Završili smo sa iznošenjem stajališta pa sada prelazimo na one točke dnevnog reda koje smo najavili za danas, prva je: - Konačni prijedlog Zakona o komasaciji poljoprivrednog zemljišta, drugo čitanje, P.Z. broj 251 Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava i Članka 172. u vezi s Člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave, a raspravu su proveli i Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu. Molio bih sada da u ime predlagatelja poštovani državni tajnik Tugomir Majdak predstavi Konačni prijedlog Zakona o komasaciji poljoprivrednog zemljišta, ali prije toga imamo zahtjev za stankom, javio se je ili javila se je kolegica Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolegice i kolege, molim stanku u ime Kluba Centra i GLAS-a u trajanju od 2 minute. Dakle, pred nama je u drugom čitanju relativno brzo došao Zakon o komasaciji poljoprivrednog zemljišta. Kada dođe ovakav jedan zakon ključno pitanje je što je cilj, da li je cilj zaista da uđemo u komasaciju poljoprivrednog zemljišta jer iz obrazloženja kojeg smo imali je bilo vidljivo da bivši zakon nije donesao određene rezultate. I sad kad smo dobili ovaj materijal to je čuđenje tim više. Ta lakoća kojom je predlagatelj odbio svaku primjedbu koja je bila i najmanje moguće od strane oporbenih zastupnika čak i ne samo oporbenih zapravo zaprepašćuje. Zaprepašćuje jer si moramo postaviti zaista ključno pitanje, da li je cilj ovog zakona da zaista krenemo sa komasacijom poljoprivrednog zemljišta ili je cilj ovog zakona da imamo Zakon o poljoprivrednom zemljištu pa nema veze tamo za 5, 10 godina će se neko drugi baviti komasacijom. Dakle, od onih najbezazlenijih primjedbi koje su bile, dakle neću ih vrednovati o tome da vidimo, da usporedimo, da nešto napravimo s tim što morate znati da je taj zakon u prvom čitanju izazivao, izazvao raspravu. Rasprava je bila konstruktivna, rasprava nije bila naši i vaši, rasprava je bila u cilju i u smislu zaista imamo problem, komasacije poljoprivrednog zemljišta nema, zakon koji je na snazi temeljem njega nije napravljena niti jedna komasacija i ajdemo napraviti zakon koji bi to omogućio. No, nažalost cilj da imamo Zakon o komasaciji kojim bi komasacija poljoprivrednog zemljišta zaista bila moguća neće biti. Moja mama ima jednu uzrečicu koja kaže, jesam ti rekla, e ja sad vama kažem, tamo za 5 ili 10 godina će neko drugi raditi ponovo [[Upadica: Hvala vam.]] Zakon o komasaciji poljoprivrednog zemljišta jer komasacije temeljem ovog [[Upadica: Hvala lijepa.]] zakona biti neće.
Hvala lijepa, stanka je odobrena. Drugi zahtjev kolegica Vlašić Iljkić, izvolite.
Zahvaljujem. Tražim stanku u ime Kluba SDP-a u trajanju od 10 minuta kako bi razmotrili zapravo odredbe ovog zakona i ukazali na sam kontekst donošenja ovog zakona. Sasvim je sigurno da je u svim postupanjima Ministarstva poljoprivrede i političkim igricama u zadnjih 7 godina žrtva hrvatski poljoprivrednik. Naime, prema važećem Zakonu o komasaciji koji je usvojen u 2015. godini nemamo niti jedan započeti postupak komasacije. Tijekom 2016. godine imali smo gotove pilot projekte u pet županija na kojima je uloženo stotina sati rada, stručnog rada. Obećano je financiranje tih postupaka putem europskih sredstava i od onda je sve stalo jer je ministarstvo se zapetljalo u provedbi, sami sebi zakomplicirali postupanja i prevarili hrvatske poljoprivrednike u pet županija, a to je Brodsko-posavska, Virovitičko-podravska, Ličko-senjske, Međimurska i Istarska županija. Bila je to politička odluka kao i odluka da se u programu ruralnog razvoja od 2014. do 2020. godine ne financira niti jedan postupak komasacije. Sada imamo naknadnu pamet i ipak je ministarstvo uvidjelo da nema razvoja poljoprivrede bez razvojne strategije u koju pripada i komasacija. Na javnom pozivu za iskaz interesa koje je ministarstvo raspisalo krajem prošle godine javile su se 23 jedinice lokalne samouprave, a danas smo čuli na Odboru za poljoprivredu da je to bila svojevrsna anketa, te da pravi javni poziv tek slijedi putem kojeg će se jedinice lokalne samouprave neovisno o ovim prijavama morati ponovno prijaviti. Interesa će možda biti i više od ovih 46600 ha koliko se prijavilo u ovom iskazu interesa, a pitanje je kako će ministarstvo napraviti izbor. Danas imamo veliku najavu komasacije i proveden iskaz interesa, pa se nadamo da se povijest neće ponoviti i da hrvatski poljoprivrednici neće biti ponovno izigrani. Zahvaljujem.
Stanka je odobrena. Kolega Daus, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče tražim stanku u ime kluba IDS-a i da ukažemo na nekoliko stvari na koje smo ukazivali zapravo i kod prvog čitanja. Nije uopće upitna dobra namjera ministarstva i naravno da jesmo za to da se ide u komasaciju, odnosno okrupnjivanje zemljišta na razne načine pa i putem komasacije jer samo tako možemo učiniti ili je to jedan od načina da učinimo poljoprivredu Hrvatske učinkovitijom. No i mi smo ovdje iz dobrih namjera dali nekoliko sugestija, nekoliko primjedaba. Na žalost nisu usvojene. Još jednom bih istaknuo specifičnost Republike Hrvatske, njezinu različitost. Nije svaki kraj isti, nije ista ravničarska slavonska Hrvatska sa primorjem, Istrom, Dalmacijom, otocima. Mi imamo velikih problema katastarskih, gruntovnih, imovinsko-pravnih i presložen je proces za bi samo Zakon o komasaciji poljoprivrednog zemljišta riješio te probleme. Nisu preduvjeti učinjeni, preduvjeti se svakako tiču i Zakona o nasljeđivanju i Zakona o zemljišnim knjigama i o dvostrukom oporezivanju i o mnogo drugih stvari. Također ono na što sam isto pokušao ukazati tijekom prvog čitanja je da će biti jako teško bez obzira na sudske vještake i što se ide, pokušava se stvarno pravno to riješiti na jedan način. Bit će jako teško procijeniti zemljište u priobalnoj Hrvatskoj, u Istri gdje vam svakih par sto metara razdaljine su sasvim drukčije cijene zemljišta, a kamoli kad je kilometar, dva dalje jer to toliko ovisi cijene divljaju, cijene nekretnina odnosno zemljišta jako divljaju i tu će biti jako veliki problem za pomiriti same vlasnike. Znam da u ovih prvih ne znam desetak, dvadesetak projekata komasacije nije područje u Istri ali ipak radimo jedan zakon o kojem moramo razmišljati i u budućnosti. Evo i tu sam želio skrenuti pozornost, kasnije ću naravno u samom govoru još o nekoliko drugih detalja. Hvala lijepa.
I ova stanka je odobrena. Ima li još nekoga? Ako ne, nastavit ćemo onda sa radom pa sada je na redu u ime predlagatelja, dakle poštovani državni tajnik Tugomir Majdak koji će predstaviti konačni prijedlog zakona. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane članice i članovi Hrvatskog sabora, zastupnice u Hrvatskom saboru, zastupnici u Hrvatskom saboru. Dakle, na snazi je Zakon o komasaciji poljoprivrednog zemljišta a primjena zakona koji je na snazi je pokazala da postoje zapreke koje usporavaju komasaciju poljoprivrednog zemljišta što utječe definitivno na učinkovitost korištenja poljoprivrednog zemljišta s obzirom na rascjepkanost zemljišta i velik broj zemljišnih čestica male površine. Novi Zakon o komasaciji poljoprivrednog zemljišta predlaže se kako bi se na adekvatan način u praksi mogli ostvariti cilj i svrha komasacije poljoprivrednog zemljišta temeljem čega se može očekivati i napredak u poljoprivrednoj proizvodnji. Glavni cilj novog zakona je smanjenje administrativnih zapreka, te ubrzanje postupaka komasacije poljoprivrednog zemljišta, stavljanje u funkciju poljoprivrednog zemljišta koje zbog rascjepkanosti malih površina nije u funkciji ili je otežano njegovo korištenje, a sve to utječe na povećanje produktivnosti i stvaranje dodane vrijednosti i bolje i kvalitetnije korištenje poljoprivrednog zemljišta. Ovim nacrtom prijedloga zakona se omogućuje stavljanje u funkciju poljoprivredne proizvodnje rascjepkanog i zapuštenog poljoprivrednog zemljišta kojem je otežan pristup kroz optimiziranje oblika i površine poljoprivrednog zemljišta, odnosno njegovim okrupnjavanjem te izgradnju vodnih građevina za melioracije i druge infrastrukture. Propisuje se da Vlada RH donosi program komasacije poljoprivrednog zemljišta koje izrađuje Ministarstvo poljoprivrede, a kojim se utvrđuje provođenje komasacije poljoprivrednog zemljišta na okvirnoj površini zemljišta za predviđeno razdoblje i u skladu sa planiranim financijskim sredstvima. Nadalje, propisuje se da ministarstvo uspostavlja i vodi informacijski sustav komasacije i u elektroničkom obliku u okviru kojeg se nalazi i registar komasacije. Nadalje, propisuje se da komasacija se pokreće na osnovi idejnog rješenja komasacije koje će izraditi jedinica lokalne samouprave, odnosno grad Zagreb kada se utvrdi da postoje značajne površine poljoprivrednog zemljišta koje se ne koristi u svrhu poljoprivredne proizvodnje ili se loše iskorištava, a više od 50% toga zemljišta nalazi se na njihovom području što mora biti u skladu sa programom. Propisuje se također da će ministarstvo radi ubrzanja postupka komasacije poljoprivrednog zemljišta donijeti Odluku o izradi prijedloga idejnog rješenja komasacije, odnosno pokrenuti postupak komasacije ako jedinica lokalne samouprave nije donijela odluku o izradi prijedloga idejnog rješenja komasacije za značajne površine poljoprivrednog zemljišta koje se ne koriste odnosno loše iskorištavaju, a ministarstvo će preuzeti nadležnost za postupak komasacije koji je jedinica lokalne samouprave pokrenula ali ga ne provodi. Propisuje se da nositelji komasacije mogu biti jedinice lokalne samouprave, grad Zagreb ili Ministarstvo poljoprivrede. Propisuje se da se radi provođenje postupka komasacije, imenuje povjerenstvo kao kolektivno tijelo koje koordinira uređenje i vlasnički stvarno pravnih i drugih odnosa na zemljištu, radova na izgradnji vodnih građevina za melioraciju i drugih radova te priprema i izrađuje prijedloge akata koje donosi nositelj komasacije. Propisuje se da je stručna osnova za provedbu komasacije projekt komasacije kojim se utvrđuju područja na kojima će se provoditi komasacije, izvori financiranja, rokovi za provedbu, popis zemljišta sudionika komasacije koje je uneseno u komasacijsku gromadu i drugo. U konačnom prijedlogu zakona izvršene su slijedeće izmjene. Dodano je da se u programu komasacije propisuju i uvjeti i kriteriji i načini dodjele financijskih sredstava odnosno alokacija. Za članove i zamjenike povjerenstva za komasaciju dodan je i uvjet radno iskustvo u struci od najmanje 5 godina, samo iznimno mogu biti imenovane osobe s manje radnog iskustava ako nema osoba s propisanim uvjetom od najmanje 5 godina. Za akte kojima se odobrava građenje na komasacijskom području dodano je da je potrebna prethodna suglasnost nositelja komasacije. Dodano je da se u Pravilniku za postupak i mjerila za izradu projekta komasacije propisuju mjerila iz područja utvrđivanja vrijednosti objekata i uređaja na zemljištu za komasaciju. Propisan je rok od 60 dana od proteka roka za izradu i dostavu prijedloga projekta komasacije u kojem nositelj komasacije saziva skup sudionika komasacije radi predstavljanja prijedloga komasacije. Slijedom navedenog danas u raspravi imamo Nacrt Konačnog prijedloga Zakona o komasaciji i poljoprivrednom zemljištu u koji je uključena većina primjedbi i prijedloga pristiglih od strane tijela državne uprave kao i sa rasprave na radnim tijelima i sjednici Vlade RH te Vlada RH ovom prilikom dakle usvaja amandmane Odbora za zakonodavstvo koje su dostavili, znači 3 amandmana. Zahvaljujem. Nomotehničke naravi.
Idemo sada na replike, prvi je na redu kolega Mažar. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani državni tajniče, pa evo vi ste sada i u ovome uvodnome istaknuli dakle da između prvoga čitanja i konačnoga prijedloga zakona su usvojene i primjedbe određenih saborskih odbora, ne samo Odbora za zakonodavstvo nego i matičnog Odbora za poljoprivredu tako da evo pozdravljamo svakako i ovaj dio da se i predlagatelj konzultirao i sa saborskim odborima i išao unaprijediti dakle konačni prijedlog zakona. Naravno da pozdravljamo sve što konačni prijedlog zakona donosi vezano i za administrativno rasterećenje vezano i za veću ulogu vlasnika zemljišta, vezano i za konkretne rokove i prigovore, ali moje pitanje bi išlo u smjeru osnivanja informacijskoga sustava komasacije s obzirom da je to nešto što će svakako najviše doprinijeti dakle cjelokupnom procesu i transparentnosti. Koja uloga bi mogla biti postojećeg informatičkog sustava bivše Agencije za poljoprivredno zemljište i da li [[Upadica: Hvala vam.]] ona može iskoristiti?
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem na vašem upitu. Dakle, informacijski sustav će ugraditi u svoj dio i važan segment registra sudionika komasacije, a naša inicijalna ideja koju ćemo pretočiti u realizaciju je da postojeći e-zakup, dakle postojeća elektronička platforma bude osnova za ovaj informacijski sustav. Naravno da od 4 pravilnika koji se donose temeljem ovog zakona da jedan upravo definira i informacijski sustav vezano za komasaciju.
Kolega Dretar izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedavajući. Poštovani za sada samo gospodine državni tajniče vidjet ćemo u budućnosti kako ćemo vas uskoro zvati. Prvo jedna stvar kojom se obraćam samim predlagateljima zakona, u hrvatskom jeziku imamo riječ okrupnjavanje mislim da bi ona bila puno jednostavnija i za razumjeti prosječnom hrvatskom građaninu, dakle komasacija znamo svi što je, no neki možda ne znaju. Ništa ne nedostaje hrvatskoj riječi okrupnjavanje. I jedno pitanje za vas koje zanima poprilično hrvatsku javnost u proteklih nekoliko dana, pitanje glasi ovako. Hoćemo li stvarno ostati bez 10% ili više iz ukupne omotnice za izravne poticaje zbog korekcija nakon nalaza revizije Europske komisije? Hvala vam na odgovoru.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem na vašem pitanju, dakle europske revizije kao i interne revizije pa i revizije na nacionalnoj razini svakako su dio procedura u provedbi europskih fondova pa time i Europskog poljoprivrednog fonda i Europskog garancijskog fonda odnosno Europskog fonda za ribarstvo i pomorstvo. Odluka nije donesena dakle o eventualnom gubitku ovih sredstava, a Ministarstvo poljoprivrede odnosno provedbeno tijelo u ovom slučaju Agencija za plaćanje dakle otklanja sve dakle komentare koji su do sada dostavljeni od strane revizije i to je u ovom trenutku sve što, na što se možemo očitovati. Dakle, revizija je dala svoje komentare kao i mnogo do sada njih i mi ćemo odgovoriti nastavno na našu zakonsku odnosno proceduru koju smo izgradili kako bi provodili ove fondove.
Kolega Okroša, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi državni tajniče ovih dana Hrvatska komora ovlaštenih inženjera geodezije uputila je otvoreno pismo vladi u kojem traže da Vlada RH odustane od zabrane parcelacije poljoprivrednog zemljišta, a na čestice manje od 1 hektara odnosno 10.000 m2. Parcelacija je nužan korak u rješavanju imovinsko pravnih odnosa, s time se vjerujem slažemo svi i smatram da je ovaj Konačni prijedlog Zakona o komasaciji poljoprivrednog zemljišta dobar jer je upravo komasacija rješenje mnogih imovinsko pravnih zavrzlama. Da li ste vidjeli to otvoreno pismo i što o tome misle nadležni u Ministarstvu poljoprivrede?
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem na vašem upitu. Svakako je važna u donošenju svakog zakonodavnog i podzakonskog akta komunikacija sa javnošću ali i komunikacija sa strukom. Da u komunikaciji smo i sa komorom koju ste naveli vezano za geodetske inženjere i u ovom djelu također sagledavamo i po pitanju Zakona o komasaciji ali i po pitanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu njihove prijedloge kao i prijedloge cjelokupne struke koja je vezana na ovo područje.
Kolegice Marić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče prvo moram reći da dolazim iz Međimurja i 2016. godine smo trebali biti pilot projekt gdje je 5 općina trebalo sudjelovati međutim očito se od toga nije dogodilo ništa, dakle naši su djelatnici odnosno građani izigrani. E sad se nadamo da će biti tako kako je navedeno barem prema onome što ja imam podatke, da će u projektu komasacije sudjelovati općina Belica i katastarska općina Novo Selo Rok u sklopu grada Čakovca, pa vas molim da mi to potvrdite ili opovrgnete. I slijedeća stvar, nejasno mi je kako ćete zapravo motivirati vlasnike zemljišta koji ne obrađuju zemljišta i koji zapravo uopće nisu zainteresirani za proces komasacije ili u krajnjoj liniji nisu informirani to je prva stvar i drugo vidim tu da ste tumačenje dali da ćete nastojati troškove prijava na javni poziv koje, jedinicama koje nisu odabrane na neki način sufinancirati kako ćete to nastojati i u kojoj mjeri. Evo tri pitanja. Hvala.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem na vašem upitu. Dakle, općina Belica je temeljem našeg poziva na iskaz za iskaz interesa dostavila dakle prijedlog idejnog rješenja. U našem anketnom ako ga tako mogu nazvati dakle pozivu na iskaz interesa on je bio upravo zbog reformske mjere u sklopu Nacionalnog programa otpornosti i opravka vezano za komasaciju odnosno vezano za uređenje poljoprivrednog zemljišta. Kada raspišemo javni poziv temeljem dakle sredstava koja su odobrena putem Nacionalnog programa oporavka i otpornosti dakle onda će se i ova jedinica lokalne samouprave ima prava, imat pravo javiti kao i sve ostale jedinice lokalne samouprave. Dakle, ovaj javni poziv nije na neki način onemogućio i diskreditirao druge jedinice lokalne samouprave da se jave putem javnog poziva nakon što se na razini vlade donese program komasacije i nakon što ovaj program komasacije definira [[Upadica: Hvala, završite rečenicu slobodno.]] dakle ne samo područje već i financijska sredstva koja će biti usmjerena.
Kolega Ćosić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče prema podacima Državnog zavoda za statistiku na području Brodsko-posavske županije nalazi se 103.315 hektara obradivih površina međutim u ARCOD znači u sustav državnih potpora upisano je 64.874,4 hektara, znači 38.440 hektara nije upisano u ARCOD to je 37,2% znači jedan od mogućih razloga svakako je onaj koji ste vi isto spominjali, znači nepostojanje pravnog osnova odnosno vlasništva na tim česticama i naravno ili ugovora o korištenju i naravno površina koje su manje od jednog hektara. Sigurno će ovaj zakon doprinijeti da se dobar dio toga riješi međutim mi imamo i ovaj brdski dio gdje je možda komesacija, komasacija nije potreba ali bi trebali pokrenuti male izmjere gdje bi sudjelovala i država i općina i Hrvatske vode i ceste, da se utvrdi pravo stanje jer tamo su … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem na vašem pitanju, da u dobrom dijelu županija ARCOD prijavljene čestice za ostvarenje potpore u poljoprivredi i ribarstvu ne koreliraju u potpunosti sa ukupno obradivim površinama na toj županiji odnosno cjelokupno gledajući na republici, na području RH podatak da je u ARCOD sustavu prijavljeno za potporu oko 260.000 hektara državnog zemljišta mi kroz nove programe raspolaganja koje smo odobrili na razini preko 350 jedinica lokalne samouprave imamo već preko 300.000 hektara govori u smjeru da imamo dobar fond i državnog ali i privatnog vlasništva koje nije u funkciji. Dakako da osim komasacije koja jedan dio uređenja poljoprivrednog zemljišta kako bi dobili na produktivnosti odnosno veće konkurentnosti našeg poljoprivrednika da moramo razmišljati i šire, a ovo što ste vi naveli upravo govori tome prilog ne samo na području gdje je moguće komasacija već i na drugim područjima je potrebno određene [[Upadica: Hvala vam.]] zahvate provesti.
Kolega, kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Vi ovim zakonom prebacujete sve na lokalnu samoupravu, tu ste županije zaboravili bez obzira što imaju i ljudski potencijal tj. imaju kapacitete, sve na lokalnu samoupravu jer vi sad Pilatovski ruke pere od 2009., pa 2015. je zakon apsolutno ništa niste postigli po ovome pitanju. Međutim, ja bi samo rekao da je trenutno puno aktualnije to šta u sve manje i manje imamo proizvodnje voća i povrća da bi bilo vrijeme da donesete jednu odluku razumnu da što više, sve poticaje koji su mogući date za umjetno gnojivo i da na taj način omogućite poljoprivredniku i seljaku i da zasije i ovo svojih čestica i zemlje da zaore i da zagnoji onako kako treba jer inače nećemo ove godine biti samodostatni. Pa mi i prošle godine smo proizveli u odnosu na pretprošlu godinu 50% manje rajčica, pomidora ili kako ćete ih nazvati voća, povrća tako da smo trenutno u većem problemu od ovoga [[Upadica: Hvala vam.]] lamadranja i pranja Pilatovskog ruku.
Izvolite odgovor.
Hvala na vašem upitu. Ministarstvo poljoprivrede se priprema za proljetnu sjetvu i u tom kontekstu je Vlada RH odobrila iznos od 200 miliona kuna upravo koje usmjerava upravo u impute u poljoprivrednu proizvodnju, a najveća stavka u tom dijelu su mineralna gnojiva. Dakle, ovim iznosom odnosno programom omogućit će se za preko 80.000 poljoprivrednika potpora na razini do prvih 20 hektara što je socijalno najugroženija skupina poljoprivrednika kako bi uspješno prevladali dakle i proljetnu sjetvu, a koja se planira prema našim podacima, u komunikaciji smo sa poljoprivrednim proizvođačima odnosno njihovim udrugama koja se planira na površinama koje su bile zasijane i prošle godine. U jesenskoj sjetvi imamo i određene, određena povećanja na razini proizvodnje žitarica za 6%, dakle jesenska sjetva 2021. godine realizirana je na 6% više površina.
Kolega Ivanović, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Uvaženi državni tajniče, mnogi smatraju da je komasacija sveti gral poljoprivrede, da ona može unaprijediti dodanu vrijednost koja apsolutno je bitna u poljoprivrednoj proizvodnji i na tragu onoga što je uvažena zastupnica Marić pitala mislim da je to vrlo, vrlo bitno za čelnike jedinica lokane samouprave. Znači proces će u biti tek sada krenuti, znači oni koji su se javili u onom preliminarnom nekakvom pozivu ok, ali to ne znači da i drugi čelnici jedinica lokalne samouprave ne mogu sada kad zakon uđe u proceduru i kad ministarstvo propiše odnosno jedinice lokalne samouprave početak ove cijele priče mislim da je to vrlo bitno i mislim da većina čelnika jedinica lokalne samouprave možda nije najbolje informirano oko toga, pa nije loše možda još jednom ili nekoliko puta to ponoviti.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem također na pitanju. Dakle, komasacija je reformska mjera u sklopu NPOO-a i za nju su izdvojena sredstva od 313 milijuna kuna za ukupno komasiranu površinu koju planiramo realizirati u konačnici od 18.000 hektara. Inicijalni javni poziv je bio dakle poziv za iskaz interesa temeljem kojeg su se javile 23 jedinice lokalne samouprave na području 11 županija i ona dokumentaciju koju su priložili bit će im adekvatna i za prijavu na javni poziv kada vlada omogući i definira program komasacije. Za sve jedinice lokalne samouprave koje se nisu prijavile u okviru javnog poziva za iskaz interesa apeliramo da to učine u okviru javnog poziva koji će uslijediti nakon donošenja programa komasacije.
Kolega Matula izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi državni tajniče. Nositelj komasacije je po ovom konačnom prijedlogu zakona jedinica lokalne samouprave ili Grad Zagreb odnosno ministarstvo kada je to ovim zakonom propisano. Možemo li zamisliti sljedeći scenarij da recimo neka manja općina koje su se javljale ovdje i u ovim pred ovim pokazivanjem interesa da ministarstvo pomogne u rješavanju te jer se i kao rješavatelj javlja ministarstvo i da se okrupne stvarno površine. '23. je to moguće prodati ako je privatna zemlja ili je možda moguće da ode ta zemlja u dugogodišnju koncesiju i da se ipak kaže da je to interes te male općine.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem na pitanju. Dakle, komasacija je od interesa za RH i kao reformska mjera tako će se i provoditi i svi postupci koji će biti vezani uz komasaciju koje će uključivati resorno odnosno druga nadležna ministarstva bit će usmjeri na hitnu proceduru postupaka odnosno bit će po hitnoj proceduri rješavani i time će sva nadležna ministarstva omogućiti hitan postupak komasacije. Vezano za samu komasaciju također će biti određena rasterećenja sukladno posebnim propisima koji se definiraju na razini ne samo Ministarstva poljoprivrede već i Ministarstva financija kako bi komasacija imala rasterećenje za konačnog sudionika komasacije.
Kolegice Mrak Taritaš izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče. Dakle, važeći zakon koji je još uvijek na snazi nije donesao rezultat i zbog toga se odlučilo raditi novi zakon sa idejom da se zaista donese rezultat takva je bila samo ideja i da cilj bude komasacija. U nekoliko navrata sam vas pitala pa sad to ću ponoviti i ovaj put, dakle kada se to radi onda se radi određeni hodogram, dakle pokaže se nekakve tablice sukladno važećem zakonu što je to kako to ide i koje su izmjene. Pretpostavljam da ste vi to kao ministarstvo napravili nekakav hodogram gdje se vide neki mjeseci, neki rokove, neke stvari. Vaša suradnica je u nekoliko navrata i u prvom čitanju kad je bila ministrica ovdje pokazala da to postoji i vi to imate. Bio je nekako moja primjedba je bila da to stavite i u obrazloženje zakona da i mi vidimo koji su to hodogrami po važećem zakonu odnosno po onom zašto ove izmjene ide. Zašto to niste stavili u obrazloženje zakona? Zašto nam niste pokazali ta dva usporedna hodograma [[Upadica Radin: Hvala lijepa.]] da vidimo koje su to poboljšice u ovom zakonu.
Hvala. Odgovor na repliku.
Zahvaljujem na vašem upitu. Tijekom rasprave vezano za prvo čitanje ovog zakona, ali i tijekom rasprave unutar Odbora za poljoprivredu, Odbora za zakonodavstvo i danas ali i tijekom prvog čitanja obrazložili smo na koji način procedura odnosno hodogram aktivnosti teče i vezano za sam proces komasacije on po našim procjenama će obuhvatiti razdoblje od dvije i pol godine od ishođenja prvih dokumenata do završnog stupnja komasacije odnosno realizacije. To ne znači da počinjemo od današnjeg dana pa da završavamo za naredne dvije godine. Simultano će trajati procesi vezano za komasaciju, a procjena je da prosječna komasacija će trajati od dvije i pol godine.
Gospođa Dalija Orešković.
Zahvaljujem predsjedavatelju. Uvaženi predstavniče predsjedatelja. Bilo bi mi draže da je na vašem mjestu resorna ministrica, naime zakonom je propisano da se komasacija provodi u interesu RH, a da je postupak komasacije hitan postupak. Samim propisivanjem hitnosti niste postigli ništa, kao prvo u samom zakonu nisu definirani bilo kakvi rokovi za bilo koju postupovnu radnju u samom postupku komasacije, a kao drugo model po kojem se komasacija provodi u kojem je veliko težište stavljeno na raznorazna povjerenstva koja će se formirati na lokalnoj razini postupak se dodatno komplicira, dodatno usporava, dodatno otežava. Ta povjerenstva koja su nekakva ad hoc tijela, sastavljena na ovaj ili onaj način koja nemaju nikakvu podlogu u prethodnom iskustvu ne mogu provoditi postupke koji su u interesu RH. Predlažem da usvojite amandmane i novi model po kojem će komasaciju provodi jedan upravni odjel profesionaliziran, stručan formirati na razini samog ministarstva. hvala.
Hvala. Odgovor izvolite.
Zahvaljujem na pitanju. Dakle, za razliku od aktualnog zakona umjesto desetak povjerenstva formiramo će biti jedno povjerenstvo koje će činiti sedam članova povjerenstva, dva predstavnika jedinice lokalne samouprave dva predstavnika ministarstava, dva, jedan predstavnik iz područja pravosuđa odnosno općinskog suda, također jedan predstavnik Državne geodetske uprave odnosno jedan predstavnik vlasnika. Dakle, u tom dijelu iskustvo koje smo propisali koje u izmjenama i dopunama, u izmjenama nastavno na prvo čitanje, nadogradnja na prvo čitanje odnosno na tekst iz prvog čitanja je iskustvo od 5 godina i ukoliko na tom području jedinice lokalne samouprave ne postoji adekvatnih stručnih osoba s ovim iskustvom onda se može dakako [[Upadica: Hvala.]] za predstavnika odnosno za člana uključiti i nekog ispod [[Upadica: Hvala lijepa.]] tog iskustava.
Gospođa Vlašić Iljkić.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče kada usporedimo potrebna sredstva iz 2016. godine koja su bila predviđena za komasaciju to je bilo 12 tisuća, 12 milijuna kuna eura godišnje i 32 milijuna eura putem programa ruralnog razvoja i kada usporedimo, za 7,5 tisuća hektara, a sada imamo pretpostavke da za 18.000 hektara imamo predviđeno 313 milijuna eura. Kako komentirate to poskupljenje postupka komasacije odnosno koje su, zašto su tako visoki troškovi ako s ovim zakonom vi zapravo kao pojednostavljujete cjelokupan postupak, smanjujete broj provedbenih tijela, povjerenstava i svega onoga što kažete da će smanjit sveukupno i pojednostavit postupak. Zahvaljujem.
Hvala. Odgovor.
Hvala, dakle mjera koja je bila definirana u programu ruralnog razvoja 2014.-2020. u ovom iznosu koji ste spomenuli dakle nije nikada bila u realizaciji i provedena iz razloga određenih poteškoća u aktualnom zakonu jer se nije moglo realizirati. Dakle, nije se mogla realizirati provedba ove mjere. Nastavno na Nacionalni program oporavka i otpornosti dakle kao reformsku mjeru unutar ovoga programa kao programa koji definira 4 komponente ovaj iznos definira područje od 18.000 hektara i u ovom djelu ne možemo uspoređivati program ruralnog razvoja u odnosu na Nacionalni program otpornosti, oporavka i otpornosti vezano za samu financijsku alokaciju. Što se tiče same, samih troškova, samih korisnika komasacije definitivno je ovaj postupak po hitnom [[Upadica: Vrijeme, hvala.]] postupku i sa manje akata i tijela jeftiniji za krajnjeg korisnika.
Gospođa Vučemilović.
Zahvaljujem. Poštovani državni tajniče, komasacija nije nešto što se radi svakih 30 godina nego bi trebalo biti jedan proces koji se radi u kontinuitetu. Očigledno zakonski okvir nije bio dobar, to ste i sami ustanovili, krenuli u izmjene i to je u svakom slučaju nešto za podržati. Hoće li biti učinkovitiji ovaj zakon to ćemo još vidjeti, no činjenica je da je prosječna cijena hektara poljoprivrednog zemljišta u RH među najnižima u EU. Stoga je moje pitanje vrlo jednostavno i samo jedno, neću vam postaviti 3 kao druge kolege. Hoćete li produžiti moratorij na prodaju poljoprivrednog zemljišta strancima koji ističe iduće godine?
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem na vašem upitu. Vezano za vaš upit dakle moratorij koji ističe iduće godine u Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivrednim zemljištem definirat će se pravo prvootkupa i na taj način regulirati tržište poljoprivrednog zemljišta i za privatno i državno poljoprivredno zemljište. Dakle, pravo prvootkupa aktivirat će se od strane države i na taj način planiramo definirati ovu odredbu.
Hvala. Gospodin Šašlin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče činjenica da je u RH stanje na terenu bitno različito od pojedinih regija. Negdje u nekim dijelovima je to zemljište poljoprivredno doista dobro ukrupnjeno, no dok nažalost u nekim dijelovima se radi još uvijek o vrlo malim česticama jel. Jedinice lokalne samouprave su i dosada gospodarile odnosno bile vrlo upućene u gospodarenje poljoprivrednim zemljištem i mogle su kroz svoje programe raspolaganja znači ukrupnjivati kod prodaje, davanja u zakup, mogle su stvarati tehnološke cjeline i na taj način ukrupnjivati zemljište. Sada je to omogućeno onima koji to nisu odradili da kroz ovaj zakon to provedu. No, nažalost često puta čini mi se da mnogi brkaju komasaciju samo sa ukrupnjivanjem. Komasacija je puno više od toga. Znači i definiranje i puteva i odvodnje, nerazvrstanih cesta itd., sve to skupa, pa bi volio malo da to pojasnite još šta to u stvari predstavlja komasacija.
Hvala. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem na vašem upitu. Da, moramo razlikovati komasaciju od okrupnjavanja, okrupnjavanje u suštini je samo povećanje poljoprivredne površine dok je komasacija zahvat koji nameće pred nositelja komasacije odnosno u suštini i Ministarstvo poljoprivrede čitav i druga ministarstva, čitav niz zahvata po pitanju rješavanja imovinsko pravnih odnosa odnosno uređenja zemljišta, izgradnje određenih objekata infrastrukture na tom području dakle cjelokupni zahvat koji zadire u više resora u pravosuđe, u pravo, u poljoprivredu i definitivno u graditeljstvo.
Gospodin Ante Bačić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, poštovana ravnateljice kao što je Hrvatska u svemu raznolika tako su i mogućnosti samog formiranja komasacijskih gromada različite u pojedinim dijelovima RH. Zanima me tj. možete li mi pojasniti kako će se nakon usvajanja ovog zakona birati područja sama za komasaciju, konkretno pitam za Splitsko-dalmatinsku županiju i njezine općine i gradove. Na koji način i hoćemo li moći participirati kao županija u ovih 18.000 hektara koji su planirani kroz NPO? Zahvaljujem.
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem na vašem upitu. Dakle u okviru javnog poziva za iskaz interesa već sam prethodno naglasio da je pristiglo interesa od strane 23 JLS na razini 11 županija, što ne definira taj okvir samo za tih 23 JLS na površini od 46 tisuća hektara već nakon donošenja programa, Nacionalnog programa komasacije na razini vlade koji definira područje, okvire i sami financijski okvir za komasaciju bit će omogućeno putem javnog poziva i javnog natječaja i drugim JLS da se jave i da realiziraju komasaciju i da budu odabrane za komasaciju, a kao što je neko maloprije u replici naglasio ovo nije proces koji će biti završen na razini reformske mjere već će to bit kontinuirani proces i financiran u budućnosti iz nacionalnog proračuna.
Hvala. Gospodin Radić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, s obzirom da se ovim prijedlogom zakona propisuje korištenje informacijskih tehnologija u planiranju, provedbi, praćenju i nadzoru stanja komasiranog zemljišta na način da se planira uvesti informacijski sustav komasacije mene zanima je li moguće postojeći G informacijski sustav koji primjerice koristimo mi u Osijek i kojeg redovno ažuriramo, govorimo o stanju nekretnina s područja grada Osijeka, uskladiti sa tim novim sustavom. Hvala.
Odgovor.
Zahvaljujem na vašem upitu. Dakle kao što sam već naglasio, mislim odgovorio zastupniku Ivanoviću, dakle naša temeljna postavka je da e-zakup bude osnova za i informacijski sustav u komasaciji i nadogradnja istog će biti dakle osnova za informacijski sustav i registar sudionika komasacije. Dakako da smo otvoreni za mogućnost nadogradnje na ovaj sustav i drugih aplikacija ukoliko je moguće umrežavanje.
Gospodin Troskot. Molim zastupnike da stavljaju maske dok traje ta odluka. Izvolite.
Da sad imam masku ili kako?
Ne, ne, sad ne.
Aha okej. Poštovani državni tajniče moje pitanje je slijedeće, dakle što se tiče samog okrupnjavanja zemljišta, dakle sve ono šta ste uspjeli u zadnjih 30.g. napravit je iskazano danas u Glasu Slavonije. Evo danas je naslovnica ovdje, pad proizvodnje, dakle gotovo svih kategorija poljoprivrednih proizvoda, evo to je, to je produkt okrupnjavanja zemljišta u zadnjih 30.g. i moje pitanje je slijedeće. Dakle, očito da ministrica ako ćemo upotrijebit rječnik g. Ivanovića, nije izdržala dva poluvremena, nema je, di je danas? Ona bi trebala danas predstavljat tu Strategiju okrupnjavanja zemljišta u Hrvatskoj. Moje pitanje je samo slijedeće, evo ga, dakle u zadnjih 15.g. postojanja Jugoslavije je okrupnjeno 500 tisuća nogometnih igrališta u Slavoniji i Baranji. Zbog čega mi ne možemo okrupnit 500 tisuća nogometnih igrališta u Hrvatskoj? Evo samo mi to odgovorite u čemu je problem, di je ta metafizika, šta je tu toliko komplicirano? Ona djeca iz Slavonskog Broda iz one srednje škole bi valjda to napravili bolje nego ova administracija.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem. Da moguće je realizirati komasaciju ne na vjerojatno ovoj površini ona je već komasirana, dakle ne treba duplati komasiranu površinu. Moguće je realizirat komasaciju i ovom reformskom mjerom kroz zakon koji predlažemo, kroz proceduru koju smo osmislili definitivno ćemo do 2026. realizirati ovih 18 tisuća hektara, ali i stvoriti preduvjete kroz zakon, kroz ovu zakonsku mjeru za daljnji nastavak komasacije vezano za površine i financiranje kroz državni proračun za koji će biti definitivno mjesta u budućem razdoblju u proračunskim stavkama Ministarstva poljoprivrede. Ali da odgovorim na prvi detalj vezano za dakle pad proizvodnje voća i povrća. U prošloj godini on je u dobroj mjeri rezultat i određenih elementarnih nepogoda vezano za proizvodnju voća odnosno povrća [[Upadica: Hvala, vrijeme]] na otvorenom.
Gospodin Štromar.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Poštovani g. državni tajniče, iskaz interesa za komasaciju u Varaždinskoj županiji je 3,5 tisuće hektara 13 tisuća čestica, ali koliko čujem sad trebat će još jedan poziv i još jedanput se javite ovo je samo bilo preliminarno da bi se osjetilo bilo i potreba, a onda nakon stupanja na snagu zakona i valjda plana onda će se trebati opet svi javiti. Mislim to je jako bitno da ljudi ne bi mislili da su sad riješili svoj problem i da će ić komasacija kod njih.
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem. JLS koje su se prijavile na javni poziv za iskaz interesa imaju informaciju i ona im je dostupna da će nakon donošenja programa komasacije morati ponovno se prijaviti, ali dokumentacija koju su u najvećem dijelu pripremili za ovaj javni poziv za iskaz interesa bit će im dakle adekvatna i za ono što će bit propisano programom komasacije odnosno temeljem zakona o kojem danas raspravljamo.
Hvala. I na kraju g. Zekanović.
Poštovani državni tajniče, evo da hrvatska javnost malo dobije predodžbu o čemu mi uopće raspravljamo, prosječan posjed, poljoprivredni posjed u RH ima 5,5 hektara, možda malo više-manje okej. Za usporedbu lošiji od nas su Bugari i oni imaju 5,1 hektara, Slovenci 6,3 iako su planinska brdska zemlja, Austrija 19 hektara, a Njemačka preko 43 hektara je prosječni poljoprivredni posjed, Kanada ako se ne varam još onih davnih dana dok sam studirao je imala preko 100 hektara prosječni poljoprivredni posjed. I kad znamo ovo onda vidimo da hrvatska poljoprivreda ne može bit konkurentna i ja evo ga apeliram da se upravo ova komasacija stavi za prioritete vašeg ministarstva jer bez komasacije hrvatski poljoprivredni proizvod jednostavno ne može biti konkurentan, a očito je iz brojaka.
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem na apelu. Da i mi smo tog stajališta da jedan od preduvjeta za konkurentnu i produktivniju hrvatsku poljoprivredu okrupnjeno i uređeno poljoprivredno zemljište. Podaci govore da je na razini ukupnih poljoprivrednih površina u odnosu na broj poljoprivrednika prosječna površina po poljoprivrednom gospodarstvu 6,7 hektara, a po … metodologiji 11 hektara. Dakle, još uvijek zaostajemo za prosjekom EU i ova reformska kao i druge mjere moraju biti usmjerene na povećanju i okrupnjavanju poljoprivrednog zemljišta, ali već i ono što sam više puta naglasio i na povećanje produktivnosti i konkurentnosti naših poljoprivrednika.
Hvala. Nemate više replika. Žele li predstavnici, izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu, prvi na redu je Klub zastupnika Mosta kojeg će zastupat g. Petrov i nakon toga g. Bulj. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani predstavnici ministarstva. Ključna dva resursa budućnosti Hrvatske, budućnosti cijelog svijeta su poljoprivredno zemljište i voda. Što Hrvatska radi po tom pitanju? Prvo, imamo 600.000 preko 600.000 hektara poljoprivrednog zemljišta danas u Hrvatskoj koje je zapušteno koje se ne koristi, imamo zakon koji to regulira, Zakon o poljoprivrednom zemljištu koji je potpuno neadekvatan, a dosad se mijenjao 28 puta. Drugo, okrupnjavanje zemljišta odnosno komasacija koja zapravo znači veću proizvodnju poljoprivrednih proizvoda na tim zemljištima, dakle gotovo jednako bitna kao i raspodjela poljoprivrednog zemljišta se ne provodi uopće. Unatoč tome što je vlada prije 13 godina donijela plan za tu komasaciju, unatoč tome što ja na raspolaganju ova vlada do 2020. imala preko 300 milijuna kuna za to provođenje. Upozoravamo da već duže vrijeme da niti ovaj zakon koji se danas donosi neće promijeniti stvari, nije riješio način kako će se rješavati imovinskopravni odnosi, nije definirao pravu odgovornost nego je odgovornost prebacio gotovo kompletno na jedinice lokalne samouprave itd., itd. Hrvatska će ponovo izgubiti godine, Hrvatska neće moći zbog ovoga proizvoditi poljoprivredne proizvode čak ni za sebe dovoljno. Mene zanima čemu smisao donošenja zakona kada za to se ne nosi apsolutno nikakva odgovornost, čemu donošenje zakona koji neće ništa promijeniti? Koja je točno odgovornost onih koji donose ovakve zakone? Koje su posljedice? Rekao, porekao, obećao, zaboravio, pa ja iskreno mislim da bi u životopisu ljudi koji su donosili ovakve zakone trebalo stajati ne samo radno mjesto nego učinak, a učinak nije broj donesenih zakona, to vam Zakon o poljoprivrednom zemljištu govori. Učinak su ishodi na samu poljoprivredu, a vjerujem da bi se onda stvari značajno promijenile. Hrvatska treba ulagati u poljoprivredu, valjda je danas svima apsolutno jasno zašto to treba biti. Kad gledamo današnju geopolitičku sliku, Hrvatska treba ulagati u poljoprivredu, ali ne način na koji se to danas radi, na način da se dijele novci bez ikakve naknadne kontrole i inspekcija nego po ključu znam te, dobar si mi . Hrvatska treba ulagati u poljoprivredu, ali ne način da zato što želite uhljebiti dodatne ljude, izmišljate povjerenstva, izmišljate protokole, stvarate razlog zašto ti ljudi trebaju postojati, bujate administraciju koja koči tu istu poljoprivredu. Prioriteti se trebaju promijeniti, prioritet nisu vladajući, prioritet nije opstanak na vlasti, prioritet je opstanak i razvoj Hrvatske u ovom slučaju konkretno poljoprivrede. Mi danas imamo situaciju u Hrvatskoj da je prosječna veličina parcele u Hrvatskoj po ARKOD-u 0,83 hektra, u Zagrebu 0,57 hektara, u Dubrovačko-neretvanskoj županiji 0,23 hektra. Ponovit ću vam od vam od 2009. vi ste donijeli plan po kojem se trebalo uredit, ništa se nije uredilo. Od 2014.-2020. imali ste na raspolaganju 300 milijuna kuna za provođenje komasacije, ništa se nije odradilo. Zadnjih četiri, pet godina ništa niste napravili osim što ste komentirali da zakon nije dobar i sada kada su vam dali prijedloge kako to promijenit i dalje nema interesa. Ja vas molim, svi ćemo mi proći, ja se samo nadam da će Hrvatska unatoč ovakvom neradu, nesposobnosti, nebrizi opstati.
Poljoprivrednici bi bili sretni da je ovdje ministrica poljoprivrede ako govori o nečeg zakona u drugome čitanju, nažalost evo cijelo jutro nema ministrice. Prošli put u prvom čitanju je bila cijeli dan, dali smo pohvale, ne znam zbog čega danas nije došla ili je shvatila u biti da je ovo pilatorski pranje ruku od 2009. kada je bio plan i program za komasaciju, pa je 2015. zakon. Do danas nije ništa napravljeno, sve je prebačeno na lokalnu samoupravu, sve kao da ne postoje županije, pusti uredi, ne znaju koliko imaju zaposlenih tako da ljude u lokalnim samoupravama pitanje je imaju li potencijale ljudske kapacitete jesu li uopće u mogućnosti da bilo što naprave. Tu je tribao biti naravno netko iz pravosuđa pa da kaže cijelu ovu priču poglavito u ovim krajevima odakle dolazim ja u ruralnim područjima cijele Republike hrvatske gdje ta zemljišta nisu tri, četiri stoljeća prepisivana sa nasljednika na nasljednika. Međutim, ja bih ovdje samo kratko kazao da je u ovome trenutku najbitnije državni tajniče pošaljite poruku pa makar telefonski ministrici trenutno je sjetva u punom jeku. Trenutno vidimo u Ukrajini gdje je rat da se najviše ulaže baš u to na slobodnom teritoriju. Znači umjetno gnjojivo omogućite poljoprivredniku i seljaku što jeftinije. Sve poticaje koje imate, sve novce koje imate u ovome trenutku je najbitnija znači hrana uz naravno hrana, voda i energija. Znači mi nemamo druge mogućnosti nego plin je poskupio, umjetno gnjojivo ovisi o tome. Što se tiče poljoprivrednoga zemljišta, govorim o komasaciji na primjer hektar poljoprivrednog zemljišta u Nizozemskoj je 70 000 eura. U nas je 3000 eura u Hrvatskoj, što znači 20 puta jeftinije, a nama uskoro istječe moratorij na prodaju poljoprivrednog zemljišta stranim pravnim i fizičkim osobama. Ono što Mađarskoj nije dozvoljeno strancima, mi Hrvati ne možemo u Mađarsku, međutim Mađari će moći u Hrvatskoj. Da li je to jednakopravnost i koja je to uredba i direktiva EU. Dao sam zakon, ima dvije godine u proceduru o zabrani prodaje poljoprivrednoga zemljišta kao jednog od ključnih resursa vidim u ovoj krizi što znači, što predstavlja poljoprivredno zemljište, a ne mi pričamo o komasaciji u ovome trenutku kada jedan posto imamo navodnjenog poljoprivrednoga zemljišta. Od milijun i pol hektara 700 000 ha, od milijun i pol hektara 700 000 je obrađeno, pola je neobrađeno. Samo jedan posto ukupnoga je navodnjeno u Republici Hrvatskoj 14000 ha. Pa daj probudite se! Mi sad ovdje pričamo i zadnjih 15 godina uvijek iste stvari o komasaciji prebacujući i perući pilatorski ruke, jer je činjenica da bez bogata sela nema bogate države. To je govorio Stjepan Radić od sela do naselja. I sad nakon Stjepana Radića prošlo je razni sistemi. Mi apsolutno ništa nismo napravili, nego smo gori kad su sa nama vladali ovdje kralj iz Beograda ili ne znam odakle sve ili kad je bio komunizam, gori prema agraru i poljoprivredniku, seljaku, stočaru. Pa mi u ovome trenutku prošle godine u odnosu na pretprošlu smo 50% manje proizveli rajčica, voća, povrća, oraja, bajama, šljiva, zapušteni voćnjaci, šljivici, domaćinstva. Nama tribaju hitne mjere. Mi pričamo o komasaciji koju u 15 godina apsolutno ništa nije napravljeno. Hoćemo otimat? Di je ministar pravosuđa? Na koji način? Koji resursi? Ljuski? Materijalni? Koji potencijali? Iskazivat ovdje interes i prebacivat na lokalnu samoupravu za ono sve što država nije napravila i te bespotrebne županije koje su urušile ne samo sustave domova zdravlja, obrazovanja koje je pod njihovom nadležnosti, navodnjavanja koje je pod njihovom nadležnosti. Sad tribali oprati pilatorski ruke i sve prebaciti isključivo samo na lokalnu samoupravu. A čemu one služe? Prebacili državne urede kod njih, da bude više tvorevina. Kao to je decentralizacija? To nije decentralizacija, to je harač, to je guljenje kože seljaku i poljoprivredniku. Odmah mjere dajte. Evo dajem vam ja prijedlog [[Upadica Radin: Hvala. Vrijeme.]] Mjera poticaja umjetnog gnjojiva do maksimuma, do bola.
Hvala lijepa. Gospođa Anja Šimpraga govorit će ispred Kluba zastupnika SDSS-a. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče, ravnateljice, kolege i kolegice. Prijedlog zakona o komasaciji poljoprivrednog zemljišta u drugom čitanju ne donosi previše razlika u odnosu na prvo čitanje. Zanimljiv je i cijeli niz primjedaba koje su iznesene u prvom čitanju, a nisu prihvaćene. Međutim, kako god bilo svakako bi ovaj novi zakon trebao napraviti pozitivan iskorak i korjenitu izmjenu u odnosu na trenutno važeći. Prije nekoliko dana pročitala sam tekst o jednom postupku okrupnjavanja na jugu zemlje u općini Konavle. Taj primjer će nadam se slijediti mnogi jer je okrupnjavanje preduvjet aktivacije ogromnog neiskorištenog potencijala gdje u konkretnom primjeru na oko 460 ha ima nevjerojatnih hiljadu i tristo vlasnika i suvlasnika od kojih neki polažu pravo tek na metar četvorni ili dva. Stoga su na početku izdvojene i popisane čestice u okviru tzv. komasacijske gromade. Odrađeno je to na 100 ha zemljišta od kojih je 170% u državnom vlasništvu. Ovakva struktura svjedoči o velikoj rascjepkanosti parcela što znato povećava troškove i vrijeme potrebno za njihovu obradu, a komasacija bi trebala riješiti probleme te vrste. Okrupnjavanje zemljišta u najvećoj je mjeri temelj za buduće ozbiljnije investicije i jače tehnološko osnaživanje manjih poljoprivrednih gospodarstava koji danas gube jako puno snage, energije i novca na obrađivanje velikog broja malih parcela zemlje razbacanih na različite strane što im otežava posao. Provedba komasacije kao reformske mjere važna je i zbog toga što može predstavljati model koji ćemo primjenjivati na cijelu Hrvatsku i potaknuti ostale JLS na pokretanje postupaka okrupnjavanja poljoprivrednog zemljišta na svojim područjima. Zakon će dodatno uredit ovo važno područje i propisati prava, ali i obveze, a u izradi i program komasacije poljoprivrednog zemljišta. Poljoprivredno zemljište najvažniji je resurs koji imamo, te ćemo provedbom ovog zakona, kao i izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu raspolaganje nadamo se biti brže, učinkovitije, pravednije i transparentnije. Kako sam rekla maloprije, ali i u prvom čitanju, nažalost parcele koje se rade su uglavnom usitnjene, imovinskopravni odnosi složeni, pa cijeli postupak komasacije u ovom trenutku ne može teći glatko. Bez okrupnjavanja nema ni napredne poljoprivredne proizvodnje, a okrupnjavanje bi ujedno bilo i praktično i pragmatično jer su na velikim parcelama uvijek manji troškovi upravo zbog mehanizacije, velika mehanizacija s velikim radnim zahvatom smanjuje ukupni trošak proizvodnje svake kulture. Prema podacima stručnjaka s Agronomskog fakulteta u Zagrebu u 2018. u Hrvatskoj je bilo registrirano više od 157 hiljada OPG-ova s prosječno 7,2 hektara površina u 8,6 parcela prosječne veličine 0,8 hektara. Najveće prosječne parcele upravo su u Osiječko-baranjskoj, Vukovarsko-srijemskoj, te Virovitičko-podravskoj županiji, najmanji prosjek imaju Dubrovačko-neretvanska i Krapinsko-zagorska županija. Komasacijom bi se u funkciju stavilo i neobrađeno poljoprivredno zemljište kojeg nije malo, potencijalni problem je mislim i strah ljudi jer se ljudi boje da neće dobiti istu kvalitetu i klasu zemlje ili će biti u manjoj parceli. Zašto se nadam da se neće dogoditi? Prije svega zbog definiranih načela jednake vrijednosti, te načela oblika, uporabe i položaja zemljišta. Prijedlogom zakona komasacija bi se trebala provoditi tako da se sudioniku komasacije za njegovo zemljište uneseno u komasacijsku gromadu dodjeljuje novo koje je jednake vrijednosti i u što manjem broju katastarskih čestica uz odbitak vrijednosti zemljišta za opće potrebe, zajedničke potrebe naselja i sudionika komasacije. Iznimno, vrijednost zemljišta koje mu se dodjeljuje ne može biti manje od 90% ni veća od 120% vrijednosti zemljišta koje je unešeno u komasacijsku gromadu. Prijedlog zakona predviđa i novčane prekršajne kazne od 15 do 50 hiljada kuna za pravnu osobu koja ometa uvođenje sudionika komasacije u posjed zemljišta koja su im dodijeljena. Odgovorne osobe u pravnoj osobi također će se kazniti kao i fizičke osobe. Ove kazne trebale bi i odvratiti potencijalne probleme. Ključ ovako ozbiljnog pothvata kakav komasacija sigurno jeste jesu pojednostavljivanje postupka kroz smanjenje administracije i educiranje ljudi, naročito je bitan ovaj drugi segment. Razumijem ljude koji ponekad nemaju dovoljno informacija o nečemu, ne vide jednostavno sve benefite, pa zbog toga ne pristaju na promjene. Isto sigurno vrijedi za rukovodstva pojedinih JLS. Upravo zbog toga nadležno ministarstvo mora na sebe preuzeti teret približavanja i pojašnjavanja ovog instituta ne samo pojedincima već i predstavnicima JLS. Svima nama je u interesu da se zakon u praksi provodi prvenstveno jer bi trebao dovesti do poboljšanja krvne slike hrvatske poljoprivrede. Klub zastupnika SDSS-a će podržati Konačna prijedlog Zakona o komasaciji poljoprivrednog zemljišta.
Gđa. Vesna Vučemilović ispred Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista.
Hvala lijepa potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Nedavno nam je ovaj zakon bio u prvom čitanju i do drugog čitanja je prijedlog doživio svega nekoliko izmjena uglavnom tehničke i nomotehničke prirode i to je manje-više to. Rasprava je bila vrlo kvalitetna, bilo je puno prijedloga kvalitetnih, kako iz opozicije tako i iz redova vladajućih, od Odbora za poljoprivredu također, ali sve je odbijeno. Ovo je vrlo interesantno što je danas pred nama jer manje-više sve bilo da su bili prijedlozi od HDZ-a od Odbora za poljoprivredu gdje vladajući opet imaju većinu, od članova vladajuće koalicije, od pojedinih zastupnika iz vladajuće koalicije, od nas iz opozicije, kad pogledate ovaj tekst, ne prihvaća se, ne prihvaća se, ne prihvaća se i to jako dobro govori kako ova vlada funkcionira, pa se postavlja nakon ove rasprave i nažalost ne samo nakon ove jedno vrlo legitimno pitanje, čemu sve ovo ako će predlagatelj tj. ministarstvo odbiti redom sve prijedloge, a robotske ruke u petak na glasovanju će izglasati sve bez obzira što su i njihovi prijedlozi svi odbačeni i to redom, pa se onda uistinu ne treba čuditi što javnost postavlja pitanje čemu sabor, čemu saborski zastupnici ako vladajuća većina uvijek izglasa sve što ministarstvo predloži, pa čak i onda kada se redom odbiju prijedlozi zastupnika vladajuće većine. Znači ono što je temeljna karakteristika ove vlade i predlagatelja je ipak moramo se složiti bahatost koja svakim danom raste i ne vidi joj se kraj, a ovaj dokument ovdje to bjelodano i dokazuje i potvrđuje. Što je druga karakteristika prijedloga ovog zakona koji je danas u drugom čitanju pred nama? Silna žurba. Ovaj zakon se očigledno morao donijeti i to baš ovako kako je napisan i to čim prije, 30.g. jedno veliko ništa, a sada u par tjedana odmah i na brzinu ćemo donijeti zakon koji će navodno riješiti nered i dovesti do uređenih, uređenog prostora poljoprivrednog zemljišta i svega što bi trebalo biti rezultat ovog zakona. Po važećem zakonu nije napravljena nijedna komasacija, ali to nikome nije smetalo kako prošlom ministru tako ni još uvijek važećoj ministrici. Znači godinama vladajućim nisu smetale usitnjene parcele kako SDP-ove vlade tako i HDZ-ove, a upravo te usitnjene parcele su jedan od glavnih uzroka niske produktivnosti naše poljoprivrede koja je na nekih 30% prosjeka EU i sada odjednom ćemo mi to brže bolje sve urediti pri tom svi moramo biti svjesni činjenice da iduće godine ističe moratorij na prodaju poljoprivrednog zemljišta strancima. I kada imamo prosječnu cijenu hektara poljoprivrednog zemljišta koja je među najnižima u EU uistinu se moramo zapitati čemu žurba i zašto to baš sada i baš ovako i zašto se to baš sada sve uređuje sredstvima EU, nisam pobornik nekih teorija zavjera, ali sve se to nekako zgodno poklopilo i previše se toga poklopilo da bi bilo slučajno. Mi se moramo zapitati u konačnici što će ostati od ove naše Hrvatske. Odgovor da će pravo prvokupa imati država nas ne treba utješiti nego nas treba još dodatno zabrinuti. Mi naftu šaljemo u Mađarsku dok naše rafinerije ne rade, od koncesija se godišnje uprihodi malo više od 200 milijuna kuna, što znači da se sva naša rudna i ostala bogatstva daju doslovno u bescjenje. Evo i nedavno vidjeli smo da natječaji se raspisuju na Badnjak, pa onda se isto nekakve minorne cijene i koncesijske naknade naplaćuju za hidroelektrane. Danas više nego ikada vidimo značaj energetske neovisnosti i poljoprivredne proizvodnje, a upravo je poljoprivredno zemljište taj resurs koji je neprocjenjiv i koja su to pitanja koja se postavljaju iz dana u dan od invazije Ruske Federacije na Ukrajinu, hoće li biti hrane, kakva je naša prehrambena sigurnost? Takvo pitanje u Hrvatskoj koja bi mogla proizvoditi hranu ne za ovih 3 milijuna i 800 tisuća stanovnika nego znatno više znači da su sve vlade dosada pale na ispitu. Ova situacija u našoj poljoprivredi nije od jučer i na svim vladama do sada leži odgovornost za ovo katastrofalno stanje. No to se obično dogodi kada idete nešto rušiti, a nemate viziju kako bi trebalo izgraditi novi sustav, vrlo često nema ni znanja. Priča o 30.g. naše poljoprivrede od '90.-tih do danas ogledni je primjerak takvog pristupa i danas smo tu gdje jesmo. Znači danas u Hrvatskoj unatoč poticajima koji iznose vrlo visokih 7 milijardi godišnje poljoprivrednici traže hitnu tematsku sjednicu vlade. To dovoljno govori o ozbiljnosti situacije u kojoj se nalazimo. Poljoprivrednike kao i ostatak stanovništva zabrinjava prehrambena sigurnost, a posebno stanje u stočarstvu koje je doslovno na koljenima. Da naši poljoprivrednici odgovorno rade svoj posao i promišljaju unaprijed probleme koji su mogući govori i činjenica da traže odgodu primjene zajedničke poljoprivredne politike EU i to na godinu dana. Jedno je provoditi ZPP u okolnostima koje su bile do agresije Ruske Federacije na Ukrajinu, a sada je potpuno drugačija situacija kada je prehrambena sigurnost ključna. Rast cijena žitarica je nezapamćen, proizvodi od stoke meso, mlijeko, jaja ne pokrivaju ni 50% uloženog u hranu za životinje, cijene na burzama pšenice i kukuruza ovih dana kreću se od 350 do 400 eura po toni, na godišnjoj razini pšenica i kukuruz su poskupjeli čak 85% u odnosu na prošlu jesen, a u odnosu na razdoblje od prije godinu dana i višegodišnji prosjek cijene su veće 150%. To su okolnosti u kojima živimo i to su okolnosti u kojima rade naši poljoprivrednici. Poskupili su i svi dodaci u prehrani stoke i to višestruko, umjetno gnojivo također, znači mi trenutno imamo najskuplju sjetvu u ovih zadnjih 30.g.. Sve ovo bi moglo dovesti do smanjenja stočnog fonda koji je i sada nedovoljan za potrebe našeg stanovništva. S obzirom na nepovoljnu situaciju na tržištu i ukoliko se brzo ne pronađe adekvatno rješenje procjene su da će stočni fond pasti još dodatnih 25%. U vrijeme kada cijene plina, goriva i gnojiva divljaju naglasak mora biti na prehrambenoj sigurnosti, a ne na okolišnim politikama. Godina ili dvije odgode ZPP-a u ovoj situaciji ne smije biti problem. Mi i danas imamo zabrane korištenja određenih zaštitnih sredstava, a kemijska industrija kontinuirano kroz inovacije pronalazi nove kemikalije koje su manje štetne, a imaju željeni učinak, a to je dobar urod. I nemojmo se zavaravati da će primjena ZPP-a i zeleni plan podići prinose, upravo suprotno smanjit će prinose prosječno 10 do 20%, a kod nekih usjeva čak i 50%, smanjit će se proizvodnja hrane i prihodi poljoprivrednika što je u ovoj situaciji potpuno neprihvatljivo. Ako Njemačka može govoriti o tome da će njihove termoelektrane počet koristiti ugljen onda i mi moramo počet razmišljat u tom smjeru da podržimo inicijativu da se odgodi primjena ZPP-a na godinu dana kako bi naši poljoprivrednici mogli u ovim izazovnim okolnostima obaviti svoju funkciju koju uvijek odlično obavljaju, a to je osigurati prehrambenu sigurnost Hrvatske.
Hvala. Gospodin Emil Daus zastupat će stavove Kluba zastupnika IDS-a. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi državi tajniče sa suradnicom, Klub IDS-a naravno da smatra da poljoprivredna zemljišta treba okrupnjavati i komasacija je sigurno jedan od načina kako to činiti. U svakom slučaju želimo više okrupnjenih hektara nego više podijeljenih i parceliranih na kojima bespravno niču razne zgrade i vikendice, govorim o poljoprivrednom zemljištu. No, ja bi osvrnuo i neću biti jako dug na ove razlike između prvog i drugog čitanja jer čitajući obrazloženje koji prijedlozi zastupnika nisu prihvaćeni u prvom čitanju sa žalošću primjećujem da nisu prihvaćeni i moji, ali i još nekoliko zastupnika čak nekih iz vladajuće većine u ovom saboru poput onog da je komasacija multidisciplinarno pitanje za koje nisu ostvareni preduvjeti i kad se radi jedna takva reforma agrara, jedan tako složeni sustav da bi se trebalo uskladiti s drugim institucijama, drugim ministarstvima da prethodno treba izmijeniti druge propise te se predlaže da ovaj zakon ide u paketu s izmjenama Zakona o nasljeđivanju, Zakona o zemljišnim knjigama i Zakona o dvostrukom oporezivanju kako bi se stvorili preduvjeti za komasaciju. I što je tu loše predloženo? Naprotiv, smatramo da je ovo jedini ispravni put ako želimo učiniti potpunu reformu poljoprivrede jer jedno bez drugog ne ide. Može se odraditi da nekoliko projekata ili 10-ak, 20-ak komasacija na određenim područjima RH ali to nije sustavni pristup i to nije cjeloviti pristup rješavanja ovako složenog problema jer Hrvatska je toliko raznolika i toliko specifična pa mislim da bi trebalo sve te raznolikosti i specifičnosti uzeti u obzir kad se ide uz jedan tako složeni proces kao što je komasacija poljoprivrednog zemljišta. I ponovit ću samo nekoliko razloga zbog čega je ovaj zakon u praksi vrlo teško provediv prvenstveno se referirajući na područje iz kojeg sam dolazim, to je područje Istre, Kvarnera, ali slično je i u cijeloj jadranskoj Hrvatskoj, Dalmaciji, otocima, sjevernom primorju. Prvo, neriješeni imovinsko pravni odnosi, u gruntovnici se još nalaze vlasnici koji su umrli prije 100-tinjak godina, vlasnici čestica koji se nalaze u Americi, Australiji, Kanadi, Italiji, Njemačkoj itd., s obzirom da znate povijest veliku migraciju stanovništva iz Istre, Kvarnera, Primorja, Dalmacije i otoka u povijesti naše zemlje. Drugo, optantska imovina nikad do kraja nije bilo riješeno pitanje imovine nekadašnjih vlasnika ili da se malo preciziram nikad u potpunosti nije to riješeno kako treba i koji su nakon Drugog svjetskog rata opredijelili se za državljanstvo drugih država. Imamo takvih slučajeva mnogo na području istarskog poluotoka. Treće, neriješeno posjedovno stanje, znamo da nije uvijek isto kao i gruntovno, barem tamo gdje bi trebalo biti isto ako znamo da je isti vlasnik i posjednik. Katastar zna kasniti po 7 do 8 godina u odnosu na zemljišne knjige. I naravno katastarski operati neusklađeni sa stvarnim stanjem na terenu. I bila je još jedna primjedba iz rasprave u prvom čitanju koja nije prihvaćena, a to je ona kad sam rekao da će biti u Istri iznimno teško procijeniti vrijednost određene čestice u odnosu na drugu pogotovo ako nije u njenoj neposrednoj blizini. Radi se o području gdje su cijene zemljišta enormno različite, visoke, divljaju, konstantno se mijenjaju, najčešće rastu i gdje može u praksi biti veoma velika razlika u cijeni od jedne do druge čestice čak i ako su udaljene samo nekoliko stotina metara. Vjerujte mi da je takva situacija na terenu. U obrazloženju je bilo nije prihvaćena primjedba zastupnika Dausa jer se predlaže zakonom vrijednost zemljišta u postupku komasacije se utvrđuje prema popisu u kojem je uređeno područje procjene vrijednosti nekretnina, a procjenu obavlja stalni sudski vještak za procjenu nekretnina ili stalni sudski procjenitelj za to ovlašten pri čemu se u Članku 4. stavku 1. ovog zakona propisuje da će se kod diobe komasacijske gromade i dodjele zemljišta nastojati dodijeliti zemljište na položaju pretežita dijela i uporabe zemljišta koje je uneseno u komasacijsku gromadu. Jasno sve to razumijem, ali ponavljam nije situacija svugdje ista u RH i ovo će u budućnosti biti veliki problem ako se ne budu važile te različitosti i specifičnosti područja, raznih područja u Hrvatskoj. I da rezimiram jer nema mnogo smisla više duljiti, mislim da je dosta toga rečeno tijekom prvog čitanja, u raspravi kod prvog čitanja ovog zakona. Klub IDS-a je stava da treba objedinjavati poljoprivredne parcele kako bi se i multiplicirao sam učinak poljoprivredne proizvodnje, kako bi se posljedično čak, a to je nama jako važno dole, ublažilo i štetna djelovanja divljači, ali ubrzalo naravno cjelokupan razvoj poljoprivrede u zemlji. No, smatramo i dalje i da sam ovaj zakon neće biti dovoljan za kvalitetno provođenje komasacije na čitavom području RH već je cijelom procesu trebalo pristupiti više sustavno, više cjelovito i nije se stvorilo baš preduvjete za njegovo kvalitetno provođenje. Vjerujte mi u praksi će se to pokazati osim tamo gdje postoje gotovo idealni uvjeti za provođenje komasacije jer kad se radi jedna takva reforma agrara, a to bi trebao biti dio cjelokupne reforme i jedan tako složeni sustav, tad bi se trebalo uskladiti s drugim institucijama, to sam rekao i u prvom čitanju, drugim ministarstvima, potrebno je prethodno izmijeniti druge propise. Tako da se ovdje očekivalo i mi smo očekivali u paketu da ide osim izmjena odnosno osim ovog zakona da idu izmjene Zakona o nasljeđivanju, Zakona o zemljišnim knjigama, Zakona o dvostrukom oporezivanju kako bi se zapravo stvorili puno kvalitetniji preduvjeti za samu komasaciju. I s jedne strane da jesmo da se ide u okrupnjavanje, da se ide u komasaciju, ali zbog sveg ovog navedenog Klub IDS-a bit će suzdržan prilikom glasanja o ovom zakonu. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Nikša Vukas, zastupat će stavova, stavove Kluba zastupnika Socijaldemokrati. Izvolite.
Potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege drugo čitanje komasacija poljoprivrednog zemljišta. Šta reći? Ako itko išta zna o poljoprivredi ne može reći da komasacija neće pomoći sutra hrvatskoj poljoprivredi. U našoj strategiji koju smo prije par mjeseci imali ovdje u Hrvatskom saboru Strategija poljoprivredne proizvodnje također se spominje da treba okrupnjavati, da trebamo bit konkurentni. Međutim, kada razgovaramo o komasaciji mi ne možemo ovdje izbjeći da ne skrenemo pozornost na sve probleme hrvatske poljoprivrede koju imamo danas. Po meni mi smo 30 godina poljoprivredu cijepali, privatizirali, mrvili, rasitnjavali, iseljavali i onda smo se nakon 30 godina sjetili da bi trebalo okrupnjavati. Dobro, nikad nije kasno. Zakon ove izmjene između prvog i drugog čitanja o.k. može se to podnijeti smanjilo se 5 godina radnog iskustva u struci za ta povjerenstva. Povjerenstva su 7 članova. Ja ostajem pri svojoj tvrdnji da mislim da ako nam je poljoprivreda bitna, ako je poljoprivreda stvarno od nacionalnog interesa Republike Hrvatske a mora biti, jer vidimo šta se događa uz Ukrajini zbog agresije Rusije na Ukrajinu pitanje je li mi danas možemo biti samodostatni u poljoprivrednoj proizvodnji. Nitko neće dati odgovor, niti ima hrabrosti taj odgovor dati da li mi imamo dovoljno u robnim rezervama, da li ćemo dovoljno posijati u ovoj poljoprivrednoj sjetvi. To su teme od nacionalnog interesa i mislim da poljoprivredu tako treba tretirati. Kada se u vrijeme bivše države pod navodne znake za vrijeme tog komunizma komasiralo onda su ljudi bili protiv toga, stvaraju se kao nekakvi giganti, stvaraju se poljoprivredna poduzeća. Ja sam prije petnaestak godina radio na jednom imanju koje je komasirano i to je predivno. Imaš čestice na jednome dijelu, imaš gospodarsku zgradu sa tim strojevima, ne ideš na cestu, ne moraš imati trošak registracije, sve ti je blizu. Prema tome, ako išta želimo napraviti za hrvatsku poljoprivredu treba omogućiti ljudima da se okrupne. Da bi se okrupnili onda se poslije toga trebaju družiti, moraju imati dovoljne količine za izaći na tržište. Pričati danas kolika je cijena mineralnih gnojiva je suludo. Mi imamo tvornicu mineralnih gnojiva Petrokemiju koja ne radi ili je na aparatima. Sami znamo da je Rusija bila veliki izvoznik mineralnih gnojiva i taj kanal je zatvoren. Našu sjemenarsku proizvodnju smo uništili. Ja ne vidim, imamo još malo ostataka od osječkog Instituta i želim svaku sreću, treba im pomoći u svakom pogledu da nastave dalje raditi. BC institut se privatizirao, američke kompanije su još dok sam se time malo stručnije bavio imale sigurno pedesetak posto udjela na tržištu sjemena u Hrvatskoj i to su sve stvari o kojima treba progovoriti kao što danas moramo govoriti o temi komasacije. 23 jedinice lokalne samouprave su interes pokazale da se otvori javni poziv za komasaciju, radi se o 18000 do 46000 ha. Malo sam bacio statistiku, na odboru smo naknadno dobili koje su to jedinice lokalne samouprave, pa sam vidio da ima mješovito 23 čini mi se da slavonske županije imamo 5 ili 6 jedinica lokalne samouprave. U Dalmaciji također ima 4, 5, nešto na sjeveru Hrvatske i to je dobro. Europa će to sufinancirati, ali ono što bih želio reći nemojmo samo raditi da povučemo novce iz EU. Naravno da su novci za poljoprivredu bitni, ali ja u zadnje vrijeme vidim da svi vole pričati o poljoprivredi, svi vole pričati o poljoprivrednoj proizvodnji, ali jedino na što se poljoprivreda svela tko će kupiti kakav traktor i tko će povući neke novce iz EU. A onda imamo poslije toga i tko će dići neki nasad ali ne zato što ta familija ima neku tradiciju, što se želi s time baviti, što će taj njihov proizvod završiti na tržištu što će oni od tega moći živjeti možda tri generacije. Jer kad bi sad malo dublje ušli u tu poljoprivredu to je obiteljski posao, to je nasljedno. Pogledajte malo poljoprivredu u Italiji, pogledajte u Francuskoj vinarije, mljekare, sirane, vinograd i to se sve prenosi sa koljena na koljeno. Ja imam neki osjećaj da mi u toj poljoprivredi samo svaštarimo, samo gledamo gdje se otvorila mjera tri, mjera četiri, mjera ova, mjera ona da se povuču neki novci. Netko će prodati neke strojeve. Bio sam sa jednim poljoprivrednikom prije par dana koji podiže upravo nasad borovnica, eto valjda borovnica je zdrava pa je dobio neke novce, pa mu je sin mali poljoprivrednik pa je izvuko iz svog OPG-a da dobije te novce. Pozdravljam sve. Ali evo već u međuvremenu od same aplikacije do danas je poskupila sva ta oprema, više se ne može uopće pokriti jer mora financirati da bi mu se novci vratili, pa će se morati zadužiti. I na kraju se ta poljoprivreda svede u biti da mi cijelo vrijeme kupujemo skupu poljoprivrednu opremu izvana jer smo doma sve uništili, nema ti više tko šta prodati. Ljudi su uvijek u nekim kreditima, uvijek moraju nešto tramakat, platiti, da bi kasnije dobili i to vam je realno stanje hrvatske poljoprivrede. Moramo biti iskreni, realni reći ubili smo sve do kraja što smo mogli ubiti. I ako je sad ova komasacija jedan preduvjet, onaj stari Zakon o komasaciji koji je bio 2015. godine koje više se ne sjećam pa hektara se nije okrupnilo. Podržavam, mi ćemo podržati ovaj Zakon o komasaciji u ime kluba Socijaldemokrata da ne bi rekli da smo mi eto protiv poljoprivrednika, da mi želimo zabiti zadnji čavao u lijes tih naših poljoprivrednih proizvođača. Ne, podržat ćemo zakon. Te male neke stvari koje mogu smetati uvijek će ti nešto smetati ako želiš naći razlog da ti smeta. Ako želiš pomoći poljoprivredi podržat ćemo, ali to je kap u moru. Pa evo jedan primjer da želite privatno nešto okrupniti, da maknete državu i jedinice lokalne samouprave iz tog proces, da dva susjeda žele zamijeniti zemljište, pa ne mogu ga zamijeniti. Jedan mora prodat drugome, drugi mora prodat prvomu i obadvojica moraju na to platiti porez. Ma nemoguće je to napraviti! Bit će i tu problema, neće to ići tako sve skupa glatko, ali dat ćemo podršku. Dat ćemo podršku zato što po meni naša poljoprivreda, ja se divim tim ljudima koji još uvijek ostaju govorim više na male poljoprivrednike, pustimo sad firme ili osobe koje rade više od 100 hektara, to su veliki proizvođači, ali malim OPG-ovcima koji imaju od 2-10, 15 hektara a treba im pomoći. Ako ova komasacija ide u tom smjeru da počnemo ozbiljnije i razložnije, sabranije i statistički da stavimo sve na stol poljoprivredi treba puno toga. Pa mi smo zakazali sa sustavima navodnjavanja, mi smo zakazali sa poljoprivrednim zadrugama, mi smo, kaže neko pogoduje se stranim uvoznicima, ne, mi smo ubili naše. Mi ubijajući naše smo otvorili put stranim lancima i stranim proizvodima da naši poljoprivrednici ono ne znam nemaju računice proizvodit. Pa prije jedno deset godina kada sam vodio jednu farmu stočarske proizvodnje, tov junadi nisi mogao dobiti poticaj ako ti se tele oteli na farmi, a ako si ga kupio u Rumunjskoj na njega si mogao dobiti poticaj. Pa mi smo apsurde radili u našoj poljoprivredi, apsurde. I zašto nam se sada na popisu stanovništva iz Slavonije toliko ljudi iselilo, pa zato što nisu mogli nać ekonomsku računicu da od poljoprivrede mogu živit. Ali mi smo ubili poljoprivredu i u sekundarnoj djelatnosti, prije su ljudi radili ujutro u nekoj firmi, popodne su se bavili poljoprivredom, pa sad toga nema. Kada sam došao u Zagreb tamo neke 2002.g. kada sam se vozio dole prema Pisarovini uz cestu sam morao tri, četiri puta stat da prođe neka krava, pa sad ti to više ne možeš vidit. I onda pišemo strategiju i u toj strategiji nakitimo toliko stvari ne bi da smo država Danska, ili Francuska ili Španjolska. Pa ljudi pogledajmo se u oči ubili smo hrvatsku poljoprivredu. Ajmo nać neki konsenzus, ajmo nać neke ljude koji će se time ozbiljno zabaviti. Ovaj prijedlog za komasaciju će proći bio klub Socijaldemokrata za ili protiv on će svakako 77 ruka je tu osigurano i on će proć i ok, ali ajmo vidit za dvije godine koliko smo tih hektara okrupnili, koliko je tu poljoprivredne proizvodnje, šta se tu strateški proizvelo, šta se prodalo, koliko je PDV-a od toga se naplatilo to su stvari o kojima moramo razgovarati, ali vidim da svi vole pričat o poljoprivredi populistički, svi bi htjeli vuć neke političke poene. Ovo nema na poljoprivredi se nema ko šta vuć nikakve poene jer sve vlade koje su bile su zakazale na poljoprivredi, nebitno jel to lijeva ili desna vlada. Ali sad je zadnji čas da probamo pokušat pomoć hrvatskoj poljoprivredi da je ne ugasimo do kraja. Hvala.
Hvala. Gospodin Predrag Štromar ispred Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a i nezavisnih zastupnika. Izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Kolega državni tajniče. Pripremajući se za ovu raspravu naišao sam na jednu misao koja kaže otprilike ovako „Jednom u životu trebat ćeš liječnika, odvjetnika, policajca, propovjednika, ali svakog dana barem tri puta dnevno trebat ćeš poljoprivrednika“. Vjerujem da ćete se složiti s time, poljoprivredna proizvodnja temeljna je grana gospodarstva, a poljoprivrednici neophodni nositelji prosperiteta i budućnosti zemlje. Danas to najbolje vidimo. Članstvo u EU Hrvatskoj je otvorilo veliko tržište za plasman poljoprivrednih proizvoda, ali i istovremeno je domaće poljoprivrednike izložilo snažnoj konkurenciji. S druge strane pandemija koronavirusa s kojom živimo evo već dvije godine, zatim energetska kriza, a sada i rat u Ukrajini izazivaju snažne globalne poremećaje koji će dugoročno utjecati na poljoprivredu, poljoprivrednu proizvodnju, prehrambenu sigurnost, nedostatnost i dostupnost hrane. Usudio bi se reći kako će uskoro poljoprivredno zemljište postati jedno od najtraženijih resursa. U Hrvatskoj poljoprivredne su površine dostatne, no jesu li dovoljno iskorištene. Prema ARKOD-u evidenciji uprave poljoprivrednog zemljišta u RH trenutno se obrađuje 1,15 milijuna hektara zemlje od čega 281.445 hektara državne i 867.167 hektara privatne. Uz brojne brojke s kojima se domaći poljoprivrednici suočavaju ono što svakako predstavlja problem za konkurentnu i produktivnu poljoprivrednu proizvodnju je usitnjenost zemljišta. U Hrvatskoj je registrirano oko 170.000 poljoprivrednih gospodarstava, a pri tome 76% poljoprivrednika koristi površine manje od pet hektara. A u Varaždinskoj županiji iz koje dolazim podaci su porazni, prosječna površina parcele 0,36 hektara nedovoljno za ikakvu konkurentu proizvodnju te dugoročne i ozbiljne projekcije razvoja poljoprivrede. Slično je i u nekim drugim dijelovima Hrvatske. Upravo Prijedlog zakona o komasaciji poljoprivrednog zemljišta o kojem danas raspravljamo treba ići u pravcu rješavanja ovih problema. U HNS-u pozdravljamo navedeni prijedlog obzirom da bi on trebao smanjiti administrativne zapreke te ubrzati i pojednostaviti postupak komasacije što bi u praksi značilo povećanje produktivnosti, stvaranje dodatne vrijednosti i boljeg i kvalitetnijeg korištenja poljoprivrednog zemljišta. Kako se navodi u prijedlogu komasacijom se stvorili povoljni uvjeti za razvoj poljoprivredne proizvodnje osnivanjem većih i pravilnijih katastarskih čestica, izgradnjom plovnih putova i vodnih građevina za melioracije te izvođenjem drugih radova na uređenju zemljišta. Tim bi se u funkciju stavilo i neobrađeno zemljište na čak 70.000 hektara. Za provedbu ovog zakona koji bi u prvoj fazi trebao omogućiti komasaciju najmanje 18.000 hektara do kraja prvog kvartala '26. osigurano je 250 milijuna kuna kroz NPOO-a. Drago mi je da interes za proces komasacije iskazalo i nekoliko jedinice lokalne samouprave iz Varaždinske županije, točnije riječ je o preko 3.500 hektara u 7 katastarskih općina s više od 13 tisuća čestica s kojima bi se u projekte komasacije okrupnjavanja krenulo odmah, a to su lokacije okolica Vidovca i okolica Ludbreškog kraja. Nadam se da je interes iskazan i u drugim županijama, a vidimo da je i zapravo vjerujem da ćemo konsenzusom podržati ovaj prijedlog zakona obzirom da je prijeko potreban želimo li u budućnosti razvijati ozbiljnu i konkurentnu poljoprivrednu proizvodnju. Provođenje sustava, sustavne komasacije trebalo bi rezultirati i povećanjem vrijednosti poljoprivrednog zemljišta osobito u kontekstu činjenice da početkom '23. istječe embargo na prodaju poljoprivrednog zemljišta stranim ulagačima. Upravo zbog rascjepkanosti i slabije infrastrukture cijene poljoprivrednog zemljišta u Hrvatskoj su trenutno među najnižima u zemljama EU. No ono što me brine u provedbi ovog zakona i što bi u praksi moglo znatno usporiti proces komasacije je problem nesređenih zemljišnih knjiga i vlasničkih odnosa. Potrebno je što prije ozbiljno krenuti u proces uređenja poljoprivrednih zemljišta u katarskom i zemljišnoknjižnom smislu. Znači ovo nije samo posao koji je vezan za samo jedno ministarstvo već je potrebna sinergija nekoliko resora. Komasacija je sama po sebi kompleksan posao i zakon bi trebao biti što jednostavniji i što efikasniji. Da zaključim, poljoprivredna proizvodnja može izgledati lako i uspješno kada je olovka plug, a oranica kada je ured u gradu, no svi znamo da je poljoprivreda mnogo složenija i zahtjeva mnogo više angažmana želimo li da ona bude produktivna, konkurentna i kvalitetna, treba mnogo znanja naših poljoprivrednika i mnogo znoja treba proteći da bi se napravio kvalitetan poljoprivredni proizvod. Stoga je prijedlog Zakona o komasaciji poljoprivrednog zemljišta koji ide u tom smjeru nužan i osobno ću ga podržati.
Hvala. Gospodin Ljubomir Kolarek ispred Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Evo po treći put za ovom govornicom govorim o komasaciji i kao što kaže predlagač zakon je preduvjet za stavljanje u funkciju poljoprivrednog zemljišta za stvaranje boljih ekonomskih temelja za rast poljoprivredne proizvodnje za omogućavanje stavljanja u funkciju zapuštenog rascjepkanog poljoprivrednog zemljišta nepravilnih oblika, a time se stvaraju veće dodane vrijednosti, uređenje komunalne infrastrukture, druge vrste infrastruktura, poljskih puteva i u stvari boljih uvjeta za život u ruralnom prostoru. Za nas u Međimurskoj županiji tema je dobra i aktualna. Dolazim iz kraja ako prođete cijelim Međimurjem nećete naći slobodnu i neobrađenu, neobrađenu parcelu, ajmo reći praznu parcelu, ali to je stvar jedne tradicije gdje svatko uz svoj posao ima i zemljicu sa strane koji je obrađivao za svoje potrebe, ali vremena se mijenjaju, ljudi više nemaju vremena za mehanizaciju, mogućnosti za obrađivanje tih površina, ali površine ostaju rascjepkane, teško je imati dovoljnu površinu ozbiljnu poljoprivrednim gospodarstvima da bi zadovoljili određene uvjete koji su potrebni za javljanje na natječaje, dobivanje potpora itd.. Brojni su problemi u poljoprivredi, lako ih je nabrojiti, mala i nekonkurentna gospodarstva, veliki broj starih gospodarstva, rascjepkano poljoprivredno zemljište, male proizvodne parcele, nedovoljno korištenje agrotehničkih mjera, slaba produktivnost, loše zbrinjavanje staljnjaka i poljoprivrednog otpada. Od toga nitko ne bježi, ali ova vlada se trudi da probleme polako rješava. Problemi komasacije jedan je od tih problema i nadam se da će se ovim zakonom riješiti jedan u najvećem dijelu velikih problema. Unaprjeđenje sustava za restrukturiranje poljoprivrednog zemljišta i komasacija je reformska mjera u okviru NPOO-a 2021. do '26., te je za njenu provedbu planirano 313 milijuna kuna od čega 80% iz EU fondova, te 20% iz državnog proračuna. Tim se sredstvima planira obuhvatiti 18 tisuća hektara poljoprivrednog zemljišta, iskaz interesa je odličan, 26 JLS sa otprilike 46 tisuća hektara. Komasacija je dugotrajan posao, ozbiljan posao i stoga proces treba biti ozbiljno shvaćen sa svih strana pogotovo za JLS koje u tome imaju itekako veliku ulogu. U RH znamo prevladavaju mali usitnjeni posjedi i ako se vraćamo u 2015.g. kada je Zakon o komasaciji donesen on nije proveden, a prema statističkim podacima od 2018.g. na 157 tisuća 394 OPG-a imamo prosječno 7,6 hektara površine u 8,6 parcele veličine tek 0,8 hektara po parceli. Velike su razlike opet po županijama gdje Osječko-baranjska županija ima prosječno 2,5 hektara dok je Krapinsko-zagorska županija 0,3 hektara. Zbog mnogih razloga, a prvenstveno visokih troškova uređenja zemljišta komasacija se preporuča za županije sa manjim brojem ali prosječno većem, većih zemljoposjednika dok se za ostale županije preporučuje neki drugi oblici okrupnjavanja površine … [[Govornik se ne razumije.]] proizvodnje kao što je, su dragovoljna zamjena, prodaja ili stvaranja nekih proizvođačkih oblika povezivanja npr. zadruga. Postupak komasacije provodi se tako da se komasacija, komasaciju stavljaju, zemljište unose u tzv. komasacijsku gromadu iz koje se dodjeljuje … [[Govornik se ne razumije.]] zemljište jednake vrijednosti i u što manjem broju katastarskih čestica … [[Govornik se ne razumije.]] odbitak vrijednosti zemljišta za opće potrebe, zajedničke potrebe naselja i sudionika komasacije. Stručnjaki ističu okrupnjavanje zemljišta u najvećoj mjeri je temelj za buduće ozbiljne investicije i jače tehnološko osnažavanje manjih poljoprivrednih gospodarstva koja danas gube jako puno snage, energije i novca za obrađivanje velkog broja malih parcela zemlje razbijenih na različite strane što im otežava posao. Provedba komasacije poljoprivrednog zemljišta provodit će se sukladno programu koje izgrađuje Ministarstvo poljoprivrede, a donosi vlada u skladu sa osiguranim financijskim sredstvima. Zakonom je predviđeno da Ministarstvo poljoprivrede uspostavlja i vodi informacijski sustav komasacije u električnom obliku u okviru kojeg će se nalaziti i registar komasacije. Suvišna osnova za pokretanje komasacije bit će idejna rješenja komasacije koja će izraditi jedinice lokalne samouprave ili Grad Zagreb što je opet dobro za nas koji dolazimo iz lokalne samouprave jer mi najbolje znamo probleme s kojima se susrećemo na terenu. Provođenje sustavne komasacije u konačnosti treba rezultirati i povećanjem vrijednosti poljoprivrednog zemljišta jer ovoga trenutka naše poljoprivredno zemljište ovakvo kako je rascjepkano i slabe infrastrukture u cjelini ima jednu od najnižih cijena u zemalja, u zemljama EU. Vjerujemo da će ova komasacija biti opet daljnji temelj za navodnjavanje i druga i druge mjere koje unaprjeđuju poljoprivrednu proizvodnju jer naši svi poljoprivrednici su itekako vrijedni i marljivi. Potrebno ih je potaknuti da se ponekad udruže pametno, kvalitetno, da prate natječaje, da prate tržište i da svoje finalne proizvode prodaju po što kvalitetnoj cijeni. Prema tome smatramo da je ovaj Zakon o komasaciji prva i temeljna mjera za unapređenje poljoprivredne proizvodnje i Klub HDZ-a će podržati ovaj zakon.
Hvala. Gospodin Davor Dretar, Klub zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
Najljepša hvala evo i našem vrijednom službeniku koji nam sve ovako lijepo drži čisto. Poštovani gospodine predsjedavajući, poštovani gospodine državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege, kao što smo i čuli od gospodina Kolareka čovjeka koji zna kakva je situacija ono osnovno što se moramo pitati mene ovaj cijeli zakon podsjeća na trenutak u kojem jedna malo bolje stojeća obitelj poljoprivrednika kojim nešto malo bolje ide u životu onda iz velikog rada naruče klavir. I dođe klavir u kuću, unese se, cijelo selo ga dođe gledati ali ima jedan problem nitko na njemu ne zna svirati. Tako i ovaj zakon nažalost postavlja i pred nas osnovno pitanje. Je li ovaj zakon odnosno ovo okrupnjivanje, komasacija dobro rješenje za sve krajeve Hrvatske? Sasvim sigurno da nije. Tamo gdje ga možemo provesti u regijama Hrvatske koje su iznimne jednostavne poljoprivredne proizvodnje neka ne zamjere ali nazvat ću ju jednostavnom možda se i može provesti u Slavoniji, možda se može provesti na području Baranje ili nekim drugim županijama. Evo ja imam ovdje jedno vrlo, vrlo, vrlo zanimljivo pismo koje sam dobio od jednog seljaka, baš pravog seljaka iz Podravine. Dajte da čujemo riječ seljaka iz Podravine. Problematika okrupnjavanja nastaje jer na hrpu treba staviti silno raznorodna tla od pijesaka, šljunčanog tla do tla hamoka ili onih gdje su davno prije bile hrastove šume koje daju visokoprinosnu zemlju, a naravno na tome području izmjene kvalitete zemljišta prate i brojni meandri Drave izmjenjujući visokokvalitetno zemljište sa praktički nerodnikom na udaljenosti od nekoliko stotina metara i takvo je stanje od ulaske Drave u Hrvatsku, dakle od Legrada pa sve do Baranje. Dakle, komasacija plaši poljoprivrednike na tome području jer se skoro svakome može dogoditi da dobije stotinjak hektara pijeska na jednom okrupnjenom mjestu, a drugome pak naravno da dobije visokorodnu crnicu na opet nekom drugom području okrupljenika. Cijene zemljišta u Prekodravlju kreću se od 3.000 eura za parcele na Strugama do 10.000 eura za parcelu Mađerka. Vjerovali ili ne te su dvije parcele udaljene niti jedan kilometar. Dakle, 3 pored dravske županije hvataju se za glavu kada čuju riječ komasacija. Razmislimo dobro o tome. Službeni stav Domovinskog pokreta je naravno jednak kao i stav svakog razumnog čovjeka. Imamo zakon od 2015., imamo pokušaje još iz '80.-ih godina, sve zajedno nažalost jedna velika nula. Kako provesti komasaciju naši dragi vladajući otprilike znaju kao i svirati klavir u već spomenutoj kući seoskoga gospodara. Kaže se da bi se komasacijom u funkciju stavilo i neobrađeno zemljište oko 7 stotina tisuća hektara. To jako lijepo zvuči, no naravno pitam vas ja kako ćemo i što na tih 700 tisuća hektara posaditi ili uzgojiti? Zamjena zemljišta zgodna je ideja, ali može eventualno funkcionirati u trenutku kada mijenjamo zemljišta sa jednogodišnjim kulturama. Kako ćete jednom vinogradaru uzeti njegov vinograd i dati mu jedan pašnjak nekoliko kilometara dalje kad njemu treba 3, 4, 5.g. da taj komad zemlje uopće privede svojoj kulturi. Ono što piše u ovom prijedlogu zakona imovinskopravni odnosi se rješavaju prema postojećem pravnom okviru. Sjajno, ali postojeći pravni okvir do sada se pokazao iznimno neučinkovit, još uvijek bolujemo od ozbiljne bolesti, ogromnih problema o utvrđivanju imovinskopravnih odnosa, neusklađenosti katastra i gruntovnice, a kao što smo nedavno ovdje govorili u ime Domovinskog pokreta kada smo govorili o katastru i izmjeri zemljišta ponegdje su podloga za provođenje komasacije austro-ugarske zemljišne knjige. Podsjećam i na javni poziv za iskazivanje interesa za komasaciju na koje su se javile 23 JLS. Jesu li baš to sve JLS koje su se mogle javiti na natječaj, jesu li prijavile svoje površine odnosno ponavljam pitanje sa početka ovoga izlaganja, zanima li njih komasacija odnosno okrupnjavanje uopće? Za pohvaliti je razumije se da će se ti sastanci i pozivi poljoprivrednicima da se ponovno dođu i prijave ponoviti i to je apsolutno sve u redu. Pitanje je hoće li se povući sva potrebna sredstva s obzirom da vidimo kako se povlače sredstava iz Fonda za solidarnost namijenjena potresnoj obnovi? Zakon je predložen navrat nanos kako bi se mogao provesti kroz financiranje iz sredstava dostupnih kroz NPOO. Savjetovanje s javnošću za ovaj nacrt prijedloga zakona provedeno je molim vas od 21. prosinca prošle godine do 5. siječnja ove godine. Idemo dalje, prema čl. 24. zakon daje mogućnost, ali ne obvezuje da 3 člana agronomske struke budu članovi povjerenstva, ali na ta mjesta mogu biti imenovani i članovi pravne i geodetske struke što bi moglo biti problematično zbog procijene stanja zemljišta, njegove vrijednosti prema klasi itd., itd.. Tu ne bi bilo loše uvjetovati agronomsku struku, ali u drugom smo čitanju, dakle zdrave ideje baj, baj. Treba jasnije definirati koje uvjete moraju zadovoljiti izvođači stručnih radova za izradu prijedloga komasacije. Postavlja se pitanje jesu li to ovlašteni geodetski uredi koji će i u ovom poslu 10-ljeća, kao i u čuvenoj legalizaciji pokupiti vrhnje umjesto da koristimo postojeće stručne ustanove agronomske, geodetske i pravne struke koje će provoditi ovaj projekt od iznimnog interesa za hrvatsku državu. Prije samog početka poslova vezanih za komasaciju valja nam raditi na izmjeni zakonske regulative, jasnim ovlaštenjima jače uključiti agronomsku struku u dio stručnih radova koji su sadašnjim zakonom definirani kroz subjekt izvođač stručnih geodetskih poslova. Nemojmo zaboraviti moramo dati na važnosti i agronomskoj struci. Podsjetit ću vas da je eto nedavno i predsjednik Domovinskog pokreta tj. prije dva dana u Osijeku odradio tj. održao jednu tiskovnu konferenciju na kojoj smo predstavili Odbor za poljoprivredu Domovinskog pokreta u Osijeku. Smatramo da je Osijek središte Slavonije, smatramo da težište nekih resursa treba biti tamo gdje će biti i sjedište administrativne uprave, kada govorimo o poljoprivredi to su svakako Slavonija i Osijek. Jednako tako uprava Hrvatskih šuma treba biti smještena u Vinkovcima jer taj grad i županija raspolažu najbogatijim resursima drvne sirovine u Hrvatskoj. Na tren ću iskočiti iz teme i reći zauzet ćemo se da i Split dobije Ministarstvo turizma, ali i ostale službe poput upravljanja prometom na moru i akvakulturu. Dosadašnja poljoprivredna politika gušila je mala OPG, model koji imamo u Hrvatskoj otprilike je takav da se površine manje od stotinu ili dvije stotine hektara ne smatraju održivima. Ono što Domovinski pokret kani promijeniti je dostatnost Hrvatske u proizvodnji svih poljoprivrednih proizvoda koji se na našoj zemlji mogu proizvoditi. Sve osim agruma i eventualnih egzotičnih vrsta voća i povrća Hrvatska mora proizvoditi u dovoljnim količinama za svoje potrebe, ali i za izvoz, a mi ćemo znati Hrvatskoj ponuditi rješenje na to pitanje. Glavne komparativne prednosti Hrvatske su poljoprivreda i energetika. Obavezno moramo provesti decentralizaciju Hrvatske u smislu da se ondje gdje postoji proizvodnja treba i upravljati jer se tako najbolje prepoznaju problemi. Hrvatsku je nužno decentralizirati kada je riječ o državnom upravljanju jer se drugačije razvijati ne može. I za kraj da vas pitam, u kojoj će mjeri provođenje Zakona o komasaciji utjecati na najavljeno spajanje općina odnosno općina spajanje na komasaciju? Nisu do kraja poznati kriteriji po kojima će se nagrađivati općine koje odluče spojiti neke poslove ili se u potpunosti ukinuti. Podsjetit ću, kada smo ovdje prije godinu dana zagovarali ukidanje određenih potpuno nefunkcionalnih turističkih zajednica rečeno nam je hoćete li vi poći u ta mjesta i reći tim ljudima ukidamo vam turističku zajednicu, pa sad pitam ja vas, na osnovu koje to potrebe, koje to ideje stvarno mislite da će stanovnici neke općine jednostavno jedno jutro ustati, popiti kavu i poželjeti da njihove općine više nema? Dakle, Zakon o komasaciji apsolutno da, ali još jednom podsjećam izgleda kao nikome potreban prašnjavi klavir na kojem nitko svirati ne zna.
Hvala. Gđa. Martina Vlašić Iljkić ispred Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Pred nama je Konačni prijedlog Zakona o komasaciji poljoprivrednog zemljišta koji je najavljen u planu oporavka i otpornosti. Prije nego što krenemo sa analizom konačnog prijedloga zakona moram ponovno pitati ministarstvo što su radili sedam godina. Naime, zakon postoji od 2015. godine i koliko znamo po postojećem zakonu se ništa nije napravilo, ali baš ništa jedino što je ministrica krajem prošle godine znala reći da zakon ne valja i to je sve. To očito nije jedino područje u kojem se ništa ne radi. Prema podacima Državnog zavoda za statistiku lani je kod većina vrsta voća i povrća proizvodnja pala u odnosu na 2020. godinu. Prošla godina je bila najgora za proizvodnju rajčica u zadnjih 10 godina. Također smanjena je proizvodnja kupusa, mrkve, salate, graha itd. Kod voća također je pad proizvodnje uočen kod svih vrsta osim kod proizvodnje mandarina. Primjerice kod šljiva je proizvedeno samo 5800 tona, a pala je jedna od najgorih godina u proizvodnji je što se tiče jabuka, višanja, bresaka, nektarina itd. I sad se možda pitate što ima to veze sa komasacijom poljoprivrednog zemljišta, ali vjerujte u poljoprivredi je sve povezano i jedna aktivnost se lančano prelijeva na drugu. Uz sve afere oko poljoprivrednog zemljišta koji zakon još nije donesen, komasacija u kojoj godinama nitko ništa ne radi, ne govori ništa možemo se samo pitati kome će išta služiti. Hrvatska poljoprivreda je sve samo ne dostatna i svakim danom propada sve više naše najveće bogatstvo. U prvom čitanju smo iskazali sumnju vezanu za provedbu novog Zakona o komasaciji, jer se po važećem nije pokrenuo niti jedan postupak. Kao razlog se navodilo da je neprovediv, te da se zapravo ovim pojednostavljuje postupak o čemu se morala i uvjeriti Europska komisija. Pa da bi se odobrilo sufinanciranje u iznosu od 80% dok sufinanciranje od strane jedinice lokalne samouprave bi iznosilo u iznosu od 20% ukupnog iznosa prihvatljivog troška. U Nacionalnom planu oporavka i otpornosti stoji da nakon donošenja zakona iz 2015. i provedba prve faze, pet pilot projekata komasacije utvrđena je potreba za izmjenom zakonodavnog okvira u cilju stvaranja ekonomičnijeg i jednostavnijeg postupka okrupnjavanja. Pilot projekti kao što smo čuli su propali, a propuštena je velika prilika da se barem dio sredstava za provedbu komasacije iskoristi iz programa ruralnog razvoja u periodu od 2014. do 2020. godine. U programu su za tu namjenu bila namijenjena sredstva za jedinice lokalne i područne samouprave, za provedbu komasacije pri čemu bi taj intenzitet potpore iznosio do sto posto ukupno prihvatljivih troškova. Sada jedinice lokalne samouprave moraju osigurati 20% sredstava iz proračuna, ali i za dodatne troškove za zaposlenje određenih zaposlenika, rad povjerenstava te niz drugih troškova. Smatramo da to svako nije ekonomičnije, pogotovo za manje jedinice lokalne samouprave u ruralnim područjima. Po novom zakonu je predviđeno 11 tijela provedbe umjesto 17 tijela i umjesto 6 povjerenstva je predviđeno 1 povjerenstvo koje izrađuje nacrt akata, javnu nabavu, sustav se informatizirao. Ministarstvo provodi komasaciju tamo gdje ne može ili nema dovoljno resursa lokalna samouprava. Sve je to što je obećano i zapravo da će pojednostaviti taj postupak komasacije i opravdati zapravo planirana sredstva. Ono što je bio možda stvarni problem neprovedene komasacije po postojećem zakonu je financiranje koje je ovaj put ipak osigurano, no pitanje je koliko će ministarstvo povući sredstva, koliko smo zapravo spremni provesti te postupke koji će prema nekim procjenama, evo danas smo čuli trajati dvije i pol godine ali upitno da li je to zaista i tako. Ono što je možda stvarni problem zapravo moramo ponoviti što se događalo tijekom 2016. godine kada smo imali gotove pilot projekte sa kojima se neopravdano zastalo iz brojnih organizacijskih i administrativnih zapreka koje je ministarstvo samo sebi zapravo napravilo poput ideje koje je bilo vezano za ukidanje Agencije za poljoprivredno zemljište 2018. godine, a i dalje sve druge prepreke koje su zapravo spriječile da se pilot projekti zapravo i provedu. I što sad ministarstvo radi? Prebacuje odgovornost na jedinice lokalne samouprave, odnosno nositelje komasacije, a između ostalog se ukida i pravo na žalbu na gotovo sve odluke i rješenja koji se donose u postupku komasacije. To je valjda taj jednostavniji postupak. I kao i kod većine zakona što dolaze iz poljoprivrede uvodi se institut upravnog spora pri nadležnom Upravnom sudu. Nije jasno zašto imamo krovni zakon, Zakon o općem upravnom postupku koji zapravo definira mogućnost žalbe i zašto zapravo se zamjenjuje cjelokupni postupak pokretanja upravnog spora. Kako zakon nije napravljen na vrijeme prošle godine raspisan je i javni poziv jedinicama lokalne samouprave vezano za koliko su spremne za provedbu komasacije. Prijavile su se 23 lokalne samouprave i obuhvaćene su time 46600 ha poljoprivrednog zemljišta. Nismo dobili informaciju još uvijek koje su to lokalne samouprave unatoč našim upitima. Danas smo čuli da se radilo zapravo i o svojevrsnoj anketi, a ne pravom javnom pozivu iza kojeg će zapravo biti i određeni postupci. Dakle, nakon izglasavanja ovog zakona ukoliko se izglasa nakon ove rasprave uslijedit će novi javni poziv gdje će jedinice lokalne samouprave se ponovno morat javit sa dokumentacijom postojećom možda i sa dodatnom dokumentacijom i onda će zapravo biti povjerenstvo koje će odlučivati o tome koje će se prvo jedinice lokalne samouprave uključiti, odnosno koliko, koje će zemljište biti uključeno od svog ukupnog da se odabere tih 18000 ha koliko je predviđeno. Predviđeno je dakle 313 milijuna kuna sa kojim se planira obuhvatiti komasacija od 18ha poljoprivrednog zemljišta. Što se tiče provedbe samog postupka komasacije, prijedloge smo iznijeli u prvom čitanju koje nam nisu prihvaćeno te ćemo dodatno o tome i podnijeti amandmane. Nažalost propuštene su četiri godine za provedbu komasacije i okrupnjavanja poljoprivrednog zemljišta, gotovo identična situacija i sa poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu države. Priče o povećanju količine, kvalitete i konkurentnosti o pozitivnim rezultatima zvuče tragikomično dok poljoprivrednici ne mogu ulagati u navodnjavanje zapravo zbog usitnjenosti parcela i ne mogu doći do osnovnog resursa za rad, a to je poljoprivredno zemljište. U Hrvatskoj je registrirano oko 160.000 poljoprivrednih gospodarstava s prosječno 7,2 hektara poljoprivrednih površina na 8,6 parcela prosječne veličine 0,8 hektara po parceli. Ovakva struktura zapravo govori i dokazuje veliku rascjepkanost parcela što znatno povećava i troškove i vrijeme potrebno za njihovu obradu. Produktivnost hrvatske poljoprivrede je na 31% prosjeka EU iako je ministarstvo dalo podatak kako iz Programa ruralnog razvoja odnosno osnovna sredstva iskorištena 85% za razdoblje 2014.-2020.g. što nas je dovelo na peto mjesto u EU, ali u tom periodu nije iskorišten niti jedan euro vezano za komasaciju poljoprivrednog zemljišta. Cijena zemljišta je najniža među najnižima u EU što zasigurno je veliki problem, budući da je potrebno planirati i veći broj osim ovih 18.000 hektara jer prema podacima možemo dobiti da postoji čak 700.000 hektara neobrađenog zemljišta, a koje je zapravo putem komasacije moguće staviti u funkciju. Mi sada govorimo o svega 18.000 hektara što je poražavajuće kad vidimo koliko još hektara imamo neobradivog zemljišta. Površinski najveća poljoprivredna gospodarstva su u Slavoniji u Vukovarskoj-srijemskoj županiji, Osječko-baranjskoj, Virovitičko-podravskoj županiji i najviše prosječne parcele su također u ovim županijama, a najmanje prosječne veličine parcela u Dubrovačko-neretvanskoj i Krapinsko-zagorskoj. Bilo bi zanimljivo da smo imali priliku vidjeti koje su to lokalne samouprave iskazale interes da vidimo da li to prati ovo stvarno stanje. Možemo se složiti da bez komasacije nema razvoja poljoprivrede i u tome je gore sve što čekamo [[Upadica Radin: Hvala, vrijeme.]] svih ovih sedam godina. Zahvaljujem.
Hvala. Gospodin Željko Lenart Klub zastupnika HSS-a i RF-a. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Državni tajniče. Kolegice. Govorimo o velikoj važnosti komasacije u RH, evo na ovu temu nas šest u saboru plus potpredsjednik očito to nije toliko bitno za RH jer niko ne želi to niti slušati, a previše koliko vidim ni raspravljati ni razgovarati o ovoj temi. Komasacija poljoprivrednog zemljišta je jedna izuzetno osjetljiva tema jer se radi o privatnom zemljištu uglavnom, a privatno vlasništvo je ustavna kategorija, privatno vlasništvo je neotuđivo i nasilno provoditi jedan postupak će biti vrlo, vrlo teško. Ja ne kažem da komasacija nije potrebna, dapače, mi smo trebali davno urediti poljoprivredno zemljište u RH, posebno privatno, ali 31 godinu ništa. 31 se godinu ništa po ovom pitanju nije radilo. Što se dogodilo u 31 godinu? Imali smo poljoprivredno industrijske kombinate, bivše PIK-ove koji su formirani kako? Nacionalizacijom poljoprivrednog privatnog vlasništva okrupnjenim tehnološkim cjelinama, formiranjem poljoprivrednih kombinata koji su imali i kvalitetnu proizvodnju, izrađena je na velikom dijelu kanalska mreža, rađena je i melioracijski zahvati, odvodnja. I što se dogodilo u tih 31 godinu? PIK-ovi su uništeni kao nasljeđe komunizma, oni su raspodijeljeni na neke nove današnje grofove koje danas vidimo. Evo gledajte članak u Jutarnjem listu, „Devet od deset najvećih OPG-a ne podmiruju svoja dugovanja“, ovi mali podmiruju jer ja znam da oni moraju. Ukoliko oni ne podmire, mirovinsko i zdravstveno 600 kuna svaki mjesec njih tuže i onda na sudu moraju dokazivati, budu ovršeni i moraju platiti ono što se … Što je još gore? Poljoprivredne parcele, tj. tehnološke proizvodne cjeline koje su drenirane su se dijelile na više dijelova što je kontra efekt od ovoga što želimo danas i o čemu pričamo u komasaciji. Komasacija iz bivših vremena još dan danas ima ožiljke kod ljudi jer nije bila korektno napravljena. Kao što sam i zadnji put u raspravi rekao komasacija je nekome majka, a nekome maćeha. I ovdje u čl. 3. se isto kaže da iznimno od st. 1. ovog članka vrijednost zemljišta koje se sudioniku komasacije dodjeljuje ne može biti manja od 90% ni veća od 120% vrijednosti zemljišta. Da li će sve bit dobro procijenjeno? Tko će to dobiti 120% vrijednosti. Na 10 hektara to je 2 hektara, a ko će dobiti 90% na 10 hektara to je jedan hektar izgubiti danas hektar kada cijena zemljišta raste astronomski, kada je već teško naći slobodno poljoprivredno zemljište za kupovinu ili čak za iznajmljivanje netko bi ovdje mogao dobro profitirati. Ja ne kažem da je namjera ovog zakona to, ali poznavajući sve procese koji su se događali svih ovih 31 godinu sa državnim poljoprivrednim zemljištem nisam ubijeđen da će to biti napravljeno onako kako treba. Kaže svrha komasacije je ekonomičnije iskorištavanje poljoprivrednog zemljišta uz povoljnije uvjete za poljoprivrednu proizvodnju, pravilnije čestice, putovi, kanalska mreža, okrupnjavanje, povećanje posjeda veća rentabilnost. Da, slažem se da će biti bolji uvjeti ukoliko se napravi kanalska mreža, ukoliko se naprave putovi tamo gdje ih nema, ukoliko budu pravilne čestice, ali ne vidim ovdje da će se posjedi povećat. Ako vi ulazite u komasacije sa određenom količinom zemljišta, a otprilike s tom istom količinom bi trebali izaći iz te komasacije. Činjenica je da postoje područja u RH gdje je to nužno, no ja ne smatram da to može biti odrađeno na ovaj način kako je predloženo u zakonu. Kaže program komasacije izrađuje ga ministarstvo, utvrđuju se izvori financiranja, program se, program se donosi odlukom vlade. Ministarstvo je nadležno za provedbu, nositelj komasacije nadležan za pokretanje i provođenje programa kada je nositelj jedinica lokalne samouprave Grad Zagreb nadležno tijelo je općinski načelnik ili gradonačelnik. Danas smo o odboru na tome raspravljali i zaključak je da bi upravo jedinice lokalne samouprave trebale odrađivati komasaciju. Pa jedinice lokalne samouprave dosada su se pokazale da nisu korektno odrađivale natječaje sa državnim poljoprivrednim zemljištem, da je bio niz malverzacija, da je bio niz šerifa u određenim općinama koji su to radili, vidjeli ste i na televiziji i u Provjerenome i u novinama, ajmo spriječit to. Ne mogu raditi to načelnici. Ja vas pitam kako će to raditi recimo općina Major koja otprilike ima jedan i pol milijuna izvorni proračun, a izdaci za plaće su 1,8 miliona kuna. 10 miliona kuna ukupni proračun bruto, država ih svakako održava na životu kako bi ta općina mogla uopće raditi ovakav posao, nema kapaciteta, nema ništa. Može imati 100 puta volju da to napravi, ali ne može to odraditi. Ja smatram da komasaciju mora raditi isključivo ministarstvo, da ministarstvo mora provoditi sve procese i da u komasaciju ne smiju biti uključeni ljudi koji su podležni političkim izmjenama. Znači to moraju biti zaposlenici sa velikim iskustvom, sa dokazanim znanjem iz raznih struka tu svakako mora biti uključena Agencija za plaćanje koja i danas ima najviše informacija o tome što se od zemljišta obrađuje i kako se obrađuje, koja ima sve karte, koja sve vidi iz zraka, znači to su ljudi koji moraju raditi bez obzira da li će se vlast promijeniti ili ne to su ljudi koji će dalje u kontinuitetu nastaviti raditi ovaj posao. Kaže komasacija se neće pokrenuti ako se utvrdi da bi se provođenjem komasacije mogli pogoršati uvjeti za poljoprivrednu proizvodnju vlasnika zemljišta na području na kojem se planira komasacija. I ovdje ostavljamo jedan prostor, ako u tom prostoru postoji jedan velikan pod navodnicima, jedan grofić, da ukoliko njemu ne odgovara da se neće pokrenuti … [[Govornik se ne razumije.]] nisu bitni oni mali, bitan je on jer nažalost u Hrvatskoj se dokazalo da su takvi bitni, da nisu bitna obiteljska gospodarstva. Ja sam već ovdje predlagao jednu mjeru koja može prethoditi komasaciji, koja može daleko bolje popraviti sliku i dakle brže popraviti sliku usitnjenosti čestica ili gospodarstava nego što je to trenutno komasacija. Brisanje granica katastarskih čestica. Rekao sam svoj primjer gdje sam kupio 4 hektara od 8 vlasnika, imam 12 čestica, danas je to jedna parcela, ali da bih ja to izbrisao i napravio jednu česticu da bi se bolje popravila statistika i izgled našeg stanja katastarskih čestica ja bih to morao platiti jedno malo bogatstvo za elaborate, za mjernike da se to izbriše. Ajmo donest jedan zakon gdje će se onima koji to žele napraviti, možda neki ne žele, neki žele imati čestice, ali onima koji to žele da jednostavno njegovim potpisom se te čestice izbrišu da to napravi državna administracija sa minimalnim troškom i da imamo daleko bolju sliku nego što je ona danas. Komasacija će dugo trajati, vrlo teško će doći do dogovora jer ljudi su sentimentalni prema svom zemljištu, na jednoj gromadi ima 100 tipova zemljišta, vrlo će bit teško usuglasiti i mislim da će tu biti jedno veliko nezadovoljstvo onih koji će prisilno biti devastirani tj. bit će im dato lošije zemljište nego što su ga imali da bi ono bilo pravilnije i nećemo ništa postići puno više time osim što ćemo iskopati kanale i napraviti puteve to će biti evo najveći dobitak u svemu tome. Hvala lijepo.
I vama. Gospođa Anka Mrak, ne gospodin Vilim Matula, ispričavam se, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Moje isprike, čitao sam red ispred.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolegice i kolege, državni tajniče, eto kada slušam argumente zastupnika Lenarta koji osobno obrađuje zemlju i u prošloj raspravi je on imao sve ove primjedbe i kada se to stvarno ništa od toga nije prihvatilo onda i moj entuzijazam sa kojim na odboru sam danas želio i u svakom smislu vidjeti samo one stvarno najpozitivnije razloge za okrupnjavanje zemljišta. Znači da se zapušteno zemljište nepravilnog oblika okrupni, normalno da to i za nas koji se ne razumijemo u samu proizvodnju čini se da je to nešto što je vrlo logično i jasno. 18000 ha za to je predviđeno 313 milijuna, znači to je 17 tisuća 380 tisuća po hektaru. Dio tog novca sigurno ide u taj informacijski registar komasacije i tko zna na koje sve načine će se sve to da bi se ta sedmeročlana povjerenstva, izmjere i sve to obavilo ali treba uzeti u obzir za tih 17 400 kuna po hektaru ovdje se spominjala prosječna cijena poljoprivrednog zemljišta u Hrvatskoj koja je među najnižima u prosjeku, znači u Europi. Iza nas je samo Estonija. To što sam ja uspio naći to je, da je to u prosjeku, znači 3325 eura za oranice, dakako da u kontinentalnom dijelu na dobrom, kvalitetnom mjestu su te oranice i po 10 000 eura već sada. Međutim, prosječna cijena zemljišta, poljoprivrednog zemljišta u susjednoj Sloveniji je već 18460 eura po hektaru. I da jasno, nije teško zamisliti i ove loše strane spekulativnog uma lukavstva uma koja se tu odmah nameću koje su u kontri sa time što mi želimo zamisliti da će mali OPG dobiti priliku da okrupni svoje ili da parcele svoje vlastite zamijeni. Ali evo, upravo nam je rekao zastupnik Lenart koliko je to osjetljivo kada ti staviš u zajedničku gromadu svoju zemlju, sada ovisiš što ćeš od toga dobit, što ti tamo nude, kakvo ti je to u odnosu na ono. Ali istovremeno meni državni tajnik na moje pitanje što je mene dosta ljudi postavilo pitanje ne bi li iz iskustva kakvo imamo sa dosadašnjim obnašanjem i načelničkih uloga na lokalnoj razini i sa poljoprivrednom politikom i radom ministarstava do sada kada gospodin Lenart kaže da je to sve iskustvo nas uči da u ovih 30 godina ništa od toga nije bilo dobro evo sada smo suočeni sa novom vladajućom stranom koja nema nikakve veze ni sa onim što su prošlotjedne afere. Ja onda pitam državnog tajnika kakve su mogućnosti da na toj općini recimo od ovih koje su se javile ili neke buduće manje općine koje nemaju snage same to napraviti ako one povećaju, izravnaju i naprave veće površine može li onda to lokalna samouprava prodati. Poljoprivredno zemljište u vlasništvu države može se prodati na temelju javnog natječaja da, međutim u dosadašnjem zakonu kaže lijepo da to osim ribnjaka zajedničkih pašnjaka komasirani, … [[Govornik se ne razumije.]] površina da, to s jedne strane te ovako ohrabruju i kaže pa čekaj, ne mogu to napraviti, neće valjda to napraviti na godinu kada se strancima dopušta da ovdje dođu i da kupuju zemljište. Rekli smo za Slovence da imaju već ovu cijenu, ali cijena u Europi se penje ono u nebo za uređeno, kvalitetno zemljište po hektaru. Sad smo čuli da i kod nas već te cijene rastu, ali moguće je zamisliti i jednu malu općinu, znači jedan vlasnik na kontinentalnom području može uzeti do 10 hektara na jednom javnom natječaju gdje se može prodati katastarske čestice poljoprivrednog zemljišta znači do 10 ha zamislimo i on sam može kupiti 50 ha. I ako se njih nekoliko udruži i ako se po toj cijeni koja lako moguće da će skočiti bitno iznad, da moguće je zamislit da će nekoliko milijuna kuna upravo ta općina mala i načelnik da će to zamislit sve ovo što je rekao zastupnik prije mene, da to može biti razlog za špekulaciju sa zemljom i onda razumijem sve sumnjičavosti. Istovremeno jutros sam govorio o tome da ćemo mi na to budno paziti, ali vi sami kažete da to će završiti za dvije i pol godine. Za dvije i pol godine najkasnije već će biti izbori. Ja sam jutros rekao da će to biti jedna od tema. Svakako da će biti ono sve što ćemo u međuvremenu uspjet saznati ovisno o tome hoćete li uspjeti izdržati do kraja mandata. Budno ćemo paziti i koliko god sam ja jutros bio entuzijastičan sada me kolege opet uvjeravaju da oko toga treba još razmisliti do glasanja u petak. Eto morat ćemo još razmisliti, a ne bi razmišljali da ste samo malo ovih nekih dobrih razloga koji su bili stavljeni u prijedloge i vidjet ćemo još kakvi ćete biti prema amandmanima.
Vama. A sada je gđa. Anka Mrak-Taritaš ispred Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Vrlo brzo nakon prvog čitanja i u drugo čitanje nam je došao Zakon o komasaciji poljoprivrednog zemljišta, dakle kao konačni prijedlog. Kad ste zadnji klub kao što sam ja onda imate nekoliko mana i nekoliko prednosti. Mana je da svi klubovi već prije toga su otprilike rekli koji su im stavovi, naglasili su sve stvari koje im u tom zakonu se čine loši i neprovedivi, a prednost je da možete malo rezimirati i da možete malo se i osvrnuti i što taj zakon novog donosi i reć možda onako nekakav rezime svega toga. Mi kao klub kad se odlučujemo da li ćemo nešto podržati i biti suzdržani ili protiv onda imamo neke jasne kriterije i neke stvari i dosta zakona mi podržavamo jel mislimo da su dobri, da idu u dobrom smjeru, dosta smo protiv jer nam se čini da to neće biti dobro, oko nekih smo i suzdržani gdje dajemo neku, neku priliku. Pitanje je da li ovaj zakon uopće treba i može imati neku priliku, pitanje je što je smisao i svrha ovog zakona? Dakle, ako mi imamo zakon koji je na snazi, koji je pokazao da je neprovediv i u obrazloženju za prvo čitanje je predlagatelj rekao da temeljem tog zakona se nisu stvorili učinci, onda je glavno pitanje što je smisao i cilj ovog zakona, dakle mogu biti dva. Jedno može biti da zaista kažemo ljudi moji komasacija nam je izuzetno važna i ajdemo vidjeti da budemo brži, operativniji i sve ostalo jer komasacije zadnje koje su bile su bile u nekoj drugoj državi u prošlom stoljeću ili je smisao i cilj trebamo imati zakon i ajdemo sad donijet ćemo još jedan zakon, tamo ćemo lijepo staviti kvačicu i reći ćemo evo to sve zajedno imamo. Ja ne mislim da smisao i cilj ovog zakona treba biti zaista kvačica, pa imamo nego mislim da smisao i cilj ovog zakona treba biti da bude provediv. Dakle, osnovno pitanje koje si mi trebamo postaviti je da li želimo komasaciju, ako ju želimo dajte da vidimo kako da ju napravimo da ona bude brža i da bude propulzivnija. Pogledajte malo, ne trebate puno gledat, pogledajte samo zadnjih stranica ovog zakona gdje su obrazloženje primjedba koje nisu prihvaćene. Tamo ima kvalitetnih i dobrih primjedbi koje predlagatelj nije prihvatio. Puno više energije je potrošio da ih ne prihvati nego što bi energije trebao potrošit da u neke odredbe zakona je te primjedbe ovaj ugradio da bi zakon bio zapravo bolji. Ja hoću, dakle ja sam u nekoliko navrata rekla i to gledam, godinama sam sudjelovala u procjenama utjecaja na okoliš, čak štoviše bila sam jedna od prvih koja je bila i aktivno na donošenju strateške procjene utjecaja na okoliš i vi kad imate takve nekakve stvari nešto što uvijek imate imate onaj, onu cost-benefit analizu. Meni je ona osnova za bilo koji zakon, dakle ako imamo nekakav zakon koji je loš, koji je neprovediv, bez obzira niko valjda nije išao pisat zakon sa namjerom da bude loš i neprovediv i da stavlja nogu u vrata i onda napravite nekakav svoj plan i hodogram i vidite što je po tom zakonu, idete raditi novi zakon za koji pretpostavljam da želite da bude brži, da bude provediviji, da ima nekakve rezultate, ajdemo vidjeti gdje se ti procesi mogu skratiti, gdje se tu nešto može uštediti, gdje se tu nešto može napraviti i meni se činilo da je jedna od osnovnih stvari da u ovom zakonu kažemo temeljem važećeg smo imali 5.g. da bi bila komasacija, temeljem ovog zakona kao što mi je u odgovoru državni tajnik rekao skratit ćemo na 2,5.g., dakle ako smo imali 5.g., a skraćujemo za 2,5.g. ljudi moji niko nema čarobni štapić i niko ne može bit ni naivan da misli da će komasacija i da ju je moguće napraviti u brzom roku, ali nekako mi se čini da bi, da je bilo pristojno i da je bilo elementarno da to u obrazloženju zakona imamo, ali što je tu je. Ajdemo vidjeti svi oni problemi na koji su kolege ukazivali i koji ostaju i dalje kao problemi. Kolege su ukazivali na opciju dosta ih je reklo na taj problem da prebacivanje na općine da općine neće imati mogućnost kapaciteta i ostalo. E sad ja vama svima i nakon, ja nakon, iako nas ima ovdje sve manje i manje, ali bez obzira na to mislim da s ove govornice uvijek treba naglasiti ono što je bitno. Mi tu moramo se odlučit šta hoćemo. O jednim slučajevima nekako govorim se neke stvari centraliziraju, kad se neke stvari centraliziraju onda ćemo s ove govornice doći i reći nije dobro da se centraliziraju, dobro je da se decentraliziraju, dobro je da to ide na općine i gradove. Onda imamo drugu varijantu, onda prebacimo to na općine i gradove, onda s ove govornice jednako tako govorimo ne, nije dobro da je na općine i gradove, općine nemaju kapacitet, nemaju mogućnost, nemaju ovo, nemaju ono, šta hoćemo, što zapravo hoćemo? Kako hoćemo, da li želimo dakle imaju mogućnost da općine za određene stvari se i kapacitiraju, imaju i mogućnost i nekakvih drugih stvari, imaju mogućnost da na nekakvim stvarima koristite nešto drugo, samo moramo znati što hoćemo. Ja s ove govornice jasno mogu uvijek reći da ću se zalagati za decentralizaciju jer ako želimo imati toliko i moramo znati da ne mogu sve općine imati sve. Bio je jedan zakon koji sam, dakle ja sam dio glavnina svog ovaj radnog vijeka osim što mi je moj nekako bazičan mi je, mi je tema prostorno planiranje između ostalog razvoj gradova to je ono što je moje bazična, bazično opredjeljenje ali sam bila u izvršnoj vlasti. I znam što znači biti u izvršnoj vlasti. Znam što znači donositi i odluke. Znam što i znači kad netko nešto mora ishoditi i nešto mora dati. Dakle, ja sam u jednom trenutku kad smo donosili određene zakone rekla da za određene poslove se uopće ne mogu ujediniti jer jedna općina kao sama nema dovoljno kapaciteta i to sam propisala u zakonu, dakle to je bilo, propisala sam ja, dakle bio je prijedlog, sabor je donesao da za određene poslove možete zaposliti jednog zaposlenog koji je onda i šta je omogućeno radi poslove za 3 ili 4 općine. Dakle, mi samo moramo znati što hoćemo. Dakle, da li hoćemo komasaciju, ja sam imala osjećaj da smo kroz raspravu svih zaključili da hoćemo. Nekako sam imala osjećaj da je rasprava svih išla u tom smjeru da ovakvo nekakvo usitnjeno da neće dovesti do nekakvog iskoraka. Rasprava je išla svih da moramo voditi računa da Hrvatska različita s različitim problemima. Jedne probleme ima Slavonija, jedne probleme ima ova sjeverna Hrvatska i sve ostalo, jedne probleme ima ova centralna Hrvatska, a ja bih rekla Hrvatska uz more od Iste do Dubrovačko-neretvanske županije ima isto nekakav drugi tip problema i neku drugu tip i prema tome zakon mora biti jedan, ali zakon daje, ima mogućnosti i nekakvih drugih stvari. Dakle, mi samo moramo znati što hoćemo. Da li želimo komasaciju? Želimo. Da li želimo da se neobradivo zemljište privede svrsi? Želimo. Da li želimo da se ti rokovi komasacije zaista skrate i da procesi budu u nekakvim pristojnim vremenima, da li je to 2,5 godine meni je o tome teško s ove govornice reći. 2,5 godine vam je puno, malim ili srednje bez da vidim sve aspekte i sve hodograme koji je, ali ako je 2,5 godine ako, a ako 30 godina niste napravili ništa, a sada ćete moći u 2,5 godine napraviti nešto pa nekakav smo iskorak napravili. Dakle, to su neke stvari koje kroz ovaj zakon trebamo imati. Ma ono što je meni ključno uvijek, ključno mi je da vidim da li postoji bazična volja za provođenjem. Ako postoji bazična volja za provođenje, to je ono ako nešto nećeš napraviti naći ćeš 22 razloga zašto da nešto ne radiš, a ako nešto hoćeš napraviti naći ćeš 1 razlog koji im je ključan da napravi. Dakle, ono što ja iz ovog zakona i što ne možemo iščitati zapravo ta, tu energiju to je cilj da zaista nakon određenog vremena imamo rezultat te komasacije. Dakle, ta volja za provođenjem i to iz ovog zakona svi ti alati koji trebaju biti oni pokazuju zapravo da se još uvijek zakonodavac i Ministarstvo poljoprivrede znate ona mačka koja svoj vlastiti rep lovi bojim se da još uvijek kao mačka koja vlastiti rep lovi, a raspravu u prvom čitanju koja je bila i koja je bila vrlo konstruktivna i otvorila je niz problema kao da je ono selo gori, a baba se češlja. Mi tu raspravljamo, a ministarstvo svojim i to jednostavno nije dobro, neće biti adekvatan učinak. A što znači katastar i gruntovnica o tome ću u pojedinačnoj raspravi. Hvala lijepo.
Hvala. Prelazimo na pojedinačne rasprave, prvi je gospodin Domagoj Hajduković, nema ga, gubi pravo. Druga je gospođa Vesna Vučemilović. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege, na kraju ili na početku ponovit ću nekoliko stvari koje mislim da su izuzetno važne. Prvo i osnovo komasacija nije nešto što se radi svakih 30 godina jer ona znači kvalitetno upravljanje prostorom. Znači kao što je i kolega Šašlin rekao nije to samo okrupnjavanje nego su tu i putevi i određene građevine i kanali u znači to je uistinu kvalitetno upravljanje prostorom. I kao što je i rekla kolegica Mrak Taritaš prije mene činjenica je da nitko nije protiv toga. Nitko razuman i čovjek koji misli dobro svojoj državi jednostavno protiv toga ne može biti po prirodi stvari, ali mi se moramo zapitati zašto 30 godina nismo ništa radili po tom pitanju i zašto to nikome nije smetalo ovih 30 godina, a sada brzinom svjetlosti. Kad nam je bio u prvom čitanju ovaj zakon, nedavno i bilo je uistinu kvalitetna rasprava, bilo je puno kvalitetnih prijedloga i od strane opozicije i od strane zastupnika iz vladajuće većine. I mene uistinu čudi zašto je ministarstvo sad zauzelo stav odbija se, odbija, ne može, ne može, ne može, ne uvažava se. Čemu? Bilo je kvalitetnih prijedloga, rasprava je bila vrlo kvalitetna. Ispada iz toga da uistinu ovaj zakon mora biti donesen evo ovako kao je. Kada govorimo, i onda stvarno postavlja se pitanje čemu sad da mi to članak ovaj, članak onaj, trebalo bi ovo, trebalo bi ono, ako vi ništa ne uvažite stvarno nas tu demotivirate definitivno i onda se moramo osvrnuti na poljoprivredu, na stanje, na prehrambenu sigurnost koja je danas važnija možda nego ikada. Vidimo da svi razgovaramo o tome i tu dolazimo i do ovoga o čemu sam ja govorila i u ime kluba, a to je ZPP. Znači zajednička poljoprivredna politika koliko je to što ZPP traži od nas i od naših poljoprivrednika trenutno smisleno i zašto Hrvatska mora bespogovorno to sve preuzeti, a vidimo da neke države kažu da jednostavno to ne mora ići tako jer danas je prehrambena sigurnost države ono što je ključno. I kada ministrica kaže da mi nemamo instrumenata da zaustavimo naše poljoprivrednike da nakon žetve sve izvezu van onda se stvarno moramo pitati pa gdje smo, što smo. Imamo i pšenice i kukuruza, imamo svega daleko više nego što nama uistinu treba ali nam se može dogoditi ako je cijena dobra a cijena je izuzetno visoka ovih dana da naši poljoprivrednici nakon žetve 10 dana sve ode u Italiju i gdje već treba i da na kraju mi nemamo dovoljno za naše stanovnike. To je ono što je ključno. Drugo je moratorij koji ističe na prodaju poljoprivrednog zemljišta strancima koji ističe iduće godine. I mene uistinu ne zadovoljava taj odgovor da će država imati pravo prvokupa, jer država danas ne upravlja sa svim što posjeduje onako kako bi suverena država trebala ne upravlja i to je činjenica. Znači, u svakoj krizi svaka država Europske unije to smo u pandemiji vidjeli najbolje se ponaša onako kako je za tu državu najbolje, prestane razmišljati o nekom općem europskom interesu. Ali Hrvatska bespogovorno sluša sve što Europska unija kaže i onda ministrica odgovori – e po pravilima Europske unije mi znate ne smijemo staviti zabranu na izvoz pšenice i kukuruza. U ovim okolnostima platite kaznu. U čemu je problem? Zašto se mora Europska unija bespogovorno slušati? Platite kaznu. Ako mogu druge države možemo i mi. I uistinu me ne zadovoljava ta činjenica da će Hrvatska država otkupiti poljoprivredno zemljište jer ovo Ministarstvo ove Vlade često Europsku uniju nekako koristi za izgovor za apsolutno sve i zaboravlja na nacionalne partikularne interese koji moraju biti prioritet Republike Hrvatske.
Hvala. Prva replika gospođa Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovana kolegice, dakle svi se živo sjećamo rasprave koja je bila na prvom čitanju ovoga Zakona. I kada gledate obrazloženje dakle onaj sav materijal vidite da je bez obzira i vladajući su davali primjedbe i mi smo davali primjedbe, ta lakoća kojim je Ministarstvo tvrdoglavo ja bih rekla rekao te primjedbe nisu važne su nešto što su meni zvono na uzbunu. Pa nije istina i nemoguće je da smo svi mi promašili „ceo fudbal“ da nismo razumjeli zakon, da nismo razumjeli zašto je predlagatelj baš išao u tom smjeru, da nismo razumjeli ništa. Ja bih rekla da smo razumjeli, da smo ukazivali na neke stvari i umjesto da se napravi onaj jedan sitni napor da kaže ček malo ima tu u primjedbama nešto što bi moglo polučiti boljim rezultatom. Nisu čak morali niti navesti da su neku primjedbu usvojili. Ali ta lakoća tog odbijanja zapravo je zvono na uzbunu.
Hvala. Odgovor.
Hvala na pitanju kolegice Mrak Taritaš. Ja bih to nazvala nepodnošljiva lakoća odbijanja i vi ste se dosta pristojno izrazili. Rekli ste da su tvrdoglavi. Ja sam upotrijebila jedan grublji izraz i rekla sam da su bahati. Meni je to bahato i samo me navodi na činjenicu i na jedan zaključak koji se jednostavno nameće, a to je da ovaj Zakon mora biti što prije usvojen ovakav kakav je i to nas vodi ka tom stavljanju Europske unije i onoga što Europska unija traži kao nečeg što se ne smije i da to mora biti tako. Čujte ako je prosječna cijena hektara u Hrvatskoj među najnižima u Europskoj uniji, a ističe moratorij na kupovinu, na prodaju strancima iduće godine pa ne treba biti, treba vrlo jednostavno se složiti dva i dva. Kada nam ode zemlja onda gdje smo? Pa i sada ju već stranci kupuju i Mađari po Baranji i …
Hvala. I tako dalje. Gospodin Pavić izvolite.
Poštovana zastupnice i vi ste skrenuli pozornost na to da je zapravo Vlada odbila sve naše prijedloge pametne prijedloge. Sve ono što smo skrenuli pozornost da su problemi u tom zakonu nisu prihvatili, pa tako onda odbijaju u jednom dijelu odbijaju činjenicu da sa komasacijom se neće promijeniti količine odnosno površine koje će se obrađivati, nego će eventualno biti te površine obrađene ekonomičnije. Bit će možda manji troškovi kada će se te površine obrađivati? S druge strane nisu napravili apsolutno ništa, ali baš ništa da bi to prezentirali svima ostalima da i oni shvate što nas zapravo čeka. Nemojte zaboraviti, isto htio sam vam skrenuti pozornost na činjenicu dolazite iz županije gdje su velike poljoprivredne površine i trenutno se prodaju površine strancima fizičkim osobama koji su prije dvije, tri ili pet godina dobili državljanstvo u Hrvatskoj i oni sad to kupuju tko zna za koliko.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa kolega Paviću. Evo zahvaljujući vašoj replici ću nastaviti. Znači, Mađari kupuju i fizičke ali i pravne osobe, pa imate osnujete firmu ovdje i onda više nemate problema. Poljoprivredno zemljište u Baranji i to što veća parcela, to je veća cijena. U Vukovarsko-srijemskoj županiji i Osječko-baranjskoj isto tako ovi koji imaju dvojno državljanstvo a iz susjedne su Republike Srbije također i to su činjenice, a vidimo sada koliko je poljoprivredno zemljište i to nezagađeno poljoprivredno zemljište ključno za prehrambenu sigurnost i ni jedna država znači na svijetu ne gleda na poljoprivredu samo kao na poljoprivredu i energetiku kao to su strateška područja gdje država mora voditi računa o tome da smo samodostatni. To je ključno i vidimo sada u ovakvim situacijama koliko je to bitno.
Hvala lijepa. Nemamo više replika. Sada je na redu gospođa Dalija Orešković. Izvolite.
Hvala. Uvaženi predsjedavatelju, kolegice zastupnice i zastupnici, nastavit ću se na prethodno izlaganje spomenuli smo koliko prijedloga, komentara, nekakvih suvislih razmišljanja je vlada odbila pa usuđujem se tvrditi da to dokazuje ne samo jednu nepodnošljivu lakoću postojanja i bezobrazluk, usuđujem se tvrditi da je ovdje zapravo riječ o strahu od promišljanja jer primjedbe i prijedlozi koji su dolazili iz oporbeni klubova govorili su o suštini, govorili su o modelu po kojem se komasacija namjerava provesti, a upravo za taj vid prijedloga i komentara vlada je imala ponajmanje sluha. Naime, doista je nesporno da je komasacija jedan proces koji je u interesu RH jer omogućava učinkovitiju poljoprivrednu proizvodnju i bolje iskorištavanje poljoprivrednih površina i parcela. Ideja bi trebala biti da se takav postupak provodi u određenoj hitnoći, međutim ako s jedne strane stavimo hitnost kao jedno od načela provedbe komasacije, a s druge strane osmislimo postupak provedbe koji će tu hitnost negirati u potpunosti onda dolazimo do toga da možda nismo niti svjesni što bi komasacija zapravo trebala značiti i kako ju, kako ju uspostaviti. Od prvog do drugog čitanja prošlo je pa približno mjesec dana, mjesec dana. To znači da se ovaj zakon lomi preko koljena. To znači da ga donosimo iz formalnih razloga da to možemo prijaviti Europskoj komisiji, da možemo reći evo uspostavili smo ovaj čuveni elektronički sustav x i za to ćemo povući nekakva financijska sredstva. Međutim, komasacije u provedbi neće biti. Naš klub će na ovaj zakon podnijeti čitav niz amandmana. Znamo da oni neće biti usvojeni, ali čak i da se usvoje nisam sigurna koliko će pomoći jer je ovaj zakon u svojoj suštini nepopravljiv, nepopravljiv. Osnovni problem je u tom modelu u kojem se, a na razini nositelja daje pravo jedinicama lokalne samouprave da oni budu ti koji će provoditi sve ove silne zamršene i zapetljane procedure. Svjesni smo da je jedan od problema koji opterećuje RH pretjerana teritorijalna rascjepkanost. Svjesni smo i činjenice da poljoprivredne površine koje bi kroz komasaciju trebalo okrupniti vrlo često se ne podudaraju sa granicama pojedinih lokalnih samouprava i pojedinih općina. I tu ćemo već doći do prvog problema, da ne govorim sada o tome imaju li sve jedinice lokalne samouprave nekakve administrativne kapacitete potrebne za formiranje vlastitih povjerenstava. Govorim o tome da kada i uđemo u takav jedan proces da će se interesi dviju susjednih općina vrlo često kositi jedan s drugim. I sad zamislite dva općinska načelnika od kojih bi svako htio biti nositelj, od bi svako htio formirati svoje povjerenstvo. I zamislite ta sva silna povjerenstva u svih tih nepotrebno puno različitih općina od kojih nitko nema nikakvo prethodno iskustvo u provedbi komasacijskih postupaka. Ne može se osloniti niti na prethodnu praksu nekog drugog tijela jer takve prakse naprosto nema, po zakonu iz 2015. nikada se niti jedna komasacija provela nije, a nije se bome provodila ni prije 2015. Dakle, ljudi dolaze na potpuno nepoznat pravni i upravni teren, po svojoj evokaciji nisu takve struke da nužno o komasaciji nešto moraju znati, a komasacijom se zadire u ustavna prava vlasništva i drugih stvarnih prava. I nismo u stanju razdvojiti što je posao struke od posla kojeg bi trebala provoditi i donositi odluke neke političke razine. Mi smo to sve zapakirali u jedno tijelo koje nazivamo povjerenstvo, a pritom niti povjerenstvo nije jedno jedino na razini cijele države nego će ih se formirati xy puta koliko god imamo zainteresiranih općina. Sastav tih povjerenstava je čudnovati kljunaš. U njemu imamo nekakve predstavnike službenika zaposlenih u ministarstvu, zatim imamo one koji dolaze iz redova sudaca, pa iz redova državnih službenika geodetske struke i oni će provoditi što, nekakve izmišljene paraprocedure. Dakle, time smo zakomplicirali postupak umjesto da smo [[Upadica: Vrijeme, hvala.]] išli na racionalizaciju javne uprave i formiranje profesionalnog, stručnog tijela za provedbu komasacije.
Hvala lijepa. Replika gospodin Ivanović.
Hvala lijepa. Uvažena zastupnice Orešković, pa možda samo jednu, dvije stvari koje bitne da hrvatska javnost zna. Danas je održana sjednica Odbora za poljoprivredu gdje smo glasovali o ovom prijedlogu zakona. Od 9 prisutnih članova odbora, 8 je bilo za i 1 je član bio suzdržan. Prema tome, ne vidim sada zašto toliko puno negativnosti o ovom svemu. Mislim da je komasacija dobra stvar. Možda neke stvari još treba, treba doraditi. Prije 20 dana smo raspravljali o, u prvom čitanju ovome i mislim da je pogrešna ova retorika da su jedinice lokalne samouprave tu ostavljene na streljani, da nemaju dovoljno administrativnih i drugih kapaciteta, ja mislim da nije, nije tako. Govorim barem iz perspektive Slavonije, Baranje i Srijema. Na kraju krajeva povjerenstvo ima 7 članova i mislim da, da će im biti djelomično pa čak i više olakšan taj proces same komasacije na svom, na svom prostoru.
Hvala. Odgovor.
U Odboru za poljoprivredu kao i većini drugih saborskih odbora HDZ ima većinu. Što se tiče slavonskih općina s obzirom na to koliko je Slavonija iseljena pitam se ima li tamo ikoga tko nije iz redova HDZ-a. A kada govorim o suštini ovog zakona ja govorim o tome da je trebalo formirati profesionalno stručno tijelo na razini države koje će se baviti pitanjima komasacije, a ne da formiramo na stotine povjerenstava na razini svake pojedine općine. Tu ćemo imati neujednačenu sudsku praksu, tu ćemo imati politička prepucavanja i tu ćemo imati sve samo ne riječ struke. Moja ideja, moja vizija Hrvatske je da ima učinkovit, efikasni, upravni sustav u kojem profesionalci imaju glavnu riječ. Politika može odrediti smjer i tu će vam i oporba reći da je komasacija proces koji Hrvatskoj treba. Ali to kako će se komasacija provoditi bit će u rukama onih koji o upravnim i pravnim pitanjima znaju nešto više od prosječnog političara.
Gospođa Ivana Posavec Krivec je sada nas redu. Hvala lijepo na … [[ne razumije se]] Izvolite gospođo Krivec.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo ja ću nastaviti upravo tamo gdje je kolegica Orešković stala, a stala je na činjenici da nitko vjerojatno u ovoj zemlji bio iz oporbe ili iz pozicije neće biti protiv komasacije. Možda je komasacija i zadnja opruga koja može pomoći hrvatskoj poljoprivredi da stane na zadnje noge? Možda je to upravo ono što godinama nije provedeno u Hrvatskoj ali što je na žalost po našim zakonskim okvirima se pokazalo da je i neprovedivo? Dakle, od ovog zakona iz 2015. na žalost moramo se suočiti sa činjenicom da u Republici Hrvatskoj nismo uspjeli provesti niti pilot projekt komasacija, a kamoli da komasacija zaživi. Upravo kroz ovu pojedinačnu raspravu želim ukazati na nekoliko mogućih problema koji se ovdje mogu otvoriti. Dakle svi mi koji dolazimo iz ruralnih područja, svi mi koji smo se u nekoj fazi svog života bavili poljoprivrednim zemljištem ili provodili natječaje kroz jedinice lokalne samouprave o raspolaganju državnim, ili općinskim ili gradskim poljoprivrednim zemljištem znamo na koliko problema naši poljoprivrednici nailaze u svakodnevnoj ja ću pod navodnicima reći borbi za poljoprivredno zemljište, borbi među sobom. Na žalost mi često imamo u svakoj jedinici lokalne samouprave niz sukoba među našim poljoprivrednicima jer se oni na žalost moraju natjecati za isti komad zemlje, a taj isti komad zemlje njima znači život za njih i za njihovu obitelj. Dakle ja bih voljela da mi svi zajedno nađemo put u kojem ćemo upravo to poljoprivredno zemljište koje je u velikoj mjeri opterećeno što vlasničkim odnosom, koje je u velikoj mjeri zakrčeno i neiskorišteno, koje je u velikoj mjeri potrebito stavimo uistinu u funkciju našim poljoprivrednicima, ali da pri tome uvažavamo sve ono što Republika Hrvatska mora uvažavati a to je da poljoprivreda na području Slavonije ne može biti jednaka kao poljoprivreda u dolini Neretve. Dakle, principi komasacije ne mogu biti jednaki i oni moraju biti ujednačeni. To je ono što je kolegica Orešković pokušala reći. Ako ćemo mi spustiti na jedinice lokalne samouprave da provode proces komasacije mi ćemo izroditi niz ili 555 novih problema. Dakle, mislim da je komasacija izuzetno važan i težak proces. On j možda najsloženiji od svih ovih procesa koje smo u poljoprivredi do sada pokušali kroz tzv. reformske zahvate obuhvatiti mora ići sa razini države. Moraju se znati koji su principi, koja su načela i pri tome se prvenstveno mora slušati struka. I to koja struka? Neću reći da se mora slušati geodetska struka jer uistinu ovo nije ključni zakon u kojem će se slušati geodetska struka. Ovo je zakon u kojem se moraju slušati one struke koje proizlaze iz poljoprivredne proizvodnje i koje će reći kakve površine sa kakvom mehanizacijom mogu maksimalno Hrvatskoj dati, a to mora reći struka zašto što svi, puna su nam usta od prvog do zadnjeg ovdje u Parlamentu ili u hrvatskoj javnosti moramo biti samodostatni. Moramo proizvoditi dovoljno da Hrvatska ne ovisi hoćemo li poljoprivrednom proizvodnjom, prehrambenim namirnicama … [[ne razumije se]] i to se sada pokazalo. Mi bismo takvi morali biti i mi bismo takvi zapravo mogli biti. Pa postavljam kolegice i kolege pitanje svima nama. Cijeli svijet, cijela Europa, svi to mogu. Zašto to Hrvatska ne može? Da li to Hrvatska ne može zato što je poljoprivredno zemljište, a to je možda sada najteža rečenica koju ću danas ovdje reći, postalo moneta za potkusurivanje u političkome smislu? Da li odnosi o poljoprivrednom zemljištu na lokalnoj razini biraju čelnike? Da li čelnici na lokalnim razinama imaju preveliki uplit na odabir tko će i pod kojim uvjetima zemljište dobiti? I sjetite se što je rekla naša ministrica prije par dana, rekla je da je Hrvatska puna nepravilnosti kada govorimo o zemljištu i dodjeli zemljišta u tim natječajima. Dakle, komasacija da, zeleno svjetlo za svaki natječaj odnosno za svaki zakonski okvir koji će dovesti do zdrave komasacije. Ali naglašavam zdrave komasacije, a ne do novih problema koji u ovom trenutku ne trebaju niti Hrvatskoj, ali niti hrvatskim poljoprivrednicima. Hvala.
Prva replika gospodin Zekanović.
Poštovana kolegice Posavec Krivec vi ste ako se ne varam bili u poziciji iste stvari predlagati kao što se danas predlažu. Onda niste okrivljivali političare, ali … [[ne razumije se]] sada pozicija vaša. Vi ste sada Socijaldemokrati ako se ne varam pozicija oporbe iz koje nastupate. Evo čisto želim vas priupitati da mi kažete kontekst cijena hrane i komasacije zemljišta. Pa možda evo jedna mala pomoć. U jednoj Kanadi prosječni poljoprivrednik ima 100 hektara zemljišta, a u Hrvatskoj je to tek 6,7 koliko je rekao državni tajnik hektara zemljišta.
Odgovor.
Kolega Zekanoviću nećete vi mene navući na tanki led, pa čak niti ovom vašom replikom. Dakle, ja nisam bila u prilici ništa predlagati, niti sudjelovati u tome. Ali ja sam bila u prilici voditi jedinicu lokalne samouprave i kada sam u toj jedinici lokalne samouprave zatekla natječaj koji je proveden ne u skladu sa zakonom ja sam ga poništila bez obzira što je to na moja leđa nanijelo gnjev i ogorčenje mnogih. Ali smatrala sam da se moramo držati slova zakona i onoga kako je to najbolje za provedbu. Što se tiče cijene možda ste bili u Turskoj, možda ste bili u nekim od našim susjednim zemljama gdje ćete, ali doslovce iz aviona moć procijeniti čime se zemlja bavi, čime se bave poljoprivrednici i kada vidite nepregledne površine ne obradivog zemljišta nego staklenika onda znate gdje se uzgaja povrće, znate gdje su voćnjaci, znate gdje su ratarski nasjeti, znate gdje je stočarstvo. Sa takvom politikom dovest ćemo do smanjenja cijena i održivosti proizvodnje, ali ne samo ako se odredimo, komasacija mora biti, ali bezuvjetna komasacija.
Hvala. Gđa. Vučemilović.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice, vi ste se dotakli jedne teme koja je ovako dosta izazovna i otvara cijeli niz drugih pitanja. Onog trenutka kada samo spustili na JLS i raspodjelu poljoprivrednog zemljišta javio se jedan problem, a to je da velika većina načelnika, pogotovo u Slavoniji, se ujedno i bavi sa poljoprivrednom proizvodnjom. E sad tu dok smo sjedili kolega Sačić i ja onda smo malo komentirali ako želiš posvađati selo kreni u komasaciju jel i sad kako će ti načelnici koji se ujedno bave poljoprivrednom proizvodnjom uz raspodjelu poljoprivrednog zemljišta još se baviti i komasacijom, čini mi se da smo otvorili jednu onako malo jaču Pandorinu kutiju, pa evo čisto molim vaše mišljenje o tome. Hvala.
Hvala. Odgovor.
Da kolegice ono što vi otvarate je možda i pitanje sukoba interesa, pitanje je sukoba interesa u JLS koje stvarno ima stvarno previše u RH i koje dovode do te usitnjenosti. Mi često govorimo o komasaciji o kojoj su ovdje kolege govorili koja će prelaziti administrativne granice JLS i onda će se u određenom trenutku postavljati pitanje ko je jači, ko je u kojoj poziciji, ko je politički moćniji da njegovi prijedlozi ili njegove mogućnosti prođu. Isto tako svjesni smo da u malim JLS, a takvih je najviše u RH, imamo malo ljudi koji se bez profesionalnog bavljenja poljoprivredom ili nekakvim lokalnim stvarima mogu baviti i politikom i naravno da se ti utjecaji isprepliću i to je ona bojazan koju ja ovdje pokušavam naglasiti. Pitanje je koliko će ovakav zakon biti provediv, kao što je dokaz da od 2015. nismo uspjeli provesti niti pilot projekt komasacije, niz je razloga.
Hvala. Gospodin Miletić.
Poštovana kolegice, svaki iskorak naprijed uvijek to nekako govorim je dobar, bolje ić naprijed, pa makar 2 cm nego, nego nazad. No i ovdje vidim određene poteškoće, pa vas molim vaš komentar. Kako je, kako bi bilo moguće priču komasacije povezati sa oživljavanjem strategijom naših sela koja su mnoga opustošena, mnoga su pod navodnicima mrtva i kako povećati samodostatnost, povrće smo nekih 62%, a voće smo na 50%, ispod svake razine unutar cijele EU, pa evo kako vi gledate na tu problematiku i što bi hrvatska država trebala napraviti da snažnije ide prema samodostatnosti, a što bi trebala napraviti da ljudima objasnimo kako je u stvari dobro proizvoditi i raditi na selu?
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem. Prvenstveno ne trebamo bježati od toga da je rad nešto što je dobro, da je raditi na selu u poljoprivredni nešto što je najvrijednije i da te naše poljoprivrednike trebamo cijeniti i da ono što oni 24 sata 7 dana i 12 mjeseci u godini su prepušteni svojoj poljoprivrednoj proizvodnji trebamo vrednovati. Sad ako govorimo o resursima Hrvatske onda u jednom redu to su ljudi koje ste vi spomenuli koje gubimo i to je najtužnija priča da zapravo naš glavni resurs koji nas može pokrenuti depopulacijom gubimo i gubimo ga zato što je on povezan i sa ovim drugim resursom sa zemljom. Dakle, dok mi nemamo kontrolu nad raspolaganjem zemljišta, dok mi nemamo uvjete da to zemljište prehranjuje naše ljude dotle mi ne možemo spojiti ova dva resursa i iz njih povući maksimum. Dakle, ja mislim da trebamo paradigmu okrenuti, da se trebamo vratiti tome da primjerice prsten Zagrebačke županije mora davati voće i povrće Gradu Zagrebu.
Gđa. Petir replika.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolegice Posavec Krivec kad se prisjetite razdoblja dok ste bili načelnica Općine Križ sigurno ćete se sjetiti mnogobrojnih situacija kad su se državni projekti provodili ili državne tvrtke trebale nešto provesti da su ipak došli kod vas u općinu jer nisu to mogli provesti bez općine, dakle općine i gradovi imaju svoje mjesto i svoju ulogu i meni se čini da i u ovom projektu komasacije njihova uloga ne bi trebala biti zanemarena. Kroz svoju raspravu vi ste nekako polemizirali da zaduženja koja općine i gradovi dobivaju kroz ovaj zakon mislite da su suvišna, no da li je moguće provesti komasaciju iz dosadašnjih iskustava koje imamo i pilot projekata koje ste spomenuli ako ne uključimo općine i gradove koji imaju pregled stanja na terenu naravno uzimajući u obzir sve primjedbe koje ste izrekli na gospodarenje poljoprivrednim zemljištem?
Odgovor.
Ne, hvala vam kolegice Marijana na ovom pitanju jer će mi ono omogućiti da možda pojasnim nešto što je možda ostalo nedorečeno. Ja nikako ne mislim da treba izuzeti jedinice lokalne, pa čak i regionalne samouprave iz ovog procesa, ali mislim da one ne mogu imati sav teret i sve težište da ne može biti na njima, one moraju imati zadanu dionicu u procesu komasacije, moraju to imati jer je na njihovom području zemljište koje će biti predmet komasacije, na njihovom području su i zainteresirani mogući poljoprivrednici, oni su zasigurno najzainteresiraniji da u tome sudjeluju, ali postavljam pitanje, da li je moguće izuzeti struku i to sve pretvoriti u određene tehničke procese i s tim tehničkim procesima zadužiti JLS? Mislim da bi bilo puno optimalnije da proces ide sa više razine, da on bude ujednačen za područje cijele Hrvatske jer dobro ste primijetili nema procesa od nacionalnog interesa bilo koje infrastrukture koja se mora provesti na JLS ako ona nije u suglasju na svim razinama. I još jednom s ove govornice hvala vam što ste i vi bili akteri za realizaciju niza projekata u mom mandatu.
Gospođa Orešković.
Hvala kolegice na tragu ovoga što ste rekli da nema tog nacionalnog interesa koji se može provesti tako da se na ovakav način delegira na lokalnu razinu. A i u kontekstu mogućih sukoba interesa koji će biti sve češći spomenut ću samo jedan mali detalj. U ovih 7 članova Povjerenstva za provedbu komasacije koje će se formirati na razini neke recimo općine, između ostalog jedan član će biti predstavnik vlasnika poljoprivrednog zemljišta. Taj jedan član će po logici stvari biti u privilegiranom položaju, u privilegiranoj poziciji da štiti svoje interese koji su u odnosu na ostale suvlasnike u mogućoj konfrontaciji i čim se osmisli takav model i takav sastav tijela koji bi trebao komasaciju provoditi mi imamo neučinkovit sustav u kojem ne postoji niti teoretska mogućnost da se uspostavi ujednačena praksa u kojoj se ostvaruje taj nacionalni cilj od vrha prema dolje.
Hvala. Moram vam dati riječ takav je Poslovnik. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Ja se ispričavam ovo smo malo u dijalog pretvorili.
I ja se ispričavam da je takav Poslovnik, ali izvolite.
Da kolegice Orešković tu ste potpuno u pravu. Ja zato cijelo vrijeme pokušavam povući paralelu između procesa koji slijedi ovim Zakonom i procesa koji već imamo uhodan, uhodan pod navodnicima na terenu a tiče se raspolaganja državnim poljoprivrednim zemljištem. I to državno poljoprivredno zemljište imalo je zadanu formu na koji način natječaje treba provoditi jedinica lokalne samouprave i tamo su bila definirana povjerenstva i tamo su bile definirane osobe koje unutra moraju biti, a znamo koliko je problema iz tih postupaka izašlo. To je ono na što ja ovdje ukazujem. Bojim se da će takva slika prelijati se i na ovaj Zakon i da će biti nemoguće sa strane držati interese zainteresiranih sudionika za komasaciju u lokalnim jedinicama. Presitne su te lokalne jedinice za provođenje ovako važnih krucijalnih i velikih projekata o kojima u konačnici ovisi budućnost poljoprivredne proizvodnje u Republici Hrvatskoj.
Hvala. Gospođa Marić.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice puno stvari bitnih ste iznijeli. Svi se slažemo da bi jedna pravedna i učinkovita komasacija bila potrebna, međutim naglasili ste to bih htjela podcrtati o neujednačenosti u postupanju u kojoj se zajedno bojimo kako će to sve skupa izgledati u praksi, već tu nije u samom startu bilo ujednačenosti. S jedne strane imali ste jedinice poput recimo moje gdje je bio javni poziv za iskazivanje interesa. S druge strane malo čitate tu po internetu i vidite da neki koji bi čak i bili zainteresirani za komasaciju pojma nemaju. Znači nisu dovoljno informirani. S druge strane problem rascjepkanosti, slaba infrastruktura poljoprivrednih zemljišta, neriješeni vlasnički odnosi, neusklađenost zemljišnih knjiga, brojni ljudi koji su vlasnici zemljišta pa nisu uopće zainteresirani za komasaciju mislim. Kako uopće te sve ljude motivirati da se krene u jedan kvalitetan proces komasacije evo što vi mislite? Hvala.
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem. Uz to sve kolegice Marić što ste nabrojili, svi mi još nekako zaboravljamo i tu skupoću same provedbe komasacije. U konačnici ovo je izuzetno i skup proces. I postavlja se pitanje koliko je uopće za pojedine jedinice lokalne samouprave moguće i te predradnje provesti da bi one dovele do potpune informiranosti stanovništva i zainteresiranih dionika? Dakle po mom razmišljanju da bi komasacija bila uspješna ona mora imati i segment edukacije. Ona mora imati direktna obraćanja prema našim poljoprivrednicima, pojašnjavanje što zakon donosi, na koji će se način provoditi, što se od njih očekuje, što oni moraju pripremiti. Vidjeli smo da kada smo pripremali poljoprivrednike za privlačenje fondova Europske unije da smo imali puno, puno veću uspješnost kada su oni bili na to spremni, kada su oni što ih očekuje. Bojim se da ako nećemo pripremiti poljoprivrednike na proces da nećemo imati dobre rezultate.
Vrijeme. Hvala. I gospodin Željko Pavić. Šašlin. Pardon. Izvolite. Ispričavam se.
Poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice ako sam vas dobro razumio rekli ste da ste bili čelnica jedinice lokalne samouprave i zaista me čudi što sada ovako pričate … [[ne razumije se]] shvatiti. Vjerojatno se i vi sjećate, ne znam u kojem ste mandatu bili, ministra Jakovine u vrijeme kada je bila centralizacija maksimalna, kada se raspolaganje državnim zemljištem dalo apsolutno centralizirano agenciji i kada je u Osijeku konkretno bilo 20-tak u agenciji, u ispostavi tamo i trebali su napraviti gospodarenje odnosno upravljati sa zemljištem cijele Slavonije i Baranje. Znate što su napravili? Ništa. Nula, nula. I sada da i vi i gospođa Dalija Orešković se zalažete ponovno za centralizaciju da se isključi jedinice lokalne samouprave iz postupka komasacije zaista ne mogu shvatiti. Vjerujte da nitko bolje ne poznaje situaciju na terenu od čelnika jedinica lokalne samouprave. Na kraju krajeva pa neće oni sami, neće načelnik biti taj koji će provoditi komasaciju.
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Šašlin vi ne morate to shvatiti jer to što vi govorite ja nisam niti rekla. Dakle, ja nisam rekla da jedinice lokalne samouprave trebaju biti izuzete iz procesa komasacije. Štoviše i na repliku kolegici Petir sam potpuno naglasila da moraju biti uključene, ali da ne može većinski teret komasacije biti naslonjen upravo na njih, jer da upravo time ćemo postići to da taj proces ne bude transparentan, da ne bude ujednačen, da ne bude jednako brz. A kada mi pokušavate nametnuti neke ministre iz bivših vlada o kojima bi se ja ovdje trebala očitovati, to pitanje ću potpuno zanemariti i staviti sa strane, jer sam se ja o nekim stvarima potpuno jasno očitovala. Ali ću vas podsjetiti da je glavninu vođenja resora poljoprivredne politike u Republici Hrvatskoj od njenog osnutka do danas provodio HDZ-e. Samo u dvije koalicijske Vlade bili su to drugi. U jednome segmentu netko iz tada najjače vladajuće stranke. Ali u onom drugom segmentu predstavnici HSS-a. Dakle, ako je netko kriv za stanje poljoprivrede u Hrvatskoj onda je to ponajviše HDZ-e.
Hvala. I na kraju gospodin Pavić.
Poštovana zastupnice, sve češće se ne mogu oteti dojmom da se pred nas šalju zakoni koji su zapravo neprovedivi. Ukoliko je i jedan zakon provediv, da nam se u proceduru drugi zakon koji nakon toga taj zakon onemogućava da se provede. Pa zašto vam to govorim? Imamo trenutno u drugoj proceduri Zakon o poljoprivrednom zemljištu gdje članak 44. kaže: „Poljoprivredno zemljište izvan građevinskog područja ne može se geodetskim elaboratima dijeliti niti formirati katastarska čestica površine manje od 1 hektar osim u slučaju izdvajanja poljoprivrednog zemljišta radi izgradnje infrastrukturnih i drugih građevina određenih propisom koji se uređuje posebnim … [[ne razumije se]] „ Kako će se komasacija nakon …
Hvala. Ispričavam se. Vratite nekoliko sekundi, ispričavam se.
Kako će se komasacija provesti primjerice u Zagorju gdje su parcele male, gdje su nasljednici nakon što je otac imao ne znam hektar i pol zemlje 3 sina koji se bave poljoprivredom i žele to okrupniti na neki način? Kako ukoliko Zakon o poljoprivredi to nakon toga sprječava?
Dobro. Nadoknadili smo. Hvala. Izvolite.
Poštovani kolega Paviću horizontalna povezanost unutar našeg resora još uvijek nije prisutna. Dakle, ovdje od kada govorimo o strategiji ili o nacionalnom planu onda govorimo o tome da bi neke projekte, neku dokumentaciju, stratešku dokumentaciju trebalo povezati, da bi trebalo u zakonske procedure ići sa nekim istim pretpostavkama. No međutim, činjenica je da još uvijek mi ovdje raspravljamo o zakonima koji nisu u potpunosti usklađeni i iz kojih izlaze ili proviru nekakve nejasnoće u samome u konačnici provedbi jednoga, drugog ili trećeg zakona. Kada govorimo nekakvoj povijesti raspolaganja zemljištem u Zagorju onda da, tu osim što ćemo pričati o utvrđivanju međa između tih parcela pričat ćemo i o tome tko ima prioritet ili tko ne. Ovdje se malo šalim na svoj račun kao i na vaš, ali ono što sam na samom početku rekla komasaciju nije jednako provesti u Slavoniji, u Zagorju ili na otocima, na otocima gdje su vlasnici u drugoj ili trećoj generaciji možda na drugoj strani svijeta. Hvala vam puno.
Hvala. Nemate više replika. Sada će doći gospodin Zekanović koji je već unaprijed prije 20 minuta skinuo masku tako da ne mora ovdje. Izvolite. Izvolite, onda ćete ju staviti poslije. Barem mi smo se cijepili, jel'da? E da. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege znači govorimo o famoznoj komasaciji. Ja vjerujem da se mnogi i sjećaju iz osnovne škole 5., 6. razred nastava geografije komasacija se spominje kao pojam. Iako dosta nejasno evo danas imamo priliku nakon desetljeća što su prošla barem u mom slučaju od tog osnovnoškolskog školovanja i raditi na Zakonu o komasaciji koji je nužan i iznimno važan. Ja sam pokušao i u replici malo dočarati koliko je važna komasacija sa par brojaka da malo i svi oni koji prate ovu sjednicu shvate o čemu se radi. Prosječni OPG-e odnosno prosječni poljoprivrednik u Hrvatskoj danas ima 17 čestica, 17. Dakle on se bavi poljoprivredom na 17 lokacija. Nekakav cilj koliko sam shvatio Ministarstva je da se dođe na 8, 9 čestica prosječno po poljoprivredniku s tim da je i to puno. Mi ne možemo očekivati da ćemo imati poljoprivredu kakvu imaju kanadski poljoprivrednici ili poljoprivrednici evo malo prije u nedavno napadnutoj Ukrajini koji imaju u jednom komadu 10-tke hektara, ali moramo težiti okrupnjavanju koliko je god to moguće. Još malo da bi se shvatilo o čemu se govori, da vidimo jednu malu usporedbu između zemalja u okruženju. Prema onome što je državni tajnik rekao Hrvatska ima 6,7 hektara po OPG-u, po poljoprivredniku. Nešto lošije od nas su Bugari sa otprilike 5 hektara. Slični su Slovenci. Austrijanci koji bez obzira što se nalaze većim dijelom u alpskom prostoru imaju čak 19 hektara po poljoprivredniku. Nijemci 44 hektara, a evo malo prije sam spomenuo Kanadu, Kanada ima i preko 100 hektara po poljoprivredniku s tim da je osim što se radi o 100 hektara jako čestu, ja ću čak reći najčešće se radi o okrupnjenom posjedu. I sada kada govorimo o poskupljenju hrane jedan od važnih razloga zašto mi u Hrvatskoj plaćamo nerijetko i skuplju hranu nego što ju plaćaju stanovnici drugih zemalja Europske unije je upravo i iznimna raštrkanost odnosno skupi troškovi poljoprivredne proizvodnje zahvaljujući rascjepkanosti posjeda. Tako da ovaj Zakon je stvarno jedan iznimno važan zakon. Ali bi ovdje što je i kolega Pavić istaknuo, a ne samo on nego i neke drugi kolege ipak napomenuo da u provedbi ovoga Zakona ima jedan preduvjet koji nije riješen na žalost, a radi se o rješavanju imovinskopravnih odnosa. Ne tiče se vašeg Ministarstva, ali evo to je neko međuresorno pitanje ako mi ne riješimo imovinskopravne odnose a nismo na pravom putu, ja ne vidim, ima dobrih pomaka ali ne ide se pravom dinamikom, mislim da i sama komasacija će biti onemogućena, otežana i da ovaj sam zakon koliko god on bio dobar i kvalitetan, ima on dobre namjere neće napraviti ono što se od njega očekuje. Dakle, evo neka sa ovoga mjesta bude jedna poruka vama u Ministarstvu, a to je da se potakne nadležno ministarstvo da se nađe neki model da se konačno počne u poljoprivrednom prostoru, znači u ruralnom prostoru sređivati zemljišne knjige odnosno vlasništvo koje nije sređivano doslovno od Franje Josipa, doslovno od Franje Josipa. I na posljetku iskoristio bih priliku iako nije konkretna tema ali evo tiče se vašeg ministarstva istaknuo sam to i prošli puta ovdje u raspravi i ponovit ću, pa molim vas evo pokušajte to riješiti. Radi se o mjerama odnosno natječajima LAG-a već sam govorio o tome. Konkretan slučaj ja ću reći Šibenik. Ako nisi stanovnik naselja u kojem se nalazi OPG-e ne možeš se ni natjecati na mjeru LAG-a. U konkretnom slučaju u Šibeniku ima naselje Donje Polje koje nije, znači izdvojeno je naselje i vlasnik OPG-a u Donjem Polju ne može se natjecati na natječaju LAG-a jer mu je adresa boravišta u Šibeniku, prebivališta. Dakle banalna stvar, ali evo to je nešto što ja mislim da se ne radi o zakonskom problemu nego problemu samog koncepta natječaja, pa u tom smislu evo pozabavite se s tim. Postoje ljudi koji se bave poljoprivredom, žive u drugom naselju, ne mogu se natjecati na te mjere jer nemaju prebivalište i boravište u tom naselju. Hvala.
Hvala. Gđa. Petir.
Hvala vam potpredsjedniče. Kolega Zekanoviću, govorili ste o prosječnoj veličini poljoprivrednog gospodarstva u državama članicama, u Hrvatskoj je to negdje oko 10 hektara s tim da preko 70% gospodarstava je čak manje od 5 hektara, naravno da je to problematično i sa aspekta produktivnosti, ali i uspješnosti poljoprivredne proizvodnje, a onda u konačnici i proizvodnje hrane zbog čega se ljudi i bave uglavnom poljoprivredom. Mene zanima kako gledate na, na odredbe koje je ministarstvo najavilo u provedbi Zakona o komasaciji gdje oni planiraju kroz javni natječaj odabirati JLS kojima će pomoći u provedbi procesa komasacije, ali na način da oni raspišu javnu nabavu i da time omoguće predfinanciranje jer znamo da uglavnom to je najveći problem općinama i gradovima koji nemaju dostatnih sredstava i u ovom slučaju ministarstvo bi im kroz takav jedan proces moglo pomoći.
Hvala. Odgovor.
Kolegice Petir, hvala na pitanju. Što se tiče prosječne površine, evo ja sam malo tražio po internetu, pronašao sam podatak od 5,1, državni tajnik je ispravio na 6,7, ali više metodologija, ima po nekoj metodologiji i 10 hektara, okej, ali lošiji smo od EU, to sam htio reći. Postoji više modela, jedan model je da te javne nabave i natječaje raspisuje direktno ministarstvo kao u nekim slučajevima, u ovom slučaju svede na lokalne samouprave. Evo stvarno ne znam je li to najbolji put, iskreno govoreći ne znam je li najbolji put, pitanje je koliko će lokalne samouprave pogotovo male lokalne samouprave biti u stanju provesti te nabave, ovisno o internetu koliko će bit, bojim se da bi tu moglo bit problema. S druge strane lakše je državi opteretiti lokalne samouprave jel u protivnom treba opteretit ministarstvo, a tu su ljudi ionako znači vezani za golemi posao. Ajmo probati na ovaj način, ajmo vidjeti kako će to provesti lokalne samouprave, možda bude dobar model, možda sa svojim kapacitetima koji su često skromni uspiju provesti ovakvu vrstu nabave. Hvala.
Hvala g. Zekanović. Gospodin Miletić je sad na redu, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS g. Radin, poštovana kolegice, poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Komasacija zemljišta prošli put za vrijeme prve rasprave rekao sam da ako se sjećate vidim ovdje kolege koji su bili od jutra do navečer praktički smo cijeli dan raspravljali o temi i potrebno je bilo da raspravljamo o ovoj temi jer ja osobno vjerujem da je to glavna tema idućih 20.g., dakle uz naše vode, očuvanje voda, uz energiju i hranu ne vidim uopće drugu važniju temu osim čuvanja granica je li ne, kako je počelo je li, ali dakle uistinu idućih 20.g. ova tema će nam bit sigurno jako, jako bitna. Razmišljao sam dok sam slušao kolege koji su ovdje raspravljali znaju li uopće naši današnji klinci kako sam radio u školi 16.g., 14.g. u gimnaziji, u gradskoj školi, onda puno puta mi se dogodilo da djeca u doslovnom smislu nemaju pojma da, ne mogu sad baš reć kako izgleda ovca, ali obrazovani klinci koji idu dakle u gimnaziju nisu bili jednostavno na njivi, nemaju polja, nemaju pojma koliko je na polju teško u stvari i zahtjevno raditi, onda sam se ja uvijek sjetio svoga pokojnog dida zvali su ga Crni Marko iz Stankovaca koji je ono u 3 se dizao u 3 i pol je krenuo kopat polja drugima da bi u 7 mogao ić na svoju njivu je li, to je izrazito zahtjevno i teško. Moj otac koji ima samo nekih 2000 kvadrata zemlje u Kastvu isto je cijeli dan posvećen toj zemlji da bi mogao dobiti nešto plodova oko toga. Dakle Hrvatska treba ulagati u poljoprivredu. Ono što mene osobno i nas u Klubu Mosta brine dakle te, ti milijuni, milijarde možemo reći koje se dijele kroz subvencije trebaju imati baš jake kontrole, pravedne inspekcije i jasnu strategiju cijele poljoprivrede. Govorio sam ovdje u replici kolegi Hrvatska prema podacima u proizvodnji voća i povrća ima ogromne potencijale s obzirom na svoju nisku samodostatnost, a trenutno smo proizvodnja povrća nekih 63-64%, a proizvodnja voća na svega 50% i tu mi možemo sad bit kritični, pa lupat maljem jedni druge. Ja sam radije sklon tome da probamo motivirat jedni druge, naravno da je tu vaša najveća obveza koji ste vladajući je li da napravimo sve što možemo da povećamo priču samodostatnosti Hrvatske. Isto tako ne volim kada sa moje desne strane se puca na lijevu, pa lijeva puca na desnu onda mi između ko most neki bridge je li ako možemo premostit neke priče, ali 2009. je još donesen onaj famozni strateški dokument o okrupnjavanju poljoprivrednog zemljišta, nismo se proslavili, pa 2015. isto tako, dakle donesen je Jakovinin predizborni zakon, sjećamo se o komasacijama, nismo se ni tu proslavili i kolege su govorili prije mene isto dakle niz je teškoća. Imamo sposobnost lokalne samouprave, ne smijemo tu opteretiti dodatno male lokalne samouprave jer one će se tu pogubiti, imamo pravno imovinske odnose koji potpuno nisu riješeni, imamo tu Zakon o dvostrukom oporezivanju i svem ostalom. Dakle, ne bih htio da me krivo shvatite, ja bih bio najsretniji da ova treća sreća uspije, ja volim kada Hrvatska uspijeva, dakle ja volim ovaj bio sam neki dan na okruglom stolu o sportu Hrvatskih Socijaldemokrata, a mi u klubu pripremili u doslovnom smislu, ja u klubu govorim o sportu, htio sam predložiti neke priče, dobijem poziv Hrvatskih Socijaldemokrata, organizirali sjajan okrugli stol je li ne i ja sam bio sretan. Zašto? Pa zato jer sve što je dobro, otkud god dođe ako je dobro, ako je čovjek iole razborit i ako nije posesivno ljubomoran i nema još nekih drugi poremećaj u svom umu, on će biti sretan jer mi idemo naprijed jer se nešto dobro događa. Pa zato još jednom apeliram, sela su nam ključna, ključna za opstanak naše domovine, za priču samodostatnosti i mi bi trebali razmišljati i projektima kako naseliti raseljena područja da ne dobijemo ogromne poljoprivredne neke površine koje ćemo urediti, ali će biti puste, bez čovjeka ništa, čovjek je najvažniji. Dakle, čuvajmo vodu, radimo na energiji i radimo na našoj samodostatnosti. To je ključ svega. Hrvatska ima zemlje da prehranjuje prema podacima dr.sc. Hrvoja Kutnjaka s Agronomskog fakulteta više od 11 milijuna ljudi godišnje, pa ajmo učiniti sve što možemo da bar dio toga i napravimo. Hvala.
I vama, nemojte otići je gospodin Lenart koji je upućen u te stvari vam ima postaviti pitanje.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Ovoga kolega Miletić pa evo vi ste tu spomenuli stvar potpora, kontrole potpora i da li tu postoje nekakve sumnje u to, da li se one dijele kako i treba. Potpore tj. direktna plaćanja koja dolaze iz EU vjerujte mi da su vjerojatno dobro kontrolirana barem što se tiče malih i srednjih obiteljskih poljoprivrednih gospodarstva. Za velike ne znam jer oni su ili firme ili nekakvi obrti koje je malo teže kontrolirati kad su veliki i snažni i vjerujte mi da zbog sustava AGRONET i ARCOD jednostavno se danas u svakom trenutku može vidjeti što je posijano, gdje je posijano, da li ima preklopa ili da netko nije i tu mislim da ne treba sumnjati. Ja više sumnje imam u europske fondove u razne mjere koje se više dijele i natječaji rade prema striktno određenim skupinama, a najveća skupina najmanje dobiva. Hvala.
Hvala. Odgovor. Gospodin Zekanović maska.
Odgovorit ću na pitanje iako nije, dakle znate kad sam ja ostao u šoku. Došo ja u Bosnu po onim kampovima, išao malo gledat te izbjeglice i htio sam formirat svoje mišljenje je li da ne formiram mišljenje po medijima nego da vidim šta se događa. I kažu mi dolje ljudi dobili mi iz EU kaže jedno 60 hiljada eura, ja kažem gdje ljudi žive nema prozora, stare zgrade potpuno bez krova, razrušene, kiša, kaže a ošla lova braco, ali dobili smo pare ali ih nema. Tako da naravno da je Hrvatska puno uređenija država u svakom pogledu da me ne bi netko krivo shvatio, no stvarno mislim da je jako bitno s obzirom na naša iskustva iz naše države proteklih desetljeća da je jako bitno da sustav kontrole funkcionira i da trag novca, to dobro znamo kada govorim o tome ne može nestati. Sve se na kraju sazna i sve će se na kraju pronaći. Hvala.
Hvala lijepa, nemate više replika. I sada je na redu gospođa Marijana Petir. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Državni tajniče, ravnateljice, zastupnice i zastupnici, pa moram reći da mene veseli što sve veći i veći broj zastupnika raspravlja o poljoprivrednim temama iako kolega Ivanović koji je sa mnom u Odboru za poljoprivredu često mi pobrojava broj sjednica koje sam sazvala ja mislim da mi ipak djelujemo na osvještavanju o tome da je poljoprivreda izuzetno važna i da poljoprivrednici osim što proizvode hranu za nas su i stvarni čuvari i hrvatskog prostora i zato ih trebamo poduprijeti. Ne bi trebalo uvijek promatrati poljoprivredu kroz potpore koje se isplaćuju jer dok hrvatski seljak živi na selu obrađuje se njiva, peće se kruh u krušnoj peći, čuva se biološka raznolikost, odvija se stvarni život. I sve te novce koji oni dobiju, a nisu to bog zna kako veliki novci oni su zaslužili. Ako ima bilo kakvih malverzacija naravno da ih treba pratiti, da to treba sankcionirati, ali ne treba lijepiti etikete na hrvatskog seljaka koje taj hrvatski seljak ne zaslužuje jer su ljudi na selu sačuvali i vjeru, jezik, nošnju, kulturu, identitet hrvatskog naroda na što smo mi ponosni i s time se često dičimo i kao članica EU i zato bi trebali sa dužnim poštovanjem o njima govoriti. Prigovara se ministarstvu kad dugo izrađuje zakon, prigovara ministarstvu kad sporo izrađuje zakon, kad ga brzo napravi, izgleda da vi u ministarstvu niste nikad u pravu, pomirite te sa tom ulogom, ali ja mislim da je dobro da smo ovaj Zakon o komasaciji izgurali u kraćem vremenu nego što smo navikli primati zakone iz vaših redova iz tog razloga što nas na ovo tjera i Nacionalni program oporavka i otpornosti, visoka sredstva koja su osigurana i nužna potreba na terenu da se komasacija provede. Jer je činjenica o tom i danas razgovaramo cijeli dan da su naša poljoprivredna gospodarstva strukturom izuzetno mala, negdje je prosjek 10 hektara, a gotovo 70% njih je manje od 5 hektara. To je na duge staze doista problematično i kad govorimo o produktivnosti i kad govorimo o proizvodnji hrane, ali i onom što čovjek treba zaraditi. Znači tko se bavi poljoprivrednom trebao bi moći dostojanstveno živjeti od svog rada što u ovakvim omjerima nije moguće posebno kad se uspoređujemo sa drugim državama članicama. A ako se krenemo uspoređivati sa drugim državama članicama onda ću vas podsjetiti da je nedavno vruće ispod čekića izašlo izvješće Eurostata o cijeni poljoprivrednog zemljišta pa tako primjerice jedan hektar u Nizozemskoj je zlata vrijedan, gotovo 70.000 eura dok je u Hrvatskoj jedan hektar zemljišta najjeftiniji u cijelo EU i iznosi 3.440 eura. Ako tome dodamo činjenicu da od slijedeće godine počinje mogućnost prodaje poljoprivrednog zemljišta strancima onda bih ja rekla da se moramo uozbiljiti i svoje rasprave doista učiniti konstruktivnijima nego što su one bile do sada, ponekad na rubu politikantstva kad govorimo o poljoprivredi i reći da i Zakon o poljoprivrednom zemljištu i Zakon o komasaciji jesu preduvjeti da stvari dovedemo na pravi kolosijek. A pravi kolosijek bi bio taj da što više površina stavimo u funkciji i da što više poljoprivrednih površina dođe u posjed hrvatskih poljoprivrednika odnosno hrvatskih seljaka. Ministarstvo je već na temu komasacije raspisalo jedan javni poziv, javilo se 23 jedinice lokalne samouprave, to je bio svojevrsni screeaning da vidimo uopće kakav je interes s čime se raspolaže i ja mislim da je dobra ideja da kad će ić pravi javni natječaj nakon što se donese ovaj Zakon o komasaciji da ministarstvo preuzme tu objedinjenu javnu nabavu jer mnoge jedinice lokalne samouprave nemaju financijskih kapaciteta kako bi mogli izgurati pred financiranje. O tom smo više puta razgovarali, drago mi je čuti da nas ponekad čujete i da uvažavate naše prijedloge i primjedbe jer mislim da je to dobro, tome služe i rasprave na odboru, tome službe rasprave na plenarnoj sjednici, više glave je uvijek pametnije jer smo se o tom pred financiranju nekako popikavali često. Ja sam na to upozoravala kada je riječ o mjerama ruralnog razvoja posebno onim mjerama za obnovu poljoprivrednih gospodarstava koja su stradala u potresu jer je nemoguće očekivati od nekoga ko je stradao u potresu da ustvari ima svoja vlastita sredstva ili da bude konkurentan kod banke odnosno solventan i da može iskeširati ono što je potrebno za obnovu. Dakle, ovdje ako je ono što ste nam danas rekli na odboru tako zacrtano i ako će se ić u tom smjeru da preuzmete doslovce pred financiranje za provedbu komasacije za jedinice lokalne uprave i samouprave ja to pozdravljam. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Zekanović prva replika.
Poštovana kolegice. Evo spomenuli ste Zakon o poljoprivrednom zemljištu, spomenuli ste moratorij, nije možda toliko vezano na temu, ali evo ipak da čujem vaše mišljenje ispred odbora. Postoji li mogućnost odnosno koji su nam instrumenti sad na raspolaganju da se zaštitimo od jedne nekontrolirane kupovine zemljišta od strane svih rezidenata u EU? Je li možda mogućnost produženjem moratorija ili neki drugi instrument imamo na raspolaganju da zaštitimo hrvatsko poljoprivredno zemljište?
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo kolega Zekanoviću na pitanju. Da, to je važna tema i nisam sigurna da će biti moguće još jednom isposlovat dodatni moratorij jer osim onog što smo ispregovarali, a to je moratorij na sedam godina mi smo još dobili produžetak od tri godine tako da mi se čini da bi to bilo preuzetno sada reći da mi smo u stanju dobiti još jedan moratorij, no moramo stvarati ozračje i okruženje da hrvatski seljak uđe u posjed poljoprivrednog zemljišta kroz dobro zakonodavstvo i kroz neke mjere koje se još trebaju poduzet na terenu. Ministarstvo je predložilo kroz Zakon o poljoprivrednom zemljištu pravo prvokupa na sve parcele što bi naravno izazvalo kaos i dodatne administrativne zavrzlame. Stoga je naš Odbor za poljoprivredu predložio da se tu primjene članci koji već vrijede za prodaju državnog poljoprivrednog zemljišta u RH, a to znači za kontinentalnu Hrvatsku 10 hektara, za Primorsku Hrvatsku jedan hektar, ono što je ispod toga ne bi podlijegalo toj obavezi prvokupa države.
Hvala. Gospodin Marin Miletić Piletić pardon.
Ma može i Miletić već sam se navikao potpredsjedniče [[Upadica Radin: Poznam previše Miletića.]] Niko da kolegu Miletića prozove Piletić, pa ja sad ne znam jel to diskriminacija … Poštovana zastupnice Petir. Ovdje smo mogli čuti u dosadašnjoj raspravi kako su neki zastupnici, a ujedno čelnici jedinica lokalne samouprave prozivali Ministarstvo poljoprivrede zbog nečinjenja i po Zakonu o poljoprivrednom zemljištu i kritizirajući ovaj predloženi Zakon o komasaciji. Molim vas da kao predsjednica Odbor za poljoprivredu povedete raspravu, ali i da od Ministarstva poljoprivrede zatražite podatke, tko sve od jedinica lokalne samouprave koje imaju zakonsku obvezu sukladno čl. 90. Zakona o poljoprivrednom zemljištu, a treba imati zaposlenog poljoprivrednog redara ne postupa po agrotehničkim mjerama koje su i zakonom sadašnjim, a pretpostavljam i budućim predviđene?
Hvala g. Piletić. Izvolite odgovor.
Hvala vam g. Piletiću. Danas smo vas spominjali na odboru, svi se zorno sjećaju vašeg prikaza prilikom rasprave u prvom čitanju gdje ste pokazali javnosti kako izgleda komasirano poljoprivredno zemljište i ono koje to nije i koja je razlika, tako da evo hvala na toj maloj pripomoći. Mislim da ministarstvo ima podatke o kojima vi govorite, s tim da bih htjela skrenuti pažnju da je mogućnost dana, da je više jedinice lokalne samouprave ima jednog poljoprivrednog redara, a to se posebno odnosi na manje jedinice lokalne samouprave koje nisu u mogućnosti zbog fiskalnog kapaciteta zapošljavati svog poljoprivrednog redara. Ali evo državni tajnik je tu i ravnateljica tako da, a ukoliko imaju te podatke svakako bi bilo dobro da nam ih dostave, kao i podatak koje to jedinice lokalne samouprave nisu do dan danas raspisale natječaje za poljoprivredno zemljište.
Hvala. Gospođa Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice zastupnice. Spomenuli ste dostojanstvo poljoprivrednika i poštovanje koje treba poljoprivredniku iskazati i to je ono što se svi slažemo s tim ovdje. Mislim da treba otvoreno razgovarati i zapravo reći ono što je, a to je činjenica da smo imali 2016.g. pet pilot projekata s kojima se zastalo i zapravo su ti poljoprivrednici izigrani, bez obzira što su održani i brojni sastanci i brojne prezentacije i brojni razgovori sa tim poljoprivrednicima, mislim da to stvarno nije fer spram tih ljudi. Koliko mislite da će oni biti uključeni ti koji su imali pilot projekte u nekakvo prvenstvo što se tiče da se ti pilot projekti uzmu u obzir na tim postojećim općinama i koliko mislite da zapravo su lokalne samouprave spremne provesti komasaciju na ovaj način kako to ovaj zakon nalaže?
Hvala. Odgovor.
Hvala vam kolegice zastupnice na ovoj replici. Da, mislim da je jako važno posvještavati iznova i iznova da poljoprivrednici bi trebali moć živjeti od svog rada, prehranjivati svoje obitelji, školovat svoju djecu što nažalost nije uvijek slučaj. Niko ne vidi činjenicu da oni nemaju radnog vremena, da oni ne idu niti na zimovanja, niti na ljetovanja, posebno oni koji se bave stočarstvo i da bi tu trebalo sa malo više osjetljivosti pristupa temi, a ne zato što se nešto pročitalo u novinama pa bubnut i ostat živ. Ako sam ja dobro razumjela predstavnike ministarstva oni planiraju nakon što Zakon o komasaciji prođe u HS i bude objavljen u Narodnim novinama raspisati javni poziv na koji će se onda javiti općine i gradovi koji su zainteresirani za provođenje komasacije i potom će se prema kriterijima koji su propisani zakonom odabrati oni koji ulaze u ovih 18 tisuća hektara koji se mogu financirati iz NPOO i državnog proračuna, tako da bih ja iz tog zaključila da se svi koji žele sudjelovat moraju javit na taj natječaj.
Hvala lijepa. Gospodin Matula.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnice Petir, ja sam jutros se sa priličnim mogu reć entuzijazmom odlučio ovaj dići ruku i da ja sam spominjao dobru prezentaciju kolege iz Novske, međutim moram reći vi ste sada ovdje u vašem govoru govorili o tome da je duže onda bi bilo predugo, da je prekratko je sad je prekratko i takve primjedbe i dosta takvih primjedbi ste čini mi se u vašem izlaganju dosta olako odbacili. Ja sam ovdje sa kolegama naknadno čuo i čuli ste i vi u raspravi da su ljudi čini mi se s pravom iznenađeni da od toliko prijedloga, ali stvarno ništa nije u ovoj brzoj proceduri prošlo. Ono što recimo najviše … [[Govornik se ne razumije]] što su meni pričali da je problem to što u Zagrebu u okolici u Zagrebačkoj županiji ovi parcele manje od hektara.
Vrijeme. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo kolega Matula na replici. Možda se nismo dobro razumjeli, ja sam rekla da štogod ministarstvo napravilo nekima to neće biti dobro, neki se žale da predugo izrađuje zakone, neki se žale da presporo izrađuje zakone. Ja sam rekla da je dobro da je ovaj zakon došao ovako brzo u drugo čitanje jer ako želimo povuć sredstva iz NPOO mi moramo provesti reforme, preduvjet za reformu je izmjena zakonodavstva, dakle procedura je potpuno jasna. Kad je riječ o Zakonu o poljoprivrednom zemljištu, vi ste član našeg odbora i članak na koji se kolega Pavić pozvao u svojoj replici vi znate da smo mi kao odbor stavili amandman na taj članak Zakona o poljoprivrednom zemljištu, jednoglasno smo usvojili taj amandman gdje upravo brišemo nepotrebne i suvišne riječi iz tog članka i omogućavamo da se provodi komasacija na površinama manjim od jedan hektar. To je bio nespretni izričaj koji smo mi nomotehnički kao odbor doradili. Osim toga ni na ovaj zakon primjedbe koje smo izrekli na odboru su uglavnom prihvaćene, tako da ja stvarno ne mogu kritizirat ako netko prihvati moje primjedbe.
Hvala. Gospodin Mažar.
Hvala lijepo predsjedavajući. Poštovana kolegice Petir, evo na tragu je što ste izrekli da ministarstvo bez obzira šta napravi i kad napravi da ispadne da nikad nije dobro ili nikad na vrijeme, pa primjena komasacije nije počela ni sa ovim ministarstvom, ni sa ovom državom, komasacija se na našim područjima već preko 200.g. provodi prije svega arundancijom veleposjedničkih imanja, a kasnije se ona i mijenjala kroz povijest sukladno dakle i novim saznanjima i svime onime što je doprinosio i razvoj znanosti. Prema tome, danas kada znamo da komasacijom se ne postiže samo okrupnjivanje što je u biti arundacija, dakle neki miješaju te pojmove, nego se smanjuju i troškovi produktivnosti, povećava se i prinos različitih kultura od 20 do 50%, stvaraju se preduvjeti za druge agrotehničke mjere, ali ono što je bitno u Slavoniji i meliorizacija zemljišta. Prema tome, sve to idemo raditi ovim zakonom.
Hvala. Odgovor.
Hvala kolega Mažar na replici i na još jednom podsjetniku zašto je komasacija važna. Ona je važna i zbog toga da se urede i kanali i poljski putevi, da se uspostavi potrebna infrastruktura i sasvim sigurno da kroz taj jedan postupak okrupnjavanja poljoprivrednog zemljišta možemo omogućit poljoprivrednicima da produktivnost njihove poljoprivredne proizvodnje bude veća, što znači da i njihova zarada u konačnici bude veća i dobitak nas kao društva da u tom smislu bude veći. Ono o čemu možda nismo uspjeli uopći govoriti, bar se ja ne sjećam, a trebalo bi skrenuti pažnju da je važno da u tim procesima isto tako budemo odmjereni i umjereni kako ne bi doveli u pitanje biološku raznolikost kojom se Hrvatska itekako ponosi, a i EU nas u tom dijelu hvali jer to su procesi koji obuhvaćaju određene zahvate i imaju utjecaj na okoliš i zato tu treba nać mjeru.
Gospodin Ivanović.
Hvala lijepo. Uvažena kolegice Petir, na ovaj natječaj u javni poziv koji je uputilo Ministarstvo poljoprivrede u biti od 555 JLS javilo se 23, od toga je 5 s područja Osječko-baranjske županije i mislim da je ukupno 10 županija, znači neki nisu ni pokazali interes, no to ne znači da nisu zainteresirani. Mi moramo biti svjesni da su neke komasacije odrađene i do '90.-tih godina i da postoje općine i gradovi koji su uredili taj dio priče. Prema tome, kad se govori o komasaciji mislim da treba jasno omeđiti i reći da to nije nešto što će se provodit u svakoj JLS, pa onda oni nemaju kapacitet, nemaju bilo što, to će se provoditi tamo gdje ta potreba uistinu postoji, gdje postoji velika poljoprivredna proizvodnja upravo da bi se unaprijedila i da bi dodana vrijednost na te proizvode postala veća, a to je cilj svake, svake poljoprivrede.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo. Kolega Ivanoviću, da prema informacijama koje je ministarstvo dostavilo odboru 23 JLS su se javile na taj prvi poziv na temelju čega je napravljeno skeniranje stanja kako bi se znalo u stvari i dalje postupati prema Europskoj komisiji i kako bi se stvorili temelji za budući javni poziv, ali i za javnu nabavu. Ja mislim da je dobro da ministarstvo tu shvaća svoju ulogu i shvaća ulogu JLS da je svjesno da bez njih bi teško bilo provesti ovaj postupak komasacije, al s druge strane također da je svjesno da JLS trebaju pomoć i u provedbenom smislu, ali i u financijskom smislu tako da pozdravljam ovu najavu ministarstva da će provesti objedinjenu javnu nabavu i da će omogućiti predfinanciranje.
Hvala. Gospodin Šašlin na kraju.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovan kolegice Petir, pa evo 58 sjednica Odbora za poljoprivredu Hrvatskog sabora doista govori nešto o poljoprivredi i govori o tome da je konačno hrvatska poljoprivreda dobila i problemi hrvatske poljoprivrede dobili svoje zaslužujuće mjesto i u Hrvatskom saboru, ali isto tako i u resornom ministarstvu odnosno hrvatskoj vladi. Hrvatska poljoprivreda je jedna od najčešće spominjanih tema ovdje i vjerujem da i ovaj zakon je praktički samo dio jednog seta zakona koji trebaju na neki način poboljšati stanje, ukupno stanje u poljoprivrednoj proizvodnji RH. Kako vi vidite tu poveznicu znači ovog zakona sa Zakonom o poljoprivrednom zemljištu koji je jedan od možda najvažnijih zakona u poljoprivredi sa Zakonom o sprječavanju nepoštenih trgovačkih praksi i kako bi to kao jedna cjelina, kao jedan set mogli u konačnici doprinijeti poboljšanju stanja u poljoprivredi.
Odgovor izvolite.
Hvala vam kolega Šašlin, poznato je da mi kao narod sve znamo o nogometu i o poljoprivredi, a od nedavno mislim da i o epidemiologiji također tu smo se kao eksperti pokazali, malo se šalim, ali to je činjenica da ljudi vole jako puno pričati o tim temama [[Upadica: I strategiji isto.]] a nikad ne uđu u dubinu, što ste rekli [[Upadica I strategiji isto.]] da, da, o svemu. No, strategija poljoprivrede u stvari na neki način objedinjuje sve ovo što ste vi naveli. Naravno da je temeljni resurs za razvoj hrvatske poljoprivrede poljoprivredno zemljište zato i na kraju prema Ustavu RH to je dobro od općeg nacionalnog interesa zato s njim moramo baratati i upravljati na pravi način. A to znači da i one greške koje su se do sada događale moramo ispraviti. Zakon o poljoprivrednom zemljištu, Zakon o komasaciji, Zakon o suzbijanju nepoštenih trgovačkih praksi, prošli tjedan smo razgovarali o Zakonu o pesticidima i o biljnim štetnicima, dakle imali smo cijeli set zakona gdje želimo to sve fino uvezati kako bi [[Upadica: Hvala.]] pomogli hrvatske poljoprivrednike.
Hvala lijepa, nemate više replika, hvala. Gospodin Goran Ivanović je sad na redu. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, ravnateljice, evo ja ću početi tamo gdje je zastupnik Šašlin stao pa najaviti za sutra 59. sjednicu Odbora za poljoprivredu i stvarno još jednom bez imalo sarkastičnosti ili nekih drugih primjesa reći da Odbor za poljoprivredu evo barem koliko sam ja tu, bit će uskoro 2 godine, radi dobar, dobar posao. Zakon o komasaciji je jedan dio te priče, spomenut je već ovdje Zakon o poljoprivrednom zemljištu koji je kruna seta poljoprivrednih zakona, no svi zakoni su samo zakoni. Proizvodnja je ono što drži nas na životu pogotovo kad se dogode ovakvi geopolitički poremećaji koji su se dogodili i sa ratom u Ukrajini i neke druge stvari koje se događaju. Ja ću reći da je zadnja komasacija počela odnosno završena 1990. godine, početa 1987. u Socijalističkoj Republici Hrvatskoj, a rađena je na Svetom Martinu na Muri i tamo je samo da ljudi shvate što komasacija znači. Znači oni su sa 25.000 parcela došli na 4.000 parcela. Znači sa 25.000 parcela na 4.000, e to je, to je u biti ono što komasacija treba odraditi. Razlike koje postoje i koje malo plaše naše ljude to su da sada površine komasirane, a prije su bile komesirane zato što su politički komesari odrađivali taj dio komasacije i naravno da su bolju zemlju dodjeljivali sebi, uzimali nekim ljudima i to, taj strah koji hrvatski seljak ima od komasacije djelomično protkan i s tim što se događa kasnih '60.-ih odnosno početkom '60.-ih i krajem '60.-ih godinama. Ne smijem imati strah od komasacije i ne smijemo imati strah od udruživanja. To su dvije priče koje bitno unapređuju ono što u poljoprivredi želimo, a to je dodana vrijednost, skuplji poljoprivredni proizvod koji će seljak moći prodati. S druge strane neće se provoditi komasacija na području cijele RH odnosno hoće mogu se javiti sve jedinice s područja RH, ali neke su jedinice lokalne samouprave to već redile, uredile evo i spominjani kolega Piletić i ja ću ga spomenuti koji je tu zorno pokazao da se može. I nekako mi se čini da je malo jutros krenula hajka prema čelnicima lokalnih samouprava od toga da treba ukinuti većinu općina da one nisu korisne, da ne treba, ja ne spadam u tu skupinu političara, čak štoviše ja sam onaj koji zagovara veći broj jedinica lokalne samouprave ali na način koji će biti možda drugačije uređen jer ako nisi pravna osoba onda si nešto što ne postoji. To imamo danas sa mjesnim odborima koji su praktički svedeni na kućne odbore. Oni niti o nečem odlučuju, niti imaju svoje kase, a to su često mjesta sa 1.000 i preko 1.000 stanovnika i to nije pošteno. Zato nam i propada dio sela jer ti su ljudi naslonjeni na velike gradove pogotovo ako su dvije političke opcije uključene u rad, ako je u mjesnom odboru jedna politička opcija, a u gradskom vijeću ili općinskom vijeću druga to stvara probleme. I ja sam zato da više novaca ćemo povući iz EU ako budemo imali više, više pravnih osoba i podržavam taj prijedlog. Čitanje je bilo prije 20 dana, prema tome sve ove vaše i naše rasprave su još uvijek vrlo, vrlo svježe. Ja moram reći da i evo na Odboru za poljoprivredu i kolega Vukas i kolega Matula su govorili afirmativno o ovom zakonu bez obzira što on možda krije još neke stvari koje će se tek u hodu vidjeti da ih treba doraditi, no rekao bih da ni jedan zakon nije napisan u kamenu i možemo ga promijeniti ako će on unaprijediti ono što je težnja hrvatskog poljoprivrednika, Ministarstva poljoprivrede, Vlade RH, a to je da imamo bogatije selo, bogatijeg seljaka i da Hrvatska na kraju krajeva bude zemlja pogodna za život svih Hrvata i Hrvatica i svih onih koji žele doći u tu prekrasnu i prelijepu zemlju koja se zove Hrvatska. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Gospodin Šimičević prva replika.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS. Poštovani kolega, dakle važnija je komasacija od komesara, tu ćemo se, tu ćemo se složiti i jasno da ovaj zakon ide u tom smjeru da se okrupne zemljišta, samim okrupnjavanjem mi ćemo dobiti zapravo bolju pogodnost za proizvodnju, bit će zasigurno manji ulazni troškovi, a cilj je u ovoj, u ova krizna vremena, pa i ubuduće imati svoju hranu, svoje proizvode koje ćemo moći plasirati i u naša domaćinstva, a s obzirom da smo mi turistička zemlja onda i našim, našim gostima. Iz ovoga što sam vidio mi ćemo uložiti preko 150 milijuna kuna u ovaj, ovaj složeni sustav i ja vjerujem da ćemo mi to i napraviti. Znači procjena je da bi se ovo napravilo u roku od 2 odnosno do 3.g., pa vas molim da mi to komentirate. Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo. Da, cijeli proces mora bit završen do '26., prema tome sada dok ministarstvo dok usvojimo zakon, dok krene javni poziv JLS. Tako je, danas se poljoprivreda bitno razlikuje od poljoprivrede koja je bila prije 30, 40 i 50.g., danas se koriste strojevi koji su sasvim drugačije prirode i koji zahtijevaju velike, velike površine, jednostavno je neisplativo imati 6 ili 7 parcela na 6 ili 7 strana, neke, nekog mjesta, prevelik je trošak i vožnje ne samog traktora nego i strojeva, da ne pričamo o tome kad dođe do žetve, kad dođe do berbe kolko je to bitno, to su danas strojevi koji kose po 20, 30, 40 hektara dnevno, prema tome sam transport od parcele do parcele traje duže nego što traje sama košnja te parcele. Prema tome, okrupniti zemljište dapače, ali pri tome voditi računa i o onome što je gđa. predsjednica rekla, a to je ta biorazličitost koju ne smijemo izgubiti, to ako izgubimo onda gubimo bitku za poljoprivredu.
Hvala lijepo. Gđa. Marić.
Hvala lijepo. Poštovani kolega, rekli ste da će možda trebati doraditi zakon, ja mislim da će stvarno trebati doraditi zakon, ima tu puno nekakvih i nejasnoća i kompliciranih procedura. Pa evo kad idete gledati čl. 5. tu se lijepo propisuje program komasacije poljoprivrednog zemljišta koji naravno još uvijek nije donesen, pa onda idete gledati čl. 16. di kaže da je stručna osnova za pokretanje komasacije idejno rješenje i da JLS ili Grad Zagreb o svom trošku moraju izgraditi ovaj jednostavni nacrt idejnog rješenja koji opet nije sadržaj toga propisan zakonom, pa onda ide donošenje odluke nositelja komasacije o izradi prijedloga idejnog rješenja, pa to onda sve ide na ministarstvo, traži se suglasnosti itd. i u svemu tome znači JLS zaista moraju imati dakle nekakva izdašna financijska sredstva. I sad u tumačenjima zašto neke primjedbe nisu prihvaćene kaže je pa ministarstvo će nešto sufinancirati i trudit će se sufinancirati, a šta ako neće, a mnogima neće. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor.
Hvala lijepo. Uvažena gđo. Marić, pa mislim da, da to ne bi trebao bit predmet rasprave. Jasno je u ovom zakonu rečeno da će ovo predfinanciranje biti i jednostavno oni ni ne bi mogli provesti ovo o čemu govorimo da ih neko malo ne predfinancira u tom u tom smislu. Ja mislim da, da nije komasacija nešto što se sada prvi puta radi, da postoje dobra iskustva, da pojedini čelnici lokalnih samouprava međusobno dobro komuniciraju, pripremaju se na kraju krajeva i ako ste, vi niste priliku vidjeti popis ovih 23 JLS koje smo mi dobili od ministarstva kao članovi poljoprivrede i tu se vidi da su to točno JLS koje prvo vide priliku da riješe problem koji imaju i s druge strane koje su se već pripremale za ovaj projekt i čekali su samo njegovo zakonsko donošenje i mislim da će to ići možda čak i bolje nego što se svi skupa nadamo.
Hvala. Gđa. Vučemilović.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Ivanoviću, govoriti o komasaciji bez govora o problemima poljoprivrede i poljoprivredne proizvodnje naravno u ovim teškim okolnostima u kojima živimo je nemoguće i dolazite iz Slavonije kao i ja, sjetva je u tijeku i mi ćemo proizvesti žitarica više nego što su naše potrebe. Taj argument da mi ne smijemo stavit nikakve zabrane u neku ruku stoji i zabrane izvoza, ali ako su Mađari uveli to pravo prvokupa od strane države temeljem čl. 36. Ugovora o funkcioniranju EU u kojem su propisane te određene izvanredne okolnosti u kojima se određene zabrane mogu staviti zanima me zašto to Hrvatska ne koristi jer mi uistinu možemo doći u situaciju da 10 dana nakon žetve naši silosi budu prazni i činjenica je da mi možemo poduzeti određene korake vezano za funkcioniranje europskog zajedničkog tržišta, ali ministrica nas uvjerava da to u biti nećemo napraviti jer mi smo sad solidarni itd., zar ne bi trebali bit najprije solidarni sa stanovnicima RH, a tek onda s EU u cjelini? Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice, ja spadam u krug onih političara koji protežiraju tezu „nikad ne reci nikad“, znači ono što je danas možda ne, sutra može biti da. Imamo drugi problem, Hrvatska proizvede milijun, milijun i 100 tisuća tona pšenice, kapaciteta za skladištenje ima negdje za 450 tisuća tona koliko je dostatno za, za hrvatske potrebe, problem je gdje ćemo uskladištiti onih ostalih 500 tisuća tona ako nemamo kapacitete da ih skladištimo da ne pričamo još o kukuruzu, suncokretu i drugim kulturama. Prema tome, ja mislim da Hrvatska kroz sustav robnih zaliha mora voditi računa o ovome o čemu vi govorite i ne može se dovesti u situaciju da Hrvatska nema brašna, nema žita, da kaže da je cijena ulja u Njemačkoj dosegla skoro šest eura po litri, Hrvatska tu još uvijek stoji dobro zato što smo dostatni sa proizvodnjom uljarica, ali mislim da svakako hrvatski građani na prvom mjestu [[Upadica Radin: Hvala.]] tu uopće nema dileme, pa ako do tog dođe ja vjerujem da će i odluke biti … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Gospodin Dretar.
Zahvaljujem. Poštovani i uvaženi zastupniče Ivanović. Danas smo malo u raspravi spomenuli jednu stvar koja se nama iz Domovinskog pokreta čini dosta simpatičnom, a to je malo decentralizacija naročito ovog cijelog velikog upravnog sustava. Ministarstvo poljoprivrede staviti u Osijek, Upravu Hrvatskih šuma u Vinkovce, Ministarstvo turizma u Split, pa me evo zanima ako … izraziti vaše osobno mišljenje. Unaprijed hvala na odgovoru.
Izvolite odgovor.
Ja mislim da je ta stvar političke artikulacije, svake političke stranke. Ja sam bio kandidat za župana 2013.g. i jedan dio mog programa je govorio upravo o tome da bi Ministarstvo poljoprivrede trebalo biti smješteno u metropolu Slavonije, Baranje i Srijema, to je Osijek. No to je nešto što je evo vaša politička platforma s koje ćete vi nastupiti. Ja ne mislim da je to možda najveći problem hrvatske poljoprivrede i zasigurno nije, Zagreb je centar i tu uopće nema dileme. Da li bi se nešto bitno poboljšalo, riješilo? Pa vjerojatno bi se zaposlio jedan dio ljudi koji žive na prostoru Slavonije, Baranje i Srijema jer bi im bilo diže, ali kažem moja mantra nije da sam teritorijalno da sam protiv toga da bude ovdje ili tamo nego da ministarstvo pokaže onaj potent koji mi očekujemo od njega, a ja mislim da oni evo to malo po malo skupa sa Odborom za poljoprivredu nekako polako artikuliraju i da se ti pomaci vide.
Gospođa Dreven Budinski.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolega Ivanović. Evo i sami ste kazali da taj zakon se bude vjerojatno još morao i doraditi, nema idealnog zakona, a pogotovo evoga Zakon o komasaciji je se prvi još u Hrvatskoj donesel 1902.g. znači želja je bila da se stvarno unaprijedi i da se neke stvari riješe još davno, davno prije. I ovaj zakon danas kojega mi donašamo i prvo i drugo čitanje vidimo da tu ima puno stvari koje se jednostavno na terenu teško provode. Provode se zbog toga i sami ste rekli zbog prijašnjih možda nekakvih grijehova koji su bili zbog nedovoljno dobre provedivosti, pa pogodovanja. I onda je vrlo žalosno kad mi čujemo da je ja kad sam gledala taj zakon sam bila sretna kad sam vidila da i jedinice lokalne samouprave se mogu uključiti, da će to brže i lakše doći da vide koje se zemljište treba komasirati na koji način, ali je jednostavno žalosno da se tu čuje da su načelnici nekakvi lokalni šerifi koji pogoduju nekome zemljišta za ne znam kojekakve malverzacije. Mislim da to nije lijepo jer svima je u interesu da se što bolje izvrši i da se provede bilo kakav zakon, a i mislim da bi trebalo poraditi malo bolje na educiranju i informiranju stanovništva da oni konačno počnu vjerovati da taj zakon je dobar stvarno ne samo za državu, za lokalnu sredinu nego i [[Upadica Radin: Hvala lijepa.]] za …
Mislim da je prošla minuta, mada tamo kronometar ne radi, ali mislim da je prošla. Jel se slažemo da je prošla? Može. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvažena kolegice, da ta nekakva kolektivna stigmatizacija u Hrvatskoj jednostavno nešto što je skroz u prostoru u politici ona posebno izražena. Mislim da je kolega Jenkač jutros na Odboru za poljoprivredu govorio o tome imamo 555 čelnika lokalne samouprave i 20 župana. Ok, sigurno postoji jedan, dva ili tri čovjeka koji su bitno narušili ugled svih ostalih. No svako to narušavanje ima svoje ime i prezime i ja mislim da jedinice lokalne samouprave su temelj i stup zajednice, a to je onaj osnovni nukleus svakog društva, da su vrlo bitne i ja podržavam te čelnike jedinica lokalnih samouprava, ne oni koji stavljaju prste u pekmez, dapače, takve treba izopačiti ne samo iz politike nego iz kompletnog društva, nego za one časne, poštene ljude koji pojedinci za 7.000 ili 7.500 [[Upadica Radin: Hvala.]] kuna upravljaju sa 50, 60 ili 100 milijuna kuna investicija.
Hvala. … [[Govornik se ne razumije.]] Gospodin Mažar.
Hvala lijepo predsjedavajući. Poštovani kolega. Evo s obzirom da ste rekli da ste išli u mjesto župana natjecanje, ali bili ste i zamjenik župana, možda proširimo ovu temu i na nešto što nisam danas čuo u raspravi, a to je da se ovim zakonom odnosno komasacijom i jedinicama lokalne samouprave otvara mogućnost lakše izrade infrastrukturnih projekata. Dakle, komasacijom se može ići i u izgradnju potrebnih igrališta, ambulanti, vrtića, poslovnih zona dakle sve to doprinosi jedinicama lokalne samouprave da stvaraju razvojne projekte ili u konačnici da imaju lakšu promociju lokalnih razvojnih projekata pa evo i na primjeru Osječko-baranjske županije gdje će sada u blizini Nemetina se otvoriti i regionalni distribucijski centar za voće i povrće.
Hvala, odgovor.
Hvala lijepo. Da, osnovna razlika između komasacije i okrupnjavanja je upravo ovo što ste vi govorili, znači komasacija je proces koji u jedinici lokalne samouprave otvara i neke druge stvari osim samog okrupnjavanja parcela. I mislim da upravo tu pogotovo kad je u pitanju ruralni dio Hrvatske, a budimo iskreni Hrvatska je dvije trećine ruralna zemlja i tim područjima apsolutno treba ta pomoć jel ovdje uz dva predstavnika jedinice lokalne samouprave imamo još čak pet članova povjerenstva koji sa svojim znanjima mogu bitno pomoći tim čelnicima jedinice lokalne samouprave da komasaciju odrade stvarno na najbolji mogući način i da postave uvjete i preduvjete za nešto što će u narednih 50 ili 100 godina pa pogledajmo komasaciju koju je još radila Marija Terezija još uvijek je aktivna na nekim područjima i odlično je odrađena ne treba apsolutno nikakvu doradu.
Gospodin Lenart.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Ivanović evo spomenuli ste jedan proces komasacije gdje je npr. otprilike 20.000 čestica svedeno na 4.000 čestica ako sam dobro razumio, ovoga pa ja sam predlagao evo maloprije u raspravi da se brišu čestice onima koji to žele, koji su okrupnili od nekoliko, čestica od nekoliko vlasnika da im se brišu na temelju zakona kojeg treba napraviti i na temelju njihove volje postigli bismo sličan rezultat. U Kutini je bay the way napravljena negdje '60.-ih komasacija. '60.-ih, 15 ili 20 godina nakon Drugog svjetskog rata u vrijeme kada se to radilo u odnosu na danas sa primitivnim sredstvima ovih mjernika i danas imamo satelite i sve na raspolaganju. Što se tiče poštenja čelnika jedinica lokalne samouprave, pa evo moj gradonačelnik Kutine već 3 mjesec sjedi u Remetincu za političku trgovinu. I što ćete sada vi vjerovat da ima 1, 2, 3? Ima ih puno više, ali moramo upozoravat na njih.
Hvala. Odgovor.
Evo, hvala lijepo uvaženi kolega Lenart i slušajući vašu raspravu jutros na Odboru za poljoprivredu nisam ni mislio da ste vi taj koji želi prokazati sve te ljude koji su se ogrezli u nekakav, nekakav kriminal, ali opet budimo i s druge strane realni, evo gradonačelnik Kutine, gradonačelnik Nove Gradiške, neki načelnici, ali opet je to u postotku samo nekih 1,5, 2, 2,5 ili 3% ukupno svih načelnika i gradonačelnika. Tako jer prokazati svaki kriminal, lopovluk koji se događa je zadatak svakog od nas koji misli i želi biti član ovog društva. Prema tome ta građanska svijest mora biti na najvišoj razini, a pogotovo kod nas saborskih zastupnika. No, opet kažem kolektivna stigmatizacija često tjera mlade ljude od politike i to nije dobro, tu ne postižemo konkurentnost, smanjujemo konkurentnost i onda u politici dobivamo ono što ne bi htjeli. Upravo zbog toga.
Gospođa Petir.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Ivanoviću govorili ste da možda poljoprivrednici zaziru od komasacije i udruživanja zbog nekih relikta prošlosti. Ja bih rekla da ipak komasacija je zapela zbog dugotrajnosti procesa, zbog imovinsko pravnih odnosa, zbog administrativnih zavrzlama i dobro je što se ovim zakonom to pokušava razriješiti i komasaciju rješavati kroz hitne postupke što bi trebalo stvari ubrzati da se zadovolje i ovi rokovi koji su nam zadani Nacionalnim programom oporavka i otpornosti. Upozorili ste u svom izlaganju i na to da treba paziti prilikom procesa komasacije na očuvanje biološke raznolikosti, a isto tako je važno i o tom se malo govori kod poljoprivredne proizvodnje paziti da što manje nastaje otpada od hrane jer prema Fau oko 20% voća, povrća, gomoljastog bilja otpada u samoj proizvodnji. Ako pogledamo da u Hrvatskoj [[Upadica: Hvala.]] 300.000 tona hrane bacimo, a 18% ljudi nam živi na rubu siromaštva onda je to aspekt o kojem trebamo razgovarati.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvažena kolegice Petir, da ta biorazličitost, bioraznolikost hrvatskog teritorija je vrlo, vrlo bitno pogotovo kad je u pitanju segment poljoprivrede, no tu također moramo biti, biti vrlo i oprezni i na kraju krajeva moramo donijeti zakon koji će zaštiti na jedan određeni način proizvođače. Pogledajmo što se događa u Baranji sa najezdom jelena i sve ostale divljači koja u kratkom roku napravi veliku štetu u poljoprivredi. To ne znači da moramo, ne znam dati nalog lovačkom društvu da poubija sve jelene koji se tamo kreću, nego moramo naći načine kako zaštititi te ljude, kako im obeštetiti ono što su izgubili, a u biti su poticali, poticali tu bioraznolikost. Prema tome biorazličitost i globalne promjene će biti dva imperativa svake poljoprivredne politike pa tako i hrvatske. Mislim da tu imamo komparativne prednosti [[Upadica: Hvala.]] samo se još možda malo nismo odlučili i [[Upadica: Hvala lijepo.]] sa dovoljno žara krenuli u to sve skupa.
Gospodin Radić.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče. Kolega Ivanoviću komasacija je proces koji bitno utječe na ono što je cilj poljoprivredne proizvodnje, a sami ste rekli da je cilj stvaranje dodane vrijednosti pa me zanima smatrate li da smo ovim zakonom bliže tom cilju te smatrate li da ovim zakonom uklanjamo tj. postavljamo zapreke koje usporavaju komasaciju prije svega mislim na administrativne zapreke. Hvala.
Izvolite odgovor.
U obrazloženju ovog zakona jedno ili drugi pasos govori upravo o tome upravo o tome da smanjivanje tih barijera koje su često administrativno postavljene tako da praktički zakon možete ga donijeti ali nećete ga nikada primijeniti. Upravo i ova informatizacija cijelog sustava ide u prilog tome, a znači svjetska znanost kaže, da okrupnjeno zemljište donosi dodatnu vrijednost u poljoprivredi. Prema tome nije to nešto što je ovog trenutka izmislilo Ministarstvo poljoprivrede nego je to nešto što poljoprivredne politike diljem Europe i svijeta već dugo, dugo koriste. No, opet ja i ne spadam u red onih političara koji će zazivati parcele od 100 i 200 hektara. To je velika opasnost, ja nisam za nešto tako. Mislim da trebamo ostati u okviru hektara koji su realni, a sve drugo bi bilo onda pogubno možda za, ne u ovom trenutku sada, ali za 20 ili 30 godina takve parcele sigurno više ne bi bile ono [[Upadica: Hvala.]] što bi bila naša težnja. Prema tome, budimo oprezni kada govorimo o veličini, o veličini parcela koje želimo okrupniti.
Hvala, bit ćemo oprezni, hvala. Gospodin Lenart, gospodin Vilim.
Ja sam da, zahvaljujem. Uvaženi zastupniče Ivanović, zanima me što vi mislite kakve su šanse ipak, evo meni je tako i odgovoreno. odgovoreno. Danas mi nije niti državni tajnik uopće odgovorio na prvu repliku o mogućnosti toga da stvarno ovo što bude komasirano na kraju ispadne da 200 i toliko milijuna što ćemo dobiti od Europe, 50 milijuna koje će dati Hrvatska država iz budžeta da to na kraju ipak završi u nečijim stranim rukama i da jednostavno se govori o tome, da imamo trenutno najjeftinije zemljište međutim po zakonu tržišta čim će doći strani kupci oni će dići cijenu i svi ćemo mi kao bit bogatiji. Hoće li od toga biti bogatija ponuda naših OPG-ova?
Hvala. Odgovor.
Hvala vam lijepo na ovom pitanju. Ja isto nisam sretan što visoko kvalitetno zemljište u Republici Hrvatskoj kad se usporedi EU koja ima pojedine zemlje, puno lošije tlo nego što ga ima Hrvatska. Za svoje hektare mogu dobiti 50, 60 ili 70 000 eura, a kod nas je to negdje maksimalno možda sada do 10 000 eura. I tome trebamo težiti. Čuli smo ovdje od predsjednice odbora onaj moratorij koji smo tražili od EU na 7 godina, jel' tako još produženje do 2023. ističe te 2023. godine. Ja sam isto mišljenja da svo zemljište koje može ostati u hrvatskom vlasništvu mora ostati u hrvatskom vlasništvu i treba naći načina da ono ostane u hrvatskom vlasništvu i da što manje stranaca, u biti podiže samo neopravdano vrijednost toga zemljišta, a da kasnije to zemljište bude samo moneta za nekakvo drugačije podkusurivanje što sigurno ne bi bilo dobro, a ne temelj poljoprivredne proizvodnje. Hvala.
Hvala. Nemate više replika. I na redu je gospodin Željko Lenart. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege, komasacija znači definitivno uređivanje i svatko tko i malo promišlja o poljoprivrednoj proizvodnji i važnosti proizvodnje, važnosti države normalno da želi da se sustav zemljišta kao i cijela poljoprivreda uredi. No, kroz 30 godina nismo riješili problem državnog poljoprivrednog zemljišta, nismo ga uredili, ono propada zato što mnogo površina tog zemljišta još do dan danas nije dobilo dugoročne korisnike koji bi tada trebali voditi brigu o uređenju. Nama je na mnogim površinama koje su bile drenirane, koje su složene od tehnološke cjeline jednostavno propala drenaža zbog toga što ili vlasnici zbog toga što su dobivali na godinu, dvije, pet nisu uređivali, nisu popravljali rešetke, nisu čistili kanale ili zbog toga što Hrvatske vode nisu odrađivale taj posao. Ono što bi mi svi u Hrvatskoj željeli da je sve uređeno, da svi oni koji nemaju komasirano da dobije puteve, da dobije kanale gdje mogu ispustiti vodu. Normalno to traje i za to treba postojati velika volja. Kao što sam rekao u Kutini je 60-tih godina provedena komasacija. Postoji kanalska mreža, postoje putovi. U to vrijeme kada su ljudi koji su se s time bavili imali sredstva možemo reći primitivna, mjernici i ljudi koji su to mjerili u odnosu na danas kada imamo satelite, kada mjernik koji dođe zna točno gdje treba staviti točku. Šta smo radili 31 godinu? Ništa. Po tom pitanju nismo radili ništa. Postoje i druge mjere koje ne želimo niti saslušati, ne želimo ih niti upotrijebiti, ali jednostavno očito kao da netko namjerno želi da hrvatska politika tone, tj. poljoprivreda. Naša poljoprivreda je ispod razine onoga što je bilo prije 30 godina. Mi smo i u ovoj strategiji planirali da ćemo 30-te godine sa današnjih 19 milijardi doći na 30 milijardi. Pa da ništa ne radimo inflacija će nas dovesti do 30 milijardi. Ni tu nismo htjeli staviti fizičke pokazatelje da nam oni kažu da li je naša poljoprivreda porasla ili nije. Svaki seljak, seljak govori sa poštovanjem, ne da nekoga vrijeđam jer ja sam seljak, proizvodim hranu. Svaki seljak je emotivno vezan za svoju zemlju. 30 godina uređujem svoje parcele koje su imale problema sa vodozračnim režimom, sa odvodnjom vode, sa svojim položajem. Znači kada 30 godina svoga rada uložite u neku parcelu i sada komasacijom vas rasporede i trebate dobiti nešto sasvim drugo gdje je bio možda nemaran vlasnik kojem to nije bilo bitno, gdje je on bio nestručan, gdje nije imao adekvatne strojeve da to obrađuje na ispravan način i da provodi sve agrotehničke mjere onda tu dolazi do problema.
Hvala lijepa. Gospodin Piletić.
…/Upadica Lenart: Oprostite nisam završio, pa imam još malo./…
A bila je pauza, bila je pauza. Izvolite. Produžimo malo.
Ja svoje kritike koje kažem ovdje, ne kažem u cilju da bih ja sada kritikovao ili državnog tajnika ili ministricu ili čak vladajuće ili oni koji su prije bili vladajući. Jer bilo je ministara iz svih opcija. Svatko od njih ima možda neku dobru stranu, a ima i onih loših strana. Moj cilj u mojim raspravama je da pokušamo unaprijediti poljoprivredu. Ona nikada neće biti idealna ali imamo kvalitetne resurse, imamo dovoljno voda koje ne znamo koristiti pa trpimo zbog suše. Imamo kvalitetno zemljište koje nam čak u određenom dijelu zaraslo u šikaru jer ne znamo riješiti imovinsko-pravne odnose, jer ne znamo podijeliti državno zemljište, jer ne znamo riješiti što ćemo sa onim zemljištem gdje su nepoznati vlasnici ili nedostupni vlasnici. Znači mi smo nesposobni da riješimo problem državnog ili privatnog poljoprivrednog zemljišta da podignemo poljoprivrednu proizvodnju. Možemo proizvoditi sve osim banana čak i naranče rastu u Hrvatskoj, a mi nismo dostatni osim u pšenici i kukuruzu koje prodajemo odmah nakon žetve uglavnom u izvoz i hvala Bogu što ti Talijani to hoće kupiti kod nas jer smo stočarstvo uništili nema tko pojest te žitarice. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin Piletić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Poštovani kolega Lenart, apsolutno se ne slažem s ovim što ste maločas rekli, 30 godina nismo radili ništa u poljoprivredi. Kada bi to bilo točno ovo što ste vi rekli onda sigurno na području Grada Novske ne bi u pet do sad provedenih natječaja za državno poljoprivredno zemljište stavilo u funkciju 600 hektara kvalitetne državne poljoprivredne zemlje, ne bi se raspisao prvi u Hrvatskoj natječaj za zajedničke pašnjake u površini od 700 hektara, kao što se ne bi ni zaposlio poljoprivredni redar te je samo prošle godine stavio 200 hektara zapuštenog privatnog poljoprivrednog zemljišta u funkciju, a da ne kažem da smo pokrenuli niz postupaka za utvrđivanje nepoznatih vlasnika odnosno ukoliko njih nema ošasnom imovinom prepisivali zemljište na jedinicu lokalne samouprave. Zadnji put kad sam provjerio HSS je tome itekako u Novskom doprinio.
Hvala, odgovor.
Hvala poštovani kolega Piletić. Da ste priznali doprinos HSS-a i u zajedničkoj suradnji u Novskoj se pokušavaju stvari uspostaviti na bolje, no međutim sve te površine koje ste vi spomenuli su uređene i stvorene u onoj državi. Znači kanalska mreža, drenaža, stvaranje i okrupnjavanje tih površina nije napravljeno u ovih 30 godina. Dobro je što je čovjek koji je privatizirao to silos u Novskoj i određeni dio toga što je korektan koji zapošljava domaće ljude i zadržava proizvodnju na svom prostoru i održao je i silos i sušaru, znači da funkcionira. Masu toga nam je propalo. Mi danas govorimo ovdje o skladišnim kapacitetima kojih nema, pa uglavnom su i oni napravljeni u onoj državi, svi betonski silosi su iz one države.
Povreda poslovnika g. Piletić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Zastupnik Lenart nije do kraja rekao istinu po pitanju sređivanja stanja poljoprivrednog zemljišta u posljednjih 30 godina. Itekako smo, itekako smo sređivali stanje na poljoprivrednom zemljištu, upozoravali one vlasnike zapuštenih poljoprivrednih zemljišta da ih stave u funkciju. Podsjećam, 200 hektara samo prošle godine, pretprošle godine 150 hektara, da smo proveli katastarske operate za započete komasirane poljoprivredne blokove u Brestači [[Upadica Radin: Hvala.]] koje nisu provedeni proteklih 30 godina.
Hvala. Bila je replika ide po difoltu opomena [[Upadica: Jel ti to trebalo?]] Jeste vi odgovorili prije jel da? Da. Gospođa RAukar Gamulin.
Zahvaljujem. Da, fascinantne su brojke od 150 hektara s obzirom na miljone hektara, dobro. Moje pitanje načelno zapravo komentar koji mene, a vjerujem i mnoge u ovom saboru barem s ove strane muči, a to je da ove naše rasprave traju satima, danima i u konačnici ne izrode ničim. Dakle, u ovom dokumentu konačnom prijedlogu zakona na manje od kartice je naznačeno što je prihvaćeno iz prve rasprave i na sedam kartica što nije prihvaćeno. Znači, želim samo prokomentirati i molim vas za vaš komentar, koja svrha je rasprave u saboru ako se ne prihvaćaju, prihvaćeno je nešto od Odbora za zakonodavstvo, već od Odbor za poljoprivredu većina nije prihvaćena? Čemu uopće raspravljati u saboru ako se ne želi prihvatiti, ne moraju sva, ali evidentno dobra poboljšanja koja bi koristila i poljoprivrednicima i interesu RH? Zahvaljujem.
Odgovor.
Pa dobro. … [[Upadica se ne razumije.]]
Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Ne mogu prijetiti da kolegica Urša Raukar nije povrijedila čl. 238. omalovažavanje zastupnika. Kaže pomalo je smiješno čuti da ste stavili u funkciju 150 hektara poljoprivrednog zemljišta kada mi govorimo od milijun. Od prvog hektara se kreće, kad stavite jedan hektar uvažena zastupnice u funkciju onda možete komentirati i ovo što sam ja rekao, Zakon o komasaciji i Zakon o poljoprivrednom zemljištu.
Molim vas nemojte odgovarati iz klupe. Ovo nije bila povreda poslovnika ovo je vaša replika, dobivate opomenu. Izvolite odgovor.
Mogu ja? [[Upadica Sanader: Je.]] Evo zahvaljujem na pitanju. Rasprava u saboru po meni kad gledam s ove strane saborskog zastupnika funkcioniranja mogućnost rasprave izmjena zakona i utjecaja na ono što se ovdje donosi, zaključujem da jednostavno HS treba raspustiti i poslat kući i ostavit vladu nek radi svoj posao kako radi jer tako i tako sve što se s one strane Markova trga odluči ovdje se donese. Vladajuća većina ima većinu, bez obzira tko je vladajuća većina, tako je bilo i u nekim drugim sazivima gdje bila druga vladajuća većina. Što se tiče zemljišta, ja sam kolega Piletić nije čuo jednu moju riječ uglavnom, ne kažem da je sve, dakle postoje tih 150 hektara koje je njegova administracija riješila, no međutim kada govorite o zemljištu, znate od koje premise počinje seljak, da jedino zemlja i žena rađaju. Kako nitko ne želi dijeliti svoju ženu, isto tako ne želi dijeliti i svoje zemljište koje on radi. Hvala.
Sljedeća pojedinačna rasprava poštovani zastupnik Stipan Šašlin.
Evo poštovani g. potpredsjedniče, poštovani kolegice i kolege. Evo prije nego što počnem s izlaganjem ja ću samo g. Lenartu nešto malo ovaj se obratiti. Doista ovaj zakon ako ste pažljivo čitali on doista nikome ništa ne nameće i nikoga ne prisiljava na ništa. Malo to pročitajte podrobnije, pa ćete vidjeti. Cilj ovog zakona u stvari je najvažniji cilj povećanje poljoprivredne proizvodnje, prije svega ratarskih kultura, znači žitarica uljarica koje kasnije trebaju poslužit kao temelj, kao osnova za povećanje i stočarske proizvodnje, ali isto tako i za povećanje i proširenje prehrambene industrije i svega onoga što će povećati ukupnu vrijednost poljoprivredne proizvodnje u RH, što će je i učinit na neki način konkurentnom i na razini Hrvatske i na razini EU i što će u konačnici rezultirati ostankom većeg broja mladih ljudi koji će se baviti poljoprivrednom proizvodnjom u našim selima. To je osnovni cilj, a da će neko nekoga prisiljavati to ako ste kažem malo podrobnije pročitali mogli ste zaključit da, da to nigdje nije vidljivo jel. Znači stanje na terenu trenutno u RH je doista različito od regije do regije. Negdje u pojedinim dijelovima RH je već davno puno toga učinjeno na okrupnjavanju, na objedinjavanju i na tim dijelovima se danas doista poljoprivreda može, može na neki način pohvaliti i doista na jednoj visokoj razini tehnološkoj. Nažalost, u pojedinim dijelovima, poglavito u brdskim, primorskim itd. te parcele su znatnije odnosno puno njih je puno su usitnjene i na kraju krajeva to nam na neki način ruši i onaj ukupan prosjek kad gledamo jel ovaj, no šta je tu je. Ovaj, ja ću se zadržati malo ako, ako se mogu malo samo osvrnuti na onu, na onaj iskaz interesa gdje je bilo u nekih 23 JLS iskazali interes, od toga je kolko sam vidio tamo 5 njih u Osječko-baranjskoj županiji. I sad kad stalno govore ovdje da je stanje jako loše u poljoprivredi da se ništa nije činilo itd., to upravo vas demantira jer kad pogledate da od 42 JLS kolko ima u Osječko-baranjskoj županiji, 7 gradova i 35 općina, samo njih 5 je iskazalo potrebu da se izvrši komasacija, komasacija na, na, na tom prostoru. To znači da je, to je negdje otprilike oko 11,5-12% svega, a kad uzmemo u obzir da je u tih, u tim JLS se neće na cijeloj površini, nema potrebe na cijeloj površini gradit, radit komasaciju, onda vidimo da je to doista jedan vrlo vrlo mali postotak gdje je to potrebito dovoljno još naknadno urediti. Tako da demantira vas da nije, da se nešto, ništa nije radilo, dapače ovaj radilo se i radi se cijelo vrijeme. Neke JLS su upravo kroz programe raspolaganja poljoprivrednim zemljištem formirale tehnološke cjeline i kao takve ih prodavale ili davale u najam odnosno zakup ili dugoročni zakup i na taj način omogućile tim poljoprivrednicima koji se ozbiljno bave poljoprivrednom proizvodnjom da tamo koriste najsuvremeniju tehnologiju, poljoprivredne strojeve i na kraju krajeva da budu konkurentni odnosno da, da doista sa svojim proizvodima mogu, mogu konkurirat na ovom zahtjevnom tržištu jel. Ovaj, ovaj prijedlog zakona je zaista vrlo vrlo precizan, jasan, jasno definiran, smanjuje procedure, smanjuje broj sudionika odnosno učesnika u svim tim procedurama i bitno skraćuje rokove provedbe odnosno planiranog procesa provedbe komasacije sa nekakvih 5.g. i više planirano sada je otprilike na nekakvih 2-2,5.g. jel, ovaj što sigurno nije, sigurno nije zanemarivo. Jasno su definirane zadaće svih sudionika u tom procesu, znači od ministarstva koje objavljuje javne pozive za odabir područja za provedbu komasacije. Isto tako Ministarstvo poljoprivrede objavljuje javne pozive za izvođenje stručnih geodetskih poslova, odluke o izradi prijedloga idejnog rješenja također donosi ili ministarstvo ili JLS ovisno o potrebi i sposobnosti, zatim ministarstvo daje suglasnost na plan, idejni plan za plan idejnog rješenja i u konačnici znači nakon suglasnosti tijela državne uprave realizira se odnosno provodi se sastanak sa poljoprivrednicima koji su zainteresirani za provedbu, provedbu komasacije. Znači niko nikoga ništa na ništa ne tjera i ti poljoprivrednici [[Upadica: Vrijeme]] ako imaju interesa odnosno ako imaju preko 50% [[Upadica: Vrijeme]]
Imamo replika nekoliko, pa ćete nastavit. Poštovani zastupnik Ivan Radić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče Šašlin, kao dugogodišnji načelnik Općine Draž, kao čovjek koji je konstantno na terenu sigurno imate uvid kakvo je trenutačno stanje okrupnjenosti zemljišta u Osječko-baranjskoj županiji, ali isto tako da li sadašnje stanje omogućava korištenje naprednih poljoprivrednih tehnologija, što je ujedno i uvjet za konkurentnost kako na razini RH tako i na razini EU? Hvala vam.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani kolega Radić, vi kao i ja dobro znate i svjedoci ste da je u Osječko-baranjskoj županiji, a poglavito i u Baranji ovaj stanje poljoprivrednog zemljišta uređeno davno, davno, ali taj proces, ja ću to reć proces, kontinuirano i dan danas traje. Mi smo imali prije 40-tak godina i više na tim tablama gdje smo stalno bili prisiljeni praktički radit meliorizaciji i odvodnjavanje. Nažalost, danas zbog klimatskih promjena na tim istim površinama moramo i gradimo sustave za navodnjavanje jer jednostavno nivo i razina podzemnih voda je pala, količina oborina se znatno smanjila i jednostavno moramo se prilagodit tome, ali ne bismo to mogli radit da nisu te parcele takve kakve jesu odnosno da one nisu na neki način meliorizirane odnosno ukrupnjene već prije prije nekih 40-tak godina.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Željko Sačić.
Imamo mi stariji određenih iskustava još prije 35, 40 godina baš u dijelu tamo naše županije Varaždinske su se provodile komasacije i to je tad bilo strahovito stresno. To je posvađalo susjede, roditelje, prijatelje, znance zbog toga jel su te zemlje tamo neki su u ravničarskom dijelu, neke su brdovite uglavnom to su ljudi su ostali prikraćeni. Jedan je dobio obradivu njivu izvrsnu drugi je dobio livadu ili sjenokošu itd., treći je dobio put. E sad kako se danas rješava to, jel imamo tu kakvu honoriranje ako neko dobije lošiju kategoriju, dal dobije više kad već uđe u taj proces da se sprječavaju takvi sukobi i takve nepravde očito? Kakve su kompenzacije tu sada? Jel vama poznato sad kako stvari stoje?
Hvala kolega. Pa evo koliko sam vidio u onoj tablici iskaza interesa u Varaždinskoj županiji mislim da je samo jedna, nažalost, samo jedna jedinica lokalne samouprave iskazala interes za proces komasacije. Ja vjerujem da će u ponovljenom postupku taj interes biti veći i da će se i tamo na neki način uspjeti okrupnjeti te površine, mada sam pomalo skeptik. Bojim se d aće i dalje na tim prostorima gdje i do sada su bile usitnjene te čestice u velikom dijelu ostat i dalje takve jer ja znam da taj proces nije lak i da nije lako uskladit. Međutim, ovdje ako ste vidjeli u ovome pravilniku točno je definirano znači rad povjerenstva na koji način radi, ko ulazi u povjerenstvo i kako se to zemljište, znači niko nikoga neće prisiliti nešto da mora ako on ne pristaje na to.
I posljednja replika poštovani zastupnik Željko Lenart.
Poštovani kolega Šašlin ja vas izrazito poštujem kao kolegu i kao osobu, ali o nekim stvarima niste ovdje u pravu. Jedna komasacija nije za sve bila dobrovoljna, uvijek su neki bili prisiljeni, samo što je to u komunizmu bilo lakše izvesti jer je bio tvrđi režim nego što je to danas gdje se svi pozivaju na ustavno pravo neotuđivosti privatnog vlasništva. Što se tiče kada su rađene zadnja okrupnjavanja? Prije devedesetih, komasacija je završila '90.-te. Znači nismo ovih 30 godina okrupnjavali, mi smo razjedinjavali jer smo rasformirali PIK-ove, podijelili smo čak tehnološke cjeline proizvodne cjeline smo čak dijelili na više vlasnika. Mi smo 30 godina razjedinjavalo zemljište i vjerujte mi da nijedna komasacija neće vratiti mlade i spriječiti da odu van nego naša neuređenost sistema koja je ako se popravi onda će se oni vratiti, a s ovim neće. Poljoprivredna proizvodnja će rast tek kad se osigura tržište. Hvala. Nemam vremena više.
Odgovor.
Hvala. Poštovani kolega, nažalost ne mogu se složiti u potpunosti s vama jer ovaj zakon je samo jedan dio odnosno dio seta zakona koji na neki način trebaju riješiti ukupno probleme u hrvatskoj poljoprivredi, to se naravno ne može preko noći učiniti. Ali ću vam isto tako reći činjenice konkretno evo kod mene u općini na predjelu Puškaš mi smo radili potpuno novu izmjeru nekakvih 80 i nešto hektara gdje smo od nekih 70 i nešto malih čestica napravili svega 10 ili 12 čestica puno većih i na taj način smo pomogli našim poljoprivrednicima da doista mogu tamo primjenjivati i tehnologiju i mehanizaciju ona koja se danas iziskuje u poljoprivredi. Tako da bilo je takvih pozitivnih primjera po Slavoniji i Baranji vjerujte mi više.
S ovim ste završili. Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Nikše Vukasa.
Potpredsjedniče sabora, državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Mislio sam nešto drugo reć, međutim potaknut raspravom otići ću u nekom drugom smjeru. Kao što sam rekao prije sat, dva vremena kada sam u ime kluba govorio o komasaciji, mi smo 30 godina mrvili, rasturali, privatizirali da bi se sad sjetili ajmo reć urediti ili okrupniti. Dobro, kao što sam rekao nikad nije kasno, ali nemojmo sad raditi hvalospjeve ili kolega Piletić ili Miletić kako vas zove Furio Radin, nemojte sad radit hvalospjeve. Dobro, lijepo ste nešto ste napravili neki mali iskorak, ali ne trebate sad povrede poslovnika, vi ste nešto puno napravili za poljoprivredu. Pa to vam je dužnost, vi ste gradonačelnik pa to je vaš posao, to je vaš posao i to će vas honorirati i nagraditi vaši sugrađani Novske ili pozitivno ili negativno, ali nemojmo to stavljat sa trenutačnim stanjem hrvatske poljoprivrede koje je katastrofalno. Loše je. Pa nećemo mi sad tu pričat neke priče dobro je ako nije dobro. Idemo i korak, ja sam rekao podržat ću komasaciju, danas sam glasao kogod se ljutio da se ljutio glasao sam za komasaciju jer sam rekao ajmo i nešto pozitivno napravit da ne budemo kritičari, da ne budemo zajedljivi, da ne kažemo ne valja ništa. Ali ljudi moji, pa kaže sad predsjednica odbora ma koga briga jesmo imali 59 sjednica ili 30 pa nije to ničija osobna prčija, ničiji PR da ćemo tu sad pričat 50 sjednica, 60. prošli put sam ja držao kvorum da se može izglasat, bilo mi žao gledat ljude koji su iz Hrvatskih voda došli branit nekakav izvještaj. Ajmo otvoreno razgovarat, maknimo populizam, maknimo sve. Hrvatska poljoprivreda je na aparatima. Pa mi u vrijeme rata danas mi nemamo sve da donesemo odluku da ne smijemo izvest kilograma pšenice ili kukuruza mi ga nemamo gdje uskladištiti, eto to su problemi. Pa mi imamo, zašto mi imamo tolik uvoz? Pa zato što smo ubili sve naše, ubili smo male poljoprivrednike, ubili smo srednje, veliki mogu opstat i ajmo vidjet što možemo u budućnosti napraviti. Ne možemo vratiti vrijeme koje smo izgubili, izgubili smo ga, ali nebitno koja vlada jel je lijeva vlada ili desna, poljoprivreda je uvijek došla samo malo pred izbore da se malo zakamuflira da se vidi šta se od seljaka može dobiti koji glas, ali nijedna vlada nešto ekstra nije pomogla. Onda su došla sredstva iz EU i na kraju je poljoprivreda otišla u drugi plan, samo se priča koliko će ko novaca dobit tisuća eura, a poljoprivredna proizvodnja pada. Ajmo napravit bilancu, koliko smo novaca uzeli od EU, a koliku smo dodanu vrijednost, a napravili u poljoprivrednoj proizvodnji i koliko smo vratili u proračun naplatom PDV-a. Pa to bi bili poražavajući rezultati. A na sve to se veže popis stanovništva koji je pokazao gdje se ljudi iseljavaju. Pa tamo gdje se bave poljoprivrednom proizvodnjom. I onda se čudi predsjednica odbora, kaže u Nizozemskoj je hektar toliko tisuća eura, a u Hrvatskoj je poljoprivrednog zemljišta hektar mizerno. Pa naravno kad nemamo državu, kad nemamo sustav, kad se nitko sa tom poljoprivredom ne želi baviti. Pa ako je tako dobro zašto je to poljoprivredno zemljište toliko podcijenjeno? Građevinsko zemljište gdje se ljudi bave turizmom na žalost je precijenjeno. Tamo nemaju problema za prodati. Tko će prodati poljoprivredno zemljište kad imaš nesređenu državu, imaš nesređeno tržište, imaš, pa nemaš ljudi. Pa ljudi sezonski ne mogu naći nekoga da dođe brati jagode. I sad ćemo mi pisat hvalospjeve. Hajdemo vidjeti što možemo pomoći, hajmo maknut populizam, hajmo maknut sve sa strane i hajmo probati toj hrvatskoj poljoprivredi napokon pomoći. Pa mi ne možemo, mi uvozimo svinjetinu, piletinu. Pa mi mlijeko u nekim cisternama pitanje kake kvalitete mi mlijeko u rinfuzi uvozimo u Hrvatsku. A onda gledamo poljoprivrednu emisiju, naši mljekari kažu mi bi … [[Govornik se ne razumije.]] samo tu malu premijicu, možda kunu po litri mlijeka podignemo možda bi sačuvali 50 ili 100 farmi. Ni to nismo kadri napraviti. I onda se čudimo zašto ljudi se ne bave poljoprivredom. Pa ne bave se više poljoprivredom niti u sekundarnoj djelatnosti. Prije su ljudi radili u jutro u nekoj firmi, pa bi popodne imali par rali zemlje pa bi nešto uzgojili žita, pa bi imali neku svinju, pa bi imali neko tele, pa bi to prodali pa bi nadopunili malo budžet, pa bi za tri četiri godine kupili neki novi automobil ili dijete poslali na školovanje. Pa ni to danas više ne mogu. Pa nema ničega. Evo hvala.
Imamo povredu Poslovnika poštovani zastupnik Miletić.
Dakle ovo ne radim inače potpredsjedniče Hrvatskog sabora i neću, a imam samo još dvije replike, jednu za kolegu Troskota, jednu za mog legendu sinjskog gradonačelnika našeg heroja Mira Bulja. Pa 238. dakle neka dobijem opomenu. Pohvaljujem svaku riječi koju ste izrekli ovdje za govornicom kolega.
Šteta šta vam moramo dati opomenu, da nemate repliku. Ali evo opomena za vas kao što ste i sami rekli. Replika poštovani zastupnik Zvonimir Troskot.
Evo poštovani kolega pozorno sam slušao što ste govorili. Ono što me zanima, dakle u duhu ovoga svega što ste rekli vaše mišljenje na to da smo čekali zadnji trenutak za moratorij poljoprivrednog zemljišta, da bi stranci mogli kupovati. To se čekao zadnji trenutak prošle godine. Pa evo tu se već vidi možda nekakav interes za tu poljoprivredu koju ste vi dotaknuli. A drugo evo, jedan dosta tužan podatak jest da svinja u Slavoniji, dakle je već neisplativa kao takva. Dakle, svatko tko ima svinju na svom imanju je već a priori u gubitku. Pa evo molio bih vas da prokomentirate te dvije činjenice kad ste već dotaknuli kroz svoj govor određene stvari. Hvala.
Pa evo hvala na, mislim da sam prije par mjeseci rekao da nam je zadnja šansa očuvanja nacionalnih interesa da se ne dogodi da rasprodamo svo poljoprivredno zemljište. I tu trebamo naći konsenzus svih stranaka, da nitko ne politizira jer to je stvarno ozbiljna tema. Vidjeli smo što se dogodilo sa Forte Novom i Sberbankom, da praktički preko noći neki tzv. gigant od Sberbanke ostao bez ičega. Ali međutim u toj Fortenovi je ostalo 15 ili 20000 ha poljoprivrednog zemljišta. To je jedna stvar. Ali to je široka tema sad. Druga stvar, upravo to mi smo tim nekakvim zakonskim procedurama ubili maloga čovjeka na OPG-u. Da vi i hoćete doći kod njega i kupiti svinju on vam je ne smije zaklati jer je to napravio na crno kao nelegalno, vi je ne smijete ukrcati u auto jer bi trebali imati specijalizirano auto koje to smije prevoziti. Znači mi nismo našli tu negdje između da smo ostali između Europe i da smo branili naše male poljoprivrednike i [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] mi smo tu propustili šansu.
Sljedeća replika poštovani Marin Piletić.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Vukas, ja ne mogu pohvaliti ništa što moj imenjak Miletić je ovdje vas pohvalio. Jer da je bilo tko tko se iole dvoji baviti poljoprivredom čuo ovaj vaš govor mislim da bi odustao brže bolje spakirao kofere i otišao negdje a imate stotine hrvatskih mladih poljoprivrednika koji koriste različite mjere, osnivaju obiteljska poljoprivredna gospodarstva, poljoprivredne obrte i dakle kreću u izazov koji se zove hrvatska europska ili kako god hoćete svjetska poljoprivreda. Niti sam se hvalio, niti ću se ovdje hvaliti niti mislim da je to nešto respektabilno. Govorio sam i odgovorio kolegi našemu Lenartu. Dakle, što smo radili i da ima pozitivnih primjera ovih trideset godina. Jer ako mi sad ovdje u Hrvatskom saboru kažemo da 30 godina nitko ništa u hrvatskoj poljoprivredi nije radio, a imamo porast broja OPG-a, imamo evo zadnji podatak više stoke u Sisačko-moslavačkoj županiji nego prije potresa tko će to odgovoriti?
Vrijeme. Odgovor.
Ma gledajte Sisačko-moslavačku županiju bolje vam je da ne spominjete. Šta se napravilo sa obnovom od potresa i sve skupa ima, ako imate političke mudrosti tu ćete šutiti. Nemojte dobacivati, ja vama nisam dobacivao! I prema tome, tu da ima više stoke to niti ne mogu povjerovati niti u ludilu, ali ako ima svaka čast, ali to nemojte pričati. Drugo, ti mali OPG-ovi i sve to skupa nitko ne kaže da se ništa nije napravilo. Ali nemojte nam maglit oči i pričat da je hrvatska poljoprivreda dobro, da sve cvjeta, da će ovaj Zakon o komasaciji puno toga popraviti. Neće! Pa stanje nije dobro. Ti mali OPG-ovi koje vi spominjete napravimo statistiku koliko se malih OPG-ova otvorilo i koliko se istih tih OPG-ova zatvorilo nakon što su prošli kalvariju koju su prošli. Pa ne smije nam motiv biti povlačenje novaca iz EU, motiv bi nam trebao biti tržište, regija, gdje se obavlja ta poljoprivredna proizvodnja, gdje će se prodati ti poljoprivredni proizvodi, očuvanje nacionalnih interesa, pomoći prilikom naplate tim ljudima a da vam ne kažem otkupne stanice da su znali takvi proizvodi kaže ma nije za prvu klasu, za drugu je klasu. To su problemi o kojima se ne priča godinama.
Hvala gospodine Vukas. Vi ste završili. Imamo dvije povrede Poslovnika, prva je poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa. Kolega Piletić je povrijedio Članak 238. gdje ometa saborske zastupnike u raspravi jer iz klupe se nadvikiva, ali i njegov govor je jednostavno je ja mislim kao čovjek da će preuzeti ministarstvo uljepšavanja stvarnosti od kolege Borića. Bio je jedno vrijeme preteča i na tome mu čestitam. Ja mislim da ste najbolji kandidat za vašu vladu za ministra u uljepšavanju stvarnosti.
Evo hvala na prijedlozima, ali ovo ipak nije bila povreda Poslovnika nego vaša replika, pa dobivate opomenu. Slijedeća povreda Poslovnika poštovani zastupnik Damir Habijan.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Dakle, povrijeđen je Članak 238. odstupanje od ponašanja u Hrvatskom saboru. Dakle, zanimljivo je da kolega govorio ovdje da ništa ne valja u hrvatskoj politici da bi zatim u replici rekao da prvo treba napraviti analizu primjerice u OPG-ovima kako funkcioniraju, koji ne funkcioniraju. Prema tome to je samo dokaz da ovdje govorite floskulu, demagogiju, ono što ljudi žele čuti. A dok kolega Piletić govori o konkretnim dakle primjerima to vam ne paše nego skrećete temu na nešto drugo.
I vama opomena jer to nije bila povreda Poslovnika. Slijedi povreda Poslovnika poštovanog zastupnika Vukasa.
Ma nisam to nikada uzeo, povredu Poslovnika niti sam mislio da ću uzet, pa ja se vama kolega Habijan čudim. Ja uopće se čudim što vi uzimate povredu Poslovnika i tu nešto iskrivljivate bez veze i još se niste ni pozvali na članak ni ništa što sam ja rekao. Ja sam rekao da se na kraju treba napraviti analiza svih OPG-ova nakon 5 godina. Kako će nam napraviti analizu prije ako nije prošlo 5 godina. I vi sad tu možda da dobijete neki poen u svojoj stranici dižete povredu Poslovnika. Ma sramota.
Dobro. I ovo je bila replika pa dobivate opomenu i vi. Slijedeća povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani predsjedavajući molim vas da saborske zastupnike upozorite da ne iznose pogrešne podatke. Imamo mi jako puno OPG-ova, imamo ih 157.000, a koliko se tih OPG-ova bavi poljoprivrednom, a koliko se njih bavi iznajmljivanjem kreveta. Nisu vidli ni kravu, ni kokoš, ni jednu životinju, ni svinju, ali su OPG-ovi jer im to omogućava zakon.
Slažem se s vama da nitko ne smije iznositi neistinite podatke što, međutim vi ste imali ovo kao repliku, a ne povredu Poslovnika, dobivate opomenu. Slijedi pojedinačna rasprava poštovane zastupnice Anke Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege, mi imamo u drugom čitanju nakon mjesec dana smo dobili Zakon o komasaciji i ono što sam rekla i kad sam govorila u ime kluba, moramo si samo postaviti pitanje što je cilj. Da li je ovog cilj, ovog zakona da evo sad u ovom sazivu ćemo donijeti Zakon o komasaciji ili je cilj ovog zakona da zaista komasaciju i provodimo? Ja ovaj zakon ne čitam na način da će sukladno njemu komasaciju biti moguće provoditi. Ponovo će biti povjerenstva, ponovo će biti rokovi, ponovo će biti različite stvari i taman tamo za jedno 5-6 godina će neka druga vlada i neki drugi ministar ili ministrica poljoprivrede reći u obrazloženju da smo imali zakon temeljem kojeg se nisu mogle stvari raditi i da sad je potrebno donositi novi zakon. Ja komasaciju čitam na nekoliko stvari. Jedan od, mi smo imali u zakonu i urbanu komasaciju vjerovali ili ne. 2013. godine smo te odredbe zakona koji se odnose na urbanu komasaciju, urbana komasacija je komasacija u urbanom području, ukinuli iz razloga što možete u zakonu imati koliko hoćete odredbi, ali ako ljudi ne žele provesti komasaciju, ako vlasnici zemljišta ne žele svoje zemljište dati u postupak komasacije možete se slikati da tako kažem. I tad smo 2013. odustali od urbane komasacije tad je bilo jako puno natpisa zašto, zbog čega i svega ostalog, sad smo 2022. nismo ju vratili nazad, ali tamo gdje se vlasnici mogu dogovoriti to zaista u naravi i provode. Ono što je ključna stvar kad govorimo o našem prostoru i o našem zemljištu je katastar i gruntovnica. Vi u katastru i gruntovnici imate nesređeno stanje i to nesređeno stanje ne traje kratko vrijeme. Gruntovnice su nesređene ja bih rekla od '45.-te na ovamo jer tad vlasništvo nije bilo važno i samo primjera radi, ja sam studirala u prošlom stoljeću u jednom drugoj zemlji. I kad sam radila prostorne planove na fakultetu, kad sam počela raditi tak mi je bilo svejedno katastar koji je bio ispod i čije vlasništvo je bilo, mi smo lijepo crtali ceste, zgrade i sve ostalo. Tamo iza '91. godine niste više mogli niti jedan plan donijeti da ne provjerite katastar, da ne provjerite gruntovnicu, da međusobno ne vidite tko je vlasnik, da ne vodite računa po čijem zemljištu planirate ceste, parkove, zelene površine jer je to postalo sastavni dio. Pa nema između te i te priče i ove komasacije neke bitne razlike. Kako ćete vi bilo kojeg vlasnika natjerati koji ne želi ući u komasaciju da uđe? Nikako. Dakle, on mora znati koji je njegov interes. A koji je njegov interes iz svega ovog zajedno? Bojim se da ne znamo. I tu imamo dvije činjenice koje su apsolutno jasne. Prva činjenica je da velike količine neobrađenog poljoprivrednog zemljišta koji je na području RH i možemo svi noge potrgati i može s ove govornice neko vikati, neko s argumentima, neko s podacima, neko sa financijskim podacima, ali ne vidim da neobrađenog poljoprivrednog zemljišta ima manje. Ja to ne vidim. Ne vidim nakon svih ovih silnih zakona i svega toga. Ja vidim da neobrađenog poljoprivrednog zemljišta ima sve više i više. I imamo situaciju prodaje poljoprivrednog zemljišta, moratorij koji je pred izlaskom. Da li će se ukinuti moratorij kolegice i kolege? Ma neće. Dakle, naivno je ako mislimo da hoće, ali vidi čuda, bit će tamo nekih iz nekih drugih zemalja EU koji čekaju da određeno poljoprivredno zemljište kupi. I sad vas ja pitam, kako će se njima isplatiti i kupit će to poljoprivredno zemljište, možda i katastar i gruntovnica će biti nesređeni pa će se potruditi i srediti jel će imati svoj interes, a kako mi ko država, kako mi ko zemlja, kako mi ko pojedinci ne vidimo svoj interes? Vidite kako je lijepo ministar Paladina vidio interes tamo u Slavoniji jer nam se čini da uopće nema nikakvog interesa, čovjek je kupio hektare i hektare zemljišta. Dakle, ono što možda mi ili pojedinci ne vidimo koji je interes, neko koji gleda s malo višljeg vidi interes. Stoga nemojte naivno očekivati da će moratorij bit ukinut. Neće biti ukinut, ali bit će onih koji će prepoznati svoj interes, ali žao mi je [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] da mi taj svoj interes ne vidimo. Hvala.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovana zastupnica Dalija Orešković.
Hvala. Uvažena kolegice. Negdje ste u početku svog izlaganja postavili pitanje koji je cilj ovog zakona jer je jasno svakom ko ga pažljivo pročita da postupak provedbe komasacije na temelju ovakvog sustava naprosto neće biti moguć, neće se napraviti ništa kao što se nije napravilo niti po prethodnom zakonu iz 2015. Rekla bih da piše što je cilj, piše …, piše i Mile, cilj je zapravo da se do kraja 2022.g. utroše 2 milijuna kuna za čuveni informacijski sustav komasacije i zna se otprilike kome će dodjela izrade informatičkog programa biti dodijeljena. Možda ne znamo mi, ali kao što ste dobro napomenuli vide oni sa malo veće instance. Zato se zakon lomi preko koljena, zato se dva čitanja provode u manje od 30 dana i zato niti jedna primjedba i prijedlog iz redova oporbenih zakona nije prihvaćena. Hvala.
Hvala lijepo kolegice Orešković. Dakle, ne tako davno su bili jedni parlamentarni izbori u kojem je sadašnja vladajuća stranka i tadašnji njihov predsjednik govorio da je važna informatizacija i digitalizacija, pri tom je trebao navesti pet projekata pa se svih tih pet nije stigao navesti. I kad je riječ o informatizaciji lijepo vidimo i slučaj jedne bivše ministrice koja je bivša ministrica za koju je trebao dakle procesi koji su bili puno veći od naših nadležnih tijela pokazati šta ta informatizacija znači na način vladajuće stranke. Dakle, rade podobni, rade pogodni za velika sredstva gdje možete komotno u odnosu na stvarnu vrijednost dodati nulu, a onda su rezultati vrlo problematični. Tako da kad ovdje govorimo i o ovom zakonu ako je sve ovo dva čitanja i ova rasprava o komasaciji rezultat da se samo napravi informatizacija, pa mogli su to i jednostavnije.
Slijedi replika poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Poštovana zastupnice. Da iskoristim priliku da vam odgovorim u jednom dijelu na vaše pitanje, hoće li moći se provesti komasacija. U jednom dijelu jako teško Hrvatske, a u drugom dijelu uopće neće. Znači u Zagorju jako teško nikako, nema šanse da se to provede zbog toga jer dolazi nam na čitanje novi Zakon o poljoprivredi koji će to spriječit. Isti slučaj je i u Dalmaciji, znači novi Zakon o poljoprivredi će to … čl. 44. to sprječava. I vidjet ćemo da li će vlada biti spremna i većina da prihvati naše amandmane i naše prijedloge i sugestije, s obzirom da ovdje nijedan naš prijedlog nije prihvaćen, čak je odgovoreno ok neće biti možda, oni postavljaju upitno dal će sa komasacijom biti više ili neće biti više poljoprivredne proizvodnje. Ja sam to u svom izlaganju tvrdio da neće biti i sigurno neće biti više proizvodnje. I to možemo riješiti na drugačiji način, pogotovo tamo gdje su parcele male.
Kolega Pavić ja ne mogu se s vama ne složiti. Dakle, u jednom dijelu nema šanse, a u drugom dijelu su šanse onako ispod 10%. Ali meni se čini dakle ako je odlučeno ići sa dva čitanja, pa mogli su hitnu proceduru i jedno čitanje i ovako i onako vidite jedno šest, sedam kartica teksta jer nam se odgovara svima koji smo se i za prvo čitanje potrudili i objasnili i obrazložili, krenuli sa energijom pa ajmo da mi to sad napravimo nešto ipak nekakav pomak pa neko će to pročitat, pa neko će to vidjeti. Odgovori su čak i tamo gdje se je moglo nešto napravit nije se napravilo. Zašto? Namjerno, tak svejedno što mi pričamo, tak svejedno što mi govorimo. Pa oni će napraviti kako hoće, pa iza te komasacije ako će i biti moguće točno znaju koji će biti projekti i za koje te projekte jesu i to je ono što je žalosno, i to je ono što je krivo, i to je ono što nije dobro.
Sljedeća replika poštovani Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolegice Anka, ja bi samo evo iskoristio ovu repliku da kažem da je u Hrvatskoj poljoprivredno zemljište 20 puta jeftinije nego npr. u Nizozemskoj. Mi dolazimo u jednu fazu kritičnu gdje smo uništili naše OPG-ove, našega seljaka i u ovome trenutku dok mi raspravljamo ono što se 30, 40 ne znam koliko godina nije radilo trebamo sijati usjeve uzorati. Nama tribaju od tajnika i ministrice koja se ovdje nije pojavila na ovome važnome zakonu, nama tribaju mjere, nama triba mjera da umjetno gnjojivo vlada odma reagira prema Petrokemiji i da taj seljak poljoprivrednik može zagnojit svoju zemlju uzorat je. Pa to rade sad u Ukrajini ulažu sve napore na slobodnom teritoriju da zaoru zemlju i da je usiju, to im je bitnije od svih bitaka, to je bitka svih bitaka. A mi ovdje raspravljamo o nečeme što je prebacilo na lokalnu samoupravu zbog ne brine i nemara i županije i državnih institucija koje su bile nadležne. Evo pa vaše mišljenje.
Hvala lijepo kolega Bulj. Dakle, ovaj zakon neće omogućiti niti da OPG-ovi bolje rade, neće rezultat ovog zakona biti niti da više se poljoprivrednog zemljišta privede namjeni, rezultat ovog zakona će biti da imamo još jedan Zakon o komasaciji. Dakle ono što je državni tajnik rekao otprilike od trenutka otkad se krene ako se svi slože i ako niko ne stavi nikakvu nogu u vrata do nekakvog zadnjeg koraka je minimum 2,5.g., za 2,5.g. tko živ tko mrtav. Govorim u smislu tome ko će biti na čelu, gdje će biti budućnost i državnog tajnika, a bojim se da će budućnost i ministrice možda već ima neko tu preko na Markovom trgu koji zna i to vam je to. Dakle, najgore je to i ono što nekako moram priznati deprimira, ja bih voljela da iz zakona vidimo da zakoni zaista budu korak naprijed, da vidim energiju i želju da se nešto napravi, a ne samo da imamo recku, imamo još jedan zakon.
Slijedeća replika poštovana Katarina Peović.
Hvala. Jednu ste jako zanimljivu stvar rekli u samom foto finišu ovog izlaganja, a to je oni gledaju s jedne druge dimenzije, pa bih ja samo u tom smjeru da zaključimo. Ta druga dimenzija često se karakterizira kao nesposobna ne ja sam uvjerena da su to jako sposobni ljudi koji naprosto gledaju upravo tako iz jedne druge dimenzije, a ta druga dimenzija bi se mogla sažeti jednom poštapalicom u Francuskoj revoluciji kada je jedan koji je slao nekog na giljotinu rekao revolucija nema potrebe za kemičarima, tako je Lavozije završio na giljotini. Hrvatska nema potrebe za poljoprivredom, mi proizvodimo u svim kategorijama hrane pola od onoga što smo proizvodili prije 30.g.. Hrvatska nema potrebe za poljoprivredom bojim se.
Hvala lijepo kolegice Peović. Ja sam s ove govornice često spominjala jedan primjer koji je meni vrlo zanimljiv. Karte kako je Hrvatska izgledala na 15. veljače '68.g. su meni u poslu bili iznimno važne jer je to bio period, dakle sve što je bilo napravljeno do tada se u smislu odobrenja smatra da je napravljeno sukladno odobrenjem, dakle 15. veljače '68.g. je bio ključni datum. I onda sam, onda dobijete, dakle uspjeli smo dobiti kompletan prelet koji je bivša vojska radila na cijeloj Hrvatskoj i onda kad vi uspoređujete tu '68. i recimo 2003.-2004. vi vidite koliko je hrvatskog zemljišta bilo kultivirano u smislu poljoprivrede, a koliko je to danas neobrađeno zemljište ili je šuma odnosno šumarci ne tematskom složenom sadnjom napravljeno nego zapravo samoniklo bilje koji su postali šuma i šumsko zemljište i tu zapravo vidite gdje je taj proces kroz te godine otišao. Hvala.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog Zvonimira Troskota.
Poštovani narode, poštovani potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege. Ja danas kad sam došao u HS i vidio g. Tugomira Majdaka ovdje ja sam mislio da mi izglasavamo novog ministra poljoprivrede, stvarno da će danas dat prisegu, al evo razočarao sam se jel, jel je drugi Zakon o komasaciji. A drugi, to iščitavanje Zakona o komasaciji je interesantno iz razloga što se tajna strategija okrupnjavanja zemljišta pojavljuje još od 2009.g., pa je bio i g. Jakovina 2014. i '15. i danas slušamo istu retoriku da smo uspjeli nešto napravit po pitanju okrupnjavanja. Pa evo danas s obzirom da je g. Ivanović svojevremeno spomenuo dva poluvremena, mi smo kao Klub Mosta i ovdje sad u ovom izlaganju izabrali strategiju 4:4:2, 4 u smislu argumenta, 4 u veznom redu u smislu određenih učinaka u poljoprivredi i 2 rješenja. Što se tiče argumenata, dakle pod broj jedan od 2009. to je samo pretakanje iz strategije u strategiju, dakle to nema nikakve implementacije operativne, to se najbolje vidi dakle na terenu. A najbolje se to vidi na terenu jer danas imamo 500 tisuća nogometnih igrališta neobradivih zemljišta i ako se uzme otprilike prinos na zemljište na hektaru da je nekih 14 tisuća kuna vi dobijete da g. Plenković, možda i novi ministar poljoprivrede, da u jednom mandatu izgubi negdje oko 10 Peljeških mostova. Evo to je efikasnost hrvatske poljoprivrede, pa kad se govori kao da se nešto napravilo, je nešto na individualnim primjerima što ćemo dotaknut na kraju, ali generalno mi gubimo 10 Peljeških mostova u mandatu jedne vlade. Nadalje, dakle imamo situaciju da se već ranije izdvojili negdje oko 300 milijuna kuna za okrupnjavanja zemljišta, sada u ovom tu valu će se izdvojit 480 milijuna kuna, dakle kao što prije nije bilo nikakvih rezultata neće ih biti niti sada. Što se tiče učinaka, dakle učinak broj jedan, evo Glas Slavonije danas naslovnica gotovo najveći, najveći članak kaže pad proizvodnje gotovo svih kategorija voća i povrća. Evo to je rezultat, to je rezultat danas. Nadalje, u Slavoniji neisplativo je uopće proizvodit odnosno bavit se sa svinjogojstvom, svinje su neisplative za proizvoditi. Vrlo malo voćnjaka je pod navodnjavanjem, te pod zaštitom protiv tuče i protiv mraza. Kaže navodnjavanje, pa u Izraelu navodnjavaju mango u pustinji, a mi ne možemo navodnjavat naša polja. Evo kod našega Bulja u Sinju ili Slavoniji mi ne možemo navodnjavat, a Izraelci mogu navodnjavat u pustinji. Što se tiče poticaja, dakle oni se nažalost koriste za kupovinu apartmana i automobila. To je ta, to su, to su te potpore koje umjesto da se stvarno iskoriste za ekološku primjerice proizvodnju hrane dakle mi imamo činjenicu da se oni koriste za kupovinu apartmana i privatnih automobila. I četvrti argument dakle sve ondje, svi oni dijelovi Hrvatske koji su bogati sa barem tradicijalno u poljoprivrednoj proizvodnji su iselili i danas čitam podatak dakle svi ti ljudi danas šalju doznake u vrijednosti od 5 milijardi eura odnosno financiraju više Hrvatsku nego što nas košta zdravstvo, to je ono šta smo, to je jedan od rezultata svih tih reformi koje još imamo od 2009., tih silnih okrupnjavanja zemljišta, dakle da eno ih čitaju Glas Slavonije tamo u Irskoj u Dublinu u onome poznatom kafiću Platforum 69. Nadalje, što se tiče nekakvih rješenja mi ćemo biti tu konstruktivni spomenuli smo i prošli put, dakle Srednja škola Matije Antuna Reljkovića to je pozitivan primjer. Ti ljudi su uspjeli spojit i obrazovanje s jedne strane promoviraju strukovnu školu i s treće strane razvili su realni sektor i to naši učenici koji su iskazali znanje veće nego ministrice koje danas nema, možda zbog toga nije došla. Par puta je gospodin Bulj pohvalio pošli put, pa evo ne može doći više danas u Hrvatski sabor. I nadalje općenito razvijanje sustava što smo vidjeli u Slavonskom Brodu u toj školi jest spoj prije svega znanosti koja je tu zakazala što se najbolje vidi po prinosima poljoprivrednog zemljišta gdje se to može usporediti s jednom Italijom i Danskom gdje jedan poljoprivrednik tamo itekako može živjeti od prinosa koji ima na svojem zemljištu koje obrađuje. To u Hrvatskoj nažalost ne može.
Replika poštovani Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Zvonimire, mi imamo jedan problem što u RH imamo samo navedeno 1% poljoprivrednog zemljišta. To sam rekao i u ime kluba, 1% navodnjeno, a imamo toliki vodni potencijal i resurse. Spomenuli ste rijeku Cetinu slično je i uz Krku i uz Zrmanju i ostale rijeke na području Dalmacije. Apsolutno nikoga nije briga za navodnjavanje. Zbog čega? A što se tiče komasacije na ovaj način to će biti koji su oni zamislili uzurpacija u Dalmaciji. Pa šta vi mislite da ćete vi to tek tako riješiti, ono što 3 stoljeća nije riješeno. Znači 1% od cjelokupnog zemljišta, milion i po hektara, 700 je obrađeno hektara tisuća, 700 nije. Znači apsolutna nebriga sustava da može seljak uopće nešto proizvesti i tu je ključni problem.
Poštovani kolega Bulj, ono što je moj strah jest da će se možda čak nešto i okrupnit, ali onda će se samo pozvat stranca kojem je hektar zemljišta 20% skuplje kao što je primjer Nizozemske koji će doći ovdje i kupiti naše zemljište. A poljoprivreda je zna se da je to već sad strateška grana u ekonomiji, koji mnogi ulažu dakle u tu poljoprivredu, pa primjerice jedna Kina kupuje zemljišta po Africi kako bi mogla osim što, zbog energetike da bi mogla dakle proizvoditi dakle hranu i da bi mogla što više konkurirat em za svoje unutarnje tržite, em da bi mogla izvoziti. A mi se tako olako dakle rješavamo našega zemljišta što se vidi primjerice na moratoriju koji ste vi bili najglasniji. Pa da vi niste bili u onoj debati poznatoj sa ministricom na televiziji mi nikada ne bi postavili zahtjev da zaštitimo naša poljoprivredna zemljišta. Nakon toj, te debate je ministrica reagirala i poslali su zahtjev za moratorij u Bruxelles.
Slijedeća replika poštovani Marin Miletić.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine Sanader, kolega Troskot, istupi pojedinaca ovdje u Hrvatskom saboru podsjećali su me kao razrednika na moje učenike koji kad bi dobili 3, pa onda bi ja rekao kako 3 brate, a on kaže pa nije 2, nije 1, šta mogao sam i 2 dobiti je li evo tako ljudi valjda očekuju da im plješćemo što donekle rade dio svog posla, naravno ne sve i naravno ne onoliko koliko bi trebalo. Moje pitanje je vrlo jasno, imamo sela koja su nam mnoga prazna, nekultura, koji su nam mnoga prazna, raspuštena, mislite li da ćemo sa komasacijom uspjeti popraviti tu situaciju da ne dogodi se samo da nam uspije komasacija kao projekt, a da nam ostanu poljoprivredna zemljišta koja će biti prazna i napuštena. Hvala.
Poštovani kolega Miletić, pitanje, pitanje od gospodina Bulja bi samo proširio na, nisu to samo rijeke recimo u Dalmatinskoj zagori, slušao sam danas pozorno vaše izlaganje pa ste spomenuli određena sela kao što su Stankovci, dakle nisu to problemi samo rijeka tamo postoji Vransko jezero, dakle ljudi su stoljećima tamo prisutni i razvijali su poljoprivredu. Dakle, nije tu problem samo okrupnjavanje, problem je zapravo i postoje individualni primjeri gdje su ljudi stvarno uspjeli razviti dakle poljoprivredu i plasirat to na tržište primjerice to je Slavonski Brod. Ono što mi danas ukazujemo je sustav, sustav od same proizvodnje, od plasmana na tržište, od znanosti da možemo razvijati da nam ti prinosi iz godine u godinu budu što bolji. Kad bi taj sustav razvijali ko što su radili recimo u Slavonskom Brodu, preuzimali to od Nizozemske, Danske i ostalih zemalja, dakle tada bi se ljudi vraćali jer bi vidjeli priliku i mogli bi od toga živjeti.
Slijedeća replika poštovani Nino Raspudić.
Poštovani kolega Troskot, rasprava višegodišnja već desetljećima možemo reći o hrvatskoj poljoprivredi podsjeća na raspravu o nekakvom folkloru, o nečemu što umjetno trebamo održavati na životu, a što više nema veze sa životnom stvarnošću i vlastite vitalnosti. Smatra da je to potpuno pogrešno. Dakle, mi moramo vidjeti uopće poljoprivredne politike, ali i prestati podržavati nešto što tržišno ne može opstati na svojim nogama. Dakle, ako mi uz hrvatsko tlo koje imamo, uz vodu koju imamo, uz znanja koja imamo, uz domaće potrošače koji su apsolutno skloni domaćim proizvodima, ne možemo proizvesti nešto što će čovjek radije konzumirati tu umjesto nečeg uvoznog onda smo mi u širem problemu. I čini mi se da komasacija čak i kada bi savršeno uspjela ovako kako je teoretski zamišljena predstavlja samo jedan detalj koji sam po sebi neće donijeti nikakvu bitnu promjenu, a da su osnovni problem nedostatak uopće poljoprivredne strategije i nedostatak valorizacije poticaja koji su dosada davani gdje su se poljoprivrednici pretvorili više u lovce na poticaje [[Upadica: Vrijeme.]] nego zdrave aktere na tržištu.
Odgovor.
Poštovani kolega Raspudić, ja bi se složio s vama iz razloga što je u poljoprivredi zapravo viđen taj trend jednog kroni kapitalizma primjerice, pa ću se vratiti na poljoprivredu gdje g. Petek dobije novce od vladajućih struktura u onoj Slovenskoj 9 tamo se nađe sa predstavnicima iz Janafa i onda se novac iz proračuna investira za dobivanje poslova i ostvarivanje određenih dobiti. Iste stvari se događaju i u poljoprivredi. Dakle, tu nije problem samih potpora u poljoprivredi nego kome su dane, za što su potrošene i koji su stvarno prinosi od tih potpora. Postoje primjeri zemalja u svijetu, primjer je Novi Zeland koji uopće nema državnih potpora, oni su apsolutno tržišno orijentirani. Smatramo da to u ovom trenutku u Hrvatsku nije moguće s obzirom da EU najviše zapravo subvencionira, međutim trebalo vi vidjet kamo ti novci odlaze i to kontrolirati.
Molim vas gospodo Miletić i Bulj masku da stavite. Replika, g. Bulj. Replika poštovani zastupnik Pero Ćosić.
... [[Govornik naknadno uključen.]] Kolega Troskot drago mi je što ste već, nisam baš brojao, ali četiri, pet puta spomenuli Grad Slavonski Brod i Poljoprivrednu školu koja je zaista primjer kako to trebaju izgledati te strukovne škole gdje se školuju učenici da bi sutra izišli kompletni, da bi mogli u svojoj djelatnosti u bilo čemu da se radi, ovdje konkretno poljoprivreda mogli opstati na tržištu i poslovati. To je zaista zahvala svim onima koji su generacijama sudjelovali u stvaranju te škole. Ali kad raspravljamo o zakonima, općenito onda na rubu na margini tih zakona raspravljamo o poljoprivredi o ovome, onome, zavisi o čemu se radi koje strukture, a ne raspravljamo o samoj biti ovog zakona. U biti bit ovog zakona to je zakon to je jedan alat kako smanjiti zapuštene poljoprivredne površine to je jedan način, a sama poljoprivredna proizvodnja je na onim granama kako se neko da kažem prihvatio tog posla. Ako su usitnjeni posjedi to je teško, ako oni posjedi gdje imamo velike površine [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] ti poljoprivrednici dobro zarađuju i dobro žive.
Odgovor.
Poštovani kolega Ćosić. Moramo se dotaknuti Slavonskog Broda jer je to stvarno fantastičan primjer gdje i ravnatelj Prskalo i mnogi profesori za vrijeme pretpristupnog perioda su jako puno novaca uspjeli izvuć da bi napravili jedan takav, pa mogu slobodno reći tehnološki centar i laboratorij koji mnogi danas iz Europe dolaze tamo učiti te najbolje prakse koje se odvijaju i to treba pohvaliti. Ono gdje se nas dvojica ne slažemo jest da ovaj zakon o kojem mi danas raspravljamo ovdje je već bilo prisutno od 2009.g. i vi kad gledate učinkovitost šta smo mi uspjeli napraviti i šta smo uspjeli okrupniti, ispada da je zadnjih 15 godina Jugoslavije, zadnjih 15 godina Jugoslavije nažalost bilo uspješnije u okrupnjivanju zemljišta nego 30 godina samostalne Hrvatske jer je u zadnjih 15 godina Jugoslavije okrupnjeno 500.000 igrališta koje sada stoji prazno i nije još okrupnjeno [[Upadica Sanader: Vrijeme.]]
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Marina Piletića.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, dame i gospodo zastupnici. Osnovni ciljevi komasacije koja se nažalost nije provodila više od 30 godina mogu se podijeliti u nekoliko grupa. Broj jedan, omogućiti povećanje poljoprivredne proizvodnje, u trenutku kada zbrajamo koliko čega uvozimo i koliko smo u čemu dostatni Zakon o komasaciji čini se kao naručen u pravom trenutku. Površine koje nisu komasirane, a mogle su biti u velikoj mjeri nisu obrađene, na njima se ne proizvodi, a zemlje ozbiljnim poljoprivrednicima koji itekako žele raditi i živjeti od poljoprivrede uvijek nedostaje. Cilj je komasacije stvoriti uvjete za provedbu hidro melioracijskih zahvata kojima se rješava pitanje detaljne odvodnje oborinskih voda na području koje je bilo obuhvaćeno kao komasacijska gromada. Tako uređenim zemljištem povećava se prinos u proizvodnji kao i sprječava mogućnost većih šteta od poplava. Cilj je komasacije stvoriti uvjete za nesmetan pristup svakoj budućoj čestiti zemljišta planiranoj za poljoprivrednu proizvodnju. Tako uređenih zemljišta u ne komasiranom, neuređenom području previše i nema, zbog toga imamo neucrtane putove preko privatnih parcela, situaciju pogodnu za sudske sporove, a ne poljoprivrednu proizvodnju. Nije rijedak slučaj da su upravo takva zemljišta bez pristupnog puta najbrže zapuste. Cilj je komasacije okrupniti postojeće posjede tako da sada postojeći raštrkani posjed nakon provedbe komasacije budu okrupnjeni u ekonomski održive cjeline. Što to znači? To treba značiti da će vlasnik dviju ili više parcela na komasacijskom području nakon provedbe dobiti zemljište ukupne veličine svih svojih do tad raštrkanih parcela. Cilj je komasacijom omogućiti provedbu postupaka i radnji kojima će se riješiti pitanje neusklađenosti granica između naselja i kastastarskih općina samim time neusklađenosti granice jedinice lokalne samouprave u nekim slučajevima i županija. Najistočnije naselje Sisačko-moslavačke županije Borovac jedno je takvo naselje podijeljeno u dvije katastarske općine, a samim time nije usklađena granica niti između jedinice lokalne kao ni regionalne samouprave. I konačno cilj je omogućiti provedbu postupka kojima će se riješiti imovinskopravni odnosi i uspostaviti identično stanje podataka u službenim evidencijama o nekretninama. Posebice otežavaju postupci raspolaganja državnim poljoprivrednim zemljištom gdje postoje zbog nesređenosti suvlasnički odnosi na parcelama između RH i privatnih vlasnika. Komasacija se nije provodila u Hrvatskoj više od 30 godina, no još uvijek ima aktivnih stručnjaka, ljudi s iskustvom koji su sudjelovali i njihovo iskustvo i znanje bit će nam dragocjeno u ovom postupku. Oni su i kroz javno savjetovanje i kroz radne sastanke u ministarstvu itekako uključeni. Bilo je pitanja tu nebrojeno kolega zastupnika i zastupnica za ovom govornicom hoće li bit problema u provedbi komasacija? Dajte da vidim onoga koji će reći da neće biti. Itekako će bit problema, međutim to nas ne može i neće spriječiti da se taj postupak povećanja vrijednosti poljoprivrednog zemljišta i povećanja poljoprivredne proizvodnje ne upušta. Pa imamo stotine primjera u Hrvatskoj gdje su provedene katastarske izmjere, komasacija jest postupak kojom se želi doći do nove zemljišne knjige. Komasacija je postupak nove izmjere, nove raspodjele površina parcela i uređenje sustava. Pa ja sam zadnji put pokazao u kojoj Hrvatskoj želimo živjeti. Ovoj u kojoj komasacija izvršena ili ova katastarska općina odmah do koja nije. Pogledajte na ovom grafičkom prikazu katastarskih podjela kako izgleda, kako izgleda komasirano i kako izgleda nekomasirano. I nađite mi nekoga u ovome tko je vlasnik ovog zemljišta, a da ne želi da mu parcela kroz dvije i pol, pet godina izgleda ovako, da izgleda kompaktno, da izgleda jedinstveno, da nema raštrkane posjede, nego da ima ekonomski održivu cjelinu, da ima pristojni javni put. To je cilj komasacije, a ne nabrajati što će nas sve zadesiti u samom postupku, dakle uspostave nove zemljišne knjige. Stotine ponavljam primjera imamo izmjera u Republici Hrvatskoj koja je uz sve poteškoće dame i gospodo zastupnici u brojnim jedinicama lokalne samouprave završena, uspostavljena svo vlasništvo i evidencije, dakle počivaju na digitalnim podacima, ne u raspadnutim zemljišnim knjigama.
Prva replika, poštovana Katarina Peović.
Hvala. Pa iznijet ću očito. Dakle u samoj ste kontradikciji sami sa sobom. Znači kažete da 30 godina se nije komasiralo i onda nam mašete sa kartom kojom nam pokazujete tko bi htio živjeti u zemlji koja nije komasirana, a tko bi htio živjeti u zemlji ali vi ste ti koji su jel' odlučili da ne živimo u takvoj zemlji. Drugim riječima, ono što su i drugi naglasili. Znači zadnjih 15 godina socijalizma je više komasirano nego 30 godina kapitalizma HDZ-ovog uglavnom, a osim toga u svim, znači kategorijama hrane danas proizvodimo 50% manje nego što smo proizvodili prije 30 godina. I da, složit ću se sa vama. Nešto je napravljeno u katastarskim razmjerima. Ali zašto? Zato da bi se samo popisala imovina. Vas uglavnom zanima imovina, nekretnine, zemljište kao što sam rekla u prethodnoj replici ne baš poljoprivreda.
Odgovor.
Drago mi je čuti kolegicu Peović da zna što mene zanima i što ja mislim, dakle to je vrlo pohvalno. Očito da ona ima sposobnosti neke koje mi nemamo, kao što vjerujem da bi ona bila idealna za provedbu, dakle komasacije s obzirom na nostalgiju onih vremena kada se komasacija provodila po bilo kakvim situacijama gdje imamo da su ljudi ostali bez zemljišta. Ja nisam rekao tko želi živjeti ili ne želi živjeti. Ja sam rekao tko će na katastarski i nekomasiranom zemljištu reći ne o urednom stanju koju država plaća i za koje je država osigurala iz Nacionalnog plana oporavka i otpornosti dodatna sredstva da se upravo to napravi, ne da to bude na trošak vlasnika zemljišta koji će dobiti i veću cijenu zemljišta o kojoj smo danas slušali. Ali isto tako, ukoliko će se baviti poljoprivredom veće prinose. Međutim, očito da vas politologija ili dakle politikanstvo zanima više nego uređene hrvatske u kojoj ja tu imam puno više za kazati [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] od vas kolegice Peović.
Povreda Poslovnika poštovana Katarina Peović.
238. osim vrijeđanja saborskog zastupnika i baratanje pogrešnim terminima znači politologija i politikanstvo nisu isti termin ili nisu istoznačnice. Ali o tom, po tom [[Upadica Piletić: Pa ja ih nisam ni spomenuo kao jedinstvene.]] Znači ono što silno ste se uzrujali kad je kolega Lenart ovdje upozorio da se 30 godina ništa nije radilo užasno se uzrujavate, ne znam, nije vam to baš dobro i prizivate na neku nostalgiju. Kad se iznose čiste činjenice, znači 30 godina se ništa nije radilo, [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] a nostalgični ste možda vi.
Povreda Poslovnika poštovani Miro Bulj [[Upadica Piletić: Pokažite rezultate, pa možemo nastavit raspravu.]] Nemate odgovore? Povreda Poslovnika poštovani Miro Bulj.
Hvala lijepo kolega. Povrijeđen je 283. članak gdje je nama saborskim zastupnicima poslao poruku da ima puno toga kazat za Hrvatsku, više nego svi mi ovdje. Pa evo ako može prostora i vremena da mu omogućimo mi saborski zastupnici. Sad ne znam koliko njemu treba vremena možda sat, dva da nam ispriča sve o Hrvatskoj što mi ne smijemo ili ne možemo ili ne znamo. Evo ja dajem prijedlog, nadam se da će uvažene kolege zastupnici dozvoliti vremena koliko on sad kaže u idućoj replici, koliko mu treba vremena da nas naučite nešto o ljubavi prema Hrvatskoj i sva znanja prenesete na nas.
Vrijeme [[Upadica Piletić: Bit će prilike.]] Ispričavam se, prije odgovora nije bilo povrede Poslovnika na prethodnu povredu pa dobiva opomenu gospođa. A vi izvolite odgovorite na repliku.
Više se ni ne sjećam tko je pitao repliku, ne znam ni šta odgovoriti. Možemo na sljedeću.
O.k. Sljedeća replika poštovani Rade Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Pa evo moram se malo začuditi zapravo kako ljudi, Hrvati glasuju za one koji ništa po njihovom ne valjaju, a ne glasuju za svoje preporoditelje. No dobro. Cilj komasacije je zapravo okrupniti zemljište da imamo što manje ulaznih troškova u proizvodnji hrane. Ali isto je činjenica da ako nema 51% oni koji su zainteresirani i ukupno 60% površina, da zapravo i neće doći do komasacije. Dakle, ovaj zakon bi trebao biti alat kako urediti površine, poljoprivredne površine da mi doista možemo proizvesti što jeftiniju hranu i da jedemo zapravo zdravu hranu ne samo mi, nego i oni gosti koji dolaze u Hrvatsku državu. Hvala.
Hvala lijepo poštovani kolega Šimičević, u raspravi na pravom čitanju ovog prijedloga zakona rekao sam da smo se među prvima kao jedinica lokalne samouprave javili na ovaj iskaz interesa, ni na kakav javni poziv, ni na kakav natječaj gdje bi netko trebao dobiti sredstava za provedbu komasacije nego na iskaz interesa. I tada smo izradivši jedinstveni dakle plan komasacije rekli da imamo komasacijsku gromadu veličine 2.000 hektara. Od toga sada znamo 1.000 hektara nije u funkciji, nije obrađeno, zapušteno. U međuvremenu na tom području je bio rat, to smo zaboravili u ovih 30 godina što je to bilo živjeti pod okupacijom, 5 godina pa onda vraćajući i obnavljajući dakle sve javne građevine u svoj sustav i vraćajući život u Slavoniji koja je bila, neki su zaboravili koji pate za Jugoslavijom, okupirana dobrim dijelom, a onda govorimo dakle o proizvodnji. Imamo površine, imamo ljude koji su [[Upadica: Vrijeme.]] zainteresirani prema tome mi ćemo to napraviti.
Replika slijedeća, poštovana Maja Grba Bujević.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega danas se u ovoj raspravi zapravo moglo čuti puno različitih mišljenja kao i opservacija. S obzirom na vaša iskustava mene zanima da li je provedba komasacije nekakav bauk ili se jednostavno treba uloviti posla, raditi strpljivo i privesti taj posao kraju pogotovo sad kad su nam sad za to osigurana sredstva iz NPO-a.
Hvala kolegice Grba Bujević, pa naravno da je za većinu ljudi bauk, 32 godine nije se dakle radila komasacija. Imamo stručnjake geodete po svim sustavima koji imaju to iskustvo još u malom prstu i koji se sjećaju kako su to provodili. Kao i izmjera koje traju godinama, ali se sredi stanje i u evidencijama i na terenu i onim vlasnicima koji su vlasnici toga omoguće da najbolji mogući digitalni, suvremeni način posjeduju to. Ne da moraju tražiti u gruntovnici u raspadnutim knjiga tko je vlasnik. Ne da moraju ispravljati u katastru i gruntovnici putem pojedinačnih postupaka tko je vlasnik tko je posjednik. Dakle, sa izmjerom, a i komasacija je svojevrsna izmjera uspostavlja se novo stanje na terenu, čisto od nule i onda znate gdje vam je međa, gdje vam je put i što zapravo u stvarnosti posjedujete.
Slijedeća replika poštovana Nadica Dreven Budinski.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolega Piletić, ovako znamo da je komasacija koliko je nužna i potrebna to ste i vi u svojem izlaganju i danas cijelo jutro i evo ga cijeli dan o tome razgovaramo, samo bi samo naglasila da imamo u Hrvatskoj 160.000 poljoprivrednih gospodarstvenika koji se i unatoč svim poteškoćama koji su se susretali svih ovih godina i dalje bave poljoprivrednom i da su i oni svih ovih godina dobivali poticaje i vjerujem da nisu svi koristili te poticaje za kuće za odmor na moru ili za privatne automobile nego su itekako ulagali u svoja poljoprivredna gospodarstva. Znamo i problem koji su vlasničkih ovoga zemljišta koji se bave poljoprivredom i mislim da i u samom zakonu naglašeno da se i taj zakon donaša zbog toga da se smanjuje administrativne zapreke da se olakša što prije izvršenje komasacije, pa vas pitam za vaše mišljenje.
Odgovor.
Zakon je dakle pojednostavljenje komasacije, zakon je dakle pojednostavljenje procedure kako se određeno zemljište komasirat. Imamo jedno povjerenstvo. Takvo isto povjerenstvo, a ne oni koji su navodno čitali zakon, pa kažu imamo ne znam koliko povjerenstava. Jedno je povjerenstvo u izmjeri, jedno je povjerenstvo u komasaciju. I najveću ulogu dakle imaju zk ispravni zk suci, oni odlučuju dakle kakvo će se stanje uspostaviti. Na osnovu njihovih rješenja vlasnici ili sudionici komasacije mogu uložiti prigovor, žalbu i onda naravno postoji procedura. Što se tiče dakle ovo što ste spomenuli automobile meni je žao što kolega Troskot je rekao da poljoprivrednici od EU fondova prvo nabave automobil. Ja ga pozivam kao što je bio već jednom u Novskoj da onda sad sjednemo i odemo od jednog do drugog poljoprivrednog gospodarstva i da vidimo kakva su oni to vozila nabavili, da li su to traktori koji su nužni za kvalitetnu poljoprivrednu proizvodnju ili da bi se oni pokazivali [[Upadica: Vrijeme.]] špici grada.
Povreda Poslovnika poštovani Zvonimir Troskot.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, dociranje saborskom zastupniku iz razloga što Novska nije odnosno gradonačelnik nije centar svijeta. Dakle, postoji jako puno primjera po Hrvatskoj gdje se novac nije okoristio za poljoprivredne [[Upadica: Jako malo.]] prije svega ste bezobrazni jel upadate u riječ, [[Upadica: Molim vas nemojte upadati u riječ.]] to samo pokazuje vašu nadutost koja je prisutna cijeli dan danas u saboru. Dakle, postoji jako puno primjera u Hrvatskoj gdje se novac nije koristio za poljoprivredu i to je nalaz Državne revizije. To što vi ne čitate te nalaze to je vaš problem [[Upadica: Nemam vremena kao vi.]] I jako drago ću primit ovu ovaj opomenu. Hvala.
Sami ste rekli, dobivate opomenu. Slijedeća replika poštovana Anka Mrak Taritaš.
Hvala, hvala lijepo poštovani potpredsjedniče sabora. Uvaženi zastupniče, dakle vi u vašoj raspravi vi ste rekli činjenice koje su točne. Ja ne mogu reći ništa protiv njih. Točna je činjenica da 30-ak godina, a i više komasacije nije bilo. Točna je činjenica da mi zaista ne vidimo taj rezultat, a pitanje je kad ćemo i vidjeti, ali ajdemo vidjeti do kraja točne činjenice. Kao što ste vi baratali sa onim kartama, dopustite ja tu nemam kartu ali kao što je nisam vidjela vašu teško da ćete vi vidjeti na mom ekranu, Hrvatska ima 556 jedinica lokalne samouprave, 3.300 katastarskih općina, ovo je sa službene stranice Državnog geodetskog zavoda gdje je ove sitne zelene točkice su katastarske općine koje su napravljene kako spada i tu je negdje oko 8 do 9%. 30 godina nam je trebalo da 8 do 9% sredimo. Šta mislite koliko nam godina treba da sredimo svih 3.300 katastarskih općina [[Upadica: Vrijeme.]] da bi se stekli uvjeti za ulaganje?
Odgovor.
Ja bi volio kad bi vama mogao odgovoriti na ovo pitanje vrlo brzo. Znate i sami sudjelovali ste u procesima, bili ste odgovorna osoba što znači dakle uspostavit red na terenu. Državna geodetska uprava upravo je u tijeku postupka sređivanja dakle svih katastarskih granica pojedinih katastarskih općina s naseljem. Spomenuo sam u svojoj raspravi, imam dakle nekoliko primjera u svojoj JLS gdje nisu sređene stanje naselja i katastarske općine. Očekujemo vrlo brzo da će upravo to DGU riješiti kroz jednostavan postupak utvrđivanja granica katastarskih općina. To je jedan od koraka kojim ćemo dobiti sređeno stanje na terenu. Zašto sam nekoliko puta spomenuo izmjeru? Pa upravo zato što iskustvo koje imamo o izmjeri koje je trajalo gotovo 10.g., danas imamo sređeno stanje na terenu i kad mi dođe poduzetnik tražiti parcelu otvorim mu na ekranu bez papira, kliknem na parcelu i kažem koliko košta i koja je katastarska čestica. To je smisao i vjerujem da to i vi jednako tako priželjkujete.
Vrijeme. Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog Mira Bulja.
Ja sam rođen na selu i živio na selu, kratko ću samo o ovoj komasaciji. Sjećam kad sam bio mali pa bi stariji ljudi poljoprivrednici bi kopali motikom i naravno da bi tada tražili pomoć od drugih ljudi i susjeda da im kopaju motikom i onda bi oni došli ajde ako ne možeš ti posudi mi motiku. Kolika je privrženost zemlji taj seljak bi rekao moj susjed ili netko drugi koji su tu ljudi bili bi rekli to mi je ostalo ovu ne dan motku bez sebe, znači ne dam motiku bez sebe. Kolko su privrženi poljoprivredi u puno težim uvjetima, a vi možete kolega galamit iz klupe, možete radit šta oćete naravno da vas Ante Sanader neće opomenut jel on to dozvoljava i vas to nije briga, bitna je šminka, kravata i doć ovdje trlja baba lan, bar budi pristojan pa slušaj mlađi si, Paune, ima pisma Paune moj, pa uleti, pa poleti. Sad kako je sajam pršuta u gradu Sinju evo pozivam vas u petak dalmatinskog pršuta u petak i subotu u Sinju, dobro bi bilo da svi dođete na sajam pršuta. Dozvolite da rečemo i mi dvi riječi, barem dozvolite to, upristojite se. Znači rekao sam kratko, puno mi vrimena ovo uzelo dovikivanje iz klupa. Ljudi stariji su tolko držali do zemlje da nisu dali motiku bez sebe, on ne da motiku, on ide s tom motikom kopat, a mi danas imamo i to je bilo puno više neobrađene zemlje i sad da nije bilo Austro-ugarske na područjima odakle ja dolazim mi ne bi imali nikakve, pa mi moramo zaposjesti posjed, ić u jednu instituciju za vlasništvo, u drugu instituciju, to je toliki kupusana i nebriga i sad naravno triba Pilatovski oprat ruke sve vlade, svi koji su bili, sve institucije i reć e nećemo više to ćemo ostavit tako. Pa jel to toliko jednostavan proces, pa ko će imat, pa o čemu vi pričate, pa mi trenutno, ovdje nema ministrice, moramo donit, mi nemamo hrane dovoljno, pa mi smo prošle godine po upola manje pomidora ili rajčica proizveli nego godinu prije, voća i povrća duplo manje, znači mi smo u problemu samodostatnosti. Mi u ovome trenutku imamo najjeftiniju zemlju u EU poljoprivrednu, hektar je u Hrvatskoj oko 3 tisuće eura, a u Nizozemskoj poljoprivredno zemljište koje je puno zatrovanije vjerujte mi, ekološki ne očuvanije je 60 i nešto tisuća eura, 20 puta je skuplje u Nizozemskoj i ja sam dao zakon kolega Troskot, Zakon o zabrani prodaje poljoprivrednog zemljišta. Ako ne može Hrvat fizička i pravna osoba kupit u Mađarskoj zemljište onda ne može niko kupit u Hrvatskoj osim hrvatske fizičke i pravne osobe i mi to moramo zaštititi, al ovdje je ciljano rađeno, ciljano jel dobro ste rekli poticaje su dobijali ljudi koji ne znaju koliko krava ima sisa i zbog toga danas imamo uvoz svinjetine, nema svinja i ondje gdje ima svinja mi uvozimo izvanka koja se radi sojom, koja je kontaminirana visokom razinom glifosata i ona je puno jeftinija. Pa mi smo iz Novog Zelanda evo, iz Novog Zelanda uvozili smrznutu janjetinu koju im je bilo jeftinije nama dovesti ovdje nego je tamo zapalit jel je istekao rok i naravno ljudi kupuju sa slabim primanjima smrznutu janjetinu. Mi imamo taj problem i tako uništajemo naše domaće proizvođače. Mi imamo ogroman potencijal ne tribamo mi sad plakat za nama nego tribamo hitne mjere, ako je vrijeme sad usjeva onda moramo, šta je problem, umjetno gnjojivo da čovik ima proizvode, ima kvalitetan proizvod za koji će se trudit, međutim nemoguće je da on kupi stotinu kilograma umjetnog gnjojiva da da dušik zemlji i proizvodu. Zašto? Jer je tisuću kuna, on tolko ne može na zemlji zaradit, pa zato moramo reagirat promptno. Mi ovdje raspravljamo i okej triba razgovarat o komesaciji, triba razgovarat o navodnjavanju, triba razgovarat o Ravnim kotarima, Skradinu, ne znam, zagori, Gorskom kotaru, svi imaju sve potencijale, međutim mi u ovome trenutku moramo bit svjesni da je problem hrane, energetike, energije i problem vode i u ovome trenutku imamo sve te potencijale, a mi raspravljamo o komasaciji, za 30.g. nismo ništa napravili, apsolutno ništa. Očekujem od vas da poručite ministrici da na vladi dade prijedlog apsolutna subvencija na najnižu razinu umjetnog gnjojiva, to je trenutno najbitnije za selo i seljaka.
Povreda Poslovnika poštovani Marin Piletić.
Odustajem potpredsjedniče, mislim da ne bi imalo smisla, ne bi me se razumjelo.
Dobro. Replika poštovani zastupnik Zvonimir Troskot.
Poštovani kolega Bulj, ja bi vam se još jednom htio zahvalit za vaš angažman i doprinos, da nije bilo vašeg glasa ne bi se uopće uputio zahtjev za moratorij našeg zemljišta i ovo o čemu ste vi već govorili, dakle već bi se kupovala zemljišta jel su 20 puta jeftinija od određenih zemalja u EU. Ono šta, zapravo, ne možemo, slažem se zapravo i sa kolegama, ono šta je činjenica nije da nije ništa napravljeno. Danas je podatak izašao da je naša dijaspora, naši ljudi koji su iselili iz vaših krajeva, iz krajeva Slavonije da je prošle godine uplatilo pet milijardi eura. Pa evo to je ta ekonomija, nije da se nije ništa napravilo, protjeralo se ljude, ljudi zarađuju tamo i sa doznakama plaćaju naše gospodarstvo koje je veće nego što se financira zdravstvo iz našega proračuna. I mi ne možemo zaključit da se ništa nije napravilo po tom pitanju. A koji je problem? Problem je taj da su upravo ti ljudi iz vaših krajeva iz Slavonije morali iseliti da bi nas mogli financirati.
Odgovor.
Pa nažalost … statistike ko da nikad manje stanovnika nismo imali u slobodnoj RH. Znači prije je bilo puno više ljudi, punija sela, obrađeno je zemljište bilo, svaki kvadrat se čistio, svaka kuća je imala u mom kraju jednu, dvi, tri krave, proizvodilo je se trudilo. Sad do 18. godine nisam bio na moru, zato što sam liti morao radit, mora sam to i prodavat na peškariju, mora sam nosit mliko tako je se živilo, ali nismo bili gladni. Međutim, sad sve kupina, kupina i korov. Znači što se dogodilo? Što se dogodilo? Mi sebi, ja sebi postavljam pitanje gdje smo pogriješili? Nemamo hrane, bižimo od motike ko đavo od tamjana. Šta radimo mi? Kakve ovdje radimo i pričamo o komesaciji, sad s ovom tehnologijom. Moj prvi potez je bio suradnja sa Sveučilištem u Splitu da Poljoprivredno sveučilište bude u gradu Sinju i bit će i potpisano je i bit će. Zašto? Jer ne prenosimo znanja tradicionalna niti u skladu s modernim tehnologijama koje prihvaćamo, ne radimo po tom pitanju ništa.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Katarina Peović.
Dobro, hvala. Uputila bi na jedan nešto što ću nazvat Mostov paradoks, vaš kolega Raspudić je u svojoj replici rekao da mi moramo proizvoditi nešto što je profitabilno, što je isplativo. Mi se naravno ovdje slažemo da mi moramo ulagat u svoju poljoprivredu, da trebamo ojačati poljoprivredu, ali ono što Most često ne razumije da su državne subvencije pogotovo u poljoprivredi ključne. Mi dajemo poljoprivredi 10 puta više subvencija nego brodogradnji, a vaši će zastupnici vrlo često reć ono ako nije isplativo reži, nije isplativo ne treba bit na tržištu. Ono što vam želim reći, nema uspješne niti poljoprivrede, a niti brodogradnje bez potpore države i bez zaštite države. U tome se naravno mi negdje i slažemo, ali vi vrlo često državu poistovjećujete s Plenkovićem, država nije Plenković je. Znači Plenković je jedna anomalija države i to bi trebalo na neki način uvijek imati u vidu, kada govorim o državnim subvencijama, evo pogotovo za poljoprivredu.
Odgovor.
Ne uspoređujem svoju državu Hrvatsku sa Plenkovićem apsolutno, ja u temelje države sasvim nešto drugo gledam, gledam svoje suborce koji su dali svoj život i kroz povijest za Hrvatsku i sve ljudi koji su dali obol za samostalnu RH. Ne znam koliki je Plenković imao obol, vrlo minoran, nebitan, nešto u MVEP kad je tribalo biti sa puškom u rovu, ali o tom, po tom. Ja bi ovdje samo kratko rekao da Hrvatska mora imati strategiju mislim ne možemo mi poljoprivredu i hranu zaboraviti, a bolje poticati hranu i bit samodostatan nego biti gladan jer u kriznim situacijama i ugrozama u kojem smo sad trenutku, može doći do nestanka hrane, a mi sve manje i manje proizvodimo. Sve više i više nam korov obuzima naše poljoprivredno zemljište, pa 700.000 hektara imamo neobrađenog poljoprivrednog zemljišta. Mi moramo, to je obaveza države, da strateški energetika, poljoprivredi i voda koje imamo potencijale za opstanak u teškim situacijama mi se dovodimo u poziciju da smo ovisnici, ovisni o tko zna kome, a svi će dignut ruku [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] [[Govornik se ne razumije.]]
Sljedeća replika poštovani Nino Raspudić.
Kao što ne treba poistovjećivati kroni kapitalizam kakav je nažalost danas na sceni u Hrvatskoj sa slobodnim tržištem. Kad kažem kroni kapitalizam mislim na pseudo privatne poduzetnike koji nikad na tržištu nisu poslovali nego isključivo zahvaljujući političkim vezama i sa državom, tako ne treba poistovjećivati plansku privredu i socijalizam sa zdravom politikom poticaja. Poticaj treba biti poguranac kako bi se promišljenim strateškim interesima na tržištu pomoglo poljoprivrednim proizvođačima da stanu na svoje noge i opstanu kao zdrav subjekt, a ne da godinama ili desetljećima funkcioniraju kao netko tko glumi i fingira poljoprivrednu proizvodnju, a u biti ne bi mogao opstati bez poticaja dugoročno, o tome je riječ. No htio sam vas pitat jednu drugu stvar. u drugom jednom kontekstu sam već u saboru citirao … Beru i njegov odgovor na pitanje imal razlike između teorije i prakse, on kaže u teoriji nema, ali u praksi ima. Ne vidim da je napravljeno ikakvo ozbiljno terensko istraživanje na nekoliko točaka u Hrvatskoj koliko su ljudi voljni i motivirani za komasaciju. Dobro poznajete svoj sinjski teren što vam se čini što će se dogoditi u praksi u [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] vašem zavičaju kad ovo krene? [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Hoće li ljudi biti voljni?
Odgovor.
Nažalost imamo puno praznog područja, spaljena zemlja i to su oni ljudi koji šalju pet milijardi eura šalju nama doznake izvani, obrađujuć tuđa polja i tuđe njivu šalju novac u Hrvatsku i zbog toga opstajemo, nažalost. Pa to je jedan od problema, ja sam rekao u svojoj prvoj rečenici kad sam bio mali bavio sam se poljoprivredom onda bi stariji tada ljudi je li bi pitali pomoć nekoga da im pomogne kopat, okopavat sa motikom. Ovaj bi rekao ne mogu ti posuditi motiku … nešto jel ne dam motiku bez sebe koliko su vezani bili uz zemlju. Znači zemlja se je obrađivala puno teže nego danas, ali se obrađivala. Kopalo se motikom po cile dane po suncu, žegi, kiši, obrađivalo se. A sad kad imamo sve, ciljano je sve iseljeno i naravno da ta privrženost toj zemlji koja se tri desetljeća, tri stoljeća nije niko prenosio sa vlasnika na vlasnika bit će gotovo nemoguć posao [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Ne srljajte ko guske u magli [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] ostatke ostataka sela.
Poštovani Marin Miletić sljedeća replika.
Hvala vam potpredsjedniče HS-a g. Sanader. Kolega Bulj, 2009. smo donijeli prvi, mislim nismo ni vi ni ja, ali donesen je prvi strateški dokumenat pa smo imali 2015. i sad smo u 2022. kada vladajući jer tu je njihova najveća odgovornost razmišljaju u kojim procesima potaknuti, dakle sve naše seljake, poljoprivrednike na okrupnjavanje čestica a opet u smislu poljoprivrede kao takve. Zanima me mislite li vi da će ova treća sreća uspjeti iz vašeg životnog iskustva i političkog i što vi na području svoga grada Sinja činite evo kao gradonačelnik za poljoprivredu i za sve svoje poljoprivrednike? Hvala.
Pa krenit ću od kraja, hvala vam lipa na pitanju. Znači imali smo poticaje od 700 000 kuna za poljoprivredu koju smo dali program kao klub vijećnika u prošlom mandatu koji je prihvaćen. Sada se on povećao za 40% iznos sredstava, s tim da će biti, bio je i program u javnom savjetovanju, prošao je već i na gradsko vijeće gdje će biti svi poljoprivrednici zahvaćeni u tome iznosu nešto više od milijun kuna. Ali mi smo lokalna samouprava i nadam se da ćemo povećati ta sredstva na području grada Sinja za poljoprivrednike. Za poljoprivrednike moramo tražiti modele poglavito za manje OPG-ove. Nemojte smatrati da manji OPG-ovi nisu bitni, makar bila dodatna vrijednost. Jer ja mogu ispričati svoj slučaj. Moj otac je radio, bio je transportni radnik u Dalmatinci, majka je bila domaćica. Imala je troje dice. Mi smo obrađivali zemljište, prodavali mliko, prodavali mliječne proizvode, prodavali na peškariji ili na tržnici. To ja sam se odgojio na taj način. Nismo bili gladni, ali svaki pedalj zemlje se obrađivao u puno težim uvjetima nego danas poljoprivrednici, a danas je sve korov. Tu je problem. Znači, mi smo uništili duh sela i seljaka [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] I onda se Stjepan Radić u grobu okreće.
Sljedeća replika poštovana Vesna Nađ.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani kolega Bulj, prije 30 godina provodila sam komasaciju … [[Govornica se ne razumije.]] tada kao voditeljica Službe imovinsko-pravne službe u Sisku. Moram priznati da nije baš lagan posao i nije onda bilo digitalizacije i klikanja i otvaranja čestica. Zanima me s obzirom da su nositelji komasacije jedinice lokalne samouprave i grad Zagreb da li zapravo jedinice lokalne samouprave a vi kao čelnik tijela to vjerojatno znate imaju uopće administrativnih kapaciteta za provođenje komasacije.
Hvala vam lipo na ključnom pitanju izmjena zakona. Sve što se nije napravilo, institucije od 2009. prije nebitno i koje institucije sve žele prebaciti na lokalnu samoupravu koji nemaju kapacitete ni ljudske ni financijske. Županije su preuzele 58 zakona smo mijenjali, inspekcija Andrija Mikulić koji mene svakodnevno obilaze, kažnjavaju, više ne znam tko dolazi, odlazi. Ali je činjenica da to lokalnim samoupravama je pilatsko pokušaj ovim zakonom pilatorski oprat ruke. Evo u pred uskrsno smo vrijeme, ko' Isusa razapinjalo. I još jednom, ja sam ovdje javno kazao, evo neki dan sam bio, neki dan u veterinarskom centru i zaista za vrijeme vas je pokrenut taj veterinarski centar i dolazi kraju. Hvala svima koji su sudjelovali i koji će pomoći našim OPG-ovima da tu hranu za 180 korisnika, sada da te OPG-ove vezivamo. To su projekti koji su bitni. To je krenulo onda za vrijeme vaše Vlade, vi ste tada bili u ministarstvu i Fred Matić. To je istina, a sve ostalo su laž i demagogije koje u zadnje vrijeme čujem. Hvala lijepo.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Pere Ćosića.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Predloženi zakon donosi koncept Instituta komasacije omogućujući da evo nakon tri desetljeća se započnu novi postupci komasacije, smanjenje administrativnih zapreka, jednostavnija procedura i jasnije razgraničenje postupka nadležnosti omogućit će provedljivost, te ubrzati postupke komasacije. Potporu smo za to dobili od EU, Europske komisije za provođenje ovog zakona iduće 4 godine iz Nacionalnog plana oporavka i otpornosti osigurano je 263 milijuna kuna, iz Nacionalnih sredstava 50 milijuna i mislim da tih 313 milijuna kuna nam je jedno dobro jamstvo da ćemo komasirati ovih 18000 ha za koje je izvršeno i prije volja da se ide u komasaciju. Naravno da tu ne smijemo stati, sredstva trebamo nastaviti planirati i osigurati i daljnje komasacije. Komasacija poljoprivrednog zemljišta predstavlja kompleksnu interdisciplinarnu agrotehničku mjeru. Za svoj cilj ima ne samo okrupnjivanje poljoprivrednog zemljišta nego i sređivanje stvarno-pravnih i drugih odnosa, te stavljanje u funkciju zapuštenih poljoprivrednih površina. Naši problemi su velika rascjepkanost parcela, te neobrađena zemljišta uz naravno slabu infrastrukturu oko tih zemljišta. Komasacijskim postupkom istodobno će se urediti imovinsko-pravni odnosi jer jedan od glavnih problema su neriješeni vlasnički odnosi, neusklađenost zemljišnih knjiga. Uz to je potrebno ostvariti da se sudionicima komasacije dodijeli novo zemljište jednake vrijednosti u što manjem broju katastarskih čestica. Uzimajući u obzir navedeno nesporno je riječ o iznimno složenom i opsežnom, ali istodobno prijeko potrebnim postupcima koji zahtijevaju određena stručna i specijalizirana znanja onih koji vode predmetni postupak, te znatne administrativno-tehničke kapacitete. Najvažnije da shvatimo da je naša poljoprivreda, poljoprivredno zemljište istovjetno našim važnim resursima vodama, moru, obali našoj, otocima naročito u svijetu nadolazećih ozbiljnih poremećaja u globalnom tržištu hrane. Moramo realno sagledati novonastalu situaciju, doprinijeti i provesti pravne odluke za održivu budućnost hrvatske poljoprivrede. Predloženim zakonom je prvenstveno predviđeno da se jedinice lokalne samouprave bude nositelj komasacije. Pred njima je zaista veliki zadatak, ali naravno tu komasaciju može provoditi ministarstvo. Zbog ekonomičnosti provedbe komasacija moglo bi se evo razmotriti mogućnost omogućavanja zajedničkih pokretanja komasacije na području više općina, a kako bi se smanjili troškovi postupka kroz osiguranje jednog radnog tijela, te omogućila ušteda kroz zajedničku nabavu. Mislim da je to moguće izvodivo jer je ministarstvo to koje isto provodi komasaciju. Komasacija poljoprivrednog zemljišta daje nam niz benefita. Spomenut ću samo neke. Povećavaju se proizvodne površine, te se omogućava primjena suvremene tehnologije obrade zemljišta s čime se smanjuju troškovi proizvodnje i transporta, povećava se produktivnost rada jer su čestice veće i pravilnih oblika, također se povećava preglednost posjeda što omogućuje pravovremeno otkrivanje primjerice štetočina i raznih bolesti. Nadalje se stvaraju pretpostavke za efikasniju provedbu prostornog plana odnosno planiranu izgradnju infrastrukture, putne mreže i kanalske i stvaraju se uvjeti za odvodnju, ali i za navodnjavanje jer znamo da reguliranje vodnog režima ćemo povećati stupanj plodnosti tla. Komasacijom će se povećati vrijednost poljoprivrednog zemljišta, očekuje se naravno i veći prinos poljoprivrednih kultura, negdje je kod pšenice to nekih 9%, značajno bi utjecali na razvoj OPG-ova što nam je od izuzetne važnosti jer spriječili bi odumiranje naših sela. Smatram da smo svi složni u viziju razvoja poljoprivrede znači želimo proizvoditi veću količinu visokokvalitetne hrane po konkurentnim cijenama, održivo upravljati prirodnim resursima u promjenjivim klimatskim uvjetima te doprinijeti poboljšanju kvalitete života i povećanju zaposlenosti u ruralnim područjima. Stoga smatram da nema razloga evo i za skepsu i za neku suzdržanost, smatram da ovaj zakon treba donijeti jel to je prilika, to je jedan od alata za poboljšanje i oporavak i razvoj poljoprivrede u Hrvatskoj. Hvala vam lijepa.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovani zastupnik Rade Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a. Poštovani kolega. Ako je ikome u interesu komasacija zemljišta onda je to poljoprivrednicima oni koji proizvode hranu. Imate poljoprivrednika koji ima šest parcela različitih, on mora šest puta doći na svaku parcelu, automatski ima veći trošak i jasno da će i konačni proizvod znači ulazna cijena je puno veća i da će i u konačnici proizvodi biti skuplji. I sad ako država ulaže preko 200 milijuna kuna da bi se napravio red, mi smo to već ovdje usudili, neki, ja nisam, ali neki da od toga neće biti ništa, da to sve propada i da je to uludo bačen novac. Pa dajmo šansu, dajmo šansu da se to napravi, a to ne treba stoljeće, ovo bi se trebalo riješiti u roku od sljedeće dvije do tri godine i samim tim ako to napravimo omogućit ćemo našim poljoprivrednicima da mogu raditi i znači imat će puno manji uvozni trošak nego što su imali do sad kad imaju dvije, tri [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] pet ili sedam parcela. Zahvaljujem.
Odgovor.
Točno, ovaj zakon daje priliku takvim poljoprivrednicima da i provedu komasaciju, ali naravno da nije svima interes. Slušali smo kolegu Lenarta koji vjerojatno je i sam okrupnio nešto i on se boji da će možda ostati bez tih svojih parcela, ali evo i kolegica je radila tu u imovinskopravnim odnosima u računovodstvu bivših komasacija, a i ja kao mladi inženjer sam radio, znači otprilike one parcele gdje su one krupne i te se u pravilu i ne diraju, doda im se još malo sa strane tako da to ide, znači imamo raznih interesa. A ovaj zakon je omogućio da se to može koristiti, znači ako 51% ljudi koji su na toj gromadi da kažem … interes za komasaciju, a da njihova površina bude 60 mislim da je 67% ukupne gromade. Znači ne ide se na ruku ni velikima ni malima, već jednostavno da se napravi jedan sporazum ko želi i ko hoće ić može koristiti ovaj instrument i to je dobro da bi se da kažem smanjila količina tih neobradivih površina, jedan instrumenat, a ima ih još više.
Sljedeća replika poštovan Maja Grba Bujević.
Hvala potpredsjedniče. Državni tajniče Majdak. Uvaženi kolega. Danas smo zapravo ovdje mogli čuti od jednog saborskog zastupnika, ispričavam se ne mogu se sad sjetiti ko je to točno rekao, da se u vrijeme i bivšoj državi da se radilo više okrupnjavanja zemljišta nego što se radilo u proteklih 30 godina. Što vi mislite koji je tome razlog?
Pa dobro i više saborskih zastupnika i kolega … govorilo o tome kako se napravilo u zadnjih ne znam 15-ak godina i osobno sam i ja sudjelovao u zadnjim komasacijama kao mladi inženjer u izvođenju radova kao pirotehničar. Naime, komasacije su se tada radile samo tamo gdje je interes PIK-ova, znači od '56.-'90.g. je bio interes PIK-ova, prvo arondacija, a to vam je nije to kompleksan postupak gdje se svi uđu u tu gromadu već doće PIK kaže napravimo tu 10 parcela po 100 hektara, napravimo kanal i kanalsku mrežu, a ove ćemo fino preseliti tamo na neko drugo, čak u ne istu katastarsku općinu ili će normalno onaj koji neće negdje seliti ili dobiva nešto što nije dobro dobit će nadoknadu štete i tako se krenulo u to okrupnjavanje. Komasacija je nešto kompleksniji problem, zahvati radilo se to i koncem '90.-tih godina gdje su se uvažavale i struka i sve ostalo malo drugačije. Naravno imovinskopravni odnosi su se rješavali drugačije, o tome ne želim ovdje govoriti. A ovdje je dano na [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] raspolaganje svima onima koji u tome sudjeluju da o tome odluče hoće li sudjelovat [[Upadica Sanader: Vrijeme.]]
Sljedeća replika poštovana kolegica Maksimčuk.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi kolega. Koliko je Zakon o komasaciji bitan govori ova današnja rasprava koja traje već nekoliko sati. Svi smo mi svjesni da je problematika uzgoja na usitnjenim česticama, neriješeni imovinskopravni odnosi, udaljenost između parcela utječu na razvoj poljoprivredne proizvodnje. I nama Slavoncima poljoprivreda je prioritet br. 1, a vidimo da je u iskazivanju interesa za komasaciju jedna općina s područja naše županije. Vi kao predsjednik Županijske skupštine sigurno ste dobro upoznati o raspoloživosti poljoprivrednog zemljišta, ali i potrebama komasacije odnosno zainteresiranosti i u našoj županiji.
Hvala lijepa na pitanju. Točno je Općina Gundinci mislim da je ona izrazila interes za komasaciju, to je jedna mala općina na istoku naše županije koja se isključivo bavi poljoprivredom i mislim da su oni odradili onaj jedan postupak dodjele poljoprivrednog zemljišta. Znači taj dio su odradili mislim da u potpunosti njima je interes naravno sada i okrupniti vjerujem te čestice, nisam sudjelovao u tom procesu i da bi imali manje troškove i bolju proizvodnju i mislim da je to sasvim u redu. Ali ja sam govorio danas i kad sam državnom tajniku postavio pitanje o tome koliko mi imamo da kažem obradivih površina, 103.315 hektara, a od toga 38.440 čestica odnosno hektara nije u ARKOD-u znači ne koristi onu potporu. Nisam uvjeren da svih tih 38.000 se ne radi, oni se rade, ali upravo u tim arondacijama imate čestice unutra koje su ostale pravno neriješene jer to nije rješavano, nije rješavano za vrijeme te arondacije i one nisu u ARKOD-u ali se obrađuju i to je dobro da se obrađuju, ali to treba srediti.
Slijede završne rasprave. Prva je u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovane zastupnice Martine Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem poštovani predsjedavajući, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Na kraju današnje rasprave svi ćemo se složiti da je razvoj poljoprivrede i proizvodnje od posebnog interesa Republike Hrvatske, a komasacija je dodatna vrijednost i od strateškog i nacionalnog interesa. Prema važećem Zakonu o komasaciji koliko smo već nekoliko puta čuli danas od 2015. godine nije započet niti jedan postupak. Tijekom 2016. smo imali gotove pilot projekte u pet županija. Između ostalog je bila i Brodsko-posavska županija koja se sad ponovno kandidira, odnosno općina na kojima je uloženo stotina i stotina sati stručnog rada. Tada je bila politička odluka da se u Programu ruralnog razvoja od 2014. do 2020. godine ne financira niti jedan postupak komasacije. Sada imamo naknadnu pamet i ipak ministarstvo je uvidjelo da nema razvoja poljoprivrede bez Razvojne strategije u koju spada i komasacija. Tada se provelo dosta razgovora, prezentacija, sastanaka, razgovora sa poljoprivrednicima. Reakcije na komasaciju je u tim pilot projektima su bile različite od onih koje su prigrlili i pohvalili takva rješenja da oni koji su bili zapravo i zabrinuti da ne budu oštećeni što će sigurno biti i sada bojaznost određena ako uopće do tih postupaka dođe jer smo imali priliku da smo imali mogućnost provest postupak komasacije, pa na kraju zbog različitih, odnosno na kraju političke odluke nije bilo provedeno. Na javnom pozivu ove godine odnosno krajem prošle godine za iskaz interesa je ministarstvo raspisalo i javile su se 23 jedinice lokalne samouprave koje će se ponovno morati javiti na novi javni poziv jer se zapravo radilo o svojevrsnoj anketi. Javni poziv je tada bio raspisan prema važećem zakonu iz 2015. godine sa preskočenim odredbama koje su predložene novim prijedlogom. Sam sadržaj zakona je dosta kaotičan i težak za praćenje, a ne znamo po koji put ministarstvo zaobilazi institut žalbe i uvodi upravni spor što predstavlja dodatni trošak za potencijalne korisnike. Po pitanju programa komasacije predlažemo kao što smo i u prvom čitanju o tome govorili dva programa. Višegodišnji program bi se donosio na razini ovdje u Hrvatskom saboru, a godišnji program Vlada Republike Hrvatske. Ministarstvo poljoprivrede bi pripremilo godišnji program na temelju provedenog javnog poziva i izrade odluke o područjima prihvatljivim za provedbu komasacije. Zbrka je oko javnog poziva koji se prema predloženim odredbama objavljuje nakon izrade prijedloga idejnog rješenja. Što to zapravo u praksi znači? Da jedinice lokalne samouprave o svom trošku izrađuju prijedlog, a tek onda nakon objave javnog poziva ministarstvo odlučuje se za koje prijedloge idejnog rješenja će se sufinancirati njihova izrada. One jedinice čiji prijedlozi neće biti prihvaćeni su uludo zapravo potrošili sredstva. Naglašavamo da po konačnom prijedlogu zakona nositelji komasacije mogu biti jedinice lokalne samouprave ili grad Zagreb, ali ne i jedinice područne samouprave, odnosno županije iako je u javnom pozivu iz kraja prošle godine su bile pozvane i županije za dostavu iskaza interesa. Naši brojni prijedlozi u prvom čitanju koje smo specificirali su odbijeni, tako da o tome ćemo uputiti dodatne amandmane o kojima ćemo se sutra izjašnjavati. Ono što se nameće kao opravdanim pitanjem je vrijeme trajanja postupka komasacije, spremnosti zapravo lokalne samouprave o kojoj smo puno puta danas čuli da provede taj postupak i da rad povjerenstva što je ključno bude transparentan. Koliko se to u današnje vrijeme može osigurati i koliko će to biti zahtjevno zapravo lokalnim čelnicima to će nam praksa pokazati. U svakom slučaju činjenica je da zbog rascjepkanosti i slabe infrastrukture cijene poljoprivrednog zemljišta u Hrvatskoj su među najnižima. U prosjeku je 3400 eura po hektaru, a dok je u Nizozemskoj i do 70000 eura hektar zemlje. Sada imamo u prijedlogu da će se komasirati 18000 ha poljoprivrednog zemljišta što je mala površina, ako uzmemo i činjenicu da postoji 700 000 ha neobrađenog poljoprivrednog zemljišta. Što se tiče ovog zakona tražit ćemo izvješća, pratiti provedbu zakona i pozivati na odgovornost nadležnih, te se nadati da provedba neće završiti kao pet pilot projekata od kojih nije na koncu bilo ništa. Kao što sam rekla, uložili smo brojne amandmane kako bi pojednostavili zapravo postupak i ovisno o tome će biti i naš stav kluba vezano za podržavanje ovog zakona. Zahvaljujem.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Siniša Jenkač.
Uvaženi potpredsjedniče, državni tajniče, načelnice, kolegice i kolege. Pa evo danas je puno toga bilo rečeno. Kao što je rekao jedan kolega koji očito sebe ne čuje „trla baba lan“ vrlo zgodna opservacija na govore pojedinih zastupnika, ali evo svatko si može dozvoliti ali treba nekad i sebe slušati. Znači, zakon je pred nama i vjerujem da ćemo uskoro donijeti ovaj zakon, zakon koji kao što smo čuli rješava i pokreće okrupnjavanje zemljišta. Važnost tog okrupnjavanja i o važnosti okrupnjavanja danas je puno bilo riječi. Ono što je ovdje zanimljivo i vrlo je jasno i jednostavno, a ne vidim razloga zašto tako ne bi bilo, znači da mi ministarstvo dobilo uopće uvid da li je netko zainteresirani, a s obzirom da je na jedinice lokalne samouprave stavljen taj zadatak znači onda su i jedinice lokalne uprave iskazale interes zainteresiranosti, iskaz zainteresiranosti i kao što vidimo 23 jedinice lokalne samouprave iskazale su zainteresiranost. Naravno temeljem te zainteresiranosti kreće onda i sama provedba komasacije. Evo drago mi je da ponovno bez jedinica lokalne samouprave te omražene jedinice lokalne samouprave opet se ne može ništa sprovesti pa između ostalog i sve ono što se radi na područjima, na područjima čitave države više manje sve ide ili je vezano uz jedinice lokalne samouprave pa tako onda i ovaj zakon i evo čestitam svima onima koji su smogli hrabrosti i koji će smoći energije da to sve provode. Normalno da bi se to moglo provesti znamo da 67% vlasnika mora, na koje obuhvaća znači ta, taj, to područje koje se komasira mora biti zainteresirano i oni moraju biti vlasnici 50% tog zemljišta. Što se tiče povjerenstva evo na odboru bilo je skrenuto pažnja da tu se opet otvaraju mogućnosti manipulacije tih istih lopova u jedinici lokalne samouprave što je opet vrijeđanje i čelnika i svih zaposlenika jedinica lokalne samouprave koji vidimo da će na svojim leđima odraditi jedan veliki dio same komasacije, pa ako dobro čitamo zakon onda vidimo da će biti formirano povjerenstvo od 7 članova. Znači predsjednik, potpredsjednik, 5 člana i 1 tajnik, od toga znači predsjednik će biti iz redova jedinice lokalne samouprave, također koji će morati dati i tajnika pravnika, zatim predstavnici vlasnika tj. predstavnik vlasnika, predstavnik geodeta, znači geodeti, predstavnici gruntovnice tj. suci, sudski savjetnici itd. i 2 predstavnika ispred Ministarstva poljoprivrede koji će na kraju krajeva voditi poslove kompletne komasacije. I ono što je bilo i maloprije spomenuto, dapače osigurane su i mogućnosti žalbe, prigovora i naravno da svaki zakon mora imati mogućnost prigovora, žalbe i znamo da čitavi proces neće biti jednostavan, neće biti lagani, ali da čitava, da projekt i program komasacije jednostavno traži da poljoprivreda to traži i da je ono budućnost. I čestitam ministarstvu što je evo smoglo hrabrosti, a na kraju krajeva i financijska sredstva jer za sve to treba imati osigurana financijska sredstva. Tako da je u 2020. godini predviđeno 18 milijuna kuna, '23. 44,6 milijuna kuna, '24., '25., '26. 90 milijuna kuna s time da je sve financirano kroz program europskih sredstava tj. otpornosti i oporavka. I upravo je ovo vrijeme gdje imamo mogućnost korištenja europskih sredstava, dobro vrijeme jer bez financiranja i bez sustava financiranja takav veliki posao, takav veliki zahvat ne može se odraditi. I evo žao mi je što moramo slušati toliko kritika umjesto da se kaže da evo čestitamo ministarstvu što je krenulo i želimo puno [[Upadica: Vrijeme.]] uspjeha i energije svima onima koji će biti involvirani u samu, u sam proces komasacije.
Slijedeća završna rasprava u ime Kluba zastupnika MOST-a poštovanog zastupnika Marina Miletića.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora gospodine Sanader, poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice, kolege, rekao sam da je tema o poljoprivredi vjerujem najvažnija tema za idućih 20 godina, a rekao sam i kolegi Reineru neki dan na molitvenom doručku bili ste tu i neki vi i vaši kolege dakle iz vladajuće stranke HDZ-a i neke kolege iz oporbe da se točno osjeti kada razgovarate s ljudima bez obzira na neslaganja, jer ne moramo se složiti, imaš doma najužu obitelj pa se nekada ne slažeš, da se točno osjeti kada netko ovaj ima tu neku netrpeljivost. Ja bi volio da i predsjedavajući uvijek nekako pazi da razina komunikacije u ovom časnom domu u sabornici bude na razini i da razgovaramo kao ljudi koji uvažavaju jedni druge unatoč tome što se ne slažemo možda i oko mnogih stvari. Mislim da je to baš jako, jako bitno. Onda ono što bih isto volio jer vezano je i za poljoprivredu i za komasaciju i za život. Ima vas ovdje starijih, iskusnijih i mudrijih. Slušajte kolege baš je važno, ono je radi, radi svih nas, radi mene, ima vas ovdje iskusnijih, starijih, mudrijih, recite mlađim kolegama da bahatost uvijek vodi u pad i kada čovjek postane ohol on je već krenuo padat samo to još nije svjestan. I ja to govorim sebi, ja sam morao dobit po glavi dobrano da stanem na zemlju i da potpuno drugačije gledam sve oko sebe, pa ne želim to što sam ja proživljavao nikome, nikome. 2009. smo imali prvu strategiju, pa smo imali 2015. i ovdje sam rekao u hrvatskoj sabornici da ima neki mandat ja bih ga sad dao, dao bi ga ne znam, dao bi ga SDP-u, hrvatskim socijaldemokratima, Možemo, ne znam, vama vladajućima, sad kad bi ja imao neki mandat da ga dam i da mi uredimo kompletno projekt komasacije, okrupnjivanja zemljišta, da naši poljoprivrednici krenu normalno raditi, da ljudi proizvode, da OPG funkcionira, da ti uvozni lobiji koji, imamo ih svugdje i legitimni su je li, da ipak bude usmjeren fokus na naše male ljude, na poduzetnike. Ja bi ga sad dao, sad državni tajniče i potpisao odmah i da budemo i vi i ja sretni, ali znamo iz iskustva koje imamo jer iskustveno prolazimo neke situacija koje nas uče gdje smo onda oprezni. Dijete kad se opeče onda zna što znači vatra. I iz tog razloga nemojte shvaćati sve kao napad, bar ne s moje strane. Mi smo rekli, dakle pa ako se ne varam ne pripadam Odboru za poljoprivredu, ali šta su rekli kolege da jedan samo član je bio samo suzdržan ako sam dobro shvatio, da je jedan član bio suzdržan, a u tom odboru siguran sam da ima i ljevice i različitih drugih stranaka. Dakle, ljudi uviđaju da je komasacija potrebna i da moramo ići tim smjerom. Dakle, tko god je donekle razborit dakle on vidi tertium non datur nema druge opcije, dakle moraš, moraš ići time, dakle nema drugog puta. Ono što je nama važno u Klubu MOST-a da to bude što je moguće poštenije, pravednije i posloženije, da se kontrolira novac kome ide i da taj novac bude na pravi način usmjeren. I opet držim da je to svakom razboritom je jasno šta mi ovdje govorimo. Ja se ispričavam ako netko možda shvati drugačije ili malo smo i umorni od jutra ovdje raspravljamo, ovdje neke kolege vas od jutra gledam ovdje u sabornici, pa je netko jeo, netko nije jeo, nekom fali vode po meni što pijem pa ne popijem koliko treba pa si malo napet pa možda izađe nešto što ne treba iz usta. Ali dakle ovdje neke od vas vidim od 9 sati ovdje tu, a sad je 5 a tek kreće kaos. Tako da … [[Upadica se ne razumije.]] evo ma ne, ne, energija samo ne. Dakle, evo još jednom voda, voda, voda, energenti i poljoprivreda, samodostatnost. To je nešto što nema dres, ne bi trebalo imati dres, ne bi trebalo imati boju, ne bi trebalo imati neku ideologiju zato jer bi u fokusu trebali biti građani ove zemlje, pa ajmo bar tu gdje možemo zajedno usmjeriti snage. Hvala.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka poštovane zastupnice Sandre Benčić.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, dakle prvi i osnovi problem kao koji vidimo u ovom prijedlogu zakona, novog Zakona o komasaciji poljoprivrednog zemljišta vidimo dakle u činjenici da se saboru oduzima bilo kakva kontrola nad planom komasacije poljoprivrednog zemljišta koje od sada donosi Vlada RH. Znači prema samom slovu zakona program donosi odlukom vlada, a za razdoblje provedbe koje predloži ministarstvo prema dostupnim financijskim sredstvima. Dosada je višegodišnje, znači imali smo 2 vrste programa, imali smo višegodišnje programe i godišnje programe. Višegodišnje programe je donosio sabor RH i na taj način imao barem neku kontrolu u načinu raspolaganja i poljoprivrednim zemljištem odnosno procesom komasacije. Naravno istina je da je taj zakon bio u mnogočemu prekompliciran, da nije bio efikasan, da zaista nije doveo do toga da, do većeg okrupnjavanja poljoprivrednog zemljišta, međutim ne vidimo nikakvu potrebu da se u cilju te povećane efikasnosti miče mogućnost nadzora parlamenta nad načinom nad kojim se provodi komasacija. Jedna od glavnih zamjerki struke na ovaj prijedlog zakona jest da agronomi nisu uključeni u različite faze postupka komasacije. Predviđa se ponovo dakle uvođenje zapravo geodeta najčešće ali se nije predviđeno i sudjelovanje agronoma u svakom dijelu postupka. I to je ono što je i njihova komora, ali i što su brojni poljoprivrednici u savjetovanju naglasili da je problematično u ovom prijedlogu zakona. Također jedna od stvari koju vidimo kao potencijalno problematičnu jest činjenica da izradu projekta komasacije izrađuju vanjski izvoditelji umjesto da ih imamo kao in-hous timove u Ministarstvu poljoprivrede. Do, do sada dakle prema prijašnjem zakonu odnosno do 2018. godine idejne projekte minimalno je radila Agencija za poljoprivredno zemljišta. Bilo bi logično da sada kada je nemamo kada je njenu ulogu preuzelo ministarstvo da isto tako stvorimo unutarnje kapacitete za izradu takvih projekata umjesto da se odmah već u tekstu zakona izlažemo obavezi da se outsource-a izrada projekata i time stvorimo zapravo značajan, značajan budući trošak koji će nositelji komasacije imati. Tu je naravno i pitanje služnosti. Dakle, novi zakon predviđa da ako je zemljište koje je predmet komasacije bilo pod hipotekom prijašnji vlasnik nekretnina koje su ušle u komasacijsku gromadu, a bile su opterećene hipotekama ostvari naknadu i umjesto dodijeljenih nekretnina iz komasacijske gromade, a hipoteke koje prestaju koje će tu prestati će teretiti tu naknadu. Onda je tu i pitanje zapravo odnosi vrijednosti hipoteke i vrijednosti te naknade i na koji način će oni, vlasnici zemljišta koji uđu u tu gromadu da li će se sa time moći nositi. Jedan od značajnih prigovora također i poljoprivrednika i komore čini mi se također u e-savjetovanju bio je, bilo je i to da su nositelji komasacije jedinice lokalne samouprave, a podredno država, a s druge strane se komasacija provodi u interesu RH. Međutim kada se već to stavilo na, u zadatak i obavezu jedinica lokalne samouprave onda se trebalo i omogućiti da ne postoji nekakva arbitrarnost od strane ministarstva u kojem trenutku će ministarstvo ipak preuzeti, preuzeti komasaciju. Tako primjerice imamo situaciju dakle da ako se procijeni da se komasacija ne odvija prema planu ili nije dovoljno brza i efikasna da onda umjesto jedinice lokalne samouprave u taj postupak ulazi ministarstvo. Na takav, dakle ništa ne piše o mogućnosti pravnog lijeka o jedinici lokalne samouprave na takvu odluku. U samom tekstu zakona kaže se da je to odluka, ne znamo da li je to rješenje, da li je to upravno, upravni akt i koji su pravni lijekovi protiv takve odluke. Čini se da nikakvi jer udrugom stavku gdje se regulira pitanje pravnih lijekova na odluku ministarstva kaže se dakle da je to rješenje i da na takvo rješenje nije dozvoljena [[Upadica: Vrijeme.]] žalba, ali je dozvoljen upravi spor pri tome dakle može doći i do [[Upadica: Slijedi, vrijeme.]] arbitrarnosti u ovakvim postupcima i preuzimanje od lokalne samouprave. Hvala.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika HSS i RF-a, poštovane zastupnice Katarine Peović.
Dobar dan, naš kolega Lenart iz našeg kluba je više-manje iznio sve što je nekakav stav HSS-a i Radničke fronte pa ćemo i uložiti amandmane u tom smislu. Ja bi upozorila samo osim na ovo što je već rečeno, znači taj odnos lokalne, jedinica lokalne samouprave navela još jednu stvar na što ćemo mi upozoriti amandmanom, a to je jedna određena doza već u zakonu onog klasičnog ozakonjenja bezakonja, znači da se nekima pogoduje, a neke da se zakine. Znači prilikom dodjele odnosno izravnih sredstava. Znači ili dobivate zamjensko zemljište ili dobivate iznos u vrijednosti vašeg zemljišta, ali u kojem iznosu, znači u iznosu od 90 do 120% vrijednosti zemljišta, to je taj Članak 3. stavak 2. što smatramo da je već samo po sebi problematično, znači da je tu već prevelika razlika. Mislim tko će dobiti 90%, a kome ćete dati 120% vrijednosti zemljišta. Naravno da tu postoji ogromna margina za nekakve radnje koje nisu baš poštene pogotovo u trenutku kada cijene zemljišta rastu. Tako da ćemo uložiti amandman koji ide za tim da najveća znači ta margina bude 10%, a ne 30% i to bi bilo po nama puno poštenije. Puno je izazvalo reakcija izlaganje našeg kolege Lenarta iz našeg kluba koji je ustvrdio znači i po svojem iskustvu i po svojem znači znanju iz ovog područja da se ništa nije napravilo 30 godina zadnjih, ali to je nažalost tako. Znači to je naprosto tako i vaši zastupnici HDZ-ovi su to i sami priznali. Znači 30 godina se ništa nije napravilo, na neki način je ono što je kolega Lenart upozorio ako smo uništili pikove koji su bili znači nekakva nasljeđe komunizma kako je on rekao, onda se kasnije krenulo u proceduru koja je upravo suprotna onome što je korisno i što je dobro, a sada se opet pokušava nešto napraviti znači okrupniti zemljište. Zadnji put se znači to okrupnjavanje dešavalo u socijalizmu, od 30 godina znači nismo imali apsolutno ništa. Ne možemo reći da smo zadovoljni ako imamo 8% komasiranog zemljišta. Ja ću samo još za kraj postaviti samo ono pitanje koje se postavilo i u raspravi, a vezano uz ovu temu, a to što mi zapravo hoćemo jel, to je ono ključno pitanje. Ako mi hoćemo poljoprivredu onda ovaj smjer apsolutno nije dobar i čak iz rasprava HDZ-ovih zastupnika je tako bilo jasno da se u tih 30 godina zapravo išlo za tim da se popiše zemljište, da se provede ta legalizacija da se ide znači na neku vrstu znači rješavanje imovinsko pravnih odnosa, a ne na politike koje idu u smjeru znači pogodovanja poljoprivredi i tu stvarno ne možemo, ako možemo biti subjektivni u našim izlaganjima s obzirom na naše političke orijentacije statistika je opet ona koja je neumoljiva, a to je da u gotovo svim kategorijama hrane danas proizvodimo 50% manje nego prije 30 godina. Lenart je upozorio da i kanalska mreža nije napravljena u ovih 30 godina, da su betonski silosi napravljeni prije 30 godina, a ono što mogu reći je da sam jednu izjavu čula od ministra Marića na početku negdje tamo pandemije koji je izrekao rečenicu koju je očito zaboravio tada, a to je da se sada u koroni vidi koliko je važno zastupati i održavati vlastitu poljoprivredu, vlastitu farmaceutiku. I ja se nadam da će on držati tih svojih rečenica, ali nažalost ono što sada vidimo nije tako u RH se stvara 7,4 nacionalnog dohotka, zapošljava 14,2 radnog stanovništva u poljoprivredi oko 2,7 milijuna hektara poljoprivrednih površina obrađuje se međutim tek oko 1,1 miliju. Dakle, ono što sam rekla i to će se uvijek provesti u raspravi iako deklarativno opozicija sva je uz poljoprivredu, ali je činjenica da poljoprivreda prima 10 puta više poticaja nego brodogradnja, to za nas ne znači da ona ne treba primati te poticaje, ali znači da ti poticaji moraju biti uistinu planirani i sistemski uređeni, a ne da se tu dešava svašta. Ono što je sigurno dobro je da se ide u ovom smjeru.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a poštovane zastupnice Anke Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege, evo i ova rasprava o Zakonu o komasaciji poljoprivrednog zakona gdje imamo konačni prijedlog ide svom kraju. Kad ide nešto svom kraju odnosno cijela rasprava dobro je možda izanalizirati i naglasiti najvažnije stvari. Svi bez obzira s koje strane ove govornice sjedili kažu da komasacija nam je potrebna, svi bez obzira s koje strane ove sabornice sjedili kažu da komasacija se zadnjih 30.g. nije provodila, svi se referiramo na komasaciju koja je bila u nekoj drugoj državi u prošlom stoljeću i činjenica je da iza toga komasacije nije bilo. Jednako tako osnovni uvjet da bi uopće komasacija mogla ići je zapravo da svi oni koji se nalazi na tom području na kojem je komasacija se slažu i uz uvjet da su vlasnički odnosi riješeni odnosno referirat ću se na odredbu čl. 26. Zakona o komasaciji koji kaže da ako nije riješeno da se onda to rješava sukladno posebnom propisu. Dopustite mi samo nekoliko rečenica od toga što smo mi za vrijeme otkad imamo državu u smislu sređivanja katastra i gruntovnice napravili. 2000., dakle pred 22.g. donijeli smo zakon kojim je definirano kako ćemo se probati iz tih ralja i ostavština socijalizma kada vlasništvo apsolutno nije bilo važno, a katastar se kolko tolko evidentirao kako da prođemo, probamo iz toga izać van ili iz tog katastra koji je katastar 19. stoljeća i onda je donesen zakon koji je rekao da u roku od 10.g. treba biti sređeno većina katastarskih općina. Mi imamo 556 JLS, 3417 katastarskih općina, otprilike 14,5 milijuna parcela i dakle od tog zakona koji je bio 2000. gdje smo se zakleli da u 10.g. to trebamo riješiti, rezultat koji imamo 2012., dakle ja kad govorim podatke onda govorim podatke koje skidam sa službenih stranica DGU-a odnosno iz elaborata koji su na raspolaganju, do 2012.g. je bilo sređeno 2,1% potpuno, a 7% djelomično. Rezultat 2020. je nešto drugačiji negdje oko 10% katastarskih općina u RH imamo sređeno. I sad vas ja kolege pitam i kolegice, kolegice i kolege, kako mi mislimo nad tim podacima provoditi komasaciju, kako? Jer ono s čim baratamo i što u prostoru je je način da nećemo moći raditi. Pri tom vas podsjećam da ne tako davno smo isto u ovoj sabornici donijeli plan 10-godišnjeg izmjere građevinskog područja, dakle izmjere 550, izmjere koju čine 9,7% postojećih odnosno planiranih građevinskih područja i to je bilo negdje 550 tisuća hektara i podsjeća vas na ona velika sredstva koja su za to namijenjena. Dakle, mi smo sad nedavno priznali da nemamo sređeno građevinsko područje postojeće i planirano na koje se odvija 80% aktivnosti i sad smo donijeli 10-godišnji plan u kojem ćemo srediti. Dakle, da bih vi, da bi se mogla provoditi komasacija komasaciju provodite u prostoru, ne provodimo ju na mjesecu, ne provodimo je na nekakvoj izmišljenoj situaciji, provodimo ju na postojećem katastru i gruntovnici, otvorite ARCOD, otvorite kad imate tu vremena bilo koju službenu stranicu i onda recimo kad vidite katastar naših općina i gradova uz more katastar je i kad to uspoređujete sa stvarnim stanjem, stvarno stanje je nešto, a katastar je recimo za cijeli otok Vis u moru. Tamo neće biti moguće ništa, a onda se, samo ću se na kraju referirati na ovaj zakon, zakon u kojem da bih uopće došli do nečeg trebate donositi 4 rješenja na koje nema pravo žalbe nego upravni spor, pitanje je uopće ono 2,5.g. bojim se da je državnom tajniku direktno šapnuo dr. Rukavina direktno iz rukava, imamo rješenje o utvrđivanju zemljišta za zajedničke potrebe, rješenje o izdvajanju zemljišta za opće potrebe, rješenje o provođenju komasacije i na kraju imamo rješenje o komasaciji sami. E neka nam dragi Bog bude na pomoći vezano uz ovaj zakon. Hvala lijepo.
I slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata poštovanog zastupnika Željka Pavića. Molim vas da stavite masku gospodo svi koji nemate. Gđa. Orešković, molim vas masku. Izvolite, možete vi skinit.
Poštovani predsjedavajući, poštovani tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Evo ja ću izreći onu rečenicu koju je kolega maloprije rekao da nitko iz oporbe nije izrekao da je dobro da se krenulo s time i dobro da je ministarstvo dalo ovaj prijedlog i to ne samo zbog toga što je to izrekao naš kolega iz vladajuće većine, da to niko nije reko iz oporbe nego zbog toga što to stvarno smatram ja i što to smatra Klub Socijaldemokrata. Mislim da je dobro da se kreće u tom smjeru, ali isto tako smatramo da će se komasacija na temelju ovog zakona jako teško provesti. Zašto će se teško provesti? Već smo dali puno prijedloga i sugestija u prvom čitanju, nažalost nije ništa prihvaćeno i objašnjenja koje mi je dala vlada neću reći da, da su, da su smiješna nego nemaju veze sa temom jer ako smo konstatirali da se sa komasacijom neće povećati poljoprivredne površine na kojima će se obavljati nakon toga poljoprivredna proizvodnja, a nakon toga u objašnjenju piše da će se povećati ekonomski efekt, mi nismo rekli da se neće taj efekt povećati, iza toga stojimo hoće, ukoliko će biti okrupnjene površine sigurno će biti i ekonomski efekti bolji i sigurno će poljoprivrednik više zaraditi jer neće morati sa svojim strojevima ići na 15 parcela ili 5 parcela nego će to sve skupa određivati možda na jednoj ili dvije parcele i sigurno će troškovi pasti, možda i neće morati imati toliko veliku mehanizaciju, pa će opet uštediti. Međutim, imamo problem što sam baš i malo prije pitao kolegu što je sa financijskim sredstvima. Piše unutra da su sredstva rezervirana u proračunu, znači to piše u zakonu. Ali isto tako piše ukoliko jedinica lokalne samouprave nije osigurala sredstva u svom proračunu da je dužna dobiti suglasnost od ministarstva za izradu prijedloga predmetnog rješenja. Prema tome, ukoliko nema novaca u jedinici lokalne samouprave treba se tražiti suglasnost za taj novac. Ne može se taj novac tražiti automatikom, tako da onaj problem koji smo rekli da postoji problem sa financiranjem te komasacije definitivno i dalje postoji. Vidimo da će se sredstva rezervirati ukoliko će se rezervirati, ukoliko će biti proračun dobro punjen i ukoliko ćemo moći ta sredstva stvarno izdvojiti na određene pozicije možda se i nešto provede. Međutim, opet imamo problem sa kretanjem u komasaciji. Naime, piše u zakonu da će se komasacija provoditi ukoliko postoje značajne površine poljoprivrednog zemljišta koje se ne koristi u svrhu poljoprivredne proizvodnje ili se loše iskorištava, a 50% tog zemljišta je na jedinici lokalne samouprave na području jedinice lokalne samouprave koja treba pokrenuti taj postupak. Koliko će jedinica lokalne samouprave stvarno ispuniti ovaj uvjet? Evo koliko će jedinica lokalne samouprave ispuniti ovaj uvjet? Možda jedan manji broj jedinica u Slavoniji. Ali kad će se to desiti recimo u Dalmaciji, kad će se to desiti na otocima ili recimo u Zagorju gdje su parcele male. Postavio sam pitanje, odnosno dao sam sugestiju da se razmotri problem ukoliko treba komasaciju provesti i na području druge jedinice lokalne samouprave. Naime, svi znamo kako se nasljeđivalo zemljište. I obično su, suvlasnici su bili od pradjedova zapravo međaši. Jel' tako? Imali su zemlju uz zemlju i često se dešava da imaju tu istu zemlju, odnosno da imaju zemlju i na području druge jedinice lokalne samouprave. Međutim, to nije riješeno tako da ćemo teško to sve skupa provoditi i teško ćemo taj zakon zapravo staviti u funkciju na način kako bismo to htjeli. Podsjećam da smo upozoravali i za Zakon o obnovi da nije dobar, nije nas se slušalo. Nedavno smo bili govorili i o Zakonu o socijalnoj skrbi, nije nas se slušalo. Danas imamo velikih problema, vjerojatno to znate, ako ne znate morate se raspitati malo, pa zato vas molim da se oni amandmani koji su dani da se prihvate da bi se zapravo nakon toga za taj zakon glasalo na opće zadovoljstvo. Hvala.
Hvala. Sa ovim smo iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. I sad zbog informatičkih zahtjeva pauza do 17 sati i 30 minuta. STANKA U 17,17 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 17,31 SATI]] Kolege nastavljamo dalje, Miro maska i svi ostali molim vas, molim vas da ovaj poštujete red. Nastavljamo. - Prijedlog Odluke povodom Izvješća o provedenoj provjeri broja i vjerodostojnosti potpisa birača te zakonitosti postupka prikupljanja potpisa birača te zakonitosti postupaka prikupljanja potpisa birača iz zahtjeva za raspisivanje državnog referenduma Građanske inicijative „Odlučujmo zajedno“ i zahtjeva za raspisivanje državnog referenduma Građanske inicijative „Dosta je stožerokracije“ Predlagatelj je Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav na temelju Članka 60. Poslovnika Hrvatskog sabora. Želi li predsjednik Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav dodatno obrazložiti prijedlog? Poštovani, poštovani Dražen Bošnjaković, predsjednik odbora, molim vas samo da vidimo stanku. Izvolite poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Odmah na početku tražim stanku u ime Kluba MOST-a inače pokretača ovoga referenduma. Građani su rekli svoje, dovoljan broj potpisa je bez obzira na brojne anomalije u popisu birača jer imamo očito više birača nego stanovnika. Prema tome, ovdje je vrlo jasno, ustavna izmjena referenduma nema što ići na Ustavni sud. Narod je onaj koji svojom voljom i procedurom može i ima pravo promijeniti cijeli Ustav. Ovdje su skupljeni dovoljni potpisi i sad će narod na legitimno glasati kad dođe vrijeme glasanja. Kakvo mišljenje, čije mišljenje? Ustavnog suda o izmjenama Ustava. Pa narod može sakupiti potpise, grupa ljudi, grupa građana i na taj način promijeniti cijeli Ustav. I ako građani RH izglasaju to je Ustav. Pa tko smo mi ovdje. Ovo je izrugivanje i pljuvanje narodu 400.000 ljudi u lice. Jednom ste ukrali referendum, ne tako davno, narod odlučuje o broju kad se mijenjao zakon o broju ovaj zastupnika o Istanbulskoj konvenciji, a sad želite da ide na Ustavni sud. Ustavna definicija, pa čemu tolika diktatura i čemu nekome pravo da ukida ljudska prava i slobode. Ja se kao gradonačelnik nisam koristio ni pitao Covid potvrde, bio sam gradonačelnik svih i sa Covid potvrdom i bez Covid potvrde jer Covid potvrde su dokazano, legalno prenošenje bilo znači zaraze i naše kolegice koje su bile ovdje imale zarazu, bile su cijepljenje, a mi smo se morali testirati. Svak ima pravo izbora. I zbog toga je besmisleno. Nego mi moramo kao zastupnici dozvoliti narodu da glasa o izmjenama Ustava i kako narod kaže. A narod je [[Upadica: Vrijeme.]] ovaj put [[Upadica: Vrijeme.]] [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]]
Slijedeći zahtjev poštovani zastupnik Marijan Pavliček. Izvolite.
Poštovani tražimo stanku u ime Kluba Hrvatskih suverenista kako bi još jedanput istaknuli da u 1. Članku Ustava RH jasno i glasno stoji da vlast pripada narodu i proizlazi iz naroda. I tako bi to trebalo biti u svim demokratskim uljuđenim državama. Nažalost u ovih 30 godina hrvatske demokracije imali smo do sada samo 3 referenduma. Od toga 2 koje je provela aktualna vlast, referendum o hrvatskoj neovisnosti, zatim o ulasku u EU i samo jedan ispred građanske inicijative, a radi se o ustavnoj definiciji braka. Sve ostale referendumske inicijative su zbog ovog ili onog razloga odbijene. Nažalost institut referenduma je u Hrvatskoj samo mrtvo slovo na papiru, niz anomalija u postojećem Zakonu u, o referendumu jednostavno onemogućuje provođenje referenduma. I sada kada je narod prikupio dovoljan broj potpisa, unatoč ovim i lošim vremenskim uvjetima itd., vi tražite ocjenu ustavnosti. Svakom tom pojedincu koji je potpisao ste lupili jednu pljusku i ne cijenite građane ove države. Nemate se čega bojati vlastitog naroda. Pa taj isti narod je upravo vama većinom dao povjerenje na izborima prije nepunih godinu i pol dana. Dozvolite referendum pa nek narod odluči. Ako ste uvjereni da je stožer donosio dobre odluke, da je stožer donosio odluke u skladu sa zakonom onda se nemate čega bojati tog referenduma.
Slijedeći zahtjev poštovani zastupnik Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a tražim stanku od 10 minuta kako bismo još jednom ponovili kako je stav Kluba zastupnika HDZ-a u pitanju procesa referenduma kojega su potakle dvije građanske inicijative, dakle „Odlučujmo zajedno“ i „Dosta je stožerokracije“ potrebno uputiti Ustavnom sudu RH s obzirom da unutar HDZ-a najvećeg broja eminentnih ustavno pravnih stručnjaka u Hrvatskoj postoji izrazita dilema kako se ovdje radi o pitanjima koja se ne mogu propitkivati na referendumu. Mi u klubu zastupnika držimo da je ocjenu o tome potrebno, za ocjenu o tome potrebno priupitati ono tijelo koje prema Ustavu RH čuvar Ustava i dužno tumačiti provedbu Ustava u RH. O tome kako Ustavni sud ne može spriječiti referendum pa niti o izmjenama Ustava treba reći slijedeće. Da demokratske države u svijetu koje imaju dugu tradiciju i referenduma s jedne strane, a s druge strane čiji su ustavni sudovi, čiji se ustavni sud smatra najstručnijim, najkompetentnijim ustavnim sudom u svijetu, a to je njemački ustavni sud, propisuje dakle njemački ustav propisuje koje se teme uopće mogu propisivati na referendumu. To naš Ustav ne poznaje, ali iz tumačenja Ustava Ustavni sud je i prije, pa će tako i ovdje ocijeniti da li su ta pitanja u skladu sa Ustavom i naša [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] je zadaća ako dvojimo u njihovu ustavnost da ih uputimo na propitkivanje Ustavnom sudu.
Dobro, odobravamo stanke svima, ali nastavljamo shodno poslovniku s radom. Imamo povredu poslovnika, poštovani zastupnik Nino Raspudić.
Povrijeđen je čl. 238. vrijeđanje i omalovažavanje saborskih zastupnika. Spomenuti su neki eminentni ustavnopravni stručnjaci, ja ću podsjetiti da je dvoje tih stručnjaka, a kasnije ću to još pojasniti sudjelovao u radnoj skupini bivšeg predsjednika Josipovića za njegove prijedlog izmjene Ustava gdje su upravo stavili epidemiju u članak koji govori o izvanrednom stanju i dvotrećinski da se mora o tome odlučivati, isti ovi koji sada kažu da je to suviše u Ustavu. Toliko o eminentnim stručnjacima i njihovom moralu, a trećeg ste vi postavili u saborski odbor i poslovnik.
Dobro ovo nije bila povreda poslovnika nego vaša replika, dobivate opomenu. U ime predlagatelja izvolite poštovani predsjedniče Dražen Bošnjaković.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Pred vama je prijedlogu dviju odluka koje je Odbor za Ustav, poslovnički i politički sustav na svojoj sjednici od 30. ožujka odlučio da se predloži HS-u na donošenje. Kao što je poznato dvije saborske inicijative „Odlučujmo zajedno“ i „Dosta je stožerokracije“ su dostavile potpise u zahtjev za raspisivanje dvaju referenduma HS-u i na prijedlog Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav ti su potpisi poslani zapravo zadužena je Vlada RH da provjeri njihov broj i njihovu valjanost. Vlada je po odluci HS-a upravo to i učinila i dostavila je izvješće u kome je konstatirano da je potreban broj potpisa za oba referenduma prikupljeni, da su ti potpisi vjerodostojni i valjani. Nakon toga Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav razmatrajući to izvješće vlade razmatrao je i ta dva pitanja te dvije referendumske inicijative. Kod obe referendumske inicijative donijete su odluke i odluka vezano za pitanje referendumske inicijative „Odlučujmo zajedno“ donijeta je odluka sedam glasova je bilo za, pet glasova je bilo protiv da se to pitanje uputi Ustavnom sudu sukladno čl. 85. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu, da Ustavni sud utvrdi da li je sadržaj tog pitanja u skladu sa Ustavom i da li su ispunjene pretpostavke za održavanje referenduma. Također i po drugom pitanju ove druge inicijative „Dosta je stožerokracije“ koja se odnosi na intervenciju u Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, odbor je sa 11 glasova za i jednim glasom protiv, predložio i predlaže odluku HS-u da se i to pitanje uputi Ustavnom sudu radi provjere sadržaja, da li je sadržaj tog pitanja u skladu sa Ustavom RH. Mi smo u ovom izvješću dali osnovne naglaske vezano za raspravu, raspravi u odboru sudjelovali su svi članovi, svi vanjski članovi odbora, dakle i saborski zastupnici koji nisu članovi odbora i nakon tih rasprava dosta opsežnih, širokih donijete su ove dvije odluke sa ovakvim glasovima. Stoga evo predlažemo da sabor prihvati ove dvije predložene odluke.
Evo imamo dosta replika, prva je poštovani zastupnik Miro Bulj.
Vi kao bivši ministar i kao pravnik svjesni ste da Ustav nema šta odlučivati Ustavni sud, ovo je narod prikupio potpise, narodna volja je da narod odluči od …, znači dovoljan broj potpisa. Dvotrećinskom većinom da odlučujemo da li šaka onih koji su doveli gospodarski, ekonomski krah Hrvatsku svojim odlukama ispolitiziranim odlukama, ne stručnim odlukama i to je sramotno. Ukidanje stožera, pa oni su uveli ste covid potvrde koje su bile jednostavno sredstvo legalno za zarazu. Ponavljam, vi ste morali minjati zakon da bi kažnjavali gradonačelnike i načelnike, ja je nisam upotrijebio niti ću, niti sam imao pravo kršiti ljudska prava i slobode, to nema niko pravo bez dvotrećinske većine. Nikakva trgovačka SDSS-a Pupovca, HDZ-a ne znam koga to nema niko pravo [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Nemate dajte neka narod odlučuje [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] ovo je narod prikupio u vrlo teškim uvjetima.
Izvolite odgovor.
Naravno da narod ima pravo odlučivati, međutim velika odgovornost je na HS-u i njegovim zastupnicima da imaju pravo uputiti Ustavnom sudu temeljem čl. 95. ova dva pitanja na provjeru ustavnosti sadržaja tih pitanja, upravo to odbor predlaže.
Gospodine Bulj četvrti put vas upozoravam molim vas stavite masku, ako svi zastupnici nose. Molim vas stavite masku kršite odluku predsjedništva i poslovnika. Sljedeća replika poštovana zastupnica Dalija Orešković.
Zastupniče Bošnjakoviću, Ustavni sud bi trebao biti čuvar Ustava i demokracije, a teško može obavljati takvu ulogu ukoliko je nestalo ono temeljno povjerenje da će se prilikom donošenja odluka voditi ovim višim ciljevima, a ne dnevnopolitičkim potrebama HDZ-a. Teško je očuvati povjerenje u ustavni sud sve dok predsjednik ustavnog suda ima neka svoja privatna druženja po konobama sa istaknutim visokopozicioniranim članovima HDZ-a i ako se stalno potpliće pitanje njegovih kumskih veza sa jednim od temeljnih osnivača i stupova HDZ-a. Ustavni sud je napravio brojne pogreške prilikom dosadašnjeg odlučivanja o covid mjerama i upućivanjem ovih pitanja sada na ustavni sud dovodimo ga u vrlo vrlo nezgodnu situaciju, morat će odlučiti hoće li doista biti čuvar ustava ili će morati sam sebi skočiti u usta, a sve to ne bi se dogodilo [[Upadica: Vrijeme]] da sa covid mjerama nije [[Upadica: Vrijeme]] kalkulirala na politikanski način HDZ-ova većina.
Odgovor.
Ustavni sud upravo zato i postoji da odlučuje o ovakvim pitanjima, pa i odlučivao je i o pitanjima dok ste vi bili predsjednica Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa i donio odluku zapravo da vi ste potpuno pogrešan koncept u radu povjerenstva primijenili i oglasio je vaše odluke neustavnima. Dakle ustavni sud je tijelo u koje moramo imat povjerenje, možemo njegove odluke komentirat, mogu nam se nekad svidjet, mogu nam se nekad ne svidjet, ali u svakom slučaju moramo ih poštivat.
Slijedi povreda Poslovnika.
Pretpostavljam da se radi o lapsusu, al 238., ustavni sud je odlučivao o presudama visokog upravnog suda, ne o odlukama povjerenstva, dakle kolegica Orešković je tu ipak abolirana u tom smislu. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Da, al sudovi su potvrdili njene odluke, dakle to je stvar unutar sudske, a ne s njom, pa zahvaljujem. Opomena, jel tako?
Dobro, sami ste rekli opomena. Slijedeća replika poštovana zastupnica Urša Raukar Gamulin.
Zahvaljujem. Poštovani kolega, molim vas ako biste mogli mi vrlo konkretno odgovoriti, smatrate li da Hrvatska u zadnje 2.g. živi u izvanrednim okolnostima ili smatrate da su to normalne okolnosti? Vezano uz to i vezano na repliku kolegice Orešković mene zanima zbog čega je HDZ odbijao primijeniti čl. 17. punih 2.g. gdje bi se onim mjerama koje bitno ograničavaju ljudska prava i slobode odlučivalo dvotrećinskom većinom u ovom saboru i sasvim sigurno ne bismo došli do ove situacije. Hvala.
Hvala lijepo. Čl. 17. dakle ustava, on predviđa puno složeniju i puno kompliciraniju proceduru vezano za donošenje odluka. Odluke koje su se donosile vezano za pandemiju su takve odluke koje su se donosile na bazi ili tjedna, a nekad gotovo i jednog dana i one zahtijevaju hitnost, one zahtijevaju veliku operativnost i s te strane ustavni sud je potvrdio da je to dobar model, da je to model koji je potpuno u skladu sa ustavom i ne vidimo uopće u tome problema da više mi uopće o tome i razgovaramo jer to je ustavni sud potvrdio. Zamislite kad bi mi ovdje u saboru dvotrećinskom većinom donosili odluke da li će na svadbi biti 50 ljudi ili će bit 100 ljudi, dal ćemo imat maske ili nećemo imat maske to zapravo potpuno bi usporilo donošenje bilo kakvih odluka vezano za pandemiju.
Povreda Poslovnika poštovana zastupnica Urša Raukar.
238., omalovažavanje saborskih zastupnika. Ja nisam u svom pitanju rekla sve odluke stožera. Ja sam rekla dakle one koje ograničavaju ljudska prava i slobode i mi svi ovdje vrlo dobro znamo da se ne radi o svim odlukama i svi vrlo dobro znamo da je nemoguće sve odluke, ali one bitne da i imali bi veće povjerenje građana i ne bismo došli u ovu situaciju u kojoj jesmo male procijepljenosti i svih užasa koje imamo vezano za epidemiju, 15 tisuća mrtvih. Hvala.
Dobivate opomenu jer ovo nije bila Povreda Poslovnika nego vaša replika. Slijedeća replika poštovani zastupnik Marin Miletić.
Gospodine Bošnjakoviću, radi hrvatske javnosti kad bismo negdje bili sami vi i ja naravno retoričko je postavljeno pitanje, ali i kada ne bi bilo kolega koji se smiju prije nego što sam i završio rečenicu, a razina komunikacije ovdje u HS je baš žalosna predsjedavajući, stvarno je žalosna, polako frustrirajuća, ali je žalosna, ali dobro. Što vama osobno bez stranke kao čovjeku sa svojim habitusom, svojim pogledom na svijet znači 400 tisuća građana RH koji su dali svoj potpis i svoj OIB i rekli da žele referendum, pustimo ustavni sud, pustimo ako je ikako moguće pustimo kolege iz vladajuće stranke, pustimo premijera, pustimo evo molim vas iskreno dakle što vama, što vama osobno, vašem habitusu znači 400 tisuća ljudi koji su usred prosinca došli i zatražili referendum?
Odgovor.
Hvala lijepo na ovom pitanju. Znače mi jako puno ti ljudi i jako respektiram taj broj, međutim znači mi jednako tako puno i onih 3 milijuna i 400 tisuća koji nisu izašli i koji nisu to potpisali, tako da s te strane podržavam da ustavni sud provjeri ustavnost navedenih pitanja jer doista je u javnosti u svim njenim segmentima bilo jako puno dvojbe oko tih pitanja.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Marijan Pavliček.
Poštovani kolega, mi danas vjerojatno ne bi ovdje raspravljali da Stožer civilne zaštite nije jedno čisto političko tijelo koji je nažalost prvenstveno donosio politički motivirane, a ne epidemiološki opravdane odluke i to je jasno svima kao dan. I žao mi je što niste prihvatili inicijativu da se u saboru obično znači nadpolovičnom većinom moraju potvrditi odluke Stožera civilne zaštite kako bi dobili legitimitet. A ovo, baš mi je drago što je kolega Miletić postavio pitanje, vi kažete 400 tisuća je jedna velika brojka i to cijenite, HDZ je dobio 600 i nešto tisuća i danas upravlja državom, ali i tada je izlaznost bila izuzetno niska, puno veća nego što bi trebala biti i ipak vladate državom, zašto ne uvažite ovih 400 tisuća ljudi i dozvolite jednostavno da se izađe na referendum, pa nek opet narod odluči, možda ćete vi bit opet u pravu.
Odgovor.
Poštovani kolega, još jednom hoću naglasit itekako respektiramo tih 400 tisuća ljudi koji su pod teškim uvjetima izašli i to ovaj potpisali, međutim vaša tvrdnja da je stožer političko tijelo koje je donosilo odluke na političkim načelima tu se ne slažem, u svakom slučaju tu su i stručnjaci obuhvaćeni i epidemiolozi i infektolozi i na koncu konca mjere koje je taj stožer predlagao su mjere koje su zapravo bile u cijelom svijetu. Kod nas u nešto blažem obliku nego negdje drugdje, nije bilo niti policijskih satova, niti bilo čega nego zaista ono što je bilo nužno.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović.
Poštovani kolega Bošnjaković, vi u HDZ-u na čelu ste protiv referenduma koji potiče narod. To mi je jasno, to je vaš stav i to je legitiman stav. Bio je izuzetak referendum o braku kada ste bili u opoziciji, kada je na mjestu Malenice bio kolega Bauk. Međutim, meni ovdje ide na živce jedno licemjerje kada se neki danas prikazuju kao ljudi koji su zaštitnici referenduma, a ja sam stasao na referendumima, a svojevremeno su na perfidni način preko glupog referenduma kome nitko ne zna pitanja Narod odlučuje rušili referendum o Istanbulskoj, koji su molili boga i radili na terenu apsolutno sve da ne uspije referendum zaštitimo hrvatsku kunu sada glavni zaštitnici nekog referenduma za koji odgovorno tvrdim da nitko od nazočnih MOST-ovaca ne zna reći, ponoviti pitanja za što se skupljalo potpise. Dakle, to je najgore licemjerje. Ali evo pitanja za vas. Čega se uopće kolege MOST-ovci boje kad je corona laž?
Povreda Poslovnika poštovani zastupnik Nino Raspudić.
Vrijeđanje i omalovažavanje zastupnika, ovo govorim radi hrvatske javnosti a ne sad zbog svijesti ili savjesti zastupnika Zekanovića. Najprije je objavljen referendum o promjeni onomad Izbornog zakona, a onda ste vi i vaši izašli sa besmislenim referendumom o Istanbulskoj da biste upropastili taj referendum igrajući za HDZ, podijelili volontersko tijelo. Kao što ste pogurali referendum za koji ste skupili možda 20, 30 000 potpisa kako biste spriječili pravi referendum o euru. To je bila vaša sramna uloga.
Vi znate da je ovo bila vaša replika, dobivate drugu opomenu. Sljedeća povreda, ima povreda Poslovnika Zekanović.
Poštovani kolega Raspudiću radi hrvatske javnosti ne radi vas, referendum o Istanbulskoj je bio prvi najavljen, a onda ste vi i vaše marionete izašli sa glupim referendumom koji danas odgovorno tvrdite ne znate ponoviti pitanja Narod odlučuje. Vaš jedini domet je Bruce Lee, a možda ga možete nadograditi možda sa Jackie Chanom u Zagrebu i to je vaš limit.
I vi dobivate opomenu, jer je ovo bila replika. Sljedeća replika poštovana zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Bošnjakoviću, vi u principu koristite sve što je naravno zakonom predviđeno i dozvoljeno. Ali pitanje je koliko je to u redu prema ljudima koji su dali svoj potpis da se taj referendum održi. A s druge strane svi znamo kako su nam i rekli da je Stožer donosio u vrlo uskom sastavu, svega nekoliko ljudi većinu odluka od kojih su brojne uistinu zadirale u temeljna ljudska prava, ograničavanje kretanja itd. I pitanje je bi li se taj broj potpisa skupio da Stožer uistinu nije zadirao u ta temeljna ljudska prava i uvodio covid potvrde kao jedan neizravni način prisiljavanja ljudi u stvari da se cijepe. Znači dokazalo se da covid potvrde same po sebi nisu spriječile širenje zaraze, ali su prisilile dio ljudi da se cijepe.
Vrijeme. Odgovor.
Da, vrlo je teško sada reći vezano za odluke Stožera šta bi bilo kad bi bilo. Ali u svakom slučaju posljedice su vrlo teške. Mi imamo vrlo visoku stopu smrtnosti, veliki broj ljudi je umro i ja se bojim da bi taj broj bio i veći da Stožer nije donosio neke odluke. Ja sam s druge strane uvjeren da bi broj mrtvih i oboljelih bio puno manji, da je veća procijepljenost i da je više od nas i sa ove govornice i u javnosti slalo poruke ljudi cijepite se!
Povreda Poslovnika poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala lijepa. Članak 238. moram zbog hrvatske javnosti, znači ravnatelj covid bolnice je i sam izjavio da je jedan od uzroka ovako visoke smrtnosti u principu kasni dolazak u bolnicu na bolničko liječenje. Znači, naš zdravstveni sustav na žalost treba reformirati, a ministar Beroš je tu zakazao i jednostavno moramo zbog hrvatske javnosti reći kako stvari stoje. Nije samo cijepljenje nego i kasni dolazak u bolnicu.
Shvaćam ovo prema hrvatskoj javnosti, ali ovo nije bila povreda Poslovnika, nego vaša replika. Dobivate opomenu. Sljedeća replika poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Bošnjaković, ja imam jedno tehničko pitanje. Dakle, Europa koja je kod nas u percepciji kao opći sustav koji su izuzetno spori i tromi 24. veljače je počeo rat u Ukrajini. To je bio četvrtak. Već za vikend je donijela neke odluke. Mi danas, evo travanj je, potpisi su skupljeni prošle godine, kolege iz MOST-a u siječnju su dostavili u Sabor, mi sad raspravljamo o odluci koju je donesao naš odbor. Šta sad više ta odluka povodom zahtjeva će suštinski promijeniti ili suštinski napraviti? Dakle u Hrvatskoj imamo 16000 umrlih od covida. Sve zemlje iz okruženja čitajte Španjolska je ukinula maske svud, dakle Bruxelles odnosno Belgija je donijela niz različitih odluka. Što će suštinski sad ovaj referendum donijeti, promijeniti u borbi protiv corone?
Odgovor.
Mi smo u fazi da uopće odlučujemo još i da li će biti referenduma, da li po oba pitanja, da li po jednom pitanju. Ako do referenduma dođe, zatim ako budu prihvaćena ta pitanja, ako referendumi uspiju po jednom ili po drugom pitanju tada će to naravno imati implikacije na daljnje odlučivanje i daljnje procese vezano, znači za postupanja u borbi protiv pandemije.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Nino Raspudić.
Veliki Chesterton objašnjavajući zašto je važno djeci pričati bajke, kaže ovako važno je djeci pričati bajke ne zato da bi djeca mislila da postoje zmajevi jer ni mala djeca nisu naivna i znaju da zmajevi ne postoje, nije o tome riječ u bajci nego da bi naučila da se protiv zmajeva treba boriti. Oni koji su odrastali na zdravim moralnim temeljima bilo vjerskih, povijesnih, pa i pop kulturnih modela znaju o čemu govorim. Bruce Lee spomenut sada u saboru je u tom svijetu dječje mitologije bio borac za pravdu i istinu i ono što se u tim dječjim dušama formiralo gledajući Bruce Lee-a da se valja čvrsto boriti za pravdu i istinu protiv big bossa protiv velikog gazde, a ne biti sluga velikog gazde ili biti sluga, sluga, sluga slugu velikog gazde. Evo samo sam za sad ovo htio reći da razjasnimo pojam Bruce Lee-a i onih koji uzor vide u velikom gazdi.
Imamo povredu poslovnika Hrvoje Zekanović.
Poštovani kolega, pardon kolega Selak. Jedina bajka koju vi MOstovci možete pričati u koju se možete prepoznati i to ona ruska verzija s obzirom da ste fanovi velikog vožda sa Pantovčaka, to je priča Pinokio odnosno Buratino.
I vi dobivate opomenu, druga opomena Zekanović. Povreda poslovnika Nikola Grmoja. Molim vas nemojte dobacivati jedni drugima. Izvolite.
Povrijeđen je čl. 238. ljudi me zaustavljaju po ulici i pitaju me koliko Zekanovića plaćaju za ovo, ja kažem stvarno ne znam. Sad me trudnica jedna pita, ja stvarno ne znam kažem ja ovo se ne može platiti, ovo što on radi, ovo je neprocjenjivo. Ali za nas, ali za nas, al ne za one koji ga plaćaju.
Dobivate i vi opomenu jer je to bila replika. Borić povreda poslovnika.
Hvala lijepo. Čl. 238. pa evo nakon što je g. Raspudić govorio o moralu itd. odmah se javio kolega Grmoja i kao zdrav moralista pojavio se i u sabornici danas i drago nam je, ali taj čovjek časti nema, jednostavno ni on, ni Petrov, ni Bulj. Zašto? Jedan je prevario potvrdu, drugi okladu, a treći zakon i govore da im trebamo bespogovorno vjerovati i da su oni vrhunac morala u Hrvatskoj. Nisu, lažu.
I vi kolega Borić dobivate opomenu. Sljedeća povreda poslovnika Nikola Grmoja.
Povrijeđen je čl. 238. ništa ja prevario nisam, ali znate što je najbitnije, nisam ukrao ništa, kumovi mi nisu Goran PUklin i ostali koji su čuvali milijone u svojoj garaži, nemam posla s kriminalcima, s kriminalcima se ne družim, ali s kriminalcima ćemo se obračunati kad preuzmemo vlast. To zapamtite.
Dobro, dok ne preuzmete vlast imate opomenu i to drugu opomenu. Povreda poslovnika, Marija izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Povrijeđen je čl. 238. poslovnika. Kolega Grmoja kad ste rekli da vas je jedna trudnica pitala i zaustavila, mene zanima je li to vaša kolegica Selak Raspudić vas pitala.
Dobro, poštovana zastupnice Jekovac i vama opomena. S tim smo iscrpili raspravu, iscrpili uvodni dio replika. Otvaram raspravu. Prvi za raspravu prijavljen je Klub zastupnika Mosta, poštovani zastupnici Raspudić i Miletić.
U zapadnim demokracijama s vrha Zakona o referendumu je da se referendum omogući i uredi, kod nas da se onemogući i zatre. Tako je kad imamo tradiciju tzv. narodne vlasti koja se boji provjere povjerenja naroda, a priori je sumnjičava prema građanima, tlači narod u ime naroda u konačnici brehtovski smatra kako narod ne valja i najradije bi ga smijenila jer je vlast naravno bogom dana, a narod je tu da šuti, trpi i bude zahvalan. Stoga iskazivanje narodne volje unatoč onome što piše u ustavu treba maksimalno ograničiti. Prvo sredstva je visoki broj potpisa potreban za raspisivanje referenduma. 10% potpisa birača apsurdno je visoki prag u većini europskih zemalja to je oko 2%, a i broj birača procijenjen na 3,68 milijuna je nerealan jer prema rezultatima popisa stanovništva ispalo di onda da u Hrvatskoj gotovo i da nema maloljetnih. Inicijative koje uspiju preskočiti tako visoku ljestvicu, pogotovo u zimskim uvjetima i pod neviđenim političkim i medijskim progonom razumne vlastodršce bi barem natjerale da se malo počešu po glavi i zamisle, što je motiviralo tako veliki broj građana u takvim uvjetima da se ujedine i preskoče ljestvicu. Razuman vlastodržac bi odmah raspisao referendum, a još razumniji bi pokušao prije postići dogovor u saboru i dvotrećinski ugraditi u ustav i u zakone ono što inicijativa s takvom potporom traži. Nerazuman iz nekog razloga misli da bi tako veliki broj Hrvata dao potpis za nešto pogrešno diskriminirajuće, zločesto ili u neskladu s temeljnim vrijednostima koje nas povezuju u jedinstveno društvo. Obijestan bi referendumsko pitanje poslao na ustavni sud i onda kada je kristalno jasno da u njemu nema ničega protuustavnog računajući da će politički iskadroviran ustavni sud na daljinski upravljač odraditi ono što vlast od njega traži. E ta obijest će vas koštati. Obijest. Hoćete još jednu rundu? Imat ćete i dvije i tri kolikogod treba. Broj ljudi koji su potpisali posebno onih koji su se smrzavali na štandovima i trpjele uvrede i ponižavanja jer vjeruju da je ovo država još uvijek i njihova, da ono što stoji u 1. članku ustava koji kaže u RH vlast proizlazi iz naroda i pripada narodu kao zajednici slobodnih i ravnopravnih državljana. Nije mrtvo slovo na papiru. Jednako kao i nastavak koji kaže, narod ostvaruje vlast izborom svojih predstavnika i neposrednim odlučivanjem. Broj dakle, ideali tih ljudi nas obvezuju da ostanemo čvrsti koliko god i dokle god treba. Vrijeme je na našoj strani, a i jasna volja golemog broja građana. Ako mislite suprotno raspišite odmah referendum, čega se bojite. Nije valjda da ne mislite da ipak većina građana iz nekog razloga baš želi da se o ograničenju njihovih prava i sloboda odlučuje prostom natpolovičnom većinom, a ne 2/3 kako mi tražimo. Nije valjda da sumnjate kako su ljudi prezadovoljni time da na jesen ili prvom slijedećom prilikom njihovim životima upravlja famozni Stožer civilne zaštite u kojem je najmanje liječnika i za koji smo izvukli vaše priznanje kako se u punom sastavu sastao svega nekoliko puta, a da je sve odluke donosila uža skupina ljudi. Kojih ljudi? Nije valjda da ne mislite kako većina ljudi nije za Covid potvrde, tu dozvolu za kretanje, rad i življenje koju im treba izdati vlast. Pa raspišite referendum pa se potvrdite tu vašu većinu. Tijekom medijskog bičevanja koji smo mjesecima prolazili svjedočili smo i višemjesečnom javnom samosramoćenju dežurnih režimskih ustavnih stručnjaka. Kantovsko pitanje iz kritike čistog uma, kako su mogući sintetički sudovi a priori, jedna stručnjakinja je u praksi provodila kao iznošenje ustavno pravnih sudova a priori proglašavajući neustavnim pitanje koje još nismo bili ni formulirali, a kamoli javno objavili. Ista ta danas govori kako je dodavanje epidemije u Članak 17. Ustava suvišno redundantno, a radila je zajedno sa kolegama Smerdelom, Gardaševićem i Podolnjakom u skupini koja je napravila tekst ustavnih promjena za Ivu Josipovića koji se nadao da će dobiti drugi mandat, onda ga nije dobio. Imamo taj tekst. Smatrali su tada 2014. godine da prirodne nepogode treba razjasniti dodatno i dodali su epidemiju u Članak 169. tog svog prijedloga i da je potrebno o tome 2/3 većinom odlučivati. A danas isti ti govore suprotno. Da je uvođenje pojma epidemija ili pandemija u Ustavu suvišno. Pa tko tu koga? 9. siječnja 2016. godine u intervjuu Večernjem listu bivša predsjednica Ustavnog suda Jasna Omejec na pitanje o tome kako se kod nas otvoreno zagovara ukidanje Ustavnog suda jer je tada dugo se nisu odabirali novi suci pa je prijetila eutanazija Ustavnog suda odgovara, načelno ako bi uopće amandman o ukidanju Ustavnog suda bio dopušten takva bi odluka o promjeni Ustava mora biti donesena na referendumu, Jasna Omejec, samo kažem.
Molim vas zastupnici Grmoja i Troskot stavite masku.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora gospodine Sanader sa suradnicom, poštovane kolege, kolegice, neću šutjeti, znate da mi učitelji čujemo. Jučer su izašli podaci na svim američkim mrežama i mainstream medijima pa se nadam da će neki mainstream mediji i kod nas to prenijeti sutra, preksutra kako je Pfizer dobio presudu američkih sudova da su, evo baš sam s odvjetnikom tu na Twitteru pa mi šalje točno da ne pogriješim, dakle znali su duže vrijeme da imunitet preboljelih štiti bolje, bolje od dvostrukog cijepljenja. Oni su to znali, imali su te podatke koje su skrivali zato radi profita. I jučer su mainstream mediji američki objavili i ja pozivam hrvatske medije samo istina kakva god bila pa i za nas, za svakoga, samo istina. Postavio sam zastupničko pitanje ministru Berošu je li znao jer po svoj logici trebao je znati, ako je znao hrvatski narod ovo neće oprostiti. Ozbiljno vam kažem. Dakle, ako su ljudi koji vode državu znali, znali da imunitet preboljelih štiti bolje i kvalitetnije od bilo kakvog cjepiva, a šutjeli su onda će položiti politički račun. Drugo, pitao sam ministra Beroša, poslao sam mu zastupničko pitanje zašto je država platila 30 milijuna kuna od američke tvrtke Roche lijek koji je Amerika prestala koristi, prestala koristi u liječenju Covida. Mi smo ga nakon toga što su ga Amerikanci prestali koristi mi smo ga naručili i platili. Dakle, ako se hrvatski narod išao varati položit ćete politički račun. Dakle, u šumu komunikacija mi cijelo vrijeme govorimo vrlo jasno. Vlast proizlazi iz naroda, nećemo dopustiti legitimnim naravno sredstvima nismo barbari koji su sišli s drveta, demokracija je, meni ne odgovara da ste vi na vlasti, ali ja poštujem, dakle ja nemam s tim problema, legitimno, dakle ja nemam nikakvih problema, pa premijer je tu sjedio pa ako mu ko skače pod navodnicima ja skačem ali legitimno, on je izabran, ja poštujem. Da li me razumijete, znači to, ali mislim pa, ali imam pravo govoriti po svom habitusu i svojoj savjesti uvjerenja. Građani usred zime su potpisali, 400 tisuća ljudi traže referendum, pa neka na referendumu za vas, kako bi rekao, protiv glasaju, ali imaju pravo izaći, nemojmo im oduzimat to pravo. Ljudi ove naše države imaju pravo bit slobodni, pa ovdje sjede neki i među vama vladajućim, ovdje je moj Miro Bulj, pa borili ste se za to čovječe, pa borili ste se '91., moj ćaća, dakle naši roditelji, očevi, pa borili su se za slobodu, pa nisu se borili da neko drugi umjesto naroda odlučuje, da neko drugi bude taj koji će govoriti što mi imamo pravo misliti, a što nemamo, dajte nam referendum, dajte nam referendum, a ove političke igre ne apeliram na ništa, ne vjerujem u generaliziranje, od mene nećete čut generaliziranje, al pojedinci koji su hapali, a jesu izgleda, koji su imali informaciju, a skrivali su je, ma neće mirno spavat, neće mirno spavat, dokle daha imamo borit ćemo se za istinu kakva god bila da sve što se skriva izađe van. Hrvatski narod ima pravo na istinu, dajte nam referendum.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata poštovane zastupnice Vesne Nađ. Miro Bulj, maska … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Onda promijeni Miro.
Poštovani potpredsjedniče HS, kolegice i kolege. Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav HS na 30. sjednici od 30. ožujka 2022.g. ispravio je izvješće o provedenoj provjeri broja i vjerodostojnosti potpisa birača, te zakonitosti postupka prikupljanja potpisa birača iz zahtjeva za raspisivanje državnog referenduma građanska inicijativa „Odlučujmo zajedno“ i zahtjeva za raspisivanje državnog referenduma građanske inicijative „Dosta je Stožerokracije“ koju je predsjedniku HS dostavila Vlada RH. Ponovo ističemo da je postojeći zakonski okvir koji regulira referendum jednom riječju podnormiran jer nisu regulirani točni rokovi za provjeru potpisa koje trebaju izvesti organizatori, nisu propisani ni rokovi, ni nadležna tijela, kriteriji, ni način provjere koju trebaju provesti tijela javne vlasti, reguliran je samo rok u kojem ustavni sud treba odlučiti o ispunjavanju pretpostavki za raspisivanje referenduma i ustavnosti referendumskog pitanja, a to je 30 dana otkada takvu odluku od njega zatraži HS. Taj rok je predviđen Ustavnim zakonom o ustavnom sudu. Iako bi upravo Državno izborno povjerenstvo odnosno DIP prema odredbama prijedloga Zakona o referenduma koji je u prvom čitanju raspravljen u HS bilo tijelo za nadzor referendumskim inicijativa i postupak utvrđivanja broja i pravovaljanosti potpisa, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav nije prihvatio prijedlog oporbenih zastupnika da se DIP zaduži za provjeru broja i vjerodostojnosti potpisa birača i zahtjeva za raspisivanje državnog referenduma građanske inicijative „Odlučujmo zajedno“ i zahtjev za raspisivanje državnog referenduma građanske inicijative „Dosta je Stožerokracije“ već je sukladno ustaljenoj praksi povjerio to Vladi RH. Slijedom toga Vlada RH zaključkom je 23. ožujka 2022. prihvatila izvješće o provedenoj provjeri broja i vjerodostojnosti potpisa birača, te zakonitosti postupka prikupljanja potpisa birača i zahtjeva za raspisivanje državnog referenduma građanske inicijative „Odlučujmo zajedno“ u kojima je navedeno kako je utvrđeno da je prikupljeno 370.310 vjerodostojnih potpisa birača odnosno više od 10% od ukupnog broja birača u RH i zahtjeva za raspisivanje državnog referenduma građanske inicijative „Dosta je Stožerokracije“ u kojima je navedeno kako je utvrđeno da je prikupljeno 372.635 vjerodostojnih potpisa birača odnosno više od 10%. Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav je jednoglasno prihvatio navedeno izvješće Vlade RH. Među ustavnim stručnjacima, ali i među pravnicima i laicima u tom području nema suglasnosti o tome je li ova situacija u kojoj smo se našli uzrokovana pandemijom virus covida-19, stanje koje nalaže primjenu čl. 17. Ustava RH. Čl. 17. Ustava RH nudi kriterije ograničavanja ljudskih prava i sloboda u izvanrednim stanjima, te propisuje tko i kada, te na koji način odlučuje o ograničavanju prava i sloboda, koja specifična načela kod ograničavanja treba poštovati, zabrane diskriminacije, te razmjernosti u specifičnom obliku primjerenost naravi i pogibelji i konačno koja specifična prava uživaju poseban status kada je riječ o ograničavanjima? Dakle čl. 17. Ustava RH propisuje da u doba ratnog stanja ili neposredne ugroženosti, neovisnosti i jedinstvenosti države, te velikih prirodnih nepogoda pojedine slobode i prava zajamčena ustavom mogu se ograničiti. O tome odlučuje HS dvotrećinskom većinom svih zastupnika, a ako se sabor ne može sastati predsjednik republike. Opseg ograničenja mora biti primjeren naravi pogibelji, a da posljedica ne može biti nejednakost osoba s obzirom na rasu, boju kože, spol, jezik, vjeru, nacionalno ili socijalno podrijetlo. Niti u slučaju neposredne opasnosti za opstanak države ne može se ograničiti primjena odredbe ustava o pravu na život, zabrani mučenja, surovog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja o pravnoj određenosti i kažnjivih djela i kazni, te o slobodi misli, savjesti i vjeroispovjesti. Dakle, ovu pandemiju covid-19 mogli podvesti pod sintagmu velike prirodne nepogode. S tim u vezi nastupanje izvanrednog stanja u slučaju velike prirodne nepogode ne znači i prestanak rada HS. U slučaju da se zbog bolesti uzrokovane pandemijom covida-19 ne bi mogli sastati zastupnici umjesto njih zajedno bi odlučivao i predsjednik republike i Vlada RH kako ne bi došlo do blokade vlasti što je propisano čl. 101. Ustava RH. U slučaju neposredne ugroženosti i neovisnosti i jedinstvenosti i opstojnosti države znači čl. 101. ili kad se, kad su tijela državne vlasti onemogućena da redovito obavljaju svoje ustavne dužnosti predsjednik republike može na prijedlog predsjednika vlade i uz njegov supotpis donositi uredbe sa zakonskom snagom. Treba istaći da zakone koji se ne odnose na ljudska prava i slobode HS i dalje može donositi običnom natpolovičnom većinom. Ispravna primjena čl. 17. Ustava RH jasna je i odnosi se isključivo na mogućnost ograničavanja ustavnih prava i sloboda za što je tada iznimno propisana dvotrećinska većina svih zastupnika. Dakle, Klub zastupnika Socijaldemokrata smatra da je HS i prema važećem Ustavu RH mogao primijeniti čl. 17. Ustava RH jer je pandemija covida-19 i njen utjecaj na život i zdravlje građana dovoljno velika prirodna nepogoda i da je ovaj ustavotvorni referendum u vezi članka 17. kako kažu neki ustavni stručnjaci redundantan, odnosno suvišan. Ipak smatramo da nema ustavne zapreke da i epidemija, odnosno pandemija budu navedene u članku 17. Ustava Republike Hrvatske, odnosno da ne treba slati Ustavnom sudu na ocjenu ustavnosti referendumsko pitanje Građanske inicijative odlučujmo zajedno, odnosno jeste li za to da se članak 17. stavak 1. Ustava Republike Hrvatske mijenja i glasi itd. U doba ratnog stanja ili neposredne ratne znači ugroženosti, neovisnosti i jedinstvenosti države, te velikih prirodnih nepogoda, te epidemije odnosno pandemije pojedine slobode i prava zajamčene Ustavom mogu se ograničiti. O tome odlučuje Hrvatski sabor dvotrećinskom većinom svih zastupnika, a ako se Hrvatski sabor ne može sastati na prijedlog Vlade i uz supotpis predsjednika Vlade predsjednik države. Dakle, smatramo da je Vlada trebala sukladno članku 17. Ustava Republike Hrvatske predložiti Hrvatskom saboru primjenu članka 17. Ustava i predložiti suspenziju određenih ljudskih prava. Tako bi se riješile pravne nedoumice i među ustavnim stručnjacima, a kamoli ne u široj javnosti. Jasno je da je Vlada ipak posegnula za primjenom članka 16. Ustava Republike Hrvatske kojim je propisano da se slobode i prava mogu ograničiti samo zakonom da bi se zaštitila sloboda i prava drugih ljudi, te pravni poredak, javni moral i zdravlje. I sad dolazimo do odluka Stožera koje nisu bile jednake za sve, ovisno jesu li se odnosile na vladajuće političke elite ili na tzv. obične građane što je dakako za građane bilo frustrirajuće. Osim toga, odluke Stožera nisu polučile očekivane rezultate što je uzrokovalo i velikom smrtnošću građana uslijed bolesti covida 19 i relativno malim odazivom na cijepljenje što je očito moglo se spriječiti toliku smrtnost, dakle preko 15 i pol tisuća građana Republike Hrvatske. Dakle, više je umrlo nego u Domovinskom ratu. Hrvatski sabor je odlučio posebno imajući u vidu narav učinkovito i brzo donošenje odluka radi zaštite života i zdravlja ljudi primijeniti članak 16. Ustava kojim je određeno kako se slobode i prava mogu ograničiti samo zakonom da bi se zaštitila sloboda i prava drugih ljudi i pravni poredak, javni moral i zdravlje. Navedeno postupanje je Ustavni sud ocijenio ispravnim. Glavni problem je da odluke Stožera nisu bile samo čisto operativne prirode, pa kad su se ograničavala pojedine slobode i prava zajamčena Ustavom takve odluke trebalo je donositi Hrvatski sabor dvotrećinskom većinom kako bi se postigao širi društveni konsenzus oko pojedinih ograničavanja ljudskih prava i sloboda zajamčenih Ustavom. Dakle, da se o pitanjima kojima se ograničavaju ljudska prava i sloboda zajamčena Ustavom odlučivati dvotrećinskom većinom postigao bi se širi društveni konsenzus da je ova pandemija velika prirodna nepogoda i da svi zajedno trebamo sudjelovati u njezinom suzbijanju, pa bi rezultati u njenom sprječavanju bili daleko bolji. Najgore od svega što je Stožer Civilne zaštite bio politiziran do te mjere da je pooštravao ili otpuštao mjere prema političkim potrebama vladajućih, pa su tako izgubili bilo kakav stručni kredibilitet i na koncu im građani nisu više vjerovali. Klub zastupnika Socijaldemokrata suglasan je sa odlukom Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav da se o referendumskom pitanju Građanske inicijative „Dosta je stožerokracije“ vezano za provjere ustavnosti njegovog sadržaja Hrvatski sabor od Ustavnog suda Republike Hrvatske zatraži da utvrdi da li je sadržaj referendumskog pitanja u skladu sa Ustavom Republike Hrvatske i jesu li ispunjene pretpostavke iz članka 87. stavka 1. do 3. Ustava Republike Hrvatske za raspisivanje državnog referenduma. Smatramo da navedeno referendumsko pitanje nije dobro pripremljeno i kako nije moguće svaku odluku koja se donosi na operativnom nivou radi zaštite zdravlja građana u pandemiji donositi u Hrvatskom saboru koji zbog sporosti donošenja odluka ne bi mogao pandemiju učinkovito zaštititi zdravlje i život građana. Također je dvojbeno je li referendumskim pitanjima moguće ulaziti u nadležnost izvršnog tijela u odnosu na prijelazne i završne odredbe referendumskog pitanja i odluku koje su prestale važiti, odnosno suglasni smo sa obrazloženjem Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav u tom smislu. Hvala lijepa.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovanog zastupnika Arsena Bauka.
Zahvaljujem. Ima jedna narodna izreka koja govori da čovjek i tovar znaju više od čovjeka. E to vam je prvo referendumsko pitanje. Čovjek bi bija velika prirodna nepogoda, a tovar bi bija pandemija ili epidemija. A čovik i tovar, dakle pandemija velika prirodna nepogoda znaju više od same velike prirodne nepogode. Prema tome, ne postoji ni jedan racionalni razlog da se prvo ustavno referendumsko pitanje pošalje Ustavnom sudu. Znači ako promijenimo Ustav bilo u Saboru, bilo na referendumu to je samo po sebi ustavno, jer ako su građani potpisali i narod izglasao i nema nikakvih dodatnih ugrožavanja temeljnih prava i temeljnih vrednota Ustava, onda je ovo upotrijebit ću izraz koji je kolega Raspudić stavio obijest. Eto šaljete Ustavnom sudu zato šta možete i ne može vam nitko ništa. O.k. Ali onda je naravno i legitimno sa druge strane da bude malo tvrđi odgovor. A što se tiče drugog referendumskog, tzv. zakonodavnog pitanja tu smo podržali Prijedlog Odbora za Ustav, odnosno glasali smo za odluku da ide ovo drugo pitanja na Ustavni sud. I tu bi u minutu i 20 sekundi završio sve što bi trebao reći, što bi mi trebali reći o ovim temama. Tko želi argumentirati da je drugo pitanje ustavno neka piše Ustavnom sudu. Tko želi argumentirati da je neustavno neka piše Ustavnom sudu. Ustavni sud će nešto o tome odgovoriti. Kako Ustavni sud odluči Sabor će postupiti i tu ne bi trebalo biti velikih problema. Tako da sljedećih 8 minuta možemo pričati onda o Ustavnom sudu. E tu je sad jedna zanimljiva priča. Kolega iz MOST-a vrlo često želeći malo prigovoriti nama tzv. starim političkim strankama, kažu da je Ustavni sud posljedica dogovora HDZ-a i SDP-a. I to je točno što je puno bolje, nego da je posljedica dogovora HDZ i HDZ-a. Zar ne? E a to je ubačeno u Ustav 2010. godine na zahtjev današnjeg predsjednika Republike, tako da ipak uz određene kritike ovaj sastav ustavnog suda uza sve što o njemu govorili o njemu je najbolji sastav koji smo imali do sad, vjerovali ili ne. Naravno bilo je tu i dobrih odluka, bilo je i loših odluka, a najviše … odluke koje nisu donijeli, a to je da u ovoj situaciji pandemije nisu jasno razgraničili što izvršna vlast odnosno što Parlament može donositi po čl. 16. običnom većinom, a za što treba dvotrećinska većina po čl. 17. jer bi onda i ovi na vlasti i ovi u opoziciji znali kad imaju odgovornost samo vladajući, a kad odgovornost moramo dijeliti jer da neka odluka za koju bi hipotetski trebala dvotrećinska većina nije donesena, onda bi i ovi iz vlasti reć da su Bauk, Grmoja, Nađ, Orešković, Raukar krivi za veći broj mrtvih jer nisu donijeli neku odluku, da ste slušali nas bilo bi manje. A ovako ste izloženi kritikama opozicije da a) niste htjeli podijeliti odgovornost, b) niste htjeli postići dovoljno veliki društveni konsenzus i c) da ste i vi i ustavni sud prekršili ustav, vi manje ustavni sud više. A kako ljudi greške tako i suci ustavnog suda isto mogu prekršit ustav ko i svi drugi. I kada se to dogodi u situaciji da imamo jednu vrstu izvanrednog stanja, a da ustavni sud ne reagira onda kolega Bačiću reći im da nisu opravdali povjerenje, da su zloupotrijebili povjerenje i da nećemo više za njih glasat, nije nedemokratski pritisak na ustavni sud nego je to najetičnije, najdemokratičnije, najtransparentnije obavljanje javne dužnosti u skladu sa savješću i u skladu s onim što mislimo da je ispravno jer ako je ustav zastupnicima dao pravo da biraju ustavne suce onda će to oni napravit u skladu sa svojom savješću, u skladu sa onim što misle da je najbolje. A kad oni naprave ovakvo uklizavanje s dvije noge u temeljna ljuska prava da zaslužuju direktan crveni karton onda je to to. Prema tome, ne zbog odluke koju su donijeli nego zbog one koje nisu donijeli, a to je da nisu razgraničili što je čl. 16., a što je čl. 17. zaslužili su crveni karton, ali imaju vremena da to poprave. Dakle, nema tu nikakvih nou hard feelings kako bi se reklo. I samo da neke stvari pojasnim, nije se to odnosilo na ove „iz naše kvote“ neto na sve jer sam ja glasao za svih 13 ustavnih sudaca u saboru i vi kolega Bačiću i većina onih koji su bili u klubovima koji su se dogovorili oko ustavnih sudaca tako da su i jedni i drugi „naši“, dakle dobili su naše povjerenje da rade u skladu sa ustavom na osam godina. Nakon što su dobili naše povjerenje nemaju više nikakvih obaveza prema nama, nemaju nikakvih obaveza prema nama. Prema tome, legitimno je propitivati dobar rad i ustavnog suda. Uostalom ustavni sud je u ovoj pandemiji pošteno, korektno, politički ispravno, najtransparentnije moguće odigrao ulogu gornje doma HS-a ili gornjeg doma Parlamenta sa jasnom formiranom vladajućom većinom, sa jasno formiranom opozicijom, sa jasno formiranim stavovima vladajuće većine, sa jasno formiranim stavovima opozicije i pazite sad, sa jasno formiranim i poslovničkim primjedbama opozicije kada su u jednom izdvojenom mišljenju govorili o tome da se ne radi dovoljno transparentno, da nema javnih sjednica itd., itd. Dakle, ne treba nam kopija HS-a zato postojimo mi koje bira narod i bilo bi dobro da se u daljem radu taj dojam ukloni. E sad, naravno da niko nije vječno izabran u neku funkciju, možda ni ja neću bit tada zastupnik, možda ni vi, možda ćemo biti svi ovdje prisutni, ali dok smo tu ustav nam daje zadaću, a građani povjerenje da govorimo ovako kako govorimo, tako da ja ne samo da sam reterirao, ja ću još dodatno postrožiti to što sam rekao na sjednici Odbora za ustav, ovako nježno, a kolegica Benčić malo oštrije, ona je još zaoštrila tu priču, ali na nikoga osobno ne mislim. Dakle, pojavu osuđujemo, a drugoga ako možemo spasiti spasit ćemo nije problem, međutim, jasna je poruka dakle nema mogućnosti da se ne postavi granica između čl. 16. i čl. 17. Pravo na slobodu kretanja, pravo na uživanje vlasništva koje je stožer donio bili su školski primjeri kada je trebalo primijeniti čl. 17. pa bi onda i mi bili krivi ili zaslužni, to su bili školski, udžbenički. Neki drugi, pitanje dvojbe, dakle ne svaka odluka jer u čl. 16. i u čl. 17. nije naglasak na većini nego na pravima, manja većina manje ograničenje prava, veća većina veće ograničenje prava i kolegica Nađ je pročitala šta ne možete nikako ograničiti. Tako da kad je kolega Bulj možda malo u žaru u raspravi rekao na početku da ne možete kršiti ljudska prava bez dvotrećinske većine, ne možete ni s dvotrećinskom. Ljudska prava se ne mogu … mogu se privremeno ograničiti neka prava, a neka se ne mogu uopće ograničiti. Da zaključim, klub SDP-a glasat će za prijedlog odbora o zakonodavnom referendumu, glasat ćemo protiv prijedloga Odbora za Ustav o savjetodavnom referendumu. Ako ustavni sud odluči da su referendumi ili jedan u skladu sa ustavom onda ćemo se o tome kako ćemo pozvati građane da glasaju na tom referendumu očitovati kada to bude aktualno. I evo da smirim malo kolegu Bačića ovo neće biti kriterij za podršku, ovaj referendum neće biti kriterij za podršku ustavnim sucima ili kako je jedan državnik s područja bivše države rekao, to nije naš rat. Zahvaljujem.
Dobro. Imamo povredu poslovnika poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Bauk je povrijedio čl. 238. poslovnika omalovažavajući druge zastupnike. Kolega Bauk to što su pojedini odnosno svi ustavni suci predloženi od pojedinih političkih opcija u HS-u oni time nisu produžena ruka te političke opcije nego su oni izabrani 2/3 većinom da čuvaju Ustav RH i prema svom uvjerenju, znanju odlučuju o tome da li je kod njih … [[Govornik se ne razumije.]] u skladu [[Upadica: Vrijeme.]] sa Ustavom ili nije.
To je bila vaša replika, dobivate opomenu. Izvolite povreda Poslovnika Arsen Bauk.
Kolega Bačiću vi ste mi potvrdili sve što sam rekao da nakon što su izabrani nemaju nikakve obaveze prema onima koji su za njih glasali, a ove za koje smo svi glasali su naši od svih nas, ne samo od onih koji su ih predložili. I apsolutno se slažem s vama da imaju obavezu u skladu sa savješću donositi odluke, ali imaju i zastupnici obavezu u skladu sa savješću nakon toga revalorizirati njihov rad pa ćemo vidjeti na kraju. Hvala.
Dobro, ovo je vaša druga opomena. Kolegice Orešković molim vas stavite masku jer svi ostali imaju. Klub zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege Klub zastupnika HDZ-a podržati će prijedlog Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav da se ova dva referendumska pitanja upute na ocjenu ustavnosti Ustavnome sudu RH. Ako bude imao vremena u ovih 10 minuta kolega Bauk rado ću nastaviti ovu raspravu o ucjenama Ustavnom sudu ako ne sudiš kako mislim da bi trebao suditi i ako tvoja odluka se ne poklapa s mojim političkim stavovima onda vas neće biti. To je poruka kolege Bauka na Odboru za Ustav, ali o tome ću malo kasnije ako budem imao više vremena. Dakle, nama je ovdje danas da sukladno Ustavu RH o člancima ako se ne varam 87. i stavcima od 1. do 3. i Članku 95. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu kao tijelo u RH koje raspisuje narodne referendume prije raspisivanja ukoliko dvoji da su pitanja, da je pitanje ili pitanja koje su, za koje su građanske inicijative prikupile dovoljan broj glasova priupita Ustavni sud koji je za to RH u strukturi državne vlasti nadležan ocijeni da li su ta pitanja u skladu sa Ustavom ili nisu. To nije prvi puta. Ovo je, ovakva situacija se događala i ranije i tu nema ništa sporno. Oko toga nema ništa sporno. I da pri tome odgovorim svima onima koji kao jedan od razloga zatiranja narodnog odlučivanja u neposrednoj demokraciji na referendumu tvrde kako ova vlada, ova vlada odlučila većina ne želi referendum jedna od razloga je i visoki, veliki broj potrebnih potreba od 10% ukupnog biračkog popisa. Slažem se velik je. Međutim, kad se navodi kako je u drugim demokratskim državama potreban manji broj 5, 3% onda oni isti koji kažu kako je u Hrvatskoj veliki broj birača ne kažu do kraja istinu, a ta istina govori da tamo gdje su mali gdje je potreban relativno manji broj birača od 10% postoje ustavne kočnice o čemu se uopće na referendumu može raspravljati. Dakle, tamo ne treba pitati ustavni sud jer je tamo već u ustavu napisano primjerice u njemačkom ustavu što može biti, a što ne može biti predmet referenduma. I propuštao reći još jednu kočnicu koja bi možda u startu pojedine referendumske inicijative usporila ili bi ih obeshrabila da idu u tu inicijativu je kvorum odlučivanja, kvorum odlučivanja. Ako je kvorum odlučivanja primjerice za izmijeniti ustav na ustavotvornom referendumu ekvivalent 101 zastupniku u Hrvatskom saboru, a to je dvotrećinska većina dakle pretpostavljam da bi se brojne inicijative odmah u startu obeshrabrile ako bi kvorum odlučivanja tj. za izmjenu ustava na ustavotvornom referendumu bi trebalo biti 49% ukupnog broja birača pa bi onda ja postavio pitanje jesu li to i takvi ustavi kočničari neposrednog odlučivanja naroda na ustavnom, na referendumu. Zato kada se govori o tome kako u Hrvatskoj se onemogućava referendum, ubija u startu zbog toga što je potreban 10% onda treba reći i ovaj drugi dio istine koja uopće tu nije, koja je tu nesporna. Dakle, to je što se tiče pristupa referendumu u pojedinoj državi. I već smo mi u ime kluba zastupnika rekli da je potrebno u Hrvatskoj prići izmjeni referendumske legislative na način da se propiše prije svega kvorum odlučivanja i da se smanji broj, broj potpisa birača i da se produži vrijeme u kojem oni to mogu, mogu, mogu odlučivati, a i stvar je ovdje konsenzusa u Hrvatskom saboru da li pri tome treba utvrditi i teme koje ne mogu biti predmet referenduma. Jedna od tema je u brojnim demokratskim državama je ustroj državne vlasti, ustroj državne vlasti. U tom kontekstu i nema kolege Raspudića, ja se sjećam što je govorila gospođa Omejec u kontekstu da li treba ukinuti Ustavni sud pa da umjesto njega ovlasti Ustavnog suda preuzme Vrhovni sud to je tada bila rasprava u okviru namjere da se krene u izmjene Ustava RH od čega se odustalo kako se odustalo. Dakle, nije moguće u demokratskim državama ustroj vlasti trodiobi vlasti propitkivati na, u demokratskim državama na referendumima. Što se tiče merituma, dva su pitanja. Jedno je kojega je pokrenula Građanska inicijativa Dosta je stožerokracija za koje ne samo mi u Klubu zastupnika HDZ-a nego gotovo svi. Ja nisam čuo niti jednog ustavno-pravnog stručnjaka, bar se nije javno obznanio kako je to pitanje u skladu sa Ustavom i jer se tim pitanjem praktično zadire u trodiobu vlasti. Ono što je Ustavom određeno da u Hrvatskoj obavlja egzekutiva, tj. izvršna vlast ne možemo ovdje u Saboru mi preuzesti ulogu izvršne vlasti, već mi propisujemo okvir, a taj smo okvir propisali Zakonom o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti i Zakonom o sustavu Civilne zaštite. I kada smo mi propisali koja su to ograničenja u slučaju epidemije, odnosno pandemije aktivaciju tih mjera propisuje Vlada ili tijelo kojega smo mi ovdje odlučili, a to je Stožer Civilne zaštite uz nadzor Vlade Republike Hrvatske. I na taj način kada bi se to prihvatilo da zakonodavna vlast preuzima prerogative ovlasti izvršne vlati po nama je to grubo kršenje ustavnog načela trodiobe vlasti i o tome ćemo čuti što kaže Ustavni sud. Mi mislimo da je to pitanje protu ustavno. Što se tiče drugog pitanja koje predstavlja ustavotvorni referendum, a koje se, a kojega je provodila u prikupljanju potpisa Građanska inicijativa „Odlučujmo zajedno“ mi smo o tome ovom Saboru u dvije godine i mjesec dana koliko traje, mjesec i 37 dana koliko traje epidemija u Hrvatskoj, odnosno mjesec, 2 godine i 2 mjeseca koliko traje epidemija u Hrvatskoj barem 50 puta o tome govorili. I opet ću ponoviti. Prije svega je već bilo propitkivanje na Ustavnom sudu da li je ovakav proces, postupak kojim Hrvatska se bori protiv epidemije u skladu sa Ustavom, Ustavni sud je jasno rekao da je zakonodavac Hrvatski sabor predstavničko tijelo Hrvatski sabor koje je između ostalog i donijelo taj Ustav i propisalo mogućnost i ograničavanja pojedinih ljudskih prava u slučaju kada je u opasnosti javno zdravlje u Hrvatskoj, da može svoje mjere donositi zakonima kojima se ograničavaju ljudska prava i slobode, a koja ograničenja donosimo kvalificiranom većinom od 76 ruku a mogli smo i to je Ustavni sud rekao ovaj Parlament, ovaj Hrvatski sabor je mogao da je htio ići na način da se u tim ograničavanjima koristi temeljem članka 17. Ustava. I jedno i drugo bi bilo u skladu sa Ustavom, a mi smo upravo zbog efikasnosti u borbi protiv pandemije odlučili se na članak 16. Da je tome tako kako da niti jedna demokratska država u Europi, u svijetu nije svoju borbu protiv epidemije vodila kroz parlamentarno odlučivanje sa dvotrećinskom većinom. Pa valjda bi se jedna demokratska država u Europi, u svijetu koristila tu mogućnost da njezin parlament borbu protiv epidemije provodi dvotrećinskom većinom. Nije niti jedna, a nama oporba traži da to mi napravimo Hrvatskoj. Drugo je pitanje, a što ako se dvotrećinska većina ne uspostavi što onda neće biti mjera? Onda ćemo pustiti da epidemija hara po cijeloj Hrvatskoj, a imajući iskustva ranija i moja kao zastupnika na koji se način u Hrvatskom saboru teško postiže dvotrećinska većina i da smo često puta bili ucijenjeni u toj dvotrećinskoj većini sa sitnim ustupcima a to mogu kasnije u pojedinačnoj raspravi kako bi je postigli, ja ne vidim kako bi se Hrvatska mogla učinkovito sa dvotrećinskom većinom boriti protiv epidemije, odnosno pandemije u Hrvatskoj. Tako da o tome ću još nastaviti kasnije u pojedinačnoj raspravi [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Mi jasno ovo podržavamo.
Imamo povredu Poslovnika poštovani zastupnik Zvonimir Troskot.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora članak 238. kolega Bačić obmanjuje javnost. Dakle, nikada kod drugog pitanja nije bila intencija oduzeti vlast, odnosno izvršnoj vlasti, dakle stvari iz ruke, dakle da ministar zdravstva donosi odluke po pitanju ne znam deratizacije, poplave itd. A sve ostale stvari koje se tiču temeljnih ljudskih sloboda i prava da se odluče dvotrećinskom većinom u Hrvatskom saboru. Tako da ministar zdravstva je dio izvršne vlasti.
Dobro, ovo je bila vaša replika, objašnjenje. Dobivate opomenu. Slijedi Klub zastupnika Hrvatskih suverenista poštovani zastupnik Marijan Pavliček.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Vi danas vrlo vjerojatno o ovome ne bi raspravljali da u zadnjih dvije godine i dva mjeseca nismo imali više od 4 stotine odluka Stožera Civilne zaštite koje su često bile donesene sukladno političkoj situaciji koje je odgovaralo vladajućoj većini. Stožer Civilne zaštite je jedno političko tijelo i to je jasno svima, da u tom Stožeru imamo ljude koji velikim dijelom pripadaju jednoj političkoj opciji. Među njima imamo pravnike, imamo ekonomiste, imamo inženjere prometa, imamo čak i dva doktora medicine, među njima jedan epidemiolog. Imamo kasnije dva pridružena člana, to je ministar zdravstva i kolegica Markotić koji nisu bili u startu članovi Stožera. Taj Stožer u svim tim odlukama kada ih je donosio vrlo često je donosio u dogovoru između dvije do tri osobe i to je isto tako činjenica. O tom, po tom koliko je to legitimno. Mi smo dali prijedlog ovdje u Hrvatskom saboru da se relativnom većinom potvrđuju odluke Stožera da oni dobiju svoj legitimitet i to su vladajući odbili. I upravo zbog svega toga mi danas ovdje raspravljamo, jer se epidemija često donosila sukladno potrebama, odnosno mjere potrebama vladajuće većine. Sjetite se samo prvih restriktivnih mjera. Prošlo je više od 30 dana od prvog slučaja covida-19 koji se pojavio u RH dok nisu donesene prve mjere. Zašto? U međuvremenu su morali proć unutarstranački izbori u HDZ-u gdje su vam ljudi bili natiskani u stranačkim prostorijama, stajali jedan iza drugoga 20 cm udaljeni, kada je to prošlo nakon toga ste donijeli prve mjere i tada je zdravlje nacije postalo bitno, ta famozna rečenica. Danas ovdje raspravljamo o tome kome pripada vlast u ovoj državi. U članku prvomu našeg ustava koji je možda i najbitniji jasno i glasno stoji vlast proizlazi iz naroda i pripada narodu i tako bi to trebalo bit u svim demokratskim državama, međutim u Hrvatskoj narod može samo preko izbora doći do izražaja i pokazati svoje mišljenje. Naime u 30.g. hrvatske demokracije imali smo samo 3 referenduma, 2 koja je pokrenula aktualna vlast, to je prvi referendum o neovisnosti, zatim smo imali referendum o ulasku u EU, imali smo samo jedan referendum koji je bio priznat od građanskih inicijativa, a to je referendum o ustavnoj definiciji braka. Sve ostale referendumske inicijative su odbijene zbog ovog ili onog razloga ili ih je odbio ustavni sud jer nije u skladu sa ustavom ili nisu bili priznati brojni potpisi ili nisu prikupili dovoljan broj potpisa birača, a onda se vraćamo i na sam taj Zakon o referendum koji je samo realno gledajući mrtvo slovo na papiru. Hrvatska ima možda i najrigoroznije mjere što se tiče raspisivanja referenduma jer s jedne strane imamo vrlo visok prag od 10% od potrebitog biračkog tijela koje moramo prikupiti, a svi znamo da to, ni ta brojka ne odgovara istini. Znači kada je ovaj referendum pokrenut ili kada je bio referendum „Zaštitimo hrvatsku kunu“ bilo je potrebno skupiti 368 tisuća potpisa, što znači da u Hrvatskoj ima 3 milijuna 680 tisuća birača, a popis stanovništva kaže da nas ima 3,88 što znači gdje su nam maloljetnici, relativno gledajući birača punoljetnih u RH je negdje 320 do 330, 3,3 milijuna, znači da nam treba 330 tisuća maksimalno potrebitih potpisa da bi se jedan referendum mogao raspisati. I unatoč tim rigoroznim uvjetima, unatoč tome što morate svako mjesto, doslovce svako mjesto prikupljanja potpisa prijaviti nadležnim policijskim upravama, unatoč tome što ste dužni JLS platiti korištenje javnih površina, unatoč tome što morate imati točan popis ljudi koji vam sudjeluju u referendumskim inicijativama koji će tamo biti i po suncu i po kiši i po danu i po mraku i po snijegu, unatoč svemu tome i kada prikupite kao što je sada prikupljeno dovoljan broj potpisa onda se još čeka nekoliko mjeseci kako bi ta tema bila pase, al ova tema može bit opet aktualna nažalost na jesen, daj Bože da ne bude da se svi riješimo ove korone, ali može biti itekako aktualna. I sada kad ste s jedne strane prikupili dovoljan broj potpisa koje i vi priznajete da ih ima oko 400 tisuća sada nije dovoljno ni to, ajmo još malo zagorčati, ajmo još malo omalovažavati te hrvatske građane, ajmo još jednom dati svakom jednu pljusku, pa to sve poslati na ustavni sud, pa još sačekati mjesec dva da ustavni sud donese odluku jesu li pitanja u skladu sa Ustavom RH. Zašto, zašto se bojite hrvatskog naroda? Nemate potrebe, vi ste dobili 640-650 tisuća na izborima prije godinu i pol dana i vladate Hrvatskom, ovdje je 400 i nešto tisuća ljudi potpisalo i nije dovoljno da se raspiše referendum. Nemate se čega bojati, pustite neka narod odluči. Ako smatrate da je vaš stožer donosio mjere u skladu sa zakonom, ako je vaš stožer donosio, pardon, on je donosio u skladu sa zakonom nego donosio epidemiološki opravdane mjere svaki put onda smo uvjereni tj. svi bi trebali bit uvjereni da će na tom referendumu velika većina hrvatskih građana poduprijeti rad vašeg stožera i odbiti ovu građansku odnosno ove dvije građanske inicijative, ali očigledno se bojite. Zašto se bojite to vi morate reć hrvatskoj javnosti, al mislim da nije u duhu demokracije što ne dozvoljavate da nakon dva tjedna mukotrpnog rada i toliko potpisa u lošim vremenskim uvjetima ne dozvoljavate da hrvatski građani o tome odlučuju na referendumu. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a poštovane zastupnice Dalije Orešković.
Predsjedavatelju, kolegice zastupnice i zastupnici. Rasprava o tome treba li ova pitanja uputiti na ustavni sud da on utvrdi je li referendumsko pitanje u skladu s ustavom, pa na kraju krajeva i sama referendumska pitanja pomalo nalikuju na onu raspravu o Šredingerovoj mački i kutiji, istovremeno je živa i nije živa, istovremeno postoji i ne postoji. Otprilike tako će izgledati i odgovori koje ćemo u ovoj raspravi, a i od samog ustavnog suda dobiti. Ti odgovori i argumentacija koju će izložiti ustavni sud bit će interesantna možda ustavnopravnim teoretičarima. Ja se nadam da će dobiti odgovore na ona pitanja koja su postavili i u raspravi na Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav. No ta pitanja i te rasprave su više jedne teorijske filozofske prirode, služit će u neke političke i znanstvene svrhe za pitanja koja će nam se pojaviti u budućnosti, no time nećemo riješiti one probleme koji su i doveli i uzrokovali skupljanje potpisa za raspisivanje ovog referenduma. Cijeli problem je nastao kada smo čl. 17. Ustava RH interpretirali i primijenili na krivi način, ne mi, ne svi mi nego HDZ-ova parlamentarna većina i sve dok imamo jedno političko reći ću naslijeđe, možda naslijeđe iz nekog bivšeg sistema po kojem se jedna partija ponaša kao da je čitava država njihova privatna imovina. U kojem Ustav interpretira, primjenjuje, tumači, razvlači kao žvakaču onako kako njima paše samo zato što to može, samo zato što kaže imamo 76 ruku i nizašto nas drugo više nakon toga nije briga, imat ćemo državu koja nije puna i funkcionalna demokracija. Imat ćemo državu u kojoj slovo Ustava i to pogotovo tamo gdje štiti Ustavom zajamčena ustavna ljudska prava ne vrijedi manje više, manje više ništa. Kako će odlučiti Ustavni sud? Odlučit će onako kako HDZ-u paše. Bit će ponovno džoker zovi, u ovom slučaju džoker zovi samo zato da se kupi malo vremena zato što će u međuvremenu suština biti razriješena samim stanjem Covid pandemije koja je na nekakvom svom zalasku. U međuvremenu smo ukinuli Covdi potvrde, cijela Europa ide ka tome da se ukinu i maske. Ono o čemu bi se trebalo odlučivati na jednom festivalu demokracije kao što sam već rekla razriješit će vrijeme. Međutim, ostat će nam ona temeljna pitanja. Prvo od njih je dobro koji je problem sa Hrvatskom državom da u 30 godina nismo bili u stanju donijeti jedan suvisli, dobro posloženi, logičan zakon o referendumu kojim je između ostalog propisana i nekakva primjerena većina izlaznosti koja na referendumu uopće može legitimno odlučiti o nekom pitanju. Zašto nismo na drugačiji način propisali način potpisivanja odnosno skupljanja potpisa, zašto to ne može biti elektronski nekakav potpis i olakšavanje onih koji eto stoje na kiši. 10.000 potpisa za predsjedničke izbore nije bilo lako skupiti, a mogu misliti što ste prošli vi i to treba, to treba samo po sebi ispoštovati. No to ne znači da se za svako pitanje mora raspisivati referendum, to ne znači da se referendum treba raspisivati tamo gdje sam Ustav već kaže što nam je činiti i to ne znači da bilo koja, bilo čija parlamentarna većina smije zloupotrebljavati slovo Ustava samo zato što se njegove primjene u nekom konkretnom slučaju plaši. Dakle, ne možemo imati situaciju kad zaškripi zovi Ustavni sud, ali ne možemo imati niti sastav Ustavnog suda ovakav kakav nam je danas. Cijelu ovu moju raspravu na neki način je potpuno drugi kolosijek od početno planiranog usmjerila rasprava Arsena Bauka kada je rekao da što god mi mislili ovaj saziv Ustavnog suda je bolji nego bilo koji prethodni koji smo imali dosada. Naime, među postojećim ustavnim sucima su i 3 suca koja su u trenutku izbora na ovu funkciju bila saborski zastupnici ujedno i članovi Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav i time su bili u dvostruko privilegiranoj situaciji da iskoriste jednu javnu dužnost kako bi u Ustavni sud gurnuli sami sebe. I ja se slažem sa onom teorijom da ustavne suce koje je birala 2/3 većina dakle bili su proizvod nekakvog političkog dogovora jednom kada su izabrani ništa više ne čini vezanima za one koji su ih izabrali. Drugim riječima slobodni su odlučivati onako kako bi i trebali na temelju samog slova Ustava pa onda i nije sama suština problema u tome što su za neke ustavne suce lobirali desni, a za neke ustavne suce lijevi, nego je problem u tome što su konkretne osobe koje su se na takav način izabrale, ne sve, evo izdvojit ću njih 3 izabrali kao isluženi stranački kadrovi. Ne kao vrsni pravni ili ustavnopravni stručnjaci, ne znam kolega Bauk razumijete li na što ja aludiram. Dakle, kakvoća onih koji o nečemu odlučuju njihove prošle pravne, stručne kvalifikacije trebale bi imati prednost pred onim što je pojedina osoba napravila u svojoj političkoj karijeri kroz nekoliko uzastopnih mandata saborskog zastupnika. To bitno utječe na mehanizam pravnog i ustavnopravnog rezoniranja, a posljedice vidimo i sada. I u svakom slučaju među ustavnim sucima ne bi trebali biti oni koji su eto poznati po tome što su se negdje lažno identificirali na nekakvim sastancima kada se raspravljalo o korupcijskim aferama. Kao predsjednik Ustavnog suda ne može biti osoba koja skupa s vama u konobama uživa, privatno se druži i večera neku ribu. To su one stvari koje dovode do toga da javnost nema povjerenja u odluke koje Ustavni sud donosi. I to onda uzrokuje raspisivanje referenduma u onim pitanjima za koje možda referendum i nije trebalo raspisivati. I to je suština problema. I sve dok vi kolege HDZ-ovci koji nadam se u slijedećem sazivu Hrvatskog saziva nećete više imati većinu, ali nadam se da će oni koji će tada tu većinu držati ipak biti, ajmo to tako reći više prosvjetljeni, više usmjereni na to da doista ovaj dom postane prostor dijaloga rasprava u kojima se čuje i druga strana, u kojima se druga strana primjereno uvažava i respektira. Nadam se da ćete i vi tada zagovarati nekakve drugačije kriterije, one koji služe interesima čitavog hrvatskog naroda. E tada možemo raspravljat i o tome kako ćemo urediti pitanje referenduma, pa nećemo stalno govoriti a sve nam je neodgovoreno, mi ne znamo niti tko prikupljene potpise provjerava. Temeljno pitanje. Onda možemo govoriti i o tome koji će nam biti kriteriji za izbor sudaca Ustavnog suda. Onda ćemo govoriti i o tome da kada uspostavimo Ustavni sud koji će imati stručno, profesionalno povjerenje i integritet koji ne proizlazi iz prethodnog političkog i stranačkog djelovanja onda ćemo drugačije govoriti i kritizirati, komentirati pa i poštovati odluke koje takav Ustavni sud donosi. Bilo kako bilo žalosno je što mi i o ovim pitanjima odgovaramo tada kada to većini hrvatskih građana više nije onako relevantno kao što je recimo bilo prije pola godine to znači da su ponovno politički i politikantski interesi stavljeni ispred interesa većine hrvatskih građana. Hvala.
Imamo povredu Poslovnika poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegica Orešković je povrijedila članak 238. Poslovnika Hrvatskog sabora. Meni je neprihvatljivo da kolegica Orešković ovdje za govornicom hrvatskog Parlamenta na ovakav način problematizira stručne karijere ustavnih sudaca koje je Hrvatski sabor izabrao na Ustavni sud. Ona o tome može govoriti pa zbog toga i krši Poslovnik i to ona koja je postala kao predsjednica jednog državnog tijela, kao relativno [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] nepoznata i široj i stručnoj javnosti, odvjetnica u Hrvatskoj.
Dobivate opomenu. Izvolite kolegica Benčić, povreda Poslovnika.
Članak 238. gospodin Bačić ponovno vrijeđa i kolegicu Orešković, ali i nas druge oporbene zastupnike oduzimajući nam uopće mogućnost da propitujemo način i rad djelovanja Ustavnog suda. Ja ću ponoviti ustavni suci i Ustavni sud nisu dio redovnog sudstva niti dio redovne pravosudne vlasti već su čuvari Ustava koje se bira izravno u Parlamentu u dogovoru između većine i manjine [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] i kao takvi naravno da su [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] u toj većini i manjini odgovorni i mogu biti propitivani.
Imate opomenu i vi. Ovo nije bila povreda Poslovnika. Sljedeća povreda Poslovnika poštovani zastupnik Damir Habijan.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolegica Benčić povrijedila je članak 238. više stavaka alineja tog članka. Dakle, nevjerojatna je lakoća kojom kolegica Benčić, općenito oporba si dozvoljava zapravo da ovdje u javnom prostoru iznosi određene činjenice za određene ljude, u ovom slučaju dakle ustavne suce koje su neprovjerene, koje su negdje pročitali i to njima odgovara. Međutim, kada im se odgovori onda je to povreda njihovih prava i onda se osjećaju ugroženo. Dakle, ja mislim da živimo u demokratskom društvu i bilo bi dobro da te elementarne uzuse kao saborska zastupnica i saborski zastupnici napokon prihvatiti.
Vrijeme. Dobro i vama opomena. Dalija Orešković, povreda Poslovnika.
Povrijeđen je članak 238. osobno sam prozvana i uvrijeđena, a pri tome kolega iznosite potpune neistine. Ovo što sam rekla o sucima Ustavnog suda je i dio službene smjernice upućene od strane jedne institucije koja je rekla ljudi koji imaju stranačke iskaznice i nekoliko mandata služe kao stranački ljudi ne mogu s te pozicije kao saborski zastupnici, kao članovi matičnog odbora lobirati i birati u Ustavni sud sami sebe. A zaboravila sam spomenuti i Jasnicu Omejec kao predsjednicu Ustavnog suda koja je nakon 16 godina predsjednjikovanja sama sebi [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] osigurala primanje naknada koje joj nakon mandata ne pripadaju [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Toliko o kvaliteti ustavnih sudaca [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] koji odlučuju o sudbinama svih nas.
Imate opomenu. A zašto to radite? Vi bar zastupate zakon i poštivanje zakona. Opomenu dobivate. Slijedi rasprava, a Josip Borić povreda Poslovnika.
Hvala lijepo. Kolegica Orešković povrijedila je članak 238. i uvrijedila nas sve ovdje zastupnike, non-stop nam prijeti sa ove govornice ovdje a vidimo i ustavnim sucima, nisu joj dovoljno kvalitetni, nisu kvalitetni kao ona i stalno nam prijeti da će nas pomesti ili da ćemo mi nestati sa političke scene. Samo ću joj reći, dosta sam već ovdje u Hrvatskom saboru. Svi koji su sjedili tamo gore u tom redu zadnjem i prijetili nam, nikada više nisu bili u sljedećem sazivu. Tako da dobro razmislite što govorite i nemojte sebi davati neke ovlasti koje vi nemate, nemate!
Može zastupnik Borić opomena i vama jer je ovo bila vaša replika, dobivate opomenu. Molim vas! Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Zeleno-lijevog bloka poštovana zastupnica Raukar-Gamulin i Benčić.
Zahvaljujem. Kolegice i kolege ova epidemija nije završila, samo je oslabila, a užasan rat u Ukrajini preuzeo je cijeli medijski prostor. No, virus je i dalje tu i postoji mogućnost da opet mutira, ojača i da krene i šesti val epidemije kad će nam možda ponovno biti potrebne pojačane epidemiološke mjere. Već dva mjeseca nakon početka epidemije Stožer Civilne zaštite koji je donosio epidemiološke mjere i u početku bio i cijenjen i slušan i poštovan, u tom trenutku svojim politički obojanim odlukama, propisivanjem izuzetaka od vlastitih propisanih mjera koje su bile naprosto takvo dodvoravanje biračima i vlastitim zapravo kršenjima mjera koje su donijeli izgubio je povjerenje građana i to nepovratno i to je činjenica i tako to traje do danas. Nekoliko puta mi smo u ovom Saboru pozivali Stožer na ostavku prvenstveno iz potrebe da borbu sa epidemijom preuzmu novi stručnjaci koji su neopterećeni aferama, izuzecima, osobnim kršenjima mjera, neodmjerenim i nekontroliranim izjavama, zakašnjelim mjerama koje su nas koštale nepotrebno velikog broja umrlih. Smatramo da bi to bio doista pravi i potreban korak u borbi sa virusom koji je do danas uzeo gotovo 16000 života više nego u cijelom Domovinskom ratu. Smatramo da jest potrebno vodstvo u borbi protiv te epidemije, ne može se takva pošast prepustiti osobnim odlukama pojedinaca. Potrebna nam je solidarnost među građanima i svijest da samo zajedničkim snagama možemo smanjiti smrtnost, smanjiti cirkuliranje virusa i u konačnici pobijediti virus. Vrlo jasno smo višekratno tražili da se primjenjuje članak 17. Ustava Hrvatske Republike i da se one mjere koje ograničavaju ljudska prava i slobode donose dvotrećinskom većinom u ovom Saboru i time bismo dobili i veći legitimitet odluka i veću uvjerljivost koja je neophodna. Do 2020. cijeli svoj život kad sam bila bolesna ja sam išla liječnicima i po njihovim preporukama sam se liječila. Kako ja, tako i svi koje poznajem su to radili i rade. I onda je došla epidemija korona virusa i onda nakon vremena krenulo se sa svim mogućim sumnjama u preporuke onih ljudi koje smo prije te epidemije kojima smo vjerovali. Liječnici su odjednom postali neki ljudi koji su dio svjetskih zavjera, koji nam zapravo žele zlo, koji nam cjepivom ubrizgavaju čipove, koji nas cjepivom izlažu većim rizicima od samog korona virusa. Istovremeno ti isti ljudi bili su na prvoj liniji obrane protiv virusa, borili su se za svakog pacijenta, morali su gledati mnoge nepotrebne smrti, premoreni su, molili i kumili građane i građanke da se cijepe i time zaštite od težih oblika bolesti i od smrti. Također su nas molili i mole nas i danas da se držimo epidemioloških mjera. I ja moram priznati da ne mogu ni shvatiti, ni prihvatiti da se apele liječnika i liječnica ne sluša. Kako to da ih slušamo kada su u pitanju druge bolesti, a u ovoj situaciji sumnjamo i ne slušamo? Još uvijek mi nismo dostigli procijepljenost koja bi značajnije smanjila cirkuliranje virusa i time oslabila epidemiju. Često se gleda zemlje u kojima se mjere popuštaju, ali pri tome se slučajno ili namjerno zanemaruje njihova visoka procijepljenost. Dakle, potrebna je promjena u stožeru, novi stručnjaci koji mogu povratiti izgubljeno povjerenje građanki i građana. Potrebno je i neophodno da odluke koje bitno ograničavaju ljudska prava i slobode bude donošena u Saboru dvotrećinskom većinom i potrebno je cijepiti se i držati se trenutnih mjera koje su zadane epidemioloških i to s najvažnijim ciljem da zaustavimo umiranje. Nemojmo zaboraviti da nismo trebali doći do strašne brojke od 16 tisuća umrlih. Mnogi naši sugrađani, sugrađanke i danas su mogli biti živi i zato imamo odgovornost i kao saborski zastupnici i kao ljudi. Politikanstvo i političko prepucavanje neće spriječiti smrt.
Zahvaljujem se. Dragi kolegice i kolege, osnova svake vlasti je povjerenje. Da bi posrednička demokracija kao koncept funkcionirala nužna je konstantno graditi povjerenje s onima koji su vas izabrali. Kada tog povjerenja nema svaka odluka izabrane vlasti bilo zakonodavne, bilo sudske, bilo izvršne se propituje ili se u nju ne vjeruje. Nepovjerenje u jednu granu vlasti vrlo lako se prelijeva u drugu i u treću i to je ona situacija koju mi danas imamo. A kada tog povjerenja nema u odluke koje su tijela izabrana na izborima donijela tada naravno ostaje mogućnost da se odluke donose referendumski. Neću govoriti o potpuno lošem uređenju referenduma danas. O tome ćemo razgovarati pri izmjenama toga zakona. Međutim, želim naglasiti da u ovu situaciju da uopće danas razgovaramo o referendumu nas je dovela parlamentarna većina i izvršna vlast HDZ-a. Prvo zato jer je izgubila elementarno povjerenje građana u donošenje odluka u upravljanju covid krizom. To povjerenje je izgubila u onom trenutku kada su počele iznimke, kada se nije htjelo uvesti parametre oko epidemioloških mjera, kada se potpuno pogrešno komuniciralo oko cijepljenja koji je fijasko u Hrvatskoj i kada se vidjelo da u toj pandemiji nisu svi jednaki. U tom trenutku to povjerenje se još uvijek moglo vratiti koristeći institucije izvršne, i zakonodavne i sudske vlasti da bi primijenili one mehanizme koje je ustavotvorac predvidio za izvanredne situacije, jer u ustavnim demokracijama baš u vremenima kriza i to javnozdravstvenih kriza kakve smo imali određene temeljne vrijednosti vladavine prava moraju biti ključni sadržaj parlamentarnih debata, parlamentarnog nadzora i parlamentarnih odluka i to je ono što mi nismo imali. Dakle, ključni zahtjev vladavine prava i ključni zahtjev našeg ustavotvorca je bio da upravo u vremenima krize, upravo u vremenima izvanrednog stanja se mora onemogućiti da većina obična i kvalificirana većina ona koja ujedno čini i izvršnu vlast sama donosi odluke o ograničenjima ljudskih prava. Zašto je to ustavotvorac predvidio? Zato što u ustavnim parlamentarnim demokracijama, u liberalnim demokracijama ograničenja ljudskih prava su moguća samo u izvanrednosti i samo onda kada postoji širi politički i društveni konsenzus o tome i to nije bezveze tako. To je tako zato da bi se zapravo spriječilo da liberalne demokracije odu u autoritativne režime i to je zaista naš ustavotvorac tako upisao u Ustav i on je rekao u redovno vrijeme ona ljudska prava koja su relativna a to je većina, većina ljudskih je relativna, većina se može ograničiti se ograničavaju po članku 16. da imaš pravo na slobodu kretanja ali to ne znači da možeš prelaziti gdje kada hoćeš itd., da imaš pravo na slobodu izražavanja ali to ne znači da možeš koristiti govor mržnje. To su neka ograničenja ljudskih prava koja idu po članku 16. Ali je tražio da kod izvanrednog stanja kod većih ograničenja ljudskih prava ona koja nikada ne bi radili da nema izvanrednog stanja, a nikada ne bi ljudima zabranjivali da idu iz jedne općine ili iz jedne županije u drugu, nadam se. Nadam se da nikad ne bi zabranjivali ljudima da prime doma više od 10 ljudi jer šta nas briga koliko im ljudi dođe, nadam se da ne bi. To radimo samo u izvanrednim stanjima. I onda je ustavotvorac rekao za takvo izvanredno stanje, e tada ne morate imati razmjernost morate imati mjere koje su relativno u skladu s onim ciljem koji želite postići ali ih morate donositi 2/3 većinom zato što će to onemogućiti da se ograničenja ljudskih prava rade radi samovolje i arbitrarnosti većine dakle onih koji čine izvršnu vlast. I to je ono što ste propustili i to je ono što će ostati za povijest jer ste i vi i Ustavni sud izvrgli ruglu cilj i svrhu [[Upadica: Vrijeme.]] Članka 17. koju je ustavotvorac … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] Hvala.
Slijede pojedinačne rasprave, prvi je poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, već sam rekao i da sam osobno stasao na referendumima, referendumima, na referendumskim inicijativama i reći ću da je svaka referendumska inicijativa legitimna tko god je pokrene. I u načelu ja sam uvijek za slobodu odnosno za direktno odlučivanje naroda na referenduma jer smatram da je to najbolja demokracija. Međutim, nemojmo se lagati. Ovaj referendum nije bio pokrenut zbog toga da bi se promijenio Ustav i ukinula nekakva stožerokracija niti da bi se nešto odlučivalo 2/3 većinom u Hrvatskom saboru nego je pokrenut isključivo zbog toga da bi jedna politička opcija ostvarila politički benefit. Što je isto legitimno, to je isto legitimno. I reći ću da je i moja bivša stranka kad je pokrenula referendum o zaštiti kune također htjela na tom referendumu ostvariti politički benefit. Međutim, ima jedna mala razlika, a razlika je što ja i dalje smatram i imam argumente za to da će euro ipak hrvatskom narodu nešto oduzeti, da ćemo živjeti siromašnije, a ovdje zapravo ovaj referendum su ljudi kojima to nije bilo pojašnjeno jedino iščitavali na način kako nisu smjeli, a to je nemojte se cijepiti, nemojte se cijepiti, nemojte se cijepiti. I to je jedina poruka koju su oni iščitavali iz ovoga. I kada ste došli na štand bilo koji bila je poruka ovo je protiv cijepljenja, protiv maskica, protiv. Da ste vi kao što je kolegica maloprije ovdje Benčić jasno rekla da je za cijepljenje ili kolege iz HDZ-a ili kolege iz SDP-a, MOST-ovci moji rekli ikada ljudi obvezno se cijepite svi jer to je dobro, e onda bi priča imala svoj smisao, e onda bi vam ja skinuo kapu i rekao e frajeri ste. Međutim niste jer ste mislili zagrabiti u onaj bazen Ivana Pernara, Mislava Kolakušića, Vilibora Sinčića i uzeti te glasove, ali nećete ih dobiti imat ćete fijasko. To su njihovi glasovi. I s druge strane jako je bitno da hrvatska javnost zna kad smo glasovali da damo ovlasti stožeru samo Ivan Pernar bio protiv toga. Jednoglasno smo usvojili tu odluku, samo je Ivan Pernar glasovao protiv, bio je samo jedan glas protiv. Jedan glas je protiv bio i to je jako bitno. I sad raspravljamo o nekakvom 2/3 glasovanju, ali ja se sjećam, a prisjetite i vi onih kontrola kad smo dolazili u Zagreb i kad smo onako u strahu razmišljali što će biti svi i vi MOST-ovci ste bili u frci velikoj i svi su priželjkivali cjepivo. Zagreb je bio pust, Hrvatska je bila pusta, kontrole hoće biti Mad Max na ulicama, ženo brzo kupi wc papir, kupi konzerve. Jel vam danas nakon 2 godine lako razgovarati onako frajerski mi smo protiv stožerokracije, mi smo za 2/3 odlučivanje, pa ljudi moji ima alternativa i tome u konačnici. Vlada RH dobila mandat od naroda pa mogla je vlada donositi te odluke, ali je sukladno zakonu postoji stožer, stožeru je sabor mi svi ovdje smo dali mu jednoglasno, nije jednoglasno s jednim glasom protiv mogućnost da rade to što rade. I ponovit ću ono od maloprije da se zna. Svi oni koji su tobože za referendum nisu za referendum jer i vama je drugovi iz MOST-a bilo ponuđeno da pomognete o referendumi i za zaštitu hrvatske kune, nećemo tamo više glasova kod necijepiša, više je glasova kod necjepiša idemo tamo, a radili ste sve da taj referendum ne uspje jer niste za referendume kao što ste evo kolega Troskot je tu i vi uništili referendum o Istanbulskoj kad ste u isti termin stavili referendum „Narod odlučuje“ za koji danas nemate pojima o čemu se radilo. A da se referendum o Istanbulskoj dogodio kojim slučajem ne bi hrvatska politička scena izgledala ovako. A možda ste zapravo i dobro napravili kada bolje razmislim. Možda ste zapravo napravili i dobro. Dakle, nemojmo se varati i nemojmo biti Pinocchio.
Imamo nekoliko replika, ali prije toga povreda Poslovnika, Zvonimir Troskot. Izvolite.
Hvala. Povreda Poslovnika Članak 238. kolega Zekanović obmanjuje javnost, MOST nikad nije glasao za to da se ovlast preda stožeru, mi smo glasali suzdržano. A vezano za ljude koji su se i cijepili, a njih je sigurno bilo jedno 30 do 40% koji su potpisali za referendum oni su pozdravili gospodina Zekanovića, znači poslali su baš pozdrav i rekli su da su primijetili da je krenulo oblijetanje gospodina Zekanovića oko HDZ-a jer se približavaju europarlamentarni izbori kao pravi suverenist dakle približio se HDZ-u.
Vrijeme. … [[ne razumije se]] dobivate opomenu. I replika Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Zekanović pa evo javio sam se kada je kolega Grmoja dignuo povredu Poslovnika, ali htio sam vam dati prostor da razgovarate i sa njime. Ali očito da je nagovorio kolegu Troskota što treba reći. Htio sam vas pitati s obzirom da vi govorite o Pinokiju … [[ne razumije se]] po našemu HDZ-u Matko, znači čovjek koji pred medijima kaže hajmo se okladiti i kada mu znanstveno dokažeš da je lagao on kaže ne vrijedi, idemo ispočetka. Sada ćemo vam postaviti 100 pitanja i on ponovno svih napada lažno. I sada od nas bezuvjetno traži da vjerujemo svemu što oni govore, svemu a sami sebi ne vjeruju ako ste primijetili ne vjeruju i naravno da dovode u zabunu i naše građane i sve nas ovdje pokušavaju ocrniti ili nas defamirati iz čistog razloga što sami znaju da su toliko loših stvari napravili a to je prevara i kolega Petrov sa onom čuvenom potvrdom, i kolega Bulj sa čuvenom prisegom pa neće poštivati zakon i sada kolega Grmoja tj. Matko sa svojom okladom koju sada više za njega ne vrijedi.
Vrijeme.
Poštovani kolega Boriću evo hvala vam na vašoj replici. Činjenica da neki ne govore istinu i kolega Troskot sada nije rekao istinu, jer ja sam jasno rekao bio je jedan glas protiv. Samo je Pernar bio protiv. Nisam obmanuo jer sam rekao istinu. Samo je Ivan Pernar koji je danas na Karibima bio protiv tog zakona. Mostovci nisu bili protiv i to je istina i to je istina, ja ne obmanjujem. Nisu bili protiv. Ja sam rekao istinu. Kolega izaberite talijansku verziju ili rusku verziju kolega Troskot. A s druge strane ipak bi vas prisjetio nešto. Kako ste u to vrijeme onako dosta naivno upotrijebljeni od jedne gospođe, jedne liječnice i kao stara krpa bačeni u smeće kasnije, a i ne znate zapravo da ste imali jednu misiju uništiti Instambulsku konvenciju oko koje vaši Mostovci nisu nikada riječi rekli jer je pitanje svjetonazora. Pst, tiho.
Slijedi replika poštovanog zastupnika Marijana Pavličeka.
Poštovani kolega Zekanović vi nekog volite više, nekog manje, nekog ne volite, posebice neke političke opcije, ali ja u to sada ne ulazim. Ali ste sami rekli da u načelu podržavate da narod odlučuje na referendumu o nekim bitnim pitanjima. Smatrate li da je pošteno da ova pitanja idu na odluku Ustavnog suda ako, a i sami ste sudjelovali u referendumskoj inicijativi „Zaštitimo hrvatsku kunu“ i znate kako je teško prikupiti dovoljan broj potpisa, ako je 400 tisuća potpisa prikupljeno u takvim vremenskim uvjetima zašto bi se moralo još dodatno tražiti mišljenje Ustavnog suda?
Odgovor.
Pa ovako, ja bih tu imao stav da ovo prvo pitanje ja ga ne bi slao Ustavnom sudu. Mislim da je to, evo da je tu možda napravljena jedna mala pogreška ali to nije kolega Pavliček to nije poanta. Poanta je što se krije iza svega, a poanta je da su ljudi zahvaljujući ovom referendumu i zahvaljujući likovima koji nisu sa ovog mjesta rekli ljudi cijepite se nastradali. Netko im je vjerovao. Netko vjeruje i kolegi Grmoji tu, netko vjeruje Troskotu, a oni nikada nisu rekli to što su rekli, to što nisu rekli što su trebali reći. Ok. Pardon. Lapsus. Nikada jer je važnije kolega Troskot dobiti koji glas makar zahvaljujući vašim postupcima je netko nastradao. Jako kršćanski.
Sljedeća replika posljednja poštovani zastupnik Nikola Grmoja.
Hvala. Poštovani kolega Zekanoviću nakon vašeg poziva na cijepljenje, interes za cijepljenje je naglo opao. Dakle, to smo mogli vidjeti kada ste vi to pošto ste vi to više ponavljali ljudi su se manje cijepili. I evo možete možda shvatiti da smo mi bili svjesni koliko ljudi zapravo malo vjeruju političarima i željeli smo da ljudi sami to odluče hoće li se cijepiti ili se neće cijepiti. Nitko se neće cijepiti gospodine Zekanoviću zato što ćete ga vi ili ja pozvati na cijepljenje, nego će ljudi donijeti informiranu odluku jer je to prebitno. U pitanje je njihovo zdravlje. Informirat će se. Odvagnut će dakle što napraviti i donijeti tu odluku. Nemojte ljude forsirati u bilo što. A ovo nije bio referendum o cijepljenju, jer su ovaj referendum potpisivali i oni koji su se cijepili i oni koji se nisu cijepili.
Odgovor.
Poštovani kolega Grmoja, Papa Karlo tko god to je napravio je dobar posao i vama nosić i dalje raste jer ste opet rekli jednu laž. Opet ste rekli jednu laž i uzalud vam svako klanjanje i sve što radite ako radite protiv savjesti, a vi jako dobro znate bez obzira što će vam nos narasti za minutu još 5 cm da ja govorim istinu i da se trebalo cijepiti. I da ste vi bili frajer i kršćanin na što se pozivate da jeste, e onda bi s ove govornice lupili šakom o ovaj stol jer vičete uvijek s intonacijom znate gospodine Plenkoviću. S tom intonacijom ste morali pozvati ljude na cijepljenje, ali niste jer ste kukavica, jer ste Buratino, Tolstojeva verzija Pinokija, istočna verzija.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Damira Habijana.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Evo ja neću o Ponikoju, neću o Buratinu. Ja bih zapravo na početku želio reći da sam prilično razočaran ovim tijekom rasprave odnosno razočaran načinom na koji kolege poglavito iz Mosta doživljavaju zapravo demokraciju i doživljavaju pravo na kritičko i drugačije razmišljanje. Jel'? Dakle ovo što vi govorite po vama dakle da su ova pitanja u skladu s Ustavom ako mi imamo drugačije mišljenje netko od nas, e to nije dobro, to nije ispravno. Kolega Raspudić je rekao da je to obijest, da će nas to koštati. Ako su to demokratski uzusi načela koja vi zastupate, ako je to projekcija onoga što bi vi radili da ne daj Bože dođete na vlast, onda jao svima nama. Jel' ovo što ste danas pokazali je više ima veze sa diktaturom nego sa nekom demokratskom procedurom. Isto tako pokušali ste prikazati prijedlog Odbora koji je kolega Bošnjaković ispred Odbora kao predsjednik iznio dakle ovaj dodatni korak, a to je da je mogla biti odluka Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav ili da se ide propitati dakle ustavnost odnosno suglasnost ovih pitanja sa Ustavom ili da se raspiše referendum. Dakle, donesena je odluka većinom glasova da se ide pred Ustavni sud i da se zatraži da li su ova pitanja iz ove dvije referendumske inicijative sukladna Ustavu Republike Hrvatske. I žao mi je što ste vi ovdje prikazali da se ponovno i dodatno one koji su dali potpis za ove inicijative želi izigrati, a to ste radili od samog početka. Sjetimo se dan, dva prije nego ste završili sa sakupljanjem potpisa ste izjavili da će vas netko okrasti, da će vas izigrati, a onda ste mjesec i pol čuvali te negdje potpise, nitko nije znao gdje su. Vi ste ih brojali. Jel'? Ako mi možemo postaviti pitanje što ste vi radili s tim potpisima, ali nećemo. Vlada je utvrdila da je sakupljen dovoljan broj potpisa, da su isti vjerodostojni i sada idemo u zadnju fazu idemo pred Ustavni sud. Žao mi je što nema kolegice Orešković ovdje koja je u ime Kluba govorila kako Ustavni sud donosi pogrešne odluke. Žao mi je što si ona ponovno uzima sada to pravo da sebe stavlja na neki pijedestal i zapravo dosudi odlukama Ustavnog suda i da se ona smatra da je ta koja je relevantan faktor da može na taj način govoriti. Ne znam da li je netko ovdje u replici spomenuo to dolazi od osobe gdje su brojne odluke kada je bila predsjednica Povjerenstva padale kao kula od karata i danas još zapravo gledamo posljedice njezinih loših odluka. Što se tiče samih pitanja, što se tiče samih pitanja prije svega prvog pitanja moje mišljenje je i moje je pravo da kažem da nije sukladno Ustavu koliko god se to kolegama iz Mosta možda ne sviđa. Već je nešto o tome odnosno dosta je o tome rekao i kolega Bačić u ime Kluba. Dakle, Ustavni sud je jasno rekao u dvije točke i 26. i 28. iz svog rješenja iz rujna 2020. godine da je Hrvatski sabor isključivo nadležan odlučiti što će primijeniti da li će to biti članak 16., da li će to biti članak 17. Što bi se dogodilo da se usvoji vaša inicijativa teoretski? Dakle dodali bi dvije riječi pandemija i epidemija. Aktivacija toga članka prema sadašnjoj dakle konstalaciji odnosno prema sadašnjem nomotehničkom uređenju je u isključivoj nadležnosti Hrvatskoga sabora. Tko proglašava epidemiju u Republici Hrvatskoj temeljem pozitivnih propisa? Vlada Republike Hrvatske. Dakle, mi bismo došli u situaciju da bi Vlada kao izvršno tijelo aktivirala članak koji je u isključivoj nadležnosti Hrvatskoga sabora. Dakle, dolazite do narušavanja i povrede načela trodiobe vlasti. To je jedan od razloga zbog čega je upravo ovo vaše pitanje koje se odnosi na izmjenu Ustava neustavno. Što se tiče drugog pitanja to je već bilo puno riječi dakle način djelovanja i postupanja u situaciji u kojoj smo se nalazili da Hrvatski sabor, hrvatski parlament dvotrećinskom većinom odlučuje o vođenju sigurnosnih mjera. Na koji način pogotovo u ono vrijeme 2. i 3. vala kada smo imali doista veliki broj zaraženih ljudi u bolnicama, opterećenost bolničkog sustava i kada je trebalo na dnevnoj bazi donositi različite mjere ovisno o lokalnim situacijama, dakle nije bila ista situacija u svim dijelovima Hrvatske na koji način bi mi ovdje postigli 2/3 u nekoliko sati kada je trebalo reagirati? Prema tome uz sve ono što je već bilo rečeno zašto smatramo da je ovo drugo pitanje također protuustavno, stoga razloga ono što je rekao i predsjednik Kluba smatramo da treba podržati ovu odluku odnosno prijedlog odluka koje je usvojio Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Hvala.
Replika poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović.
Umorni ste gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Habijan vi ste pravnik i čovjek ste koji govori razborito za razliku od nekih drugih koji dođu za tu govornicu pa ne znaju ni što je dnevni red. Ovdje, ja nisam pravnik, koliko sam shvatio nitko ne dovodi u pitanje građanske inicijative koje su skupile potpis i dosta je stožerokracije, ni odlučujmo zajedno. Znači, nisu pokradeni kako je to bilo najavljivano kroz medije puno prije, nego to su skupili potreban broj potpisa. I sada, evo ja nisam pravnik moje pitanje je vama, što će se promijeniti ako ova dva pitanja idu na procjenu ustavnosti? Da li mi zapravo možemo uputiti na referendum pitanja koja na kraju krajeva mogu biti i protuustavna, pa će narod glasovati za nešto što je protuustavno? Hvala lijepo.
Vrijeme. Odgovor.
Zahvaljujem poštovani kolega. Upravo iz tog razloga zato što smo i na Odboru, a i dio dakle zastupnica i zastupnika ovoga Sabora odnosno u ovom Saboru ima dvojbu oko ustavnosti i prvog i drugog referendumskog pitanja odlučili smo se dakle na ovaj korak da idemo pred Ustavni sud upravo da bismo izbjegli ovu dvojbu koju ste vi sada ovdje spomenuli. I ponavljam i dobro da ste pitali, dakle nitko ne dovodi uopće broj. Dakle, Vlada je utvrdila da je broj i vjerodostojnost potpisa i jedne i druge inicijative dakle nekih 372 i 370 tisuća o ovoj drugoj inicijativi dakle da je dovoljan i da dakle to nitko ne dovodi u pitanje, nego se radi o tome da smo se odlučili na ovaj korak odnosno ako tako naravno Hrvatski sabor odluči da ova pitanja i jedno i drugo uputimo Ustavnom sudu da utvrdi i razriješi ovu dilemu tko je u konačnici u pravu. Jel'
Hrvoje Zekanović replika, izvolite.
Poštovani kolega evo slažem se zapravo s vašim tezama većim dijelom, al ovdje moram zapravo evo iskoristit ću malo ovu mogućnost da repliciram kolegi koji mi je maloprije spočitao da kao ti si sada tu HDZ nešto ovo ono. Dakle, otac mi pokojni je osnivao HDZ, HDZ kojemu je član bio i vaš Miro Bulj npr., ja sam napustio tu vladajuću koaliciju i danas nisam dio vladajuće većine, ali kad bi morao birati između Mosta koji je personifikacija svega dobroga u politici i onako vjerodostojnoga koje je nota bene Plenković potjerao iz koalicije, bili bi još s njim u koaliciji da ih nije potjerao i HDZ-a, pa izabrao bi HDZ jedno tisuću puta prije vjerojatno ili ima onaj broj koji se kaže bezbroj puta nego opciju koja isključivo zna rušiti, ne zna graditi, koja nije vjerodostojna, koja je licemjerna i koja isključivo želi ovo mjesto i ništa više osim toga.
Odgovor.
Mi te ne bi zeko, tako da možeš samo HDZ izabrat.
Hvala lijepa. Pa ja mogu reć da ste dobro izabrali jel, a što se tiče Mosta da dovoljno govori to da su dva puta izigrali i ono što su potpisali kod javnog bilježnika i ovjerili, sada okladu, prisegu, dovoljno govori zapravo o Mostu i dovoljno govori o svemu onome što su izjavljivali u cijeloj ovoj kampanji kada su prikupljali potpise i kakve su izjave išle u medijski prostor i što su one zapravo u konačnici uzrokovale, dakle od podjele u društvu do toga da je zapravo upravo zbog ovakvih izjava i podjela koje su uzrokovale pao interes za cijepljenje i na vama je dio velike odgovornosti.
Marijan Pavliček slijedeća replika.
Poštovani kolega Habijan, evo ja nisam nikada bio član HDZ-a i neću nikad bit član HDZ-a, a rođen u Hrvatskoj stvarno i rođen u Hrvatskoj Hrvat jel i to sam, ali poštujem sve političke opcije bez obzira lijevo ili desno i njihov način djelovanja i hvala Bogu i ne možemo svi mislit isto, zato smo se i borili '90.-tih da dobijemo demokraciju. Najgore je ako počnemo svi isto misliti jer ako moramo svi isto misliti. Ali da se vratim na temu. Evo kolega Habijan je rekao da su ocijenili da treba pitanja poslati na ocjenu ustavnosti, što je naravno legitimno pravo, ali evo vi kao saborski zastupnik, kao član odbora, smatrate li vi da je u ovakvom obliku trenutnom zakonskom sustav odnosno institut referenduma u Hrvatskoj mrtvo slovo na papiru i treba li uistinu to promijeniti, ali ne da to bude kao što je u ovom prvom čitanju bilo samo ajmo reći šminkanje nego istinski promijeniti da narod može na referendumu odlučivati.
Zahvaljujem. Evo drago mi je da ste promijenili ovoga retoriku, zapravo ste ispravili u odnosu na ono što ste govorili ovdje u ime kluba. Što se tiče prijedloga zakona koje je bilo u prvom čitanju ja mislim da je on dobar i da nije šminka definitivno, a ostaje ono pitanje koje je spomenuo u ime kluba i kolega Bačić, a to je pitanje kvoruma, dakle odlučivanja koji će puno toga razriješiti. Prema tome, ona sva zakonska rješenja koja su bila u prvom čitanju, a koja se odnose na izmjenu referenduma mislim da su dobra i postavlja se pitanje zašto mnogi koji sada spočitavaju to, a bili su u prilici, dakle i druge vlade zašto nisu pokrenuli pitanje uređenja, dakle referendumskog procesa? HDZ se odlučio kao i u mnogim stvarima koje sada radi iskorak da to promijeni.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Marija Jelkovac.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega, slažem se sa vama u konstataciji da ste razočarani tijekom ove rasprave i ja osobno, pogotovo u dijelu kada se govorilo o ustavnom sudu i ustavnim sucima. Smatram da retorika pojedinaca iz opozicije danas o ustavnim sucima nije retorika koja bi trebala bit u ovom saboru i takva retorika prije svega ne doprinosi ničemu. Mi ovdje kao zastupnici trebali bi čuvat sve institucije u društvu. Ovakva retorika, ja je smatram u stvari vršenjem pritiska od strane političara i mislim da to nije dobro. Isto tako naše kolege iz opozicije govorili su i za DORH da DORH drži u šaci HDZ sve do trenutka uhićenja ministra Horvata, onda su promijenili ploču tako danas insinuiraju da se unaprijed zna što će ustavni sud odlučiti o ustavnopravnosti ovih pitanja što nije svakako dobro. Mislim da se i u jednom i u drugom slučaju u stvari radi…/Govornik je isključen/….
Zahvaljujem poštovana zastupnice. Dobro ste to detektirali, dakle nije samo u slučaju dakle kada govorimo o ustavnom sudu, imali smo takvu retoriku i prema DORH-u, dakle dobar primjer ste istaknuli, dakle neko vrijeme smo slušali da je DORH pod utjecajem, pod šapama ako se ne varam da je bila takva etiketa stavljena HDZ-u, međutim nakon što se dogodilo nešto što se dogodilo onda to više nije bio, onda smo mi bili ti koji napadamo i rušimo samostalnost i neovisnost DORH-a. To samo pokazuje zapravo ta dvostruka mjerila i da se slaže njihova retorika ovisno o tome kako se zapravo razvija pojedini slučaj u vremenskom tijeku. Prema tome, samo pokaz zapravo licemjerje i kažem i ponavljam dvostruka kriterija i dvostruka mjerila, a u konačnici sigurno da i ovakvo postupanje u javnom prostoru pogotovo kad dolaze od strane saborskih zastupnica i zastupnika može bit shvaćen kao svojevrsni pritisak na institucije koje bi trebale bit dakle samostalne i neovisne, a upravo je oporba, dio oporbe taj koji radi velik pritisak na te institucije, pa i u ovom domu.
Slijedeća replika, o pardon, povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Marijan Pavliček.
Povreda Poslovnika čl. 238., kolegica nije rekla istinu. Naime, oporba ne vrši svojom retorikom pritisak na ustavne suce. Pa nije oporba kriva što danas kada pitate građane nitko nema povjerenje u državne institucije, krivi su oni koji obnašaju vlast. Zašto građani ne vjeruju ni pravosuđu, zašto građani ne vjeruju velikim dijelom ni saboru, zašto građani ne vjeruju vladi, jedino u koji institut još donekle vjeruju je HV. Tu odgovornost snose vladajući, ne opozicija, a imamo se s pravom pitati na ustavni sud jer je nažalost uvijek bio lutka na koncu vladajućih bez obzira bili lijevi ili desni.
Vrijeme. Dobivate opomenu jer ovo nije bila povreda Poslovnika. Slijedeća povreda Poslovnika poštovani zastupnik Rade Šimičević.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Povrijeđen je članak 238. Kolega je uvrijedio kolegicu. Ona je iznijela svoje mišljenje. Ali isto tako moramo voditi računa svi mi koji se bavimo javnim pozivima da vodimo računa o onome što govorimo, a za izrečenu misao se ne može dignuti ovdje povreda Poslovnika. To će zapravo odlučiti oni koji imaju ovlasti za to.
Dobro, vi ste se upustili u tumačenje Poslovnika. Ali vrijeđanja je ovdje puno na sve strane. Kada bi davali opomene, ne znam tko bi ostao ovdje u sabornici. Sljedeća replika poštovani zastupnik Nikola Mažar.
Hvala lijepo predsjedavajući. Poštovani kolega Habijan, s jedne strane imamo poštivanje institucija Republike Hrvatske, poštivanje pravnoga poretka, poštivanje procedure, poštivanje transparentnosti, poštivanje time i volje naroda. A s druge strane imamo što je i kolega Zekanović dobro rekao majstore obmane, gigante teških riječi, laži i uvreda, ali liputance postignuća. S jedne strane dakle imamo one koji ne mogu prihvatiti stvarnost u kojoj žive, a stvarnost je ta da narod vidi, da narod zna. Narod vidi tko čuva radna mjesta, tko podiže plaće, tko podiže mirovine, tko podiže bruto društveni proizvod, tko brine o sigurnosti građana i jednostavno jednom jeftinom manipulacijom koja se danas i razotkrila, a to pokazuje dakle i samo jedan zastupnik koji je ovdje pokazuje koliko im je ustvari stalo do samog referenduma.
Odgovor.
Zahvaljujem. Da, ovdje se nekoliko puta provukla sintagma narodna volja ili volja naroda. A volja naroda je bila i na izborima nedavno koja je pokazala upravo većinu koja danas postoji. Što se tiče ove inicijative pitanje je koja je zapravo bila stvarna želja i stvarni cilj? Dakle, ovdje sve skupa sliči na to da je to na neki način, na svaki mogući način osveta HDZ-u zbog toga što su dva puta potpisali da neće ići s nama, pa su ipak prevarili svoje birače, otišli s nama. Onda kada se shvatilo kakvi su i dok je tajnica pripremila papire onda su na stražnja vrata bili izbačeni upravo iz te Vlade. Prema tome, ovo izgleda kao svojevrsno njihovo nastojanje borbe protiv toga što god napravi HDZ-e iz razloga očito jer su frustrirani kako su dva puta završili, a sigurno treći puta neće imati tu mogućnost.
Josip Borić replika sljedeća.
Hvala lijepo. Kolega Habijan evo dobro ste govorili o cijelom ovom procesu koji traje već nekoliko mjeseci i zaista smo bili pod određenim pritiskom gospode, posebno gospodina Matka našeg doba, našeg vremena koji nas je stalno optuživao a još nije ni počeo referendum da ćemo ukrasti referendum. Pa onda kada su skupili potpise skupilo se evo Vlada je rekla skupilo se dovoljno. A onda smo slušali što su radili cijelo to vrijeme, pa da ćemo im ukrasti, pa su oni to čuvali, pa su vidjeli koliki je broj kao predan, pa su vidjeli koliko se brojalo, pa koliko se na kraju zbrojilo i to je fasciniralo opet gospodin Matko našeg doba koji je govorio da ima najsuvremenije strojeve koji će pobrojati to malo, samo što nije rekao da su iz Amerike došli, da će on pobrojati da neće biti ni jedan nevažeći. Toliko točno da kada su stavili i svoje svjedoke da to gledaju da je to došlo vrlo, vrlo dolje nisko. Pa se sada pitamo … [[ne razumije se]] koliko je tu bilo laži u cijelom tom procesu od našeg gospodina Matka.
Odgovor.
Gospodin Matko nije ovdje ali slažem se s vama. Dakle, od početka je bilo jasno da ovo nema veze zapravo sa stvarnom ili nekom borbom za ljudska prava i slobode, već samo da se pokuša na pandemiji i epidemiji ušićariti koji politički poen. Ono što je isto tako interesantno, mjesec i pol su čuvali te potpise, a onda su u nekoj izjavi rekli njihov saborski zastupnik Miletić kako su oni već svaki dan odnosno svaku večer imali točan broj potpisa koliko je prikupljeno da su već taj dan znali zadnji da imamo više od 400 tisuća. Prema tome, bilo bi dobro da se unutar kluba prvo usklade sa izjavama tko će što reći prije nego izađu zapravo u javnost jer onda ispada vrlo nezgodno po njih.
Slijedi replika poštovanog zastupnika Tomislava Klarić.
Uvaženi kolega Habijan rekli ste kako razumijete da Most pokušava kako doći na vlast. Most je bio na vlasti u Metkoviću, uprskali su. Bili su u jednoj Vladi, uprskali su. Bili su u drugoj Vladi, uprskali su. Ne znam koliko je točna ta vaša konstatacija. Mislim da je bolje na ovoj poziciji, jer ovdje mogu lagati, ovdje mogu vrijeđati, ovdje mogu prozivati, manipulirati čak i s ovim potpisima. Biti na vlasti znači donositi odluke, a kada donosiš odluke onda moraš stajati iza njih. Ne možeš niti varati, niti lagati niti raditi ovo što radi sada Grmoja i to je moje mišljenje u odnosu na vaše mišljenje da su oni ovo napravili kako bi došli na vlast. Imali su mogućnost donositi odluke. Imali su mogućnost sudjelovati u vlasti. Imali su otvorene ruke u ministarstvima i mogli su ovoj Hrvatskoj doprinijeti jako puno. Nisu htjeli. Jednostavnije je ovako.
Zahvaljujem se. Slažem se kolega zapravo sa vama. Pitanje odgovornosti, jel'? Teško je preuzeti odgovornost pogotovo u ovoj situaciji u kojoj se nalazi zapravo ova Vlada, pa i u onom dijelu završetka onog prijašnjeg mandata ove Vlade. Dakle, kroz što sve je prošla i kakve je sve odluke teške je morala donijeti. Ono što je žalosno zapravo da u dijelu oporbe, prije svega mislim na Most tu zapravo nikada nije imala nikakvu podršku osim što je zapravo štoviše na sve moguće načine pokušala zapravo otežati Vladi da vodi ovu državu u takvoj situaciji. A sjetimo se zapravo i doprinosa Mosta u Hrvatskom saboru ako pogledamo neke njihove i zakonodavne prijedloge rijetke koji su bili primjerice sjećam se dobro HGK-a odnosno onih izmjena oko HGK-a i zanimljivo to je toliko paušalno bilo napravljeno da kada bi i takav prijedlog ovdje u Hrvatskom saboru bio izglasan kojim se mijenjao samo jedan članak i dalje ne bi riješili zbog čega su se kao navodno borili, a to je bilo ukidanje članarine u HGK-a obvezne. Toliko je to paušalno i toliko samo pokazuje koliko je njihov stvarni cilj za neki boljitak.
Sljedeća posljednja replika poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Habijan odvjetnik ste, pravnik su educirani, pa vam zbog toga i postavljam ovu repliku. Naime, oporba u Hrvatskom saboru jasno ima pravo komunicirati svoje političke stavove mišljenja i tim i takvim političkim stavovima ići na Ustavni sud. Međutim, ti njihovi stavovi ukoliko nemaju ustavno-pravnu argumentaciju u pravilu se ruše na Ustavnom sudu i onda jasno su krivi ustavni suci koji nisu poslušali njihova politička stajališta i onda su ti isti suci produžena ruka HDZ-a. Nikada od kada je ova vladajuća većina nije prijetila niti jednom ustavnom sucu koji je donio brojna izdvojena mišljenja protivna političkom stajalištu nas u vladajućoj većini, [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] pa evo ja vas molim za vaš komentar upravo na to ponašanje oporbe i vladajuće većine.
Odgovor.
Poštovani kolega slažem se apsolutno sa vama. Ja smatram da je to svojevrsni zapravo pritisak. Dakle, ako Ustavni sud kao jedan četvrti stup zapravo vlasti u Republici Hrvatskoj donese odluku koja se njima ne sviđa e onda je to produžena ruka HDZ-a, onda oni rade po nečijem nalogu. Međutim, postoje dva, tri uvijek izdvojena mišljenja pogotovo u ovim odlukama koje se tiče epidemije i ove situacije. Međutim, ja nisam nikad čuo nekog od kolegica da je rekao da, ti suci koji su donijeli i dali takvo izvorno mišljenje da ne valjaju, da ih treba maknuti ili da ih treba sljedeći put ne izabrati. Prema tome, to su doista dvostruka mjerila i jedno licemjerje. A isto tako kada ste već spominjali Ustavni sud, Ustavni sud u Njemačkoj koji se dobro nazire da je jedan od najboljih ustavnih sudova u svijetu odlučivao i o policijskom satu u Njemačkoj. I taj zakon temeljem kojeg je bila donesen i izglasan, odnosno proveden policijski sat donijet je sa običnom većinom. Prema tome, bilo bi dobro da kada Njemačku spomenete kao dobar primjer da onda uzimate u svim slučajevima ne samo kad to vama paše. Hvala.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Arsena Bauka.
Čujte relativna je stvar jel' bolje nekome ne prigovoriti pa ga ne izabrati ili prigovoriti pa ga ne izabrati. To je sad stvar dojma. Dakle, što se tiče ove teme prvo kolegice Orešković ja ne mislim da je problem ako netko tko je u Ustavnom sudu imao stranačku iskaznicu, posebno ne ako je imao stranačku iskaznicu SDP-a. Ali dobro. Ja mislim čak da ne bi bio loš Ustavni sud da je umjesto troje šestero kolega izabranih iz Sabora. Recimo Habijan, kolegica Jelkovac i kolega Bošnjaković sa jedne strane i kolegica Nađ, kolegica Orešković i sad se ne mogu i kolega sad se ne mogu s druge strane. Ja ne mislim da bi taj sud bio loš. Možda bi bile rasprave ovakve ili onakve, ali ne bi bio loš. Ono što sam ja htio i nisam, ono što sam htio reći da postoje određene stvari koje su nešto kao domaća zadaća. Dakle, u situaciji kada je izvanredna situacija ali naš Ustav nije definirao riječ izvanredno stanje. Dakle, članak 17. govori samo da se odlukom Sabora neka prava mogu dvotrećinskom većinom ograničiti u nekim slučajevima se u stvari postavlja pitanje koji su to slučajevi. A ovo što je kolega Habijan spomenuo točka 26. i 28. ako sam dobro zapamtio Ustavni sud je u stvari rekao da su to svi slučajevi da možemo sve donijeti po članku 16. i po članku 17. Oprostite mislim ja sam se osjećao kao da netko radi budalu od mene, možda stvarno jesam, ali mislim da nisam. Jer time u stvari ispada da je članak 17. nepotreban, jer ako sve možete donijeti običnom većinom dobro, a ako za to glasa i opozicija opet dobro. To je i dalje obična većina. Može, zakon sa 120 glasova ako je donesen i dalje je donesen običnom većinom ako ga se za to traži obična većina. Dakle, to je ono što je temeljna zamjerka. Dakle, ne kolega Bačiću za neke odluke, ne zbog odluke koje nisu donijeli, gdje nisu u ovoj situaciji jasno propisali granicu šta izvršna vlast može sama, odnosno svojom parlamentarnom većinom, a šta u ovoj situaciji može bez opozicije. Dakle, bila je ona onaj prvi zakon ako se sjećate da će se ono pratiti lokacije mobitela, pa su se onda svi digli na zadnje noge i od toga se odustalo. Ali bi po ovome što govori Ustavni sud i to bilo moguće donijeti običnom većinom. Onda odgoda parlamentarnih izbora, to smo inače i mi zazivali neko vrijeme ako se toga sjećate. Da, ako je moguća dvotrećinska većina, da to bi bilo ustavno ali ne običnom većinom da vlast sama sebi produži mandat. I tako, dakle nije baš da se sve može donijeti običnom većinom i zbog toga je taj prigovor. Vi ste sigurno čuli moju rečenicu da su neke odluke bile odlične, da je ovo najbolji sastav do sad itd. Prema tome, to nije nikakav, to uopće nije pritisak. Ne, nije pritisak. Pa nije pritisak, dakle to ko' da kaže da se pritišće saborske zastupnike ako donesu neki zakon, pa ih narod neće izabrati. Ako vi donesete neki zakon koji se ne sviđa vašim glasačima možda doista netko neće za vas glasati poslije. A ako mi podržimo neki vaš zakon koji se ne sviđa našim glasačima, isto vjerojatno netko možda neće za nas glasati. To je to. A jel' to pritisak? Nije baš. Dakle u Saboru iznosimo politička mišljenja, političke stavove, ponekad se svađamo, ponekad se slažemo i to je to. E što se tiče ovog referenduma, dakle u 50% slažemo se sa vladajućima, a u ovih drugih 50% se slažemo sa ovom organizacijskom inicijativom. Prema tome, što ste vi odlučili malo više danas po MOST-u o.k, to je vaša politička taktika, ne može se reći da je ne nelegitimna. Jer ako se sjećate jedna od žešćih rasprava po pitanju referenduma bila je kad je kolegica Glasovac morala branit našeg predsjednika od kolege Raspudića. Sjećate se toga? Da, morala je ono, bilo je interesantno. Prema tome, ovo više nije tema ni pandemije, ni cjepiva, ni zdravstvene politike. Dakle, ovo je za nas tema da se konačno u ovoj osjetljivoj situaciji koja se nekad možda može i ponoviti jer nikad ne znate kako idu ovi sojevi ili novi virusi ili ratne opasnosti jasno razgraniči crta, da bude crta razgraničenja kad se primjenjuje članak 16. i kad nešto može napraviti samo izvršna vlast, a kad treba dvotrećinska većina. I institucija koja to u Hrvatskoj po načinu svog izbora i po ustavnoj ovlasti treba napraviti je Ustavni sud i zato je moja intervencija bila u tome da oni nisu osnovnu zadaću napravili kad su trebali, ali nije kasno, ali neka je naprave. Dakle, kojugod odluku da donesu u razgraničenju čl. 16. i 17. ja neću imati velikih primjedbi osim ove da se sve može jedno i da se sve može drugo. Zahvaljujem.
Replika, poštovana Dalija Orešković.
Uvaženi kolega. Prije svega htjela bih vas pohvaliti za vaše izlaganje u ime kluba, doista ste HDZ-u održali lekciju baš onako kako treba. Što se tiče sastava ustavnog suda tu se očito nećemo složiti. Ne kažem da ustavni sudci koji bi bili izabrani iz redova zastupnika ne bi mogli obavljati tu funkciju, ali osobno smatram da nam doista u ustavnom sudu ne treba derivat nekih bivših stranačkih kadrova. No to je nešto što se tiče budućnosti. A suština, ovo što ste rekli razgraničenje između čl. 16. i 17., ta crta o kojoj ste govorili ona je već povučena, ona je povučena u Ustavu RH i ne treba nam sad ustavni sud da ju ponovno crta. Sve što je ustavni sud trebao utvrditi, a tu je pogriješio i zato je kritika opravdano, trebalo je odmah reći da je pandemija sama po sebi jedna izvanredna situacija, što znači da je u početku trebalo primijeniti čl. 17 [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] ustava i tu je priči kraj.
Odgovor.
Što se tiče članstva u stranci ja sam ponosom dobrovoljno ušao u političku stranku i ne mislim da bi to trebala biti diskvalifikacija u jednom trenutku za obnašanje neke javne dužnosti, bilo koje političke stranke. I doista mislim da uopće nije loše da u ustavnom sudu budu i ljudi koji su bili političari, ne moraju biti dominantni ali da bude određeni broj ljudi sa iskustvom u političkom životu, upravo zato što između ostalog i rješavaju određene prijepore koji su politički. To je što se toga tiče. Što se tiče ovo što ste rekli da je granica povučena, to vam je granica Hrvatske i Slovenije 25. lipnja '91., znamo otprilike gdje je, ali se 30 godina svađamo gdje točno, a ustavni sud je arbitraža, to je to. Dakle, da napisano je načelno, ali za konkretno pravo treba li biti ograničeno dvotrećinskom većinom ili ne, to je pitanje. Ja sam tu za redukciju, ali ne za potpuno ukidanje dvotrećinske većine, dakle više sam na strani čl. 16. … Vrijeme, dobro.
Izvolite zastupnik replika Totgergeli.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bauk. Spomenuli ste sad u žustrini svoje rasprave da ako se sve može i po čl. 16. i po čl. 17. onda čl. 17. uopće ne treba, a ustvari čl. 17. treba jer on je za neka teža stanja, za ratno stanje, ne može biti da ga ne treba, treba ga. E sad i vi i mnogi drugi kad se radi o epidemiji kažete dvotrećinska većina. Nas su u ovom stoljeću pogodile nekoliko veliki prirodnih nepogoda, poplave, dva potresa, epidemija, pandemija neka prava kod … ograničavana i više nego kod epidemije ili kod potresa, ali nikome nije palo na pamet da traži dvotrećinsko glasanje o tome jel neki inženjer ili statičar može zabraniti nekome da ulazi u neki prostor jer mu je to ograničavanje za njegovo zdravlje i život, a kad liječnik kaže da se trebate testirat jer tako ugrožavate njegovog cimera u sobi bolničkoj e onda tu trebamo dvotrećinsko glasanje. Pa dajte mi to malo pojasnite svoju nesuvislost.
Minuta je kratka, ali pokušat ću. Dakle, vi ste teoretski u pravu jer taj članak ustava govori o ratnoj opasnosti itd. pa u žaru rasprave nisam bio dovoljno precizan, ali ću sad bit precizniji. Dakle, velika prirodna nepogoda je prema nekom odrješenju ustavnog suda obuhvaća pandemiju, prema tome mislio sam samo na taj dio. Ako se u velikoj prirodnoj nepogodi odnosno pandemiji sva prava mogu ograničavati po čl. 16. onda bi u slučaju velike prirodne nepogode čl. 17. bio suvišan i nepotreban, evo to sam sad sam malo precizniji. A što se tiče drugih velikih prirodnih nepogoda koja ste spomenuli, niko to nije tražio iz jednostavnog razloga što očito nisu bili takvi razmjeri da je zahtijevalo uopće bilo kakvu odluku HS-a, a kamoli dvotrećinsku. A i ja ne mislim da bi se baš trebalo sve dvotrećinskom većinom, pa niti zakonom nego nešto i odlukama stožera, ali najveće mjere, najveće restrikcije kojih je u ovom slučaju bilo možda dvije ili najviše tri su po meni zahtijevale dvotrećinsku većinu [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] i čak nisu bile niti sporne, dobile bi dvotrećinsku većinu vjerojatno.
Sljedeća replika poštovani Branko Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Bauk, kažete da ustavni sud nije razgraničio kada odlučuje vlada, kada odlučuje sabor, da nije razgraničio kad treba čl. 16, čl. 17. Potpuno ste u krivu. Zašto? Da su mjere koje su propisane Zakonom o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, a koji je zakon temelj za postupanje vlade i stožera donesene dvotrećinskom većinom ili donesene kvalificiranom kao što su donesene u ovom mandatu iste bi bile ovlasti vlade, ne bi vlada imala nikakve druge, ne bi vlada mogla postupati izvan mjera propisanim zakonom ako su one donesene temeljem čl. 17. ili čl. 16. Prema tome, sabor je propisao mjere, a vlada je samo propisala njihovu vremensku aktivaciju, a mi smo ih ovdje odlučivanjem kao zakonodavno tijelo utvrdili u zakonu i tu je rekao ustavni sud vrlo jasno.
Odgovor.
Evo ja se u 98% slučajeva ste u pravu, a ja govorim o ovih 2% za koje smatram da ni ustavni sud, ni vlada, a ni vi niste u pravu. Ali evo imate poslije pojedinačnu raspravu da ne morate dobivat opomenu pa izdvojite 30 sekundi i kad kažete da je ustavni sud razgraničio kad se primjenjuje čl. 16. kad 17. navedite mi jedno pravo za koje bi u ovoj pandemiji teoretski za koju bi bilo nužno dvotrećinska većina u saboru, a nije dovoljna natpolovična, onda bi mogli reći da je barem tu granica kod tog jednog. A u ovome slučaju imamo to da je granica nekako fluidna i da je ustvari rečeno možete i po 16 i po 17, de facto ja sam to okarakterizirao kao samoposlugu većine. Ok, ako možete dobiti 2/3 većinu nije ni loše imati dvotrećinsku, ako baš ne možete može i obična, pa ćemo, pa ćemo potvrdit. To mi se nije svidjelo [[Upadica: Vrijeme.]] u cijeloj ovoj priči.
Slijedeća replika poštovana Grozdana Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Bauk, članstvo ustavnih sudaca u nekoj političkoj stranici čini mi se da je samo sporno da li su članovi bili eventualno vaše ili naše stranke kao velikih stranaka, a sud o tome donose oni koji su članovi malih i minimalnih stranaka koji mislim da ne bi trebali opće tako na to gledati. Molim vas još za jedno mišljenje, kada govorimo o Članku 16. ili 17. Ustava sama pandemija odnosno epidemija u ovom slučaju koja se pojavila u samom Članku 16. govori da se primjenjuje na pravni poredak, javni moral i zdravlje. Dakle, to se eksplicite odnosi na zdravlje, dok u Članku 17. zapravo se govori o prirodnim nepogodama [[Upadica: Vrijeme.]] Da li je to prirodnije to svrstati onda u zdravlje ili u nepogodu?
Odgovor.
U većini slučajeva u zdravlje, a u iznimnim situacijama u nepogodu. Dakle, to nije, to meni nije, dakle ja nisam od onih koji smatra da o svemu treba odlučivati sabor i da sve treba biti 2/3 većinom, ali smatram da neke stvari ovisno o težini jer mi nismo znali kako će se razvijati sojevi, mogao je ovaj omicron biti malo teži i doista zahtijevati određene veće restrikcije. Onda je bolje kad smo već u takvoj situaciji unaprijed reći koje restrikcije nam trebaju za, sa običnom većinom, a koje s 2/3. Inače dolazimo u opasnost da se ono, da se vlasti koja god bila, dakle mogla je biti i naša jednostavno omili ovoga skraćivat ljudska prava i sve stavit pod firmu zdravlja. Mora bit neka, neka snaga to je ipak oporba bilo koja bila koja će tu malo prikočiti ili još zahtijevat da se doda više gasa jer smo mi imali, ja sam pratio dakle i moja stranka imali smo dvije vrste primjedbi. Jedna je da mjere nisu dovoljno stroge i drugo da nisu dovoljno blage. Znači nije bila jedinstvena, ovisi od jedne do druge [[Upadica: Vrijeme.]] mjere.
Hrvoje Zekanović, slijedeća replika.
Poštovani kolega Bauk rekli ste jednu istinu na kraju vašeg izlaganja, a to je da se više ne radi o ničemu o tome hoćemo li mi zapravo ova pitanja poslati na procjenu na Ustavni sud. I da nije bitna ni pandemija, niti cijepljenje, ali ja smatram a želim čuti i vaše mišljenje, je li bitno da ipak još i danas ponovimo s te govornice odnosno iz ovog doma koja je bila zapravo intencija inicijatora ove inicijative, zašto su oni to radili i koja je napravljena šteta zahvaljujući ovoj inicijativi. Jel naša dužnost to istaknuti i danas glasno i jasno bez uvijanja bez obzira što je tema nešto drugo skroz?
Da, e a ja se nalazim u jednoj zanimljivoj situaciji. Meni se više sviđa slogan ove druge inicijative koju ćemo poslati na Ustavni sud nego ove prve koju ne želimo poslati na Ustavni sud, to je jedna stvar. Drugo, kao što sam rekao u zadnjoj rečenici, zadnjoj rečenici izlaganja u ime kluba ovo nije naš rat, ali jest u navodne znakove naš rat razgraničiti za ubuduće i za eventualan nastavak pandemije jer nikad ne znate što se može izroditi iz svih ovih sojeva, granicu što može napraviti samo vlast, izvršna vlast sa svojom većinom, a za što joj treba dogovor sa opozicijom koja god bila vlast i koja god bila opozicija. I da je to temeljni zahtjev Ustavnog suda. Ja sam svaku, sterilna zadaća, ja sam svaku priliku koristio da pozovem ljude na cijepljenje, cijepio sam se 3 puta, ako treba se cijepit još jednom ako kažu zdravstvene vlasti tu razinu povjerenja od mene imaju iako je bilo i nelogičnih odluka i ništa evo pozivam, pozivam ljude da se cijepe i da zaštite svoje zdravlje kada ponovo to bude aktualno. Sad smo, Ukrajina je malo to stavila … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, ponajveći dio svog, svojih razmišljanja o ovom, o ove dvije odluke sam rekao u ime kluba, a sad ću to malo još i dopuniti. Naime, ako apstrahiramo ovo pitanje koje se odnosi na Građansku inicijativu „Dosta je stožerokracije“ jer ja mislim 90% zastupnika se slaže da ga treba propitati na Ustavnom sudu i da je protuustavno, ja ću se onda skoncentrirati na ovo drugo pitanje koje se odnosi na referendumsku inicijativu „Odlučujmo zajedno“. Dakle, svi oni koji su se ove dvije i više, dvije godine i dva mjeseca zalagali za 2/3 odlučivanje u Hrvatskom saboru nisu odgovorili na jednostavno pitanje. Što ako se u saboru ne postigne 2/3 većina? A ja sam kao predsjednik kluba prije 4 godine pokušao sa oporbom u saboru postignuti 2/3 većinu kako bismo ustanovili i izabrali ustavne suce za koje je potrebno 101 glas. I da bimo uspostavili Ustavni sud kao četvrtu granu vlasti u Hrvatskoj bili smo ucijenjeni od strane lijeve strane, ove lijeve strane govornice da moramo imenovati i jedno privremeno tijelo, povjerenstvo, istražno povjerenstvo o Agrokoru koje su i oni, a i mi smo znali da kad ga ustanovimo trajat će možda 15-20 dana jer će se u međuvremenu podignuta optužnica. Dakle, trebali smo, pazite trebali smo jedno ad hoc tijelo pretpostaviti Ustavnom sudu kao … [[Govornik se ne razumije.]] javne vlasti da bi skupili 101 ruku u saboru i imenovali suce. Pa onda se može, nisam nikada to pitanje postavio ovdje, ali to sad mogu reći. Bi li mi onda bili za svaku tu mjeru ucijenjeni za nekakav ustupak? Pa je li tu možda oporba traži 2/3 većinu da bi u o odlučivanju za nešto što je važno za život i zdravlje naših građana bili ucijenjeni za neki pragmatični zahtjev ili pitanje koje je važno u datom trenutku oporbi. To je jedno pitanje. Druga stvar, oporba tvrdi da je da bi dvotrećinskom većinom donesena mjera imala veće povjerenje kod hrvatskih građana, to je bilo ono ko da se povjerenje građana temelji na tome je li ta mjera donesena dvotrećinskom ili kvalificiranom većinom. Povjerenje građana u Hrvatskoj temelji se isključivo na argumentaciji da je ta mjera kojom se ograničavaju ljudska prava i slobode u Hrvatskoj primjerena i razmjerna opasnosti pogibelji zbog kojega se ograničavaju prava i slobode. Može ona biti donesena sa 151 rukom u HS-u, a da je potpuno promašena i još gore napraviti veću štetu nego da uopće nije donesena. Nije važno je li dvotrećinskom ili kvalificiranom, bitno je da je razmjera i primjerena naravi pogibelji koju ta epidemija, rat, požar, potres predstavlja pred pojedine građane u Hrvatskoj. I treća stvar koja je vrlo važna koju moram reć, da smo kojim slučajem imali iskustvo koje nismo imali u ovoj epidemiji, da smo znali da postoje covid potvrde u svijetu prije, da smo znali da postoji samoizolacija koju nismo imali, mi nismo imali mjeru samoizolacije, mi smo mjeru samoizolacije mi smo mjeru samoizolacije donijeli u ovoj epidemiji, ali da smo i nju imali prije vođeni iskustvom u borbi protiv neke druge bolesti, HS ne bi imao o čemu raspravljati niti kvalificiranom niti obično niti dvotrećinsko jer se mi nismo kao predstavničko tijelo, kao zakonodavno tijelo donosili neke nove mjere nego smo se služili mjerama iz niše koju je propisao Zakon o zaštiti pučanstva. I vlada i stožer su mogli samo donositi mjere koje su zakonom propisane, pa prema tome da su te mjere koje smo u ovome mandatu donijeli već bile u postojećem zakonu koji je donesen 2014.g. ili '15.-te ne znam točno da su bile propisane, mi u saboru ne bi imali o čemu raspravljati, već bi temeljem mjera koje smo u tom zakonu već do tada bili donijeli vlada postupala i ne bi sabor nikakvom većinom odlučivao. Tako ako dođe neka nova epidemija ili ako se ova nastavi mi nećemo kao sabor više donositi eventualno ako ne budemo imali neko novo saznanje da postoji neka mjera koja je u međuvremenu došla … spoznaje o naravi te bolesti. Hvala.
Poštovani zastupnik Tomislav Klarić prva replika.
Uvaženi kolega Bačić. Pa sam naziv „Dosta je stožerokracije“ upućuje na to da se izmanipuliralo javnost. U narodu postoji ona poslovica da se čovjek drži za riječ, a vol za rogove. U ovoj situaciji Mosta i njihove inicijative imamo situaciju da ne samo na riječ nego i na potpisanu izjavu ovjerenu kod javnog bilježnika da su prevareni, imamo koalicijske sporazume koje su izigrali jednog i drugo, imamo čitav niz njihovih takvih postupaka koji upućuju da se ne drže riječi i da lažu. E sad se postavlja pitanje, a propos ove izjave našeg kolege Zekanovića zašto bi sad njih trebalo uhvatit, dal za riječ ili za neki drugi dio tijela ako mislimo na to da nos raste kad čovjek laže.
Odgovor.
Zahvaljujem kolega Klarić. Ove dvije inicijative iza kojih stoji Most e to nisam rekao, Most je 37 dana brojao potpise i pogriješio je za 25.000 potpisa. Dakle, kad su donijeli potpise u sabor obmanuli su hrvatsku javnost, predsjednika HS-a da su prikupili 410 i vidim da mnogi od vas još uvijek baratate sa 410. nije 410 nego 382.000 za jednu, a … za drugu, dakle 37 dana su brojali, da bi pogriješili za 25.000. Namjerno ili nenamjerno sasvim je svejedno to meni nije važno. Ovaj referendum je isključivo nastao kao protivljenje Mosta i mostovih zastupnika covid potvrdama, to je u biti u srži ovih referenduma. Most se protivio covid potvrdama jer je cijenio da su covid potvrda prisila kojom [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] se bitno ograničavaju ljudska prava.
Rade Šimičević sljedeća replika.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani kolega Bačić. Ovdje se spominje čl. 16., čl. 17. ustava, sad je pitanje da smo mi i htjeli primijeniti čl. 17. da li bi oporba htjela to podržati ili ne, tako da je kod njih zapravo uvijek pitanje svih pitanja. Ali Matko nas pokušava sve zavesti, ali mi se borimo i ne damo se jel. Ali moje pitanje vama, mi imamo članovi smo EZ-a, imamo europske parlamente i oni imaju punu dužu demokraciju nego mi. Da li i u jednom europskom parlamentu donešene su odluke dvotrećinskom većinom s obzirom da nije samo nas zadesila pandemija nego zapravo i EU i cijeli svijet? Ja mislim nisam nigdje pročitao da je itijedna europska država koja je puno starija demokratično nego mi donosila takvu odluku radi učinka samog sprječavanja pandemije? Hvala.
Zahvaljujem kolega Šimičević. Da, rekao sam niti jedan parlament. Ali znate kad je donesen ustav? 1990.g. od tada pa do danas Hrvatska je prošla kroz agresiju, kroz rat, kroz epidemije. Nije ovo prva kako je rekao kolega Totgergeli kroz epidemije, kroz požareve, kroz potrese, poplave i niti jedna vlast ikada, a bilo je po meni težih i većih pogibelji od ove epidemije, nije se upustila u aktivaciju čl. 17. I znate što me interesiralo kad sam se pripremao za ove rasprave? otvorio sam raspravu sve zapisnike kad je donesen Ustav RH i gledao sam, čitao što su o čl. 17. govorili ustavnopravni stručnjaci i to oni za koje možemo pretpostaviti bliži lijevoj opciji i lijevim političkim strankama. Oni su tada, dakle devedesete se bojali da će aktivacija članka [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] ne donese blokadu države.
Sljedeća replika Nikola Mažar.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući, poštovani kolega Bačić. Pa evo u ovoj raspravi smo i spomenuli, dakle i sam Ustav i članak 16., članak 17. Ono što možda nismo spomenuli da je Ustavni sud i donio svoje očitovanje vezano i za covid potvrde i ustanovio da one nisu protuustavne odnosno da je i Vlada Republike Hrvatske i Hrvatski sabor sve što su u najtežim i najkritičnijim trenucima radili i donosili su donosili sukladno Ustavu. Uvijek je bilo i uvijek će biti generala poslije bitke, ali ono što je problem da obmane, laži, uvrede, sve ono što se događa sa jedne strane, a s druge strane gdje se donose konkretne, snažne i jake odluke pokazuje građanima tko je onaj tko vodi odgovornu politiku, a tko je onaj tko živi na obmanjivanju. Ona se nameće pitanje Sberbanke, LNG-a, turističke sezone, gospodarstva, očuvanja radnih mjesta, paketa od pet milijardi kuna i tko bi to proveo.
Slažem se kolega Mažar. Malo prije sam rekao da sam čitao zapisnik kada je ustavotvorna komisija raspravljala o svim rješenjima i o člancima Ustava i tada su oni jako smanjili broj eventualnih mogućnosti aktivacija članka 17. kako ne bi kroz potrebu da se na razini parlamenta utvrđuje dvotrećinska većina u stvari onemogućili, zakočili državu u donošenju brzih mjera za koje je potrebno ona većina koja formira Vladu. To je kvalificirana većina koja formira Vladu. I dok Vlada ima i dok egzistira, ima povjerenje građana, ta ista većina propisuje ovdje u Saboru kako i na koji način ograničavati ljudska prava i ona tu mogućnost, dakle propisivanje ljudskih prava crpi na temelju mandata koje je dobila na demokratskim izborima. I to su tada bili razlozi zašto smo se odlučili na članak 16. jer je moguće bilo, dakle članak 17. se brojne mjere ne donesu, a tada uopće nismo znali kakve jer nismo bili upoznati sa epidemijom koja je bila.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Marija Jelkovac.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući. Poštovani kolega Bačić, htjela bih ovdje još jednom istaknuti da nije točno ono za što nas danas proziva opozicija da ne cijenimo ljude koji su dali potpis za ove referendumske inicijative. Mi cijenimo sve to što su ti građani napravili i cijenimo njihov stav. Ali isto tako, ja ističem našu obvezu kao onih koji obnašaju vlast kao zastupnika u Hrvatskom saboru, da u trenutku kada među stručnom javnosti postoji dilema da li su ova pitanja ovako postavljenog sadržaja u skladu sa Ustavom, znači stručna javnost, ustavno-pravni stručnjaci se ne mogu oko toga usuglasiti. Mislim da je ispravno poslati ta pitanja na ocjenu Ustavnom sudu kao jedinom meritornom tijelu koje će reći zadnje o tome, bez obzira kome će se njihovo mišljenje svidjeti ili ne svidjeti. Svi moramo poštovani to mišljenje. A isto tako vezano na ono što ste rekli ustavni suci su također rekli što bi se dogodilo, nije argumentirano što bi se dogodilo [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] ako ne bismo donijeli odluke sukladno članku 17.
Vrijeme. Odgovor.
Slažem se kolegice Jelkovac. Neovisno o tome kako će Ustavni sud odlučiti prema raspravi ja sam i vi ste članica Odbora za Ustav. Čini mi se da je tamo većina ustavno-pravnih stručnjaka tvrdila o nužnosti upućivanja na Ustavni sud, pa kako Ustavni sud ocijeni. Kako ustavni sud ocijeni isto ću, niti više, niti manje cijeniti, vrednovati rad ustavnih sudaca i neće mi biti zbog takve odluke određeni suci u poziciji da su izgubili naše povjerenje, nego će imati i dalje isti stav. No na toj lijevoj strani nije isti slučaj. Prozivaju se suci koji ne donose odluke onako kako očekuje oporba, da bi za divno čudo jučer u Hrvatskom saboru klub Zeleno-lijevog bloka organizirao okrugli stol na kojemu je moderator bio jedan sudac Ustavnog suda. To se do sada nije dogodilo u ustavno-pravnoj praksi [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] za vrijeme 30 godina samostalne i suverene Hrvatske države.
Mislim da je kolega Bačić temeljna razlika kako sam ja sad uspio detektirati vaša bojazan od mogućnosti donošenja odluka, a naša bojazan od preširokog shvaćanja dosega članka 16. od strane parlamentarne većine. Dakle, ako za neku odluku koja po svojoj prirodi treba biti donesena po članku 17. ali ne zbog toga jel' možete skupiti dvotrećinsku većinu nego je ona toliko teška, ako ne bi se dogovorili oko dvotrećinske većine donijeli bi sličnu odluku u blažem opsegu za koju je dovoljna nadpolovična većina i politički biste smatrali da mi nismo u pravu, da smo neodgovorni, da smo loši zato što taj prijedlog nismo podržali i da će takav naš stav imati za loše posljedice za građane. To bi bila normalna parlamentarna rasprava. Dakle, za mene je isključivo doseg neke mjere mjerilo treba li ona biti donesena ovom ili onom većinom. I samo smatram da te dosege članka 16. i članka 17. treba jasno razgraničiti Ustavni sud, da mu je to temeljna zadaća u ovoj situaciji, baš Ustavnog suda [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] i zbog načina izbora i zbog materije koju [[Upadica Sanader: Vrijeme.]]
Odgovor.
Zahvaljujem kolega Bauk. Vi ste potpuno krivo protumačili prijedlog MOST-a. MOST nije rekao što je vaš predsjednik SDP-a rekao da bi Sabor trebao dvotrećinskom većinom odlučivati o svemu, pa i o mjerama koje se tiču udaljenosti štandova na Trešnjevačkom placu između dvije kumice. MOST traži da se samo dvotrećinskom većinom utvrđuju ograničavanja ljudskih prava i sloboda, e a sada to znači da bitno odstupa od vas, a niti oni niti vi niste u ovih dvije godine napravili akt kakav bi to trebali donositi dvotrećinskom većinom. MOST misli da bi trebao svaki zakon kojim se ograničavaju ljudska prava i slobode trebali donositi dvotrećinskom većinom, a vi biste to riješili odlukom, jednom jedinstvenom odlukom kojom biste propisivali koja se to prava trebaju ograničiti dvotrećinskom većinom. Pa lijepo zašto niste i MOST i vi u dvije godine napisali akt. Pišete brojne zakone [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] izmjene tih zakona, jednog članka a ono što smatrate najvažnijim nikad niste predložili Hrvatskome saboru.
Miro Totgergeli, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega, danas u stvari raspravljamo o Članku 16. i o Članku 17. kad je vezano uz prvo pitanje i sad kako je u Ustavu Članak 16. je blaži oblik, Članak 17. je za teže oblike. I sad kad ovdje raspravljamo iz, u onoj raspravi kolege Bauka ispada treba razlučiti gdje šta smjestiti, šta smjestiti u Članak 16., a šta smjestiti u Članak 17. Međutim upada u zamku, ako provedemo ovako referendum hipotetski i on prođe više Članak 16. se izbacuje ostaje Članak 17. u slučaju epidemije i pandemije i onda najjednostavniji oblik. Doslovno onaj da li treba se testirati ili ne prilikom ulaska u bolnicu kad to liječnik odluči da se treba testirat moramo preispitivat temeljem Članka 17., a ne više Članka 16. Dakle, tu ulazimo u jednu zamku koju očigledno kolega Bauk na shvaća.
Vidite kolega Totgergeli, ja od prvog dana prikupljanja, od početka prikupljanja potpisa za ovom govornicom rekao da je netko gadno smjestio MOST-u kad ga je uputio u ovaj referendum. Zašto? Zato što je već prije toga Ustavni sud rekao da neovisno o tome hoće li u Članku 17. pisati epidemija ili pandemija, da je zakonodavac, a to je Hrvatski sabor htio postupati po Članku 17. već je imao u Članku 17. prirodnu nepogodu pod koju je mogao podvesti i pandemiju. Prema tome, čak da i ide se na referendum čak i da se upiše epidemija opet je na vama, meni, kolegi Bauku, Grmoji, kolegici Orešković kako će i na koji način se boriti protiv epidemije. Ako je nekada bilo vrijeme u ovoj državi da se, da joj je prijetila pogibelj onda je to bila velikosrpska agresija pa isto nismo donosili tada 2/3 većinom potrebne akte i zakone kojim smo ograničavali ljudska prava, a brojna smo ljudska prava kroz borbu za slobodu … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Slijedeća replika poštovani zastupnik Nikola Grmoja.
Hvala. Naravno da je netočno ovo što govorite kolega Bačić da se ništa ne bi promijenilo jer se ne može negirati volja naroda i jasno je što su ljudi potpisima poručili. Da ne žele kršenje odnosno ograničavanje ljudskih prava jednostavnom većinom odnosno još gore odlukom dvoje ili troje ljudi koji se, zapravo su priznali da se nikad nisu sastali u punom sastavu. Ali ono što mene jako brine to su skandalozne izjave gdje vi izjavljujete da ne možemo mi ići u stvaranje nekakve odnosno traženje 2/3 većine jer postoji opasnost da se za to, da se ta 2/3 većina ne pronađe. Pa vi sutra možete reći da postoji opasnost da vi ne možete skupiti 76 ruku, a odluke se trebaju donijeti pa ćete ih vi donijeti sa 50 ili 60 ruku. Ustav je tu da se definira za kakve odluke je potrebna 2/3 većina, za kakve odluke jednostavna većina. A ovi sitni ustupci koje ćete vi dati to nisu ustupci gdje ste vi nešto dali SDP-u. Pa ja mislim da je dobra stvar bila osnovati [[Upadica: Vrijeme.]] povjerenstvo o Agrokoru. Niste [[Upadica: Odgovor.]] dali nekakav ustupak koji nešto košta hrvatske građane.
Odgovor.
Kolega Grmoja, dakle često puta vi iz MOST-a se pozivate na demokratske profile, dosege brojnih država, nije ova epidemija i pandemija koja je u svijetu ekskluzivno pravo nas Hrvata i hrvatske države već kroz nju prolaze sve demokratske države u Europi i niti jedna od njih koja je svjesna kako i na koji način se protiv te epidemije treba boriti nije se, nije se odlučila na takvo ograničavanje prava koja, koje bi donosila 2/3 većinom. Nije stožer kolega Grmoja, to nikako ne možete vi iz MOST-a shvatiti, nije stožer taj koji ograničava ljudska prava i slobode nego je sabor je propisao koja se prava i kada mogu ograničiti, a na stožeru je kao stručnom tijelu i vladi koja ga nadzire da će se ta mjera koju je zakon, koji je zakon donio Hrvatski sabor primjenjivati od 1. veljače do 31. ožujka [[Upadica: Vrijeme.]] i ništa više. Nisu oni utvrđivali većinu mjera nego samo su propisivali kad se će se aktivirati.
Replika slijedeća, poštovana zastupnica Branka Juričev Martinčev.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolega Bačić, vi ste rekli da smo imali ranija iskustva, da smo imali ranije propisane mjere naravno da bi sve bilo drugačije. Međutim, u vremenu kada smo jedanput tjedno trebali dostavljati broj cijepljenih, oboljelih, testiranih, kada se jedanput tjedno izrađivala karata i kategorizirale i države i regije trebalo je pravodobno odgovoriti na sve prijetnje zdravlju. Ako pogledamo u posljednjem izvješću od 1. rujna do 31. prosinca stožer je donio 54 odluke. Vi kao dugogodišnji saborski zastupnik sigurno znate kako i u kojem vremenu može reagirati sabor i kako bi se da je te odluke donosio umjesto stožera sabor moglo reflektirati i na zdravlje. Kakvi bi tada bili rezultati, a naravno i na gospodarstvo.
Odgovor.
Zahvaljujem kolegice Juričev Martinčev, ja sam to već rekao i vi ste sada potvrdili. Kad je, kad su krizna vremena onda je brzina donošenja određenih odluka pretpostavka uspjehu tih mjera, tih koraka koje poduzima, koje se poduzimaju. A oličenje brzine egzekutiva to izvršna vlast. Vi ste bili gradonačelnica Vodica, vi znate da kad ste trebali reagirati da ste to vi napravili, da ste išli na vijeće pa dok vam to, dok se on sazove, pa provede svoja tijela to bi već u Vodicama bilo prošlo i od toga ne bi bilo ništa. Tako je isto i u saboru. Sabor je dao okvir, taj okvir se zove Zakon o zaštiti pučanstava, popisao je koja se to prava mogu ograničiti i na koji način i daje to u ruke onima koji su za to izabrani, temeljem Ustava to je izvršna vlast, sada to provodite i nama za to polažete račun. I to je i u nas [[Upadica: Vrijeme.]] i u svakoj demokratskoj državi isti postupak.
Grozdana Perić, slijedeća replika, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Bačić, Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti u Članku 2. govori da ministar nadležan za zdravstvo na prijedlog HZJZ-a posebnom odlukom proglašava opasnost od epidemije, zarazne bolesti itd. i sve se to objavljuje u Narodnim novinama i temeljem toga vlada donosi ponovno odluku kojom proglašava epidemiju. Zbog toga ovo je epidemija, a razmjeri su pandemijski, zbog toga je čl. 16. bitan koji se referira na zdravlje i koji jasno onda govori o tome kako i na koji način, a sve to je prethodno propisano upravo i Zakonom o civilnoj zaštiti, zapravo postupkovnik kako će se za što i kako reagirati i kako će se brzo moći reagirat u tim i takvim slučajevima.
Odgovor.
Zahvaljujem kolegice Perić. Da sada ne citiram kolegu Habijana, on je prije pravnički obrazložio što bi to značilo aktivacija sabora u tim našim odlukama dvotrećinskom većinom a koju aktivaciju u stvari može vlada odlučiti jer je na njoj da utvrdi dan kada počinje epidemije i pandemija. Prema tome, već samim time mi polako problematiziramo čl. 17. odnosno čl. 16. i vi ste tu u pravu, to sam već 100 puta rekao. O ničemu u ovoj epidemiji i o ovoj pandemiji ne bi sabor odlučivao da smo u zakonu koji je temelj borbe protiv zaraznih bolesti, a to je Zakon o zaštiti pučanstva imali propisane sve mjere. Ni da smo mi imali iskustva u borbi protiv covida-19 otprije mi bi bili te mjere već propisali i ne bi imali uopće potrebe mijenjati zakon već bi vlada temeljem postojećeg Zakona o zaštiti pučanstva provodila borbu protiv te iste epidemije, kao što je bio slučaj i drugih epidemija koje su bile u Hrvatskoj, a nisu bile ovakvog razmjera kao što je covid-19.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepa. Kolega Bačić, mislim da i klupe dovoljno govore ko šta radi, kako radi, kad govorimo o obnašanju vlasti i kad govorimo o tome što radi oporba. Godinama, već 6.g. smo na braniku kao HDZ, kao vladajuća većina svih institucija koje napadaju oni koji sebe nazivaju demokrati, demokratskima od nas. Što smo sve čuli, pa posebno u ovih zadnjih 2.g., o do vrhovnom sudu, mnogim drugim institucijama, ne znam, USKOK-u, PNUSKOK-u, policiji, ustavnom sudu sada, ništa ne valja. Mi silni napor ulažemo da pokušamo ostaviti građane u povjerenju prema tim institucijama, olako izgovorene rečenice, misli, koje vrijeđa, pa i ono što je govorio kolega Bauk koji ih ucjenjuje praktički sa svojom raspravom koliko sam čuo ne, da ako nećete donijet odluke kakve mi očekujemo mi, vi naše povjerenje više nemate. Jesmo li mi ikada kao stranka stajali na krivoj strani tj. da smo te institucije pokušavali, da smo ih pokušali obezvrijediti, pa na taj način govorili drugima da su demokratski ili nisu demokratski kao što smo tu.
Odgovor.
Zahvaljujem kolega Borić. Da, bilo je situacija u ovih naših 6.g. kad je ustavni sud donosio odluke koje nam nisu išle u korist. Ja bi sad mogao iz rukava nabrojit 5 ili 6 odluka ustavnog suda s kojima se ne slažem. Zakon o udomiteljstvu nam je ustavni sud vratio, ustavni sud je ukinuo hrvatski kvalifikacijski okvir, ustavni sud je ukinuo odredbe jednog zakona na kojemu smo se kao vlada i sabor jako izlagali prema jednom dijelu hrvatskih građana, a to su zaštićeni najmoprimci, ukinuli nam Zakon o najmu stanova za koji smo mislili da je jako dobar. Prije par dana je ustavni sud ukinuo uredbu o vodouslužnim područjima u Hrvatskoj. Jeste li vi čuli, vi da je HDZ zbog ijednog od tih odluka koje su iznimno važne, da ne govorim da nego niti jedan ustavni sud nije se usudio taknuti Zakon o … [[Govornik se ne razumije]] To je ovaj sud donio i nama bacio taj vrući krumpir, nikad nismo protiv riječi protiv ustavnog suda.
Vrijeme. Slijedeća replika poštovana zastupnica Majda Burić.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Bačiću, evo ja mislim da je potrebno još jedanput naglasiti da sama predreferendumska pravna procedura u stvari podrazumijeva mogućnost preispitivanja samog sadržaja referendumskog pitanja i njegovo usklađivanje u stvari sa Ustavom RH i da nije uopće prvi puta da se tako nešto čini i događa, da je to normalan dio procedure i da je dobro da Ustavni sud RH u stvari utvrdi ustavnost pretpostavljenoga pitanja. Ono što također smatram da je bitno naglasiti jest važnost poštivanja pravnoga poretka, važnost poštivanja demokratskih procedura, ali isto tako i jačanja hrvatskih institucija. U ovom smislu Ustavnog suda RH mislim da je izuzetno bitno i važno jačati institucije, a ne ići u smjeru njihova rasturivanja kao što to vidimo od ekipe iz Mosta. Hvala.
Zahvaljujem kolegice Burić. Moj stav o aktivaciji čl. 17. i čl. 16. se neće promijeniti u ovisnosti o poziciji HDZ-a i mi smo bili oporba kada su se vladajući tada SDP i njegovi koalicijski partneri borili sa jednom drugom epidemijom mi njima nismo inzistirali niti tražili da se, i tada su se utvrđivanje, smanjivale i ograničavanja ljudska prava i slobode u Hrvatskoj, tada im HDZ nije, nije im niti u jednom trenutku pokušavao podmetnuti nogu kako vam to što radite nije dobro sa ustavnopravnog aspekta suspektno, pa dođite u sabor da i mi odlučimo dvotrećinskom većinom, nismo jer je to pravo vladajuće većine ustavom utvrđeno da kad je u pitanju zaštita javnog zdravlja, a što je borba protiv epidemije u svakom slučaju izvolite koristite one ustavne ovlasti koje vam je ustavotvorac ovaj HS dao i mi smo tako nastavili u ovoj epidemiji i sad zbog tog neslaganja treba rušit institucije, to je krivo.
I posljednja replika poštovani zastupnik Damir Habijan.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega, ustavni sud je u odluci od rujna 2020.g. spomenuo zapravo načela na kojima se temelji rad Stožera civilne zašite, pa je spomenuo načelo humanosti, … [[Govornik se ne razumije]] diskriminacije, supsidijarnosti, solidarnosti, kontinuiteta djelovanja, između ostalog spomenuo je načelo operativnog djelovanja. Što znači? Znači hitnost i promptnost postupanja u ovakvim situacijama kao što je to situacija koju imamo sa epidemijom i postavlja se pitanje kako bi to HS operativno djelovao u onim situacijama o kojima zapravo govorimo cijelo vrijeme i što vam zapravo daje za pravo sve ovo što ste zapravo i spomenuli pri postizanju dvotrećinske većine. Isto tako ja ne vidim zapravo u čemu je problem jer ustavni sud je već u nekoliko navrata o nekim sigurnosnim mjerama koje je donio stožer propitivao njihovu ustavnost. Prema tome, čak i u slučaju da ne prođe ovaj referendum ili na ustavnom sudu ili da na referendumu ne prođe dakle ništa se u principu ne mijenja, dakle ljudska prava koja dijelom jesu bila ograničena opravdano, što je potvrdio isto tako ustavni sud u svojem rješenju odnosno u odluci, opet postoji mogućnost [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] putem ustavne tužbe bilo koga da propitkuje njegovu ustavopravnost.
Odgovor.
Zahvaljujem kolega Habijan. Ustavni sud bi srušio i mjere donesene dvotrećinskom većinom da nisu bile primjerne i razmjerne, dakle to je apsolutno krivo, kao što bi mogao srušiti i mjere donesene ne sa dvotrećinskom većinom nego sa 100%-tnom većinom to je ono što oporba ne razumije. Dakle, nije bitno jesi ti donio mjeru dvotrećinskom većinom, kvalificiranom većinom ili sa 100%-tnom većinom kad se ograničavaju ljudska prava i slobode nego je bitno je li ta mjera primjerena i razmjerna. I neće povjerenje građana u tom smislu biti prema toj mjeri zato što smo je mi donijeli sa 109 ruku nego je li ona efikasna, je li primjerena ili razmjerna naravi koju ta bolest predstavlja pred za život naših sugrađana i to bi ustavni sud cijenio. A to jesmo li je mi donijeli sa ovoliko ili onoliko ruku ispod 76 ne može to uopće nije sporno, to je čl. 16. hrvatskog Ustava, to je [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] ustavnom sudu bilo jedini kriterij.
Šta poslovnik kaže kad predsjednik mora u wc? Pet minuta pauze. [[STANKA U 20:42 SATI]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 20:47 SATI]] Slijedi rasprava poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Šta se mi naslušali smo ovdje danas oko referenduma od pahuljice Plenkovićeve Borića, preko Bačića, preko, a kako … neću ni govoriti … Zekanovića svi su otišli, žao mi je što nisu tu i vrijeme je da im se reče u lice ono šta jesu. To su licemjeri u ovom trenutku evo tri HDZ-ovca, četiri koji apsolutno radi u interesu vladajuće većine. Nikada nije … referendum, birajmo zastupnike imenom i prezimenom, on ga je bojkotirao i takvi slični, ali dobro ne bi o njemu. Ja bi samo kratko rekao da je ovo klasično urušavanje, ponavljam urušavanje ljudskih prava i sloboda i ograničavanje ljudskih prava i sloboda bilo i ovaj referendum je jednostavno poglavito ovo ustavno pitanje gdje se odlučuje dvotrećinskom većinom u biti bi bilo neupitno. A što se tiče stožera i stožeraša napravili su velike štete političke, ekonomske, gospodarske. Narod su toliko ufrustrirali da su se događali prosvjedi, covid potvrde su besmislene, Zekanović i vi ih HDZ-a ste ponavljali laže poglavito Plenkovićeva pahuljica Borić. Laž je da smo mi glasali za stožer, to je laž, ja garantiram da je laž morete to provjeriti jel je Most bio glasao cili klub tada, ne znam kad je bilo to prije dvije godine. Obmanjivali ste javnost, poglavito ekipa iz stožera, to je činjenica. Ja kao gradonačelnik sam ponosan na to što sam u trenutku kada je izdata da moramo kontrolirati covid potvrde ja sam dao tada i to su objavile službene stranice grada Sinja da su gradonačelnik i oni koji imaju covid potvrde i oni koji nemaju i da me niko nije izabrao i nema pravo gradonačelnik ukidat ljudska prava i slobode kolega Klariću, vi ste to radili i svi ostali gradonačelnici i načelnici. Kršili ste temeljna ljudska prava i slobode, a zato vas građani Bakra, ne znam drugih gradova nisu birali. Tu je donekle se držao se predsjednik Milanović do trenutka dok nije došla ta odluka i on je odustao od toga, ja sam je držao do kraja. Inspekcije, inspektorati, teror sa svih strana je bio nemoguć imam brojne kazne naravno negdje oko 100-njak tisuća kuna, sad ne znam u kunu možda i više, ali evo prvostupanjske presude sam dobio. A sjećate se kad je Plenković pa čak u trenutku Beroš sezone u trenutku i samo je stranačka iskaznica kolega Klariću vi kao gradonačelnik znate bila bitna. U trenutku kad sam izabran za gradonačelnika krenula je sezona je li turistička, u Sinju je tada bio Dan alke i Velike Gospe, pozivam na evo na sajam pršuta petak, subota dođite u Sinj bit će centar Dalmacije, bit će gastro ponuda, tradicija, narodne nošnje, običaji, folklor, bit će svega. Znate što je napravio? Zabranite Thompsonov koncert, … ne znam nekom je zabranjen … zabrani, nisam htio zabranit. Nisam htio zabranit Milu Kekina, odustali su bili svi, čak su ovi Thompsonovi koji su organizatori koncerta van grada, van programa grada Sinja, a Hladno pivo je bilo unutar programa Udruge S.K.U.P, festival, Sarsi i piva je i on bez obzira što su bili odustali. Thompsonovi organizatori koji su samostalno su čuvali Mile Kekina koncert i osiguravali, to je bilo u Sinju. Nezamislivo, a, nezamislivo, piva i Kekin, a ovaj se grli ljubi sa estradnim zvijezdama. More ga bit sram. Beroš se grli i ljubi, a okrivljuje mladi, dok moji mladi za Sinjsku alku kupuju u Livno da bi bili, čast Livnu naravno, 70, 80 km preko planine Kamešnice. Hoće se vratiti živi? Konobari, DJ, svi čak sam i ja bio jedno vrijeme DJ i to me sudi, za Veliku Gospu kao do ponoći korona, a od ponoći korona se budi jel. Koje su to laži i obmane. I jedini Sinj mu bio u fokusu, jedini, pa su izmislili da je najveća smrtnost u Sinju, al računali su samo centar Sinja 10.000 ljudi, a Sinj ima 25.000 ljudi i čak su medije zvali tada, pa izračunajte da su skinuli. Više nisu obmanjivali jel to laž bila, gurali su laži, obmane samo što nisam u HDZ-u. Ja kao gradonačelnik sam ponosan, sad da dam ostavku, da me kaznu, da me skinu, da ne budem zastupnik jel je gadljivo više ovo slušat ovdje, ove laži i obmane, poglavito vaših trolova koje ste doveli u sabor preko trola, uša je tada preko ne znam koga Plenkovića ili … nema više veze. Ma to su obični, ma neću reć talibani, vriđam talibane. Može replika.
Replika, poštovani zastupnik Nikola Grmoja.
Hvala. Kolega Bulj, ja mislim da građani sada imaju izbor, znaju što će dobiti kada biraju slobodne ljude poput vas, kao što su Sinjani dobro izabrali i vi nikog niste dijelili, uskoro idu izbori i u Splitu, a imat ćemo uskoro izbore u Hrvatskoj. Ja poručujem evo nadam se da će Splićani izabrati Most koji će uvijek biti za njihova prava i slobode, a ne oštromjeraše kao što su i PUljak, a kao što će biti i HDZ-ov kandidat, dakle ljude koji su za slobodu. A isto tako kada dođu izbori sjetiti tko je bio uz njih, tko je bio na braniku ljudskih prava i sloboda, a ko je bio na braniku ovih kompromitiranih institucija kao što je rekao kolega Borić, on kaže da su oni na braniku ustavnog suda. A ko sjedi u ustavnom sudu? Ljudi koji su se lažno predstavljali u Austriji, ljudi koji su dakle evo kao Ingrid Antičević Marinović dakle znamo kakvi su to stručnjaci.
Vrijeme. Odgovor.
Kolega Grmoja ja sam ponosan što sam bio gradonačelnik slobodnog grada Sinja poglavito je smišno bilo za Novu Godinu kad je bio koncert, tako su mi Plenković je naređivao svojim ministrom da me kažnjavaju ali nije bilo elemenata i tako je došlo do koncerta izmjena zakona kojega su tili da me kazni se i tako ok sve, to je trajalo troškovi, al su mi davali reklamu, znači … mome gradu i tako je bio jedan od najposjećenijih koncerata koje sam ja vidio. I smišno mu u Zagrebu, u Splitu metu ograde do pola trga kao korona je prase pa će ne može proći kroz onu ogradu, mislim nevjerojatno, a kao veća, mislim nevjerojatno šta su radili. Pa šta su radili ljudima, ukidali im slobodu, radili gore, tako i … [[Govornik se ne razumije.]] može biti pola trkališta, a vani jedan na drugome čekaju da uđu ono ajme, a ono svi u maskama došli, pa dođu Covid potvrdom Plenković … [[Govornik se ne razumije.]] a ja testiram prid njim koronu na Sinjskoj alci, nije, ko zna bio zaražen, kako ću ja znat, kao bio je on cijepljen s nekom potvrdom. Toliko laži, obmana, toliko destrukcije, toliko loših poruka, toliko je ljude [[Upadica: Vrijeme.]] provociralo da je to nevjerojatno i tolike štete.
Poštovani Marin Miletić, slijedeća replika.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora gospodine Sanader. Poštovani kolega Bulj govorio sam danas nekoliko puta, jučer sam to napisao javno, dakle FDA i Pfizer javno pozvao sam hrvatske medije, pa znam odgovornost kad govoriš ovdje pa ne možeš ispasti redikul. Dakle, sudski je dokazano da su imali sve podatke kako ljudi koji su preboljeli Covid imaju jači imuno sustav od cijepljenih, sudski dakle svi mainstream mediji objavili su to jučer poslije podne iza 14 sati na svojim medijima. Sudski jer Pfizer je to skrivao, a pričamo o Pfizeru koji je osuđen za 2,3 milijarde pa to znate, oni su platili 2,3 milijarde dolara jer su se bavili mitom i korupcijom. To je presuda pravna i mi odnosno oni odnosno neki odnosno Beroš su takvima vjerovali. Šta sad kad se vidjelo da su lagali? Tko će za to položiti račun. Ljudi ovo nisu zezancije.
Odgovor.
Kolega Miletiću nema šta dodati mislim. Ono što su napravili od građana RH stožer u ovoj stožerokraciji je najveća sramota koja se dogodila. Ovo je bila čista agresija, stvaranje poslušnika ukidanja ljudskih prava i sloboda tj. uskraćivanje na način da vide točno, ko da su tili da vide tko je poslušan, tko nije. Ja u Sinju nikom nisam zabranio da se cijepi, sve je bilo organizirano, nit sam cijepljen, nit sam prebolio ali sam se testirao to je moj izbor bio. Testirao sam se. Međutim, kad sam došao u sabor čini mi se da je gospođa Beničić naša kolegica bila cijepljena, imala je Covid potvrdu i došla je ovdje na nas koji smo testirani prenosit zarazu. Nije ona kriva nego je zakon joj da mogućnost. Znači svi vi koji ste imali Covid potvrdu vi se ozakonjeno bili zbog tih glupih, bezveznih, bezobraznih, protuustavnih, protunarodnih odluka koji su ovaj prenosili zarazu legalno. Pa to je nevjerojatno što se radilo. Kršiti ljudska prava i slobode nema nitko pravo, Ustav je na ovozemaljskom životu sveto pismo u Hrvatskoj.
Posljednja replika, poštovani Tomislav Klarić.
Uvaženi kolega Bulj kad ste me već prozvali vezano za izbore, ja sam dobio povjerenje svojih birača čak 6 puta i sa 60 i sa 70 i više posto i upravljamo tim radom odnosno služimo svojim građanima. Ali vi meni objasnite kad je MOST toliko snažan jak i za dobrobit svojih građana kako to da je uspio izgubiti Metković, tamo je poniknuo, tamo odakle je krenuo, a ovdje su ljudima naobećavali brda i doline. Ja ne vidim da je MOST dolje na vlasti. Kako to tumačite?
Ajde kad vi toliko mudrosovite i kad ste ukidali ljudska prava i slobode valjda su građani Bakra prepoznali da ste ih terorizirali i da ste prihvatili tu igru mainstream-a i svega onoga skupa što se je događalo i što je odigrano i vidjet ćemo šta će vrijeme pokazati. Objasnite vi meni jednostavno jel vam ikada vama bila inspekcija, inspektorat i koliko vam je puta bio od kad ste vi gradonačelnik 6 mandata. Koliko, meni je bio jedno 20-ak puta u zadnja 3 miseca, a govore mi djelatnici da nisu zapamtili da se sićaju da je ikad bio inspektorat, nikad. Svaki dan, svaki dan, Andrija Mikulić zove svaki dan, svaki dan, pa svako malo i onda imam kazni sveukupno jedno 200-300 iljada kuna, za sve sam ja kriv, od '45. do danas. I vi govorite meni kako je u Metkoviću izgubilo izbore, kako su u Sinju izgubili izbore, šta im se dogodilo, Sinj je veći grad od Bakra i od Metkovića, skupa imate taman stanovnika … [[Govornik se ne razumije.]] koliko Sinj, a mogu molit Boga Sanader Ante i Boban što nisam iša za župana bilo bi im pa pa.
Vrijeme, ka i prošli put kad si pobijedio jel. Povreda Poslovnika, ka i prošli mandat Miro.
Povreda Poslovnika 238. govornik se ne drži teme, a usput i proziva kroz repliku kolegu zastupnika. A što se tiče inspekcija vi znate u kojem kraju ja djelujem i tko je tamo na vlasti. Ja mislim da malo gradonačelnika ima u Hrvatskoj poput mene i mog kolege sadašnjeg ministra Olega Butkovića koji je imao više prijava, više inspekcija, više bilo čega, gospodin Miletić to može potvrditi, više nekakvih sporova od nas. I svi smo izašli čisti, a naši rezultati se vide. Činjenica je da je Bakar manji brojem stanovnika od [[Upadica: Vrijeme.]] grad Sinja vašeg ali je veći promet, a to je naš rad.
Dobivate opomenu. Povreda Poslovnika Miro Bulj.
Kolega Klarić je povrijedio Članak 238. jer stavlja mi u usta tj. omalovažava me kao zastupnika, stavlja mi u usta nešto što ja nisam rekao. Ja sam rekao da vi rečete broj koliko su vam puta bili, … [[Govornik se ne razumije.]] 4-5 inspektora cili dan sa značkama i propitivaju, kad su bili i navedite mi niste to naveli. Te priče mi smo ovo, mi smo ono, šta meni rade da vi znate to je roman sa, a uglavnom svi oni koji su bili tate im žestoki komunisti sad su HDZ-ovci uglavnom takvi, mogu vam ih nabrajat [[Upadica: Vrijeme.]] Sanader iz zna vrlo dobro, on ih je i postavio, isključivo narušavaju mene [[Upadica: Vrijeme.]] al postao sam gradonačelnik [[Upadica: Vrijeme.]] al more platiti misu što, postao bi župan što mu se nisam kandidira.
Miro kandidira si se u prošlom mandatu pa si izgubia. Marija Jelkovac, povreda Poslovnika.
Poštovani potpredsjedniče hvala. Kolega Bulj povrijedio je Članak 238. Poslovnika jer je omalovažavao zastupnika Klarića. Mene žalosti što je kolega Bulj kad nema odgovor na ono što ga je u replici kolega Klarić pitao ona mijenja temu. Ja ne znam jel to neka možda zarazna bolest kod vas u MOST-u pa onda tako nastupate kad ne znate što bi odgovorili ili pribjegavate nekim drugim metodama kao što je govorenje neistine. To je žalosno.
Dobivate opomenu. Slijedeća pojedinačna rasprava poštovani Nikola Grmoja.
Hvala. Da se ne bi pretvorilo u raspravu zastupniku Klariću ja poštujem to, činjenicu da je toliko puta biran, to ne mora ovaj značiti da je netko čist. Biran je pokojni gradonačelnik Bandić puno puta, a neki su možda koji su dobro obavljali posao gubili izbore, ali ja vas ne stavljam u tu kategoriju ovaj i nisam čuo o vama bilo što sporno tako da mislim da se ovo ne bi trebalo pretvoriti u raspravu o tome, ovaj poštujem to. Isto tako kao što ne znači da je netko tko je izgubio izbore da, da, da je radio loše posao, dakle možete nekad obaviti dobar posao i baš zato izgubiti izbore jer ste sređivali, sređivali stvari i ono što ste naslijedili. Što se tiče dakle samog ovog pitanja naši zahtjevi su jasni bili, što žurnije raspisivanje referenduma po oba referendumska pitanja, rekli smo najkasnije do rujna, to je bio nekakav naš zaključak na odboru. Zašto? Zato što ovo nije referendum o onome što su nam činili, evo kolega Bulj je govorio što se događalo, ovo je referendum o budućnosti, ovo je referendum o tome da nam nikad se više ne dogodi da dvoje ili troje ljudi samovoljno iz nekakve svoje samovolje uskraćuje naša temeljna ljudska prava i slobode, dakle ovo je referendum o budućnosti i zato je nužno kako nam se na jesen ili možda u perspektivi nekad ne bi dogodila ponovno ista ili slična ili slična priča, dakle to je, to je što se tiče toga. Isto tako ovo što govori kolega Bačić da je pitanje bili se, bili došlo do dvotrećinske većine da su vladajući morali ići u tom smjeru? Pa nema te političke opcije koja ne bi vidjela da ljudi umiru, da se ne znam događa nešto loše u društvu i da preuzme odgovornost na sebe i da ne želi podržati mjere koje će spasiti ljudske živote. Takvih ja sam uvjeren ovdje u HS nema, koliko god ja kritizirao ne znam kolege iz HDZ-a ja ne mislim da iko od njih bi napravio nekakvu takvu odluku i namjerno išao nekome napraviti štetu, isto tako ovaj sve, sve političke opcije ovdje koji sjede u saboru. Dakle, pa svi mi znamo kada se dogodi nekakva takva izvanredna situacija jasno je dakle da ćemo mi svi reagirati, ali ovdje je pitanje je li ova situacija bila toliko opasna za mjere koje smo mi donosili i jesu li mjere odgovarale opasnosti situacije i jesmo li zbog mjera koje smo donosili ne samo mi ovdje u Hrvatskoj nego i u Europi i svijetu zbog odgovora na te mjere u smislu potpora i svega onoga što se donosilo, tiskanja novca u Europskoj centralnoj banci u SAD-u zbog čega sada imamo rast cijena, nemamo mi rast cijena ovaj zbog ruske agresije, to nam tek sada dolazi, dakle je li to bio adekvatan odgovor? Naš, naše mišljenje je da nije i da je sve bilo pretjerano, uostalom to vam je vidljivo sada kada je počela ova ruska agresija nitko više i ne priča o epidemiji. Neki su se šalili trebalo bi Putinu dati Nobelovu nagradu za ovaj medicinu, riješio je koronu u 24 sata, dakle više se ne priča uopće, uopće o toj temi, sad se nešto počelo i sad ste počeli govorit o ublažavanju mjera, zanimljivo jučer se najavljuje ublažavanje mjera, dan prije rasprave o ovaj našim potpisima i mogućem raspisivanju referenduma, dakle jasno je ovdje se radilo o političkim odlukama, jasno je dakle da su te mjere, da je odgovor cijelog svijeta i tu nemojte mislim da ja krivim tu HDZ, dakle odgovor cijelog svijeta na ovu epidemiju je bio pretjeran i prenapuhan. I što se tiče dakle našeg stava o ustavnom sudu, rekao ga je kolega Raspudić, imamo pravo kao zastupnici prijetiti sucima ustavnog suda, ne u smislu fizičkom prijetnjom nego u smislu toga da takve ustavne suce nećemo nikada podržati ovaj koji ne poštuju hrvatski ustav ili ustavnim stručnjacima koji su 2014. kada su pisali ustav za Ivu Josipovića tvrdili da treba u članak o izvanrednim okolnostima ubaciti razjašnjenje ovog epidemija ili pandemija, a sad tvrde drugačije jer se nadaju možda da će i HDZ pogurati ustavni sud. Dakle, mi, mi takve želimo raskrinkati i to ćemo nastaviti raditi. A naš stav o epidemiji je otpočetka bio isti i kao što je rekao kolega Bulj nismo glasali za predaju ovlasti stožeru.
Replika Miro Bulj.
Kolega Grmoja, naravno da referendum rješaje ubuduće da se ne događaju ovakve da šaka nekih ljudi odlučuje o ljudskim pravima i slobodama u umanjivanju. Međutim, kada sam spominjao gradonačelnike i načelnike ja sam jasan. Ja kao gradonačelnik grada Sinja nisam pristao na kršenje ustava bez obzira što ovdje trgovačka većina ne dvotrećinskom većinom nego običnom većinom donila zakon koji je protuustavan i ponavljat ću još jednom, Most, Klub Mosta u tadašnjem sazivu nije glasao za ovaj stožer. To se može provjerit. To šta govori vaš trol koji je tu, ne zna se ni on više di je, neću ga ni spominjat jel bez veze mu dižem cijenu politički i laže i obmanjiva javnost da smo mi glasali i da je samo Ivan Pernar, ni Most nije glasao za, to je činjenica. A kolegu Klarića nisam optužio nego sam rekao da je kršio ustav i zato ga narod nije birao, nije ga birao da on probira ko može u gradsku upravu, ko ne može.
Vrijeme. Odgovor.
Da, ali nije jedini, dakle svi gradonačelnici i načelnici u Hrvatskoj su provodili covid potvrde, čak i neki koji su i najavili da to neće provoditi, pa kad su najavljene kazne onda su, ja mislim da je bio Primošten i još jedno mjesto bilo, ne znam Čabar jel tako je bilo kao da neće provoditi, pa su onda na kraju provodili i ured predsjednika je bio da neće provoditi, na kraju je uvedeno jel tako? Tako da je istina ovaj istina kolega Bulj da ste vi jedini ostali pri onom što ste tvrdili od početka, ali evo ne bih sada posebno krivio kolegu Klarića, jer on nije ni tvrdio da neće, neki su tvrdili da neće primjenjivati pa su onda primjenjivali. Tako da on je od početka imao isti stav i ovdje podržavao odluke koje su bile i Stožera i dakle Vlade.
Poštovani Marin Miletić, sljedeća replika.
Poštovani kolega Grmoja, dakle mislite li vi, a rekao sam nekoliko puta danas u svojim istupima, malo sam umoran, tu smo cijeli dan, da ja ne volim generalizirati nikoga. Mene je život naučio da ovo kad generaliziraš dobiješ po glavi. Ali dakle ministar Beroš, mislim ja ću vjerojatno dignuti kaznene prijave. Znači čovjek naruči cjepivo, plati ga. Lijek, oprostite lijek 30, … [[Govornik se ne razumije.]] američka firma, 30 milijuna kuna. To su naše pare, to su pare Hrvata, Hrvatica, građana Republike Hrvatske, a on naruči lijek koji Amerikanci kažu da ga više neće koristiti jer je nikakav. I nakon te informacije čovjek naruči lijek. Pa ako ne znaš isto imaš odgovornost, a ako si znao e majstore! Priča Pfizera ista priča. Dakle, ako je znao da imunitet jednako štiti, odnosno bolje zašto si nagovarao ljude s tim cjepivom da se cijepe?
Odgovor.
Dakle vezano uz taj slučaj ja ne mogu tvrditi da je tu sa strane ministra bilo namjere i da je on to znao, ali ono što mi se čini sigurno problematično to je ovo pitanje ovog Kujundžića kako li se zove i ove platforme Cijepi se i ove sad informacije koje izlaze. Tu stvarno postoji utemeljenje za nekakvu kaznenu odgovornost. Ali svakako ovo što iznosite pokazuje da se Ministarstvo zdravstva ponašalo nesavjesno, odnosno da su donosili odluke koje su štetne, da su naručivali određene lijekove za što nije bilo potrebe. Tako da u tom smislu svakako treba propitati odgovornost samog ministra, ali meni se čini kako stvari se razvijaju da je ministar Beroš bivši, a ovu trojicu za koju smo mi uputili zahtjev, te Andrej Plenković mora smijeniti. Tu je dobio nalog MOST-a za ovih troje što smo uputili opoziv. Tima nema pomoći.
Sljedeća replika poštovani Arsen Bauk.
Kolega Grmoja ove inicijative su obe usmjerene na proces donošenja odluka, na procedure i na tijela koji donose. Vi ste u svojoj raspravi se dotaknuli sadržaja odluka. U tom smislu je meni puno više bio fokus na početku, na 2020. godini kada su bile i one oduke o zabrani kretanja, o potvrdama, ne covid nego ovim potvrdama za kretanje između županije. I tada budimo iskreni mnogi od nas nisu znali što nas čeka i puhali smo svi na hladno. Primjerice 2020. godine sam smatrao da se odluka kojom se ograničava kretanje između općina prestroga, nepotrebna i to sam argumentirao situacijom na Braču. I onda kada je u cijeloj državi prestala pandemija zbog jednog otpuštenog, zaraženog iz bolnice u Splitu smo mi jedini ostali zatvoreni. Onda su svi tražili da se ograniči kretanje između općina zbog broja zaraženih. Tako da ja bih stavio u ovom trenutku naglasak na procedure, na jasna pravila i da se ne može uska skupina ljudi bez izbornog legitimiteta [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] u toj mjeri odlučivati o ljudskim pravima, a sadržaj o tom, po tom.
Ja vama kolega Bauk ne branim pravo na vaš stav, ni čak stav koji ide u smjeru podrške određenim mjerama. Ali ono gdje se što vidim iz vaših rasprava slažemo i vi i ja to je taj način donošenja odluka i sama procedura. I činjenica da je zaobiđen taj članak 17. Ustava i da su neke mjere koje su bile izrazito teške i ograničavale ljudska prava i slobode donošene na neadekvatan način. I tu se možemo složiti naravno oko ovoga, oko samih mjera odnosa prema epidemiji tu se ne slažemo i mislim da je to u hrvatskoj javnosti svima jasno. Dakle, vi mislite da treba ne znam da zastupnici trebaju pozivati ljude na cijepljenje, ja vjerujem da su hrvatski građani dovoljno razumni, odgovorni, da će svatko od njih odvagnuti nekakav rizik i moguće benefite i na temelju toga donijeti odluke. Tako da ne vidim tu nikakve probleme.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Marijana Pavličeka. Nema ga, gubi pravo. Slijedi rasprava poštovanog Marina Miletića.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine Sanader, poštovane kolege i kolegice. Evo prvo hvala vam svima što ste na koncu i odgovorni što ste tu sa nama cijeli dan. Neke vidim od jutra, neke sad, dakle bit ću jasan. Tko želi se cijepiti se svaki četvrtak neka se cijepi. Nikada ni jednom, ja kao Marin Miletić sad vam govorim, možda sam se umorio pa sam poludio sad navečer. Nikada nikom nisam rekao nemoj se cijepiti, nemoj se cijepiti. Nikada nikome. Nije moje da govorim bilo kome hoćeš se cijepiti, nećeš se cijepiti. Moje je da pozivam na informirani pristanak, da se ljudima sve objasni i da onda tko god osjeća se ugroženom, tko je star, nemoćan, koji ima neku bolesti, koji se osjeća ugroženim da se cijepi. A nije moje da ja dijelim medicinske savjete, ali je moje da upozorim. Ljudi moji, pa tko se, pa građani su se cijepili sa Pfizerom i sad evo zamolio sam odvjetnika jer dizat ću prijave. Kaže ovako: Marine bitno je da su tri stvari prešutjeli: da je prirodni imunitet minimum jednako efikasan, a po dokumentima efikasniji, da je razlika nula između cijepljenih i necijepljenih. Prešutio je Pfizer da je razlika u prijenosu samog virusa između cijepljenih i necijepljenih gotovo nepostojeća. Pfizer je prešutio da su cijepljeni nakon druge i treće doze slabijeg imuniteta i time skloniji reinfekciji. I zato će masno fasovati u Americi. A kod nas? Što kod nas građani Republike Hrvatske? Ma tužite svakoga, mene. Svakoga tužite gdje su oteta vaša temeljna prava, gdje je netko vama narušio zdravlje, tužite i iz gaća ih skinite. A pogotovo one koji su znali, ako su znali. Ja nisam rekao da su znali kao što je kolega Grmoja rekao, ali ako su znali i ti šutiš, pa to znate mi kad znamo da je, jel tako kazneno djelo ili da je nešto, ti šutiš pa ti si, ti si kriv čovječe, idi prijavi to. Ako ste znali i sad taj Pfizer koji je platio 2,3 milijarde dolara, e ljudi on je platio sudsku kaznu jer je varao, lagao, muljao i sad ta big farma s kojom mi surađujemo i koja je preko interesnih lobija nagovarala hrvatske građane da se cijepe, pričam o Pfizeru vrlo … [[Govornik se ne razumije.]] u Pfizeri i sad ispostavi se da su znali da tko je prebolio, pričam o tko je prebolio, nije se ni trebo cijepiti. Čovječe. Ja ću vam reći, ja sam prije dvije godine negdje sada da me ne uzimate točno, na početku ono dobio Covid i imao sam sreće da je stvarno bio asimptomatski, ponašao sam se ko luđak kad su mi klinici dobili, pio sam iz njihovih čaša sa kćerima ono samo sam htio da dobijem radi potvrde lude, nisam mogao nikako dobit. Ne umanjujemo sve ljude koji su preminuli kao što se ne govori o 15.000 građana koji godišnje umiru od posljedica pušenja, kao što se ne govori o mnogim smrtima koje su narasle jako radi cijelog sustava i procesa u zdravstvu. To isto znamo, to je istina ljudi moji. Dakle, mene zanima samo istina, samo istina. A tko god se na bilo koji način osjeća ugroženim on zna što će raditi, on ode do svog liječnika, popriča s njime, liječnik mu kaže napravit to i to i čovjek to napravi. To je nekako zdrava logika. A da mene neko tjera, da mene neko tjera koji sam prije 15 godina bio bolestan, ne zna mi liječnica kako izgledam prije 15 godina koji treniram svaki dan ko konj, pazim šta jedem i šta pijem i mene da netko tjera ne možeš na posao ako se ne cijepiš, ma pusti me na miru čovječe. Mene da netko tjera, moju djecu da netko tjera i da kaže moraš, ma kako moram, testiranja ja nemam s tim problema. Da li me razumijete, javno smo govorili, pogotovo bolnice, staračke domove, tamo gdje je ugroženo ma nije problem pa moraš paziti, ali čovječe ej pa nemoj me tjerat da nešto moram, ljudi pa samo to, pa zdravi razum mi to govori. A sada vidimo da su neke igre. I protiv toga se mi borimo. I ne zanima me što će mi možda ljevica, dio ljevice ne sva, Arsene samo jako, što su se skrivali po podrumima pa nas ovdje napadali i vrijeđali nas znate, vrijeđali nas. Što neki, neki pojedinci, neki namjerno kažem neki iz vladajućih i oni su pucali. Budite mudri netko tko je danas mali sutra će biti veliki i pitat će nas se, pitat će nas se ovo, ja vam nisam ni bahat, ni ohol, pitat će se MOST u ponoć i minutu nakon izbora zvat ćete možda našeg trenutnog predsjednika, možda neke nove ljude, zvat ćete, da treba vidjet kad su izbori u MOST-u, zvat ćete, a ljudi pamete znate, budite mudriji malo svi, a hrvatski narod ima pravo na izbor, ima pravo na slobodu i ima pravo na referendum.
Povreda Poslovnika, povreda Poslovnika Tomislav Klarić, povreda Poslovnika.
Uvaženi potpredsjedniče, uvaženi kolega povreda Poslovnika Članka 238., dakle manipulira podacima i proziva nas zastupnike koji smo na neki način nagovarali odnosno pozivali ljude da se cijepe. Ja osobno imam dva imena Zvonko Kružić, Anto Tometić, moji prvi susjedi s kojima sam proveo čitav svoj život. Umrli su istom danu od Covida. Čitava moja obitelj, čitava ulica je bila zaražena jedini ja koji sam primio Pfizera nisam. Propusnice [[Upadica: Vrijeme.]] u vrijeme propusnica niti jedan zaraženi, niti jedan umrli na području grada Bakra.
Opomena ovo ste iskoristili kao repliku. Replika Miro Bulj.
Ma mislim naravno da ovo šta kolega Klarić sad kroz, rekao je nitko nije demantirao Covid niti tko je govorio nego sami stožer ga je demantirao i odluke i mjere kolega Klariću i to je Miletić kolega rekao. Ja bi ovdje samo kratko rekao kolega Miletiću ja nisam cijepljen, nisam prebolio, bio sam među ljudima, ne znam zbog čega neki su oboljeli imali su teže posljedice, bilo je kolega naših koji su bili i u bolnici, nitko ne spori to. Ali da mi pozivamo na cijepljenje, ja sam se testirao i nisam imao s tim problem, non stop sam se testira i prije nego, uvijek zbog toga, mislim, ali da nekoga mi pozivamo da se cijepi, pa tko smo mi da mi pozivamo. Pa evo kad je kolega Zekanović pozivao na cijepljenje 30% je bila manja cijepljenost prvi dan. A kasnije neću niti govoriti. Kad je nas zapao mi smo skupili ove potpise, mi smo skupili potpise za referendum u onome trenutku, on je vaš trol, to su takvi ljudi, antinarodni, nameću stavove, izmišljaju priče da smo mi glasali za stožer što je laž, možete provjeriti evo sad nađite tu točku [[Upadica: Vrijeme.]] što je bila … [[Govornik se ne razumije.]] tako da [[Upadica: Vrijeme.]] nametanje i kršenje ljudskih [[Upadica: Vrijeme.]] prava je nešto najgore što je se moglo dogoditi u ovome svemu.
Odgovor.
Može odgovor? Ako dobro pamtite, a znam da dobro pamtite neki od vas kolega i ovdje kad je sjedio ministar, jednom sam ga branio ako se sjećate, ako se sjećate, kad sam ja procijenio da je prešla se razina komunikacije javnosti prema njemu. Isto tako ministru sam rekao da početak pandemije i ja to skroz razumijem, neke odluke na početku kad ti ne znaš, razumijete, znači uopće u kojem smjeru nešto novo se dogodilo i meni je jasno da tada mi ne znamo što ćemo napraviti i ovdje sam premijeru rekao da mu zahvaljujem što nije podlegao zastrašiteljima. Ja sam to govorio. Dakle, hvala što niste podlegli zastrašiteljima. Dakle, pa nismo mi, barem mi ovdje mislim da smo, stvarno se trudimo biti razboriti koji su pozivali na lockdown dok je … [[Govornik se ne razumije.]] sa Stanforda vikao ne lockdown. Dakle, ali ljudi moraju biti slobodni odlučiti žele li primiti bocku ili ne i u tome je sav smisao svega, ne smijete nikoga natjerati na nešto.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Arsen Bauk.
Upadam u jedan paradoks, obično se zamjera političarima da nešto uzmu za sebe, a da to ne žele za narod. Ovo je u stvari sa cjepivom prvi put da su političari koji su se cijepili pozvali narod da se cijepi. Dakle, potpuno obrnuto od svih ono sterotipa dosada. I u tom smislu ja osjećam da bi bio neodgovoran ako bi za sebe uzeo cjepivo još preko reda su zamjerali i to najviše ovi koji su bili protiv cijepljenja, a onda reko narodu nemojte se cijepiti ili slobodno odlučite. Ja sam se cijepio zato šta sam smatrao da je to ispravno. Vrijedi i obrnuto, bilo bi sasvim sigurno neuvjerljivo da vi ili netko tko se nije cijepio poziva građane da se cijepi, isto je neuvjerljivo i u ovoj zemlji za bolest koja se zove covid-19 nije obavezno cijepljenje, znači uz mnoge zamjerke stožeru i vladi na način upravljanja krizom meni je, meni je … [[Govornik se ne razumije]] to što nisu uspjeli nagovorit veći postotak građana da se cijepi za razliku od ostatka Europe. Hvala.
Povreda Poslovnika Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Bauk je povrijedio čl. 238. zbog toga da nije, kaže nije bilo zabranjeno, bilo je gore, nije se moglo doć u lokalnu samoupravu, niste mogli doć, nigdi niste mogli doć bez covid potvrde, bez covid potvrde, to je činjenica. Znači ukidana su djelomično ljudska prava i slobode, a niko od nas ne demantira covid kao bolest niti je negira nego samo govorimo o pravu izbora, mi u Mostu govorimo o pravu izbora. Ja se nisam cijepio, nisam prebolio, al nikom nisam reka ni cijepi se ni ne cijepi se, to je pravo svakog građanina. To je razlika između vas zastrašitelja koji ste prihvatili i nas.
Ovo je treća opomena, pa onda gubite pravo rasprave do kraja večeri. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Treća opomena … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] treća opomena, gubite pravo, nema više povrede, gotovo je [[Upadica iz klupe: Nema Miro, gotovo je, fajrunt]] Nemate rasprave do kraja. Izvolite uvažena zastupnica Jelkovac.
Pa čekajte do kraja, šta ste me izbacili zbog jedne povrede Poslovnika?
Jelkovac izvolite. Nemate pravo više raspravljat. … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se]]
Dakle, ja bih volio ovdje čuti u HS napose od ljudi i stožera da se više poziva na bavljenje sportom i rekreacijom ako znamo da je pretilost drugi faktor dakle čimbenik stradanja od covida, dakle mi imamo ljude koji, nek mi niko ne zamjeri, svojim životom ne svjedoče primjeru tome, ni da hodaju, a kamoli da se bave rekreacijom i onda nam oni dolaze i oni nam dociraju i oni nas pozivaju, pa daj ajmo prvo malo govoriti o zdravom životu, manje alkohola, manje klope, manje mislim umjerenost u jelu i piću, bavljenje rekreacijom, sportom, ima primjera, ima kolega Klariću primjera ovdje, ima i sportaša u svim strankama, ne znam evo ovdje i kolega mnogih. Znači šta bi htio reć, da postoje još neke stvari koje bi mi trebali ovdje napravit u cijeloj priči oko pandemije, a to je dakle da se ne ide više u lockdowne i da se potiče ljude da zdravo žive i da se bave sportom i rekreacijom.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Marija Jelkovac. Imate još jednu repliku.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Miletić, evo ja ću samo radi istine na koju se i vi pozivate u svojim raspravama vas upozoriti da nije točno ono što ste rekli da je netko primoravao na cijepljenje. Nije cijepljenje bilo obavezno i nije nitko nikoga primoravao, postojala je, postojala je mogućnost izbora za one koji se nisu cijepili. Tako da istine radi i onih koji nas slušaju morala sam ovo reći. Ja vjerujem da ste vi pod emotivnim nabojem u svojoj raspravi iako to znate to zanemarili, pa ste to tako izrekli i vjerujem da to nije bilo sa namjerom. Hvala.
Ispričavam se kolegici Jelkovac, dobro je da ste to rekli, dakle nije bilo u Hrvatskoj obveznog cijepljenja. Ono što ja, što sam ja primijetio moje dakle učenice s medicinskog fakulteta ono kad je bila priča PCR-a znači došao je njihov dekan i on je tražio dakle tjedni PCR test i one su meni rekle, Marine, pa moj ćaća radi, tata ima 5-6 hiljada kuna plaću, mi nemamo dvi hiljade kuna mjesečno za testove [[Upadica iz klupe: Tisuće]] i iako je hiljada isto, Majda znaš da sam ja domoljub i Hrvat, to ti je isto ispravno, možemo poslije o jezikoslovlju, tu sam ja isto gremari posložen. Dakle, i sad pazi, pazite, dakle kolege, dakle, a što je to nego na perfidan način ti natjeraš evo te studentice koje nisu imale love da se cijepe i tako su mi one rekla, dakle evo o tome, samo sam trebao objasnit, slažem se, dakle na zakonskoj razini da nije nego na ovoj perfidnijoj.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovane zastupnice Zdravke Bušić.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Željela bih se samo kratko osvrnuti na ovaj prijedlog odluke u svezi zahtjeva za raspisivanje državnog referenduma građanske inicijative „Odlučujmo zajedno“ i „Dosta je Stožerokracije“. Prisjetimo se samo konteksta prijedloga odluka, točnije cjelokupnog okvira i date situacije koja je uopće prethodila. Naime, često se mnogo toga promatra, događanja promatra se čak nažalost izvan konteksta i izvan smisla i uopće izgubi i sve to izgubi svoj značaj jer trebamo reći konačno stožer nije radi stožera nego radi potrebe. Da ne idem u povijest covida-19 jer je svima nama poznato, podsjetila bih samo kako se pandemija tako brzo širila svijetom, a metode prikupljanja informacija o zarazi i smrtnosti razlikovale su se od zemlje do zemlje. Medicinska struka bila je, bila je u mogućnosti dati tek grube procijene smrtnosti. Pristupilo se prikupljanju statističkih podataka, razmjenjivali podaci uspješnih mjera, provođena istraživanja itd.. Trebalo je pronać, pronaći sigurnu i adekvatnu metodu, suprotstaviti se ovoj pošasti dok kvalitetni i pouzdani podaci o samoj epidemiji su se vrlo sporo utvrđivali. Nakon što je Svjetska zdravstvena organizacija podigla globalni rizik 25. veljače 2020. u čemu ju je naravno EU slijedila zemlje tek tada počinju poduzimati konkretnije mjere zaštite. Svjetska zdravstvena organizacija upozorila je da je trebalo 67 dana da virus zarazi prvih 100 tisuća ljudi dok 11 dana za drugih 100 tisuća ljudi, dok za trećih 100 tisuća ljudi trebalo je samo 4 dana. Zaključak je bio da se virus prebrzo širio i da su se, da su trebale se oštre mjere još ranije uvesti. Poštovane kolegice i kolege, ovo je bio samo jedan kratki okvir ili uski okvir u kojem je cijeli svijet se kretao. Brza reakcija našega stožera i prilagođavanje trenutnoj situaciji i adekvatnim mjerama kroz direktne upute i komunikacije stanovništvu rezultirali su da je Hrvatska uspjela relativno uspješno obranit se u ovom prvom, možemo reći najtežem i najnepoznatijem valu i globalnom nasrtaju ove strašne bolesti. Mnogo bolje od mnogih drugih zapadnih zemalja koje su zabilježile višestruko veći fatalitet npr. evo uzmimo i Nizozemsku i Španjolsku u to doba. Pri tom svakako moramo naglasiti da mjere koje je Hrvatska provela nisu bile stroge kao u drugim državama. Naime, suprotno RH najmanje 18 zemalja s više od 300 milijuna stanovnika uvelo je policijski sat i zabranilo kretanja od večeri do ujutro. Prisjetimo se samo 25. ožujka 2020.g. više od trećine svjetskog stanovništva, a koje UN procjenjuju na 7,8 milijardi ljudi pozvano je ostane kod kuće tj. imali su zabranu kretanja. To sam baš sve istražila. Svima nam je znano koliko je posljedice pandemija imala na gospodarstvo i na područje obrazovanja, kulture, ali i na politička stvaranja raznih teorija i raznih zavjera te traženja krivca i izvore same pandemije. Turistički je promet u vrlo kratkom roku sveden skoro na minimum, iako je to kako globalno tako i u Hrvatskoj bila jedna od najtežih turističkih godina, pad je ipak bio znatno manji nego se očekivao na početku u samoj Hrvatskoj, upravo jer su se na vrijeme poduzele adekvatne i vrlo promišljene mjere našega stožera u sinergiji s drugim državnim institucijama. Poštovane kolegice i kolege, cilj mi je bio pokazati i ukazati na potrebu da struka odlučuje tamo gdje je potrebna, zato i postoje stručnjaci za svako područje za koje se školuju, obrazuju, djelujući naravno po savjesti, njima moramo dati priliku i mjesto za opće dobro i da odlučuju za opće dobro svih nas. Nacionalni stožer temeljem raspoloživih znanstvenih spoznaja dostupnih u određenom trenutku provodio je mjere za koje je ocijenio da je najmanje i stvarno su bili najmanje restriktivne, a istovremeno jednako učinkovite u zaštiti javnog zdravlja od koronavirusa informirajući pravovremeno javnost. Svoje odluke je donosio temeljem propisa [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] i u kontekstu [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] globalno, ponavljam globalno od Svjetske zdravstvene organizacije [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] proglašene pandemijom.
Replika, poštovani zastupnik Nikola Mažar. Imate repliku.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući. Uvažena kolegice Bušić. Evo sada smo u ovom možda zadnjem dijelu rasprave čuli, ja bih rekao o strogoći mjera i da u biti je problem bio vezano za neke stroge mjere koje su se u prvo lockdownu donosile, međutim ako se sjetimo osim uspješnog balansiranja Vlade RH u očuvanju zdravlja i sigurnosti građana, održavanja gospodarstva, ekonomije pa u konačnici i turističke sezone, RH je bila 25. od 27. zemalja EU po blagim mjerama odnosno bili smo vrlo liberalni. Vi ste evo i zbog posla i putujete po svijetu i prošli tjedan ste bili u Južnoj Americi, jučer smo vidjeli da u Šangaju se i dalje djeca i bebe zatvaraju u izolaciju, prema tome mislim da ne stoje neke stvari.
Odgovor.
Hvala lijepa kolega Mažar. Da, … [[Govornica se ne razumije zbog najave.]] ja bih volila da mi možemo objektivno govoriti, evo govorimo protiv covid potvrda, gdje god pođete vi trebate covid potvrde stvarno i nigdje ne možete. Nije Hrvatska jedina za miloga boga koja je uvela covid potvrde. Ja stvarno nekad ne mogu vjerovat što čujem. Osim toga, što se tiče evo tri put sam se cijepila, evo sada samo na ovom putu ja sam morala četiri puta testirati, ja to uopće ne govorim ovdje koje stvari ja vidim, četiri puta se testirati unatoč što imam covid potvrde, to se toliko boje na svim mjestima. A kad bih vam kazala da u neke zgrade, evo Vijeće Europe vi niste mogli ući bez testiranja u zgradu, a tri puta sam se cijepila, testirala se za ulazak u Francusku i za ulazak u Vijeće Europe u samu zgradu morala sam se opet testirati. Zato ja vas molim, ja vas doista molim da shvatite koliko je to restriktivno bilo i kako je to teško bilo putovati i onda morate ne možete [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] na zrakoplov da se ne testirate.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Damir Habijan.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice. Evo vi ste lijepo opisali zapravo rekao bih hodogram tijeka pandemije odnosno epidemije i brzu kojom se ista počela širiti i mislim da je to upravo najbolji pokazatelj i dokaz da ono što kaže sam Zakon o sustavu civilne zaštite između ostalog načelo operativnog djelovanja, prema tome i najbolji odgovor onima koji kažu da bi HS trebao ili da je trebao odlučivati o sigurnosnim mjerama. To samo pokazuje kako bi HS dvotrećinskom većinom u takvim situacijama promptno i hitno djelovao kako je trebao i kako je u konačnici radio stožer. Druga stvar koju ste spomenuli bio je policijski sat, dakle još ponavljam jedanput, ustavni sud Njemačke utvrdio je da one mjere koje su bile donijete temeljem njihovog zakona o zaštiti od zaraze, a koji je donijet u njihovom parlamentu sa običnom većinom da je bio ispunio ono mjerilo primjerenosti odnosno da je išao s tim da se zaštiti zdravlje života i ljudi. Prema tome, govorimo o policijskom satu što je sigurno mnogo stroža mjera od ovih koje smo mi imali ovdje.
Hvala lijepa kolega Habijan. Ja apsolutno evo hvala, vi ste toga dosta dopunili, ja sam stvarno potrudila se pa sam istraživala malo i čitala sam razne tekstove i strane i naše i u Hrvatskoj, a najviše sam stranih čitala i stvarno mi smo imali vrlo povoljne uvjete, ako hoćete i življenje, ovo nije bilo nikome lako izdržati ovih dvije i pol godine. Ali stvarno kad bismo mi, ja zato ne mogu vjerovat da netko vjeruje kada bismo mi donosili dvotrećinskom većinom ja ne znam što bi bilo s nama, gdje bismo bili, koliko bi bilo mrtvih jer evo današnja oprostite mi ali ja ću si uzeti slobode. Evo i današnja naša rasprava je pokazala što bi bilo da smo, da odlučujemo dvotrećinskom većinom. Evo, pa hvala vam lijepa na ovom. A stvarno ja bih voljela da mi malo opuštenije, malo bez tolike strasti nego više na jednoj racionalnoj razini razgovaramo kako smo mi u Hrvatskoj stvarno i dobro prošli, kako i na koji način se to radilo u drugim državama.
Slijede završene rasprave. Prvi je prijavljen u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem. Pa ne bi uopće bilo loše, šta imali bi raspravu o odlučivanju. Imali bi raspravu u četiri, pet sati, u petak bi se skupili i glasali. Ako je hitno glasali bi odmah, evo došli bi ovi, vaša većina stabilna i naša opozicija bi isto došla i većina bi glasala za prijedlog. Netko bi glasovao protiv i to je to. Hrvatski sabor i hrvatski Ustavni sud u pravilu ne bi trebali primjenjivati njemački Ustav, tako da to što je njemački Ustavni sud nešto odlučio o odluci njemačke Vlade sa ovom raspravom nema neke velike veze. Može nam biti smjer za izmjenu Ustava eventualno, ali onda bi i mnoge druge stvari mogle drugačije definirati. Ovu raspravu, dakle ponovit ću vidimo kao pripremu za eventualne moguće buduće situacije koje će imati za posljedicu ograničenje ljudskih prava i zbog zdravlja. I u tom smislu dobro je da se potaknulo ovo pitanje, pa makar i putem referendumske inicijative. Iz poštovanja između ostalog i prema građanima koji su potpisali prvu inicijativu i dijeleći mišljenje onih koji smatraju da je promjena u članku 17. u stvari nije suštinska nego samo naglašava ali i sa ovakvom formulacijom je obuhvaćena pandemija. Ne vidim potrebu da dodatno inkomodiramo Ustavni sud sa tim pitanjem, ali ako bi objašnjenje Ustavnog suda bilo upravo na tragu ovoga što i ja govorim o.k. Kad već rade za jedno pitanje mogu i za drugo prekovremeno. Što se tiče drugog pitanja imamo određenih ustavno-pravnih dilema, ali ne u toj mjeri da bi a priori tvrdili da je pitanje neustavno, ali dobro da ga propita Ustavni sud kad smo već promijenili praksu da pred Ustavni sud šaljemo samo ono što stvarno mislimo da je neustavno i to u obrazloženju sa pravnim obrazloženjem argumentiramo. U tom smislu vjerujem da će drugo pitanje, odluka, drugi prijedlog Odbora za Ustav dobiti i više od dvotrećinske većine. Ja mislim da će prvo pitanje ostati na razini parlamentarne većine možda sa još jedno dva zastupnika više ali sumnjam. Također ova rasprava je pokazala da smo se prisjetili i 2020. godine kao jednog razdoblja u stvari kada je ako to mogu reći u cijelom tom razdoblju od ožujka pa negdje do svibnja bilo manje zaraženih ukupno, nego što je 2021. u jesen bilo u jednom danu. Dakle, toliki su razmjeri ovo što je kolegica Bušić govorila o broju dana. Dakle, nama je onaj najdramatičniji dio, najneizvjesniji u stvari imao puno manje posljedice u broju zaraženih nego jedan dan u jeseni 2021. Tada je ukupno bilo negdje više od 2000 zaraženih, nikad više od 100, a mi smo imali dane po 3, 4000. I radilo se o tome da nam je virus bio nešto poznatiji, pa da smo lakše prihvaćali te brojeve koji su bili veliki. Jednostavno kad gledate proporcionalnost mjera zatvori de facto cijelo gospodarstvo za 30 zaraženih dnevno, a onda za godinu i pol sa 4000 skoro pa ništa, imamo jednu potvrdu ljudi su cijepljeni, tko se naravno cijepio, zaraza je usporena, posljedice su bile manje nego na početku i zbog toga, ali je isto veliki broj ljudi, dakle umro na kraju. Sad ona definicija sa covidom ili od covida. Mislim da to je sad pitanje. Također mogu se složiti sa time da smo imali nešto blaže mjere, ali ja nisam vidio ni potrebu za strožim mjerama. Bilo je kritika i sa naše strane na neke mjere i to na neke da su prestroge, na neke da su preblage, na neke da su nepravovremene i neke da su preuranjene. Ali radilo se, bilo je i pohvala na neke mjere. Ali radilo se o konkretnoj kritici konkretnog postupanja a ne sustavnom omalovažavanju mjera kao takvih i to. Dakle to je bilo ono mislimo da to može i bolje, to je nešto što bi parlamentarna rasprava ili političko djelovanje trebalo napraviti. I za kraj, dobra je i ovo prilika da se i vlasti i oporbi koja god predznaka političkog bila, dakle jasno stavi granica na postupanje, kada se zahtijeva postupanje po članku 17. a kada po članku 16. Dakle, ja ne bih mogao prihvatiti, ja vjerujem da vam to ne bi ni palo na pamet, da primjerice produžimo mandat Hrvatskom saboru i odgodimo izbore zbog zaštite zdravlja. A moguće je, jer se ljudi skupljaju na biračkim mjestima. Mi smo izbore u Orahovici izvanredne, lokalne odgodili ako se sjećate 2020. i neke u Otoku čini mi se isto tako. Prema tome i to se događalo. Zato je dobro da se ta granica postavi, pa da za sljedeću pandemiju ili za sljedeći ciklus pandemije više ne vodimo ovakve rasprave. Hvala.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika MOST-a, poštovanog zastupnika Marina Miletića.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine Sanader, poštovane kolegice i kolege. U Hrvatskoj vlast proizlazi iz naroda i pripada narodu i fućka mi se za Njemačku, fućka mi se za Bruxelles, fućka mi se za bilo koje druge države. Vi imate legitimitet. Ponovno vam kažem HDZ-ovci. Dakle, sa vašim partnerima. Ja to uopće ne dovodim u pitanje. Ja nemam nikakvih problema sa tim. To što bih ja da je drugačije to je moj problem, ali vi imate legitimitet. Vlast u Hrvatskoj pripada narodu i proizlazi iz naroda. To što neka tamo žena u Bruxellesu negdje namigne preko smsova 35 milijardi dogovara cjepivo to je tamo. O.k. I mi smo dio Europe, vjerujem da tome pripadamo, vjerujem da je naše mjesto tamo, nemam ni s tim problem. Dakle, imate vi i švedske modele i neke druge modele koji su bili puno otvoreniji, pa poslije kad su se zbrajali ljudi koji su i stradali tu smo. Tako da nemojte mi sa tim nekim primjerima koji ne odgovaraju baš u potpunosti realnoj sceni. Ono što je bitno zahvaliti se hrvatskim građanima, ljudi evo dakle u 21 i 44 cijeli dan smo u raspravama, hvala svima još jednom vladajućima i Bauku iz opozicije koji su evo ovdje tu u Hrvatskom saboru. Da nije bilo hrvatskih građana koji su to prepoznali mi ne bi skupili potpise. A ja ću vam reći, vi to dobro znate, vi ne morate meni to priznati, u svom srcu, pa da smo skupljali potpise sada skupili bi 700.000 potpisa. Dakle, mi smo usred zime po kiši i po snijegu skupili kad se provjerilo gotovo 400, da smo sad skupljali ma skupili bi ih 700.000 i vi to znate. I opet vidite ovo, ja ću vam reći sad kao Marin Miletić, vi radite ono što je li hop na Ustavni sud jer znate kakav bi to bio referendum i vi znate koliko ljudi bi izašlo na taj referendum. I ajmo nešto naučiti iz svega toga, dakle lockdown nikada više, bježite od toga, uništene su generacije sportaša, generacije učenika, obrazovanje nam je palo na najnižu razinu, sportaši, rekreativci, vi to znate duboko u sebi, prof. Ioannidis sa Stanforda, pa da to nisu neke bave Vange ili antivaks, ne znam kako ljude imenujemo, dakle i lijepimo im etikete. Bježimo od lockdown-a, nemojte nikad molim vas, vi ste 2 godine još vladajući, nemojte past na fore zastrašitelja koji se osjećaju najsigurnije u podrumima. Dakle, sve mora biti otvoreno. Čuvajte sportaše i rekreativce, potičite to, pomozite ljudima da se bave sportom, da budu zdravi. Pozivajte ljude isto tako da budu aktivnu i da na koncu svoj imunitet jačaju za jesen i za pojavku 1/1 ovo ću izrezati nove, novog vala. Doći će i novi val je li, netko će biti spremniji, netko malo manje, ali to je to. Dakle, hvala svima koji su na bilo koji način pomogli, Karolini Vidović Krišto, dobrim i poštenim sada je li Bogu hvala kad su katarzu doživjeli suverenistima i pozdrav svim ljudima koji na bilo koji način, vjerojatno sam nekoga zaboravio, su dali svoj doprinos da su građani izašli usred zime, da su potpisali i da su zatražili referendum. Ja osobno kao Miletić, ja se ne moram slagati, ali vi opet radite pravno ono što je, evo ima tu kolega pravnik jel li ono što je moguće. I ja vam kažem ok, samo moj posao je da se pobrinem da je dio građana naravno ne slijedite svi je li neki dio, da to nikada ne zaborave. I ja dok daha imam kvocat ću im i govorit ću im sjetite se, sjetite se, sjetite se, sjetite se, sjetite se, budite mudri nemojte biti ko zlatne ribice. A onda kada dođe vrijeme izaći ćemo na utakmicu, ja sam sportaš, sportski ćemo se potući, sportski potuć znači molim vas ako me tko prenosi dakle pod navodnim znakovima i izađemo pred građane i građani kažu evo opet HDZ sa svojim partnerima vi ste ti i ja ću vam pružit ruku i čestitat ili ne znam neki drugi. Ali do tada dakle neću stati, dakle iz dana u dan govorit, obilazit teren i raditi i ljudima posvješćivat ono što ja po svojoj savjesti vjerujem da je istina. I još jednom hvala svim građanima koji na bilo koji način su nam pomogli u ovome i nemojte malaksati duhom, ovo je pobjeda građana RH, a mi ćemo se potruditi da nikakva Svjetska zdravstvena organizacija, nikakve ove fore što dolaze u kolovozu što imaju sastanak ne preuzme vlast nad hrvatskim narodom jer vlast pripada ovdje Hrvatskom saboru i vladajućima, dakle imate taj legitimitet.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovano zastupnika Damira Habijana.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege obzirom da se nama u HDZ-u ne fućka za ovaj predmet smatramo ga prilično ozbiljnim i važnim za građanke i građane ove zemlje i smatramo da je upravo Ustavni sud taj koji treba razriješiti ovo pravno pitanje prije svega Klub zastupnica i zastupnika HDZ-a podržat će prijedlog kako je to predložio Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Hvala.
S ovim smo završili raspravu. Nastavljamo sutra u 9 i 30 Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju i zdravstvenoj zaštiti stranaca u RH, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 267. Laku noć svima. SJEDNICA PREKINUTA U 21,48 SATI.
Dobro jutro poštovane zastupnice i poštovani zastupnici, nastavljamo sa radom. Prije nego što krenemo sa iznošenjem stajališta samo da vas informiram da je temelj članka 125. Poslovnika u dnevni red 10. sjednice uvrštena točka – Prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja Borisu Miloševiću, potpredsjedniku Vlade, Josipu Aladroviću, ministru rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike i Tomislavu Ćoriću, ministru gospodarstva i održivog razvoja. Podnositelji su 31 zastupnik u Hrvatskom saboru. Idemo sada na iznošenje stajališta. Prvi je na redu poštovani kolega Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Ima li u Hrvatskom saboru, hrvatskoj politici koji Buratino, koji Pinokio. Na žalost ima. Danas su ljudi, odnosno oduvijek su ljudi bili skloni laži i ne valja kad malo dijete laže, ne valja niti adolescentska laž koja je česta pojava. Međutim, kada lažu političari e onda to ostavlja posljedice na širu zajednicu, na narod, na državu. I to nije dobro. Neki će čak sebe u jednom trenutku i uvjeriti u neistinu i zastupat će tu neistinu na način kao da je istina. I to je manji crimen. Pa će neki pokušati evo ga uvesti i euro, uvest će i euro iako ja argumentirano tvrdim da euro nije dobar za Hrvatsku državu. Neki će zastupati tezu protiv LNG iako danas imamo situaciju da nam je taj LNG itekako potreban da bi prebrodili ovu gospodarsku krizu. Neki će zastupati krivi stav vezano uz arbitražu oko INA-e, pa će oštetiti državu za nekoliko stotina milijuna kuna ili eura, pa će i dalje tvrditi da su u pravu. Ponekad će laž biti i banalna, ali će pokazati o kakvim se ljudima radi, pokazat će da se radi o Pinokiju, da se radi o Buratinu, da se radi o čovjeku koji je izašao iz kuhinje Papa Karla i da iz toga koliko god se pretvarali da može nešto biti dobro, izaći će loše. Laž nije samo simptomatična za Hrvatsku, nego ona se javlja i drugdje u svijetu. Danas imamo jako mnogo laži u Ukrajini, u ratu u Ukrajini. Danas službena ruska politika itekako laže vezano uz jedan od najgorih masakara u Buči. Masakr u Buči koji se dogodio prije nekoliko tjedana na žalost je rezultirao sa preko 3 stotine likvidiranih uglavnom civila. Danas službena ruska politika govori da se ne radi o masakru, nego se radi o fake news Ukrajine. Ne mogu biti u pravu i jedni i drugi, ne mogu biti u pravu i oni koji kažu da su te ljude poklali, pobili Ukrajinci i oni koji tvrde da su ih pobili ruski plaćenici. Samo je jedan u pravu. U ovom slučaju to je Ukrajina. Kada dvoje ljudi imaju različite teze ne mogu obadvojica, odnosno dvojica imati pravo. Samo jedan može imati pravo. I to je ono jako bitno što Hrvatska javnost mora shvatiti da na žalost političari lažu, ne lažu samo u Hrvatskoj, lažu i drugdje u svijetu. Ovdje kad sam spomenuo Ukrajinu moram istaknuti još jedan akutni problem, a to je problem Mariupolja. Mariupolj je grad koji je danas pod itekako snažnim napadima ruske vojske. I upravo jučer se u Mariupolju predalo skoro 300 ukrajinskih vojnika ruskoj vojsci. Zadnji kontingent zarobljenih, odnosno predanih vojnika završio je spaljen bacačima plamena. Ja ovim putem sa ovog mjesta pozivam i hrvatsku javnost da se dijele videi i tih ljudi koji su zarobljeni od strane ruske vojske, da se na bilo koji način pokuša spasiti život ukrajinskim vojnicima kojima danas ovoga trenutka život ne vrijedi apsolutno ništa. Dakle, možda je to jedini način na koji možemo spriječiti egzekutore koji su to napravili mnogo puta u Mariupolju da naprave još jednom. Mi u Hrvatskoj najbolje znamo što se događalo u Vukovaru. Danas je Mariupolj drugi Vukovar. Ja ću se čak usuditi reći veći Vukovar, jer će kada završi pokolj žrtava biti na žalost mnogo, mnogo više. Bez obzira što vas neki budu uvjeravali i sa povišom intonacijom sa ove govornice da govore istinu znajte da se radi o Pinokiju, da se radi o Buratinu.
Idemo dalje, sedmi na redu je kolega Prkačin u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta.
Govornik naknadno uključen./… Koliko vremena izgubih? Dakle govoriti o Ukrajini ili BiH. Ukrajina je problem planete, problem epohe međutim ja i mi na njega utjecat ne možemo gotovo nimalo, ali u BiH se događaju iznimno značajne stvari. To su povijesni događaji na koje Hrvatska može ozbiljno utjecati i mislim da je vrijedno o tome progovoriti posebno zato što je hrvatska politika progledala zadnje vrijeme i ponašanje, postupanje prema BiH i Hrvatima u BiH je puno bolje ali još uvijek 2 koraka kasnimo, za 2 oktave smo niski. Početi ću sa serijom promašenih pokušaja da se predstavnici hrvatskog i bošnjačkog naroda u BiH dogovore oko izmjena izbornog zakona. Nema šanse, ne prolazi. Najavljen je novi skori sastanak u Bruxellesu. On može proći jedino onda ako hrvatska politika bitno promjeni način rada i taktiku te političke borbe jer nema šanse da bi Bošnjaci prihvatili izmjene izbornog zakona i na taj način Hrvatima dali jednakopravnost. Bolje i preciznije reći vratili Hrvatima jednakopravnost koju su Hrvati koju smo mi izvornim Daytonom imali dok nam hulje iz međunarodne zajednice izlobirane od bošnjačkog elementa nisu uzeli temeljna prava po Daytonu dakle konstitutivnost i mogućnost da biramo svoje legitimne, legitimno legitimne predstavnike. Što sad treba? Dakle, ovaj ozbiljan prijedlog pod hitno treba potpuno promijenit taktiku tako da se sa Bošnjacima ostane pregovarat, da ne dođemo u nemilost međunarodne zajednice. Međutim, na te pregovore idemo svjesni da nećemo ništa napraviti kao što Bošnjaci ne žele da se ništa napravi, a mi ćemo svjesni biti da se napraviti ništa neće, ali ćemo svu energiju usmjeriti prema međunarodnoj zajednici jer njezin interes je u ovom trenutku za BiH pojačan, njezina moć je velika pa i moć utjecaja na bošnjačku politiku i na Bošnjake. S druge strane trebamo se obratiti međunarodnoj zajednici zbog činjenice da je međunarodna zajednica isključiv krivac za ovo što se događa u BiH, a to je potpuni politički kolaps, potpuni kolaps administracije upravljanja državom itd. Ja sam za ovom saborskom govornicom rekao dva, tri puta skrenuo pažnju na tri srpske varijante, sad ću to ponoviti zato što pored ozbiljnog pregovora sa međunarodnom zajednicom tražim, predlažem da hrvatska politika vrlo ozbiljno razgovara sa bosanskim Srbima. Ja sam tri puta ovdje rekao da postoje tri srpske varijante, hrvatski srbi oni za nas nemaju nikakve težine, poštivat ćemo ih i dobiti će sve, ne ovoliko koliko im hrvatska vlast daje. Postoje srbijanski srbi koji također nama ništa ne znače politički jer smo nakon prvog rata mi bili ovisni o njima, mislim na Prvi svjetski rat, Drugi svjetski rat, ali u ovom trenutku sada mi smo članovi EU, mi smo članovi NATO-a, dakle pozicija je bolja nego njihova. Jedini srbi koji bi trebali biti izniman interes hrvatske politike su bosanski srbi jer su oni jednostavno od istog neprijatelja, to otvoreno kažem, od istog neprijatelja velikobošnjačkog unitarizma tlačeni kao i mi. Nisam ja slučajno spominjao Milorada Dodika, nisam ja slučajno apostrofirao neke hrvatske političare, pa prvenstveno predsjednika države koji je ipak za korak dalje otišao. Ono što je rekao o Dodiku, o sarajevskoj čaršiji i o poziciji Hrvata u BiH, iako Zoran Milanović nije nešto pobožan, ali ko da je iz evanđelja govorio i o sarajevskoj čaršiji i o Dodiku jer je lijepo rekao, sa Dodikom se lako dogovoriti ne o podjeli BiH nego o organizaciji života u BiH. Gospodine predsjedniče sabora i vi i predsjednik Republike i predsjednik vlade morate uzeti stvar u svoje ruke. Ja sam također prije godinu dana ovdje rekao opisujući sliku iz Daytona, ma u Daytonu su u centru stvari Slobodan Milošević, Franjo Tuđman i Alija Izetbegović tu narod bivše Jugoslavije tri najbrojnija naroda uređuju središnji jugoslavenski prostor koji se zove BiH, koji se samo tako zove, koji nikakva država nije, koji kroz povijest gotovo nikada država bila nije, ali to je glavna mantra Bošnjacima nakon što se dokaže da se u ovakvoj BiH ne može živjet, oni kažu, a to je povijesna. Kakva je kroz povijest bila to ću sutra u pet minuta reći. Hvala vam lijepo.
Hvala kolega. Idemo dalje, kao 5. govorit će poštovani kolega Pavliček u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, kolegice i kolege. Po najnovijem popisu stanovništva ima nas 3,88 milijuna. No unatoč tom drastičnom padu stanovnika u zadnjih 10 odnosno zadnjih 30 godina u Hrvatskoj i dalje imamo 555 JLS i tu smo u samom vrhu što se tiče EU u odnosu na broj stanovnika i na površinu države. Hrvatska danas ima 428 općina i 127 gradova. Svaka općina ima svog načelnika ili načelnicu, svaka općina mora imati minimalno jednog komunalnog redara, velik dio općina mora imati poljoprivrednog redara, svaka općina ima bar jednog administrativnog tajnika ili tajnicu, svaka općina ima općinsko vijeće od 7, 9, 11 ili pak 13 članova što znači da imamo negdje oko 4 tisuće raznih općinskih vijećnika. I ono što je najgore velik dio tih općina je ekonomski neodrživ. Naime, velik dio općina ovisi prvenstveno o dotacijama iz državnog proračuna odnosno o sredstvima izravnanja, a njihov vlastiti izvorni proračun je višestruko manji od onoga koliko dobiju iz države. Pa vi danas kad pitate jednoga doktora znanosti sa Prirodoslovno matematičkog fakulteta Odsjeka za geografiju da vam nabroji sve općine na području RH nitko u stanju to nije napraviti, a ne radi se o državi koja ima površinu od 500 tisuća km2 nego od svega 56 tisuća kvadrata i to samo pokazuje da nam je ovaj sustav neodrživ. Naime, u svim tim općinama često nastaju lokalni šerifi koji vladaju 20 i više godina, pa da čak i nemaju protukandidate na izborima. Kada usporedimo susjedne države, recimo jedna Mađarska koja ima dvostruko više stanovnika od Hrvatske tamo broj mikroregija iznosi 173, u jednoj Srbiji gdje ima za 50% više stanovnika nego u Hrvatskoj broj općina iznosi 145, u jednoj BiH koja je geografski gotovo identična kao i Hrvatska broj općina iznosi 142, samo Hrvatska prednjači sa čak 555 općina i gradova. I ovih dana u javnosti je izašao dokument kojim vlada nastoji kroz operativni plan za oporavak i otpornost osigurati dodatna financijska sredstva kako bi privolila općine na spajanje kako funkcionalno tako i stvarno, ali ono što je bitno dobrovoljno spajanje. I predviđeno je, bar po onome što smo mogli iščitati iz medija, da će 3.g. zaredom bit osigurano 100 milijuna kuna za one općine koje se žele uistinu funkcionalno ili stvarno spojiti za komunalnu infrastrukturu. I sad ja vas pitam, a tko će to prihvatit, koji načelnik općine će dobrovoljno ugasiti svoje mjesto i izgubiti svoju fotelju jer upravo će on i općinsko vijeće o tome odlučivati, a ne žitelji te općine. Ovo nije loša ideja, al ona u praksi neće bit provediva. Hrvatska treba dobiti novi teritorijalni ustroj koji će trebat biti izglasan ovdje u HS. Samo na temelju toga i na temelju smanjenja velikog broja financijski neodrživih općina Hrvatska može krenuti ka naprijed, mora se donijeti točni kriteriji, je li to broj stanovnika, je li to ekonomska održivost, je li to povijesna neka cjelina, ali neki parametri se moraju znati. Vi danas imate općine koje nisu, čija naselja nisu cestom povezana nego idu kroz druge općine da bi došli do svoje općine. Pa imate recimo općine koje imaju manje od tisuću stanovnika, pa nabrojat ću samo neke, velik dio vas vjerojatno niste ni čuli za te općine, nisam ni ja, Zrinski Topolovac 759 stanovnika, Severin 713, Brod Moravice 667, Saborsko 510, Ribnik 370, Kijevo 280, Lanišće 270 i rekorder Cviljane 171 stanovnik, al on ima načelnika, općina ima načelnika, ima općinsko vijeće, ima komunalnog redara, ima pročelnika jedinstvenog upravnog odjela, sad vi meni recite je li to održivo? Jednostavno nije, treba ić u hitnu reorganizaciju, posebice sada kada smo u financijskoj krizi treba uvesti reda u administrativnu podjelu RH.
10. rasprava u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a govorit će poštovana kolegica Orešković. Izvolite.
Gospodine Jandroković, kolege zastupnici i zastupnice. Dok predsjednik Vlade Andrej Plenković smišlja kako će provesti rekonstrukciju svoje vlade koja je bila već nekoliko puta rekonstruirana sada, novi ministar prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine smišlja kako će rekonstruirati činjenice. Naime, mora smisliti kako će odgovoriti na moja zastupnička pitanja, a da odgovori ne predstavljaju dokaz da su se davanih dana stekli uvjeti za neke nove kaznene inkriminacije protiv onih ministara za koje mi sada čekamo hoće li biti dio najavljene rekonstrukcije, poput ministra obrane Marija BAnožića koji je u određenom razdoblju bio ministar resornog ministarstva. Naime, 27. siječnja postavila sam zastupničko pitanje u kojem ukratko tražim odgovore na to je li donesena odluka o povjeravanju nekretnina u vlasništvu RH na upravljanje Trgovačkom društvu Državne nekretnine ukoliko je takva odluka donesena tražim da mi se dostavi preslika iste. Zatim tražim očitovanje o popisu svih raspoloživih nekretnina koji su se u razdoblju od 2013.-2018.g. davanje na korištenje dužnosnicima na temelju tada važeće uredbe. Tražim očitovanje kojim dužnosnicima je na temelju te uredbe i dodijeljena nekretnina na korištenje, a tražim i očitovanje je li donesen godišnji plan upravljanja državnom imovinom za 2019.g. Tražila sam očitovanje i je li vlada nakon stupanja novog zakona na snagu donijela novu uredbu i propisala nove kriterije, također tražim tablični prikaz svih nekretnina na području Grada Zagreba u državnom vlasništvu i podatak o tome tko se sve nalazi u zakupu ili najmu istih od 2015.g. pa nadalje. Odgovori na ova pitanja trebali bi pokazati je li ministar BAnožić pogodovao sam sebi i je li u obnašanju dužnosti ministra državne imovine došlo do kaznenog djela zlouporabe položaja i ovlasti. Da odmah pojasnim, ja ovdje ne insinuiram da je DORH povodom prijave Maje Đerek ili na temelju javno dostupnih podataka u ispitivanju spornih okolnosti mogao postupati i puno brže. Ja ovdje ne insinuiram da je DORH u nekim slučajevima ažurniji nego kada se radi o ispitivanju moguće kaznene odgovornosti visokopozicioniranih članova HDZ-a. Ja ovdje govorim o nečem drugom, ja govorim o tome da predsjednik HS-a koji ovog trena sjedi iza mene, nema onaj autoritet kojeg bi trebao imati na temelju Ustav i Poslovnika HS-a i da je to jedan od razloga zašto Hrvatska nije puna prava i prava funkcionalna demokracija. Naime, čl. 142. poslovnika propisano je da se odgovor na zastupničko pitanje daje u roku od 30 dana od dana kada je pitan je dostavljeno vladi odnosno pojedinom članu vlada. Ako vlada ne može odgovoriti u tom roku dužna je pojasniti iz kojih razloga. A čl. 144. poslovnika propisano je da ako vlada ili član vlade ne odgovore u propisanom roku tada ih predsjednik sabora poziva da odgovor dostave u roku koji im on nalaže. Kao što sam već spomenula zastupnička pitanja postavila sam i uputila 27. siječnja, 14. ožujka ove godine predsjednik HS-a pozvao je vladu da u roku od osam dana dostavi odgovore na moja zastupnička pitanja. Mislim da čitava hrvatska javnost zna da primjerice vrijeme propisano za jednu repliku traje jednu minutu, 60 sekundi i nebrojeno puta sam bila prekinuta u tome da završim misao samo zato što sam ovaj rok od 60 sekundi prekoračila za pet ili šest, međutim kada vlada ne dostavlja odgovore na postavljena zastupnička pitanja, kada vlada ne postupa po nalogu i uputi predsjednika HS-a i ne dostavlja odgovore u naknadno danom roku od osam dana tada nikome ništa. Toliko o državi dvostrukih mjerila i dvostrukih standarda. Hvala.
Kolegice Orešković budući da ste me prozvali trebali ste isto tako pojasniti da u poslovniku jasno piše koja je sankcija kada prevršite one minutu ili dvije koliko je rok za određenu intervenciju, a u slučaju kada vlada ne odgovori ne postoji sankcija sukladno poslovniku HS-a, dakle to bi bila cjelovita informacija pa bih onda možda i građani drugačije gledali na ovo što ste govorili. Ali mi smo od vas naučili da ono što vam ne odgovara prešućujete ali vrlo lagano i olako optužujete druge, to je vaša karakteristika. Idemo sada na 9 raspravu u ime Kluba zastupnika Zeleno-lijevog bloka kolegica Ivana Kekin, izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani kolege. U noći 21. studenog 2017. godine nešto prije 21 sat na granici između Hrvatske i Srbije teretni vlak usmrtio je šestogodišnju djevojčicu Medinu Hussiny nakon što je sa svojom obitelji bila nezakonito protjerana iz Republike Hrvatske koja joj nije htjela niti zaprimiti zahtjev za azil. 4 godine i 4 mjeseca kasnije, 4. travnja 2022. Europski sud za ljudska prava donio je konačan pravorijek kojim je zaključio da je Republika Hrvatska u slučaju pogibije Madine prekršila niz odredbi Europske konvencije za ljudska prava uključujući onu na pravo na život, uključujući onu na pravo na učinkovitu istragu, pravo na ne biti nezakonito protjeran iz zemlje itd. Time je barem formalno završena pravna agonija kroz koju je prošla obitelj Husini. Sa ove govornice apelirali smo na Vladu da ne podnosi žalbu na prvostupanjsku presudu Europskog suda za ljudska prava i da barem na taj način prestane sa višegodišnjim iživljavanjem nad Madininom obitelji. Nisu nas poslušali, sad je gotovo, pravda je spora ali dostižna kad dolazi sa europskih sudova. Danas zapravo želimo govoriti o odgovornosti za konačan rezultat ove presude, a koja se krije iza riječi Republika Hrvatska. Poznato je da je Europski sud za ljudska prava za razliku od na primjer Međunarodnog kaznenog suda svoj pravorijek usmjeruje prema čitavoj Republici, a ne prema odgovornim pojedincima. Ali ipak danas je važno reći da odgovornost za zlodjela počinjena prema Madini i njenoj obitelji ne mogu pasti na leđa čitave Republike, jer ova presuda zasigurno nije usmjerena protiv svih onih koji su predano pomagali obitelji da dokaže osmišljeno, sustavno i organizirano zataškavanje zločina. Republiku kojoj je konačno presuđeno u Strasbourgu ne čine svi oni aktivisti koji su pomagali obitelji, a koji su od strane te iste Republike pozivani na informativni razgovor. Ne čini je niti odvjetnica Jelavić Bezbradica kojoj je policija pokušavala namontirati lažnu optužnicu za krivotvorenje dokumenata. Ne čini ju niti hrvatski branitelj Dragan Umićević kojeg je Visoki prekršajni sud unatoč presudi Europskog suda zbog pomaganja Madininoj obitelji osudio na sramotnu novčanu kaznu od 60 000 kuna. Toj osuđenoj Republici ne pripadaju ni svi oni građani i građanke koji su unutar 24 sata skupili tih 60 000 kuna i uplatili ih u državni proračun. Osuđenoj Republici ne pripada niti bivša pučka pravobraniteljica koja je bez obzira na političke pritiske ustrajala istraživati ovaj predmet. Ne pripadaju joj niti troje sudaca Ustavnoga suda koji se nisu složili sa većinom svojih kolega, da u slučaju smrti Madine nema povrede ljudskih prava. Ne pripadaju joj ni novinari i novinarke koji nisu dozvolili da ovaj zločin padne u zaborav. Ne pripadaju joj niti oni policajci i policajke kojih ima i koji ne pristaju na zlostavljanje migranata i izbjeglica na našim granicama. Danas se jako dobro zna tko čini Republiku kojoj je presuđeno u Strasbourgu i ta imena moramo izgovoriti na glas kako se ne bi prebacila kolektivna odgovornost i krivnja na sve nas. Udruge za ljudska prava već su prepoznale ministra Davora Božinovića koji je sve ove godine upravljao sustavom MUP-a. Ova presuda osim prema Davoru Božinoviću usmjerena je i prema glavnom ravnatelju policije Nikoli Milinu. Usmjerena je prema načelniku Uprave za granice i pomoćniku glavnog ravnatelja policije Zoranu Ničenu. Usmjerena je prema državnoj tajnici Tereziji Gras uključenoj u pritiske na branitelje ljudskih prava, uključena je u blokiranje neovisnosti i neovisnih međunarodnih istraga. Ovo je presuda protiv svih onih koji su u policiji brisali i prikrivali snimke nadzornih kamera protiv pripadnika pravosudnih tijela koja nisu imala hrabrosti provoditi istragu ili su na domaćim sudovima odbacivali pokušaje Madinine obitelji da nađe pravdu. U sljedećih šest mjeseci Republika Hrvatska mora provesti presudu, istražiti i procesuirati one odgovorne za ovu ljudsku tragediju i za ovu nacionalnu sramotu. No, jasno je da ova Republika dok njome vlada HDZ nije dorasla tom zadatku. Mi od premijera Plenkovića više ništa ne očekujemo, ne očekujemo ostavke, ne očekujemo smjene, ne očekujemo rekonstrukcije. Mi od sada pošto sve to skupa više nema smisla samo strpljivo čekamo da sukladno saborskoj proceduri na dnevni red dođe oporbena točka raspisivanja prijevremenih izbora. Presuda koja se tiče male Madine još je jedan dokaz vrijeme je za prijevremene izbore.
Idemo dalje. Sada je na redu Klub zastupnika MOST-a i poštovani kolega Bulj. Izvolite.
Divljanje cijena, inflacija, nekontrolirano tržište dovodi do sve većega siromaštva, gubitka radnih mjesta, nesigurnosti i to je trenutno ključna tema u Republici Hrvatskoj. Prije nekoliko dana javljaju mi iz tvrtke koja se bavi vodom, Vodovod cetinske krajine da su proveli nekoliko javnih nabava za nabavkom električne energije jer bez električne energije ne bi se mogla napajati cijela cetinska krajina, a naravno ni najveći dio Splita i naravno Splitsko-dalmatinske županije, poglavito sad u turističkoj sezoni i iznenađen sam svim tim ponovljenim natječajima. Prošle godine 2 milijuna i 300 tisuća kuna bila je električna energija da bi mogla doći do kućanstava i gospodarskih subjekata. Znate li kolko je pokazala javna nabava gdje se HEP javio kao onaj koji će isporučivat energiju, znate li sa 2 i 300 prošle godine koliko je ove 30. ožujka kad se je otvorila ponuda? 10 milijuna i 400. To je 400%, 500%, više ne brojimo kolko posto. Ukupan prihod te tvrtke o kojoj ovisi napajanje ako ne plaćaju struju i dijela Splita, Makarskog primorja i onoga dijela Omiša odakle se ne ovaj se napajaju, pogotovo ovo splitsko zaleđe i Split su ugroženi i tako u cijeloj RH. Ovdje sam pozivao prije nekoliko mjeseci nadležnog ministra Ćorića da i one koji skrbe o ovome da nađu model zajedničke javne nabave svi znači svi vodovodi u RH i na taj način da se postigne niža cijena. Ova voda je skuplja od nafte, a mi smo bogati, pa jel sramotno primjer da u cetinskoj krajini i Cetini koja proizvodi 40% hidroenergije, 40% hidroenergije RH da mi doslovno smo ugroženi sa isporukom vode i ne može ministar Pilatovski prat ruke da je sve u redu, da nije cijena tolko skočila, šta bi ja tribao haračiti i guliti kožu sa našim građanima jer je ministar opravo Pilatovski ruke i prebacio to na lokalne samouprave ove dole niže da rješavaju taj problem. Imam li ja to pravo napravit? Pa da dignemo cijenu 100%, 200%, 300% ne može dostići potrebe vodovodnih tvrtki. Ovo sad govorim o cetinskoj krajini, ali tako je i u Slavoniji, tako je, a poglavito u brdsko planinskim područjima gdje su pumpe i potrebno je ovaj što više energije da se može na tome raditi, da može uopće voda prispjeti do kućanstava. I sa tih 40% hidroenergije koju proizvodi cetinska krajina šta imamo od toga, imamo li kakvu naknadu? Ne, ukinuli ste, ostavili ste nas same. Svi se mi ponosimo našom vodom, što imamo od toga? Pa voda je bitnija od nafte. Imamo problem koji trebamo riješiti odmah i hitno. Pozivam ministra u ovome slučaju kao saborski zastupnik i kao građanin, ali i gradonačelnik da hitno nađe rješenje, da sva ta vodopravna područja nađemo rješenje, tvrtke koje skrbe o tome da se nađe rješenje ove energetske krize, poglavito ti krajevi ruralni zaboravljeni koji su pred krahom, koji su devastirani u privatizaciji gdje su ljudi ostali bez posla, pa ne može se prebaciti to sve na, na te ljude i na te građane i nije samo u RH pokus Grad Zagreb i određeni gradovi, ima i drugih gradova u RH koji su potentni i razvojni, al u ovoj krizi nema ministar pravo prat Pilatovski ruke, ni premijer Plenković oko ovog poskupljenja, sad sam samo rekao ovo, pogledajte kolko je hrana, a nama je najbitnija voda, energija, to je ključno i naše poljoprivredno zemljište i od toga mi možemo opstati, al očito nismo sposobni samo smo dobre sluge.
Idemo sada na 11. raspravu u ime Kluba zastupnika SDP-a kolega Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. U saboru se često govori o prošlosti, ja ću za promjenu malo o budućnosti i to bliskoj budućnosti. Za nekoliko dana je 10. travanj, a u Splitu se u ulici Ruđera Boškovića tradicionalno održava javno okupljanje navodno zbog odavanja počasti poginulim braniteljima, a stvarno zbog proslave obljetnice stvaranja NDH. Uostalom to svjedoči dio govora organizatora koji je ove godine organizator koji je čovjek pošteno i jasno rekao, stoljetni stan o hrvatskoj slobodi zakratko se ostvario 1941.g. osnivanjem Nezavisne države Hrvatske. Također tijekom svojih govora državu u kojoj danas živimo, a čije je ime RH govornici su cijelo vrijeme nazivali NDH. Smatramo da su u konkretnom slučaju ispunjeni uvjeti iz čl. 14. Zakona o javnom okupljanju točke 4. i 5. i da ministar unutarnjih poslova treba izdati rješenje o zabrani ovog okupljanja jer prvo, ciljevi ovog okupljanja usmjereni su na pozivanje i poticanje na nacionalnu, rasnu, vjersku mržnju i nesnošljivost, radi se o ozbiljnom remećenju javnog reda i mira i očekuje se isticanje simbola za koje su nadležni sudovi pa i Ustavni sud ocijenili da se njihovim isticanjem krši javni red i mir i da predstavljaju manifestaciju rasističke ideologije. Također, ovim okupljanjem pod pretpostavkom istog scenarija kao i prethodnih godina kršila bi se Deklaracija o Domovinskom ratu u čijoj preambuli stoji da se donosila citiram, smatrajući da se temeljne vrijednosti, da su temeljne vrijednosti Domovinskog rata jednoznačno prihvaćene od cijelog hrvatskog naroda i svih građana RH i radi zaustavljanja radikalne politizacije Domovinskog rata i zabrinjavajućeg polariziranja hrvatskog društva. U ovom slučaju niti cijeli hrvatski narod prihvaća 10. travanj kao dan koji treba svečano obilježavati, a niti se ovakvim skupovima zaustavlja radikalna politizacija i zabrinjavajuće polariziranje hrvatskog društva već upravo suprotno. Nadalje, ovaj skup je u izravnoj suprotnosti sa točkama 3. i 4. Deklaracije o Domovinskom ratu koji govori da je uspješna obrana u Domovinskom ratu s konačnim oslobodilačkim vojnoredarstvenim operacijama Bljesak i Oluja te kasnije mirnom reintegracijom Hrvatskog Podunavlja stvorila sve pretpostavke za skladan razvitak RH kao zemlje koja prihvaća demokratske standarde suvremenog zapadnog svijeta i otvara brojne mogućnosti približavanja tom svijetu u političkom, sigurnosnom, gospodarskom i kulturnom smislu. I da je citiram, temeljna vrijednost Domovinskog rata uspostava i obrana državnog suvereniteta i teritorijalnog integriteta RH čime su stvorene pretpostavke za djelovanje pravne države i vladavine prava te zakonito funkcioniranje državnih tijela kao i najbolji način za daljnju afirmaciju dostojanstva Domovinskog rata. Upravo suprotno, ovakav skup pljuje u lice kako demokratskim standardima suvremenog zapadnog svijeta koji je aktivno sudjelovao u antifašističkoj koaliciji u Drugom svjetskom ratu, tako i djelovanju pravne države i vladavine prava i ne predstavlja afirmaciju dostojanstva Domovinskog rata već upravo suprotno želi nam poručiti da se Domovinski rat nije vodio da se uspostavi RH kao slijednica ZAVNOH-a već kao slijednica NDH i kao takvo predstavlja njihovu negaciju. Odabrani datum, simboli i govori na tom stupu, upravo to potvrđuju. Stoga pozivam ministra unutarnjih poslova da u okviru svojih zakonskih ovlasti ovakav skup zabrani. Zahvaljujem.
Povreda Poslovnika kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, Članak 238., kolega Bauk je rekao da neće o prošlosti, a govorio je čitavo vrijeme o prošlosti. Jedini koji u ovom Hrvatskom saboru se vraća na '41. do '45. godine je upravo SDP, a to govori o svom, svoj bezidejnosti njihove politike i volio bi da iskoristi svoje vrijeme slijedeći put kada bude bal vampira u Kumrovcu ili u Srbu.
Kolega Zekanović naravno da ste zaslužili opomenu, ovo nema veze sa povredom Poslovnika, ovo je neka vrsta replike ili intervencije. Završili smo sa iznošenjem stajališta pa sada prelazimo na one točke dnevnog reda koje smo najavili za danas, Hvala. Idemo na osmu raspravu u ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će poštovani kolega Kapulica. Izvolite.
Poštovani g. predsjedniče HS-a, dame i gospodo zastupnici. Ima jedna izreka poznata da sto put ponovljena laž postoje istina, a ja bih nadodao da nažalost po istinu sto put ponovljena istina ne dobiva na težini. I onda se zbilja postavlja pitanje kako se netko može obraniti od bilo koje, a posebno od politički motivirane laži? Dakle, ako se sjećate g. Nikola Grmoja predsjednik Kluba zastupnika Mosta ničim izazvan odlučio je nedavno ponoviti laž koju uporno ponavlja već više od godinu dana. Tako je rekao vi ste išli u Slovensku 9, ja znam da ste išli u Slovensku 9, bili ste u klubu u Slovenskoj 9, vi ste među onima koji su išli u Slovensku 9. Nakon što sam mu rekao da je to nije istina, što on kaže? On kaže, jeste bili ste u klubu u Slovensku 9 i želi da ja odem po tom pitanju na poligraf. Kaže, to ćemo vidjeti na poligrafu. Dakle, on je inicirao poligrafsko ispitivanje na koje moram ići, on je definirao pitanje tog poligrafskog ispitivanja i nadam se da je to svima jasno. Zaključno, onaj za kojeg se nakon tog ispitivanja utvrdi i pokaže da laže odlazi iz politike. Nadam se da je i to jasno. Ovdje se nalaze rezultati dvaju poligrafskih ispitivanja koji pokazuju da Nikola Grmoja laže. Dakle, čovjek koji želi i sada najavljuje da će biti ministar policije, nakon što je jasno da u policiji više ne može sudjelovati tražio da se napravi ovo poligrafsko ispitivanje. Sad poligraf više ne vrijedi, ne vrijede ne dva, pa ako ne vrijedi Grmojina izjava pred čitavom hrvatskom javnošću i pružena ruka, što vrijedi? Ako ne vrijedi poligraf, ne jedan nego dva, i njihovi rezultati koji pokazuju da nikada nisam bio u klubu u Slovenskoj 9, da prije izbijanja afere i objave u novinama nisam znao da taj klub postoji i da ne samo da nisam bio tamo nego da nikada me nitko nije ni pozvao da tamo dođem što vrijedi? Koje bi metode koristio taj wanna be ministar unutarnjih poslova? Batinanje, spajanje na struju, čupanje noktiju, uskraćivanje sna, simuliranje utapanja i slične metode kako bi došao do rezultata koji njega zadovoljavaju? Dakle u ovih nekoliko idućih dana dok Grmoja procesuira i shvati da je lažov i da ostajući u politici gubi svaki svoj politički kredibilitet ja ga Grmojom više zvati neću. Grmoja je od danas za mene g. Matko, a g. Matko prema informaciji br. 412 u veljači '89.g. bio doušnik iz kruga HDZ-a koji je službi državne sigurnosti javljao o aktivnostima i pripremama za naše osnivanje, citiram Suradnik Matko je dostavio saznanja da je skupljanje za ovaj skup počelo već negdje oko 16 sati 28. veljače '89. godine, da je na sebe preuzeo sve organizacione radnje Franjo Tuđman, te grupa lica koju je predvodila osoba imenom Kapulica. Identifikacija i provjeravanje ove osobe je u tijeku.“ Ovaj gospodin Matko je gori od onog Matka jer onaj je govorio istinu, iako je podatke davao neprijateljskoj službi Hrvatske države. Ovaj laže, ovaj konstruira i ovaj izmišlja. Gospodin Matko je napravio jedra veća od broda i sada ga ta jedra napunjena lažima tjera iz politike i ne znam koliko će ga ruku konopcima za obalu iz njegovog kluba držati da ne ode iz te politike. Dakle, s Matkom neće više imati posla, ali tu su ostali zastupnici MOST-a. Pozivam bilo kojeg zastupnika iz kluba MOST-a od njihovog predsjednika na dalje, da ponovi Matkovu tvrdnju, da ja imam bilo kakve veze sa novcem koji je pronađen kod Puklina. Ulog je isti, idemo na poligraf. Ako ja lažem odlazim iz politike, ako vjernik Nikola Grmoja laže on odlazi iz politike. Pozivam da ponovi i pitanje da ja imam ikakve veze sa zapošljavanjem Fazlovića u Lutriji. Isti ulog. Pozivam vas, vas iz kluba MOST-a da ponovite da imam ikakve udjele u bilo kojim društvima, tajne ili javne, ako lažem povlačim se iz politike, [[Upadica predsjednik: Hvala.]] pa onda ćemo promijeniti uloge, [[Upadica predsjednik: Hvala kolega.]] pa ću ja postavljat pitanja na koja ćete vi poligrafski odgovarati.
Hvala kolega Kapulica. 6. rasprava Klub zastupnika HSS-a i RF-a i poštovani kolega Beljak, izvolite.
Hvala lijepa poštovani g. predsjedniče, uvažene kolegice i kolege saborski zastupnici. Danas je bilo riječi od nekoliko mojih prethodnika oko akumulacije imovine, nepravednog oduzimanja itd., itd., a ja moram napomenuti da je jedna od takvih akumulacija prvobitnog kapitala što je poznato dakle iz teorije kapitalizma na sceni u Hrvatskoj u zadnjih 30.g. eskalira upravo ovih dana a jučer čitam u Jutarnjem listu da 9 od 10 OPG-ova ne plaća obaveze državi, ne plaća, ali uzimaju poticaje i sve to skupa ide prema tome da se što više taj kapital okrupni. Imamo iskustvo '90.-ih godina privatizacijske pljačke, imamo iskustvo iz '20.-ih godina i danas ista stvar se događa. Dakle u zadnjih 30 godina je na sceni tzv. prvobitna akumulacija kapitala. Kolega Furio Radin je govorio ono što su mu rekli, što su ga zamolili da se vrati tamo nekakvom vlasniku Maraske ako se ne varam ono što mu je oduzeto što je pošteno stekao. Je li on to pošteno stekao ili je to stekao na radu ljudi koji su radili za njega, a u isto vrijeme bili gladni često umirali od gladi? Francuska revolucija, prva republika kao takva je prvu stvar koju je napravila oduzela viškove onima koji su bili vlasnici, a koji su iskorištavali praktički robovsku, kmetovsku radnu snagu koja u isto vrijeme umirala od gladi, a nije smjela čak niti u šume ići koristit šume. Dakle, tu su bili veliki otpori. Mi govorimo da smo u republici. Ja sad postavljam retoričko pitanje, što ako za 50 ili 30 ili 20 godina dođe politička opcija u Hrvatskoj koja će reći sve ovo što je bilo '90.-ih i '20.-ih je bilo nepravedno i tim ljudima treba oduzeti ono što su nepravedno stekli i postali multimilioneri i milijarderi, a prije toga su imali, nisu imali za ceker do '90.-te, a takvih je puna Hrvatska, kog god hoćete. Bi li to bilo nepravedno? Ja mislim da ne bi. Rekao je Jovan Rašković onaj psihijatar koji je započeo oružanu pobunu u Hrvatskoj huškajući hrvatske Srbe na legalno izabrane vlasti '90. godine još i prije, rekao je da su Srbi lud narod. Ja se slažem, potpuno lud narod, uvijek rade protiv sebe i svoje povijesti, ali nismo niti mi daleko. Nismo niti mi daleko jer ove stvari koje čitamo u novinama ove afere koje svakodnevno izlaze van, ovi ljudi koji imaju neprocjenjivo bogatstvo koje 99% stanovnika, ne samo stanovnika nego i nas saborskih zastupnika može sanjati, ti ljudi ne da samo prolaze nekažnjeno pred zakonom nego što je najgore od svega prolaze nekažnjeno na izborima. Dakle, ljudi na izborima Hrvati, hrvatski građani i dalje podržavaju tu opciju koja im je to napravila. Pa to graniči sa ludošću, to graniči sa mazohizmom. Kolega Pavliček je govorio o potrebi organizacijske odnosno administrativne reforme. Ja to govorim već 10, 15 i više godina, to mi je struka. Hrvatska je neodrživa na ovaj način, ali kad se paušalno gleda na stvari, kad se ne zna problematika onda je dovoljno reći treba smanjiti broj općina. Ne treba ništa smanjivat broj općina, treba povećat broj općina, ali im treba oduzeti ovlasti koje sada imaju. Treba ukinuti županije, županije su dakle nešto što je smišljeno da bi upravljalo sa tim malim općinama, upravljalo jer nijedna općina nije održiva bez županije. Onaj tko je na čelu županije taj određuje o političkoj i bilo kakvoj drugoj sudbini te male neodržive općine. Ukinimo županije, povećajmo broj općina, smanjimo im ovlasti, napravimo 100 kotareva ili općina ili kako ih god hoćete nazvati koji i tako tako postoje kao normalni centri u zadnjih 500 godina u Hrvatskoj. To su centri okupljanja, a sve male općine neka ostanu kao općine ali na volonterskoj bazi bez profesionalnih političara, bez profesionalnih djelatnika, bez profesionalnih komunalnih redara, bez ovih službenih vozila. Dakle, grad Samobor je grad prijatelj sa gradom Wirgesom u Njemačkoj jedan primjer to je grad od 15.000 stanovnika. Bio sam naravno u službenom posjetu 1 u 12 godina i shvatio sam da imaju gradonačelnika koji je volonter, koji radi 2 ili 3 sata dnevno jer mu je to dužnost. Oni spadaju pod … [[Govornik se ne razumije.]] Vestervald dakle to im je središte okupljanja, a oni imaju svog gradonačelnika, svoje gradsko vijeće, svi su volonteri [[Upadica: Hvala vam.]] jedino o čemu odlučuju je način na koji će njihov [[Upadica: Hvala kolega Beljak.]] glavi … [[Govornik se ne razumije.]] rasporediti [[Upadica: Kolega Beljak, hvala vam lijepa.]] njihove novce u proračunu na njihovom prostoru.
Hvala vam. Idemo na 3. raspravu, u ime Kluba zastupnika IDS-a poštovani kolega Emil Daus, izvolite.
Hvala lijepa. Okupacija hrvatskog teritorija ona tiha bez ispaljenog metka izravno ugroženog suvereniteta RH, bespravna devastacija prostora, okoliša i prirode, ekocid u zaštićenom području značajnog krajobraza. Sve to kolegice i kolege i još mnogo toga događa se na najatraktivnijim područjima naše zemlje, a državne institucije spavaju. Dobivam informacije s terena kako tvrtke registrirane u Sloveniji na svojim web stranicama oglašavaju prodaju zemljišta u Rovinju u paketu s montažnim kućicama i sve bi to bilo normalno kad taj teren ne bi bio poljoprivredno zemljište na kojem je naravno zabrana gradnje i montaža tih kućica. U obližnjem zaštićenom području u Palutku je značajan krajobraz u kojem obitavaju mnoge posebne vrste zaštićenih ptica događa se pravi ekocid. Sve započinje malim krčenjem šume, pa izgradnjom pristupnog puta po kojem počinju pristizati kamioni i teška mehanizacija i odjednom se usred šume počinju stvarati i počinju nicati neke čudne nastambe. I dal je potrebno posebno naglasiti da je to naravno ovdje strogo zabranjeno u zaštićenom krajobrazu i kako u bilo kojoj uređenoj zemlji to nikome ne bi palo na pamet. Ne bi jer bi unaprijed znao da ga očekuju takve drakonske kazne da se ne bi oporavio godinama i niti o tome ne razmišlja. A sad gledajte situaciju kod nas. Napokon sud presudi u korist javne ustanove koja upravlja zaštićenim područjem nakon čega slijedi naravno kazna prekršitelju. Ustanova šalje dopis prekršiteljima da se parcela vrati u prvobitno stanje, no nigdje nije definirano što se događa kada se parcela ne vrati u prvobitno stanje u takvom području. Tumačenje odgovornih institucija su da se ne zna točno koje su inspekcije koje su zadužene za koje ilegalne radnje, što je zahvat, a što nije zahvat u prirodi, da nema točno propisane procedure za vraćanje u prvobitno stanje utemeljene na nekom zakonskom članku. Ponavljam, to se sve radi o zaštićenom području kojem upravlja javna ustanova. Ma ako je to stvarno istina kolegice i kolege, ja vas pitam u kakvoj mi to zemlji živimo? U zaštićenom području krče se šume, postavljaju kućice, ograđuje čestica s betonskim zidovima, slovenska firma uredno na internetu reklamira prodaju montažnih kućica zajedno s poljoprivrednim terenom nekoliko stotina metara od mora u Rovinju na koju će tu kućicu postaviti. Njih ne mogu ni kriviti ako im je to dozvoljeno, odnosno ako im nitko nikakve kazne ne stavlja i nitko ih u tome ne sprječava. Dobro stvar je što postoji rješenje i nadam se da ćemo do njega doći. Istarske općine, gradovi, županije nude pomoć, dio rješenja na način da preuzmu poslove građevinske inspekcije s obzirom da je nedovoljan broj inspektora na terenu i to stvarno je problem na terenu. A za zaštićena područja prirode poput ovog u Paludu struka na terenu predlaže izmjene Zakona o zaštiti prirode, te predviđanje mogućnosti ulaska u posjed, rušenja, dostave računa počinitelju, prekršitelju ako ne plati da ga se i ovrši. Mali korak naprijed i to pozdravljamo, to smo pozdravljali i u prvom čitanju i nadam se da će uskoro doći u drugo čitanje da riješimo. To je Zakon o poljoprivrednom zemljištu, ali to je samo jedan korak, jedan mali korak. Imamo i šumska zemljišta, zaštićena područja itd. Ali ono što je možda još i važnije nemamo ni sada kvalitetnu provedbu ni već postojećih zakona. Ni po postojećim zakonima se ne smije graditi izvan granica koje su građevinska područja. Jer moramo znati, ovo je zločin protiv prirode, protiv okoliša, protiv prostora, protiv tisućljetne kulture života na tom prostoru koji je već definiran sa ovom kulturom života. I nije problem samo u onome tko čini zločin. Mnogo je veći problem u onome tko svojim nedjelovanjem potiče da se to čini i dalje, a to je na žalost u ovom slučaju Hrvatska država i njene institucije, ona ista koja zatvara oči ili djelomično zatvara. U nekim stvarima je bilo pomoći, ali zatvara oči generalno kad gledamo na vapaj za pomoć i podršku. I za ovom govornicom uporno molimo za pomoć već godinama. Neprestano ukazujemo na ono što se događa u Istri, ali nema reakcije, odnosno ona je nedovoljna. Ponavljam u Istri po tom pitanju imate podršku županije, gradova, općina koje su spremne uložiti svoje resurse u rješavanje tog problema. Zadnji je čas da nas se čuje da zajedno spasimo hrvatski prostor od daljnje devastacije, da zajedno zaustavimo ovo uništavanje naše prekrasne prirode, naše prekrasne države. Probudimo se, podne je već odavno prošlo i spasimo zajedno ono najvrjednije što je uz ljude u ovoj zemlji ostalo, a to je prostor. Hvala lijepa.
Kao četvrti govorit će u ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina poštovani kolega Furio Radin, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Vlasništvo je krađa, tvrdio je anarhist Proudhon i taj oblik posjedovanja je osudio jedan od crkvenih očeva sveti Ambrozije i mnogi drugi, sve kasnije do svetog Franje, a zadnji i papa Francesco koji je bijelo na crno napisao pravo na privatno vlasništvo nije nedodirljivo. Svi su shvatili tada kao i danas da se to odnosi na pretjeranu akumulaciju dobara koja osiromašuje društvo i oduzima ono što je stvoreno iskorištavanjem drugih. Ali i takva nije bila sudbina zadarske obitelji Luxardo. Ona je izgubila zapravo osim što je izgubila sve i to je postala onda imovina nacionalizirana, ona i danas naravno ponovno privatizirana ona je izgubila i obiteljske stvari. Tvornica Maraskina osnovana je prije 200 godina, preciznije 201 godine. Za vrijeme rata tvornica je srušena i poslije promijenila ime u Marasku i proizvodi likere čiji je odnos prema originalu bio kao što to obično biva aproksimativan. Izvorni Maraschino i nekoliko desetaka drugih proizvoda proizvodi se i danas i obitelj to radi u novoj tvornici u sjevernoj Italiji i izvoze u 86 zemalja. Originalna imovina nacionalizirana za što je bilo potrebno ubiti dva strica gospodina Franca Luxarda današnjeg patrijarha obitelji i suditi im nakon ubojstva kako bi se nacionalizacija opravdala. Vratimo se na obiteljske predmete međutim, jer ono što je sigurno je sigurno oko kojih se možemo složiti da su intimni, neotuđivi i ne predstavljaju krađu već imaju emotivnu i familijarnu vrijednost. Radna soba oca tadašnje glave obitelji … [[Govornik se ne razumije.]] slika te sobe pokazuje portrete obitelji Luxardo. Te slike Girolama osnivača prije 200 godina, Michelangela kasnije, pa sve do onih koje sam spomenuo prije to su portreti obiteljski. To su obiteljski portreti obitelji Luxardo i oni su, neki od njih su izloženi u zadarskom muzeju, neki su u depou. Naravno kada je trebalo birokratski tražiti imovinu u kancelarima mnogih od onih koji su stekli status branitelja sjedeći iza državnih možda također nekoć konfisciranih stolova je organizirao pomoć stanovnicima Dubrovnika. Znači kad se to događalo Franco Luxardo i njegov brat su organizirali pomoć Dubrovniku. Naravno ipak portret je potražio i sva ta pisma, sve to postoji. Ali međutim gospodin Franco Luxardo, gentleman od 85 godina danas ne uspijeva ne povratiti obiteljske osobne slike, nego ne uspijeva ih niti posuditi jer zapravo sve se pretvorilo u nešto što je projekt posudbe nekoliko slika za novo osnovani muzej tvrtke za dvjestotu godišnjicu. On je spreman restaurirati slike, spreman je digitalizirati kopije. Rekao mi je da je spreman stipendirati hrvatske studente zapamtite da bi posudio svoje portrete svojih predaka. Taj čovjek koji traži zamislite svoje slike za tvornice i muzeje koje je sagradio, za tvornice i muzeji, tvornice koje je sagradio prije dva stoljeća i slike koje bi po svim mogućim kriterijima bile bi njegove nažalost u našim institucijama nije naišao na gestu dobre volje. Traži se od njega gesta dobre volje, simbolički gotovo istovremeno predstavnici nekoliko furlanskih općina koji u potresima imaju itekakva iskustva nose konvoj pomoć Baniji [[Upadica: Hvala lijepa]] tako da oko tih gesta ne bi trebalo biti problema.