dakle svi naši računi koje imamo, to je jedan jedinstveni registar koji FINA vodi, u taj registar se replicira baza preko noći i mi to ažuriramo preko noći. Dakle onaj tko podnese zahtjev danas u pravilu mu je otvoren sutra, jedan dan. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Čoviću na odgovoru. Sljedeći za repliku se javio poštovani kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora, uvaženi gosti, kolegice i kolege. Evo mi smo u ovom izvješću čuli dramatičnu vijest da je najveći provoditelj ovrhe u RH bio ovršen. Moram priznati da me to u jednom trenutku gotovo ganulo i bio sam vrlo potresen da od milijun i 100 tisuća ovrha koje su provedene 2015. godine jednu ovrhu je morala platiti eto i FINA. Ne znam da li je u tom trenutku uprava FINA-e shvatila da bi možda sama sebi trebala otvoriti zaštićeni račun da joj se više nikada ne bi dogodilo da joj sva sredstva netko uzme s njihovih računa i da završe u gubitku od 84 milijuna kuna. Međutim ono pitanje koje me posebno zanima je s obzirom na to da je FINA državna tvrtka kako to da je sve one godine kada je bila na snazi uredba Vlade da se ne isplaćuju božićnice u državnim tvrtkama FINA sebi, svojim djelatnicima te božićnice isplaćivala. I kako je moguće da je 2015. godine u godini u kojoj FINA posluje sa gubitkom od 84 milijuna kuna kako smo čuli opet su te iste božićnice isplaćene. Dakle htio bih čuti to jedno racionalno objašnjenje kako to dok su ta ista prava uskraćena ne znam za 250 tisuća državnih službenika u FINA-i se eto božićnice mogu isplaćivati čak i onda kada se posluje sa gubitkom. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodinu Bunjcu na replici. I odgovor gospodin Čović, izvolite.
FINA je izgubila sudski spor kao i bilo koja druga pravna osoba koja izgubi sudski spor. Mi nismo ovršeni, mi smo temeljem pravomoćne sudske presude platili naznačeni iznos koji smo sudskom presudom izgubili. Što se tiče našeg gubitka, gubitak je pokriven iz kapitalnih pričuva FINA-e i mi smo taj gubitak sanirali na temelju dobiti iz prethodnih razdoblja. Što se tiče isplate božićnica, FINA ima kolektivni ugovor i temeljem našeg kolektivnog ugovora je moja prethodnica, dakle uprava prije moje isplatila ono što je kolektivnim ugovorom bila dužna napraviti ili bi radnici podnijeli tužbe i u tužbenom postupku dobili svoja prava. Ispunili smo ono što je bila naša obveza po kolektivnom ugovoru.
Zahvaljujem gospodinu Čoviću na odgovoru. Želi li možda predstavnik izvjestitelja uzeti riječ? Ne. Hvala lijepo. Otvaram raspravu. U Kluba zastupnika HDZ-a poštovana kolegica Dragica Roščić. Izvolite.
Zahvaljujem dopredsjedniče, pozdravljam kolegice i kolege te ispred predlagatelja gospodina Čovića. Ovo je bilo jedno od prvih zadataka koji sam dobila kada sam ušla u Sabor znači zaduženje za raspravu ispred kluba HDZ-a za izvješće FINA-e za 2015. godinu. U FINA-i je ono usvojeno u 10. mjesecu 2016. godine. Mi smo ga na Odboru za financije usvojili nekih mjesec dana poslije. Tada sam kada sam pripremala raspravu, malo i pisano sam to spremala na početku svog mandata. Naravno spremila sam sam tako da izražavam zadovoljstvo što ipak pravovremenije raspravljamo o tom izvješću s obzirom da sam primijetila da ona ranija su isto bila raspravljana sa nekim odmakom od godine dana. Nažalost i zbog nekakve naše dinamike u Saboru ovo je došlo nešto kasnije. Ali svejedno na početku ove rasprave želim reći da će klub HDZ-a ovo izvješće prihvatiti, osvrnuti će se na podatke ali i one stvari koje bi u budućnosti trebalo poboljšati kako bi ne samo rad FINA-e bio bolji nego kako bi i javnost i Hrvatski sabor bili na bolji način informirani o aktivnostima FINA-e. Ono što smo mogli čuti i što valja istaknuti najvažniji podaci su da u 2015. su ostvareni prihodi preko 769 milijuna kuna a da su rashodi iznosili 870 milijuna kuna. Prihodi su nešto manji, rashodi nešto veći a naravno i čuli smo i kasnije ću prokomentirati što se tiče rashoda zbog čega su ustvari oni i značajnije veći. Ono što vidimo iz izvještaja za 2015. godinu da iz sustava centraliziranog obračuna plaća skraćeno COP isplaćivale su se plaće za preko 2100 institucija što je znači isplata plaća za preko 240 tisuća zaposlenika. U 2015. u sustav COP-a ulazi i Ministarstvo unutarnjih poslova čime su završeni poslovi vezani uz veće prilagodbe za pojedine resore ili institucije. A prva plaća se počinje isplaćivati i za Ured predsjednice RH i Ustavni sud, te je sustavu i tijekom godine dodijeljen i certifikat za sustav upravljanja informacijskom sigurnošću u skladu sa normom i sa 27001 2103. To je ono što je bitno naglasiti. Također znamo da je i država jedan od najvećih korisnika usluga i to se prema ovim podacima koje sam iznijela vidi, znači da je država jedan od najvećih korisnika usluga FINA-e ali isto tako država je i najveći dužnik prema istoj. Tako je bilo i u 2015. Nadam se da će u novom izvještaju za 2016. se to stanje suštinski promijeniti. Ono što je još važno reći, što se tiče predstečajnih nagodbi u 2015. zapremljeno je 8959 predmeta u kojem je iskazano oko 82 milijarde kuna prijavljenih obveza, te je obuhvaćeno predstečajnim nagodbama 60820 radnika, u tvrtkama koje su ušle u proces predstečajnih nagodbi. Do kraja 2015. je riješeno 93% svih zaprimljenih predmeta, a 7% ih je bilo još u radu. Ja vjerujem da su sad ovi predmeti svi obrađeni i mislim pošto ne vidim ovdje ništa o vrsti i tipu vjerovniku, možda ne trebamo imati, nekakve detaljne podatke, ali ipak bi trebali imati detaljnije nego što je u ovom izvještaju, možda na kraju ove 2015. godine. Bilo bi dobro kada se ovi procesi završavaju, da imamo nekakve cjelovitije podatke, kako bi se mogli i usmjeriti se u budućem radu i postupanju prema istome. Ono što je sve zanimalo je taj spor sa HNB-om koji je stvorio ukupni trošak od 148 milijuna kuna za FINA-u i riječ je o 2 institucije i taj spor se vodi kako smo saznali na Odboru za financije, mislim da je i kolega Maras, zatražio podatke, mi smo na Odboru za financije dobili i detaljne podatke. Ali ono što je loše pregledala sam stare izvještaje FINA-e i u njima nema niti spomena o tom sporu ili ih ja nisam vidjela. Predsjednik predlagatelja može da me ispravi, ali mi doista nismo, odnosno Hrvatski sabor, nije dobivao detalje o tom sporu u prethodnim izvještajima, dok se nije desilo ono najgore, dok se nije presudilo da FINA treba, znači ima gubitak od 148 milijuna kuna. FINA je svakako jedna važna agencija, njihovu značaju povijesti, uvijek možemo naširoko pričati. I važno je da njenu efikasnost što više poboljšavamo. Sama agencija pod ovim imenom, djeluje od siječnja 2002. godine, ali znamo da je tu jedna polustoljetna tradicija i vrlo je pohvalno da imamo tu i podatke o uštedi papira, ekologije, zbrinjavanju opasnog materijala. Doduše, oni čine 4,5% ovog izvještaja. Kada ćemo to podijeliti u stranice, mene bi iskreno više zanimalo, da malo pričamo o nekakvim drugim racionalizacijama, kao što su racionalizacije poslovnih prostora. Evo, ja sam svjedok iz sredine u kojoj dolazim, pola prostora se ne koristi, u gradu Makarskoj, znači FINA uopće ne koristi sve svoje prostore, tako da mislim da bi taj dio isto racionalizacije, uštede, trebao naći mjesto u izvještaju i vjerujem da će naći. Jer, kao što tu možemo znati, predsjednik predlagatelja nije bila odgovorna osoba za vrijeme 2015. godine. Ono što sam još napravila kratko, za vrijeme od kada sam dobila ovu raspravu, malo sam popričala s pravnim osobama s kojima radim, kakvo je njihovo mišljenje o FINA-i jer na jako važno mišljenje javnosti o ovim institucijama. Znači, oni su evo konkretno, znači dali su par nekih mišljenja koja sam izdvojila. Spomenuli su … [[Govornik se ne razumije.]] imamo nekakve tromaste situacije, tako su se izrazili, kad si blokiran, ne možeš vidjeti tko te blokira, međutim, to je nekako riješeno preko kartice, preko interneta, može se sve doznati, jer vidjeli smo u 2015. da se dosta ulagalo u informatizaciju, pa vidimo da i građani vide te promjene. Drugo mišljenje … [[Govornik se ne razumije.]] s FINA-om samo po obvezama koje država postavi, pa moramo uči unutra, inače sve radimo sa poslovnim bankama. Imam osjećaj da je FINA neki … [[Govornik se ne razumije.]] i moraš mu se diviti, rijetko ulaziš unutra, zadnje sam osnivao društvo tamo, gdje su, jer su oni bili nadređeni za osnivanje, što mi je apsurd. A i imamo mišljenje, za rad FINA imam sve pohvale na ljubaznost, brzinu u svim segmentima, na djelatnike kojima poslujemo s njima. Evo na kraju sam izdvojila ova mišljenja, mislim da je jako važno što naši građani misle o ovome. Oni ne čitaju detaljno izvještaj, rijetkih i teško im je interpretirati ove izvještaje i mislim da bi bilo dobro da idemo u tom smjeru, da i ovi izvještaji budu što više njima dostupni. Da napravimo poboljšanja, a naravno, i ove sve statistike koje smo dobili vezane i za predstečajne nagodbe i za ovaj spor sa HNB-om da ipak dobijemo malo više detalja. Ali, sve u svemu znači izvještaj je napravljen, prema pravilima i proceduri koja se zahtjeva od FINA-e. Klub HDZ-a će ga podržati. Hvala.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Dragici Roščić na ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću raspravu u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, poštovani kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Uvaženi gosti, kolegice i kolege. Svako doba ima svoje simbole potlačenosti naroda, koji se obično zovu tamnica naroda. A u ovom suvremenom dobu, tu ulogu je preuzela jedna institucija o kojoj danas raspravljamo, a zove se FINA. Bila je tamnica naroda, u Francuskoj, zvala se Bastilja u doba bivše Jugoslavije je bio goli otok. Danas eto imamo FINA-u s jednom bitnom razlikom, a ta je da je u Bastilji bilo zatvoreno par stotina ljudi, na golim otoku par tisuća ljudi, a na FINI jedna četvrtina države. Jer jedan milijun hrvatskih građana ne može živjeti normalno, zbog ovrha koje provodi FINA i htio bi da o tome danas razgovaramo. Reći čete, znam neki se javljaju za replike, a nisu ljudi u zatvoru, ali u zatvoru vam ljudi znate imaju plaćene režije, imaju šta jesti, sigurni su da ih nitko neće baciti na ulicu, a ovi ljudi koji imaju te ovrhe, nemaju miran san i ne znaju što će sutra jesti, pa ni gdje će sutra spavati. Čuli smo fascinantan podatak o poslovanju FINA-e koje samo 2015,. provelo milijun ovrha na građane. Pazite milijun ovrha, gdje mi živimo. Ja slušam kolegicu iz HDZ-a koja oduševljeno priča o tome izvješću, ja ne znam, imam osjećaj ko da su neki ljudi pali s Marsa ovdje. Milijun ovrha. 10 milijuna ovrha po Ovršnom, kriminalnom zakonu koji je donio HDZ u vrijeme ministra Bošnjakovića koji je ponovno ministar pravosuđa. Odličan promet ima FINA ja vam čestitam, evo šire se poslovnice čitamo u izvješću 143 poslovnice, 21 ispostava, 3 izdvojena šaltera, raste broj zaposlenih, posla ima jel da, 3150 ljudi je zaposleno, 360 milijuna kuna smo im isplatili plaće. 2013. godine u vrijeme najteže krize prosječna plaća 5600 kuna, 2014. 5800, 2015. 6100 kuna, sva prava idu božićnice, 2015. imamo gubitak od 84 milijuna, božićnice idu. Nema problema. Uzme im HNB 146 milijuna, uzeo im je 184 zajedno sa troškovima postupka, nema veze to FINA bez problema amortizira, neće ona biti izbačena iz svoje zgrade ko ovi bijednici koji su dužni par tisuća kuna pa im oduzimaju jedinu nekretninu. Da, gospodine Čović gorka je to ironija da vas je ovršila HNB. Kaže se on što siješ to žanješ jel da, ali vi ste preživjeli eto. Za razliku od 330 tisuća hrvatskih građana koji su u dugogodišnjim blokadama i koji ne mogu odblokirati svoj račun i čiji dug eksponencijalno raste iz godine u godinu, iz mjeseca u mjesec. Kada se pridodaju članovi obitelji tim blokiranim građanima i tvrtkama, a 30 tisuća ljudi radi, više od 30 tisuća je u blokiranim tvrtkama, obrtima i OPG-ovim radi se o milijun ljudi. To je posljedica provođenja FINA-inih ovrha uz blagoslov HDZ-a i djelomično SDP-a. To na pokazuje između ostalog da sve ove navodne reforme, evo sada imamo jasnu sliku HDZ-ovih i vladinih reformi, mi ćemo oprost duga, mi ćemo poreznu reformu provesti, mi ćemo osobni stečaj provesti. Pa kako onda stalno raste taj dug? Zašto se ne smanjuje broj tih blokiranih, ovršenih? Zašto se ne smanjuje broj ovrha nego se povećavaju? Uzmite najnoviju statistiku za 2017. godinu, o čemu vi pričate. Gdje su te reforme? Evo vam prilike sada čujemo izvješće je divno, treba ga prihvatiti, šta ćemo još sada kupiti šampanjac upravi FINA-e za teror? FINA i javni bilježnici potpuno su nepotrebni u ovršnom postupku, oni tu parazitiraju. Takve ustanove kakva je FINA nema nijedna europska država. Vi pričate o nekoj slavnoj povijesti, pa recite onda to je bivši SDK, znači divite se liku i djelu Josipa Broza Tita ili Edvarda Kardelja čija imena trgova želite pod hitno promijeniti. Jer što se dešava u provođenju tih ovrha? Nekada su ovrhe provodili sudovi i sve sudske pristojbe odlazile su u državni proračun, radilo se o milijardama kuna. Danas te iste milijarde pristojbi koje se određuju kako se to sjeti odlaze u privatne džepove, odlaze FINA-i, njihovim upravama, javnim bilježnicima, oštećuje se proračun. Onda imamo situaciju da Europa ne priznaje naša ovršna rješenja, ne priznaje ih, vjerojatno ste o tome nešto čuli, a da ljudi osim što ne mogu osigurati neku najelementarniju egzistenciju, otvoreno sumnjaju da u Hrvatskoj postoji ovršna mafija, dakle sprega institucija i privatnih osoba radi pljačke naroda. Pogledajte samo kako javni bilježnici obilaze oko javnih tvrtki ko mačak oko vruće kaše jer je njima najveći biznis koji mogu dobiti provođenje ovrha. Na koljenima kleče pred ne znam plinom, strujom i odvoženjem otpada da bi dobili taj posao. Nema tu morala ni milosti, to je biznis koji kao što vidimo iz ovoga izvješća nesmiljeno cvate u našoj domovini. Između ostaloga FINA ne samo da sudjeluje u provođenju Ovršnog zakona, blokadi hrvatskih građana, pazite mi imamo ponavljam još jednom 330 tisuća blokiranih, milijun ljudi koji su direktno pogođeni, Hrvatska je bolesna od toga, bolesna, stvarno bolesna. A što se nudi za lijek? Oprost duga za par stotina ljudi, osobni stečaj za par stotina ljudi. To su rješenja koja nudi HDZ i njihova Vlada. Uz sve to sama FINA provodi različite nelogičnosti, nezakonitosti, apsurdne radnje. Imate recimo slučajeve evo sasvim konkretno da građanin primi nepostojeću ovrhu, ako slučajno dođe lažna ovrha na njegov račun FINA mu naplaćuje troškove kao da je došla prava ovrha. Pogledajte što FINA naplaćuje i kakve naknade ona ima nad građanima koji su već u samome siromaštvu. Ona im naplaćuje 40 kuna za isprint jednoga papira, ako se radi za poslovne subjekte i 15 kuna za fizičke osobe, davanje podataka o iznosu blokade 43 kune, skidanje sredstava 175 kuna ali svaki put ispočetka. Znači zamislimo da neka osoba je dužna 500 kuna i da svaki mjesec FINA uspije naplatiti 40 kuna, ona će na svakih tih 40 kuna naplaćivati 175 i tako cijelu godinu. I na jednu kunu duga naplatit će se 5 kuna naknada ili čak 20 kuna naknada i troškova. Pa možete li vi to zamisliti, 20 kuna na jednu kunu duga? Čovjek koji ima ne znam dopunsko osiguranje ovrhu 67 kuna, a na kraju će platiti 1500 kojekakvim lihvarima i posrednicima. A istovremeno Hrvatska narodna banka koja je spremno ovršila ustanovu FINA-u prodaje dugove lešinarskim fondovima ljudi za 20% glavnice. 20% glavnice se prodaje dugovi građana, a istovremeno kad se njima naplaćuje, naplaćuje im se sto posto glavnica uvećana za 10 puta sudski troškovi, kamate i sve ostalo. Evo gospodine Čoviću iz FINA-e ako vi doista mislite da ovaj papir košta 40 kuna, a inače ima tu kod Ekonomskog fakulteta 10 lipa je isprint jednog papira. Evo dajte me molim vas zaposlite u FINA-i ja ću vam rukom prepisivat ove papire. Evo ja mislim da ću sad jedan dan prepisati jedno 20, 30 papira pa ću zaraditi 1200 kuna. Ako je to tako to printanje tako skupo. Ja ću vam za 30 kuna prepisivati evo, a vi za 40 kuna printate. Koja je svrha toga da jedna državna tvrtka kakva je FINA osniva tvrtke kćeri? Čemu služe ti FINA gotovinski krediti? Kako može znači jedna tvrtka državna osnovat podtvrtku koja posluje po tržišnim principima, u kojoj uprava ima enormne prihode. Kolike ima prihode uprava dakle tih FINA gotovinskih kredita volio bih čuti? Da li su na toj FINA gotovinskim kreditima zaštićeni osobni podaci građana? Ima li ta tvrtka privilegirani položaj na tržištu kapitala? Nadalje kako je moguće da FINA za isti dug ljudima dva puta skida novac? Kako je moguće da Agencije za naplatu potraživanja naplaćuju isti dug koji naplaćuje FINA? Kako je moguće da FINA naplaćuje isti iznos dužniku, sudužniku i jamcima? Znači ako je dužnik dužan 100 kuna FINA će njemu blokirat račun za 100 kuna, sudužniku za 100 kuna i dva jamca po 100 kuna. Znači dug za 100 kuna bit će blokada 400 kuna. Govorim o vrlo malim iznosima samo kako bi se bolje shvatila matematika. Zašto su FINA-i potrebni tjedni i mjeseci da bi ljudima skinula blokadu nakon što su oni svoje dugove platili? Znači kad treba naplatiti ovrhu onda se čovjeku bez upozorenja u roku pet minuta blokiraju svi računi u RH. Ali kad on plati dugove i treba odblokirati račun, e onda možeš čekati tri mjeseca da se ti računi odblokiraju. Kakve mjere poduzima FINA da bi se dakle ta deblokada provodila uredno? Što imamo dalje? Mi imamo slučajeve, sad evo za vas za sve građane. Vi ako imate kod sebe 10000 eura, više od 10000 eura i mislite s time nešto platiti vi ste dužni to prijaviti ne znam komu sve na. Na primjer ako idete u inozemstvo, a kad dođete u FINA-u onda možete donijeti fakturu, lažnu fakturu na 25 milijuna kuna i uzeti 25 milijuna kuna i otići i nikomu ništa. Pa zar je to zastupnice Roščić izvješće koje mi možemo prihvatiti? I znate što se onda dogodi? Onda kad vam ukradu 25 milijuna kuna sa lažnom fakturom onda se možete tužiti da vam to vrate. A znate koliko će tužba trajati? Sto godina u hrvatskom pravosuđu. Onda se možete tužiti da, ne možete dobiti svoj novac nazad. Onda … [[Govornik se ne razumije.]] I to ne jednom. To je više puta napravljena takva krađa. Pa kako je to moguće u nekakvoj državnoj ustanovi da se dakle kradu desetine milijuna kuna na šalteru sa lažnim fakturama? Ostatak ću vam reći s obzirom da mi ističe vrijeme u pojedinačnoj raspravi, ali ovdje mogu sada u svakom slučaju zaključiti da Živi zid ovo izvješće ne može i neće prihvatiti kako zbog štetne uloge FINA-e kao takve u postupku provođenja ovrha, tako i zbog nepravilnosti u izvješću za 2015. godinu. Uz to bih htio poručiti hrvatskim građanima da je Živi zid jedina stranka koja se zalaže za trenutnu obustavu provođenja ovrha i blokada, odnosno za uvođenje moratorija na njihovo provođenje tako dugo dok se ne donese novi i cjeloviti Ovršni zakon. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Bunjcu na ovoj raspravi. Imamo nekoliko replika. Poštovani kolega Ivan Pernar, izvolite.
Znate uvaženi kolega Bunjac gdje je problem broj jedan? Pa problem broj jedan je u tome što u Hrvatskoj ovog problema masovnih ovrha nije uopće bilo sve dok taj posao nije bio outsoursan sa javnim bilježnicima. Znači, sve dok su sudovi radili ovrhe stvari su bile pod kontrolom. Odjedanput događa se presedan. Radi se nešto što u ostatku EU nije moguće. Znači preskače se sudbena vlast. Odjedanput javni bilježnici počinju to raditi, odjedanput te ovrhe postaju unosan biznis, pojavljuju se razne moralne nakaze u tom poslu među njima jedan istaknuti mason Marijan Hanžeković koji zgrče milijune preko kičme sirotinje i vi naravno ovdje pokušavate, gospodi iz HDZ-a ukazati na to postoji problem. Da nije normalno da javni bilježnici provode ovrhe i da je taj sustav provođenja ovrha doveo ljude u poziciju koja nije normalna. Znači ako imate 50 tisuća blokiranih, ljudi su si sami krivi, ali ako imate 350 tisuća blokiranih, tada je očito da ovdje više nije krivnja nije na pojedincu, da je nakaradan sustav i da pod hitno naplatu dugova, odnosno prisilnu naplatu treba uzeti javnim bilježnicima i vratiti nazad u ruke sudova. Zašto HDZ-ova Vlada to ne želi napraviti, zašto SDP-ova Vlada to nije napravila, zašto MOST nije učinio ništa po tom pitanju dok je dvije godine bio na vlasti, zašto HNS o tome ne govori ni IDS ni druge stranke, ja ne znam. Ali me raduje gospodine Bunjac, da napokon u Hrvatskom saboru postoje ljudi koji predstavljaju hrvatski narod i koji će za to zalagati. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Pernaru. Odgovor kolega Bunjac.
Zahvaljujem. Kolega Pernar, znači vi ste ukazali na je dnu činjenicu koja je točna. Prije uvođenja Ovršnoga zakona, u Hrvatsko je 30 tisuća ljudi bilo pod blokadom i naplatom dugovanja da bi nakon uvođenja Ovršnog zakon, 330 tisuća građana, znači 10 puta više je u godinu dana došlo pod ovrhe i blokade plus 30 tisuća tvrtki, obrta i OPG-ova. I mi vidimo dakle da se dogodilo jedno nevjerojatno širenje toga sustava u kojemu su naplaćene, evo čuli smo iz ovog izvješća, 7 i pol milijardi kuna samo u jednoj godini, a od tih 7 i pol milijardi kuna, 5, 6 ode na neke naknade. Gdje te naknade završe? Gdje su one, na Mauricijusu, na Djevičanskim otocima? Kud ide to? Zbog čega? Tko to dozvoljava? Kako je moguće da ti, baš ti koji provode te ovrhe kupuju novine. Kupuju sve medije. Vi koje god danas novine otvorite u RH vlasnik je ovrhovoditelj. To vam je ta sprega o kojoj vi govorite. Tko im je dozvolio, dozvolio im je onaj koji ima od toga nekog političkog interesa pa će mu taj na naslovnici od novina stavljati joj kakva izvješća, super, a Živi zid lupeta dok građani iz dana u dan sve više pate. Ne znate vi gospodine Čović, kako je biti ovršen i kako je to ne imati šta sutra dati djeci za jesti. Ako ne znate, a trebali bi ste znati, ja ću vas odvesti pa da vidite malo kako je to. Pa da vidite suze tih majki i tih očeva pa ćete onda malo manje likovati nad nekakvim svojim uspješnim poslovanjem jer tako zarađeni novac je znate gospodine, krvavi novac. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodinu Bunjcu na odgovoru. Slijedeća replika poštovani kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Bunjac, vi ste u svojoj raspravi spomenuli problem ljudi koji su ovršeni u RH, ja bi vas podsjetio na jednu najavu pompoznu koja je ponudila nadu ljudima a glasila je otprilike ovako. Dolazimo na vlast sa rješenjem. Treba osloboditi tu energiju i zaposliti te ljude. HDZ 2015. godine, 330 tisuća ovršenih sa gospođom iz Rijeke koja je tu još dala vjetra u leđa HDZ-u, sa njima bila i na listi, u 8. izbornoj jedinici, znaju zastupnici koji ovdje sjede o kome se radi, a sada dvije godine poslije šta se desilo? Ima li nešto drugačije? Ima li kakvih promjena? Nažalost ljudi su i dalje u problemu i ova rečenica u biti pokazuje koliko je opasno davati nadu a ne napraviti ništa. Napravljene su minimalne promjene Ovršnog zakon sada u 7. mjesecu kojih se i Predsjednica RH, Kolinda Grabar Kitarović odrekla i rekla da to ne valjda ništa, da treba sveobuhvatna promjena Ovršnog zakona. Znači, i ona koja je podržavala takvu politiku se toga odrekla. 330 tisuća ljudi je i dalje u problemu, kao što ste i sami rekli, od 40 milijardi kuna duga u RH, 8 milijardi kuna je stvarni dug, 32 milijarde su troškovi kamata, odvjetnički, provedbe, ovrha itd., znači o tom problemu nažalost se premalo govori i premalo se toga u Hrvatskoj mijenja a još jednom ću reći, ne dao bog više nikome u budućnosti da ovako kao HDZ daje lažnu nadu ljudima. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Marasu na replici. Odgovor kolega Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče Maras, ja sam već više puta tijekom ovoga saziva Sabora upozoravao na nedosljednosti u provođenju Programa Vjerodostojno, što sve tamo piše, pa to da vam pamet stane. Između ostaloga piše da će HDZ zabraniti deložacije, da više neće ljude bacati na ulicu, a mi svaki dan iz Živoga zida, ali doslovce svaki dan, prisustvujemo bacanju ljudi na ulicu sa jednom torbom, oni ne mogu dobiti, to vam je kao ono u dobra Drugog svjetskog rata, imaš 30 minuta da spremiš najnužnije, da iziđeš na cestu pred kuću. To tamo piše, da. To će oni učiniti. A mi koji pokušavamo ukazati na taj problem, onda nam sudovi uz podršku ministra Bošnjakovića za jednu deložaciju članovima Živoga zida, pošalju ovrhu na 2,2 milijuna kuna. Umjesto da spriječe teror, oni još pojačavaju jer misle da će oni s time riješiti probleme. Nasiljem. Da će s time prestati siromaštvo u Hrvatskoj. U pravu ste što ste spomenuli Ovršni zakon, ja ga nisam stigao spomenuti. Evo uveden je taj Ovršni zakon, koliko ljudi je deblokirano, koliko je ovrha manje, koliko je deložacija manja. Stoga ništa nema. Ali ja sam siguran da ćemo u izvješćima FINA-e za 2016. ponovno vidjeti da su plaće rasle, da su sva prava išla, da su se poslovnice otvarale, da su se uprave častile bonusima. Tko to omogućava i zašto i do kada? Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Bunjcu na odgovoru. Imamo još jednu repliku, poštovani kolega Marko Vučetić. Izvolite.
Kolega Bunjac, replicirati ću vam ne u onom dijelu koji se odnosi na izvješće FINA-e, nego u onom dijelu u kojem ste vi govorili o izvješću o FINA-i. Spomenuli ste i zanima me kad ste govorili o političkom kontekstu, znamo da politika uređuje na unutar svjetskoj ili unutar državnoj razini javne poslove. I to vodeći računa o onome što se odvija na individualnoj, institucionalnoj i na organizacijskoj razini. Vi ste FINA-u doveli na razinu jedne organizirane, antidemokratske ustrojene entiteta, koji proizvodi individualne tragedije stanovništva. I ta individualna tragedija, sve više u vašem izlaganja poprima i historijsko lice nepravde. Zanima me možete li pojasniti zbog čega ste i kako ste povezali FINA-u sa institucijom koja izravno vrši udar na demokraciju, time što, rekli čak ¼ stanovnika Hrvatske marginalizira i samim time isključuje iz svih demokratskih političkih javnih poslova. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolegi Vučetiću na replici. Odgovor kolega Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa uvaženi kolega Vučetić. Pa poslužio sam se službenim statistikama. Znači ako imate 330000 blokiranih i pretpostavka da su to odrasli ljudi, koji imaju obitelj. Ako imate 30 tisuća poslovnih subjekata, ako dakle više od 30000 ljudi radi u blokiranim tvrtkama, znači ne mogu ostvarivati svoja prava na vrijeme, dolazite do te brojke milijun ljudi. Inače te izračune su radili i stručni eksperti, mislim da su više puta poslali na razne adrese između ostaloga i predsjednici Republike. Htio bih ovdje sad spomenuti, da kad apostrofiram FINA-u da u Sloveniji, Austriji ne postoji ovrha putem posrednika. Postoji ovrha elektronskim putem, postoji naplata dugova putem suda, a posrednici ne postoje. Čak sam nedavno razgovarao s jednim čovjekom koji je bankar u Srbiji i kad sam ga pitao kako se provode ovrhe i blokade u Srbiji, on mi 15 minuta nije znao objasniti, jer uopće nije shvaćao što ga ja to pitam. On nije shvaćao što ga ja pitam. Pa toga tamo nema. Toga samo kod nas ima takav slučaj. Koliko su građani dužni, dakle, to su abnormalne cifre, to je više desetina milijardi kuna, se želi naplatiti od ljudi, koja ne znam, nemaju 50 kuna za otić kupiti voće i povrće. Ili za ne znam, platiti dopunsko osiguranje. Vrijeme je da se s tim prekine. Ja nema ništa protiv djelatnika FINA-e i mislim da ti djelatnici FINA-e na šalterima i općenito rade svoj posao, ali očito postoji jedna interesna grupacija, koja radi protiv građana. I vrlo dobro znam, između ostaloga, da je samim djelatnicima FINA-e je muka od toga što moraju raditi. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Bunjcu na odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika promijenimo Hrvatsku, poštovani kolega Ivan Lovrinović. Nema ga. U ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, kolege iz FINA-e. Evo kada pričamo o izvješću FINA-e, bitno je spomenuti to da iako se radi o izvješću za 2015. godinu, neki pokazatelji su unutra vidljivi i ono što je bitno vidi se i struktura kako organizacija, odnosno, kako tvrtka radi koliko zaposlenika prema kome je orijentirana i na koji način funkcionira. I na temelju toga se može već doći do određenih zaključaka, kako će to u budućnosti funkcionirati, odnosno, što bi trebala FINA-a predstavljati u budućnosti, nakon što je prošlo od '90. do sada, put od jednog monopolista, koji je bavio se plaćanjima, odnosno, to se prije zvalo SDK, služba društvenog knjigovodstva, do danas, kada to praktično rade svi na tržištu, kada je tržišno dosta liberalizirano. Ali, FINA ipak drži određene stvari i dalje samo za sebe. Ono što prvo želim reći je da je vrlo visoki udio u prihodima FINA vezan uz državu. Da li primjerice, kroz obračun plaća, odnosno, direktnih poslova koje se obavljaju za državu, da li primjerice ovih poslova koje obavljaju sukladno određenim zakonima i pravilima i propisima o kojima je nešto govorio maloprije i kolega Bunjac i to su zbilja veliki prihodi, koji danas, sutra možda neće biti ovdje prisutni, ili primjerice predstečajne nagodbe koje su u svojoj punoj funkciji bile '13., odnosno '14., '15.. '16. možda ali to će vjerojatno što se tiče prihoda i posla polako otpadati. I FINA bi tu trebala početi razmišljati o tome gdje da se nalazi i u kojim područjima može ostvarivati određene prihode i vršiti koje usluge, a koje sad ne radi. I kada vidimo prihode koje su vezane za državu skoro pa 50% i nešto više od toga, financijska elektronička usluga, dosta se toga odnosi, kao što je rekao kolega Bunjac i na preko milijun ovrha koje se naprave tijekom jedne godine. I kada vidimo ove informatičko-komunikacijske usluge u koje FINA je možda ušla, ali stidljivo i iznose vrlo mali iznos ili ostale prihode koji iznose nešto više govori da je FINA još uvijek, ne još uvijek nego je pretežito oslonjena na državu. I sa te strane da nema tog nekog tržišta teško bi FINA u ovom obliku opstala i tu treba sigurno vidjeti to kao neki izazov za naredno razdoblje jer moguće je da u tom opsegu to u narednim godinama neće ostati. Primjerice postavlja se pitanje vođenja, znači COP-ovog ugovora kojeg ima sa državom koje je bila inicijalna ideja da se sve stavi na jedno mjesto i da se sa jednog mjesta kontrolira kako se i kolike se plaće isplaćuju, da se to dovede na jednu transparentniju razinu uz određene racionalizacije. To će dati nekog ja bih rekao rezultata i već je dalo određenog rezultata jer se to vidi i po načinu sa kojim se sa plaćama upravlja u javnom sektoru. Ali sigurno da će to dovesti kad-tad do pitanja i isplativosti i cijene i da li se to može jeftinije raditi i kako i na koji način se to može raditi u budućnosti, tako da je taj prihod koji sada iznosi nekoliko stotina milijuna kuna u načelu ne mora takav ostati u budućnosti. Ista stvar je i sa ovrhama ukoliko se to pojednostavi, ukoliko se više zaštite građani. Sigurno da neće ni biti ovaj broj ovrha koji u ovom trenutku imamo na djelu šta je ja bih rekao nedopustivo da se za male iznose rade toliki troškovi. Ali o tome pričamo non stop. Znači tu treba konkretno nešto napraviti, jer dovesti do toga da u nevolji ljudi koji iznosi evo 8 do 9 milijardi kuna, znači onog što građani nisu mogli platiti da se još nakaleme ovdje 32 milijarde kuna kamata, troškova i drugih stvari to jednostavno društvo ne smije tolerirati i to se mora u budućnosti mijenjati, a naravno to onda nužno i znači određene izmjene i vezane uz poslovanje FINA-e. Ono što je zanimljivo je da je ovaj podatak koji je ovdje i predsjednik uprave rekao, da je HNB ovršio ili proveo naplatu prisilnu naplatu FINA-e za 140 milijuna kuna po sudskom sporu iz '87. godine i onda si čovjek postavlja pitanje kako je uopće došlo do toga, zašto se to već ranije nije riješilo. Država je vlasnik jednog, država je vlasnik drugog i na kraju od 40 milijuna kuna duga je ispalo preko 100 milijuna ili 100 milijuna kuna kamata na kraju čega će to sada opet FINA platiti. Tu pokazuje se još jedna pozicija HNB-a kao države u državi koja de facto egzistira i nitko joj ništa ne može osim svakih 6 godina kada mijenjamo, odnosno biramo ili potvrđujemo guvernera u ovom Saboru. Tako da iz ovog izvješća iako ono je ja bih rekao dosta ne opširno, nego načelno tu se teško bez određenih analiza može ustanoviti što će se dešavati sa FINA-om u budućnosti i izvući neke zaključke. Ipak ima dosta stvari o kojima se vrijedi zamisliti i razmisliti i na kraju krajeva donesti određene i zaključke, ali i pitanja evo koja konkretno ovdje možemo postaviti upravi odnosno direktoru u kojem smjeru FINA ide, odnosno šta oni kao uprava vide za buduće razdoblje s obzirom na ove izazove koje sam spomenuo. A rekao sam, sigurno neće ostati niti ovakva količina, odnosno vrlo vjerojatno prihoda od države a vrlo vjerojatno i od građana i oni jednostavno moraju naći narednih godina prostor, odnosno transformirati se, reformirati, tražiti nove prostore. Jer 3150 radnika sad vjerojatno je to tu na toj istoj razini i danas. Nije lako niti imati na okupu ako posao, ako se posao mijenja, odnosno ako posao nije nekakav kao što je bio u proteklom razdoblju. Znači mene bi zanimalo, odnosno Klub zastupnika SDP-a možda u završnom govoru da direktor FINA-e kaže u kom smislu razvijaju FINA-u i koje usluge posebno interesantnima vide u budućnosti s obzirom na ove izazove koji se pred njih postavljaju. I još jednom ćemo ovdje reći u FINA-i se vide i problemi našeg društva. Kao što je rekao kolega Bunjac problem blokiranih. I još jednom ću to ovdje reći pred svima vama bilo bi dobro da se više nikad ne ponovi onako olako nuđenje rješenja samo da bi se skupio glas više i da se izmanipulira kao što je HDZ to napravio sa Udrugom blokiranih. Ta udruga uvuče u vrzino kolo, a na kraju dvije godine nakon toga se ništa ne riješi. Tu gospođu više nitko ni ne spominje, nema je nigdje, a ljudi su i dalje u problemu a nudilo se rješenje preko noći. Tadašnji predsjednik HDZ-a i kandidat za premijera Karamarko je prizivao da se oslobodi energija. Na žalost energija se nije oslobodila, i ako se oslobodila oslobađa se ne u Hrvatskoj nego u Irskoj, u Njemačkoj i u drugim zemljama gdje su ljudi pobjegli kako bi našli bolju budućnost koju očito da HDZ i ova vlada ne mogu osigurati. I sa te strane malo više odgovornosti u najavama u željama, u prijedlozima i malo više realiteta ne bi manjkalo i to je moj prijedlog za buduće aktivnosti vezano uz pogotovo ljude koji su u ovakvim problemima, koji su u svakodnevnoj stisci za život, odnosno da ne znaju šta će biti sa njima sutra. Sa njima treba posebno, ja bi rekao, osjetljivo i oprezno razgovarati i govoriti jer davati olako obećanja koja se onda ne ispune, nema nikakvog smisla, onda ljudi gube i povjerenje u državu, gube povjerenje u institucije države, jer kada, takvi ljudi ne razumiju, da nekada su ljudi, evo, pogotovo kažem u toj kampanji HDZ je dosta olako obećavao, da su skloni tako obećati, a u biti da nemaju nikakvo rješenje, ali, to ljudima mora biti kako bi rekao, pogotovo onima koji su u ovako teškoj situaciji, njima se ne smije pristupati na taj način. Evo, to je topla preporuka, kolegama iz HDZ-a da to više ne rade, jer milijun naših sugrađana koji imaju nekoga tko je ovršen u njihovoj obitelji, jednostavno, to ne zaslužuju, pa iako je cijena da dobijete koji glas više na izborima, to se ne radi. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem kolegi Marasu na ovoj raspravi. Imamo nekoliko replika. Poštovani kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Uvaženi kolega Maras, uz dužno poštovanje prema vama, kojeg osobu koju iskreno cijenim, ne mogu jednostavno prijeći preko činjenice, da je 2011. HDZ s Jadrankom Kosor izmijenio Ovršni zakon. I da je tim izmjenama Ovršnog zakona došlo do eksplozije ovrha. Nažalost, SDP 4 godine na vlasti, 4 godine nije prstom mrdnuo da se to zaustavi. Znači i dalje se nastavljao model u kojem se za male dugove naplaćuju golemi iznosi. I dalje je u doba SDP-a javni bilježnici su bili ti koji su provodili ovrhe umjesto sudova, itd., itd. I za zapitati je, zapitajte se gospodine Maras, je li možda upravo zbog te asocijalne politike, koja je okrenula leđa siromašnima, SDP je u biti izgubio izbore. I vi morate, odnosno, trebali bi biti stranka koja štiti siromašne. Nažalost, kako ste vi zaštitili blokirane? Ovrhe su išle i dalje, sve brže i brže, blokiranih je bilo sve više i više, njihov dug je bio sve veći i veći itd. I nažalost, sramota je, ja bi volio da Živi zid nije jedina stranka koja o tome govori. Koja poziva da se to pitanje riješi. Ali, nažalost ispada da dok Živi zid neće imati većinu u ovom Saboru, da taj problem neće biti riješen i da će ljudi i dalje iz dana u dan biti masakrirani ovrhama. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Pernaru na replici. Odgovor kolega Maras. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Pernar, vi ste rekli, kada je taj zakon stupio na snagu i kada je problem eskalirao. Znači u krizi 2011. Jadranka Kosor, HDZ. Dijagnoza dobra. Ali, netočno je u ovom dijelu da nismo ništa napravili. Možda nismo dovoljno napravili, ali nešto smo napravili i ja se sjećam nekoliko izmjena koje su išle za smanjenjem naknada, ali one su mogle biti još i izraženije i čovjek kada gleda unazad, da vjerojatno, ne vjerojatno, nego sigurno smo trebali biti po tom pitanju i agilniji i tražiti bolja rješenja nego koja su bila na snazi. Nažalost, vratiti se u prošlost ne možemo. Ali ne možemo ni prihvatili sadašnju situaciju, po kojoj evo 2 godine, od kada više nemamo priliku to mijenjati se, ništa također ne mijenja. Odnosno, kozmetičke stvari i predsjednica Republike, ja se sa gospođom predsjednicom oko gotovo ničega ne slažem. Ali se slažem oko ovoga da Ovršni zakon nije dobar i ona upozorava svoje kolege iz HDZ da to trebaju mijenjati i da se to mijenja. Nažalost, njena upozorenja, nemaju neku operativnu važnost, nego očito idu samo na ovu dnevnu pojavnu varijantu, da ljudi čuju da ona nešto govori, ali nažalost, ne uspijeva to iskomunicirali sa HDZ-om. Tako da ja mogu prihvatiti da neka rješenja koja smo nudili su mogla biti i bolja, ali ne mogu prihvatiti da nismo ništa napravili jer jesmo. Znači razlika u odnosu na ono što smo imali 2011. godine i ono što smo mi mijenjali je nebo i zemlja ali nije dovoljno. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Marasu na odgovor. Imamo još jednu repliku. Poštovana kolegica Grozdana Perić. Izvolite.
Poštovani kolega Maras, da strašno je i vi ste spominjali i kolega Bunjac, koliko je blokiranih, nažalost to je preveliko 330000, međutim moramo tu reći, da je do 10000 blokirano preko 120000 građana. Ako pogledate da je u toj ukupnoj masi, imate 30000 pravnih osoba, a od njih imate 60% pravnih osoba koji nemaj niti jednog zaposlenog, znači, skoro 20000 onda je to problem, da su ti i takve pravne osobe dužne preko 360 dana, preko godine dana i da one nemaju niti jednog zaposlenog, a sigurno su te i takve pravne osobe proizvele da su ostale dužne, npr. fizičkim obrtnicima, koji imaju skor 10000 i koji, čiji radnici vjerojatno su ti u toj masi blokirani. Što hoću reći? Strašno je to, strašne su brojke, ulazili smo u strukturu dugova, veći dio čine kamate, ali isto tako trebamo reći, da nije samo novi Ovršni zakon taj tada doveo do ove situacije, nego je FINA objedinila sve ovrhe koje su bile u ladicama i banaka i onda je taj iznos i taj broj toliko velik. On je bio i prije veliki, ali je ovdje sada objedinjen podatak koji sigurno treba rješavati i koji nije zanemariv.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Perić. Odgovor kolega Maras. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolegice Perić, iz vaše replike se dalo naslutiti da vi u biti govorite da taj problem nije takav kao što se čini ako sam ja dobro shvatio. Ja iskreno nisam tog dojma. Ja mislim da je problem čak i dramatičniji nego što se čini zbog toga što vi ne možete tehnički uopće niti vidjeti niti shvatiti šta tih 300 tisuća ljudi proživljava i njihovih obitelji. Zamislite tu količinu ja bi rekao, teške situacije jada koje ti ljudi prolaze. Znali, probajte samo to zamisliti. Onda ovakve kombinacije da li su ove firme već zaposlenih, … [[Govornik se ne razumije.]] su irelevantne. 300 tisuća plus obitelji, milijun. Pa probajte ih zbrojiti do 300 tisuća, koliko će vam trebati, koliko će vam trebati? Svaki sat znači, 3 600, znači morate zbrajati gospođo Perić, 30 sati. 1, 2, 3, 4, 5, 30 sati tako za redom govoriti, da bi ste došli do 300 tisuća. I kad vidite koliko je teško izbrojati 300 tisuća onda tek možete shvatiti koliki je to problem i koliko imamo u biti obavezu moralnu svi ovdje skupa napraviti sve da te ljude izvučemo iz tih problema. Nemojte ovako, ovako izgleda kao da okušavati reći nije to tako, bolje je. Nije bolje, samo treba krenuti sada i 30 sati brojati. I zbrojit ćete do 300 tisuća. 30 sati, za svakog po jednom, jedna sekunda. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Marasu na ovom odgovoru. Prelazimo na slijedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika HSS-a poštovani kolega Krešo Beljak. Nema ga, hvala. U ime Kluba zastupnika HNS-a poštovana kolegica Božica Makar. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovani gospodine Čoviću sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Evo ja ću vratiti na temu, a to je Godišnje izvješće FINA-e za 2015. godinu. Mi smo nešto govorili o izvješću, ali većinu stvari smo govorili o onome što oni zapravo rade kako bi proveli zakone koje je donio ovaj Sabor i koji su zapravo poslovi naloženi njima da ih odrađuju. Dakle, ako mi želimo raspravljati o Ovršnom zakonu, odnosno o poslovima ovrhe koji oni obavljaju, mi moramo tu raspraviti, ali pod drugom temom a ne pod temom Financijsko izvješće za 2015. godinu koje je za FINA-u stvarno bila specifična. Već smo čuli po čemu je bila specifična, bila je specifična upravo po toj ovrsi od HNB-a od 148 milijuna kuna, dakle od 51 milijun glavnice koje je zbog proteka vremena od '95. i '96. kad su zapravo nastali ti poslovni odnosi odnosno sporovi, zbog kamata došla do tog iznosa. Pa je tako ispalo da su ukupni prihodi bili 769 milijuna kuna odnosno rashodi 870 ili je to bilo cca 100 milijuna gubitka, neto gubitak iznosi 2 milijuna kuna. Mi smo zapravo dobili dosta podataka kroz to izvješće koje su bila i svaku godinu nam prezentirana, međutim ovo je bil specifična situacija i zbog nje je došlo do toga. Čuli smo da je to pokriveno iz pričuve i da FINA i dalje posluje normalno, nazovimo to tako. Međutim, ono što je već i bilo rasprave da FINA više nije monopolista kao što je bilo SDK i da ostvaruje svoje prihode iz više segmenata. Nažalost, još uvijek je to 50% poslova vezano uz državu. Bilo bi daleko bolje da je to vezano uz poduzetništvo, građane i u tom djelu da onda imamo neku viziju daljnjeg razvita, daljnjeg poslovanja FINA-e. Dobar je podatak da je povećanje u tom segmentu za 4 milijuna i 600 tisuća bilo veće nego je to bilo u 2014. godini. Međutim, treba stvarno početi voditi brigu ne samo o racionalizaciji troškova nego i o tome na koji način ostvarivati još dodatne prihode. Sigurno da mogućnosti za smanjenje troškova postoji u FINA-i kao i u svakom drugom poslovnom subjektu. Čuli smo da su tu i ti prostori. Sigurno postoji i drugi načini i tom smjeru bi trebalo jednostavno napraviti tu viziju razvoja FINA-e. A ono što stoji u izvješću, to su činjenicu. I navedeni su podaci da je završen projekt pred stečajnih nagodbi, sve je to napravljeno koliko je ovrha vršeno, međutim, te ovrhe koje je vodila FINA, tih 300 tisuća građana koje imamo ovršenih, HNS sigurno nije sretan zbog toga. Ja ne vjerujem da ima bilo koga sretnoga što imamo 300 tisuća ovršenih građana. Ali da li je to kriva FINA? FINA provodi ono za što je ovlaštena. I kad govorimo o naknadama, mislim da su iznošeni netočni iznosi jer sam i sama pogledala neke i da su oni bili smanjivani čak ni na početku nisu bili toliko visoki koliko su iznošeni. Ovo Izvješće za 2015. godinu HNS će podržati jer vjerujem da sa 3150 radnika sa mrežom poslovnica i sa jednom dobrom vizijom razvoja FINA ima mogućnost, ali da se treba puno toga promijeniti još treba se. Hvala.
Zahvaljujem kolegici Makar. Imamo nekoliko replika. Prva replika je poštovani kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepa. 10 minuta ili? Ne, ne. Ovo je krivo nešto bilo. Hvala kolegice Makar. Vi ste rekli u svojoj raspravi da jasno je da FINA ne može biti odgovorna za ovrhe, ali činjenica je da i u tim ovrhama djelomično sudjeluje, odnosno trošak i prihode koje ostvaruje FINA se manifestiraju i kroz troškove ovrha naših sugrađana i sa te strane je nešto i kolega Bunjac o tome govorio. I tu također treba biti osjetljiv i vidjeti da li se ti troškovi mogu smanjiti, odnosno nemoguće je na ovih milijun ljudi, pa da je trošak 100 kuna to je sto milijuna. Znači sa te strane nije to zanemariv novac i tu treba uvijek razgovarati i o toj količini ovrha. I ja mislim da to treba isticati i da to tu treba vidjeti da li FINA može napraviti određene uštede, odnosno određeno smanjenje, racionalizaciju troška prilikom provođenja ovrha. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Marasu. Odgovor kolegica Makar, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Maras. Pa mislim da je i vaša replika bila upravo na tragu onoga o čemu sam raspravljala i zato vam hvala. Govorila sam da nitko nije zadovoljan ni brojem blokiranih i da sigurno svi suosjećamo. Međutim, govorila sam i o racionalizaciji troškova, a upravo kroz taj dio smatram iako je smanjene su naknade da sigurno ti iznosi mogu biti još niži. Hvala.
Zahvaljujem kolegici Makar na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa uvažena zastupnice Makar. Eto vi ste bili te sreće da niste na vlastitoj koži osjetili posljedice Ovršnoga zakona pa ste iznose naknada provjeravali, dakle u samoj FINA-i. Tu ste me odmah podsjetili u stvari na činjenicu da ove naknade koje sam ja naveo tijekom svoje rasprave su 2015. godine u stvari bile još više. Ove naknade koje sam ja sad naveo su danas manje nego što su bile 2015. godine. Recimo 2015. godine je jedan isprint papira koštao 37 kuna za razliku od danas kad je samo navodno 15 kuna. Ti podaci su provjerljivi mislim da čak i negdje na FINA-i postoje doduše malo skriveni, ali postoje te naknade za troškove ovrhe a postoji naravno i računovodstvo. Imamo mi recimo računovodstvo recimo u Saboru, pa ako želite možemo njih pitati sutra kad dođu da li su se te naknade doista naplaćivale ili nisu. Ponavljam još jednom 175 kuna za svaku radnju, desetine kuna za jedan isprintani papir. Na žalost ljudi imaju po 16, 17, preko 20 stranica svoje dokumentacije koju trebaju isprintati. Pa sad si vi zamislite kad netko mora dati 300 ili 400 kuna za dvadesetak papira, a već je u situaciji da nema ne znam 20 kuna za kupiti kruh i mlijeko. Pa nije li to apsurdno? Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Bunjcu na replici. Odgovor kolegica Makar, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Bunjac, evo nisam na sreću osjetila na vlastitoj koži ali nisam podatke skupljala ni u FINA-i. S njima sam se susrela kod obračuna plaća u privatnoj firmi u kojoj sam radila i gdje sam točno s ljudima komunicirala i zapravo vidjela iznose o kojima se radi. Da su oni i meni osobno bili previsoki točno je, ali ne radi se o iznosima koje vi spominjete ni o 2015. jer sam u to vrijeme radila. Možda ti ljudi nisu tražili ispise pa nisu imali takve naknade, ali znam točno koliko je bio koji iznos i bio je manji. Da su sad još manji točno je, ali da mogu biti i moraju biti još manji i to je točno. Hvala.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Makar na odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu. Poštovani kolega Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Evo čujemo da je ova rasprava bila dakle zanimljiva i iscrpna. Žao mi je što su kolege iz HDZ-a se prvo prijavili za replike pa onda odustali. To je taktika njihovog premijera Plenkovića kad Bunjac govori bježi iz sabornice, ali dobro. Bilo je još kolega sa kojima se dalo diskutirati pa smo velim dosta toga i rekli. Htio bih se osvrnuti samo na još par detalja, a to je da u stvari kao što sam spomenuo govorio je zastupnik Maras što građani proživljavaju. Dakle uz FINA-u postoji još cijeli niz, dakle pravnih subjekata koji progone građane. Znači FINA vas progoni, šalje vam te svakodnevne nekakve ispise sa ovim naknadama, sa onim naknadama. Onda vam je tu Agencija za naplatu potraživanja koja vas terorizira od jutra do navečer. Pazite Agencija za naplatu potraživanja prati vaše navike. Jel' vi to možete zamisliti? Ona prati moje navike. Ona zna kad ja ručam, kad ja večeram i kad me mogu maltretirati telefonskim pozivima. Oni znaju da je najbolje u pol sedam ujutro ili u osam navečer zvati ljude. I to je neizdržljivo. Ljudi ne mogu od toga spavati, garantiram vam. Evo ponekad znam ujutro kad se probudim, pogledati, ne znam šta ima na društvenim mrežama, pa vidim ljude koji nisu cijelu noć spavali od tih ovrha i tih agencija za naplatu potraživanja i tih svih financijskih briga koje ima. To bi trebali biti dakle prioriteti koje bi treba ova država riješiti. A vidimo da već 7 godina traje to ovršno ludilo i da nema nikakvih namjera da se ono zaustavi. Evo ponovno podsjećam na taj Program Vjerodostojno. HDZ će zaustaviti na jednoj nekretnini, pa dajte molim vas zaustavite. Evo, poštujte svoj vlastiti program. Zar je to tako teško svoju riječ? A nekad smo govorili časna riječ, pa postoji li još ikakva čast u davanju usmenog obećanja? Očito kod nas ne postoji čak ni onda kad se pismeno nešto obrazloži ili obeća. Također bih ovdje htio napomenuti da FINA provodi nadzor tih fiskalnih blagajni i da su se ljudi često žalili na iznenadne promjene načina rada u tzv. fiskalizaciji da im je FINA bez najave tražila neke nove uvjete, recimo nove certifikate, da su ljudi morali nabavljati ovakve Windowse, onakve, veća računala, jača, da se to sve updejta, da se to sve ponovno pokrene. To je isto jedan način, jedan oblik, kako se zove terora di građani koji išta preživljavaju, ja ne znam, kumice na placu, moraju sada odjednom pratiti stranice FINA-e kad će se pojaviti nekakva nova uputa koja što je najgore od svega, obično košta barem tisuću kuna, ponekad do 10 tisuća kuna, pa ajde ako se već to mora raditi, dajte to radite na neki obzirniji način, dajte ljudima vremena da se pripreme i onda kad se jednom nešto uvede, nemojte to mijenjati svaki čas a posebno ne bez najave. Ponavljam još jednom za kraj, Živi zid nema ništa protiv djelatnika FINA-e, oni svoj posao rade jako dobro, kriv je taj sustav koji je dakle, ljude prisilio da obavljaju taj posao. Krive su te uprave koje u tome vide priliku da se obogate na pojedinačnoj razini. Oni koji s njima surađuju ali iznad svega, država koja je vlasnik FINA-e i koja je dakle, omogućila provođenje ovrha i blokada na ovakav način i tu bi ustvari se cijela ta problematika treba razriješiti cjelovito, dakle kroz opsežno zakonodavstvo i da se doista ta razina ovršnih i blokiranih barem vrati na onu razinu koja je bila 2011., a ustvari da se postigne jedan humani način naplate, humani način plaćanja različitih davanja po uzoru na europske zemlje i zbog toga da ovo društvo ozdravi kao cjelina a i zbog toga da se gospodarstvo oporavi jer vidimo da smo bili u velikoj recesiji a sasvim sigurno ovakav način poslovanja bio jedan od uzroka koji su te sve posljedice višekratno pojačavali. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Bunjcu na ovoj raspravi. Imamo jednu repliku, poštovani kolega Gordan Maras.
Hvala lijepa. Kolega Bunjac, vi ste zavapili ovdje da HDZ ispuni vjerodostojno svoja obećanja, pa pritom ste spomenuli da zaštiti građane od ovrhe na jednoj nekretnini kao što su u predizbornoj kampanji najavljivali, naravno da se to neće desiti. Valjda niste toliko naivni, nažalost. Isto kao što se nije desilo ni zaustavljanje iseljavanje mladih kao što su rekli također da će to napraviti, isto kao što nismo kupili INA-u, od prije godine dana na press konferenciji božićnoj premijera i u velikoj najavi niš' se nije desilo, a i ne bu se desilo, tako da ima tih stvari jako puno i moje u biti pitanje da li ste vi naivni ili ironični bili? Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Marasu na replici. Odgovor kolega Bunjac. Izvolite.
Da, zastupniče Maras, nekada su vašega bivšega predsjednika Ivicu Račana ismijavali da vodi politiku odlučnoga … [[Govornik se ne razumije.]] a čini se da se sada takva ista izjava može primijeniti i na sadašnjega premijera. Jer on svaki puta kada treba provesti neku stvarnu reformu, on odustane. Pobjegne. Ne može se suočiti sa problemom. Evo imali smo Obiteljski zakon, dva sata na internetu napisala su dva portala kritiku odmah smo Obiteljski zakon povukli. Imali smo rodnu ideologiju, dvije udruge su dale kritičko mišljenje, odmah se to odgađa. Nema više sjednica predsjedništva HDZ-a, gotovo, ne treba nam to, imamo vremena. Porez na nekretnine, joj ovi su nas iskritizirali na društvenoj mreži, nit to nećemo uvesti, to mi ni nismo tako mislili. Najava kupnje HEP-a, ma 'ko se još toga sjeća, to je bilo za lanjski snijeg. I tako mi ustvari vidimo da svaki put kad se dođe do nekog kritičnog trenutka, a taj kritični trenutak između ostalog i prestanak ovrhe nad jednom nekretninom, to piše u Programu Vjerodostojno. Zanimljivo, Živi zid i HDZ imaju isti program. Zamislite, pa zabrana ovrhe nad jedinom nekretninom, što ste od nas prepisali. I sad to nećete provesti. Pa ja stvarno to ne razumijem. Dajte molim vas, ovoga, ajde kad smo već složni barem na papiru, idemo to i na dijelu provedemo i svi ćemo biti sretni, možemo nakon toga stvarno na jednu prijateljsku kavu i reći da u Hrvatskoj počinje jedna nova era. Hvala lijepa.
Kolega Bunjac, zahvaljujem na odgovoru. S obzirom da smo tolerantni u ovom Visokom domu, vi ste tu isprezentirali nama program HDZ-a iako to danas nije tema ove sjednice. Evo hvala vam lijepa na ovom podsjetniku. Prelazimo dalje, sljedeća rasprave, poštovani kolega Ivan Pernar. Izvolite. I molim vas da se držite teme.
Uvaženi predsjedavajući. Pa reći ću ovako, u logoru Auschwitz prvi zapovjednik logora, bio je jedan čovjek koji je bio ubojica masovni, ali je imao i stila za crni humor i jedan logoraš ga je opisao u svojoj knjizi 3 godine u Auschwitzu kao najhumanijeg od svih masovnih ubojica. A zašto? Zato jer nije bio fanatik za ubijanjem. Jednostavno on kad bi upucao ljude ili kada bi ih slao u smrt, on bi govorio zapovijed je zapovijed. Međutim, njegovi nadređeni nisu bili zadovoljni brzinom ubijanja ljudi i proglasili su ga nesposobnim i smijenili ga. I tada je na njegovo mjesto došao čovjek koji je proces ubijanja, radikalno ubrzao usudio bi se reći i udvostručio. I sad što se događa? Ovrha je po svojoj prirodi egzekucija. I vašem hvaljenjem FINA-e sa svojim rezultatima, a rezultati su 7,5 milijardi kuna naplate u godini dana, milijun provedenih ovrha. Vaše hvalisanje podsjeća me na hvalisanje ljudi koji su upravljali Auschwitzom koji su se hvalili koliko kojom brzinom zapravo tamo ljude pretvaraju u prah. Na isti način FINA ovrhama zapravo melje ljude, uništava njihove živote, mnoge dovodi do ruba i preko ruba suicida i na kraju krajeva, mnogi su upravo pod teretom silnih ovrha i napustila našu zemlju. Ono čime bi se druge zemlje sramile, time se mi ponosimo. Ponosimo se time da umirovljenici imaju najniže standarde u EU, da imamo najviše iseljavanja mladih, da imamo najveći rast duga, da imamo rast broja blokiranih građana, da imamo, rast njihovih dugovanja itd. I onda u tu statistiku dolazi i FINA i kaže evo vidite koliko smo uspješni proveli smo milijun ovrha. Drage dame i gospodo, vaš uspjeh, odnosno, ono što vi smatrate uspjehom, je zapravo neuspjeh. Sama činjenica da se potraživanja ne mogu naplatiti prirodnim putem, znači, bez upotrebe prisilne naplate vam pokazuje na duboku deformaciju financijskog sustava, ukazuju vam na to da se potraživanja ne mogu podmiriti, odnosno, nemaju od kuda podmiriti. A dokaz za to je sljedeće, usprkos enormnoj naplati, što se događa? Ukupan dug raste. Znači nije da vi možete ovdje nama doći reći evo gospodo, dug je tima 14 milijardi, mi smo ove godine naplatili 7,5 iduće godine ćemo još 7,5 i dugova više neće biti. Ne, radi se o tome dame i gospodo, da dugovi rastu sve brže i brže i da jednostavno te silne ovrhe nas ne vode nikamo. A što je još strašnije od svega, najstrašnije od svega je što FINA svaku ovrhu naplaćuje, svaku stranicu naplaćuje ispisa 40kn. Pa tko tu koda rade budalom. Pa na županijskom sudu kada se printaju stranice, ako ste optuženik u nekom kaznenom postupku 2 kn je po stranici, ako se ne varam. A ovdje tu kod vas je 40 kuna. Što to vrijedi tih 40kn? Ali, da sumiram još jednu misao, ovakvom politikom, FINA zapravo guši građane, a sama država, je nametanjem tolikih nameta oko ovrha, stvorila situaciju, da golema većina, odnosno, da je značajan dio sredstava kojeg vi zapravo dovršavate ne ide ovrhovoditeljima, to je drugi dio apsurde paradoksa. Znači novac koji je građanima oduzet ovrhama putem FINA-e ne ide većim djelu ovrhovoditeljima, nego kome ide? Ide ovršnoj mafiji, ide ljudima koji su privatizirali proces ovrha, poput masona Marijana Hanžekovića i pretvorili ga u svoj privatni profitni centar. Znači Hrvatski građani su privatni profitni centar, ovršenici, sirotinja, za masona Marijana Hanžekovića. I umjesto da se ovdje u Saboru digne panika, da se ono alarm napravi, da se dovede u pitanje i poslovanje FINA-e, odnosno, efikasnosti te naplate ovrha, ako usprkos enormnim ovrhama dugovi i dalje raste. I da se dovelo u pitanje, kako to da javni bilježnici njih uopće provode umjesto sudova, mi ovdje imamo izvještaj o vašem radu, u kojem se vi hvalite i očekujete od nas da ga prihvatimo. Ja vam mogu reći u ime svoje osobno, a i u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, da mi vaše izvješće ovo tu nećemo prihvatiti, mi njega odbacujemo, mi njega ne prihvaćamo, ali postoje ljudi koji ga hoće prihvatit. To su gospoda iz HDZ-a koji su stvorili ovaj Ovršni zakon, ovršni el dorado, koji su stvorili ljude poput Marijana Hanžekovića i kojima zapravo u ovom poslu sa ovrhama ide jako jako dobro i koji ne vide nužnosti za promjenama u trenutnom sustavu kako bi se građanima pomoglo. I zahvaljujući HDZ-u, HNS-u i zastupnicima manjina, ovaj će vaš prijedlog danas proći. Hvala.
Sada prelazimo na rasprave završne u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Poštovani kolega Ivan Pernar.
Danas je na temu FINA-a, svi ste imali prilike čuti i vidjeti stravične brojke s kojima se suočavaju hrvatski građani. Blokirano je preko 300 tisuća građana, ovršavaju se astronomski iznosi. Međutim, dug ovršenika se ne smanjuje. Uzrok za to je složeno ukamaćivanje s jedne strane, a s druge strane enormni troškovi samih ovrha. Znači za dug od 100 kuna ovršava se minimalno 650, 700 kuna minimalno. I logično pitanje je za postaviti zašto postoji ta anomalija, hajmo tu anomaliju ukloniti, hajmo problem riješiti. Međutim, umjesto da to napravimo mi zapravo prihvaćanjem izvješća FINA-e. Mi trenutno stanje prihvaćamo kao konačno i definitivno, odnosno mi se s njim mirimo. Mi iz Živog zida ne možemo se pomirit sa ovolikim brojem blokiranih građana s time da se za male iznose uzima veliki novac. Ali ono što je ključna stvar i koja nadilazi zapravo cijeli ovaj aspekt rasprave je u tome što je Hrvatska jedina zemlja u EU gdje javni bilježnici umjesto sudova provode ovrhe. A kada se vratimo unazad shvatit ćemo da dok su sudovi provodili ovrhe da nismo imali problema sa masovnim blokadama, a s druge strane govorim ovo što se događa. U Hrvatskoj se ne događa nigdje u EU. Postavlja se onda pitanje što se to u Hrvatskoj dogodilo da mi imamo problem masovnih blokada. Ne treba biti genije. Ako svi znamo da je do predavanja ovrha u ruke javnih bilježnika bilo malo ovrha i malo blokiranih, a nakon predavanja tog posla javnim bilježnicima došlo do eksplozije očito je gdje je nastao problem. Međutim, taj problem nitko osim Živog zida nitko ovdje ne percipira i ne ukazuje na njega. I što je još najgore FINA bi trebala prva reći, znači gospodin koji je predstavnik FINA-e bi trebao izaći za govornicu i reći dame i gospodo mi ovršavamo ljude, skidamo im novac sa računa bez sudskih presuda. Ovo što mi radimo da sa javnim bilježnicima ovršavamo ljude odnosno da rješenja javnih bilježnika preuzimaju svojstvo pravomoćne presude to ne postoji nigdje u svijetu. Oni tu šute i šta rade, provode ovrhe i hvale se svojom uspješnošću, uspješnošću u egzekuciji građana. Što je više ovršeno ljudi, što je više provedeno ovrha to je za njih veći uspjeh. Što je više novca uzeto putem ovrha bravo. Za FINA-u bi vjerojatno da iduće godine ako će biti za 2016. izvješće da kaže da su milijardu kuna više ovršili oni bi rekli uspjeli smo. I možda si čak i bonuse tamo daju, možda si daju. Evo ono što se više love uzme to bolje za sve, a pritom zaboravljaju da je FINA javna institucija, da njena uloga ne bi trebala biti stvaranje profita a najveći horor koji FINA radi je taj da krade novac na način da ljudi krivotvore ovršna rješenja, znači krivotvore da mi je neka firma recimo dužna 2 milijuna kuna. Ja odem s tim krivotvorenim rješenjem u FINA-u i provedem ovrhu. A zašto? Zato jer nije sustav digitaliziran. Znači, ne može gospodin iz FINA-e ući u jedinstveni registar recimo presuda sudskih i vidjeti. Aha u toj presudi piše da taj čovjek mora to i to platiti ili ne mora. I zahvaljujući što to ne rade sudovi, zahvaljujući tome što su ovrhe predane javnim bilježnicima službenici FINA-e ne mogu otići na web stranicu Građanskog suda tražit presuda taj i taj broj i provjerit o čemu se radi. I zbog toga dolazimo u situaciju da tek kad se naknadno lova digne, kad lova nestane, e onda se tek kao problem percepira. Ali to nije slučajno, to je namjerno napravljeno tako da bi se zapravo što više novaca uzimalo. I još onda trošak te ovrhe se naplaćuje od ovršenika. To je još strašnije. Znači čovjek kojeg lažno ovrše za dug za koji on nije dužan on mora platit trošak te nezakonite ovrhe [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] Gdje to gospodo ima? Kako da ovo izvješće podržimo? Hvala.
Hvala. Zadnja rasprava završna u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče, uvaženi predstavnici FINA-e. Evo raspravljamo o Izvješću iz 2015. Činjenica je i složio bih se sa onima koji kažu da je u Hrvatskoj u biti legalizirano kamatarenje, jer je činjenica da brojni ljudi sa vrlo malim dugom u biti na kraju narastu u iznose koje ne mogu vratiti, pa čak postanu i doživotni robovi i nasjednu njihove obitelji. I žao mi je, zaboravili smo spomenuti već kad smo se uhvatili Ovršnog zakona da je ovdje ne tako davno bio prijedlog izmjena Ovršnoga zakona. Amandmani koji su bili ključni, na žalost tada nisu bili prihvaćeni, a to je ovaj dio, najbitniji dio gdje uz FINA-u koja se vjerojatno hvali sa svojim prihodima što nije dobro uopće. Najbolje bi bilo da nemaju nikakve prihode po pitanju naknada od ovrha. Znači da bi bilo stanje u redu i da bi bio sustav donekle uređen, tako da besmisleno je uopće razgovarati da je pozitivno poslovanje FINA-e kod naknada za ljude koje ovršavaju. Činjenica je da je ključni problem ovdje što su ljudi u doživotnome ropstvu i da je to bilo ne tako davno ovdje. Možemo se svi sjetiti. Evo malo prije je čak i kritizirano ovdje sa govornice od kolege Pernara da MOST nije ništa poduzeo. Pa koliko znamo izmijenjen je Zakon o ovrhama na HTV-u, toga ste svjedoci. Svjedoci ste toga da se prijedlog nije usvojio ovdje koji je tražio, da ako netko vrati kredit u cijelosti, i s kamatama i sa glavnicom, a na kraju mu se ovrši jedna nekretnina, zbog toga što se u nas najprije naravno, samo kamate, najprije naplaćuju tek kasnije glavnica i da brojni ljudi ostaju u biti bez prve nekretnine, isključivo iz razloga što su znači na kraju tek glavnice vračali. Izgube posao, a glavnica vraća. I to je čak bilo predloženo. Predloženo je da ne mora biti doživotni, da ne mora biti nasljedno taj dug. Predloženo je bilo da nakon godinu dana se deblokira račun, ako je bio mrtav, ako nije bio živ i nije se moglo ovršiti račun. I da se kamate zaustavljaju, znači nema kamate za tu godinu dana. Sve je to ovdje bilo predloženo u ovome Parlamentu od kolega saborskih zastupnika, ali onda su predstavnici lobija, odvjetničkih i bankarskih ovdje skočili tamo. Bila je rasprava, to je bilo možda u popodnevnim satima i zaustavili su taj proces zajedništva ovdje u Parlamentu. Činjenica je da je legalizirano kamatarenje naših građana, činjenica je da se izvlači novac sa svih strana od naših resursa i potencijala, preko energetike, preko banaka, preko teleoperatera. Znači ogroman novac odlazi, a građane se osiromašuje, legaliziranim kamatarenjem. To je primijećeno da Ovršni zakon i od predsjednice Republike i ono što je predsjednica Republike predlagala bilo je ovdje na Parlamentu, nažalost, ti amandmani nisu prihvaćeni. Još jednom, nadam se da FINA uskoro neće biti potrebna i da nećemo imati nikakvu dobit od onih koji su ovršeni, jer treba naći druge alternative, a ne držati za vrat 300000 blokiranih jer to će biti u biti taj potencijal će zauvijek odumrijeti jer će otići u Irsku. Hvala lijepo.
Imamo jednu repliku, poštovani kolega Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče Bulj, tragedija je u vašemu djelovanju ta, da imate oštru retoriku prije izbora i da imate istu takvu sada kada ste u oporbi. Međutim, kada ste bili na vlasti niste imali takvu retoriku, imali ste puno mekše stavove. I ja se dosita pitam ako je Most bio u Vladi 16 mjeseci, 17 koliko je bio i imali ste u rukama, Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo policije, Ministarstvo gospodarstva i mjesto predsjednika Sabora, pa šta je vas sprječavalo da sve te nepravilnosti u kratkom roku otklonite. Imali ste sve alate u svojim rukama. Ali vidimo da broj ovršenih i blokiranih nažalost, ne da se nije smanjio nego se ponovno povećao. Zašto ste si dozvolili, da vas ta vlast tako opije, da vas omami, da vas HDZ na neki način hipnotizira i da zaboravite, sve ono zbog čega ste se u biti uopće i okupili. Ja iskreno želim vjerovati da ste možda nešto na ovim greškama i naučili i da ako ikada budete u poziciji da koalirate sa HDZ-om, a vjerujem da ćete jednom to možda ponovno i biti, da onda svakako dovršite i u praksi ono što ste najavljivali u teoriji. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, kolega Bulj. Izvolite.
Pa da, možda sam mekan u retorici, inače vi sada ne bi bili u Parlamentu, ne bi bili izvanredni izbori, da između ostalih nije bilo mene. Ne bi bio, znači dogodili su se izvanredni izbori, i sada bi vjerojatno, drago mi je što ste vi došli u Parlament i zaista imate odličnu retoriku. Ali vi ste sad dijelom na vlasti, znate da ste na vlasti vi sada, da ljudi sa vaše liste su i tajnici Ministarstva pravosuđa i da ste pozicije ste zasigurno, jer vrlo lukavo igrate, jedan dio svoje liste ste poslali u vlast izvršnu, a ovamo glumite oporbu. Mi dok smo bili na vlasti, ja osobno evo nisam podržao proračun. Dok sam bio, proračun državni. A što se tiče porez, podržao sam, dio jesam, dio nisam, a međutim volio bih da vi gospodine … [[Govornik se ne razumije.]] kažete kako ste vi glasali o tome zakonu. Niste bili, hvalili ste, a držite retoriku, ponajviše tamo gdje vam nije mjesto. To je do sada … [[Govornik se ne razumije.]] i vaša je retorika i prigovaranje predsjedniče, ako možete iz klupa na ovaj način, jer me ometa. Hvala lijepa.
Povreda poslovnika, kolega Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Članak 232. zastupnik Bulj je zlouporabio repliku, jer je replicirao zastupniku Pernaru, a replika je bila meni. Hvala.
Dakle, nije došlo do povrede Poslovnika, vi to jako dobro znadete, bila je rasprava kao i što svaka druga. Kolega Bulj. Izvolite. Odustajete, dobro. Onda imamo završno u ime predlagatelja, poštovani Dražen Čović. Izvolite. Ja vas molim, da se ponašate, kolega Bulj, molim vas da se pristojno ponašamo u sabornici.
Gospodin predsjedniče zahvaljujem vam. U završnoj riječi ću, potrošio bi puno puno minuta da ispravljam hrpu netočnosti, što je navedeno o agenciji koju vodim i o 3150 njezinih zaposlenika. Od izvješća koja su sva tamo navedena i točno navedeno naše poslovanje, vidjeti ćete i sami da FINA 60% prihoda ostvaruje na tržištu i na tržištu u kojem se nosimo sa bankarskom industrijom i koja je, priznati ćete i sami jedan vrlo nezahvalan konkurent na tom tržištu usluga gdje vidite da se plaćanje može vršiti na benzinskoj crpki, na kiosku ili bilo gdje dalje. Mi se s tim tržištem nosimo, razvijamo se u digitalnom dijelu, dijelu društva i s 40% svojih prihoda ostvarujemo s državom. 19% naših prihoda dolazi iz ovrha i na tim prihodima FINA ne živi. Radimo temeljem naknada koje su usvojene pravilnikom. FINA se ne može i njezin rad promatrati isključivo kroz ovrhe, nego kroz cijeli segment našeg poslovanja. FINA radi u 19 profitnih centara od Središnje državne riznice, nacionalnog kliničkog sustava, … [[Govornik se ne razumije.]] ovrha, predstečajnih kartičarstva. Podržavam Ministarstvo poljoprivrede sa karticama za plavi dizel itd. itd. Ovdje su navedene i činjenice da mi osnivamo društvo FINA gotovinski krediti. Nisu krediti, nego servisi. Ti se servisi bave komercijalnom djelatnošću prijevozom novca. Ne bih trošio više riječi na ispravke, nego želim samo reći, zahvaliti gospođi Makar na meritumu stvari ovdje. FINA i agencija koja trenutno pred vama iznosi svoje financijsko poslovanje iz 2015. godine. Poslovanje 2015. je bilo takvo kakvo je. Mi pripremimo strategiju našeg razvoja za buduće razdoblje i dat ćemo u toj strategiji svoju viziju razvoja ove kuće u jednom digitalnom smjeru kojem ćemo podržati kako financijsku industriju koja je naš ključni partner, tako poduzetnike i građane. Također ne mogu da se ne osvrnem na dijelove tumačenja našeg cjenika. Dakle, svi koji dođu na naše šaltere osim što u papiru mogu dobiti svoje očevidnike mogu ga dobit na stiku za 20 kuna bez obzira koliko stranica ima ili putem osobnog korisničkog pretinca za džabe. Dakle, spomenuto je ovdje da nama nije interes da se printaju papiri i da prodajemo papire, nego se te iste informacije mogu dobiti za 20 kuna bez obzira koliko ih je na stiku ili putem osobnog korisničkog pretinca za džabe. Napominjem još jednom da financijsko izvješće koje je ovdje predstavljeno rezultat poslovanja i rada i transparentnog poslovanja svih ovih godina. FINA se od nekadašnjeg monopoliste putem Zavoda za platni promet sada Financijske agencije nastoji transformirati u kuću koja će raditi poslove prema svim tržišnim načelima, prema Zakonu o trgovačkim društvima. Svoju budućnost vidimo u digitalnom svijetu i nastojat ćemo putem svoje tehnologije i svih ljudi koji u našim tehnologiji rade podržat kako financijsku industriju, tako građane, poduzetnike i državu u digitalnoj transformaciji. Ja vam se zahvaljujem.
Imamo jednu repliku, poštovani kolega Pernar. Izvolite.
Htio bih pitati gospodina koji predstavlja FINA-u samo jedna jednostavna pitanja. Da li smatra normalnim da u Hrvatskoj ovrhe provode javni bilježnici za razliku od svih zemalja EU ostalih gdje ih provode sudovi? Molim konkretan odgovor da ili ne. Hvala.
Tko provodi ovrhe definirano je Ovršnim zakonom. Ovršni zakon donosi ovaj Dom.
Hvala vam lijepa. Ovim smo došli do kraja rasprave. Ja zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Godišnje izvješće Financijske agencije za 2015. godinu. Podnositelj akta je Financijska agencija. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu matičnog saborskog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prihvaća se Godišnje izvješće Financijske agencije za 2015. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je i ovaj prijedlog dobio potporu većinom glasova, 81 za, 7 suzdržanih i 5 protiv, te je usvojen zaključak kako ga je predložio matični saborski odbor.
Zahvaljujem. Pred vama je Izvješće o poslovanju Umirovljeničkog fonda za 2016. godinu. Svakako treba napomenuti da smo prije dva mjeseca imali Izvješće Umirovljeničkog fonda za razdoblje od 2010. do 2015. godine Ovo izvješće uz pregled poslovanja Fonda za 2016. godinu obuhvaća ja bih rekla jednu retrospektivu poslovanja od samog osnutka do 2016. godine u svom prvom uvodnom dijelu. Sada bih za početak rekla nešto za vas koji možda niste upoznati sa samom svrhom Umirovljeničkog fonda, nešto o zakonskoj osnovi za donošenje ovog izvješća i o samom Zakonu o Umirovljeničkom fondu. Temeljem Zakona o provođenju, odnosno Zakona o provođenju odluke Ustavnog suda RH iz svibnja '98. godine koji je stupio na snagu 2004. godine uređuje se provođenje odluke Ustavnog suda radi obeštećenja korisnika mirovina koje je nastupilo zbog djelomičnog usklađenja mirovina za razdoblje od 1. rujna '93. do 31. prosinca '98. godine. Pravo na obeštećenje imali su korisnici starosnih, privremenih starosnih, invalidskih, obiteljskih mirovina ostvareni prema odredbama Zakona o osnovnim pravima iz mirovinsko-invalidskog osiguranja iz '91. godine i Zakon o mirovinsko-invalidskom osiguranju i to kako sam već istaknula za razdoblje od rujna '93. godine do 31. prosinca '98. godine a na temelju usklađivanja tih mirovina sa kretanjem prosječnih neto plaća svih zaposlenika na teritoriju RH u istom razdoblju. Zakonom o provođenju odluke Ustavnog suda također je definirano da će se obeštećenje korisnika mirovina ostvariti putem posebnog fonda koji će se osnovati posebnim zakonom. Riječ je svakako o Zakonu o umirovljeničkom fondu na temelju kojeg se i dostavlja ovo izvješće za 2016. godinu, a taj Zakon o Umirovljeničkom fondu je donesen 2005. godine. Tim se zakonom osniva Umirovljenički fond i utvrđuje način obeštećenja korisnika mirovina. HPB Invest d.o.o. od studenoga 2005. a u skladu sa ugovorom o upravljanju imovinom Umirovljeničkog fonda obavlja poslove upravljanja ovim fondom. Korisnici mirovina u to vrijeme mogli su odlučiti o izboru modela obeštećenja birajući između dva modela, modela A i modela B. Modela A i polovične isplate svote obeštećenja u roku od dvije godine ili modela B isplate cjelokupnog iznosa obeštećenja u roku od 8 godina s dvije godine počeka. Formirana su dva registra, osnovni registar članova fonda i registar korisnika obiteljskih najviših mirovina članova fonda. Prva isplata bila je u lipnju 2006. godine, a u prosincu 2013. godine isplaćena je posljednja rata u iznosu od 117,1 milijun kuna. Ovo izvješće taksativno nabraja od samih početaka do 2015. godine način odnosno iznose isplata po ratama. Dakle od osnutka Umirovljeničkog fonda do prosinca 2013. ukupno je isplaćeno 10,3 milijarde kuna za 488, 577 njegovih članova. Navedenom iznosu svakako treba pridodati iznos od 180 milijuna kuna koji je 21. prosinca 2015. isplaćen odnosno iz fonda je izvršen prijenos sredstava u tom iznosu u svrhu isplate jednokratnog novčanog primanja korisnicima mirovinskih primanja ostvarenih u obveznom mirovinskom osiguranju na temelju generacijske solidarnosti. To je što se tiče poslovanja fonda ja bih rekla ukratko do 2015. godine. Ovo izvješće se vidi, donosno fokusira na neposlovanje sa imovinom fonda za 2016. godinu. Na dan 31. prosinca 2016. godine stanje sredstava na računu RH kao članu fonda iznosilo je 6 milijuna 875 263 kune. Tijekom 2016. godine svakodnevno su stizali upiti o isplati obeštećenja iako je posljednja rata Umirovljeničkog fonda isplaćena kao što sam navela u prosincu 2013. godine. HPB Invest sukladno ugovoru je odgovarao na upite članova fonda i njihovih nasljednika, javnih bilježnika, odvjetnika i sudova RH. Svi upiti odnosili su se na pravo članova i nasljednikom Umirovljeničkog fonda, te isplatu umirovljeničkog duga. Ukupno se vodi 6 sporova ukupne vrijednosti 400 tisuća kuna bez zateznih kamata i sudskih troškova. HPB Invest je obradio i proveo sva pristigla rješenja o nasljeđivanju koja su tijekom 2016. godine dostavili nasljednici članova fonda. HPB Invest je također u skladu sa člankom 34. Zakona o umirovljeničkom fondu obvezan izdati informativni prospekt Umirovljeničkog fonda s informacijama od prethodne godine. Prospekt sadrži informacije o fondu, društvu i depozitnoj banci. To je i napravio sukladno zakonu i u 2016. godini je HPB Invest je izdao i objavio prospekt Umirovljeničkog fonda u kojem se nalaze informacije iz 2015. godine. Financijska izvješća fonda za 2016. godinu revidirala je revizorska kuća Deloitte. Na financijsko izvješće dano je pozitivno mišljenje od strane revizorske kuće, a Upravni odbor Umirovljeničkog fonda na svojim sjednicama usvojio je revidirana financijska izvješća za svaku pojedinu godinu. Kao što smo prošli put zaključili, odnosno kao što je zaključeno nakon predaje izvješća o poslovanju fonda od 2010. do 2015. a kako je 2013. godine isplaćena posljednja rata obeštećenja, a vodi se 6 sporova male vrijednosti prestala je potreba za postojanjem fonda. I sukladno tadašnjem i zaključku iz srpnja ove godine izrađen je Prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o umirovljeničkom fondu koji je usvojen u prvom čitanju. Zahvaljujem.
Imamo dvije replike. Prvi je poštovani kolega Babić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana glavna državna rizničarko sa predstavnicima HPB Investa ovdje večeras. Zapravo želio bih nešto ukratko kazati s obzirom na sve one podatke koje ste vi u vašem uvodnome izlaganju ovdje nama rekli. Zapravo nakon te odluke Ustavnog suda za obeštećenje mirovina pogotovo korisnicima starosnih prijevremenih invalidskih mirovina i obiteljskih mirovina po Zakonu o … [[Govornik se ne razumije.]] Zapravo što želim kazati? Ovo je bila jedna dobra priča, jedna uspješna priča, jedna kvalitetna priča i slijedom svih tih negativnih stvari, crnila, katastrofičnosti u RH malo je onih koji će danas kazati da smo napravili jednu dobru stvar, jednu korisnu stvar vezano za naše umirovljenike. Ovdje bih želio posebno istaći i HPB i d.o.o. Invest koji je zapravo za račun mladih i Umirovljeničkog fonda napravio unutar onih zakonskih rokova javno i transparentno štiteći korisnika, naravno umirovljenika profesionalno i odgovorno svoj posao što me posebno veseli i zapravo govori da smo mi sposobni napraviti one stvari koje su nekada nekima bile nemoguće. Hvala.
Hvala. I druga replika poštovani kolega Pernar, izvolite.
Uvažena predstavnice, pa zanima me jedan problem vezan uz sve umirovljenike rođene nakon 1962. koji odlaze trenutno u mirovinu. Oni ne dobivaju dodatak od 27% na tu mirovinu. Zanima me i time zapravo imaju značajno manje mirovine nego ljudi sa istim stažem koji su malo ranije otišli od njih, odnosno imaju malo više godina. Kada, odnosno kako sustav namjerava ispraviti tu nepravdu? Hvala.
Predstavnica predlagatelja možete sada ili na kraju kako vam paše na kraju? Može. Onda prelazimo na raspravu odbora, predsjednik odbora poštovani kolega Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora je na dvadesetoj sjednici održanoj 22. rujna 2017. godine raspravljao o Izvješću o poslovanju Umirovljeničkog fonda od 1. siječnja 2016. do 31. prosinca 2016. godine koje je predsjedniku Sabora dostavio Upravni odbor Umirovljeničkog fonda aktom od 8. lipnja 2017. godine. Odbor je navedeni akt raspravio sukladno 83. članku Poslovnika Hrvatskog sabora kao matično radno tijelo. Odbor je raspolagao i pisanim mišljenjem Vlade RH na navedeni akt kojim Vlada predlaže Hrvatskom saboru da prihvati izvješće o poslovanju i u uvodnom izlaganju predstavnica predlagatelja je kao i sada na sjednici istaknula da je Zakon o Umirovljeničkom fondu donesen i primjenjuju se radi izvršenja obveza proizašlih iz Zakona o provođenju Odluke Ustavnog suda RH i dala nam je sve one podatke koje su više-manje poznate u RH i model A i model B koliko je korisnika bilo po pojedinom modelu, odnosno zaključno da je 2013. isplaćena šesta odnosno posljednja rata modela B i da je od osnivanja Umirovljeničkog fonda ukupno isplaćeno 10,2 milijarde kuna za 488 577 njegovih članova, a na dan 31.12. stanje na računu sredstava, znači na računu Republike Hrvatske kao člana fonda iznosi nešto iznad 6,8 milijuna kuna. Nakon provedene rasprave odbor je jednoglasno sa 9 glasova za odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese sljedeći zaključak da se prihvaća Izvješće o poslovanju Umirovljeničkog fonda od 1. siječnja 2016. do 31. prosinca 2016. godine. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu. Prvi je Klub zastupnika GLAS i HSU i poštovani kolega Silvano Hrelja, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovana gospođo Bajo nesporno državna rizničarka, ali večeras u funkciji predsjednice Upravnog odbora Umirovljeničkog fonda, poštovana članica Uprave HPB Invest gospođa Lidija Grbešić. Drago mi je da evo došlo je i ovo izvješće, zadnji put ćemo slušati o Umirovljeničkom fondu što se tiče izvješća. Večeras sljedeći put ćemo još u drugom čitanju razgovarati o Zakonu o prestanku rada Umirovljeničkog fonda i ova priča je doista, će biti gotova. Ja ne bih, mislim dijelim ja sa kolegom Babićem mišljenje da je ovo jedan projekt koji je došao od početka do kraja, koji je kontroliran, koji je uspješan. Međutim, ni malo nije bilo lako doći do realizacije tog projekta. Sjećam se tamo 2004. relativno je bilo lako donijeti Zakon o provedbi odluke Ustavnog suda, ali onda naći model kako obeštetiti umirovljenike nije baš bilo tako jednostavno. Bilo je tu premišljanja da li u taj fond stavit određenu imovinu, pa iz dividendi ili prodajom imovine ili na neki drugi ili treći način. Dakle, nije to išlo baš tako jednostavno. No tadašnja Vlada RH se odlučila čak i prodati određene interesantne tvrtke. Neki su nas optuživali da smo prodali neku budućnost Hrvatske, međutim ako ćemo gledati Plivu kad je izgubila institut ona je izgubila svoju budućnost i ona je bila samo obična, a ne strateška firma i tako još redom neke druge firme, a država je bila dužna vratiti odnosno obešteti svoje građane po odluci Ustavnog suda. Naravno da su tu i sve prethodne Vlade i Matešina Vlada i Vlada Ivice Račana griješile kada su mislite da će kolektivnim metodama vratiti dug umirovljenicima kroz dodatak od nula pet do dvadeset posto, odnosno kroz dodatak od sto kuna plus šest posto. Kolektivnim metodama se ne može vratiti individualno pravo, jer svaka je mirovina individualno pravo svakog umirovljenika i postoje različiti termini odlaska u mirovinu i različite su visine štete koju su umirovljenici pretrpili u periodu 1993., rujna '93. do kraja '98. godine. Dakle, nije bilo moguće završiti taj proces dok se ne izvrši individualni obračun štete. Pri tome vrijedi reći da oni koji su bili kraće u mirovini u tom promatranom periodu i naravno oštećeni manje od onoga što su primili kroz sto kuna i šest posto njima je i dalje ostalo sto kuna i šest posto i to je ugrađeno u osnovicu. Mislim da, naravno poslije su nas okrivljavali da smo time stvorili povećanu razliku između starih i novih umirovljenika, ali ja mislim da je to fer za sve one traume koje su umirovljenici proživjeli i da su na neki način sudjelovali u obrani Republike Hrvatske kroz svoja značajna sredstva koja su bila tada na raspolaganju u državi Hrvatskoj. Naravno preteča formiranja Umirovljeničkog fonda je bio drugi zakon koji je donijet 2005. odnosno ovaj zakon po kome imamo i današnje izvješće ovdje i o kojem sam uvodno govorio. On je doista donijet 2005. godine i pristupilo se osnivanju fonda i tu je bilo poprilično puno administrativnih poslova. Čak je ono u veoma teškom vremenu negdje početkom 2006. godine došla ponuda modela A i modela B. Do onda se pregovaralo da svi dobiju sve. Tada je došla ponuda od strane predsjednika Vlade tada da oni koji žele u četiri rate u dvije godine uzeti mogu uzeti 50%, a oni koji će, inzistiraju na cjelokupnom obeštećenju da će to dobiti u periodu od šest godina uz poček od dvije godine. Ja se živo sjećam svih tih detalja jer sam sudjelovao u svim tim detaljima, pa čak smo i kontrolirali poštanske uputnice prema građanima, njih 488000 koji je otišao. Nije baš toliko, jer je naknadno još u proces, bilo je grešaka u izračunu, pa se naknado, ne putno, vrlo mali broj, par stotina uključilo naknado u obeštećenje. Dakle, sve smo to kontrolirali i cijelo vrijeme poslovanja, fond nam je bio na neki način u žiži interesa. Moram reći da je 5 članova upravnog odbora na kojeg sam ja iznimno ponosa, bilo iz redova umirovljenika, osim u periodu 2009.-2011. kad su oni zamijenjeni sa HDZ-ovim umirovljenicima, jer sam tada kao zastupnik HSU-a istupio iz te koalicije. Ali uvijek su bili umirovljenici, tako da su od svih ovih godina samo 2 godine umirovljenici nisu imali pod kontrolama, ali n išta se nije u to vrijeme dogodilo. I ja mislim da su i članovi uprave HPB investa bili zadovoljni s njihovim doprinosom, jer su inzistirali na totalnoj provedbi zakona, statuta umirovljeničkih fonda i svih mogućih pravila o objavi prospekta, do revizija i inzistirali su na svim mogućim izvještajima. Ako ih mi nismo ovdje imali od 2010.-2015. ne znači da nisu bile. Sva izvješća su bila i usvojena na upravnom odboru. Istine radi, moram reći da ovaj broj od 10 milijardi i 252 milijuna kuna nije konačan broj, zato što je u prosincu 2015. isplaćeno još 180 milijuna kuna kao jednokratni novčani dodatak, odnosno, božićnica za hrvatske umirovljenike. Naime, ta sredstva su ostale iz tzv. ošaste mirovine, kada su umrli umirovljenici bez nasljednika i ostala su sredstva od nekih, ajde neću griješiti dušu, ali bili ih je više od 30000 korisnika obeštećenja koji su na to imali pravo, ali su iznosi bili strašno mali. Znate bili su izbori 50 lipa, 50 kuna, 5 kuna, 20 kuna itd. i kad je netko nekome poslao obračun i rekao da mu je država dužna 20 kn i onda traže da se izjasne dal hoće sve u 6 godine sa počekom od 2 godine ili hoće pola od 20 kuna u 4 rate u 2 godine, onda su nas poslali, tih 30000 svih nas zajedno koje smo se ovdje bavili, su nas poslali k vragu i nikada nisu odgovorili da se izjasne da li žele obeštećenje po modelu A ili po modelu B. I ta su sredstva ostala i to je ostalo od umirovljenika i mi smo u 2015. bez obzira da se na početku kad sam to najavio da je moguće isplatiti božićnicu, pitali su gdje su novci. Ipak su ti novci bili oročeni u HPB i zahvaljujući tim svim informacijama, gledajući izvješća upravnog odbora umirovljeničkog fonda, jer tu se sve vidjelo, nađena su sredstva i isplaćena svim umirovljenicima po socijalnom kriteriju. Dakle, onima koji su imali manje mirovine, dobili su veće božićnice, oni koji su imali veću mirovinu, dobili su manje božićnice, odnosno, jednokratni novčani dodatak. Evo, to je samo da dopunim, inače nemam što reći na ovo što je gospođa predsjednica upravnog odbora dala jednu respektivnu, to je sve fer i korektno i što se tiče ovog izvješća s obzirom da nije bilo praktičkih novčanih transakcija 2016. možete svi mirno spavati i u pola noći dignuti ruku. Tako će napraviti klub GLAS i HSU, dakle podržati ćemo apsolutno ovo izvješće. Hvala lijepa.
Ali nećemo glasati u ponoć. … [[Upadica se ne čuje.]] Drugi je Klub zastupnika HDZ-a i poštovani kolega Mladen Karlić.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana predsjednice upravnog odbora, umirovljeničkog fonda, poštovana predstavnica HPB investa. Cijenjeni kolege, evo nekoliko riječi ću samo reći o ovoj temi, obzirom da je gospodin Hrelja ovako to, sa žarom, životopisno ispričao kao sudionik toga, ali nažalost ja pripadam onoj generaciji 62 godine, koje do sad imam 27% manju mirovinu, kad bi otišao, ali mislim da možemo stvarno pohvaliti ovo izvješće, obzirom da smo stvarno prije manje od 3 mjeseca raspravljali o onih 5 godina, od 2010.-2015. gdje smo stvarno mogli detaljnije vidjeti poslovanje fonda i novčane tijekove. Isto tako ovdje u izvješću o poslovanju imamo i tablicu sa svim isplatama kroz sve mjesece, svim detaljima, kroz sve ove godine gdje su rješavani zapravo dug prema umirovljenicima. Mislim da stvaramo možemo sa zadovoljstvom prihvatiti ovo izvješće i naravno kao Klub HDZ-a ćemo ga podržati. Obzirom da je HPB invest profesionalno, učinkovito, unutar zakona o svim predviđenih rokova, omogućio provedbu ovog iznimno važnog, tehnički složenog projekta i isplatom … [[Govornik se ne razumije.]] umirovljenicima, još 2013. zapravo nekako izvršio sve svoje obaveze. Ali, evo do sad a2016. zapravo i dalje obavlja one svoje zadaće koje su mu na neki način u obvezi ili nametnuti, a to je znači da i dalje rješava upite sadašnjih umirovljenika koji se pojavljuju da je dužnost obaviti financijske izvještaje, revizije poslovanja i ono što je bitno da na računu Hrvatske države, Vlade sada ima 6 milijuna 800 tisuća kuna koje su ostali nakon kompletno obavljenog posla i zbog toga mislim da možemo ovo izvješće prihvatiti i to će HDZ s radošću učiniti.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovani kolega Pernar.
Gospodin Karlić iz HDZ-a hvali ovo izvješće o radu Umirovljeničkog fonda, a mi vidimo da su odnosno statistika tako govori da su hrvatski umirovljenici najsiromašniji u EU, da tisuće umirovljenika ne mogu preživjeti od mirovine, da moraju kopati po smeću. Kako čovjek može biti zadovoljan sa izvješćem o radu Fonda umirovljenika kada njegovi korisnici kopaju po smeću, prehranjuju se u pučkoj kuhinji, žive s blokiranim računima, smrzavaju se itd. Mislim da je reforma sustava umirovljeničkog koji je napravio HDZ da je odvela uvođenjem drugog stupa umirovljenike u propast, da je smanjila mirovine umirovljenicima i da su jedini koji će od toga profitirat, nažalost fondovi odnosno fond menadžeri zaposlenici privatnih tih fondova, a ne sami umirovljenici. Ova vaša reforma i ova vaša politika je po volji MMF-a i Svjetske banke i Europske komisije i sličnih organizacija, a ne nažalost u interesu umirovljenika. Hvala.
Odgovor na repliku kolega Karlić.
Poštovani gospodine Pernar. Pa moramo biti svi zadovoljni bar donekle što smo uspjeli 10,5 milijardi kuna Hrvatska država u svom nastanku praktično uspjela vratiti umirovljenicima i tako im pomoći upravo da te mirovine ne budu tako male, da im bude vraćen dug zapravo da bude što pravednije. A na svima nama ovdje i u Hrvatskom saboru i u Hrvatskoj državi je zadaća da radimo da imamo što više zaposlenih da bi onda ih tih sredstava koja se uplaćuju mirovine mogle biti što veće.
Dobro, idemo sada na Klub zastupnika SDP-a i poštovani kolega Mirando Mrsić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege, uvažena državna tajnice. Pred nama je Izvješće o poslovanju Umirovljeničkog fonda i ako smo već i usvojili prvo čitanje jer je taj Umirovljenički fond prestaje sa svojim važenjem. Ono što bi trebalo pokazati da je Umirovljenički fond priča o dvije stvari, jedna priča je o tome da prvi stup međugeneracijske solidarnosti očito ne može izdržati ovaj demografski pritisak koji imamo, a to je da malo ljudi radi, a relativno puno je u mirovini. Da podsjetim, 1988., 1989. u Hrvatskoj je radilo milijun i skoro 800 tisuća ljudi i bilo je 500 tisuća umirovljenika što znači skoro 1:3 što je jasno proizvelo veliku stabilnost Zavoda za mirovinsko osiguranje, tamo je bilo novaca za isplate tri godišnje mirovine. Znamo što se desilo tamo devedesetih kada je Mirovinski fond opljačkan i kada su ta sredstva upotrebljena i za obranu Hrvatske, a vjerujem da su upotrebljena i za neke druge nečasne svrhe. Stoga je i ovaj Umirovljenički fond na neki način obeštećenje građanima Hrvatske koji su uredno izdvajali u prvi mirovinski fond i uredno su imali, trebali imati mirovine iz tog prvog mirovinskog fonda. Umirovljenički mirovinski fond je prošao više vlada, više koalicija i to je ona prva priča o kojoj bi htio govoriti, a to je da kada se neke stvari dobro postave i kada se dobro naprave da onda preživljavaju sve vlade u istom onom obliku u kojem je bilo od početka i da niti jedna vlada nije mijenjala samu svrhu fonda niti način isplate kroz taj fond, što govori da možemo zajedno napraviti dobre stvari. Ali ujednoje to i priča o tome da prvi stup neće moći izdržati u budućnosti sve one izazove demografske koje nam predstoje. Kao što sam rekao krajem devedesetih da je Hrvatska imala 1:3, a sada se negdje krećemo 1:1,2 do 1,19 ovisno o tome koliko da li imamo turističkoj sezoni više zaposlenih ili ne. Stoga moramo tražiti nove izlaze kroz reformu mirovinskog sustava i tu zajedno napraviti promjene za koje očekujemo da bi doveli do toga da u Hrvatskoj mirovine budu veće i da mirovinski sustav bude stabilan. Kroz to gledam i jedan drugi vid stabilizacije mirovinskog sustava, a to je onaj famozni dodatak od 3 do 27% koji je najprije bio dodatak uz mirovinu, a onda nakon toga smo taj dodatak uključili u mirovinu i na takav način povećali mirovine koje se isplaćuju iz prvog mirovinskog stupa. Tu je također postignut konsenzus između pozicije i opozicije i da te promjene koje su tada donešene ostaju dalje i omogućile su da nam umirovljenici ne budu dvije klase umirovljenika nego da i jedni i drugi, da nije bitno koje godine ste otišli u mirovinu da će vaša mirovina odgovarati onome koliko ste izdvajali u prvi mirovinski stup. Stoga ja i osobno ne mogu prihvatiti ono što je u Zakonu o braniteljima napisano, a to je da u novom Prijedlogu zakona o braniteljima se pokušava stvoriti dvije skupine umirovljenika, jedni oni koji su otišli u mirovinu po Zakonu o mirovinskom osiguranju, a drugi koji su u mirovini prema Zakonu o braniteljima jer će to dovesti do toga da u Hrvatskoj opet imamo dvije klase, dvije skupine umirovljenika koji bi trebali imat ista prava jer smo svi isti pred zakonom. I plediram da predlagač, a u prvom redu tu je pozicija koja predlaže taj zakon razmisli da li ona prava koja su u Zakonu o mirovinskom osiguranju treba mijenjati da ih uskladimo sa onim širokim pravima koje dajemo kroz Zakon o braniteljima. Napominjem da se radi o vrlo velikim financijskim sredstvima. Vjerojatno i državna tajnica kad joj se to spomene vjerojatno ne gleda baš sa dobrim naočalama na taj problem. I jedan problem koji će nas se isto javiti u slijedećih godina koji već sada je aktualan je taj problem da tih 27% nismo uključiti za one umirovljenike u Hrvatskoj koji će primati mirovinu iz prvog i drugog mirovinskog stupa i to onda stvaramo ponovno dvije skupine umirovljenika, jedni koji su mogli otići samo iz prvog stupa i one druge koji nisu mogli jer zakon im nije dozvoljavao da biraju da li mogu mirovinu iz prvog ili drugo mirovinskog stupa. I ako nešto ne napravimo dali smo u proceduru izmjene Zakona o dodatku na mirovinu. Opet ćemo dobiti dvije skupine umirovljenika. Već ih sada imamo. I ja se nadam da će i taj zakon doći brzo na dnevni red i da će Vlada reagirati, jer u ovom trenutku u Hrvatskoj imamo negdje oko dvadesetak umirovljenika koji imaju skoro 1000 kuna manju mirovinu nego njegov isti kolega koji je rođen 1961. jer on je mogao otići u mirovinu kroz prvi mirovinski stup. A svi oni koji su rođeni '62. morali su silom zakona ići kroz prvi i drugi mirovinski stup. Oni već sada šest mjeseci primaju 1000 kuna manju mirovinu i vjerujem da nije stav Vlade i ministra Pavića da to nije problem, jer radi se o 20 sudbina, 20 ljudi koji primaju u ovom trenutku manju mirovinu nego što bi je trebali primati. I nadam se da će biti konsenzusa da se taj dodatak uvede i za one koji primaju mirovine iz prvog i drugog mirovinskog stupa. Umirovljenički fond je svoje odradio, napravio je dobre stvari. Ljudima je vratio zasluženi novac. Imali smo onda i mogućnost da dio sredstava koji je ostao na računu umjesto da vratimo u državni proračun što bi svaki ministar financija izuzetno cijenio, ali smo tada procjenjivali da su to sredstva umirovljenika, da ih vratimo opet onima kojima su bili namijenjeni pa smo ta sredstva podijelili kao dodatak, jedan simbolični dodatak na mirovinu. I ovih 6 milijuna kojih je ostalo bit će sasvim dovoljno da se pokriju ovi sudski troškovi ili eventualno presude koje dođe u budućnosti obzirom da nema puno zahtjeva i sudskih procesa što se tiče samog Umirovljeničkog fonda. On je prošlost, ali je jedna lijepa priča da se u Hrvatskoj stvari mogu dogovoriti. Klub SDP-a će podržati ovo izvješće. Hvala lijepa.
Imamo dvije replike. Prvi je poštovani kolega Hrelja, izvolite.
Poštovani kolega Mrsić, da dobro ste vi to istaknuli i to potvrđujem. Ovo je jedan projekt koji je prošao, evo ovo je peta vlada koja se s time bavi od 2004. godine i nitko nije stvarno postavio upitnim bilo što vezano uz ovo obeštećenje. Da li se nisu htjeli time baviti, da li im je to bilo preteško gradivo, ali svi su to pošteno odradili onako kako je zacrtano od početka. Ono drugi dio vaše rasprave je išao prema mogućim pravcima promjena u mirovinskom sustavu. Ja samo moram reći da, ne da ako budemo ovako dalje napredovali sa dodatnim pravima branitelja nemam ništa protiv da se realizirala odlukom Vlade povratak onih njima uzetih 10% jer je to tako, stoji u zakonu. Ali ako budemo opterećivali centralnu kasu i kase općina i gradova i ne imali mjere u toj priči prvo ćemo njih stigmatizirati, a drugo nikad kraja, onda nećemo nikad imati mjere. I ne da neće izdržati prvi, neće državne financije nikako izdržati jer svi su oni na neki način vode se kao trošak prvog mirovinskog stupa. To nema veze sa drugim, ni sa trećim mirovinskim stupom. I ne da neće fond izdržati, nego neće državne financije izdržati. I ja molim svih da budu razumni i na sve branitelje apeliram da ova država vodi o njima, ali da ne traže bez potrebe kruha pored pogače. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo uvaženi kolega Hrelja. Vama u prvom redu zasluge za borbu za prava umirovljenika. I ovaj fond je i vaša zasluga. Tada ste i veliku stvar napravili za umirovljenike, ali mislim da ćemo svi dalje morati vrlo jasno se odrediti o tome što i kome omogućujemo u Hrvatskoj da stekne dio ili proširena umirovljenička prava. Jer ako braniteljima omogućimo da imaju pravo na rad a otišli su u prijevremenu mirovinu, da to moramo omogućiti i umirovljenicima koji idu preko Zakona o mirovinskom osiguranju. Ako omogućimo da se mirovina podigne za određenu razinu moramo to omogućiti i ljudima koji idu u mirovinu preko Zakona o mirovinskom osiguranju. Ne možemo stvarati dvije kaste umirovljenika, jednu sa vrlo velikim pravima, jednu sa onim pravima koje država može. S druge strane opet upozoravam da i ova priča oko Umirovljeničkog fonda, pa priča oko dodatka je de facto priča o prvom stupu međugeneracijske solidarnosti koji ne može izdržati taj pritisak demografski koji je imao, koji je definitivno problematičan kada imamo 1:1,2 umirovljenika. Ono što je bilo dobro je da umirovljenici imaju stabilni sustav, da mirovine stižu svaki dan, a da li ćemo imati ona vremena kada su umirovljenici imali velika sredstva u fondu, vjerojatno nećemo imati nikav više. Hvala lijepa.
Druga replika je kolega Maras, nema ga pa gubi pravo i ujedno gubi pravo za pojedinačnu raspravu. Pa sada prelazimo na raspravu završno u ime Kluba zastupnika GLAS i HSU. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče i poštovani nam dragi predlagatelji. Želim samo reći odnosno šteta da nema onoga koji me je isprovocirao da se javih završnih pet minuta da kada govorimo o problematici obeštećenja umirovljenika da nije nužno kukati. Sudbina umirovljenika je teška, mi znamo sve statističke podatke, mislim da moramo znati da se kopa i po kontejnerima i ne samo umirovljenici, ali mislim da se moramo držati kao zastupnici uz sve te teške situacije one teme i ono što je dobro reći da je dobro, šta je odrađeno da je odrađeno, ono što nije da ćemo se time morati baviti. Ali prvo da bi raspravljali o nekim stvarima, ja sam ovdje od 2003. godine i u kontinuitetu sam vezan uz mirovinski sustav projekte obeštećenja itd. i mislim da dosta toga znam, ali isto tako svaki dan otkrivan nešto što još ne znam. To nije jednostavan sustav i napamet govoriti o tom sustavu i što treba napraviti o velikim zaradama fond menadžera i rasturat sustav, to pak je najlakše, rasturit sustav i biti protiv svega tu nema nikakve mudrosti. Na neki način sam izazvan reakcijom kolega jer mi je stalo da branim i ovaj projekt, ali i mirovinski sustav o kojem moramo češće raspravljati i moramo davati rješenja, a moramo isto tako učiniti ono što smo u moći, ispravljati nepravde u svakom slučaju. Jedna od tih nepravdi je ova o kojoj je govorio kolega Mrsić, ta nepravda i ne mora biti po meni po mom uvjerenju je krivo čitanje članaka zakona od strane HZMO-a jer u jednom slučaju postupaju na jedan način, a u drugom postupaju na drugi način i čak po meni nije potrebna ni izmjena zakona da bi se to dovelo u red. Šta će napraviti Vlada, imat će više rješenja na stolu ponuđenih, prema tome neće moći reći da nema ideju što treba napraviti. Imat će kažem više mogućih rješenja. Evo naravno, još jednom potvrđujem da nam je drago i zahvaljujem ovdje i gospođi Lidiji Grbešić koja kao članica Uprave HPB Investa sve ove godine vrijedno sa nama i vrlo profesionalno. Hvala lijepa.
Imamo jednu repliku poštovani kolega Mrsić. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Hrelja, najlakše je reći da treba ukinuti drugi stup, Ministarstvo financija će biti izuzetno sretno dobit će preko 80 milijardi kuna, a s druge strane bit će sretan i ministar Goran Marić jer će dobiti dionice poduzeća kojima će moći upravljati pa će ih onda prodavati. Ali ono što je to neće dovesti do toga da umirovljenici koji budu odlazili u mirovine za desetak, petnaest godina imaju mirovine dostojne za život. Prema tome, ono što je nužno je da se nastavi putem kojim smo krenuli i da se osim toga gledajući umirovljenike ispred nas, pogledamo i u sadašnje umirovljenike, a to znači da bi trebalo vidjeti što se može napraviti za današnje mirovine koje su izuzetno male da se i u tom pogledu možda naprave određene korekcije da bi mirovine koje sada primaju naši umirovljenici možda bile nešto veće nego što jesu, ali jasno da nam za to treba jedan preduvjet, a to je rast i jaka ekonomija, dobar i velik proračun da bi mogli onda izdržati eventualni pritisak da povećamo mirovine u određenom postotku jer ako povećate mirovine samo za 1% to vam je 360, 370 milijuna kuna godišnje, a to umirovljenicima koji imaju mirovine oko 2.300 kuna je 23 kune mjesečno. Prema tome, za jedan veći skok bi trebalo imati puno veći rast, ali o tome isto treba razmišljati i vidjeti na koji način bi se to moglo ostvariti. Hvala lijepa.
I odgovor na repliku.
Uvaženi kolega Mrsić, ja bih bio sretan kada bi tu katastrofičnu tezu o rušenju drugog stupa pozdravila gospođa državna rizničarka, ali mislim da se ni vi ne bi s njom oko toga složili. Ona dobro zna da tu u cijeloj toj priči od 84 milijarde kuna vrijednosnica u obveznim mirovinskim fondovima ima otprilike 700 milijuna kuna gotovine, a sve ostalo su papiri. Dakle gospođa Bajo ili Ministarstvo financija ne bi dobilo ništa jer većinom su to servisiran i dug opće države odnosno kreditirala se država. Međutim to ima svoju dinamiku i danom kada neko ide u mirovinu one se kapitaliziraju, dakle mirovinski fondovi pretvaraju se u novac koji ide u mod koji se kasnije isplaćuje umirovljenicima. Dakle, svi oni koji ovdje zagovaraju takav katastrofična rješenja, mislim da im treba reći, da nisu u pravu i da ovo što imamo treba samo korisnije i bolje koristiti, konkretno u bolje projekte koje otvaraju bolja radna mjesta i koji su dugoročni. Ovdje sa ove govornice sam govorio o projektu luke Gruž, govoreno je više puta o gradnji hidroelektrana koji vraćaju dugo godina novac i u suštini podižu tu kapitaliziranu štednju građana, a jednom drugom prilikom ću reći jednu drugu herezu, da bi mi od naših prirodnih bogatstava trebali izdvajati po kunu, po kubiku, po metru kubičnom, po kubiku kamena itd. za naše umirovljenike. Jer nema radnih mjesta i njihove mirovine će biti male. Hvala lijepa.
Hvala. I završno obraćanje u ime predlagatelja, poštovana Ivana Jakir-Bajo. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] fonda, mislim da je korektno da se u ime svih dosadašnjih predsjednika upravnog odbora zahvalim a zastupnik Hrelja me preduhitrio. Svakako, HPB investu i našoj Lidiji koja je pratila sve ove predsjednike koji su se kroz godinu mijenjali. Mi smo sa sigurnošću, a jasno tu su i pozitivna revizorska izvješća mogli potvrditi dobar rad umirovljeničkog fonda. Tu bi svakako i zahvalila vama zastupnicima na korektnoj raspravi i podršci i posebice zastupniku Hrelji koji je pratio rad umirovljeničkog fonda od samih početaka. Puno hvala.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Glasovati ćemo kad se steknu uvjeti. Izvješće o poslovanju Umirovljeničkog fonda od 1. siječnja 2016. do 31. prosinca 2016. Podnositelj akta je Upravni odbor Umirovljeničkog fonda. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu matičnog saborskog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prihvaća se Izvješće o poslovanju Umirovljeničkog fonda od 1. siječnja 2016. do 31. prosinca 2016. godine. Molim glasujmo. Utvrđujem da je sa 94 glasa za i 1 glasom suzdržanim donesen zaključak kako ga je predložio matični saborski odbor.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane dame i gospodo zastupnici. Ja ću pokušati biti kratak. Nepunih je 6 mjeseci nego što sam imao prilike u ovom prostoru komentirati godišnje izvješće Hrvatske energetska regulatorna agencije za 2015. a i imam sreću da je 16. godina uistinu brzo na red. Pa ja ću samo podsjetiti na osnovne elemente dokumenta koji predstavlja, primarnu poziciju odgovornosti neovisnog regulatora energetskog tržišta i energetske djelatnosti u odnosu na Hrvatski sabor prema kojem zakonski je i odgovoran. Podsjetiti ću HERA je samostalna neovisna i neprofitna ustanova sa javnim ovlastima. Osnovana je negdje početkom 2000. g i nakon nekoliko zakonskih izmjena 2012. g. formirana u svom današnjem obliku, u kojem je praktički transponirana iz europskog konteksta regulatora. Takve kategorije regulatora, neovisnog tipa koji su ukorijenjeni u europskim pravilima. Hrvatska ima 4, uz HERA-u tu su još AZTN, HAKOM i HANFA. Dakle, jedna stran te priča je nužna neovisnost ovakvih regulatornih tijela. Druga stran te priče je odgovornost i javnost rada. Ovogodišnje izvješće upravo manifestacija te obaveze, da regulatorno tijelo jedanput godišnje, a po potrebi ukoliko Sabor iskaže želju i češće izloži podatke s jedne strane o praćenju zakonskog okvira, o implementaciji europskih pravila i igre, i hrvatskih pravila igre na energetsko tržište. Fokusirana pritom primarno na ono što zovemo unutrašnjim energetskim tržištem, dakle, tržište električne energije i prirodnog plina, pa i onih komponenti koji su u nadležnosti HERA-i, da ih prati. Tu je toplinarstvo prije svega, a i u jednom proceduralnom i pratećem dijelu i tema obnovljivih izvora, koja je opet podskup električne energije. Nakon 2013. nakon naše integracije u EU, HERA je osim obaveza na domaćem tržištu dobila i drugu stranu, dobila je svoje obaveze na europskom planu i postala je dio mrže neovisnih regulatornih tijela u energetici EU a time i član ACER-a i CER-a odnosno, tijela koji se bave regulacijom energetike u Europi. Naša je misija dakle, kao što sam to imao nekoliko puta prilike objašnjavati, regulacija energetskih djelatnosti, odnosno, pokrivanje onih komponente tržišta koje se smatraju prirodnim monopolima, to su znači evo mrže i žice. Osim praćenja i osim reguliranja te komponente, dakle, HERA u konačnici određuje tarife i cijene, garantira slobodan pristup infrastrukturi, osim sveg implementira i provodi hrvatske zakone na području energetskog tržišta, štiti kupce u segmentima reguliranih djelatnosti i implementira one dinamične komponente koje se svake godine javljaju, a dolaze iz europskog zakonodavstva. Neću vas opterećivati sa onim stvarima koje su u ovom trenutku su možda preopširne, ali energetska strategija formulira se na nekim drugim mjestima komponente energetske politike definiraju se u izvršnoj vlasti. HERA je ovdje da te zakone provodi, HERA je ovdje da prati dinamiku na tržištu, pa i ovogodišnje izvješće, stoga ima 2 ili 3 osnovne komponente. Ono daje određenu statistiku i dinamiku događanja u prošloj godini na energetskim tržištima u Hrvatskoj. Ona daje određenu prosudbu do koje mjere se tržišno razvilo, daje određene preporuke, pa smo u ovakvoj strukturi kakvu imate pred sobom pokušali negdje u uvodnim dijelovima, a i u svakom od pojedinih dijelova i davati određene preporuke što je i ovaj časni Dom u nekoliko navrata inzistirao, da pokušamo potencirati one stvari koje smatramo da su prostor poboljšanja u hrvatskoj energetici. Primijetit ćete da je ovaj dokument narastao tokom proteklih godina na gotovo 200 strana, to smo u sličnoj situaciji kao i naš pandan na europskoj razini, dakle… ACER čiji su dokumenti postali već sada toliko veliki pa onda nužno i teško čitki da se razmišlja o razbijanju takvih dokumenata u nekoliko dijelova, pa je vrlo vjerojatno ovo i zadnje da tako i velim, integralno izdanje ovakvog izvješća. Pretpostavljamo da ćemo pokušati statistiku razdvojiti od onih suštinskih ocjena, procjena i savjeta koje bismo stavljali negdje u prednji dio, nadamo se dakle da će slijedeća verzija ovakvog dokumenta biti nešto čitkije. No ono ima svoju težinu i zbog toga što predstavlja izvor nekakav statističkih podataka koje se u Hrvatskoj sustavno koriste pa na neki način predstavlja već izvjesnu tradiciju. Struktura je manje-više poznata, usklađena je sa europskim načelima strukturiranja ovakvih dokumenata, kreće sa općim ocjenama, ali nakon toga pokriva tri grupe tržišta, pokriva unutrašnje tržište, znači električnu energiju, prirodni plin i toplinsku energiju. Uz prirodni plin ide i nafta i bio energija a u podskupu električne energije imamo i komentar na obnovljive izvore gdje HERA nema ulogu regulatora ali ima ulogu nekog tko sudjeluje u proceduri, međutim kako su reperkusije primjene obnovljivih izvora široke, kako one imaju posljedice i na druge elemente onda naravno i to je nezaobilazni dio ovoga. Svaki od tih takvih podjela, svaki od ovih odjeljaka, ispričavam se, ima i komponentu koja se tiče kvalitete usluge, koja se tiče nekih karakteristika sigurnosti opskrbe, karakteristika infrastrukture i načina na koji se pokušavaju zaštititi kupci odnosno korisnici javne usluge u energetici. Ne bih ulazio u podatke svakog od ovih područja jer em je vrijeme poodmaklo i u ovome se uglavnom vidi bogatstvo statistike koje je svatko od interesa može pogledati ali jedna opći komentar na 2016. godinu, možda nije zgorega. 2016. godina na planu funkcioniranja samo energetskog sustava je uistinu bila prilično stabilna godina. Dakle, svi su energetski sustavi u tehničkom smislu riječi funkcionirali pouzdano, nismo imali incidenata koji bi ukazivali da postoje strukturni problemi infrastrukture kako u električnoj energiji tako ni u plinu, pa čak ni u toplinarstvu koji kažem, pratimo na jedan drugi način. Ne bismo tome trebali pridavati sebi zasluge ali ovo je bila i godina u kojoj su tri, zapravo, 2 do 3 godine zaredom okolnosti na veleprodajnim tržištima u Europi išla u korist kupaca tako da primjećujemo i našem tržištu prvenstveno na veleprodajnim razinama, ovo je treća godina jednog blagog pada, tako da povećanje cijena koje su proizašle iz samih djelatnosti električne energije i prirodnog plina nije bilo, infrastrukturni troškovi ostali su na konstantnoj razini, roba je primjetno padala. Pogotovo na veleprodajnoj razini a uz razvoj tržišta zadnjih godina vidi se i u plinu i u električnoj energiji i pomaci na maloprodajnom tržištu. Naime, otvaranje, ulazak novih igrača stvorio je izvjesnu komponentu konkurencije i ovdje, ono što bi dugoročno trebalo dovesti do trajnog pritiska prema dolje cijena. U infrastrukturnim komponentama HERA je trajno nastojala da tako kažem, pritisak energetske subjekte, pokušavati poticati uštede, kontrolirati što je moguće više investicijsku politiku, tako i da tu imamo barem stabilne rezultate, ako ne i neka pojeftinjenja infrastrukturnih komponenti. Što se svega ostaloga tiče, važni događaji te godine koji pokazuju da je dobrim dijelom preuzeta europska regulativa a predstoje još ozbiljni zadaci na tom području je i činjenica što su napravljena dva velika zahvata, hrvatski operator transportnog sustava, prijenosnog sustava u električnoj energiji … [[Govornik se ne razumije.]] certificiranje, negdje početkom 2016. godine, što znači da je ključni element infrastrukture u električnoj energiji, potpuno homologan pravilima igre u EU-u. To je bila procedura koja je bila prilično teška, prilično dugotrajna, ali uspješno završena. Takva nam predstoji da se okonča i na području plina, pa pretpostavljamo da ćemo već u slijedećem idućem moći izvijestiti o ukupnom okončanju procedure certifikacije i za PLINCROM. Pogotovo s obzirom na pomak za koje čujemo proteklih tjedana da se rade i u području novog Zakona o državnoj imovini, vjerujemo da će i zadnji koraci prema certifikaciji PLINACRO-a biti uskoro okončani pa će time cijeli infrastrukturni sustav Hrvatske biti priznato i potvrđeno usporediv i ravnopravan europskim sustavim. Druga bitna stvar u 2016. godini u ovom djelu koji prelazi granice Hrvatske je uspješno lansiranje tržišta za dan unaprijed kojeg je Hrvatska burza električne energije CROPEX, nakon što je krajem pretprošle i početkom prošle godine postala nominirani ovlašteni operator mimo u Hrvatskoj našim rješenjem, CROPEX je uspješno lansirao hrvatsko tržište za dan unaprijed a u 2017. i za unutar dana što stvara pretpostavke da se već danas ozbiljne količine … [[Govornik se ne razumije.]] izvedene iz obnovljivih izvora, uspješno integriraju u tržište električne energije, nešto što će u dolazećim godinama biti sve veći, sve intenzivniji problem. Dakle, nakon te relativno 2016. godine, ja bi samo završio sa činjenicom da ono što nam predstoji, kažem nadam se da će ovo tržište i ovo izvješće potvrditi ovakve prilično pozitivne trendove na tržištu i u kvaliteti opskrbe i u smanjivanju gubitaka. U 2017. i 2018. godini bavimo se proprimo implementacijom tzv. network kodova dakle jedinstvenih mrežnih kodeksa koje EU uvodi sukcesivno i u područje električne energije i u području plina, to su dokumenti koji su uglavnom razvijeni, koji su otprilike u 50% već implementirani u naše propise ali koji u biti stvaraju jedinstvena pravila igre za kompletno tržište EU-a u plinu i električnoj energiji. Veliki izazov i nešto što je lansirano odnosno postavljeno u javnost krajem prošle godine, u 12. mjesecu, EU odnosno Europska komisija je objavila cleaner package, nešto što se neslužbeno smatra četvrtim paketom energetskih propisa, jedan cjeloviti dokument od preko tisuću strana koje će do kraja 2018. godine proći kroz proceduru Europskog parlamenta i tog časa postati obvezujući i za nas. U pripremama za tu sljedeći korak u revoluciji koja u osnovi nije samo kompletiranje tržišta već je zapravo posvećena potpuno dubokoj penetraciji obnovljivih izvora u praksu tržišta električne energije koje će implicirati značajne promjene na upravljanju tržištem električne energije koja će zahtijevati dodatna opremanja. Dakle to je sljedeći veliki izazov koji je pred nama. Mijenja se naime potpuno paradigma kupca električne energije i kroz nekoliko godina dominantan odnos više neće biti kupac u odnosu na proizvođača već će svaki od sudionika tržišta zapravo doći u situaciju da istovremeno i predaje u sustav i uzima iz sustava, bude kupac i proizvođač. Što naravno predstavlja ogroman izazov za opremu, za mjerne uređaje, za upravljanje samim sistemom i za baferiranje oscilacija koje će takav nepredvidivi ili teško predvidivi, gotovo stohastički sustav nametati. Skladištenje energije kao jedan dio koji popunjava ovakvu buduću energiju sa njezinim špicevima i ponorima tema emobilitia, a tema zaštite od cyber kriminala. To s teme s kojima se sada počinjemo baviti uz sve ovo što je rutinski dio naš već kroz nekoliko godina. Predstoji nam regionalna integracija tržišta u kojoj su već na području električne energije napravljeni određeni koraci ali tokom ove i sljedeće godine pretpostavljamo da će biti završeno integracija sa tržištem električne energije za dan unaprijed na hrvatsko-slovenskoj granici a onda nas čeka rješavanje sličnog problema i na mađarskoj granici. Mi naime postajemo dijelom jedne veće cjeline i u tom kontekstu Hrvatska je cio tzv. core skupine unutar koje će se razvijati integracija tržišta električne energije. A nešto slično, pomalo sramežljivo ali predstoji i u plinu. Energetska strategija koju čekamo dati će nam druge odgovore prema kojima će se i regulator znati i nadajmo se postaviti, čeka nas u perspektivi od recimo nekakve sljedeće 3 godine, put prema potpunoj deregulaciji tržišta što će opet promijeniti ulogu regulatora i sve veću pažnju davati monitoringu a sve manju dnevnim intervencijama. I naši veliki infrastrukturni projekti koje regulator naravno nastoji pratiti koliko je god to moguće, naravno prije svega govorimo o LNG-u ali i o SINKO GRID-u i o nekim drugim velikim energetskim projektima. To su one teme za koje se kažem nadam da ćemo ih već u sljedećem izvješću moći predočiti. Pozivam sve da pogledaju ovo izvješće detaljno, da nam upute bilo koje pitanje koje ih zanima. Mi smo i nakon prošle rasprave pokušali i na određena pitanja odgovarati direktno mailom na pitanja saborskih zastupnika, pa ćemo to dapače učiniti rado i dalje. I ja vas u tom smislu molim i predlažem vam da usvojite ovo izvješće. Ja se zahvaljujem.
Hvala. Imamo 5 replika, prvi je poštovani kolega Bulj.
Kolega Jureković, žao mi je što ovo nije u jutarnjim satima pa da hrvatski građani mogu slušati sve ovo što se tiče, vi kao regulator i vi koji nagledate tržište šta ste omogućili im, kako ste u biti dozvolili da se pljačkaju potrošači. Vi kažete da nadgledate tržište energije, niti jedan potrošač topline sa postojećeg toplinskog sustava nije promijenio svog opskrbljivača i vi pričate o tržištu. Možete li navesti iti jedan primjer da je netko se prebacio potrošač sa topline, sa tržišta topline na to tržište? Koliko mi je poznato vi u izvješću ne navodite da je se prebacio, naravno vrlo je bitno da dodjele povlaštenosti ste vrlo efikasno radili poglavito u prednovogodišnjem, na staru godinu i na silvestero da ste, povlašteno za 2 projekta biomase koja ni dan danas nisu započeta Benkovac i Županja nego naravno da se je to prodalo starcima a da bi mogli oni prodati, da bi mogla se prodati morala je dobiti HERA-ino produženje povlaštenja. Ova dva projekta su snage 10 megavata, znače 80 milijuna kuna godišnje poticaja koji im se mora isplatiti i to na 15 godina. To je ukupno 1,2 milijarde kuna. Obje firme su u privatnom vlasništvu Tomislava Radoša, Vrdoljakovog pomoćnika i desne njegove ruke. Koliko ste još povlaštenja dali u firmama bivših direktora HEP-a od HNS-ovih stranačkih prvaka do HDZ-ovih članova, raznih tajkuna, o tome bi se dalo pričati. Samo prvom plinarskom društvu ste izdali tri rješenja za ukupno 12 megavata što godišnje iznosi 115 milijuna poticaja u 15 godina, čak 1, milijardu kuna koje će HROTE morati isplatiti a naravno da će tu cijenu platiti i na kraju građani. Znači pogodovali ste sve na štetu naših potrošača.
Dobro. Druga replika poštovani kolega Čuraj.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani gospodine Jurković, dakle spomenuli ste u vašem izlaganju malu promjenu metodologije samog izvještavanja, apsolutno bi bilo zgodno među ovim brojem stranica da se još bolje možemo snalaziti. Međutim, ocijenili ste da je 2016. godina bila stabilna. I ono što mene, što ste spomenuli u vašem izvješću svakako je za podcrtati i sigurno jedan ajmo reći prijedlog u smjeru kojem trebamo ići a to je što se tiče gubitci, u prijenosu električne energije koji su 7,6% za prošlu godinu. A kada od toga vidimo da u vašem izvješću piše da je 50% ne tehničkih gubitaka onda sigurno tu možemo tražiti prostora kod i distributera i opskrbljivača vezano, sigurno da su to ukalkulirani gubitci. Dakle tu možemo govoriti i doslovno o krađi električne energije. Također ste spomenuli i certificirane HOPS-a dakle to prema 3.-em paketu energetskih propisa EU to je krenulo 2013. godine i drago mi je čuti da je to i završilo nakon 3-4 godine. Tako da svakako u ovom dijelu ćemo podržati ovo izvješće i nadamo se i dalje dobrim ovakvim vijestima.
Hvala. Imamo 3.-ću repliku, poštovani kolega Sladoljev.
Hvala gospodine predsjedniče. Imam jedno pitanje za gospodina, poslovnu godinu 2014. Gradska plinara Zagreb d.o.o, završila je sa neto dobit od skoro 19 milijuna kuna. Gradska plinara Zagreb opskrba sa 24 milijuna kuna, te zajedno su stvarali dobit od oko skoro 43 milijuna kuna. Pitanje za HERA-u je zbog čega je HERA, vršila izvanrednu reviziju firme koja je poslovala s dobiti, da bi joj povisila … [[Govornik se ne razumije.]] maržu za 26%. Zašto je ovo poskupljenje u javnosti prošlo nezapaženo, zašto je Vlada smanjila dobavnu cijenu plina za 12% što je za kućanstva Gradska plinara Zagreb trebala rezultirati 10% smanjenjem konačne cijene plina. Međutim, cijena plina je smanjena samo za 5,9%. Budući da je HERA šutke podigla opsežnu maržu za 15%, a … [[Govornik se ne razumije.]] maržu za 26%. Javnost nije znala za dobrobit smanjenje nabavne cijene plina da je dobrobit smanjenje nabave plina za 12% prepolovljena uslijed djelovanja HERA-e, pa ako možete odgovoriti na pitanje?
Odgovor će biti pismeni, ono što ste rekli … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro. Onda idemo na iduću repliku, to je poštovani kolega Grmoja.
Pa evo, isto bi kao i kolega Bulj izrazio žaljenje da ovako bitna tema koja utječe na jedan dobar dio naših građana, odnosno, na gotovo sve, da je u ovako kasnom terminu. Dobro je poznato ovom Viskom domu da je izvješće HERA-e za 2015. godinu, da nije prihvaćeno na glasovanju, da nije prihvaćeno. I onda da se mijenjala formulacija da se prima na znanje samo kako bi to prošlo. To je vjerojatno napravljeno sa predumišljajem kako bi se ostvarila ili konzumirala ova neprirodna koalicija sa HNS-om, predbacivalo se Mostu kako štiti HNS-ove kadrove, a upravo smo se mi željeli obračunati sa tom energetskom hobotnicom. Toliko toga je u ovom vašem izvješću neutemeljeno. Toliko toga ima za objasniti. Ja nisam sad shvatio, vi ćete ovdje što pisano odgovarati na sva ova naša pitanja, a kolega Bulj je otvorio neka pitanja. Ja sam se sad javio i pojedinačno, pa ću to u raspravi, ali vi ne možete pričati o tome, da nadgledate tržište i to je bila dobra poanta. Znači kada se nije dogodilo uopće niti ste naveli niti jedan primjer da je jedan potrošač topline promijenio opskrbljivača. Znači, vi svoj posao niste radili, tržište niste razvijali, a kasnije ću u pojedinačnoj raspravi, iznijeti ono što sve zamjeram i što je problematično a vjerujem da će i naš kolega Slaven Dobrović, kao bivši ministar imati puno primjedaba.
Hvala.
Ja se ispričavam, možda ako smijem samo o ovoj temi da kažem. Ja kad sam govorio o nadzoru tržišta, govorio sam o komponentama unutrašnjeg tržišta, govorio sam o električnoj energiju i plinu. Toplinska energija i njezin karakter i to u kojoj mjeri je ono tržišno je proizašlo od Zakona o toplinskoj energiji, koji je pokušao unutra instalirati komponentu kupca. U svakom slučaju nije bio donesen od strane HERA-e. Komentari o tome koliko je takva karakter tržišta, ili pokušaja da se tržište uvede u toplinsku energiju, uspješan manje ili više, ostaje izvan dometa ovoga izvješća. Ono se prvenstveno odnosi na praćenje zbivanja na tržištu električne energije i na tržište prirodnoga plina. Ali uistinu ono što se možda preambiciozno očekivalo je komentirano, ali ne može se smatrati predmetom monitora. Hvala.
Hvala. I 5 replika, poštovani kolega Žagar.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi gospodin Jureković, naravno da je moja replika ide u onom smjeru, nečega što možda najviše zanima hrvatske građene, jer najavljena poskupljenja električne energije se veže uz povlaštene ugovore, za povlaštene proizvođače energije. Moje pitanje glasi kako je moguće da su sklapani ugovori prije povjere stanja na terenu. Da su nekim pravnim osobama produljeni povlašteni ugovori, iako na terenu zapravo niti su imali neki su otišli u stečaj a neki nisu zapravo ni zabili lopatu, da se tako izrazim. Kako je moguće da se to događalo? Da se nije provjeravalo? I duga stvar koja je vezana uz što se tiče štićenja potrošača, vi ste sad spomenuli uz toplinsku energiju, ipak mi to sad nije jasno, jer kada govorimo o izradi analize troškova i dobiti za striju, vi ste platili vanjskom izvođaču skoro pola milijuna kuna, a prije 2 mj. je rezervirano još 48000 kn da se izradi mišljenje o studiji koja je plaćena skoro pola milijuna kuna. Zar među brojnim HERA-nim dobro plaćenim stručnjacima nema nikoga tko ima mišljenje o studiji koju su sami naručili. I za uvođenje mjernih uređaja za plin, HERA je rezervirala 350000 kn, u 2017. godini. Izrada metodologije za analizu troškova i dobiti uvođenje naprednih mjernih uređaja i sustava za njihovo umrežavanja u području plina. I sad jedino ovo što ste vi govorili o prethodnom odgovoru na repliku, jedino za toplinu HERA se nije smatrala odgovorna napraviti studiju isplativosti gradnje. Upravo suprotno, njeni su članovi, uprava i direktoru u potpunom sukobu interesa, posjećivali strane proizvođače toplinske opreme i žustro sudjelovali u njihovoj ugradnji, nakon što su zakonom obvezali građane na ugradnju razdjelnika, koji dan danas u velikom dijelu slučajeva nisu u funkciji. Pa mi ovo vaše objašnjenje da HERA nije nadležna za toplinsku kontrolu potrošnju topline nije mi suvišno.
Odgovor na repliku.
Ne znam kojim redom da vam komentiram, ali idemo iz sredine. Dakle, radi se o zakonskoj obvezi, regulatora, ne ministarstva ili nekog drugoga, koji je recimo radio procjenu, cost benefita ugradnje razdjelnika ili sličnih uređaja. U ovom slučaju radi se o procjeni, odnosno o analizi troškova i dobiti, od uvođenja pametnih brojila i pametnih mreža. To je prvi korak do odluke ministarstva, na koji način će se u Hrvatskoj pametna brojila u budućnosti implementirati, ugrađivati. Ovaj je dokument zakonska obveza HERA-e da ga da ministarstvu na raspolaganje, temeljem čega će ministarstvo donijeti odluku. Meni je isto žao zbog cijene o kojoj ovdje govorimo. Međutim, radi se o cijenama koje se na studiju postižu. Ovo je sve samo ne uobičajeni dokument i sve samo ne rutinski dokument. Jer red veličine investicije o kojoj ovdje govorimo a koju treba provesti negdje između 4 i 11 godina kao što smo mi imali varirane opcije težak je na hrvatskom tržištu 2,5 milijarde kuna. Dakle onog momenta kada Hrvatska odluči na koji način će implementirati sljedeću generaciju pametnih brojila a ona je nužna kod dubljeg ulaska zelene energije u svakodnevan život, morati će se odlučiti na koji način će se i kako će se ti novci potrošiti, kako će se prikupiti, koja će se oprema ugrađivati. Nešto što je teško 2,5 milijarde kuna može domaću industriju srušiti u odnosu na one koje danas proizvodi brojila za električnu energiju, može to dati, omogućiti šansu za razvoj, može se odlučiti tisuću jedna stvar. Dakle radi se o vrlo, vrlo osjetljivoj materiji. I smatrali smo s jedne strane da treba napraviti studiju na temu koje u Hrvatskoj nema puno znanja i iskustava. Prema tome, dali smo takvu studiju. Isto tako naša Akademija ju je pogledala. Dakle definitivno cijena je bila, [[Upadica predsjednik: Molim vas, isteklo je vrijeme.]] ispričavam se, smatrali smo da je stvar dovoljno važna da … … [[Govornici govore u glas, ne razumije.]] Sve ostalo, ispričavam se, sve ostalo …
Ne, ne imamo vrijeme, zastupnici se države vremena, molim i vas da se držimo vremena. Sada prelazimo na klubove zastupnika i prvi je poštovani Slaven Dobrović u ime Kluba zastupnika MOST-a Nezavisnih lista.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Sabora. Pozdravljam gospodina Jurekovića i saborske zastupnice i zastupnice. Izvješće HERA-e za 2016., općenito ova problematika doista bi zaslužila bitno bolji termin jer je to nešto što se tiče svih građana RH itekako. Naime, ustvari vjerojatno građani i ne znaju u kojoj mjeri se dobar ili loš rad HERA-e tiče njih i koje ozbiljne posljedice ima na sve građane. I upravo zbog toga je Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista na stajalištu da je ovo izvješće loše, odnosno nije problem u izvještaju i izvješću nego je problem u radu HERA-e, ne samo za prošlu godinu nego i za sve ove godine. Praktički je područje energetike devastirano. Naravno da nije samo HERA ta koja je odgovorna za takvo stanje, međutim definitivno ozbiljni dio odgovornosti snosi. Ja sam sasvim siguran da ovi današnji mladi građani koji bi trebali biti nositelji razvoja RH, educirani, koji vide kako ih država na razne načine vuče za nos. Dobrim dijelom taj svoj dojam i utisak i volju za odlazak grade i na problemima koji se tiču energetike. Od toga da im je netko nametnuo neobičan sustav naplate toplinske energije na brzinu, preko reda, preko noći bez pripreme pa do toga da se sustav suočava sa ogromnim financijskim dubiozama, govorim o elektrosustavu zbog loše planiranog, odnosno loše ugovorenog sustava, odnosno obnovljivih izvora energije koje apsurda li jesu u interesu Hrvatske ali ne na ovakav način. Naravno tu je i pitanje regulacije plinskih mreža, odnosno distribucije plina za što je vjerojatno najmanje informacija u javnosti. Dakle mi nismo za, smatramo da treba odbiti izvješće kao što je trebalo odbiti za 2015., odnosno ono je odbijeno, netko je to rekao, pa je ustvari i sam prihvaćeno na znanje što je i neobična formulacija. No, evo ja ću redom proći kroz nekoliko najvažnijih točaka, jedna od zadaća HERA-e je nadgledanje tržišta energije. Dakle tržište je sasvim sigurno mehanizam koji potiče konkurentnost koji nam ide u interesu potrošača, snizuje cijenu. Međutim, to treba raditi sa zrnom soli u glavi a ako se to radi naopako onda je ili tu netko, ne znam koji izraz da upotrijebim, dakle nespreman za to ili su tu skrivene odnosno se otvaraju jako čudna vrata. Naime ajmo reći toplina, da li imamo tržište topline. Dakle vi u svom izvještaju spominjete već više godina rečenicu za redom te u tom dijelu do sada nije došlo do razvoja konkurencije i značajnijeg razvoja tržišta toplinske energije. To je krasno formulirana rečenica a ustvari tržišta uopće nema. Dakle nema ga. Tko god je proizvodio prije 5 ili 10 godina to čini i dalje. Odnosno ni jedan potrošač nema priliku mijenjati svoga dobavljača. Dakle, naprosto radi se o jednoj, a šta je ustvari novo? Pa novo je to dakle da to nije regulirano nego je to ostavljeno tom tržištu, ustvari, drugim riječima mi imamo ozakonjeni monopol i situaciju da su građani izloženi neobičnim cijenama, da su te cijene dakle iznimno visoke i da eto oni mogu se jedino otkopčati dakle sa takvog toplovodnog sustava. Dakle nešto što bi moglo omogućiti jer radi se o kogeneraciji, dakle učinkovito korištenje energije, izvora energije, transformacije energetske u korisnu električnu i korisnu toplinsku je doživjelo jednu svoju nakaradu zbog evo ja smatram i vaše odgovornosti. Zanimljivo je vidjeti cijene. A evo, idemo vidjeti tu toplinsku cijenu, dakle vi u izvještaju spominjete prosječnu cijenu struje i plina, međutim naravno da se ne spominje prosječna cijena kilovat sata topline energetska vrijednost toplinska jer možda to ne treba spominjati, to će regulirati tržište, ali tržišta nema. Dakle jako neobična situacija, posljedica je da su u mnogim mjestima su građani naprosto izloženi iznimno visokim troškovima za grijanje, a ako se može pogledati odnosno proučiti, a to vjerojatno vi i znate da je ta cijena kilovat sata toplinske energije čak i veća od kilovat sata struje. Zanimljivo je pogledati kako regulirate cijenu recimo, tu je već bilo govora o distributivnim maržama pa je nejasno kako ste jednom velikom distributeru spominjan ta zagrebačka Gradska plinara omogućili 2015. ukupno 96 milijuna kuna dobiti, dakle vi ste u godinu dana dizali pa spuštali tu za 26% digli pa za 41% spustili i uz tih 41% spuštanja i to po našim informacijama na njihovu inicijativu su ostvarili iznimno visoku dobit. I sada se možemo zapitati kako to da vi imate tu ulogu regulatora i da radite tako strašne greške jer očito su potrošači na tom području mogli bitno jeftinije koristiti plin od tog distributera. Dodjela povlaštenosti također je vaša zadaća i HERA je izdala stotine rješenja o povlaštenosti i mnogi koji su dobili takvo rješenje odnosno dobili povlaštenost nisu uopće sagradili postrojenje. I poznato je da se produžetak povlaštenja može dozvoliti ako imaju sagrađenu polovicu investicija da bi dalje mogli zadržati taj status, međutim povlaštena cijena znači da je to zajamčena cijena otkupa koja je ne postotno veća nego za faktore veća dva, tri, tri i pol, četiri puta veća nego tržišna vrijednost. Tako evo ja imam primjer Energane u Fužinama gdje je firma otišla u stečaj bez praktički da je išta započeto na terenu i taj pogon je doživio neobičan slijed događanja, o tome se građani mogu detaljnije upoznati. Imamo Benkovac i Županja dva projekta biomase gdje je isto tako prodane su strancima, naravno uz prethodno produljenje ovoga povlaštenja. To produljenje evo mislim da je neko spominjao cifru za petnaestogodišnje razdoblje znači 1,2 milijarde kuna, dakle to nisu mali novci. Puno toga ima, nećemo sada spominjati ugovori koji su bili izdavani na Silvestrovo vrlo vrijedni koji dugoročno s obzirom da se potpisuju za duži niz godina, za sve građane RH znače mjere se u milijardama kuna. Dakle sasvim sigurno se moglo pratiti promjenu stanja na tržištu, činjenica da se tehnologija dakle vjertroelektrana doživljava svoju renesansu u svijetu, da se cijene spuštaju i da se matematika oko povratka investicije bitno mijenja i da je svaka država koja brine o interesu svojih građana bi napravila kalkulaciju i rekla ne, ne možemo više toliko, moramo to smanjiti i to se mora raditi promptno. Tako to rade nacionalne institucije koje doista brinu o interesu javnom. Šta dalje? Vi štitite i potrošače, međutim na mnoge upite gdje se vas pita za mišljenje odnosno ukazuju na nelogičnosti vi olako odgovarate sa odricanjem od nadležnosti, dakle za čas niste nadležni za pojedinu problematiku. Najbolji primjer HERA-inog odnosno vašeg shvaćanja nadležnosti je problem ugradnje mjerila. Dakle vi ste stavili u svoje planove pasus Zakonom o energetskoj učinkovitosti taj i taj broj NN koji je stupio na snagu 6. studenog 2014. propisne su značajne dodatne obveze HERA-e. HERA će provoditi nadzor nad obvezama distributera energije da osiguraju da u mjeri u kojoj je to tehnički moguće financijski opravdano i razmjerno s obzirom na potencijalne uštede energije krajnjim kupcima energije i tople vode u kućanstvima budu pribavljena pojedinačna brojila po konkurentnim cijenama koja točno odražavaju stvarnu potrošnju energije krajnjih kupaca održavanu stvarnu potrošnju energije. Znamo točno šta se desilo sa tzv. razdjelnicima topline, to jest fizikalno ispravan i potvrđen sustav za raspodjelu isporučene toplinske energije u sustavu zajedničke potrošnje, međutim način na koji je to izvedeno i kasnija diskusija u kojoj ste se vi držali sa strane kao evo nenadležno tijelo je doista neobično. Tzv. cost benefit studije za koje ovdje piše da trebate provoditi i trebate ih provoditi i one koštaju uredu pola milijuna kuna, međutim, da vi baš ne možete niti rastumačiti šta ta studija donosi, da ne možete dakle u sažetom obliku prenijeti zakonodavcu, komunicirati to sa građanima to je doista neobično. Tako da pored studije koju plaćate, plaćate onda i mišljenje o studiji, pa tako za plin jedino za ove topline odnosno razdjelnike ili mjerila toplinske energije što je varijanta tvrđa fizikalna, dakle koja doista mjeri, a ne kalkulira, dakle raspodjelu najvjerojatniju isporučene topline. Ovdje niste radili nikakvu studiju isplativosti. Dakle, ne bih htio više duljiti. Kasno je. Evo može se možda nešto od vas čuti po ovom pitanju. Definitivno situacija u energetici je loša, tu postoji ozbiljna vaša odgovornost. Ja smatram da vi niste opravdali naziv nezavisni stručni regulator koji je zakonom obvezan raditi u interesu Republike Hrvatske. Dakle, vrlo malo ili ništa od toga, dakle na štetu građana, dakle i na korist pojedincima. Ja se nadam da će istražna tijela, dakle institucije nadležne poraditi po tom pitanju jer ja ne bih htio tu iznositi pretpostavke recimo. Evo stoga ponavljam mi smo za neprihvaćanje ovog izvještaja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Imamo jednu povredu Poslovnika. Poštovani kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Povrijeđen je članak 34. stavak 2.: „U slučaju odsutnosti predsjednika Sabora ili spriječenosti u obnašanju predsjedničke dužnosti njega zamjenjuje jedan od potpredsjednika iz reda zastupnika parlamentarne većine kojeg odredi predsjednik Sabora. Ako predsjednik Sabora ne odredi, jer ne može odrediti potpredsjednika dužnost predsjednika obnaša potpredsjednik biran iz redova zastupnika parlamentarne većine“, znači tu nazočni gospodin Reiner ili gospodin Brkić. I ovdje je vidljivo koliko je bitna ova tema da čak ni potpredsjednik a koliko su ljudi iscrpljeni HERA regulatorna agencija, da čak predsjednik Sabora ne može izdržati voditi sjednicu, a potpredsjednika iz većine nemamo da ga zamijenimo. Znači u jednom trenutku predsjedniče na pet, šest minuta vaša stolica je bila prazna, nije bilo predsjedatelja što znači da se kršio Poslovnik. Hvala lijepo.
Dobro ja ću si izreći opomenu. Morao sam ići tamo gdje svatko od nas ponekad mora otići, a budući da nema nikoga od potpredsjednika, a žao mi je da nema i vašeg predsjednika kluba, možda bi on uskočio pa bi onda pomogao. Ali budući da ga nema cijeli dan onda nije mogao ni on pomoći [[Upadica Bulj: Mogao sam tražiti stanku. Tražio bih ja stanku da vama lakše bude.]] Ja se ispričavam zastupnicima što me bilo evo tih nekoliko minuta. Hvala vam lijepo. Ali mislim da, da … Kolega Bulj, ja vas molim da ne radimo sada cirkus od ovoga jer kasan je sat i nisam išao bez razloga evo ako vam je to dovoljno obrazloženje. Nadam se da je. Prelazimo dalje na replike. Imamo prvu. Poštovani kolega Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Kolega Dobroviću, ja ovdje nisam čuo izlaganja gospodina Jurekovića, znači on odbija reći, svake godine izbjegava navesti prosječnu cijenu topline. Znači, znate li vi gospodine Jurekoviću kolika je prošla cijena kilovat sata topline? Godinama vodite HERA-u i morali biste znati prosječnu cijenu grijanja. Nemojte mi samo reći da cijenu određuje tržište topline jer smo utvrdili ovdje da tržišta nema, a cijena topline je tolika da vi to ne želite reći jer je viša od prosječne cijene struje i nekoliko puta viša od prosječne cijene plina. Dakle, za toplinu ne određujete i ne nadzirete ništa, a cijenu konstantno krijete u svom izvješću. Dao je kolega Sladoljev, ja mislim da je dao primjer Gradske plinare Zagreb, znači koja je 2014. završila sa ukupnom dobiti od 43 milijuna kuna, a HERA je početkom 2015. otišla u izvanrednu reviziju i povisila distributivnu maržu za 26%. Gradska plinara Zagreb je sama tražila od HERA-e smanjenje te iste marže, pa je HERA u prosincu 2015. smanjila maržu za 41,5% a Gradska plinara Zagreb je 2015. završila sa ukupnom čistom dobiti od 96 milijuna kuna. Koliku bi tek dobit imala da nije sama zatražila od HERA-e smanjenje distributivne marže. Dakle, ukupno je ostvarila skoro 100 milijuna kuna neto dobiti u 2015. u kojoj je HERA radila 2 izvanredne revizije poslovanja i mijenjala maržu od 26% do -41,5%. Pitanje čemu služi regulator kad može pogriješiti u određivanju tarife za više od 40%? Što vi radite gospodine uopće? I kaže kolega pa ovdje iz HNS-a treba podržati vaše izvješće. Ovo izvješće treba odbaciti i svatko onaj tko ga ne odbaci štiti kriminal koji [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] se događa u HERA-i i hrvatskoj energetici.
Hvala vam. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo poštovani kolega. Počeli ste sa toplinom. Da, naime mi smo u procesu pristupanja EU se trebali odreći regulacije, potpune regulacije tržišta i prijeći na tržišnu ekonomiju, odnosno stvorit tržište. Međutim, što se toplinske energije tiče ono nije stvoreno jer se ne može ono stvoriti na tako umjetan način. Međutim, ono što je stvoreno, stvoren je El'Dorado odnosno legalizirani monopol. I zato imamo doista neobičnu situaciju da je toplinska energija postala skuplja od električne energije, odnosno energije plina što je apsurd. Apsurd a očito valjda treba svima biti jasno da se pod hitno moramo vratiti regulaciji toga dok se ne uspostavi sustav u tehničkom smislu koji će omogućiti to tržište, odnosno tržišno nadmetanje, dakle alternativnih proizvođača toplinske energije. Hvala lijepo.
Druga replika, kolega Bulj, izvolite.
Kolega Dobroviću, znači HERA nadgleda tržište, evo vidimo da ima monopol po pitanju topline, prema tome, ne znam šta nadgledaju, određuje cijene distribucije plina, javnih usluga. Oni ne znaju cijenu, uopće, dakle, neka kažu kolika je cijena. Izdaju povlaštenja obnovljivim izvorima struje i znači i povlaštenu znači struju koja je tri puta skuplja od potrošene cijene, to je stvarno interesantno kome su sve na silvestarsku noć dodijeljeni ti poticaji, poglavito za vjetar jer vrlo dobro pa i bivšim direktorima i firmama, bivšim direktorima HEP-a i pomoćnicima ministra Vrdoljaka, usko vezanim i tim tvrtkama. Pa imamo, štite potrošače. Da, štite potrošače da skuplje plaćaju a da potrošači ništa ne znaju. Ovo je eklatantan primjer kako se s onim šta je Hrvatska bogata resursom i energetikom radi potrošaču. 20 milijuna, 22 milijuna kuna se znači izdvaja agenciji koja radi protiv interesa građana. To svima neka bude jasno. Isključivo dijelite subvencije, znači poticaje, znači i to za silvesterovo, otvorili ste 2 minute prije nove godine. Niste za solarne elektrane našim građanima dali uvjet. Dali su to vrlo jednostavno poticaj, tj. subvenciju na obnovljive izvore vjetroelektranama koji su stranim investitorima, a naravno da su tu sudjelovali i bivši direktori HEP-a i njihovi projekti koje su prodali i tu HERA šuti. Sve za šta je namijenjena radi protiv njih. Čisto ovo je kriminal prema građanima RH i pljačka hrvatskih građana.
Niste se javili, jeste? Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Bulj, točno je da tu ima nereda praktički u svakom segmentu. Ako pogledamo samo na koji način se određuju distributivne marže za plin onda vidimo da se nekim tvrtkama omogućuje stjecanje prilično velikih zarada odnosno dobiti s kojim valjda mogu ovladati kvalitetnijim tržištem dakle dok se nekim manjima utire. Ja evo ne mogu tvrditi da je točno namijenjeno nekom posebnom cilju u tom pogledu međutim ja mislim da analiza ponašanja odnosno određivanja tih marži može pokazati sasvim neobične stvari. Hvala lijepo.
3. replika kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepa kolega Dobroviću. Jedno pitanje koje se ovdje nameće a vaš rad i unutar koalicije sa HDZ-om i Vlade pa ja bih rekao i ministra Panenića prije vas je obilježio dosta žestok sukob sa HERA-om, znači tu godinu i pol dana je bilo prigovora, vaši savjetnici su svašta govorili, slali ste si dopise, prigovarali na neke njihove odluke ili nedonošenja nekih odluka ali se ništa nije napravilo. Znači vrlo jednostavno je pitanje zbog čega se taj problem nije riješio u godinu i pol dana i koliko je po vama potrebno vremena da se riješi na sve ovo što ste prigovarali do sada. Sa druge strane neki ljudi govore da ste i vi kao ministar ili ministar Panenić propustili uskladiti cijenu obnovljivih izvora energije u periodu dok ste bili u poziciji i da zbog toga sada je veće povećanje cijene nego šta je trebalo biti. Znači to također zbunjuje hrvatske građane jer sada svi smo svjedoci da će struja poskupiti prosječno 10-ak% po kućanstvu ali isto tako argumenti ljudi koji su u toj industriji govore da ste vi imali obvezu u 4 godine uskladiti cijenu obnovljivih izvora energije a to niste napravili i da akumulacijom određenih sredstva je sada to povećanje više nego što bi trebalo biti da se napravilo recimo prije godinu dana kada bi bio neki rok. Znači to su neka pitanja koja ljude također zanimaju pa vas molim ako možete odgovoriti. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Kolega Maras, dakle, točno je, mi nismo imali slaganje oko HERA-e, odnosno mi smo htjeli provesti sasvim jasnu reformu toga sektora a to znači da je nered koji se nagomilao u energetskom sektoru trebalo počistiti dakle institucionalno na način da se dovedu ljudi koji nemaju problema sa doista radom u javnom insteresu, u tom važnom resoru da se naprosto javnim natječajem ili na bilo koji način to napravi. Jer u Hrvatskoj ima puno stručnjaka koji rade i vani i koji su i kod nas prisutni, koji su u stanju voditi suverenu energetsku politiku RH. Što se tiče naknade za obnovljive izvore, drugi dio vašeg pitanja, mi smo zatekli stanje u kojem je već nastala ozbiljna ugroza dakle energetskog sektora, dakle tržišta električne energije zbog toga što su ekspandirale, eksplodirale količine, količine energije iz obnovljivih izvora energije po povlaštenim cijenama. Te kvote su davno ispucane, jasno i sada bi trebalo dovesti novu politiku koja više ne treba poticaje, cijene su pale i uključivanje građana, mi smo imali nekoliko projekata, dakle građani, proizvođači električne energije i drugi koji smo pripremali i koji predstavljaju zdravu implementaciju, korištenje obnovljivih izvora energije. Jer budućnost energije su obnovljivi izvori energije. Ali ovo što mi danas imamo je nažalost nakarada i sada je prilika da se to ispravi. Dakle odbijanjem ovog izvještaja.
4.-ta replika poštovani kolega Žagar.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Dobrović, dakle jedna od zadaća HERA-e svakako zaštita potrošača tj. zaštita građana da na tržištu dobiju pravilnu cijenu i količinu energije. Vi ste dobro naveli Zakon o energetskoj učinkovitosti gdje se navodi da će HERA provoditi nadzor nad obvezama distributera energije da osiguraju da u mjeri u kojoj je to tehnički moguće financijski opravdano i razmjerno s obzirom na potencijalne uštede energije krajnjim kupcima energije tople vode u kućanstvima budu pribavljena pojedinačna brojila po konkurentnim cijenama koja točno odražavaju stvarnu potrošnju energije itd. Dakle da se ponovno vratimo na razdjelnike topline i toplinski sustav, studija nije napravljena, to je dovelo do toga da osim što građani plaćaju previsoku cijenu toplinske energije imaju i imali su znatno troškove ugradnje samih razdjelnika, a onda umjesto ušteda s tim razdjelnicima dobili su još veće račune. To se može pravdati dijelom i zbog samih stanja u kojem se nalaze zgrade, sustavi u zgradama bilo zbog toga zbog nemogućnosti balansiranja tih toplinskih sustava, bilo zbog nekih drugih razloga. Međutim nikako nije opravdanje da se nije pravila studija isplativosti pa bi bilo zanimljivo vidjeti kada se podvuče crta i onda se postavlja ključno pitanje da li se ta studija nije napravila zbog toga da se građane prevari da ih se namagarči da tako kažem, da investiraju u razdjelnike koji će im dovesti osigurati to da plaćaju skuplju energiju ili jednostavno se znalo unaprijed da će ta studija pokazati da to nije dobar potez. Drugim riječima, ništa se korisno s tim nije dobilo, a puno toga šteta za hrvatske građane.
Odgovor na repliku. Ali molim vas da se javite, jeste, pardon, ali ne dižete ovako, samo malo. Vaše kolege iz kluba inzistiraju na provedbi Poslovnika vrlo striktno pa vas molim da dižete pločice onda.
Uvaženi kolega Žagar, točno je. Dakle ta rečenica jako lijepo stoji i bilo bi dobro da iza nje stoji rad koji opravda … međutim ona se ponavlja ništa se ne dešava. Toplinska energija je kompleksni sustav, bitno kompleksniji i tehnički zahtjevniji od elektroenergetskog sustava. Prema tome, paušalno staviti zakonom obvezu da do tada i tada se mora napraviti to i to, bez adekvatne pripreme, bez prethodne analize, bez pripreme tržišta da ti razdjelnici možda budu jeftiniji ili ne daj Bože da se proizvede nešto od toga u Hrvatskoj, to se nije desilo. Desilo se obratno, oni su poskupjeli, dakle građani su preskupo platili taj ugradbeni materijal, a efekt je negdje postignut, negdje nije postignut. Dakle trebalo je u to ubaciti odnosno svakako tehnički pripremiti podstanice, uključiti obvezati zgrade odnosno objekte da naprave druge tehničke zahvate itd. Stoga sve skupa evo opet upućuje na zaključak da rad nije dobar odnosno da bi trebao biti bitno bolji i da Hrvatska kao mediteranska zemlja koja bi mogla doživjet svoj procvat energetski zaslužuje bitno bolje. Evo meni uopće nisu važniji koji su to ljudi, čiji su, straka, dajte stručnjake i idemo napraviti od Hrvatske prosperitetnu zemlju. Hvala lijepo.
Hvala. Posljednja replika poštovani kolega Ćuraj. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Evo samo kratko, par stvari koje mi može kolega Dobrović u svom izlaganju pojasniti. Naime, što se tiče sektora toplinarstva i toplinske energije pitanje odnosno cijelo vrijeme diskutirate vezano za tržište da se nije liberaliziralo, moje pitanje je zašto ili koje korake i zašto niste to napravili u vašem mandatu, tim više što znamo da sada barem ja govorim, ja sam iz Osijeka i tamo HEP Toplinarstvo opskrbljuje toplinsku energiju kao zajedno i kao sa Zagrebom, Siskom, Goricom, Samoborom i Zaprešićem dok uostalom gradovima Rijeke, Broda, Karlovca, Vukovara su drugi opskrbljivači. Recimo HEP Toplinarstvo nije mijenjao iz ovog izvješća je vidljivo svoju cijenu za prošlu godinu, ali on barem u Osijeku što znam radi sa gubitkom, dakle on proizvodi toplinsku energiju sa gubitkom. Znamo da ste upravo vi zaustavili izgradnju novog bloka kogeneracijske elektrane TE toplane u Osijeku koja bi osim najveće investicije u povijesti grada Osijeka donijela upravo tu industrijsku paru i novu efikasniju toplinsku energiju, naravno tu je pitanje i distribucije, tako da me samo zanima što se pomaklo i što nije napravljeno za onih godinu i pol dana liberalizacije upravo te toplinske energije koji su bili problemi. I to mi je zapravo neshvatljivo, kolega Grmoja je rekao kako mu je neshvatljivo što ćemo mi prihvatiti ovo izvješće kao i brojna druga bez obzira što nisu bila u našem mandatu, a meni je opet neshvatljivo da ministar ne prihvaća izvješća, a i samim tim možda ni odgovornost za nešto što je bilo u njegovom mandatu. Zahvaljujem.
Hvala. Odgovor na repliku.
… kolega, toplinska energija je ponavljam bitno složeniji segment i sasvim sigurno je bilo neozbiljno upuštat se u tzv. stvaranje tržišta, ali ne stvarno nego fiktivno stvaranje tržišta dakle uz ove tehničke pretpostavke. Tko može dovesti toplinu? Dakle mora nastati novi proizvođač topline i on mora biti prikopčan na neki sustav daljinskog grijanja. Dakle za sve to trebaju ozbiljne tehničke pretpostavke da bi onda u drugom krugu krenuli u stvaranje tržišta odnosno deregulaciju cijene te toplinske energije. Dakle to je jasno ko dan i mislim da i vama može biti jasno da u svojih pet, šest mjeseci ministrovanja kao ministar okoliša i energetike jer u prvom mandatu se nisam bavio energetiku, smo započeli puno toga. Međutim, definitivno škare nisu bile, sukma je možda bila na stolu, ali bez škara i to je uostalom i razlog jedan od razloga je strukturno sustavno neslaganje sa tadašnjim partnerima i došlo je do raskola. Međutim, sada inzistiram na onome što može biti napravljeno, daj jer sada valjda postoji suglasje po svemu, pa i po pitanju energetike. I evo, ozbiljni su zadaci pred nama, ozbiljni su propusti, pa ćemo vidjeti što će se sad napraviti. Hvala.
Zahvaljujem. Sada bi trebao govoriti Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e, poštovani kolega Ivan Vilibor Sinčić, ali budući da ga nema, gubi pravo govora. Pa je na redu Klub zastupnika HDZ-a poštovani kolega Darko Horvat. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine Jureković, kolegice i kolege. Pred 15-tak minuta, nakon sati i pol potrošenog vremena i uzaludne rasprave oko činjenice što je to ovrha, kako nastaje i tko ju provodi, promašili smo kompletnu diskusiju, pa je onda, kolegicama … [[Govornik se ne razumije.]] u 7 minuta, ja se nadam da su kolege koji o ovršnom sustavu i FINA-i pojma nemaju, naučili barem malo kako dolazi do ovrhu, tko ju implicira, a tko je FINA u toj cijeloj priči i provodi je. Pa slušam sad i sve ove rasprave o hrvatskoj energetici i malo razmjenjujem SMS-ove sa kolegama koji su dugo dugo u energetici, i moram priznati da i ljudi koji su danas na Elektrotehničkom fakultetu, pa i na Fakultetu strojarstva i brodogradnje ne mogu vjerovati da se na ovakav način vodi rasprava u Hrvatskom saboru. Mi temeljno znanje ovdje nemamo, što je regulirana djelatnost, a što je tržišna djelatnost i koja je uloga HERA. HERA nije element energetskog sustava kao gospodarski subjekti, HERA je regulator. HERA ima zakon i zakonsku osnovu. Reći da je izvješće nepotpuno, reći da je izvješće deplasirano, reći da ovo izvješće nema glavu i rep, znači nepročitani zakon i ne pročitati metodologiju na koji način se podnosi izvješće. U Zakonu o regulaciji energetske djelatnosti to točno piše. I čitajući ovo u zadnjih 5, 6 dana, ja sam siguran da je HERA sukladno Zakonu o regulaciji energetske djelatnosti svoje godišnje izvješće, a koje mora sadržavati informacije o aktivnostima i postignutim rezultatima vezano za djelokrug poslovanja HERA-e, rezultatima praćenja, izvršenje obveza energetskih subjekata prema Zakonu o regulaciji energetske djelatnosti, Zakon o energiji i drugim zakonima kojima se uređuje pojam tržišta energije, analizi energetskog sektorima, zapažanjima i anomalijama u onom tržišnom dijelu. Dakle, ona uređuje onaj regulirani dio, ali mora identificirati anomalije u tržišnom dijelu. Dakle, ona ne može ni zaustaviti, a može potaknuti tržišnu djelatnost. I kad mi razgovaramo ovdje o ukupnijoj cijeni kilovat sata električne energije, ne više metra kubnog, nego kilovat sata toplinske energije ili nekakve energetske vrijednosti ili kalorične vrijednosti kubnog metra prirodnog plina, onda je skladišna komponenta regulirana djelatnost, transportna komponenta, regulirana djelatnost, distributivna komponenta, regulirana djelatnost. I što nam je u toj cijelo priči tržište? Proizvodnja i opskrba. Kada bismo barem malo imali osjećaj što znači poduzetnički, realni poduzetnički sektor, onda bismo mi ovdje, siguran sam, znali, na koji način se kod krajnjeg kupca formira konačna cijena kilovat sata, energije, koji dobiva ili kupuje uz zajamčenu kvalitetu, 24 sata na dan krajnji kupac. Dakle, samo u onom dijelu opskrbne marže, ovlašteni kupac a danas su povlašteni kupci i svi naši potrošači kategoriji kućanstvo, dakle, mogu pregovarati sa opskrbljivačem konačnu cijenu i električne i toplinske, odnosno, cijene opskrbe plinom. Mogu pregovarati. Sjesti za stol i u onom segmentu rekao bih devijacije opskrbne mreže mogu opskrbljivača ili nagovoriti ili prisiliti ili bilo kakvim drugim načinom natjerati da ta cijena bude onakva kakva njemu odgovara. I onda dolazimo u segment, ovdje potencirane priče oko toplinarstva. Znate zašto nema tržišta u toplinarstvu? Zato jer su gubici u toplinarstvu preko 20%. Zato jer su gubici svih koji su dio sustava u toplinarstvu toliko enormni da su se i vlasnička struktura tih toplanama mijenjala, iz jednostavnog razloga jer nije bilo zarade. I onda vam se dogodi što? Dogodi vam se to da vi nakon dugo, dugo godina, dobite zakon kojim je uređena i proizvodnja i prijenos i distribucija i opskrba toplinskom energijom i normalno je da nema zaigranog tržišta jer u tom segmentu nema opskrbljivača privatnog opskrbljivača koji u tom segmentu poslovanja vidi zaradu. Dakle, opet se vraćam na termin i na terminologiju onoga što je regulirano, regulirana je prijenosna tarifa i distribucijska tarifa i to je element cijene koji operateri prijenosnog sustava i operateri distribucijskog sustava moraju reinvestirati u mrežu. Imali smo pred otprilike godinu dana jednog mladog državnoj tajnika koji je nakon 2,3 kave shvatio na koji način se može suprotstaviti čudnim insinuacijama od 25%-tnom povećanju cijene plina. Znate što je napravio? Kolega je došao iz redova MOST-a, ja se nadam da znate što je napravio. Stavio je na stol i revidirao planove distributera i operatera prijenosnog sustava. I znate što je ustanovio? Da je u tarifu prijenosa i distribucije uključena tolika marža a nije potrošena u izgradnju stava i mi, umjesto da se zahvalimo takvim menadžerima koji vode državne firme, mi ih držimo na tim pozicijama i dandanas. Dakle, HERA je odobrila plan investicija, 5 i 10 godina, ti planovi nisu ispoštivani, sustav se nije nadogradio, nije se investiralo a tarifa se ubirala. To je hendikep i u tom grmu leži zec. Zato gubici od 20%. Vraćamo se u jednu drugu priču, recimo gubici u prijenosnom sustavu su 7%, od toga piše u izvješću gotovo i više od 50% ne tehnički gubici, dokaz je tome da se sustav gradio, da se održavalo, da se investiralo. Da se nije, gubici bi bili 12, 13% i gubici bi bili preko 50% tehničkog karaktera. Druga je stvar koji je bio efekat naplate onih računa i faktura koje su izdavane našim kupcima. I sad moram priznati da slušajući sve ove rasprave, a pratim ih u ovo vrijeme, neću apostrofirati i neću ponavljati rečenice iz izvješća. U svakoj od komponenata, i u segmentu električne energije i u segmentu prirodnog plina i u segmentu proizvodnje i prerade nafte i naftnih derivata, i u segmentu toplinarstva a prvenstveno u segmentu obnovljivih izvora, u ovom izvješću su vam identificirani problemi. I nemojte očekivati od HERA-e da ih riješi. U Zakon o regulaciji energetske djelatnosti, te probleme ne rješava HERA kao što ni javnu nabavu ne rješava revizija, kao što ni ovrhe ni problematiku ovrha ne rješava FINA. Dakle, mi tu cijelo vrijeme lutamo, ušli smo u nekakvi čudni labirint i raspravljamo potpuno deplasirano a ljudi kojima je to struka, ljudi koji gledaju ove naše rasprave se čudom čude i dive našem neznanju. Da, certifikacija operatera prijenosnog sustava u segmentu električne energije. Započela je i završila za 3 godine. … [[Govornik se ne razumije.]] je počeo 2011., završio 2014. 2015., 2016., 2017. dobiven je certifikat pod okriljem Europske komisije. … [[Govornik se ne razumije.]] u sustavu transmisije plina je započeo 2003. godine, certifikata ni dandanas nema, ali mi se ne pitamo zašto. U izvješću HERA-e je to apostrofirano i navedeno. Pred nekoliko dana u sličnoj debati vezano za izvješće 2015. godine, dobio sam nekoliko poruka zašto ne obraćam pažnju jer sam navodno rekao, a preslušavao sam svoj govor i nisam rekao, nego sam skrenuo pozornost a i sad ju skrećem, Hrvatska ima burzu električne energije. Hrvatska ima komponentu odgovornosti koja je na javnom nadmetanju dodijeljena burzi a istovremeno proizvodno odnosno obnaša ih HROT-e i sad se mi pitamo jel' tu bildanje mišića, čija je ingerencija i po kom zakonu nekom lex specialisu, ingerenciju na nekim stvarima ima HROT-e odnosno CROPEX, Burza električne energije. Investirali su ljudi u sustav proizvodnje bio goriva. Temeljem europske metodologije, odredili smo im subvencije jer ta proizvodnja nije tržišno osnovana. Ljudi su investirali, počeli proizvoditi, stvorili smo obvezu umješavanja bio dizela u dizel i bio etanola u benzin. Ta priča je trajala 3 godine, kompletne subvencije smo ukinuli i sva tri proizvođača bio goriva su propala. To je hrvatska stvarnost. Ono što je bitno i ono što je jasno debelim masnim slovima, piše u HERA-nom izvješću. Električnoj energiji cijena se u 2016. godini nije mijenjala. Dakle, one katastrofične najave da ćemo u jednom trenutku svi bankrotirati, zbog toga i raste cijena električne energije, zbog toga i raste cijena plina, govorilo se o postotnom iznosima od preko 30%, na kraju dogodilo što? Ja bi volio sad u ovim replikama razmijeniti te činjenice o kojima smo razgovarali pred otprilike 6 mjeseci. Dogodilo se nije ništa. I sad se vraćam samo u dvije kratke rečenice na sustav obnovljivih izvora. Vrlo lako i jednostavno provjerljive brojke. Imali smo račun ili podračun HROTE-a koji nije dio državnog proračuna, koji je izvanproračunski račun ili fond, završili polovicu 2011. godine i na tom računu je bilo 300 milijuna kuna. Tada smo imali izbalansiran sustav i vagu. Niti su prihodi bili preveliki a niti su oni izdaci subvencije bile prevelike. Do trenutka dok smo zaboravili jednu stranu vage. Mi smo u sustav uključivali sve veći broj. I nije toliki problem jesu li to vjetroelektrane ili solarni sustavi ili bilo kakva druga vrsta obnovljivih izvora, problem je u tome što je nastao disbalans između izdataka iz tog fonda i prihoda u taj fond. Da se tada smanjivala tarifa ne bi nikakvog problema bilo oko novih sustava ali bilo bi problema u nekim drugim segmentima, jer svaka država pa bi tako trebala i Hrvatska vodi računa o sustavu uravnoteženja, koliko je stabilne temeljne proizvodnje a koliko je nestabilnih obnovljivih izvora. I koliko je regulacije na području RH raspoloživo da balansira taj sustav a koliko regulacije moramo uvesti kroz prekogranične kapacitete da bismo sustav držali stabilnim. I ona rečenica koja je ovdje jako bitna, jako bitna, bez obzira na to što smo uvezli 36% električne energije, 50% plina i ne znam koliko posto sirove nafte, u 2016. godini energetski sustav RH bio je stabilan. Nismo imali ni jedan veliki ispad, nismo imali poremećaj u opskrbi, imali smo stalne cijene. I ja se nadam da ćemo takvom politikom ali prvenstveno u izgradnji temeljne proizvodnje i u 2017. i 2018. imati stabilan energetski sustav. Hvala.
Kolega Horvat, hvala vam. Imamo 4 replike. Prvi je kolega Bulj, izvolite.
Evo, drago mi je da ste se konzultirali sa stručnjacima i da ste lijepo i uredno skupa s njima vodili sustav energetski pa je sve u redu, očito nije ni poskupila struja zbog povlaštene cijene za vjetroelektrane. Lako je zato što je subvencioniramo, nego kome subvencioniramo? Kada je donesena odluka? I zbog čega je donesena odluka? Pa kome, zbog čega povlaštene cijene, evo ja sam pitao ovdje gospodina točno koliko je PPD subvencioniran. Koliko su bivše direktore, ovo su prijatelji od bivšeg ministra Vrdoljaka, ja sam to pročitao i opet ću pročitati ali neću imati vremena jer je replika. Znate šta je problem? Što ti stručnjaci da su vodili uredno državu, opet ponavljam, sigurno ja ne bih sjedio ovdje u Parlamentu i ne bih se borio na ovaj način jer mi ne bi bilo potrebno. A o distribuciji, načinu, o infrastrukturi, o tome bi se dalo govoriti i razgovarati i kakva je inače … [[Govornik se ne razumije.]] mreža. A što se tiče naroda, građana, pa naravno da će Dalmaciji 100 kuna sada biti skuplja struja po računu u prosjeku za srednje kućanstvo. 100 kuna zbog subvencija na vjetar, vjertroelektranama, kojem su vlasnici stranci a ljudi koji imaju svoje solare, na kućama nisu upali u kvotu na taj svečarski silvestrovo, znači 5 minuta prije nove godine kada je regulator dijelio te bonuse. Da je bilo kako treba danas bi bio sustav hrvatski uređen. Činjenica je da je u energetici an enorman kriminal. Da nije danas bi bile bijele noći u našem vlasništvu, INA bi bila u našem vlasništvu, ne bi se HEP imao, koju je firmu u dobiti išao prodavati. I brojne druge investicije koje su na štetu hrvatskom gospodarstvu.
Hvala vam. Odgovor.
Kolega Bulj, mi se u puno toga slažemo. Ja sam vam iznio činjenicu od koje ne možemo pobjeći i koju možete vrlo lako provjeriti. Sustav su neki ljudi vodili do polovice 2011. godine i on je funkcionirao. U sustav je bilo uključeno 400 megavata vjetra i proporcionalno tome i drugi oblici obnovljivih izvora i bila je proporcionalnost uključivo u instaliranoj snazi temeljne proizvodnje. Što se dogodilo nakon 2011. godine? To bi u ovom Saboru trebali obrazložiti neki drugi ljudi. Ali ono što je činjenica u toj cijeloj priči, dogodio se disbalans između onoga što je uprihodovano u odnosu na ono što je isplaćivano po tom računu. I ne možemo pobjeći od toga. Dakle mi danas imamo minus od otprilike milijarde i 800 milijuna kuna. Pa može kolega Dobrović imati 16 doktorata ali ne može naći metodologiju kojom ćemo taj gap namiriti a da to nitko ne plati. Pa nema pepertuuum mobile. U konačnici sve te gapove plaćaju hrvatski građani. Pa će tako i ovih milijardu i 800 htjeli mi to ili ne jer drugi nitko nema.
Dobro. Druga replika, poštovani kolega Grmoja.
Ne, kolega Horvat, ja bih se s većim dijelom onoga što ste vi iznijeli složio. Vi ste upozorili na direktore određenih energetski tvrtki, rekli ste da su oni problem, ja mislim da bi se vaša stranka puno više trebala osloniti možda na vas nego na tu ekipu. A s druge strane ne slažem se s vama oko uloge HERA-e, znači tu se nikako ne mogu složiti. Ovo što mi ovdje, vi govorite da dobivate poruke, pa ni, ne govorimo mi ovo iz glave, mi smo se za ovo spremili i spremali su nas ljudi koji razumiju situaciju. I meni samo nije jasno kako vi abolirate HERA-u od odgovornosti. Znači po vama ona ne treba ništa, ništa nije njena uloga a meni je logično da kune koje si platio ukupno kroz energiju koju si potrošio ona je prosječna cijena bez obzira koliko je komponenti na računu reguliranih ili tržišnih. Ako je to HERA mogla za struju i plin ne vidim zašto to HERA ne može za toplinarstvo. A što se tiče cijene struje, pa sve ovo što ste rekli je istina. Ali zašto je nastao taj disbalans? Ima li tu odgovornosti HERA-e ili nema? Znači struja će rasti jer je HERA potpisala te ugovore, dala te suglasnosti. I zato mi, u pravu ste ne može tu ništa kolega Dobrović napraviti. Može imati ne znam koliko doktorata. Ali postoji ta rupa koju plaćaju svi hrvatski građani. Netko je za to odgovoran – odgovorna je politika, odgovoran je bivši ministar Vrdoljak, ali odgovorna je i ekipa u HERA-i. I to j činjenica. Mi od toga. Ja znam da ste vi u nezgodnoj poziciji. Vjerojatno mislite isto kao i mi. Ali neke stvari možda ne možete na taj način slobodno reći. Ja bih volio da se vaša stranka oslonila više na vas, nego na te HNS-ove kadrove.
Odgovor na repliku.
Kolega Grmoja, mogli bismo sad i diskutirati ovdje stvarno do ranoga jutra. Ničime ja nisam abolirao HERA-u. Ja samo velim da je po metodologiji koju definira zakon izvješće korektno i mi ćemo ga podržati. Ono što ja zamjeram ne samo HERA-i nego svim dionicima energetskog sektora i zapisao sam jednu rečenicu koja je ovdje rečena i u potpunosti se s njom slažem bez obzira što je kolega Dobrović u jednom trenutku mali iskočio iz tog konteksta pa je rečenicu koja je bila odlična elaborirao na malo čudan način. Dakle, izrekao je nisam htio replicirati, ali sam se u potpunosti složio. Energetika je devastirana, činjenica. Vi imate danas 4700 megavata instalirane snage koja u pogonu može biti sa 50%. Nemate efikasnost elektroenergetskog sustava na razini 4700 megavata nego na razini 2200. A kad 2200 megavata upregnete bez regulacijskih mehanizama a morate regulirati 700 megavata nestabilnih obnovljivih izvora, e onda pitajte kolege u dispečerskom centru u HEP-u, nacionalnom dispečerskom centru na koji način se sve doimaju i na koji način poklapaju dijagram potrošnje i dijagram proizvodnje i uvoza da bi sustav bio stabilan. Njih bi trebali dovesti ovdje za ovu govornicu i pitati ih dečki kako vi to radite. Dakle, u puno toga ćemo se složiti. I rekao sam abolirat ljude koji su trebali gradit sustav a nisu ne smijemo nego je tu cijelu priču trebalo kadrovski razriješiti puno, puno prije.
Treća replika poštovani kolega Dobrović.
Hvala lijepo. Kolega Horvat, uvaženi lijepo je bilo vaše izlaganje za slušati. Velite svi ćete se složiti sa izvješćem jer je napisano u skladu sa zakonom. Pa to je u redu. Ja vjerujem da su odredbe zakona koje propisuju formu, sadržaj, oblik itd. da tu nema problema. Međutim, ovdje govorimo o radu HERA-e. Recimo što je sa podzakonskim aktima kojima je trebalo regulirati recimo troškove uravnoteženja sustava, jer obnovljivi izvori energije imaju svoje posebnosti jedna je nestalnost odnosno iznenadnost i postoje troškovi uravnoteženja koji nisu mali. Dakle, puno je tu propusta. S druge strane puno je onoga što je napravljeno na neobičan način. Dakle, vaši sadašnji partneri svakako bi mogli znati zašto su dizali kvotu za vjetar, dakle mimo svih studija. Dakle, podloga nije bilo za dizati tako silno kvotu za vjetro energiju. S druge strane neki drugi oblici obnovljive energije u Hrvatskoj su kao neprepoznati uopće. Dakle, solari su strahovito … [[Govornik se ne razumije.]] , dakle ljudi ih ne koriste, nisu motivirani a mi smo mediteranska zemlja. Što je sa geotermalnom energijom? Ona je sposobna zamijeniti puno kotlova koji koriste plin. Dakle, ne smijete dozvoliti ni vi ni vaši partneri da zbog toga što je dobavni pravac plina ili ugovor o dobavi ili ne znam kakav da se spriječi razvoj korištenja geotermalnih energija. Barem to može biti jedan stup, dakle za toplinsku energiju, dakle i stvaranja tržišta i to na zdrav, dakle održiv način. Hvala lijepo.
Izvolite, odgovor na repliku.
Evo došao sam i do tog podatka koji će ovdje ja se bar nadam u ove dvije minute uspjeti ću barem dijelom pojasnit što se u stvari dogodilo u proteklih godinu dana u segmentu toplinarstva. Dakle u biti cijena veleprodaje i maloprodaje plina koji je gotovo 95% energent za proizvodnju toplinske energije je pala za 29%. Dakle, kad vi ulazni trošak u sustavu toplinarstva imate u godini dana umanjen za 29%, a opskrbnu i svaku drugu maržu održavate na razini kroz cijelu godinu, to znači da bi se ona neto dobit trebala događati. Ta neto dobit ja se nadam, ja u ovom trenutku to ne znam, ali se nadam da sva ta zarada koja je producirana umanjenjem ulaznog troška, a održavanjem iste cijene opskrbe je barem malo apsorbirala ili nadomjestila ona gubitak toplinarima koji su oni kumulirali kroz godinu. Dakle, u sustavu toplinarstva nema u ovom trenutku kirurškog reza jer je sustav multifunkcionalan od onih centralnih kakav je ovdje na području Zagreba, pa do onih distribuiranih gdje praktično svaka zgrada ima svoju kotlovnicu i ima svoje regule ponašanja. S druge strane opet velim ova priča oko sustava obnovljivih izvora metodologija je do 2011. godine bila. Istog trenutka kada se povećava kvota, penetracije obnovljivaca u sustav, smanjuje se tarifa i ublažava se pritisak na onu troškovnu stranu … [[Govornik se ne razumije.]] računa. Da se to napravilo 2011. i 2012. g. mi možda bismo danas imali mali gubitak, ali ne gubitak na razini milijarde.
Hvala. I zadnja replika poštovani kolega Maras.
Hvala lijepa gospodin predsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Kolega Horvat, vi ste u vašoj raspravi rekli da se ništa nije desilo sa cijenom struje, misleći pri tom, vjerojatno da ovo povećanje cijene koje će biti na razini 10 i nešto manje-više posto je beznačajno. Ja se s vama ne bi složio, znači to iznosi za prosječno kućanstvo 20 i nešto kuna veći račun svaki mjesec, odnosno, 250 kn godišnje i to nekome možda ne znači previše, ali dosta naših građana sigurno će osjetiti i to povećanje i tu se nešto desilo. Sa druge strane, istaknuli ste u ime kluba zastupnika snažan prigovor na menadžere, odnosno, direktore, vjerujem većinom državnim tvrtkama koje se bave prijenosom i distribucijom električne energije koji su birali kvote, a nisu investirali. Podsjetiti ću vas, da je stranka koja drži te kadrove s vama u koaliciji i sada meni ovdje nije jasno, da li HDZ traži ostavku tih ljudi i smjene tih ljudi u HEP-u primjerice. Ili je to vaš ovdje solo nastup, odnosno, vaše mišljenje, ili je to neslaganje između Kluba zastupnika HDZ-a i Vlade RH, s obzirom da evo, sami ste rekli, niste zadovoljni s njihovim radom, a oni i dalje tamo sjede, a lega bi se vrlo rado vratio. Vrlo rado bi se on vratio i gleda već kako da se negdje ubaci u kombinaciju. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Kolega Maras, nisam se ni nadao da ćemo raspravljati ko ljudi iz neke tehničke struke, argumentirano iz brojkama. Nesuglasice oko nekakvih stranačkih odluka, pa ja moram priznati u zadnjih mjesec dana ne uživam ali tu i tamo pogledam to rasulo koe se događa kod vas. Nije to rasulo, dakle, kod vas kad gledam glavni odbor, svaki red ima svoje mišljenje, i svog frontmena, koji nakon toga skrivajući se pred kamerama iznosi komentare na odluke predsjednika. U ovom trenutku HDZ ima jednog predsjednika, jedno predsjedništvo, jedan središnji odbor, jedno nacionalno vijeće i odluke se donose, možda ne sa 100%-tnom većinom. Ali odluke se donose i one su dio našeg stranačkog života. Za razliku od toga, ja moram priznati da ovaj igrokaz koji se događa kod vas, izgleda simpatično ali mi nije drag. Činjenica, ova je Vlada smanjila PDV na cijenu električne energije sa 25 na 13%. U sve ove anomalije i povećanja koja se ne događaju zbog realne potrebe za povećanjem, jer je cijena energije otišla gore. Nego se ovim povećavanje cijene električnoj energije, rješavaju anomalije, koje su zatečene u onom trenutku, kada je ova vlada preuzela kormilo ove države. I ono što je činjenica, sjetiti ćete se u jednom trenutku iskonstruirali ste jednu čudnu uredbu pa se sve danas radi po javnom natječaju. Za mene se gubi puno vremena i sva ta trgovačka društva prolaze javni natječaj i siguran sam da će promjene menadžmenta te firme učiniti učinkovitijim.
Hvala. Iduća rasprava Klub zastupnika HNS poštovani kolega Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani gospodin Jureković, kolegice i kolege zastupnici, ja ću probati malo se vratiti na temu godišnjeg izvješća o radu Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2016. koja nam daje cjelokupni pregled energetskog sektora u RH, koji je sačinjeno i HERA sama koja posluje unutar zakonskog okvira. Kao što možemo ovdje vidjeti i samu konkurentnost energetskih usluga na našem tržištu, ono što je dobro, kad gledamo po strukturi po sektorima i kako je navedeno u izvješću, da je bez obzira što u 2016. tada energetski sektor je bio na strani Mosta. S jednim ili drugim ministrom, možda znakovitije, što ovaj prvi nije ovdje, ali mi ćemo prihvatiti naravno ovo izvješće i zabilježen manji pad cijene električne energije na maloprodajnom tržištu u odnosu na 2015. električna energije je na veleprodajnom tržištu u odnosu na 2016. Što se tiče nekih udjela u prošloj godini, najveći naravno su imale hidroelektrane, što se tiče proizvodnje električne struje od 55%, te termoelektrane 32 gotovo, vjetroelektrane … [[Govornik se ne razumije.]] te sad vjetroelektrane o kojima se stalno nešto spominje i ostalih, razlika je ostali obnovljivi izvori. Ono što sam već spomenuo u replici, je su gubici koji su ajmo reći ovdje kako je navedeno zadovoljavajući, pa možemo vjerovati na riječi, 7,6% od ukupne nabave električne energije i 50% od tih 7,6 je zbog ne tehničkih razloga. Dakle, tu mu naravno možemo otvoreno reći da dolazi gubitak zbog neispravnih brojila, ali i krađe električnih energija. Dakle, tu je nešto sigurno što bi se moglo više pozabaviti i regularnost s obzirnost na sami distributeri i opskrbljivače. Što se tiče jednog dijela samo bi ovdje skrenuo pozornost u izvješću, vezano je za broj prigovora krajnjih kupaca na zavarujuće poslovanje opskrbljivača, dakle, svjesni smo, ne samo prošle godine, nego i zadnjih nekih godina i liberalizacijom tog dijela tržišta i opskrbe električnom energijom, dosta telefonskih poziva gdje jadni ljudi nisu ni svjesni na ono što pristaju i ovdje je dobro i to treba radi javnosti, a vjerujem da neko i gleda odnosno sluša da je proveden temeljem Zakona o tržištu električne energije i Zakon o zaštiti potrošaka protiv jednog od opskrbljivača pokrenut je i prekršajni postupak zbog naplate troškova raskida ugovora, a to nije u skladu sa odredbama i općim uvjetima, dakle ne smiju naplaćivati takve kada se već neko i prebacuje znajući, ne znajući kod promjene opskrbljivača nema naplate. Što se tiče onoga govorimo ovdje stalno o vjetroelektranama ovdje je navedeno da Vlada odnosno ministarstvo, a to treba ponovo reći više puta, što se tiče HERA-e onda radi u okviru pravila koje zadaje Vlada, politika i zakoni i znamo tko donosi zakone, znamo tko ih predlaže i ako nešto nije bilo dobro onda je to trebalo mijenjati zakonskom regulativom i ajmo reći pravilima utakmice. Prošle godine do 31. listopada nije donesen u skladu sa Zakonom o novim izvorima i visoko učinkovitoj kogeneraciji nisu donesene naknade za govorimo o ovim naknadama za obnovljive izvore energije, dakle onda se to počelo primjenjivati. Kolega Dobrović je rekao u svom … kako je za vrijeme ministra Vrdoljaka su kvote povećane, ja bih samo ovdje pitao što bi sada bili i gdje bi sada bili da nisu onda ne bi imali povećanje sa 3,5 na 7 nego bi imali sa 0,5 na 7. koliko bi onda PDV-a morali smanjivati i šta bi onda radili? A jedina odluka koja je trebala biti donešena i koja se mora donijeti do 31.10. nije, zato što je bila upravo u tom smjeru da se mora nešto povećati. On je povećao vjerojatno zato što je to trebalo i očigledno da je trebalo i sada treba još više, a da nije imali bi veći problem. Što se tiče ja bih samo još jednom istaknuto vezano da je za razdoblje od 1. travnja do 31. prosinca 2016. temeljem za plin kada prebacujem se sada na plin, da je prosječna cijena plina snižena u toj … za 15%, dakle apsolutno i spomenuo sam već u replici sve smanjenje troškova energetike. Ono što je bitno i govorili smo ovdje o toplinarstvu, dakle toplinarstvo trenutno radi sa gubicima. Nikakva liberalizacija tržišta da ne znam kolika je neće donijeti ništa drugo do već povećanja cijene grijanja, a to je ono što moramo izbjeći. Energetska politika mora voditi brigu o dostupnosti, sigurnosti i jeftinoj energiji i stabilnosti sustava i to ovo izvješće ono što govori da je sustav za prošlu godinu bio stabilan. To je cilj, znači sigurna i jeftina energija i svima dostupna. Bojim se da politikom u kojoj ne donosimo odluke, barem prošle godine je tako izgledalo, a jasno ovdje i piše da nije donijeta odluka i očigledno svi oni prigovori koji su išli od redova kolege u čije namjere možda ne sumnjam, ali u provedbu očigledno da nije išla. Imali su prilike godinu i pol dana nešto napraviti, nisu, da moramo sigurno voditi brigu o budućnosti. Ali prije svega što se tiče toplinarstva da to nije samo tako lako za riješiti, barem ne kako se ovdje govori jel da je očigledno bi ga onda možda oni riješili ili možda nisu sposobni. Samo jedna stvar koja se ovdje nebrojeno puta već spominje, a kada govorimo o naknadi za vjetroelektrane, ja samo mogu govoriti o javno dostupnim podacima od strane hrvatskog operatera tržišne energije, a to je da je 2013. godine izvršeno smanjenje, dakle još jednom smanjenje predviđene snage proizvedene iz vjetra sa 1200 na 400MW smanjenje. No zbog toga što su neki investitori već bili u samom postupku da ne bi došlo do odštetnih zahtjeva do kraja godine, a 31.10. se donosi regulativa za 1.1. iduće godine zato do 31.12. se moralo sve regulirati je to došlo na 700MW i onda mi govorimo tu o nekom ne znam kakvom sustavu, a to je napravljeno u mandatu bivšeg ministra i sa 21 milijardu poticaja spušteno na 14. To su podaci, ali dobro to je i manje bitno očigledno za neke druge politikantstva su važnija. Zahvaljujem.
Iduća rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Gordan Maras.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Kada govorimo o izvješću HERA-e za 2016. godinu kao i za 2015. koje smo raspravljali prije nekoliko tjedana ili možda mjeseci, mogu reći da ćemo mi ovdje prihvatiti to izvješće jer mislimo da je korektno napisano. Naravno da nismo sretni sa svim situacijama na tržištu energenata niti kada je u pitanju struja, pogotovo nismo sretni sa povećanjem cijene električne energije, nismo sretni ni sa razinom investicija koje HEP provodi proteklih dvije godine. Mi smo vidjeli u ovom izvješću i da postoje određeni gubitak i u prijenosu i u distribuciji električne energije, tko je rekao kolega Ćuraj da je zadovoljavajući, radi se o sedam i nešto posto. Mi mislimo, a i planovi su HEP-a takvi da narednih deset godina treba investirati nekih skoro sedam milijardi u prijenosni sustav i 10 milijardi u distribucijski. Kada se vidi dinamika proteklih četiri, pet godina onda vidite da ta dinamika nije baš zadovoljavajuća i moram reći da gledajući sada to mislim da se moglo više investirati, a s obzirom na dobiti HEP-a očito je za to postojalo i mogućnosti. I sa te strane se mogu složiti da je tu napravljen određeni propust i mogu se složiti da moramo napraviti napor u narednom razdoblju da se to ispravi. Što se tiče vječite rasprave oko obnovljivih izvora energije i tome da li su nam potrebni ili nam nisu potrebni apsolutno mislim kao i gospodin Dobrović da je to nešto šta je ne samo neminovno nego i nužno za Hrvatsku i sa te strane pitanje je samo u šta će se ulagati. I ja mogu reći da analizom kada gledate koliko je snage instalirano u pojedinim segmentima obnovljivih izvora energije da tu je nadprosječno zastupljene vjetroelektrane odnosno vjetar, ali ću isto tako reći da je ideja i projekt koji je kao što kaže gospodin Ćuraj zacrtan nažalost strategijama, idejama, projektima već prije desetak godina i tu nažalost se već voze stvari u tračnicama zadnjih pet, šest godina i samo ova korekcija koju je rekao kolega Ćuraj napravljena je na niže, a ne na više u Vladi 2011.-2015. godine. Naravno da se tu uvijek vodi rasprava o tome tko je investirao, ali pogledate koji su to projekti tko ih je razvijao onda ćete naći puno poznatih imena koji su radili u HEP-u 2000. godina za vrijeme Ive Sanadera itd., tako da želim da građani budu svjesni da su ti projekti zamišljeni da se realiziraju i nažalost su realizirani odnosno na neki način su realizirani od onih koji su ih zamišljali tijekom 2000. godina. A što se tiče obnovljivih izvora energije, tu nažalost se uvijek dosta često to gleda kao trošak, isključivo kao trošak i tu dominiraju rasprave kolege Bulja koji se već brendirao u tom području i dosta često raspravlja, ali tu bi mu preporučio da pogleda izvješća stranicu 83 i da pogleda najrazvijenije zemlje i udio cijene električne energije i poreza i naknada, a najčešće se tu radi i o naknadama za obnovljive izvore energije i onda će vidjeti da nažalost u Hrvatskoj trošak odnosno osnovna cijena energije na razini koja ja viša primjerice nego šta je u onoj gdje je cijena konačna za kupca najviša primjerice u Danskoj, ali osnovna cijena je u Hrvatskoj viša, a svi ovi poticaji, potpore i benefiti odnosno naknade su viši u Danskoj zbog toga što ljudi ulažu u obnovljive izvore energije i na taj način dobijaju konkurentnije proizvođače i nakon toga imaju jeftiniju cijenu, a da ne govorimo o osnovnoj energiji, a da ne govorim o tome koliko to ima utjecaja ukupno na zemlju i koliki su proračuni drugih troškova koje obnovljivi izvori energije opterećuju manja društva nego šta je to primjerice u Hrvatskoj. Znači ne treba tu biti neki posebni inovator, treba samo pokazati, pogledati zemlje poput Danske, Njemačke, Belgije, Irske, Austrije i vidjet ćete da ne mora biti uvijek zlo ako se ulaže u nešto jer se to može na deset drugih strana vratiti. Znači te milijarde kuna koje vi spominjete mogu biti na kraju korisne za Hrvatsku ako se pametno ulože. Ja se s vama slažem da je možda za Hrvatsku bilo bolje ulagati u solare odnosno u sunčanu energiju, pokušati obuhvatiti što već broj ljudi, disperzirati to, ali kažem te strategije, te odluke su se donosile prije deset godina, ušlo se u to i vrlo teško je te neke stvari bilo mijenjati u hodu. Sada smo tu smo gdje smo, što se tiče stabilnosti također se može vidjeti da taj sustav koji imamo u Hrvatskoj relativno stabilan iako je po izvješću broj prekida protekle godine bio duplo veći nego 2015. godine, ali još uvijek bolji nego nekih godina prije i sa te strane naravno da možemo biti zadovoljni. Mi ćemo podržati izvješće, nećemo ulaziti u tehničke rasprave koje su dosta često obilježile i komunikaciju vijeća sa Hrvatskim saborom i sa ministarstvom pogotovo kada je tamo bio gospodin Dobrović, tamo se sve svodilo na to da li je pravilnik dva dana ranije ili dva dana kasnije. Ali u principu ukoliko se ukazuje na problem, a ne riješi ga se onda ja mislim da je problem još veći nego šta je bio. Znači kada već ukazujemo da treba nešto mijenjati onda to treba i napraviti, a ne godinu dana izgubiti vremena, a da se ne napravi gotovo pa ništa osim loše energije, loše komunikacije između regulatora i Vlade kao što je bio slučaj dok je to bilo između ministra Dobrovića i gospode u HERA-i. Evo, klub SDP-a će podržati izvješće za 2016. godinu HERA-e.
Prelazimo sada na pojedinačnu raspravu. Prvi je poštovani zastupnik Bulj. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Evo kao što smo i govorili, a gospodin Horvat je čak to i sa stručne strane analizirao pa mi je žao šta on nije u sustavu, a nema u Parlamentu da te bitne činjenice govori nego u sustavu i žao mi je što je to ostalo u rukama onih koji su u HNS-u Hrvatskoj narodnoj stranci koji su … u biti kojima je dozvoljeno na ovaj način uništavaju ovaj energetski potencijal i sustav RH, a to znamo kako je krenulo i na način. HERA tu služi pa ja ne znam nadgleda tržište, nema šta nadgledati jel nemamo konkurencije na tržištu što se tiče toplinarstva to je činjenica. Vi ste malo prije u raspravi rekli da tu postoje problem, da postoje problemi brojni jel je sigurno da u energetici puno bi bilo bolje da smo napravili minielektrana solarnih po pet megawata ili 200000 ili da samo za novac koji je subvencioniran za vjetroelektrane, strancima koje je dodijeljeno strancima i novac nam izvlače, znači milijardu i pol kuna godišnje, strancima dajemo da smo taj novac investirali u privatne kuće, u stanove, pa i Sabor je mogao biti, ako nema već solarnu mini elektranu, znači mogli smo riješiti te probleme, da koristimo naše sunce, poglavito u Dalmaciji. Međutim, mi smo danas dovedeni da čak koliko je taj energetski lobi iskonotroliran, da čak termoelektrane gradimo na najvećem izvoru, tj. najvećem bazenu pitke vode na rijeci Cetini, bez obzira što će on zagaditi taj strateški resurs. Ali, on će nju napraviti. Zbog čega? Zbog toga što je plin subvencioniran, jer je … [[Govornik se ne razumije.]] kombinirana elektrana Peruća i on će naravno dobivati subvencije zbog toga. On će 500 megawata, na način da će biti dimnjak od 100 metara, da će biti 700 kg ispušnih plinova u čistoj oazi, da će se grijati Cetina s 3 stupnja više, 8 stupnjeva, da će ljeti preko 30 stupnjeva. To što će uništiti najveći bazen pitke vode za srednju Dalmaciju, to je manji problem. Bitno da mi subvencioniramo plin. Kad se vidi u ovome svemu u … [[Govornik se ne razumije.]] znači nagleda tržišta, rekao sam, određuje cijenu koja je cijena, ona nek kaže na koji način određuje. Izdaje povlaštena, obnovljivim izvorima struje i nagleda izvršenje uvjeta za povlašteniju cijenu struje. E ovdje je pitanje svih pitanja, kome su davane ta ovlaštenja, ta povlaštena, ta, a poglavito je interesantno, da je HERA izdala stotina rješenja o povlaštenosti. Mnogi koji su dobili povlaštenost, nisu sagradili nikakvo postrojenje, a onda im je HERA predložila povlaštenje bez zadovoljavanje uvjeta da mogu imati sagrađenu polovicu investiciju da bi dalje bili povlašteni, dobivali od građana 3,5 veću cijenu za proizvodnju struje. Ovo je pitanje jedno vama gospodine. Tako je HERA produžila povlaštenost energani u Fužinama, a firma je isti tjedan otišla u stečaj, bez da je itko zabio jednu lopatu u zemlju, a kamo li zagradio nekakvo postrojenje. Drugi primjer je još zanimljiviji, HERA je 2016. produžila povlaštenost, za 2 projekta bio mase, koja ni dan danas nisu započela, Benkovac i Županja, nego su naravno prodana strancima, da bi se moglo prodati, moralo se dobiti i HERINO produženje povlaštenja. Ova 2 projekta su snage 10 megawata i znače 80 milijuna kuna godišnjih poticaja koji se moraju isplatiti. I tako 15 godina, što znači 1,2 milijarde kuna. Obe firme su, ponavljam, žao mi je što ovdje nije predsjednik, ovaj, iz HNS-a nikog nema, u vlasništvu Tomislava Raduša, Vrdovljakovog pomoćnika i desne ruke. Ako i nisu, izašli na teren, znači ako nismo otišli na teren, provjeriti sagrađeno barem pola investicije, mogli ste samo u medijima pročitati da se zemljišta pusta, a da firme nisu zadovoljile uvjete za poslužene povlaštenosti. HERA u siječnju 2016. produžila povlaštenije Radiševoj firmi u Županju, a Glas Slavonije, objavljuje sliku prazne parcele. Dakle, za terećenje građenja iznosa preko milijarde kuna u budućem desetljeću, HERA-u nije briga što krši zakon i što će građani imati veću struju kao tuđu naplatu, sve je to, bitno da je HERA potpisala, a dragi građani, vi ćete to plaćati skuplje. Koliko je još imala povlaštenija koja vode do firme u vlasništvu bivših direktora HEP-a, do HNS-ovih stranačkih prvaka, do HDZ-ovih članova, raznih tajkuna, pa sve do kriminalnog milja. Koliko je broj onih kojima je HREA izašla u susret i koji žele da ovo izvješće prođe i da se ništa ne čačka, zato i je sada izvješće da je normalno, vrlo bitno izvješće za naše interesantno naših građanima, nego sada vidite vi to u koji sat mi raspravljamo i naravno nema TV prijenosa. Najviše povlaštenija su izdali u prosincu 2015. poznata HERA-ina … [[Govornik se ne razumije.]] rješenja, samo prvom plinarskom društvu izdana 3 rješenja, za ukupno 12 megawata, što godišnje iznosi oko 115 milijuna kuna poticaja, a u 15 godina, čak 1,7 milijardu kuna, koje će … [[Govornik se ne razumije.]] morati isplatiti, a građani platili cijenu struje, ali, znamo da Pelješki most 2 milijarde. Znači toliko ste dali subvenciju na tu novogodišnju svečarsku noć, dok građani, ja imam primjer u Sinju čovjeka, ne može još dobiti, ima 10 godina, za svoju mini solarnu elektranu, ne može dobiti, znači, upasti u kvotu. Ovo, o ovim elektranama sam govorio o prošlom izvješću, više ne trebam ni govoriti. O ovoj temi bi se dalo govoriti daleko i široko još ima tu dosta nepravilnosti. Ja bi mogao kazati, a to mogu i u završnoj riječi, ali sad ću kazati, činjenica, da vaša izjava odmah no što su smijenjeni Mostovi ministri, zamijenjeni novim, vi ste gospodin Jureković, na 6 liderovoj konferenciji, prije 3 mjeseca, poručili novom HDZ-ovom ministru, zaštite okoliša i energetiku, Tomislavu Čoriću, sav ushićen, jer ste se riješili napokon, Mosta i vraćate se u staze energetike u HNS-u obrazdi, tu se najbolje snalazite, tu vam ide ravno, tu vam plugovi dobro stoje, izjavili ste, citirati ću, da bude strpljiv, te da ne troši vrijeme na traženje krivaca, te da se okrene budućnosti. E baš obrnuto, Most je tražio upravo suprotno, da se smjene kadrovi, poglavito HNS-ovi, po energetski, poduzećima i institucijama. Naravno da je i dio HDZ-a čuvao i da im Most nije odgovarao. Pa možemo čak, žao mi je što ne predsjeda imenima sada govoriti na koji način je i zbog čega je Most nije odgovarao HDZ-u. Prema tome, nadam se da će hrvatski građani koji plaćaju 22 milijuna kuna, agencija koja radi protiv hrvatskih interesa građana da će ovaj Parlament u ime tih građana kao najveće tijelo ne smije podržati što je kolega Maras malo prije rekao da će podržati ovo izvješće. Ne smije podržati. Kriminal i pogodovanje se ne smije podržati. Može se podržati kad čovjek ne zna iz neznanja, a ovo je grijeh protiv naroda u ovome Domu, grijeh narod više neće opraštati. … [[Govornik se ne razumije.]] gospodine Jurekoviću po dva pogodujući stranim investitorima i vašim pajdašima. I MOST i ja osobno ne bih podržao po cijenu ne znam čega. Hvala lijepo.
Imamo dvije replike. Prvi je poštovani kolega Grmoja.
Poštovani predsjedniče. Poštovani kolega Bulj, za ove nekakve pojedinačne slučajeve koje ste ovdje iznijeli i konkretna imena naveli ljudi koji su desna ruka bivšeg ministra Vrdoljaka. Imali smo priliku vidjeti da kolega zastupnik iz HNS-a Ćuraj to brani, vi ste dali konkretne prijedloge, odnosno konkretne primjere. I ono što me žalosti je upravo ovo što je kolega Maras braneći nešto što ne treba braniti, što nije njegova odgovornost iako je to Vlada Zorana Milanovića bilo bi, znači bio bi pravi potez SDP-a kada su sad već ti HNS-oci koji su napravili ovo što su napravili otišli HDZ-u da bi sačuvali ove svoje pozicije i da bi nastavili ovim istim utabanim smjerom o kojem ste govorili, da je kolega Maras rekao to što je radio kolega Vrdoljak i to što su radili sa obnovljivim izvorima energije nije dobro. Nije dobro što su pogodovali firmama svojih stranačkih kolega i ostalih, nije dobro što zbog toga raste struja hrvatskim građanima, nije dobro što HERA nije ništa napravila. Jer gospodin Maras ne bi trebao biti za to odgovoran i baš zbog toga mi nećemo podržati ovo izvješće. Ja sam pratio gospodina Jurekovića kad ste vi rekli da ćete podržati, on je odahnuo jer ima zaštitu. Podržat će ga HDZ, HNS i onda ste vi još rekli da ćete ga podržati i on je sada miran, može nastaviti po starom. Ako SDP želi se mijenjati, želi ispraviti podrške svojih koalicijskih partnera, ne svoje pogreške, nego pogreške koalicijskih partnera ovo je prava prilika da pokaže da to nije bila politika SDP-a nego da je to politika HNS-a i te kriminalne energetske hobotnice. Hvala.
Idemo dalje. Druga replika poštovani kolega Vučetić. A pardon, pardon, je odgovor na repliku, je.
Da kolega upravo tako. Ja također očekujem da će kolega Maras koji govori u ime kluba promijeniti mišljenje do glasanja jer jednostavno je činjenica i vidljivo je da sve subvencije i poticaji koji se daju, daju se protiv interesa građana i da zbog toga između ostalog zbog HERA-e koja nosi najveći dio odgovornosti naši građani plaćaju skuplju struju i da će zbog cijele situacije, zbog HNS-a kojem je Vrdoljak ovdje prije lokalnih izbora tvrdio javno da nema šanse da oni odu u koaliciju otišao isključivo zbog ovog. I sad ćete podržati izvješće di apsolutno, a to gospodin Jureković vrlo dobro zna i njegove izjave koje daje. On je bio sretan, oni su šampanjac, oni su nazdravljali u onome trenutku kad više nije MOST u vlasti. On slavi što je tu Vrdoljakova ekipa, što je HNS. Pa zaista evo, ja ću još jedan podatak dati. Evo zna li gospodin Jureković, gospodine Grmoja da je 2017. … [[Govornik se ne razumije.]] ne zadovoljava uvjete za povlaštenu struju? Naravno da zna, ali on i dalje isplaćuje milijune kuna. I vi ćete to podržati? On i dalje isplaćuje, a ne zadovoljava uvjete. Beru oni pare iz džepova ljudi. Svi saborski zastupnici evo i kolega Horvat koji je stručno obrazložio to. Šteta što HDZ takve ljude ne upotrebljava unutar institucija HEP-a a ne u Parlamentu ovdje. Mi smo oni koji čujemo od naroda i od stručnjaka i moramo to prenijeti, šta nije iskorišteno. Nije problem u našim izlaganjima, problem je što je opljačkan narod priko naših resursa, a to su resursi koje imamo energetika. Hvala lijepo.
Sada je na redu poštovani kolega Vučetić, izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Bulj, slušajući vašu raspravu i raspravu kolege Horvata razvidno je da dolazi do visokog stupnja sličnosti, podudarnosti u činjenicama, iznešenim činjenicama ali i do razlike u zaključcima. Također vi iznosite mnoge jake pojmove kao što su kriminalni milje, prevara interesa i protiv interesa građana, devastacija, pljačka. Mene sad zanima možete li mi reći koji su to postupci djelatnosti ili aktivnosti HERA-e koji su vas naveli na uporabu upravo ovih pojmova?
Gledajte oni su zaduženi za nadgledanje tržišta, a u biti u svome izvješću kažu točno ovako da u ovome dijelu do sad nije došlo do razvoja konkurencije, značajnog razvoja tržišne toplinske energije. To je u dijelu znači određuju cijene, apsolutno nema cijene, apsolutan monopol. Izdavanje ovlaštenja nabrojio sam vam ovlaštenja bivšeg ministra Vrdoljaka od prijatelja, da je u prvom plinarskom društvu u visini od 10 godina će dobiti koliko vridi Pelješki most, brojne investicije koje su u biti ne mogu ostvariti, lopata nije zabivena ali su dobili povlaštenje i primat će subvencije. Primaju subvencije koje građani plaćaju. Znači, apsolutno ova HERA košta 22 milijuna kuna godišnje naše građane, ali bitno je da on slavi. Znači to je povezano od samih subvencija. Pa zamislite za novu godinu pet minuta prije pola noći dodjeljuju se, znači za obnovljive izvore energije u kvotu i tu baš upadnu veliki investitori kao što su vjetroelektrane, sve stranci i taj novac odlazi strancima dok naši ljudi, građani koji imaju svoje solare na svojim kućama uložili su, ne mogu dobiti te poticaje. Ne mogu upasti uopće u tu kvotu da mogu priključit se na mrežu i da mogu ili prodavati ili kupovati struju, to je pogodovanje, to je kriminal. To je udar na državu, na suverenitet RH. Dat strancima poticaj na obnovljive izvore da izvlače novac a našim građanima ne, umjesto da raširimo cijelu tu našu, disperziramo na svako kućanstvo ako je moguće na solarnu elektranu, oni daju strancima. Milijardu i pol kuna samo za vjetar. Termoelektrana šta će se graditi na Peruči, znate kolika će biti subvencija? Ogromna. Možda zna gospodin Jureković, zna vjerojatno, to je već kod njega izlobirano. Hvala lijepo.
Hvala. Dobro, idemo sada na zadnju pojedinačnu raspravu, to je poštovani kolega Grmoja.
Hvala poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. Mislim da je ova rasprava i zastupnika MOST-a ali i kolege Horvata, dobro je kolega Vučetić zaključio da praktički mi imamo ista stajališta samo zaključci su različiti, stajališta su takva da je energetika devastirana, ono što je sigurno da je tu vrlo važna uloga HERA-e i da HERA nije ispunila svoju funkciju i ulogu. Jel' izvješće napisano onako kako treba biti napisano, to nitko ne spori, ali činjenica je da HERA nije ispunila svoju funkciju, činjenica je da izvješće iz 2015., također je bilo u ovom Visokom domu i da su tada zastupnici HDZ-a glasovali, ali onda je bilo vjerojatno nekakav telefonski poziv pa je promijenjena formulacija pa se više glasalo o prihvaćanju izvješća HERA-e nego o primanju na znanje. Vi ste iznijeli cijeli niz primjera gdje je HERA dala svoja povlaštenja a gdje praktički ti pogoni nisu ni napravljeni, spomenuli ste ovaj slučaj Babine Grede koji sam i ja dobio u porukama ljudi koji mi šalju. Znači, ta elektrana nije nikad zadovoljila uvjete povlaštenosti, što znači da joj se ne smije isplaćivati 1200 kuna za poticaj ali svejedno se isplaćuje, i dandanas, čak i nakon što je evo, tu prisutan bivši ministar Dobrović, zatražio objašnjenje od HERA-e. Samo prošle godine je toj elektrani isplaćeno preko 75 milijuna kuna poticaja, HERA ne bi ni išla u nadzor da nije bila prisiljena medijskim natpisima. Znači, vi reagirate kad ste prisiljeni medijskim natpisima. Znači, niste ni obavljali nadzore povlaštenosti dok se nisu otkrili ovi pojedinačno slučaji. No, ni nakon tog nadzori kojeg ste obavili niste ništa poduzeli da se taj novac koji je bio isplaćen za povlaštenost da se vrate HROTE-u nego ste rekli ministarstvu da se to postrojenje dograđuje. To su silni propusti. I kolega Maras govori da će vaše izvješće podržati. Ovo izvješće se ne smije podržati. Znači ne smije se podržati, iznijeli smo niz konkretnih primjera koji pokazuju da HERA nije odradila svoj posao onako kako ga je trebala odraditi. Isto tako, ono što se mora naglasiti. Postoje stotine ugovora koji se još uvijek mogu poništiti zbog ovakvih nepravilnosti o kojima smo mi ovdje, o kojima je kolega Bulj a evo i ja govorio, a ne podržavati ovaj kriminal. Ako izvješće padne, HERA mora promijeniti upravu i trebaju se svi ugovori revidirati. Oni koji su nevaljali, te ugovore treba poništiti. I što ćemo s time napraviti? Uštedit ćemo novac hrvatskim građanima. Tim potezom ćemo uštedjeti novac hrvatskim građanima. Kolega Maras, želite li uštedjeti nešto novca hrvatskim građanima? Ako želite, nećete podržati ovo izvješće. Kolega Mrsić, želite li uštedjeti nešto novca hrvatskim građanima? Ako želite, neće podržati ovo izvješće. Vi kolege iz SDP-a nema razloga da štitite vaše bivšeg koalicijskog partnera, HNS i Ivana Vrdoljaka, znači ovo izvješće treba pod svaku cijenu srušiti. Znači ono što još treba naglasiti? Sad je zadnji trenutak, zadnji trenutak da se sruši ovo izvješće HERA-e, da se promijeni uprava jer ni dandanas mi ne znamo što se sve događa, tko sve ima uvjete i tko sve zadovoljava uvjete povlaštenosti i pitanje hoćemo li ovo zaustaviti ili dopustiti da energetsko siromaštvo potjera i ovo malo preostalog stanovništva u RH. Ja vas molim posebno zastupnike SDP-a, nemate nikakvog razloga štititi kriminal Ivana Vrdoljaka i ekipe iz HNS-a, nemate nikakvog razloga. To što su bili vaši koalicijski partneri, možete reći uostalom, imali ste takav dogovor da je svatko zadužen za svoj resor. Znači možete reći da se niste petljali u resor gospodarstva i energetike i da to nije vaša odgovornost, ali vrijeme je da to kažete i da konkretnim potezom, odbacivanjem ovog izvješća, pokažete što mislite o takvoj politici. Ja to očekujem od vas, a očekuju to od vas i hrvatski građani. Hvala.
Tri replike imamo. Prvi je poštovani kolega Bulj.
Kolega Grmoja, iz svega vidljivoga i realnoga stanja poskupljenja cijena struje, znamo zbog čega, kome bi se pogodovalo. A sve priče padaju u vodu. Ovdje mi moramo i mene čudi uopće izjava, pa čak očekujem i dijela HDZ-a, da ne podrži ovaj, HNS će uvjerljivo podržati naravno, on će to braniti, to je njihov teritorij, to nije teritorij građana, energetika, to je energetika isključivo za HNS, i očekujem naravno da se napokon krene naprijed, da napokon se raskine što se mora raskinuti ovi ugovori, gdje ne moraju neko primati povlaštenu cijenu za energiju, ako nema uvjete za proizvodnju povlaštene energije. Ono što ne valja ljudi od struke neka kažu i moramo mijenjati. Na ovaj način gdje se čak … za 40% procjena električne energije 40% ili uopće besmisleno dalje razgovarati, ali iz ove rasprave je vidljivo da ni gospodin Jureković to ne more obraniti nego me čudi klubovi koji će ovo podržati osim HNS-a. HNS-u se ne čudim, ovo je njihov teritorij oni ga ne daju, to brane i naravno da je to Vrdoljak odavno pripremao i čuvao tj. HDZ određene skupine unutar HDZ-a su čuvale isključivo za HNS jel naravno i te skupine imaju svoj interes. I još jednom kolega Grmoja i vi ste pozvali ovo izvješće ne smije proći zbog dobrobiti građana i zaštite energetskih sustava. Hvala.
Odgovor na repliku.
Pa kolega Bulj naglasio sam da je HERA vrijedno potpisivala i produžava ugovore o povlaštenosti proizvodnje obnovljive energije. Ako bi se raskinuli ugovori koji će sljedećih 15 do 20 godina opterećivati građane sa milijardama kuna, ako se ne bi raskinuli došlo bi ponovno doće sigurno do podizanja cijene struje. Prema izvješću za 2016. za 9% potrošene struje u 2016. građani su platili preko 1,5 milijardi kuna. Za ovu i sljedeće godine će trebati dvostruko prema novopotpisanim ugovorima u HERA-i HROTE-u. Ja mislim da je vrijeme da tome stanemo na kraj da izaberemo nove ljude, to će naravno odlučiti većina, ali definitivno treba mijenjati ovu upravu, treba srušiti ovo izvješće i treba raskinuti one ugovore koji nisu valjani i koji se nisu ispoštovali, a vi ste sami naveli velik broj primjera, konkretnih primjera, a evo ja sam u ovom svom izlaganju naveo jedan konkretan primjer i iznio konkretne dokaze. Hvala.
Druga replika kolega Žagar.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Grmoja. Iako je ovdje riječ ovdje o izvješću HERA-e za 2016. godinu možda se se prisjetimo nečega što je bilo u prošlosti, zato jer svaka kuna koja je u jeku gospodarske krize tamo 2011. prije izvučeno iz javnih poduzeća pa tako iz HEP-a došla je kasnije na naplatu, bilo kroz to što nisu napravljene investicije koje su trebale i što se nije ulagalo u razvoj poduzeća pa onda i samog sustava. Isto tako ako se sjećate dodatka plinskom biznisu koji bi još uvijek evo mogao doći na naplatu RH i na kraju i svih ovih ugovora o povlaštenom otkupu električne energije iz obnovljivih izvora koji će kad-tad doći na naplatu jer ako su ti ugovori potpisani na štetan način, znači nisu potpisani transparentno, nisu potpisani sa onim poduzećima koja su ispunila uvjete kad-tad će to doći na naplatu. Na kraju da zaključimo i ovu današnju raspravu, ono što neprestano tvrdimo, ma nije čak ni problem u izvještaju HERA-e on je takav kakav je, ali ono što mi želimo reći da HERA nikako nije neovisna agencija. Ona je itekako agencija koja je ovisna o politici, iako se ovdje govori o stručnim temama, ovdje politika daje ključnu riječ. Politika je ta koja je rekla da će se u pet do dvanaest potpisati ugovori, politika je ta koja je odredila tko će potpisati i s kim će se potpisati ugovori. Možda ravnatelje HERA-e nije mogu tu ništa ni napraviti, to ne znači da nije njegova odgovornost, ali politika je ta koja sve određuje i kad-tad to dođe na naplatu. A na kraju što znači naplata, naplata znači veća energija za naše ili skuplja energija za naše građane. Hvala.
Odgovor na repliku.
Evo kolega Bulj se zabunio ne zna tko je govorio ja ili on pa ne zna kome je replika odnosno tko se javlja za riječ. Ništa, kolega Žagar apsolutno ste u pravu i naravno da je politika sve diktirala. Nije slučajno baš tim tvrtkama dana povlaštenija odnosno kvote, nije slučajno da se to dogodilo baš tada, nije slučajno da tu ima ljudi povezanih s bivšim ministrom gospodarstva, nije slučajno da je HNS tvrdio i to je kolega Bulj ovdje govorio i Ivan Vrdoljak se kleo da neće ići s HDZ-om, a ja sam prvi rekao da će HNS otići s HDZ-om jer sam znao o kakvim se interesima tu radi. Tu nema vrijednosti, tu nema općeg dobra, tu nema javnog interesa, tu su isključivo privatni interesi koje treba zaštititi, a mi smo krenuli tim privatnim interesima stati na kraj i oni su to znali. A meni se reklo da se feštalo u HERA-i i vi ste to spomenuli, nakon što su smijenjeni naši ministri. Ha naravno kada smo imali ministra koji štiti opći interes, koji ne štiti privatne interese i takav ministar ne odgovara. Ministar koji je stručnjak koji štiti javni interes, on ne odgovara. On ne odgovara toj klijentelističkoj kliki HNS-ovoj koja se vrlo lako prešaltala, koja je izašla na izbore na listi narodne koalicije, a onda se prešaltala HDZ-u kako bi zaštitila svoje interese. I nije bitno koliki je sada rejting HNS-a, nije bitno što će biti s tom strankom, bitno je namiriti sve te kadrove, podijeliti im određene funkcije, nastaviti sa ovim uhodanim biznisom i sada imamo situaciju da se odobravaju novi poticaji i naravno da će to sve platiti hrvatski građani.
I zadnja replika, poštovani kolega Dobrović.
hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Sabora. Uvaženi kolega Grmoja. Lijepo ste u svom izlaganju se dotakli glavnih značajki ovoga izvješća odnosno glavnih problema koje stoje unatoč formi izvještaja jeli ono napravljeno po uzusima, dakle struke, odnosno prema zakonu koji definira stvari oko izvješćivanja. Međutim, stvari tu loše stoje. Nebrojeno je puno evidencija koje ukazuju na jako loše stanje. Isto tako ste se referirali da to ima itekakvu refleksiju na naše društvo. I sasvim je jasno da dio impresije sa kojom mladi naši obrazovani odlaze iz Hrvatske pod impresijom evo i gađenja jer ne mogu ništa napraviti. Zanima me šta mislite kolega Grmoja da li je ipak došlo vrijeme u hrvatskoj politici da će ljudi ovdje u Saboru glasovati po savjesti, da će razmotriti svaki predmet o kojem se glasuje po svojoj savjesti, probati čuti, ocijeniti valjanost činjenica i onda glasovati. Dakle, glasovati mimo klijentelističkih i ne znam nekih stranačkih odnosa, dakle a doista u interesu naroda, u interesu Hrvatske, građana koji su ih uostalom izabrali. To ovdje nije doista populizam. Ovdje je prilika da se sa svojim glasom ukaže na stanje i da se proba inicirati promjena, mi trebamo promjenu. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Kolega Dobrović, ja se nadam da je došlo to vrijeme. Ovaj proces razotkrivanja, znači proces u kojem smo mi nastojali napraviti jednu demontažu tog klijentelističkog sustava. On izaziva kod ljudi mučninu. Nije lijepo slušati o tome da u Hrvatskoj stvari funkcioniraju na takav način. I mnogi mladi odlaze iz Hrvatske ne zato što su gladni, neki odlaze jer su gladni. Ali većina odlazi jer su siti svega, jer su siti ovakve klijentelističke politike, jer su siti ovoga što se događa u energetici, jer su siti onoga što se događa u Hrvatskom saboru, jer im je mučno bilo gledati kako se ovdje skuplja većina da bi se sastavila nova Vlada. I to sve ostavlja posljedice. I osim toga što moramo govoriti o tim problemima mi moramo nuditi i rješenja. Mi moramo pokazati da politika može biti drugačija i mislim da smo to pokazali, da ste to pokazali i vi kao ministar svojim postupcima kad niste gledali svoju poziciju. Mislim da sam pokazao to i ja kad sam evo postao sam saborski zastupnik u ovom mandatu kad sam prvi potpisao za raspuštanje Sabora. Nisam gledao nekakvu svoju poziciju, nego sam kad se događala ta sramota potpisao sam prvi za raspuštanje Sabora. I to su potezi i poruke mladima u Hrvatskoj da se vrijedi boriti. Mi ćemo se boriti i dalje. Znam da je ljudima pun kufer i vas gospodine Dobroviću i mene bez obzira što imamo najbolje namjere, jer ljudi više nikome ne vjeruju. Ali mi moramo svojim djelovanjem pokazati da postoje ljudi kojima je opći javni interes iznad nekog privatnog ili partikularnog interesa.
Dobro. Sada nam je ostala još samo zadnja rasprava u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista poštovani kolega Miro Bulj. Trajanje pet minuta. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolege zastupnici u malom smo broju, a vrlo bitna tema. Žao mi je i to sve napomenuli što nije u jutarnjim satima ova tema koja se tiče isključivo naših građana i koji će debelo rad HERA-e osjetiti u svom novčaniku. Činjenica je da je vodeći ministarstvo MOST je tražio, ministar je to malo prenaglašavao sve, bivši ministar Dobrović da se uočene greške, anomalije koje skupo koštaju hrvatsko društvo, da su shvatili da što se događa u HERA-i i da su najavili smjenu HERA-e. Međutim, HDZ je bio tu odlučno protiv jer je sve dogovorio sa Vrdoljakom da nas se zamjeni i to smo mi upozoravali već i prije lokalnih izbora. Kolega Grmoja je sam kazao da je ovdje gospodin Vrdoljak glasno kleo se da nema šanse, da izmišljamo te nepodopštine. Činjenica da je osnovno zbog čega je on sada u koaliciji sa HDZ-om, da mu rečete bilo šta gospodine Horvat on će dignut ruku. Samo mu ostavite ovaj njegov, njegovu ledinu. To je ni manje ni više energetika. I zbog toga danas se nalazi hrvatska energetika tu gdje se nalazi. Zbog toga građani plaćaju subvenciju strancima. Vjetroelektrane, pa vidimo sad termoelektrane subvenioniraju koje u Europi se miniraju jer nisu isplative ni ekološki ni ekonomski. Činjenica je ako Sabor dopusti da prođe ovo izvješće HERA-e da je to nastavak pljačke hrvatskih građana, tribamo tražiti rješenja. Rješenja je kazao gospodin Horvat. Nadam se da će biti u HDZ-u glasan, da će svome klubu objasnit sve što ste nama ovdje dogovorili tko je odgovoran, nadam se i uvjeren sam da vi ono što ste rekli možete ponoviti u svome klubu a da će kolega Maras reći što je čuo ovdje činjenice da će to reći u SDP-u. Mi moramo dati rješenja, raskinuti ugovore gdje se povlašteno subvencionira iz džepova građana tamo gdje nema uvjeta za subvencioniranu energiju. Pogodovalo se. Zbog toga je još jednom slavlje bilo u HERA-i kad se riješili ministra iz MOST-a, slavlje. Šampanjci su se otvarali. Ministru se zahvaljivalo da na traži krivce, gleda u svijetlu budućnost, da nastavi raditi kao što i do sad se radi, pa da moja Dalmatinska zagora izumire koja energetski potencijal ima najveći. Sad će moji sugrađani koji nemaju kune, nemaju organiziran prijevoz, nemaju besplatne udžbenike po selima, krovovi im se u školama urušavaju i vjetroelektrane stoje, a oni će morati iz svoga džepa još te poticaje plaćati umjesto da Hrvatska država jača svoj energetski sustav. Ne, mi poticaj plaćamo strancima milijardu i pol kuna. Solarne mini elektrane naši građani nisu mogli dobiti ali za Novi godinu 5 minuta prije Nove godine, vrlo efikasno je sve potpisano za vjetroelektrane bivšim direktorima HEP-a, to su njihovi bili projekti koji su gurali strancima u ruke. I sada ova termoelektrana dolje koja će uništiti cijeli cetinski kraj, subvencije će plaćati opet ti građani dolje. Imate li na to reakcije? Nemate reakciju jer niste neovisni, vi ste u brazdi. Vi ste u brazdi, moramo iz brazde izlaziti. Izorat će nam Hrvatsku, ostat će nam prazna Hrvatska. Energetika je vrlo bitna, vrlo bitna. Toliko poticaje i subvencije davati prijateljima od ministra bivšeg Vrdoljaka plinarskom društvu, pa mogli smo 17 Peljeških mostova napraviti. Izgraditi škola, radnih mjesta, poveznica sa brzom cestom, sa dionicama, brzim cestama, sve je opustošeno zbog ovakvih vaših aktivnosti ali vi to lijepo stručno u odijelu obrazlažete a Hrvatska tone, mladi odlaze. Jedino zbog čega je HNS u koaliciji sa HDZ-om, ja vam to govorim jedino je zbog ovoga. Zbog energetike, jedino. Evo gospodine Horvat, pitajte smiju li se promijeniti iti jedan HNS-ov kadar? Teško. Hvala lijepo.
Dvije replike. Prvi je poštovani kolega Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bulj, nema to previše baš smisla sada ovako replicirati, ali ja vam to moram reći da ubuduće bit će još rasprava sigurno sličnog tipa i onda ćete vi ponovno vapiti i zazivati moje prezime, ali nemate pravo to raditi iz jednostavnog razloga. Vi ste omogućili to. Vi. Znači vi ste dva puta HDZ doveli na vlast, … … [[Upadica Bulj, ne čuje se.]] Samo malo. Samo malo. Da nije bila, može to vama biti smiješno, ali u SDP-u nema Zdravka Marića, ne, vjerojatno ne bi pala Vlada zbog Zdravka Marića. Tako da vi ste to omogućili a uz to šta ste to omogućili i to uopće nije smiješno, ne, to uopće nije smiješno, znači doveli ste HDZ na vlast dvaputa, i sada još prozivate SDP i tražite i vapite kao SDP svojim glasanje, pazi oko HERA-e će sad to sve poništiti i vratiti. Pa mislim, to može biti smiješno ovako da se ljudi pred kraj sjednice malo zabave i nasmiju ali to nije ozbiljno. To ništa ne znači. Znači nema veze nikakvog glasanje SDP-a o tome da će se prekinuti bilo šta u energetici, mogli ste to prekinuti, godinu i pol dana ste imali vremena kao pozicija i kao ministar, znači i jedan i drugi, Panenić i Dobrović a još najmanje od svega se imate pravo žaliti jer ste dvaputa HDZ na vlast i onda sad pitate SDP, di smo mi, zašto mi nešto ne spriječimo. To zbilja nema smisla. Mislim ja znam da je vama sad to žao, ali o tom ste trebali ranije razmišljati. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku.
Koliko vi to plačete za nama iz MOST-a, to ne mo'š vjerovat. Ali je činjenica da ste vi u Vladi u kojoj ste bili ministar sa vašim kolegom Vrdoljakom, donijeli, Milanovićeva Vlada na zadnjoj sjednici baš ove subvencije, baš taj zakon gdje je upalo i vjetar i ti poticaji baš vi, ali to je manji problem. To je manji problem i tu ne radi se o HDZ-u u ovom trenutku nego o HNS-u koji više ima u jednome pogonu HEP-a u Sinju, zaposlen je … [[Govornik se ne razumije.]] u cijeloj državi. A vi to vrlo dobro znate ali ne smijete reći, ne znam zbog čega, a šta, šta se biti sad vi u Vladi sa Vrdoljakom i tu sjednicu zadnju kroz ove socijalne mjere, provukao vam je čovjek to, subvencije o ovim bivšim direktorima koji su svoje projekte HEP-ove trebali prodati strancima za poticaj, pa dogodilo vam se. Ali ne možete ovo podržati. Pa nismo mi ni zadnji put podržali ovo dok smo bili u Vladi, kužite? Vi to vrlo dobro znate. Ali vaše odluke nemojte smatrati tolikim grijehom, ali uništile su pola Hrvatske. Iselile su pola Hrvatske jer ogroman je to novac, vaša odluka koju ste na Vladi subvencije digli za obnovljive izvore, ogroman će novac, evo u 30 godina slijedećih, otići će nam proračun državni. Pa znajte zašto ste digli ruku. Hvala lijepa.
I još jedna replika, poštovani kolega Grmoja.
Poštovani kolega Bulj, mislim da smo bili sasvim jasni, konkretni, da smo iznijeli konkretne primjere i da jednostavno ovo izvješće se ne smije podržati. To tko je s kim bio u Vladi nije bitno, bitno je kakva se politika provodila. Ja sam ovdje u svom prvom pitanju odnosno koje je bilo upućeno gospodinu Jurekoviću istaknuo, da izvješće HERA-e za 2015. kad smo bili dio vladajuće koalicije odnosno vladajuće većine, nismo prihvatili pa je se ih HDZ-a tražilo da se ponovno glasa ali pod drugom formulacijom, da se prima na znanje. Znači naša politika ima kontinuitet, a taj kontinuitet je protivljenje ovakvom ponašanju HERA-e, nečinjenju HERA-e i svemu onome što je HERA napravila a time oštetila hrvatske građane. Vi imate priliku sada reći što mislite o takvoj energetskoj politici, imate priliku reći što mislite o djelovanju HERA-e imate priliku reći što mislite o Ivanu Vrdoljaku. I nemojte tu priliku propustiti.
Nema odgovora na repliku. Tako da smo došli do kraja rasprave, ja ju zaključujem i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Izvješće o radu Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2016. godinu i Izvješće o ostvarenju proračuna Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2016. godinu. Podnositelj akta je Hrvatska energetska regulatorna agencija. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu matičnog saborskog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prihvaća se Izvješće o radu Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2016. i Izvješće o ostvarenju proračuna Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2016. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 80 za, 4 suzdržana i 13 protiv donesen zaključak kako ga je predložio matični saborski odbor.
Poštovani zastupnici, evo znam da je kasno, znam da je tema ova prije bila puno zanimljivija od ove koju vam ja donosim. Ali imate pred sobom Godišnje izvješće o radu probacijskih ureda u RH. To je obveza hrvatske Vlade po članku 2. Zakona o probaciji kojim svake godine mora izvijestiti Hrvatski sabor kako ta služba funkcionira. Dakle u izvješću su vam svi podaci za 2016. godinu. Porobacijski poslovi od posebnog su interesa za RH. Obavlja se s ciljem zaštite društvene zajednice od počinitelja kaznenog djela, njegove resocijalizacije i reintegracije u zajednicu utjecajem na rizične čimbenike koji su povezani s činjenjem kaznenih djela. Probacijska služba je u protekloj godini ostvarila odlične rezultate u izvršavanju probacijskih poslova. Na izvršavanju je zaprimljeno ukupno 4147 novih predmeta, a izvršeno je 3749 predmeta. Osobe uključene u probaciju odradile su ukupno 539770 sati rada za opće dobro, a broj pravnih osoba u kojima se taj rad izvršava je povećan za 81, tako da sad imamo 1137 pravnih osoba u kojima se izvršavaju ti poslovi naših osoba u tretmanu. Dakle, uredi naši i služba intenzivno surađuju sa policijom, sudovima, Državnim odvjetništvom radi pripreme pilot projekata u uvođenju elektroničkog nadzora u hrvatskim kazneno-pravni sustav. I to bi bilo ono što sam vam ja želio poručiti pored toga što imate pred sobom. Ja sam uvjeren da ste to svi dobro proučili.
Zahvaljujem kolegi Martinoviću. Imamo jednu repliku. Poštovani kolega Bulj.
Evo državni tajniče, kad govorimo o probaciji vrlo je bitno, rekli ste da triba izvješće davat svake godine. Znamo da neki tijekom te probacije gule krumpire, a izmuzli su dobro novca iz proračuna. Pa imate li vi nekakvo u toj probaciji sve skupine u tome izvješću ljudi o kojima se tu radi. Znači o kojim mjerama, kojim presudama. Imate li vi nekakvo u toj probaciji sve skuupine u tome izvješću ljudi o kojima se tu radi? Znači o kojim mjerama, kojim presudama, imate li nekako jer je činjenica da su brojni ljudi koji su milijune ukrali, a jedan je prepoznatljiv, čovjek je sam reka da će gulit krumpire, a milijone je stavio u džep. Imate li točno nekakve statističke pokazatelje o kojim se kaznenim djelima radi i o čemu se radi, tako da znamo. Jer bi vjerojatno onaj koji je ukra novine na kiosku završio u zatvor ili onoga što uhvati da prodaje svoj luk na tržnici vjerojatno je, njega se zatvori jer nema fiskalnu kasu, a ovi su gulili krumpir bit će par dana, par kila. Hvala.
Odgovor na repliku.
Uvaženi zastupniče Bulj, sve to što pitate mene imate u izvješću precizno sve po vrstama sve, ali nema naravno imena osoba. To nije naš posao. Dakle to vi pronađite u medijima.
Dobro. Sad prelazimo na raspravu. Prvi je Klub zastupnika HDZ-a i poštovani kolega Davor Miličević.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, poštovani državni tajniče. Pred nama je jedno seobuhvatno Izvješće o radu probacijske službe u Republici Hrvatskoj za 2016. godinu. Poslovi koje obavlja probacijska služba u današnje vrijeme su doista poslovi od posebnog interesa za Republiku Hrvatsku, jer se odnose na zaštitu društvene zajednice od počinitelja kaznenih djela kao i pomoći istima u njihovoj resocijalizaciji i reintegraciji u društvo što je jako težak zadatak imajući u vidu stav društva prema takvim osobama. Analizom rada probacijske službe od njezinog ustrojavanja pa na ovamo dolazi se do vrlo vrijednih podataka, te neprijeporne činjenice da iz godine u godinu broj predmeta značajno se uvećava, da se predmeti … [[Govornik se ne razumije.]] rješavaju i da se broj određenih sati rada za opće dobro u značajnoj mjeri povećava kao i broj pravnih osoba u kojima se može izvršavati rad za opće dobro. Posebno bih naglasio da je iz prvotne 81 pravne osobe u ovom trenutku rad za opće dobro se može izvršiti u čak 1137 što je rezultat aktivnosti Probacijskog ureda i prepoznavanja benefita takvog alternativnog načina izvršenja kazne zatvora ili novčane kazne. Vezano za izvršivanje probacijskih poslova u 2016. godini valja naglasiti da je nastavljen trend rasta broja zaprimljenih i riješenih predmeta u odnosu na prethodnu godinu što ukazuje da probacijski sustav dobro ukomponiran u pravosudni sustav, te da je rad za opće dobro kao alternativa kazni zatvora ili novčanoj kazni prepoznat kao mogućnost čiju višestruku korist imaju kako sami osuđenici, tako i cjelokupna društvena zajednica. Svjedoci smo da iz godine u godinu broj kaznenih djela raste, da raste broj izrečenih zatvorskih novčanih kazni, pa samim tim veća je potreba za zatvorskim kapacitetima. A zbog opće poznate financijske situacije izgradnja novih zatvorskih sustava u nekoj doglednoj budućnosti nije moguća, pa je upravo ovaj način izvršavanja kazni za ipak nešto blaža kaznena djela dobar put rješavanja gorućih problema u zatvorskom sustavu. Izvršenje rada za opće dobro jest možda jedno od najzvučnijih poslova koju obavlja Probacijska služba. No isto tako ne treba zanemariti i druge poslove koje obavlja Probacijska služba, a prije svega njihovu ulogu vezanu za izradu izvješća za kaznionice odnosno zatvore te izvješća za suce izvršenja koji su vrlo bitna prilikom donošenja odluka o uvjetnom otpustu. Također nemala uloga Probacijskog ureda u nadzoru uvjetnog otpusta na koji način je opet rasterećen policijski sustav koji je ranije obnašao tu ulogu. Ono što posebno treba istaknuti jeste i aktivna uloga Probacijske službe vezan za Nacionalni akcijski plan suzbijanja zloupotreba droga u RH za razdoblje od 2015.-2017. godine gdje je Probacijska služba u tom periodu neposredno radila sa 264 ovisnika o drogama kojima je bila izrečena sigurnosna mjera obveznog liječenja od ovisnosti, posebna obveza liječenja ili nastavak liječenja od ovisnosti o drogama. Također valja primijetiti da je tijekom 2016. godine Probacijska služba bila uključena u psihosocijalni tretman otklanjanja nasilničkog ponašanja, a tendencija kojeg je u porastu u posljednje vrijeme, te je upravo to možda jedna od preporuka Probacijskoj službi da se u budućnosti dodatno aktivnije uključi u psihosocijalne tretmane radi otklanjanja uzroka nasilničkog ponašanja među mlađom populacijom jer smo svjedoci značajnog povećanja stadionskog nasilja, međuvršnjačkog nasilja te velike pojavnosti svih drugih oblika nasilničkog ponašanja pogotovo među mlađim uzrastima. Na kraju ne tako manje bitni su i financijski pokazatelji koji za 2016. godinu govore da su utrošena sredstva manja od planiranih sredstava što ukazuje na pravilno i racionalno postupanje sa sredstvima iz državnog proračuna. Shodno tome predlažem da Sabor prihvati ovo izvješće o radu Probacijske službe za 2016. godinu ta ga podrži. Hvala.
Imamo jednu repliku kolega Vučetić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani zastupniče, rekli ste da je ogroman problem stav društva prema počiniteljima kaznenih djela i da zbog toga proizlaze mnoge poteškoće u njihovoj resocijalizaciji. Ovo mi nije najjasnije jel u probacijskom smislu psihosocijalni tretmani oni se prvenstveno odnose na iznalaženje i otvaranje onih potencijala kod počinitelja kaznenih djela da oni prepoznaju one krimogene faktore u društvu i da ih izbjegavaju. Dakle nije moguće napraviti promjenu društva koje će prihvaćati počinitelja kaznenih djela nego je prvenstveno naglasak na tome da počinitelj kaznenih djela zaboravi tu svoju prošlost, da zaboravi tu tehnologiju činjenja kaznenih djela i da se resocijalizira, dakle da on kao takav koji više nije sklon činjenju kaznenih djela inkorporira se u društvo, a ne da dođe do društvene promjene koja će potom utjecati na počinitelja kaznenih djela. Zahvaljujem.
Hvala. Nema odgovora. Pa onda idemo na drugi klub, to je Klub zastupnika SDP-a i poštovani Gordan Maras.
Hvala lijepa gospodine predsjednice. Kolegice i kolege, državni tajniče. Kao što je rečeno u samom uvodu probacijski poslovi su od posebnog interesa za RH odnosno za uključivanje pojedinaca. Znači nekada se to radi po izvršenju kaznenog djela neka se zamjenjuje za kazneno djelo ili neki prekršaj koji je napravljen, a nekada i prije. Znači ono šta možemo u ovom izvješću vidjeti da je izrazito povećanje probacijskih postupaka, znači 4100 je bilo u 2016. godini odnosno nekoliko puta više nego primjerice 2012. godine, čak rast je bio sa 1500 na 4000, to je dva i pol puta više i sada treba pogledati naravno u kojoj su fazi ti probacijski postupci i vidi se da je u načelu najviše postupaka odnosno predmeta vezano po odluci suda, to je ovo nešto šta je kolega Bulj govorio kada se kazna zamjeni radom za opće dobro. Ima ih i po odluci izvješća suca izvršenja, ima ih nešto koji su po prijedlozima i odlukama državnog odvjetnika, a na kraju ima ih dosta i koji su nakon samog izvršenja kazne uz uvjetni otpust odnosno uz posebne dani postupci znači uz posebne obveze uz uvjetni otpust. Znači širok je dijapazon i postupaka i predmeta i treba ih gledati kao ne samo resocijalizaciju ljudi nego i kao mjeru koja zamjenjuje određene postupke koje su pojedinci shvatili i prije samoga … kazne kao nešto s čime mogu vratiti dug društvu za određene stvari koje su napravili ili smatraju da nisu smjeli napraviti, a naravno i društvo odnosno država to tako smatra. Što se tiče same službe, mi podržavamo u ovom dijelu naravno ne za teška kaznena djela, ovo je slučaj koji je spominjao kolega Bulj se ne bi trebao nikada zamijeniti radom za opće dobro i guljenje krumpira kada se popali i uzme 30 milijuna kuna iz državnog proračuna iz pozicije javne dužnosti kao ministar, to je neoprostivo i ja mislim da se to ne može kompenzirati nikakvim niti pojavništvom, bez obzira šta državno odvjetništvo nekada mislim da na taj način mogu doći do većih riba, ali po toj logici ljudi koji zastrane u takvim pozicijama mogu se izvući uvijek na nekoga drugoga i u biti na taj način se to njihovo nedjelo umanjuje. To su posebna odgovorna mjesta, odgovorne pozicije i nikada netko tko je iz pozicije ministra napravi ovakav kriminal, kao što je ovdje bio po pitanju gospodina, bivšeg ministra koji je kupio jednu poslovnu zgradu Čobankovića da guli krumpir, mislim da se to nikada ne bi na taj način trebalo raditi. Ma da evo vidimo da je sad gospodin nakon cijelog postupka kad je došlo namirenje štete koju je država počinila ima zahtjev i za ponovnim postupkom itd. I dalje se pokušava ja bi rekao, na neki način izvući od onog tereta koji je nažalost napravio, jer to nikome u Hrvatskoj nije na čast. Rekao sam, da netko u Vladi na taj način pljačka državni proračun. Toga ćemo se nažalost još dugo kao država prati, ali nadam se da se više nikada neće ponoviti. Hvala lijepo.
I zadnja rasprava, Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista, Marko Vučetić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovane kolegice i kolege. Možda je nakon ovih današnjih rasprava ovo igra ili simboličkih formi ili igra ironije duše svijeta da upravo večeras završimo sa ovim izvješćem, probacijske službe za 2016. godinu. Ja stoga neću duljiti. Samo bih napomenuo, kako je probacija i probacijska služba usmjerena prema toj uvjetovanoj i nadziranoj slobodi počinitelja, kaznenih dijela. Ovo je nešto što predstavlja civilizacijskih doseg vremena u kojem se mi nalazimo. Jer ukoliko ponavljamo povijest nadziranja i kažnjavanja, u povijesti je prije težište isključivo bilo prema tome da se kažnjava tijelo zatvorenika i zbog toga se one počinitelje kaznenih dijela zatvaralo, da bi im se onemogućilo da budu građani svijeta. Slobodan čovjek je čovjek koji donosi odluke iz anonimnosti vlastite slobode, iz geografije svijeta. On nema ovih ograničenja. Zatvorenik ima potpunu drugačiju geografiju. Njegova je geografija, geografija zatvora. On mora i suziti područje dimenzije svoje slobode. Ova probacijska služba se nalazi nekako na pola puta. Radi se o uvjetovanoj i nadziranoj slobodi počinitelja kaznenih dijela, ali zbog jednog plemenitog cilja. A taj plemeniti cilj se iscrpljuje u tome da se u probacijskoj službi uključe od socijalnih pedagoga, psihologa, pravnika, i svih onih koji mogu dovesti do toga da svi elementi društva i svi elementi onog individualnog počinitelja kaznenih dijela rezultiraju time, da počinitelja kaznenog dijela, odvojimo trajno od trg kaznenog dijela. Da, svako njegovo daljnje postupanje, bude postupanje koje će biti u funkciji vraćanja, individualne, osobne, anonimne i autonomne slobode. Zbog toga Klub Mosta nezavisnih lista podržava izvješće o radu probacijske službe za 2016. godinu. Podupire i pozdravlja rezultate koji su iz ovog izvješća vidljivi, od toga da se u 2012.-2016. utrostručio broj do toga da je u 2016. godini, od 4150 okvirno, predmeta 3750 završeno, od toga 91% uspješno. Ovih 91% uspješnost je nešto što kao društvo i kao predstavnici društva moramo pozdraviti, a Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista će podržati ovo izvješće i podržati će sva nastojanja koja probacijska služba radi, od rada sa počiniteljima kaznenih dijela, do priručnika koje nitko večeras čini mi se nije spomenuo. On je 2016. godine, izrađen i služi i kao podsjetnik onima koji su direktno involuirani u probacijsku službu, da znaju koje metode i koje sadržaje primijeniti u radu sa počiniteljima kaznenih dijela, ali služe i poučavanju, da budu ona početna točka, od koje će se probacijska služba samo razvijati. Zahvaljujem.
Imamo jednu repliku, poštovani kolega Žagar.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Vučetić, dakle, kratko, rekli ste nadzirana sloboda. Ono što mene zanima, možda nisam dovoljno čitao izvješće, možda mi možete u tom dijelu pomoći. Dakle, riječ je o nadziranju slobode. Što se događa onda ako se zapravo, ako služba ne nadzire, ono kako bi trebala? Jer kao što smo vidjeli iz izvješća, sve više i pravnih osoba ustanova je sve više njih se javlja da se kod njih može obaviti ovaj probacijski postupak. Što ako oni tu evidenciju ne vode adekvatno, ako zapravo, da kažem, lažiraju tu evidenciju. Bilo je slučajeva gdje je USKOK radio, pa gdje su pojedine osobe na probaciji bile, a zapravo tamo se uopće nisu pojavile, već su samo lažirale dokumentaciju. Što u tim slučajevima, kad onaj koji nadzire, to ne radi i je li zadaća probacijske službe da nadzire i sam taj postupak? Da provjerava da li su to osobe koje su … [[Govornik se ne razumije.]] doista tamo i da li da kažem sad slikovito, da li doista gule taj krumpir koji im je dan?
Odgovor na repliku.
Najkraće ću vam odgovoriti. Ukoliko netko u sustavu probacijske službe lažira podatke ili ne obavlja svoj posao, onda ima puno veći problem, od toga što posao ne obavlja, a to je problem intelektualnog deficita. Jer je toliko ljudi u probacijsku službu uključeno da nije moguće lažirati podatke i da nije moguće izbjeći taj lanac nadzora i nadziranja. I upravo dokaz, da nije moguće izbjeći lanac nadzora i ogriješiti se o pravila probacijske službe govore i ovi podaci koje ste vi iznijeli, a to je da nije moguće nezapaženo nešto tako učiniti. Zahvaljujem.
Hvala. Zaključujem raspravu i glasovati ćemo kada se steknu uvjeti. Ovim smo iscrpili današnji dnevni red, sutra nastavljamo u 9,30 izvješćem o radu Pravobraniteljice za osobe s invaliditetom za 2016. godinu. Hvala i laku noć. SJEDNICA PREKINUTA U 22,35 SATI. Izvješće o radu Probacijske službe za 2016. godinu. Podnositelj akta je Vlada RH. Rasprava je zaključena sukladno prijedlogu matičnog saborskog radnog tijela. Dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prihvaća se Izvješće o radu Probacijske službe za 2016. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno 97 glasova za donesen zaključak kako ga je predložio matični saborski odbor.