Dobro jutro kolegice i kolege. Ja vas molim da zauzmete mjesto. Da izvolite uvaženi zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, u ime kluba SDP-a ja molim stanku u trajanju od 10 minuta.
Kolegice i kolege ja vas molim dajte se utišajte da kolega Stazić može reći što želi reći. Izvolite kolega Stazić.
Dakle tražimo stanku u ime kluba SDP-a u trajanju od 10 minuta da bismo mogli progovoriti o neprimjeni europskog prava zbog sada već poslovičnog nerada ove Vlade.
Hvala. Uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Klub HDZ-a traži stanku jer imamo jedno veliko pitanje, na kojoj raskrsnici su se preusmjeravali novci za ruralni razvoj na putu iz Bruxellesa do Zagreba? Dakle pa ćemo u ime kluba progovoriti o tome.
Hvala lijepo. Uvažena, tko je uvaženi zastupnik Silvano Hrelja ili uvažena zastupnica Marija Ilić?
Tražim stanku od 10 minuta u ime kluba HSU-a i nezavisne liste Stipe Petrine a radi se o pismu zaposlenika Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje prema premijeru Oreškoviću.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnica Ružica Vukovac.
Hvala lijepo predsjedniče. Dakle, na ovu alarmantnu temu bi vrlo rado dala i svoje viđenje situacije dakle kao djela proizvođača na terenu. Hvala lijepo. Znači na temu program ruralnog razvoja i upozorenje od strane gospođe … [[Govornica se ne razumije.]]
Hvala lijepo. Još netko? Da. Uvaženi zastupnik Hrg.
U ime kluba HSS-a, HDS oko provođenja programa mjera ruralnog razvoja, mjere 4.
Hvala lijepa. Prema tome vidjet ćemo se onda u 9,50. Hvala. STANKA U 9,40 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,50 SATI]] Kolegice i kolege evo vrijeme nam je isteklo pa ćemo po redu javljanja. Vidim da je došlo do nekih promjena. U ime kluba SDP-a će onda govoriti uvaženi zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Klub zastupnika SDP-a zatražio je ovu stanku zbog štete koja RH prijeti zbog ne rada i nereda koji je vidljiv u vladajućoj koaliciji. Svakoga smo dana svjedoci svađa, podmetanja, uplitanja u tuđi resor, bacanja magle kako je upravo najavio kolega Šuker i slično. Ono što nažalost ne vidimo je obavljanje svoje dužnosti i briga za javni interes. Takvo ponašanje vladajućih počelo je uzimati i danak kod hrvatske ekonomije, počelo je nanositi štetu Hrvatskoj. Jedna takva šteta nastati će danas. Naime danas ističe rok za provedbu i implementaciju direktive Europskog parlamenta i Vijeća br. 2014./40. Ovako kada kažem broj ne znači ništa ali kada vam kažem o čemu se radi, nadam se da će barem nekima od vas kolege iz vladajuće koalicije biti jasno gdje je problem. Radi se o Direktivi koja bi trebala uvesti novi način sprječavanja i ograničavanja uporabe duhanskih proizvoda. Prije svega ta bi vam direktiva mogla biti poznata po onim novim slikicama koje bi se trebale pojaviti na pakiranju. Dakle danas ističe rok za implementaciju te direktive. Od današnjeg dana ne mogu se novi proizvodi stavljati na tržište. Na tržište možete stavljati samo proizvode koji su proizvedeni do danas. I sada gdje nastaje problem? Problem prije svega nastaje zbog činjenice da neimplementacija europskog prava europskog prava u nacionalni pravni poredak za sobom povlači naknadu štete odnosno kaznu koju izriče sud na zahtjev Europske komisije koja se mjeri u milijunima a nekada i u desetcima milijuna eura. Znači vaš nerad i nered dovesti će do toga da Hrvatska bude kažnjena. Međutim to nije jedini problem. Za razliku od mnogih država članica Europske unije Hrvatska ima razvijenu duhansku industriju. Ta duhanska industrija nisu samo tvornice duhana. Ta duhanska industrija su i naši proizvođači duhana, pogotovo u Slavoniji, pogotovo u Virovitičko-podravskoj županiji. Ti proizvođači dovedeni su u vrlo nezgodnu situaciju da zbog nedostatka provedbenih propisa u RH više neće moći proizvoditi novi proizvod koji će se moći stavljati na hrvatsko tržište. Što to znači po njih, vrlo je jasno. Pogotovo ako znate da je British American Tobacco već počeo sa seljenjem dijela svojeg proizvodnog asortimana u Srbiju. Gospodo zbrojite se i počnite raditi. Ovo što radite nanosi direktnu štetu RH, interesima RH i proizvođačima koji djeluju na području RH. Ovdje se ne radi o tome da niste imali vremena pripremiti i implementirati zakone. Ministar Nakić je u trenutku preuzimanja ureda preuzeo i gotov prijedlog zakona. Taj prijedlog zakona je upućen u Brisel i dobio je potvrdu Europske komisije o sukladnosti. Taj prijedlog zakona prošao je savjetovanje sa zainteresiranom javnošću. Taj prijedlog zakona već dva mjeseca čuči u ladicama Vlade dok ministar obilazi Hrvatsku, ukida bolnice, uvodi dopunsko zdravstveno osiguranje po povišenoj cijeni a ne radi svoj posao zbog kojeg će RH trpjeti direktnu i indirektnu štetu. Umjesto da brinete o neradu svoje Vlade, umjesto da brinete o svojim kolegama koji danas sjede u Vladi a koji su privatni interes stavili ispred javnoga vi ćete sada govoriti o kolegi Jakovini, napadati ćete ga, tvrditi ćete da je kršio zakon i nećete imati u vidu štetu koju činite RH. I svaka vam čast na tome. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći će u ime kluba HDZ-a govoriti uvaženi zastupnik Josip Križanić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Krajem prošlog mjeseca našu poljoprivredu zadesila je elementarna nepogoda širokih razmjera. Međutim, saznanje o nepravilnostima prilikom natječaja ruralnog razvoja za mjeru 4.1 i 4.2 na koju nas je prije 10-ak dana upozorila Europska komisija moglo bi za hrvatsku poljoprivredu, za ovu Vladu, ali i Hrvatsku državu imati nesagledive posljedice. Naime u potpunosti se raskrinkavaju pokušaji bivšeg ministra, šteta da ga nema ovdje, gospodina Jakovine da sredstva EU usmjeri prema određenim subjektima dok s druge strane pravi poljoprivrednici ostaju zakinuti. Na to nas je službeno upozorila Europska komisija u vezi s natječajima koje je početkom 2015.godine kreirao bivši ministar Jakovina. Krajnje je vrijeme kolegice i kolege da Hrvatski sabor raspravi o ovom ugrožavanju nacionalnih interesa ali u hrvatskim institucijama koje su zadužene za provedbu EU natječaja. Važno je napomenuti da se nepravilnosti na EU fondovima vrlo strogo kažnjavaju. Pravni subjekti kazneno odgovaraju za prijevare prilagođavanju uvjeta iz natječaja pojedincima od strane nadležnih tijela često završavaju suspenzijom sredstava iz određenog fonda. Glavne primjedbe Europske komisije odnose se na umjetno stvaranje uvjeta za dobivanje europskih sredstava vezano za projekte koji su odobreni u vrijeme bivšeg ministra Jakovine. Navodi se također da su takvi projekti neprihvatljivi za EU financiranje. To je usko povezano sa pitanjem povezanih poduzeća koja se onda natječaju za dobivanje europskih sredstava. Služba ministra Jakovine odobrile su takve projekte. Podsjećam kako su sporni natječaji završili sredinom travnja 2015.godine. Već u srpnju 2015. bivši ministar donosi odluku suprotno mišljenju Europske komisije o povećanju sredstava za ovaj natječaj i dodatno želi oštetiti sve one koji nisu kreirani posebni kriteriji i koji nisu mogli realizirati svoje kvalitetne projekte jer pola EU novca za 7 godina želi potrošiti na samo jednom natječaju. Za Europsku komisiju ova odluka je također sporna. Stoga će gospodin zastupnik Jakovina baš kao i njegov bivši šef Milanović morati odgovoriti na neka pitanja s puno nelogičnosti. Prvo, zašto ste nakon zaključenja natječaja povisili alokaciju sa 360 na 861,8 milijun kuna protivno stavu Europske komisije? Odgovorit ću ja. Zato da i mali OPG-i dobiju koju kunu kad je prvih 21 na rang listi uzelo 370 milijuna. Drugo, zašto ste nakon provedenog natječaja mijenjali prava igre na način da korisnici u zajedničkom projektu mogu biti povezana društva i to u krvnom srodstvu.? Treće, zašto ste prije izbora populistički objavili rang listu pa su gospodarstva krenula u investicije i tako ušla u novi trošak računajući da žive u pravnoj državi? Bilo koju odluku donese ova Vlada bit će vrlo kompleksna i sa dalekosežnim posljedicama posebice za poštene poljoprivrednike koji su obmanuti objavom krenuli u investicije ne bi li čim prije bili što konkurentniji nemilosrdnoj navali jeftinih subvencioniranih proizvoda upitne kvalitete iz uvoza? Sada postavljam pitanje svima nama kolegice i kolege, radi li se ovdje o elementarnom neznanju, svjesnom pogodovanju ili vele izdaji nacionalnih interesa uz osmišljeno uništavanje domaće poljoprivredne proizvodnje namjernim miniranim realizacije projekata EU jer je nepojmljivo da u srpnju 2015. bivši premijer Milanović zajedno sa bivšim ministrom Jakovinom posjetio korisnika koji je prijavio projekte, koje je komisija u svom dopisu sad ocijenila kao sporne. Ovaj posjet su popratili mediji a tom prigodom je bivši premijer Milanović rekao svom domaćinu, „Tako se to radi!“. Što se tako radi, gospodine Milanoviću? Da li se tako uništava hrvatsko selo? Uništava li se tako hrvatska poljoprivreda? Da li se tako troše sredstva poreznih obveznika EU? Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća će u ime Kluba HSU-a Stipe Petrina govoriti uvažena zastupnica Marija Ilić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Sabora. Naime, zaposlenici Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje pisali su premijeru Oreškoviću i našem klubu a u pismu se žale na ponašanje v.d. ravnatelja HZMO-a koji kako stoji u pismu nema nikakve kompetencije za tu funkciju. S obzirom da mi je vrijeme ne dozvoljava da ga pročitam u cijelosti, izdvojit ću samo suštinu pisma. „Poštovani premijeru Oreškoviću! Moguće je da ovo nije naj prikladniji način kako vam opisati situaciju koja se zbiva u Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje no osjećamo nemoć i očiti nagovještaj propadanja sustava ako sve krene putem kako je započelo. Od početka 90.-tih u HZMO-u se promijenio cijeli niz ravnatelja i rukovodstava a uz cijeli niz uspona i padova sam HZMO konstantno je išao niz brdo. Uvijek smo se nadali da gore ne može biti ali nažalost može. No sa sadašnjim izborom v.d. ravnatelja ipak smo dotakli samo dno. Shvaćamo da je glas za vlast i funkcijama ogromna i da se mandati dijele po ključu te tako HZMO dodijeljen prikrivenom krilu HSP-a ali zar je toliko nemoguće da i Domoljubna koalicija i HDZ i SDP nemaju bolje kadra od sada instalirano. Nismo očekivali niti najboljeg ekonomistu niti najboljeg pravnika niti najboljeg stručnjaka iz bilo kojeg drugog područja ali instalacija i izbor v.d. ravnatelja na nivou je članka iz News bar-a ili vjerovali ili ne. Gospodin Bulaja pravo je završio u četvrtom desetljeću života u Osijeku, dakle prije dvije godine a do tada je radio kao radnik u arhivi te kasnije kao šef čistačica i portira u HZMO-u no to što je radio i kada je završio fakultete ne bi bilo sporno da se za mjesto ravnatelja ne treba imati radno iskustvo na rukovodnim mjestima. Na zahtjev ministrice rada premješten je u Ministarstvo rada i mirovinskog sustava i od tamo ne napredovao prema mjestu v. d. ravnatelja HZMO-a bez formalne naobrazbe, bez radnog iskustva na rukovodećim radnim mjestima tih profila imenovani v.d. ravnatelju povjeren je HZMO i više od trećine proračuna Republike Hrvatske. Shvaćamo da postoji američki san, ali način na koji je gospodin Bulaja vodi HZMO je američki san na balkanski način. Mi svi znamo da Domoljubna koalicija ima daleko boljih kandidata za ovo mjesto koji su i sami čini nam se očajni dosadašnjim izborom ravnatelja. Ali isto tako unaprijed predviđamo ishod natječaja za radno mjesto ravnatelja. Ishod će biti sljedeći kako možemo i pretpostaviti da će imenovani ravnatelj koji nema formalne uvjete jer je fakultet završio tek prije dvije godine i nikad nije radio na rukovodećim mjestima. Ministrica rada neće izabrati nikog, te će ponovo predložiti gospodina Bulaju kao vršitelja dužnosti i to će se dešavati sve dok Ivo Bulaja ne odraste i stekne uvjete. U četvrtak je Vlada RH telefonskom sjednicom smijenila ravnateljicu Centra za vještačenje i zamjenicu ravnateljice, te na mjesto v.d. zamjenika postavila doktora Kakarigija, a na mjesto glasnogovornika Ministarstva rada i mirovinskog sustava postavljen je njegov brat Robert. Naslućujete i sami premijeru da situacija u mirovinskom sustavu nije dobra, a ljudi koji ga vode su ispod bilo kojeg stručnog nivoa. U HZMO-u sprema sječa svih rukovodećih radnih mjesta na svim razinama i ukorjenjivanje poslušnika. To se radi uz prijetnje, psihička ucjenjivanja, zastrašivanja od strane novog v.d. ravnatelja, ali i njegovih istomišljenika. Ono što se u HZMO-u trenutno radi jest uvođenje alternative tako da niže stručne spreme mogu preuzeti poslove više složenosti. To je u totalnoj suprotnosti sa Zakonom o državnim i javnim službenicima i strogo suprotno u Strategiji Vlade Republike Hrvatske o reformi uprave [[Upadica predsjednik: Hvala.]] U kampanji se [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepo.]] Na žalost pismo je daleko više i sadržajnije no …
Hvala lijepa. Sljedeća će u ime Kluba zastupnika MOST-a govoriti uvažena zastupnica Ružica Vukovac. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče, poštovane kolege i kolegice zastupnice. Dakle, ne samo u ime Kluba zastupnika MOST-a nego i u ime poljoprivrednih proizvođača na terenu dužnost mi je progovoriti i o ovoj itekako ozbiljnoj temi. Dakle, ono što se događa unazad nekoliko dana je samo ono što su poljoprivrednici zapravo zadnjih pola godine i više opetovano ponavljali na terenu, govorili, upozoravali. Međutim, na žalost nije bilo onoga tko ih je trebao čuti. Dakle, brojke su neumoljive. Činjenica jeste da smo selo devastirali, da smo mlade potjerali, da smo upropastili domaću proizvodnju hrane. Za mene osobno je to nešto što je nedopustivo i na kraju krajeva to je i moj motiv za bavljenje politikom. Bit ću vam iskrena, izuzetno mi je drago jer se upravo u ovom Visokom domu unazad nekoliko dana vrlo aktivno govori o problemu poljoprivrede. Ja osobno smatram poljoprivredu najvažnijom granom hrvatskog gospodarstva i upravo onom granom koja može pomoći u spašavanju gospodarstva. Dakle, ako uskoro svi zajedno ne otvorimo oči i upremo sve svoje snage u spašavanje sela bojim se da nam slijedi budućnost naroda koji je u potpunosti ovisan o uvozu nekvalitetne, loše hrane. Međutim, ja ću se sada vratiti na revizijski nalaz gospođe Bogman koja je jasno u svom nalazu na 19 stranica konstatirala kako su nadzor aktivirali jer su imali ozbiljne sumnje u stvaranje umjetnih uvjeta kod mjere 4. s obzirom na to da su poduzeća koja su dobila potpore osnovana samo tri mjeseca unazad prije objave natječaja. Imali su iste vlasnike, iste adrese, iste kontakt osobe. Svi projekti su potpuno komplementirani, a tražene potpore su odgovarale maksimalnim iznosima. A podsjećam na to i da je prvi natječaj objavljen prije nego što je Europska komisija odobrila ruralni program u kojemu je iznos potpore povećan sa 500 milijuna na 1,23 milijarde kuna što je ukupno 50% raspoloživog iznosa do 2020. Pa gospodo draga, ja vas pitam da li je to opet ista ona slika koja se događala i unazad 20-tak godina. To je potpuno kriva industrijalizacija sela koja je protivna i samoj tradiciji Hrvatske države. Ja osobno smatram da je ovo moment u kojem trebamo završiti sa pogodovanjima, jer ovo nisu bila jedina pogodovanja koja su se događala na terenu. Upravo zahvaljujući tim pogodovanjima selo smo desetkovali, ojačali smo neke, a ti neki ne mogu biti nositelji proizvodnje u Hrvatskoj. Ja ću pročitat samo još jednu brojku, a to je brojka zaklanih krava u Hrvatskoj unazad nekoliko godina. Dakle, 2009. godine smo imali ukupno 250 000 krava. Međutim, sustavnim klanjem došli smo u situaciju da danas imamo oko 150000 krava. Ako nastavimo ovako kroz 4, odnosno 5 godina u Hrvatskoj neće biti niti jedne jedine krave. Napominjem, ako to možda ne znate, najvažnija grana poljoprivrede je upravo stočarstvo. Ako nastavimo sa ovakvom politikom na žalost doživjet ćemo krah. Isto tako želim spomenuti da sam i kao načelnica općine u nekoliko navrata upozoravala na probleme sa manipulacijama u potporama. Međutim, na žalost odjeka nije bilo. Upravo iz ovih razloga želim skrenuti pozornost svih vas saborskih zastupnika i na nužnost revizija u poljoprivredi, revizija kod dodijeljenog zemljišta, revizija kod isplate potpora, pa evo i revizija kod programa ruralnog razvoja. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Prvo molim da kad kolegica ili kolega govore da onda šutimo i poslušamo što govore. A sada uvaženi zastupnik Nenad Stazić je dignuo povredu Poslovnika. Izvolite, u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Točno predsjedniče, članak 238. alineja 6. kad zastupnik svojim ponašanjem odstupa od općih pravila ponašanja u Saboru. Naime, zastupnik mora štititi opće interese, a ne svoje osobne. Koliko sam čuo jučer u emisiji „Otvoreno“ roditelji gospođe Ružice su poljoprivredni proizvođači i ona ovdje napada bivšeg ministra Jakovinu zbog toga da bi zaštitila interes svoj osobni i interes svojih roditelja. To je bitno odstupanje od pravila ponašanja u ovome Saboru, to je nešto nedopustivo! A ako treba mi ćemo ovdje skupiti svi dobrovoljne priloge da pomognemo njezinim roditeljima zbog toga što nisu dobili mimo kriterija novac na koji je računala.
Kolega Stazić, ovo što ste sad napravili vi ste svjesni toga da je svjesno zlorabljenje Poslovnika i institucije.
Ono što ste vi napravili da ovo dopustite to je zloupotreba Poslovnika.
Nemojte sa mnom polemizirati ponovo!
Hoću! Hoću!
Zabranjujem vam to i oduzimam vam riječ, a sljedeći puta ću vam oduzeti trajno riječ i izbaciti vas iz dvorane ako se tako nastavite ponašati! Ne možete terorizirati cijeli Parlament na taj način. Ja vas molim da napustite dvoranu! Kolega Stazić ja vas molim da napustite dvoranu! Izvolite, kolega Bulj je dignuo povredu Poslovnika.
Gospodine predsjedniče povreda članka 232. Ako se govornik udalji od teme, što je u ovome slučaju se dogodilo, da je sramotno da osobu koja se bavi poljoprivredom i koja ima 300 goveda i koja se bori protiv pogodovanja bez obzira što je u situaciji u kojoj je gdje bi mogla utjecati a ne želi i javno upozorava ljude sramotno je da gospodin Stazić takvu osobu koja proizvodi i trudi se ona i njena obitelj na ovaj sramotan, degutantan način proziva.
Ja sam izrekao kaznu gospodinu Staziću prema tome to je obavljeno. Izvolite, kolega Hrebak.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora zahvaljujem na brzoj reakciji. Isto tako povreda Poslovnika članak 238. gospodin Stazić je omalovažavao napominjem zastupnicu Hrvatskog sabora na jedan vrlo nizak i primitivan usudio bih se reći način. Hvala vam što ste izrekli opomenu, gospodin Stazić se već nekoliko puta u privatnom životu pred hrvatskim institucijama dakle pred pravosuđem morao ispričavati zbog svojih izjava i žalosno je da danas koristi poziciju saborskog zastupnika i privilegiju koja mu je omogućena zbog toga da može na ovakav način vrijeđati zastupnicu u Hrvatskom saboru. Hvala još jednom predsjedniče.
Dobro. Evo sad sljedeći će riječ uzeti u ime kluba HSS-a i HDS-a uvaženi zastupnik Branko Hrg, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Danas smo u prvom izlaganju u stanci koja je tražena od kluba SDP-a čuli da je tražena zbog moguće štete koju bi mogla učiniti ova Vlada. A ja ovdje danas u ime kluba HSS-a i HDS-a govorim o šteti koju je svojim radom učinila prošla Vlada. Govorili smo često da ona nije baš mnogo radila, a kad je radila bolje da nije radila. Tako je to i u Programu mjera ruralnog razvoja. Govorim to s punim pravom jer sam u ime HSS-a cijelo vrijeme od donošenja Programa ruralnog razvoja ukazivao na probleme koji će se događati imajući kontakt sa ljudima koji se bave poljoprivredom, sa ljudima kao što je kolegica Vukovac maloprije rekla koji od toga žive, sa ljudima zbog kojih trebamo ovdje o tome govoriti. Rekli smo u priopćenju tamo negdje 4. studenog zašto Milanović čuva Jakovinu koji radi prljav posao sa europskim novcem. Pitali smo se zašto Milanović i Jakovina tri dana prije izbora nastavljaju mutne poslove sa raspisivanjem novih natječaja? Gledali smo onaj šaljivi program onaj šou koji je bio u „Plodovima zemlje“ kad je bivši ravnatelj agencije za plaćanje bio gost pa je to ona serija „Lud, zbunjen, normalan“ izuzetno dobra humoristična serija ali ovo je bilo nadraslo jako tu seriju. I tada je, pazite, zanimljivo bilo čuti što kaže gospodin Pezo, on je tada rekao veli ajmo biti iskreni ja bih volio da sljedeći put pozovete nekoga iz nadležnih tijela moj vam je savjet ministra pa ga pitate sva ta pitanja oko Programa ruralnog razvoja. Znači, već u Vladinim tijelima, u državnim tijelima u to vrijeme je bilo evidentno da se mulja, da se namješta i da se pogoduje. A pogodovanje je počelo ne kod samo raspisivanja natječaja koji nije čak bio sukladan programu nego je počelo kod donošenja Programa ruralnog razvoja i zajedničke poljoprivredne politike. Već se tada vidjela namjera da je politika bivše Vlade usmjerena k velikim sustavima i da joj nije cilj i interes očuvati obiteljska poljoprivredna gospodarstva. Pa sjetimo se da smo amandmanima tražili da uđe u Zakon o poljoprivredi definicija OPG-a, da ga nije unutra bilo. I nije čudno da se ovo događa. Ali, mi ne možemo ovdje kriviti samo bivšeg ministra Jakovinu, ne, on je bio izvršitelj. Kolega Grbin je maloprije govorio o privatnim interesima ispred javnih interesa. A ja ću pitat što je rekao maloprije i kolega Križanić pa da li se ovo može zvati nekim privatnim interesom? Moćni poduzetnik zbog kojeg je Milanović helikopterom posegnuo do Osijeka naslov na jednom portalu i ova slika. 3.srpanj 2015.godine nakon toga lista programa koji su odobreni. Danas nam prijeti kao prvo velika sramota, a kao drugo prijeti nam velika šteta i kao treće vjerojatno ćemo dugoročno imati kao što je već ovdje rečeno nesagledive posljedice. I ja vas molim da vrlo ozbiljno shvatite stanje u poljoprivredi, da vrlo ozbiljno shvatite teškoće s kojima se ljudi sreću i da svatko preuzme odgovornost za koju je dužan a ovdje je odgovornost ponavljam politike bivše Vlade, politike bivše Vlade koja je svjesno, namjerno, sistematski uništavala hrvatsko selo pogodujući velikima i tako raspisujući natječaje. Ne znam da li je dobro to što se je dogodilo, nije dobro jer je to sramota za Hrvatsku, ali to ide na grbaču bivše Vlade, ona mora za to odgovarati.
Hvala. Hvala lijepa. Evo s time smo iscrpili ovaj prvi dio. Prije nego što pređemo na točke dnevnoga reda ja bih vas molio da se dogovorimo oko načina rada. Dakle kao prvo sad ćemo nastaviti naravno po dnevnom redu, kao što je najavljeno u 12 sati ćemo glasovati, zapravo čini mi se imamo samo jednu točku, možda ovu završimo pa ćemo imati dvije točke eventualno, ali bojim se da imao samo jednu točku za glasovanje. Slijedeći tjedan budući da je u četvrtak Tijelovo ne bismo onda radili, ali ćemo početi raditi i radit ćemo cijeli onaj tjedan iza toga. Dakle počet ćemo u ponedjeljak kada je svečana sjednica i Dan Sabora sa obilježavanjem Dana Sabor i nastaviti onda utorak, srijedu, četvrtak i petak normalno. Evo tako samo da svi znamo kako ćemo si rasporediti posao. Evo i sada bismo prešli na slijedeću točku, a to je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prijevozu u linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E.BR.50. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske temeljem članka 85. Ustava RH i članaka 172. i 204. i 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijal ste primili u pretince. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku sukladno članku 206. Poslovnika. Oćemo poslušati to ili vam je petak pa ne želite više raditi uopće? Sukladno članku 206. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu i zastupnik Davor Penić i Klub zastupnika SDP-a. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predlagatelj dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Izvolite onda, uvaženi zamjenik ministra pomorstva, prometa i infrastrukture gospodin Miro Škrgatić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane dame i gospodo saborski zastupnici pred nama su u ovom ciklusu saborskog zasjedanja dva zakona. Ovaj prvi to je konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prijevozu u linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu. Što reći o ovom zakonu? On je iz EU paketa. Ide u hitnu proceduru iz razloga što ga treba uskladiti sa EU stečevinom. Inače djelatnost je zanimljiva, radi se o linijskom prijevozu, dakle povezanost naših otoka sa obalom, međusobna povezanost otoka i držim da dva aspekta s kojih treba promatrati ovaj zakon su slijedeća: jedan je dakle ovaj administrativni koji ćemo ukratko ovdje obrazložiti, drugi je onaj koji se tiče apsolutno svih naših stanovnika koji su na otocima, koji imaju određene probleme u funkcioniranju. Ali upravo zahvaljujući linijskom prijevozu, zahvaljujući svim ovim mjerama koje već godinama su na snazi, pa zahvaljujući rekao bih i našoj Jadroliniji i još nekim operaterima koji su vezani za ovu regulativu, rekao bih da imaju i omogućeno im je normalno funkcioniranje, normalan pristup prema obali, normalno funkcioniranje među otocima i to je ono što na neki način je snažna argumentacija da pružimo apsolutno tim ljudima mogućnost da ne razmišljaju da napuste naše otoke već da ostanu tamo, da žive, rade. A naravno kroz naše ministarstvo mi moramo osigurati visoku razinu ove usluge kroz ovog brodara ili druge brodare koji će se javljati ubuduće na nadmetanja vezana za koncesije, odnosno za obavljanje ove djelatnosti. Ovim nacrtom prijedloga zakona usklađuje se i ono što sam rekao i u uvodu sa pravnom stečevinom EU. I mi kad smo potpisali i predpristupni sporazum a prilog 5.akta o pristupanju RH Europskoj uniji nam je i stvorio obvezu da do 31.12. ove godine pripremimo sve uvjete kako bi se kroz idući period, dakle kroz sljedećih pola godine obavili procesi javnih natječaja i dobile koncesije kako bi brodari koji već i danas obavljaju ovaj posao mogli i idućih godina ga također realizirati. Ovim zakonom se želi omogućiti jasniji i precizniji postupak odabira brodara što naravno traži i jedna od dviju direktiva EU. Tako da se temeljem javnih natječaja otvorenih za sve brodare sa područja europskog gospodarskog prostora mora omogućiti dakle tržišna utakmica. Ja moram ovdje otvoreno reći da naš brodar, dakle koji ključno obavljao ove poslove ne bi trebao biti značajno ugrožen ovom mogućnosti otvaranja ukupnog poslovnog prostora iz jednostavnog razloga što je ekipiran i flota je koncipirana na taj način da će on vjerojatno i dugi niz godina koji su pred nama i dalje obavljati ovaj posao. Zakonom se određuje da su usluge prijevoza na državnim županijskim, međužupanijskim i lokalnim linijama usluge od općeg gospodarskog interesa. Zašto to govorimo? Dakle opći gospodarski interesi, apsolutno dobra povezanost naših otoka sa kopnom i međusobna povezanost kako bi bio nesmetano omogućen transfer i roba i usluga i naravno ljudi a posebno i posebice u turističkoj sezoni. Za obavljanje javnog prijevoza sa obvezom javne usluge brodaru se isplaćuje i naknada za obavljanje javne usluge a mi danas konkretno govorimo o ukupno 52 linije. Od tih 52 linije možemo sa sigurnošću reći da su 44 neprofitabilne pa ih svojim subvencijama na neki način konzumira i RH odnosno omogućava se brodaru da može znači na profitabilan način obavljati taj segment prijevoza. A 8 linija su one potpuno profitabilne od kojih brodari imaju obvezu uplaćivati koncesijsku naknadu u proračun RH. Vama za informaciju na godišnjoj razini RH izdvaja 270 milijuna kuna za subvencije za ovaj oblik prijevoza. A s druge strane za ove profitabilne linije negdje oko 5 milijuna kuna uđe u državni proračun. Zakonom se pravno jasnije i preciznije uređuje sustav povlaštenog prijevoza, dakle mi imamo određene kategorije stanovnika i određene službe pravne i druge osobe koje imaju povlašteni prijevoz i kroz ovaj akt se uredio i taj segment u potpunosti s time da nas direktiva EU na neki način obvezuje da ovaj dio povlaštenog prijevoza na kvalitetniji i konkretniji način se definira, prati i izvještava. Već sam rekao zašto potreba hitnog donošenja, kao što je bilo i rečeno možda u ovim nekim i prethodnim raspravama bilo bi dobro da apsolutno izbjegnemo moguću štetu jer mi smo u ozbiljnoj obvezi da do kraja godine provedemo ove natječaje i dodijelimo koncesije. I naravno da tim načinom omogućujemo nesmetano funkcioniranje linijskog prijevoza. Vremenski slijed, stupanje na snagu Zakona u potpunosti usklađenog sa EU pravnom stečevinom i državnim potporama, to je tzv. … [[Govornik se ne razumije.]] paket, Europske unije, izrada i odobravanje programa potpora za 44 neprofitabilne linije koje sam spomenuo i ovih 8 koje će ući u sustav profitabilnih. Ministarstvo financija će dati odobrenje za 44 linije u roku od 60 dana a za dvije linije koje sa više od 300 tisuća putnika u dvije uzastopne godine će odobrenje dati Europska komisija. Rekao sam vam već da nas čeka ozbiljan posao u organiziranju javnog natječaja za dodjelu ovih koncesija a isto tako biti će sklopljeni ugovori za svaku od pojedinih linija. Da bi sve funkcioniralo na vrijeme i kvalitetno o tome vodi brigu i agencija koja je za to nadležna a ja ću vam spomenuti i ovih 8 linija koje su ustvari profitabilne to je Valbiska-Merag i obratno, Brestova-Poroizna i obratno, Prizma-Žigljen i obratno, Stinica-Mišnjak obratno, Split-Supetar obratno. S time da imamo još tri linije koje će ući dakle u ovaj segment profitabilnih. To će već od ove godine biti Biograd-Tkon, Dominče-Orebić i Split-Stari Grad, obratno. Mi smo ovu temu raspravili i sa predstavnicima Otočnog saveza koji su izrazili jedno konkretno pitanje na zadnjoj rekao bih raspravi koju smo imali u Zadru kada je domaćin bila predsjednica Republike. Glavno pitanje je bilo smanjenje proračunske stavke u našem resornom ministarstvu. Dakle sada su ta sredstva negdje na godišnjoj razini oko 270 milijuna kuna a u protekloj godini su bila 310 milijuna. Pa je bilo postavljeno pitanje vezano za razliku tih sredstava. I mi smo dali konkretno tumačenje da se ustvari radi o razlici o cijeni goriva. Dakle sa ovih nekoliko ciklusa pojeftinjenja goriva ta razlika nam omogućuje da smanjimo ukupnu proračunsku stavku ali da ono što je bila iskazana bojazan da se ne naruši broj linija, kvaliteta linija i frekvencija linija. Dakle tu je naš stav potpuno konkretan i jasan u pogledu dakle frekvencija linija i njihove ukupne količine i kvalitete koju bi trebali pružiti, ne bi smjelo biti nikakvih značajnih odstupanja. I ja vjerujem da će svi naši korisnici koji su otočani a znamo tu priču vezano i uz demografske loše procese, nadamo se da ćemo kroz ovu javnu uslugu pružiti i ostvariti pretpostavke da ti ljudi ostanu tamo gdje jesu, da vide i u konačnici budućnost za sebe, svoje obitelji ali isto tako i za redovno obavljanje poslovnih aktivnosti. Naravno ne treba posebno govoriti da ovaj cijeli segment je u funkciji Hrvatskog turizma tako da vjerujem da i ovaj poraz koji imamo i koji tren se već može vidjeti u nekoliko posljednjih godina sigurno je zahvaljujući i ovim potporama koje idu iz proračuna kroz resorno ministarstvo koje omogućavaju veći, kvalitetniji i bolji servis da se on ne odnosi samo na naše stanovnike nego i na naše goste koji dolaze u ljetnoj, turističkoj sezoni u RH da bi ovdje proveli odmor. Evo ja ne bih htio više duljiti. Naravno bude li pitanja mi ćemo rado dati tumačenja, odgovore na sve ono što se pojavi kroz ovu saborsku raspravu a svima vama evo zahvaljujem na pozornosti. Poštovanje!
Hvala lijepa. Sad ćemo dakle pogledati da li izvjestitelji odbora žele uzeti riječ? Ne. Ja otvaram onda raspravu. I prva će biti u ime Kluba SDP-a uvažena zastupnica, oprostite, oprostite moja greška bila je jedna replika, oprostite kolegice Glasovac, jedna replika uvaženog zastupnika Mire Bulja na izlaganje.
Uvaženi pomoćniče ministra! Kazali ste da je Jadrolinija strateška firma. Međutim, po europskoj direktivi što je potpisano sporazumom očito ta strateška firma od nacionalnog interesa koja ima očito 60 milijuna kuna godišnjeg prometa, koja je u dobiti očito s ovom direktivom na tržištu neće imati kao što je dosad imala tu mogućnost da bude ono što je do sada bila isključivo zbog kao što ste i rekli, zbog pošto se otvara tržište i da je to isključivo hrvatska obaveza koju moramo mi ispuniti jer to smo mi potpisali u pred pristupnim, dogovoru pri ulasku u EU. Ovo je samo još jedan od dokaza na koji smo način ušli, nespremno ušli u EU i što smo sve potpisivali, nismo zaštitili nacionalnu kompaniju a sjetimo se da smo svi jednoglasno glasali da ste jednoglasno glasali za ulazak u EU na ovaj način. Također ako možete mi odgovoriti, imati ću još brojna pitanja zato ću se javiti i za javnu raspravu da li je, je li vam poznato da je Kup … iz javnog natječaja koji je plaćen 5 milijuna eura, znači Jadrolinija je vrlo bitna, otoci su vrlo bitni jer se iseljavaju i raseljavaju. Nama je isključivo u interesu zaštiti Jadroliniju kao stratešku nacionalnu tvrtku a ujedno sačuvati naše ljude da žive na tim otocima. Na ovaj način a to ću kroz javnu raspravu dokazati da se u bivšemu periodu gdje se je zapošljavalo svoje prijatelje, direktore bivše Vlade i tako, ja ću dokazati da se nije štitila nacionalna kompanija pa molim vas možete li odgovoriti ali odgovoriti javno i glasno da li je ugrožen interes Jadrolinije ovdje a znači ujedno i strateški interes RH.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zamjenik ministra pomorstva, prometa i infrastrukture. Evo izvolite.
Evo zahvaljujem na pitanju uvaženom gospodinu saborskom zastupniku. Samo kratko. Dakle, mi držimo da neće biti ugroženi strateški interesi naših brodara. Neće biti ugroženi interesi naših brodara iz jednostavnog razloga što sam rekao u uvodu. Naša kompanija je koncipirana na takav način i ima tako kreiranu flotu da je teško moguće da bi netko sada u procesu javnog nadmetanja i nemamo takvih slučajeva u okviru EU i što se natjecati i jednu ovakvu kompaniju koja je potpuno etablirana lokacijski posadama, brodovima i svom opremom je praktički spremna da jedina obavlja ovaj posao. Teško je reći sada ovdje da mi želimo reći da je to monopol, to nije monopol ali smo mi morali prihvatiti kroz cijeli paket pristupnih pregovora i tu obvezu. Znači, obveza načelno ostaje da idemo u otvoreno tržište ali teško je očekivati da bi tu netko mogao ući. Što se tiče ovog vašeg pitanja vezano za ovu nabavku ovog broda, mi ne znamo o tome ništa da je to nabavljeno bez javnog natječaja. Hvala.
Hvala lijepo. Evo sad će u ime Kluba SDP-a riječ uzeti uvažena zastupnica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege. Kao što je poznato, djelatnost obavljanja javnog linijskog prijevoza u linijskom obalnom pomorskom prometu je djelatnost od javnog interesa za RH. Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona radi usklađenja s pravnom stečevinom tim zakonom osigurana je primjena uredbe EZ.br.3577/92. o primjeni načela slobode pružanja usluga u pomorskom prijevozu unutar država članica odnosno pomorska kabotaža i uredbe EU br.117/2010. u svezi prava putnika u pomorskom prometu. Isto tako kao što smo već čuli i u uvodnom izlaganju predlagatelja, ugovorom o pristupanju RH EU propisano je da svi ugovori o obavljanju javnog prijevoza na državnim linijama potpisanim prije ulaska u EU važe najdulje do 31.prosinca 2016.godine te su postojeći ugovori na taj rok sklopljeni. Što znači da su ove izmjene zakona nužnost i ovo je jedan od evo usuđujem se reći rijetkih zakona koji opravdava hitnost, donošenje ovog zakona opravdava hitnost procedure jer se zaista radi o uklanjanju prepreka koje bi se mogle postaviti pred RH a u svezi s preuzetim obvezama prema EU ukoliko ovaj zakon ne donesemo na vrijeme i stvorimo sve preduvjete za raspisivanje ovakvih natječaja. Na samoj sjednici matičnog Odbora za pomorstvo, promet i infrastrukturu koja je održana 5.svibnja u raspravi se raspravljalo i o položaju i o značaju Jadrolinije. Jednako tako naglašeno je i postavljeno pitanje hoće li ova hrvatska tvrtka biti konkurentna europskim brodarima i naglašena je u samoj raspravi na matičnom odboru potreba čuvanja ovog najvećeg hrvatskog brodara koji ima odlične reference jer je do sada pokazao visoki nivo sigurnosti jer u svojoj 60.-godišnjoj plovidbi zapravo nije došlo do nikakvih havarija. Podsjetnika radi, dakle Jadrolinija je osnovana 1947. godine u Rijeci kao nasljednica Jadranske plovidbe, dijela Dubrovačke plovidbe i ostatka Zetske plovidbe. Od osnutka pa do danas njezin glavni zadatak je povezivanje otoka sa kopnom na hrvatskoj strani Jadrana kroz održivo poslovanje s ciljem osiguravanja povezanosti hrvatskih otoka i obale na korist otočnog stanovništva i turizma Republike Hrvatske. Za otočane to naravno u konačnici znači bolje i sigurnije putovanje tijekom cijele godine. Upravo zbog sigurnijeg putovanja tijekom cijele godine Vlada Republike Hrvatske trebala bi prema našem prijedlogu i prema našoj procjeni promijeniti tri članka novog Zakona o prijevozu u linijskom obalnom prometu, jer bi njihovo neusvajanje ovih amandmana moglo dovesti do saturacije Jadrolinije kao najvažnijeg pomorskog subjekta u Republici Hrvatskoj. Jadrolinija je 2015. godine flotom od 49 brodova prevezla 10 milijuna 878 tisuća 858 putnika i 2 milijuna i 691 tisuću i 90 vozila što čini 58,187 tisuća putovanja, odnosno prijeđeno je milijun 51 tisuća 116 milja, te je utrošeno 41 milijun 811 tisuća 60 litara goriva. Upravo gorivo čini gotovo 15% ukupnih troškova Jadrolinije ili u nominalnom iznosu to je 143 milijuna kuna. Analizirajući cijenu nafte na svjetskom tržištu koja je od početka godine narasla sa 28 dolara na 44 dolara. Prvi udar Vlada Republike Hrvatske na financijsku likvidnost i održavanje istog standarda koncesioniranih linija jest u predloženom proračunu, ali i usvojenom proračunu za 2016. godinu, smanjivanje subvencija sa 321 milijuna 351 tisuće 535 kuna na 270 milijuna kuna. Drugi udar mogao bi biti upravo prijedlog izmjena Zakona o prijevoza u linijskom prometu ako se ne promijene tri članka. Dakle, to je na tragu tri amandmana koje je klub SDP-a predložio. Prvo u članku 17. gdje bi se trebalo precizirati dokumentaciju i izbjeći situacije da na natječaj za određenu liniju sudjeluje tvrtka koja uopće nema brod već samo predugovor ili ugovor o kupnji koji se može ali i ne mora realizirati. Nadalje, pregled kapaciteta i tehničkih uvjeta pojedinog broda važan je zbog sigurnosnih razloga i zbog zaštite od mogućih špekulativnih postupanja. Drugi prijedlog su izmjene u članku 25. gdje treba utvrditi zapravo egzaktnim pokazateljima 50% relacija unutar linije i 30% na šestomjesečnoj razini stvarnih potreba za povećanjem prijevoznih kapaciteta. Na taj način mogli bismo kvalitetnije spriječiti donošenje diskrecijskih odluka agencije bez ikakvih parametara i studija opravdanosti, a samim time spriječiti i eventualnu pojavu sive zone. I treći prijedlog su intervencije u članak 37. gdje bi se trebalo precizno definirati mogućnost javnog linijskog prijevoza bez obaveze javne usluge, te na taj način onemogućiti nelojalnu konkurenciju brodarima koji pružaju javnu uslugu. Klub zastupnika SDP-a kao što sam već rekla podnijet će upravo ta tri amandmana vodeći brigu o opstojnosti Jadrolinije koja je prošlih godina napravila nekoliko revolucionarnih iskoraka. Osim što je društvo prema revidiranim podacima u 2015. godini povećalo dobit prije oporezivanja na 10 milijuna 864 tisuće 330,81 kunu imalo i dva posebno dobra projekta koje smatramo važnim za istaknuti, a to je izgradnja četiri broda u našim brodogradilištima, te projekt e-Jadrolinije u sklopu kojeg je omogućena prodaja karata za sve linije putem službene internetske stranice i otvaranje prepaid računa odnosno korištenje Jadrolinija to go kartice. Dakle, u usvajanju, odnosno položaju, pristupu Vlade našim predloženim amandmanima ovisit će naša podrška ovom prijedlogu zakona. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Kolegice Glasovac, na kraju ste kazali da je bio revolucionaran prošle godine poteze u Jadroliniji, složio bih se sa vama jedino da je ova tvrtka od nacionalnog interesa a da na europskom tržištu, tj. međunarodnom tržištu je moguće da će doći kompanije koje mogu sniziti cijene, znači prijevoza i s time mogu strašno utjecati na našu kompaniju što se je događalo i u prošlosti, pa recimo evo poljoprivrede na primjer kad su iz Novog Zelanda janjetinu uvozili i na tržištu je u nas bila 12 kuna, a realna je cijena 10 eura. Tako je moguće da mogu uništiti. Međutim, kad govorite o revolucionarnom, jel' vam poznato da je predsjednik Uprave Jadrolinije za vrijeme vaše vlasti imenovao na čelo društva Jadrolinije iako nije ispunjavao uvjete natječaja. Jel' vam poznato da je zaposleno 40 novih voditelja i rukovoditelja i direktora bez iskustva, a ignorirao se kadar unutar ove tvrtke i kompanije? Jel' vam poznato da se kupio katamaran bez natječaja za 5 milijuna eura? Jesu vam poznate te stvari? Jel' to nešto revolucionarno. Ovo je tvrtka strateška i ova direktiva EU apsolutno smo se tribali prije ulaska u EU zaštititi, jer ovo je u biti jedan od vidova izdaje nacionalnih interesa.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa kolega Bulj, mislim da ovo što ste naveli zapravo nije na neki način konkretno tema ovih izmjena i dopuna zakona. Ja sam vrlo jasno precizirala tezu, postavljenu tezu da je Jadrolinija naš, na neki način brodarski dragulj i činjenicu pokazala sam vam to i kroz nekoliko parametara. Zašto sam rekla da su napravili određene iskorake? Vjerujem da vam je jasno, mislim ja se slažem sa vama da treba zaštititi Jadroliniju kao hrvatskog brodara. Međutim, potpuno vam je jasno da zapravo europsko zakonodavstvo ne dozvoljava nikakve regulacije koje bi Jadroliniju dovele u bilo kakav povlašteni položaj. A ja vjerujem da će Jadrolinija sa dakle iskustvom koje ima, s ljudskim i drugim kapacitetima koje ima posebno s ovim sigurnosnim aspektom biti konkurentna i da će moći konkurirati velikim i drugim europskim kompanijama.
Hvala lijepa. Sada će u ime Kluba zastupnika HDZ-a riječ uzeti uvaženi zastupnik Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovani zamjeniče ministra sa suradnikom i suradnicom, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Klub HDZ-a podržati će izmjene i dopune Zakona o linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu. Podržati ćemo ga i iz razloga što on predstavlja usklađenje sa Direktivom EU iz 1992. godine a i s druge strane iz razloga što nam 31. prosinca ove godine istječe prijelazno razdoblje u kojemu su linijski brodari koji obavljaju pomorski promet mogli biti isključivo brodari registrirani u RH. Pa prema tome je i iz tog razloga potrebno ovaj zakon donijeti odnosno njegove izmjene kako bismo mogli provesti natječaj tijekom ove godine, a onda u potpunosti biti usklađeni sa Direktivom od 1. siječnja 2017. godine. Prije nego što kažem nekoliko riječi o samome zakonu želim reći da je izvorni zakon kojeg danas mijenjamo donesen u svibnju 2006. godine. Tada sam u ime Vlade predlagao ovaj Zakon o linijskom i priobalnom pomorskom prometu i rasprava je o tom zakonu trajala puna tri dana. Danas kada mi u ovom sazivu uopće razmišljamo o činjenici da u nekom zakonu koji u gospodarskom smislu uređuje RH onda nam to djeluje gotovo nezamislivo. Mi danas možemo u Hrvatskom saboru 3 dana samo govoriti ukoliko je tema partizani i ustaše ali ukoliko je tema koja se dotiče gospodarskog razvoja Hrvatske, tema koja pomaže u ovom slučaju opstanku i životu na hrvatskim otocima takvo nam je jedno razmišljanje i rasprava gotovo neshvatljiva. Ovaj zakon je, odnosno izvorni zakon je, za hrvatske otočane gotovo najvažniji zakon, važniji je gotovo i od našeg zakona lex specialis odnosno Zakona o otocima jer u bitnom određuje položaj i život na hrvatskim otocima. Naime, kvalitetna prometna povezanost je pretpostavka gospodarskom razvoju hrvatskih otoka, a ta se kvaliteta pomorskog povezivanja može mjeriti kvalitetom brodova koji povezuju hrvatske otoke učestalošću broja linija koji povezuju hrvatske otoke i možda prije svega cijenom tog pomorskog prometa. Kada je zakon donesen 2006. godine pred saborske zastupnike se postavljala otprilike ista dvojba kao što se postavlja i danas. Naime, tada se govorilo u prvom redu od strane kolega iz SDP-a kako će taj zakon koji je donesen 2006. godine i koji je umjesto monopola koji je dotada imala Jadrolinija na prometnom povezivanju hrvatskih otoka uvodio se ovaj tržišni pristup kroz provedbu javnog natječaja za odabir brodara koji će povezivati hrvatske otoke. Tada je bilo rečeno, 2006. godine, kako će taj zakon kojega danas mijenjamo praktično potopiti Jadroliniju i kako će kroz provedbu javnog natječaja u Hrvatsku doći brojni europski brodari, u prvom redu tada se tvrdilo da će na hrvatski dio Jadrana nastupiti talijanski ili grčki brodari. Tada je to bilo o tome riječi. Kažem, ta je rasprava trajala dugo, svi su bili zabrinuti za sudbinu Jadrolinije. Ja sam tvrdio tada i tvrdim danas da je taj zakon kojega mijenjamo i javni natječaj koji je tada uspostavljen samo osnažiti poziciju nacionalnog brodara i da će temeljem tog zakona Jadrolinija izići puno jača nego što je bila do provedbe samog zakona. Da je tome tako Jadrolinija u tom periodu od 10 godina imala najveći rast svoje flote i to u prvom redu kroz izgradnju brodova u hrvatskim brodogradilištima. U tih 10 godina Jadrolinija je obnovila flotu sa 18 novih brodova. Od toga 12 novogradnji koji su rađeni u hrvatskim brodogradilištima i nabavke još 6 brodova odnosno 4 broda i 2 katamarana koji su bili praktično također novogradnja odnosno vrlo mladi brodovi, možda jednu ili dvije godine stari. Naime, ono što još želim dodatno reći i prema postojećem zakonu i prije izmjena ovog zakona strani brodar je mogao doći na hrvatsko tržište na vrlo jednostavan način a to je da osnuje svoju podružnicu u Hrvatskoj i da je registrira u Rijeci, Splitu, Zadru ili Dubrovniku i onda kroz tu svoju poslovnicu javiti se na natječaje koji su primjerice raspisani 2013. godine ili 2008., 2009. Međutim, niti jedan brodar strani nije napravio tu mogućnost koju mu je zakon pružao i registrirao u Hrvatskoj svoju tvrtku i onda se sa svojim brodom kojega bi upisao u Hrvatski registar brodova i u Lučkoj kapetaniji mogao javiti na natječaj. Dakle, to se nije dogodilo kao što sam uvjeren da se ni sada takva situacija neće dogoditi. Zašto? Neće se dogoditi iz razloga što je na postojećim linijama Jadrolinija izgradila i ima vrhunsku, mladu flotu koja je upravo izgrađena i pogođena prema pojedinoj liniji. Tako da je vrlo teško za očekivati da će neki brodar koji se može javiti iz europskog gospodarskog prostora ispuniti one uvjete koje danas ispunjava nacionalni brodar tj. Jadrolinija. Tako da kažem to je vrlo teško za očekivati. S druge strane uredba koja prati ovaj zakon i omogućuje provedbu javnog natječaja je pisana rekao bih po mjeri nacionalnog brodara odnosno hrvatskih brodara. U kom smislu? Dakle na natječaju koji će biti proveden tijekom ove godine kako bismo mogli odabrati nove brodare za prometno povezivanje hrvatskih otoka. Jedna od bitnih pretpostavki da bi netko na tom natječaju pobijedio jest iskustvo u obavljanju pomorskog prometa u proteklom razdoblju. Tako da vrlo veliki broj bodova koji će nacionalnog brodara staviti u povlaštenu poziciju jest činjenica da je osnovana prije 60 godina, da povezuje hrvatske otoke u nacionalnoj plovidbi i da s druge strane kroz 60 godina nije imala niti jedan, nije imala niti jednu havariju koja bi uzrokovala smrt, potonuće broda ili da je bila bilo kakva druga katastrofa na hrvatskim otocima. Prema tome, to je jedno ograničenje koje vrlo, koje stavlja nacionalne brodare i ne samo Jadroliniju nego i ostale brodare u povlašteni položaj. Druga odredba koja također definira i čuva rekao bih nacionalne brodare a rekao bih i hrvatske pomorce jest obveza da posade govore hrvatskim jezikom i da posade odnosno pomorci i brodar koji obavlja tu liniju imaju potpisani nacionalni kolektivni ugovor sa Sindikatom pomoraca što također rekao bih čuva i brodara a vodi i skrbi, vodi računa o hrvatskim pomorcima koji će ploviti na hrvatskom jadranu i povezivati hrvatske otoke. I još jedna vrlo važna stvar koju želim reći to je da smo 2010.godine kada smo zaključivali pregovore za ulazak Hrvatske u punopravno članstvo u EU tada smo jasno zaključili poglavlje promet i u tom poglavlju smo uspjeli tada ishoditi prijelazno razdoblje od 7 godina koje ističe evo krajem ovo godine kada smo kabotažu upravo osigurali hrvatskim brodarima. I u tom prijelaznom periodu smo omogućili da se ne samo Jadrolinija nego i ostali hrvatski brodari u potpunosti prilagode novom načinu obavljanja pomorskog prometa na Jadranu i na taj način se to doista i dogodilo. Evo i ta, to prijelazno razdoblje je rekao sam omogućilo i Jadroliniji, ali i drugim privatnim brodarima u Hrvatskoj koji su kroz to vrijeme nabavili svoju vlastitu flotu koja je prilagođena upravo potrebama povezivanja hrvatskih otoka. Kao što znamo za prometno povezivanje hrvatskih otoka u ovom trenutku u državnom proračunu je osigurano oko 270 milijuna kuna. Mi smo prilikom donošenja državnog proračuna u Hrvatskom saboru provjerili i provjeravali da li je 270 milijuna kuna u državnom proračunu dovoljan iznos sredstava koji će omogućiti 52 linije, odnosno normalno funkcioniranje 52 linije koje povezuju hrvatske otoke bile one brodske, bile one brzobrodske bile one trajektne. Iz onoga što je agencija za javni linijski obalni pomorski promet izračunala a na temelju cijene goriva u 2015. godini taj iznos jest svakako dostatan da može kvalitetno povezivati hrvatske otoke. Jasno ukoliko dođe do poremećaja na svjetskom tržištu, ukoliko dođe do povećanje cijene na mediteranu jasno da će se kroz rebalans državnog proračuna morati usklađivati ova pozicija jer je RH odnosno Vlada Republike Hrvatske, odnosno Agencija za javni linijski obalni pomorski promet ugovorom dužna osiguravati potrebna sredstva da hrvatski otoci mogu biti kvalitetno povezani. Prema tome, u ovom trenutku prema cijeni goriva na mediteranu 270 milijuna kuna je sasvim dovoljan iznos sredstava koji može osigurati ovakvu učestalost i ovakvu kvalitetu prometnog povezivanja hrvatskih otoka. Ono što je također još važno za spomenuti, to je da ovim se zakonom osigurava povlašteni prijevoz hrvatskim otočanima. Naime, bilo je riječi da će se kroz novi zakon smanjiti povlastice koje imaju otočani za prometnu povezanost. Ono što je dobro da se člankom 30.izmjena samog zakona, odnosno člankom 47.izvornog zakona da će se osigurati sve one povlastice koje otočani imaju. Ja čak niti ne držim da su to povlastice nego da je to jednostavno nadoknada cijene jer je život na hrvatskim otocima svakako kud i kamo skuplji nego život na kopunu. Pa prema tome ova naknada od 270 milijuna kuna koja je upućena prema brodarima koji prometno povezuju hrvatske otoke sasvim primjeren način da se ukoliko je moguće smanji cijena odnosno pomogne otočanima da budu kvalitetno prometno povezani. U tom smislu klub HDZ-a podržat će ovaj prijedlog zakona. Očekujemo da Vlada odnosno nadležna agencija kao regulatorno tijelo tijekom ove godine raspiše natječaj za prometno povezivanje hrvatskih otoka da pri tome jasno nastoji natječaj upravo raspisati na način da on bude odgovarao u onoj mjeri koliko to zakon i uredba dozvoljava, u prvom redu hrvatskim brodarima i jasno i hrvatskim pomorcima. I da će kroz sami natječaj se sačuvati a rekao bih još i poboljšati prometno povezivanje hrvatskih otoka. U tom smislu klub HDZ-a podržava prijedlog izmjena i dopuna ovoga zakona. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prva je uvaženog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Bačić, pa što se čudite kad je na raspravi jedna ozbiljna tema da s druge strane djela sabornice nema ništa. Jer kad trebate predložiti nešto konkretno, kad se iz zakona jasno vidi u kojem smjeru ide politika ove Vlade prema hrvatskim otocima i onda što je najbitnije iz ovog zakona se vidi što se dogodilo u onom interregnumu od 4 godine oko primjene Zakona za pomoć hrvatskim otocima. Dakle sad je sve jasno. Kad treba politizirati, nabacivat se bez argumenata, vrijeđat, napadat tu su prvi. Kad treba argumentirano raspravljati nema, baš me zainteresira da li će se danas poslikati ona desna strana sabornice a i ova lijeva pa da se vidi koliko s ove lijeve strane, kao što je jučer bilo poslikano kad smo mi imali određene stranačke obveze. I još bi nešto želio reći. Kad se donosio ovaj zakon i kad se reklo da će liberalizirati prijevoz linijski tada je bilo priče, navalit će ovi, navalit će oni brodari a ljudi ne shvaćaju da ovih 270 milijuna koje ulaže Hrvatska država nisu došli preko noći i da je to isključivo program koji ide ka tome da se zaustavi odlazak ljudi sa hrvatskih otoka a u drugoj fazi da se napravi taj kontra smjer da tako kažemo da dio ljudi iz Hrvatske počinju se vraćati i živjeti na hrvatske otoke. Ali kažem kad su ozbiljne teme onda nas, onda ih nema ali kad treba ne argumentirano udarati onda su tu prvi.
Hvala lijepo. Odgovorit će uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U pravu ste kolega Šuker. To sam i ja rekao u uvodnom izlaganju, ukoliko govorimo o svjetonazorskim temama, ukoliko je rasprava o temama koje dijele hrvatsko nacionalno biće onda je lijeva strana sabornice vrlo žučljiva, onda su replike, onda su povrede poslovnika itd. Kad se govori o jednoj ozbiljnoj temi koja može doista pripomoći hrvatskim otočanima odnosno koja ukazuje o brizi Hrvatske države prema hrvatskim otočanima onda vidite da je sabornica s te strane gotovo prazna. Ja moram reći, nisam se uvodno osvrnuo na amandmane Kluba SDP-a ali sam htio postaviti pitanje kako to da Klub Socijaldemokratske partije postavlja amandman na ovaj zakon kad je 4 godine imao vremena ovaj zakon predložiti i sve ono što danas predlaže kroz amandman u tom prijedlogu zakona ili u tom zakonu kojega bi bio ovaj Sabor donio, sva svoja promišljanja koja idu sa zaštitom brodara u prvom redu Jadrolinije i drugih hrvatskih brodara, amandmane koji bi išli u prilog boljem položaju hrvatskih otočana su mogli u tom zakonu donijeti. Naime, bilo bi čak i bolje da je ovaj zakon donesen prošle godine jer bi onda ova Hrvatska Vlada, jer bi onda Agencija za javni linijski obalni, pomorski promet imala više vremena da može kvalitetno provesti zakon odnosno natječaj za obavljanje javnog linijskog obalnog pomorskog prometa. Ovako se bojim da su propuštanjem tog roka i ne donošenjem zakona prošle godine doveli doista agenciju u … neće biti, odnosno biti će vrlo malo vremena da se može kvalitetno natječaj pripremiti kad nakon što se zakon donese, provesti ga a da ne govorim o mogućnosti da pojedini brodar koji nije zadovoljan samim ishodom tog natječaja uloži žalbu. Može se doista doći u pitanje provedba cjelokupnog linijskog obalnog pomorskog prometa jer smo dovedeni gotovo kažem u vrlo, usko, mali vremenski period u kojemu se zakon mora donijeti i nakon zakona mijenjati uredba i nakon uredbe provesti cjelokupni postupak javnog nadmetanja. Prema tome, malo mi djeluje licemjerno predlagati amandmane umjesto da se zakon donese u prošlom mandatu kad je, da se i ostavi dovoljno vremena za cijelu ovu proceduru.
Hvala. Sljedeća je replika uvaženog zastupnika Josipa Borića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Bačić, vi ste se u svojoj raspravi sjetili donošenja prvog zakona 2006.godine, kazali ste, tri dana su se lomila koplja ovdje između vlasti i oporbe tada, vlasti i opozicije i zaista je to pobudilo bilo silnu pažnju javnosti i zaista je bilo svakakvih predviđanja što će sto desiti kad se donese taj zakon, samo neka od tih predviđanja a znamo tko je bio najglasniji, najglasniji je bio SDP, katastrofičari koji nisu znali uopće predvidjeti mogućnosti koje je taj zakon omogućio posebno državnim brodarima a posebno i konkurenciji koju su kasnije stvarali mali brodari. Što su oni tada govorili? Maknut ćete sjedište Jadrolinije iz Rijeke, uništiti će te i rasprodati Jadroliniju, pomorci će ostati bez posla, poskupit će otočne karte i tako da ne nabrajam. Što se desilo? Jadrolinija je još uvijek i ostat će u Rijeci, sjedište Jadrolinije je u Rijeci, osnovali smo Agenciju za linijski promet u Splitu te iste godine, obnovljena je flota, čuli smo 18 brodova, pomorci rade i danas je i pitanje prestiža raditi na Jadroliniji, svi žele raditi od pomoraca upravo na državnom brodaru. Omogućena je turistima moderni, omogućeni su moderni, udobni, dobri brodovi, dobri uvjeti putovanja, cijene karata, sjećamo se koliko smo puta samo smanjivali cijene karata i jednostavno prilagodili smo svu lučku infrastrukturu upravo brodarima da može nesmetano raditi kažem na uspostavljanju veza između kopna i otoka a danas kažem opet zabrinutost tog istog SDP-a a to je samo zato što oni otočane ne da ne razumiju, o njima ne znaju ništa, kako su radili 4 godine vidjeli smo, jedino što znaju očito je ovo u oporbi, pa tako neka i ostane, nek i dalje budu katastrofičari.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Točno je kolega Borić. Ovdje imam Izvješće Hrvatskog sabora kada je 2006.godine donesen Zakon o linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu. Kad danas čitam, kad sam čitao to izvješće gotovo ne mogu vjerovati. Sve ovo što ste vi rekli, dakle u pravu je, bilo je od toga da će se Jadrolinija rasprodati, da će se potopiti. Naime, mi smo tim zakonom, izvornim zakonom smo stavili van snage Zakon o Jadroliniji. Do tada je postojao Zakon o Jadroliniji, nakon toga, donošenje tog zakona je taj zakon stavljen van snage jer naime nakon tog zakona Jadrolinija de facto nije više imala poziciju monopoliste na Hrvatskom Jadranu ali smo utvrdili da će upravo javni natječaji koji će slijediti nakon donošenja tog zakona omogućiti da se Jadrolinija izoštri u takvim projektima kako bi spremna dočekala upravo ovaj trenutak a to je prvi siječnja 2017.godine kada će doći u priliku da se možda javi na natječaj i da konkurentni budu veliki hrvatski brodari, veliki europski brodari. Dakle siguran sam da je ovih 10 godina pomoglo Jadroliniji da nam u ovom natječaju koji će biti raspisan za mjesec dana upravo osvoji sve one linije koje ona sama ocjenjuje da su prihvatljive i da ih može kvalitetno obavljati. Prema tome, zakon koji je bio donesen, nad kojim je SDP imao itekako, itekako puno primjedaba, na kojega je govorio da će uništiti i Jadroliniju a i hrvatske otoke i pogoršati život otočana upravo je evo danas nakon 10 godina možemo svjedočiti da se to nije dogodilo, dapače da Jadrolinija nikada nije bila kvalitetniji brodar a da hrvatski otočani imaju sve one, sve one povlastice u otočnom prijevozu koje im je Zakon o otocima prije toga osiguravao a sada ovaj zakon. Hvala.
Hvala lijepa. Sada bismo krenuli dalje. Pa će u ime Kluba zastupnika MOST-a riječ uzeti uvaženi zastupnik Maro Kristić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani pomoćniče ministra pomorstva, prometa i infrastrukture, kolege i kolegice zastupnici. Evo u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista dozvolite mi da i mi rečemo nekoliko riječi u vezi izmjena i dopuna ovoga Zakona. Prije svega želim reći da će MOST Nezavisnih lista podržati Izmjene i dopune ovog Zakona. S obzirom da su prethodni govornici vrlo kvalitetno raspravljali o ovoj temi, osobito gospodin Bačić i već je rečena većina onoga što smo i mi htjeli zapravo reći po ovom pitanju. Želio bih samo istaknuti jednu vrlo važnu činjenicu a to je da su postupci dodjela koncesija vrlo složena problematika. Ovdje imamo kombinaciju zapravo dva zakona, Zakona o koncesijama i Zakona o javnoj nabavi. Činjenicu da imamo relativno kratko vremena od samog donošenja zakona pa do vremena kada zapravo moramo imati liniju u pogonu. Vrlo je važno da se provede vrlo hitno ove postupke. Činjenica je i ja zahvaljujem pomoćniku ministra što nam je objasnio da je naša nacionalna kompanija kapacitirana i da ne bi trebala imati problema oko dobivanja na ovim natječajima. Međutim, svakako treba uvažavati da u europskom gospodarskom prostoru postoje i drugi konkurentni subjekti koji se također mogu javiti na ove natječaje. Mi znamo da su žalbeni postupci često vrlo komplicirani, da znaju trajati dugo i ne bi nikako bilo dobro da iz tog razloga do 1. mjeseca 2017. godine nemamo konačne pravomoćne izvršne odluke o dodjelama koncesija jer bi to značilo blokadu zapravo linija koje povezuju kopno i otoke. I također istaknuo bih jednu vrlo važnu činjenicu a to je da bi svakako trebalo uvažavati potrebe otočkog stanovništva, uvažavati ono što Otočni sabor ili Otočna vijeća traže po pitanju najboljih mogućih linija kako bi one bile potpuno funkcionalne i potpuno na korist otočkom stanovništvu. Eto, zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sljedeća će u ime kluba HNS-a Liberalnih demokrata riječ uzeti uvažena zastupnica Nada Turina-Đurić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Pred nama je zakon koji je izuzetno važan, odnosno izmjene koje su izmjeno važne, budući da se radi o tome da od početka 2017. godine mora biti apsolutno jasno i riješeno pitanje koncesija u linijskom i povremenom obalnom prometu u RH. Posebno je to važno naravno zato jer su da približimo malo kolegama koji isključivo žive na kontinentu, ustvari su ove linije za naše otočane i one koji su nužno vezani na otoke, odnosno na pomorski promet ustvari ceste. Ceste koje ih povezuju, koje im osiguravaju komunikaciju i između otoka a i komunikaciju između kopna i otoka ali isto tako i u dijelu komunikacije uzduž obalnog prijelaza. Prilikom donošenja ovoga zakona odnosno prije nego što smo došli do ove situacije bilo je naravno velikih rasprava na što sada pozivaju kolege iz HDZ-a. Pa sasvim opravdano, evo još uvijek postoji određenih nedoumica što će se u stvarnosti dogoditi. I mislim da ne možemo sa ove govornice u potpunosti prejudicirati činjenicu da će završiti sve skupa baš onako kako bi to mi htjeli. A većina nas pretpostavljam da bi htjeli da ove ključne linije u koncesiju dobije naš državni brodar. Međutim, činjenica jest da se po prethodnom donošenju zakona uspjelo u nečemu što evo danas pokazuje i dobre rezultate, odnosno pokazuje da je velika šansa Jadrolinije, upravo Jadrolinije da dobije sve te nama najvažnije ustvari koncesije. U ovom periodu koji je ustvari dat, dat, koji je ispregovaran da budemo iskreni, znači taj prijelazni, tzv. prijelazni period jest, Jadrolinija je bitno ojačala svoju poziciju, Jadrolinija je u dobrom dijelu obnovila svoju flotu. Politika te tvrtke je u prethodnom periodu bila vrlo dobra. Naravno da se očekuje u narednom periodu kada dobiju ove koncesije i ako ih dobiju da svoju ulogu još dapače pojačaju. Ono što nas posebno veseli je da je upravo u smjernicama, strateškim smjernicama za rad te tvrtke u narednom periodu do 2025. godine naznačeno da bi do 2027. trebala biti obnovljena flota Jadrolinije u iznosu od 281 milijuna kuna, da bi trebalo nabaviti 26 novih brodova od čega bi trebalo biti 23 novogradnje. Znači da bi se uložilo i u kvalitetu brodova koje Jadrolinija će posjedovati u narednom periodu to se posebno vidi kroz podatke koji su u smjernicama izneseni na način da će se u stvari nešto malo smanjiti ukupna flota a povećati broj putnika, odnosno povećati promet. To su naravno planovi koji su sigurno temeljeni na tome da je strateški cilj kao što je i navedeno u tom dokumentu da je strateški cilj Jadrolinije zadržati upravo ove 34 koncesije na koje će se javiti i za koju mi svi izražavamo nadu da će Jadrolinija ih i dobiti iako naravno ne bi smjeli prejudicirati u potpunosti stvar, iako teško da će se dogoditi da će izvana doći brodar koji će se moći u relativno kratkom periodu prilagoditi svim uvjetima koji će, koji su postavljeni kroz promjene, odnosno kroz ovaj zakon kojeg se sada predlaže. Ono što bih evo ja kao zastupnica koja dolazi sa obalnog područja iz primorja i relativno često komuniciram upravo sa našim otočanima, posebno sa onim otočanima koji žive na tzv. malim otocima. Jadrolinija će jedan dio pretpostavljam i tih koncesija dobiti, znači koji su vezani za među otočni prijevoz. Ono što je trenutno stanje, a za što mislim da treba dati dodatnu podršku Jadroliniji ako uspije u ovom projektu u koncesijama da osuvremeni flotu i da prilagodi flotu u onom dijelu koji se odnosi u povezivanje, međusobno povezivanje otoka. To su manji brodovi koji život znače za te male otoke koji povezuju obično veća otočna središta sa tim malim otocima koji u stvari zadovoljavaju one dnevne potrebe otočana. A flota je na dobrom dijelu, dobrom dijelu Jadrana u vrlo, vrlo lošem stanju, a apsolutno je neprilagođena potrebama suvremenog života. Znači vrlo teško, naime ti brodovi predugo plove od točke A do to točke B jer su već jako stari, a isto tako putem tih brodova je neke vrste tereta osim ljudi vrlo teško i prevesti. Pa eto to su neke zamjerke. Naime, ta međuotočna komunikacija bi trebala u narednom periodu se dići na neku višu razinu i ja se nadam da će tu i država, odnosno nadležno ministarstvo učiniti sve da Jadroliniji postavi uvjete, ali i onim nekim drugima koji eventualno budu dobili te linije, da one budu kvalitetnije opremljene sa brodovima, a isto tako učestalije i sve ostalo što uz to ide. Evo klub Hrvatske narodne stranke će podržati prijedlog ovog zakona. Nedoumice koje se postavljaju ovdje vezano uz uopće opstanak Jadrolinije mislim da u ovom trenutku nisu utemeljene, a rušenje ovakvih prijedloga, odnosno ovakvih zakona ruši de facto i našu poziciju kao punopravne članice EU što mislim da je apsolutno besmisleno sa pozicije zastupnika u ovom Hrvatskom saboru s obzirom na konsenzus kojeg smo oko ulaska u EU imali uopće postavljati. Hvala vam lijepa.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je uvaženog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovana kolegice Turina Đurić. Kažete da je teško očekivati da će nakon ovog natječaja Jadrolinija baš uspjeti ostvariti svoju želju da i dalje obavlja pomorski promet u istom opsegu. Točno je, u pravu ste i ja isto mislim da nije teško sada prognozirati da će se to baš tako dogoditi. No, ono što se može prognozirati to je da je od pet ili šest profitabilnih linija da će vjerojatno one biti predmet interesa možda nekih drugih brodara osim Jadrolinije. Ali ono što Jadrolinija na tih 5 ili 6 profitabilnih linija ima to nema niti jedan brodar. To je vrhunska flota koja je možda stara 2 ili 3, prosječno stara 2 ili 3 godine. Prema tome, samim tim, samom tom činjenicom da ima takve brodove, samom činjenicom da je jedina ima iskustvo na Jadranu u nacionalnoj plovidbi 60 godina plovidbe bez ikakvog gotovo incidenta stavlja Jadroliniju u povlašteni položaj. Ali ono što sam vam htio replicirati to je činjenica da je za vrijeme Vlade čiji ste vi bili, odnosno vaša stranka bila član dogodio se stečaj brodogradilišta u Kraljevici. Kraljevica je bila u vrijeme kada smo krenuli u projekt obnove flote Jadrolinije, bilo je brodogradilište koje je bilo pogođeno upravo za izgradnju cjelokupne flote Jadrolinije. I tamo se uglavnom se ovaj veliki dio brodova koji su građeni u posljednjih desetak godina upravo se događa u Kraljevici. I za potrebe Jadrolinije i ostalih hrvatskih brodara trebalo je u to vrijeme ostaviti, sačuvati Kraljevicu. Danas je Kraljevica privatizirana, ima neki drugi svoj put. Ali je, ja sam i tada zamjerao što Vlada nije imala dovoljno sluha da upravo za potrebe naših brodara prvenstveno Jadrolinije omogući normalno funkcioniranje brodogradilišta u Kraljevici. I na taj način jednostavno olakša dodatnu novu obnovu ne samo floti Jadrolinije, nego i ostalih hrvatskih brodara.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Nada Turina Đurić. Izvolite.
Kolega Bačić, drago mi je da ste me pitali baš za Kraljevicu. Na žalost nemam, trenutno nemam ni jednu fotografiju da vidite kako izgleda zaljev u kojem je smješteno nekadašnje brodogradilište Kraljevica. Sada je to prostor koji je koncesioniran jednoj privatnoj tvrtki, a taj zaljev je sad trenutno pun upravo brodova Jadrolinije koji su tamo na remontu kojeg obavlja taj novi koncesionar da mu ne spominjem ime koji ima plan širenja, koji ima i ugovore sa Jadrolinijom, koji obavlja ovaj dio koji se odnosi na remont ali imamo neke najave da će i neke novogradnje krenuti u Kraljevici. Razlozi stečaja brodogradilišta Kraljevica vama su vrlo dobro poznati pa ih ovdje nećemo obrazlagati, međutim ono što je važno i što je najvažnije da je djelatnost u Kraljevici brodogradnje zadržana, da se taj posao tamo obavlja a ovo upravo na primjeru strateške državne tvrtke koja je ostala upravo u tom akvatoriju na remontima govori u prilog činjenici da je moguće spojiti, znači nastaviti brodogradnju naravno po nekom drugom modelu, remonte po nekom drugom modelu i istovremeno pružiti usluge javnoj tvrtki na tom prostoru. Tako da evo u ovom trenutku mislim da su vezana tri ili četiri broda Jadrolinije u uvali Kraljevica i obavljaju se na njima remonti pred sezonu. A i inače tokom cijele godine su tamo ti brodovi. Ja se nadam da nećemo samo gledati remonte nego da ćemo gledati uskoro i novogradnje. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Mire Bulja, izvolite.
Hvala lijepa. Kolegice kazali ste da bi bilo neprihvaćanje ove direktive EU rušenje u biti toga statusa što je prihvaćeno u Saboru jednoglasno. Međutim, da li je narod prihvatio jednoglasno način ulaska u EU i način pristupanja u EU. To je sasvim različita stvar. Mi ovdje govorimo zaista o strateškoj tvrtki, i tu bih se s vama složio, o Jadroliniji koja ima 840 milijuna kuna godišnje prihode a čak zna doći i do milijardu kuna. Govorimo o 1700 do 2000 zaposlenih. I to varira. Međutim, jednoglasno prihvaćanje u Saboru pretpristupnih pregovora po meni nije bilo najbolje, a reći ću vam i zbog čega. Ima svatko pravo glasati. Zbog toga što sigurno da 70% naroda nije uopće upoznato bilo kako mi ulazimo u EU, da li smo zaštitili nacionalne interese u ovome slučaju Jadrolinije. Jer ovim mi otvaramo tržište. A kad otvaramo tržište što je stranoj kompaniji koja je jaka smanjiti cijenu jedno godinu dana da uništi naše tržište. Prema tome, ovo je isključivo bilo moje upozorenje da obratimo pozornost da zaštitimo tu našu tvrtku Jadroliniju, da se zaštiti otočno stanovništvo, da se poveća broj prijevoza a ne isključivo da se uništi ovaj jedan vrlo bitan gospodarski subjekt koji je kao što sam rekao 840 milijuna kuna prometa a uvijek je i u dobiti. Jer bilo kakvi strateški partner koji se spominju, znamo kakav je strateški partner u INA-i, strateški partner u Sinju u brojnim tvrtkama, u Splitu, u vašem kraju. Znači da se sačuva nacionalni interes. A ulaskom u EU ste bili jednoglasni ali niste narodu prikazali baš sve ove direktive kako Jadrolinija, Jadroplov tako i poljoprivreda i ostalo. Zato i jesmo gdje jesmo što smo u biti postali sluge stranih gospodara.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Nada Turina-Đurić, izvolite.
Pa evo sve kolege su u diskusijama gospodine Bulj rekli bez obzira svojevremeno i na neka različita stajališta da su uvjereni zbog sadašnje pozicije Jadrolinije i zbog ovog prijelaznog perioda koji je omogućio Jadroliniji da se prilagodi kao tvrtka i da se osnaži na neki način upravo za ovaj trenutak da je vrlo velika vjerojatnost, ne možemo već sam rekla sa ove pozicije govoriti 100% ali je velika vjerojatnost da će Jadrolinija biti jedini ustvari kompetentni ponuđač da dobije ove koncesije. Tako da mislim da je malo pretjerana vaša zabrinutost. A što se tiče EU i našeg konsenzusa kojeg se sjećam da je bio ovdje u ovom Hrvatskom saboru u potpunosti između svih političkih opcija čujte možemo o svemu govoriti međutim svijet nije počeo sa ulaskom MOST-a u Hrvatski sabor niti je Hrvatska počela sa ulaskom MOST-a u Hrvatski sabor. Neki kontinuitet odluka treba poštivati. Ali vi naravno kao predstavnik određene političke opcije uvijek možete pokrenuti i nešto drugo što je sasvim i legalno i legitimno. Međutim, morate znati da su ključne političke opcije, ja bih čak rekla 1/1 u ovom Parlamentu znači ne ova nego neke koje su prije ovdje sjedile donijele jednoglasnu odluku da pristupimo EU. No vi uvijek možete to i osporiti.
Hvala. Sad ćemo prijeći na pojedinačne rasprave. Prva će biti ona uvaženog zastupnika Josipa Borića, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Evo da i ja kažem nešto o prijedlogu izmjena Zakona o javnom linijskom i povremenom obalnom prijevozu. Svima je jasno da je javni linijski obalni prijevoz jedan od posebnih rekao bih i strateških interesa Republike Hrvatske jer s njime jednostavno država želi riješiti tri osnovna svoja interesa ili tri osnovna problema koja bi se mogla pojaviti da nemamo uređen upravo taj prijevoz. To je prije svega nesmetano odvijanje života na otocima, nakon toga gospodarske aktivnosti koje se na otocima moraju odvijati i ono što nas svih uvijek brine to je problem depopulacije ili demografije. Kako se to rješava? Nesmetano obavljanje života na otocima država je riješila na način da je ulagala desetljećima u obnovu ili u izgradnju flote Jadrolinije i malih brodara da bi im pružila mogućnost da svakodnevno putuju prema otocima. Otočani imaju pravo na povlašteni prijevoz i to država subvencionira a onda kad imate mogućnost života na otocima svakako da treba potaknuti i gospodarske aktivnosti jer bez gospodarstva nema ni života na otocima, posebno turizam. I naravno da posebno u ljetnim mjesecima brodari ostvaruju ustvari i najveće svoje prihode koji ih na nekim linijama čine pozitivnim poslovanjem a na nekim linijama država nadomiruje subvencijama upravo tu barem minimalnu nulu kad govorimo o poslovanju brodara većih ili manjih. Depopulacija je posebna priča i mene osobno veseli ono što smo uspjeli postignut kroz rad mnogih Vlada, posebno nakon donošenja Zakona o otocima da je eto popis stanovništva između 2001.i 2011.godine pokazao da na otocima živi 7 tisuća stanovnika više nego što je to bilo 2001.godine. A znamo kažem da je more ta barijera koju se teško prelazi ali kažem na zadovoljstvo otočana ipak možemo danas reći da je taj promet stabilan, on je na razini godine preko 12 milijuna putnika, stabilni su prihodi državnog brodara i rastu iz godine u godinu ali i mali brodari našli su prostor da osnuju svoju djelatnost, da nabave nove brodove iako su mnogi krenuli od gotovo čiste nule. Godišnje se za subvencije javnog linijskog prijevoza na otocima ostavljalo negdje između 300 milijuna kuna u nekim godinama je to prelazilo i 400 milijuna kuna. Ja mislim da je to bila 2008.godina. Ali upravo donošenjem ovog zakona omogućili su se parametri temeljem kojih je država svake godine mogla smanjivati tu subvenciju. Postignuti su dobri odnosi između troškova i rashoda i upravo je to zadatak jednog ovakvog zakona da omogući tržišnu utakmicu i da smanji troškove tj. smanji subvencije, a da sustav i dalje funkcionira i da bude bolji. Ove godine čuli smo na donošenju državnog proračuna silne primjedbe oporbe na to da je u odnosu na prošlu godinu taj iznos smanjen sa 310 na 270 milijuna kuna. Međutim, jasne su projekcije agencije za obalni linijski prijevoz u Splitu koji je rekla da temeljem njihovih projekcija, temeljem cijene nafte na svjetskom tržištu i u RH taj iznos će pokriti sve potrebe brodara da mogu nesmetano raditi i da mogu dobiti upravo onoliko koliko trebaju da bi mogli pozitivno poslovati. Čuli smo iz izlaganja gospodina Bačića da je u proteklih 14 godina kontinuirano rađeno na pomlađivanju flote posebno državnog brodara gdje imamo 18 novih trajekata i brodova, 5 novih katamarana. Međutim, ulagali su i mali brodari jer su shvatili da imaju priliku uhvatiti se sa Jadrolinijom u nekakvu tržišnu utakmicu i oni su zaista napravili možda i jedan neočekivano velik iskorak. Ali da ne bi bilo sve ni do brodova, ni do katamarana ili trajekta bilo je potrebno napraviti i posebno lučku infrastrukturu koja može primiti veliki trajekt umjesto nekog manjeg broda koji je dotada prometovao na toj liniji i tu su zaista napravljeni također veliki pomaci u suradnji države, posebno Ministarstva pomorska i Županijskih lučkih uprava. Ono što znam sigurno da smo u razdoblju 2004.-2011. godina kada je HDZ brinuo o otocima, o životu na otocima obnovili, izgradili novo, dogradili 70 luka na Jadranu od Umaga do Cavtata. I mislim da je to bio jedan dobar impuls da se upravo svi problemi unutar javnog prijevoza u pomorstvu riješe i da na neki način imamo zaista optimalne uvjete da možemo funkcionirati. Jer kada imate dobar brod, trajekt, moderan, udoban, kada imate uvježbanu posadu koja ispunjava sve uvjete posebno one koji su dosta razrađeni i traže velika odricanja kroz razne podzakonske akte, kada imate lučku infrastrukturu možete obavljati posao vrlo kvalitetno, povezati otok s kopnom i u najtežim vremenskim uvjetima što zna često biti problem. Kada gledamo zakonodavstvo RH koje uređuje pomorski prijevoz imamo ovaj zakon, Pomorski zakonik kao nekakav pomorski ustav i brojne uredbe i pravilnike koji su do detalja razradile svaki detalj koji mora zadovoljavati brodar da bi se uopće mogao upustiti u taj posao povezivanja otoka s kopnom. I danas se usudim ovdje reći da je upravo pomorski prijevoz po meni možda najuređeniji vid prijevoza ili prometa u RH. Mislim da je s obzirom i na prijedlog ovog zakona kad ga se usvoji potpuno spreman za jednu tržišnu utakmicu. Ja dolazim sa otoka Raba. To je jedan otok koji ima svoju vlastitu flotu. Jedan jedini na Jadranu. Žao mi je što je Korčula imala takav jedan, jednog svog brodara međutim više ne funkcionira u pomorskom povezivanju otoka. A taj brodar je Rapska plovidba koja kontinuirano već od 1963.godine znači gotovo 53 godine radi svoj posao na zadovoljstvo nas otočana, nas koji živimo na otoku Rabu. I kad govorimo o konkurenciji u trajektnom prijevozu oni su zapravo jedina konkurencija Jadroliniji na ovoj mogućoj tržišnoj utakmici. I mislim da su se vrlo dobro spremili da krenu upravo u ovu tržišnu utakmicu. Osim trajektne linije Stinica-Mišnjak oni održavaju i jednu brodsku liniju Rab-Lun između otoka Raba i otoka Paga. Što su oni napravili da bi mogli krenuti u ovu utakmicu tržišnu? Upravo su ugovorili izgradnju novog trajekta, 100 vozila koji će graditi u prije spomenutom brodogradilištu u Kraljevici. Vrijednost mislim negdje oko 7 milijuna eura jer žele dočekati natječaj spremni sa ugovorom, sa početkom gradnje kako bi taj broj ukoliko dobiju a nadam se da će dobiti priliku da i dalje obavljaju javni prijevoz, pomorski prijevoz između Raba i kopna, da ga naprave na najbolji mogući način. Inače sada u svojoj floti imaju 4 trajekta i kontinuirano i oni kao i Jadrolinija od 2004. godine ulažu u nove brodove, u veće kapacitete tih brodova. I ono što je država mogla pomoći pomogla je, a prije svega dogradila je dva pristaništa i Mišnjak i Stinicu kao najnovije pristanište na Jadranu da bi mogli uopće, kažem s većim brodovima funkcionirati. Kakav je bio učinak izgradnje nove luke i novih trajekata? U sezoni su se čekanja turista koji dolaze na otok Rab u velikom broju smanjili sa nekadašnjih 5 sati na svega pola sata ili 40-ak minuta. I svi možemo znati što znači onda dobra lučka infrastruktura, dobar trajekt i dobra posada koja plovi u svim mogućim uvjetima. Život na otocima, kažem treba sačuvati i svaka Vlada ima zadatak da pomaže taj život kroz subvencije, kroz potpore, kroz različite programe. I mislim da je evo i ova Vlada na tom putu. Ono što očekujemo da se osnuje ponovno uprava za otoke i da se povećavaju izdvajanja u dijelu pomoći jer smatramo da otoci bez obzira što imaju jedan dobar standard još uvijek zaslužuju malo više ulaganja kako bi se riješili svi problemi infrastrukture a onda omogućili uvjeti da turizam i da otoci vraćaju kao što i sada vraćaju velika sredstva putem turizma u državni proračun da to čine na još bolji način. Hvala lijepo.
Hvala. Vaše je izlaganje izazvalo nekoliko replika, prva je ona uvaženog zastupnika Blaženka Bobana. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Poštovani kolega Boriću, apsolutno se slažem sa vama i sa svim dosadašnjim izlaganjima vezano za, da je veliki napredak napravljen u pomorskom prometu. Ali mislim da je uistinu sazrelo vrijeme za još jedan dodatni iskorak. Svi ovdje, apsolutno svi kroz svoje rasprave i izlaganja su rekli povezanost kopna i otoka. Ali došlo je vrijeme da dodatni iskorak napravimo pa i unutar poticaja Vlade RH a unutar i dodatnih koncesijskih bržih, mlađih, manjih linija između veze otoka i otoka. Naime, ja mogu govoriti o srednje dalmatinskom, odnosno srednje jadranskom arhipelagu jer mi je tu poznato. Danas jednom Višaninu za doći na Hvar ili Brač treba gotovo cijeli dan. Treba doći u Split, pa iz Splita na Brač ili na Hvar. I obrnuto, Bračaninu, Hvaraninu ili bilo kojem drugom. Uistinu je sazrelo vrijeme da taj dodatni iskorak kako do sada u infrastrukturi lučkih prometa, obala, tako trajekata se napravi i taj iskorak da povezanost između otoka i otoka napravimo ili kroz koncesijske i brze linije ili kroz poticaje sa strane Vlade jer uistinu teško koji koncesionar da će se javiti na takve linije, očito neće pokazati ekonomsku isplativost. Ali zato tu treba biti država da ovim koracima kojima se krenulo zadnjih 10-ak godina u razvoju, odnosno održavanju života na tim otocima dodatni iskorak se napravi kroz dodatne mjere za povezanost između otoka i otoka, barem onih koji su više naseljeni i gdje građani osjećaju više potrebe komuniciranja između samih sebe. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo kolega Boban. Upravo usvajanje ovog zakona omogućava ispravku jedne nepravde koja se desila u proteklom mandatu a to je da su otočani povlašteno mogli putovati samo na linijama prema svome otoku na kojem žive. Ukoliko bi bili putovali na neki drugi otok plaćali su punu cijenu karte. Ovaj zakon i usvajanje ovoga zakona omogućava nam da povlašteno putujemo prema svim otocima i zato ga, evo i barem i zbog toga tražimo podršku svih da ga se usvoji, pa ja bih rekao i konsenzusom jer je to veliki doprinos životu i jeftinijem životu na otocima. Što se tiče međuotočnog povezivanja postoje linije koje su državne i koje tiču u pojedinim linijama ili održavanju tih linija i više otoka. Međutim i ovaj zakon omogućava u dijelu ticanja da se omogući tržišna utakmica i da pokažu i neki drugi brodari kojim imaju brodove koje voze u sezonskom dijelu samo, recimo kada imamo turizam na Jadranu da se odrade sami prema sebi, žele li oni to povezivati, ne znam Vis sa Hvarom i da uspostave tu i takvu liniju na principu ajmo to reći tržišnog natjecanja a država onda da procjenjuje što bi ona mogla ili ne bi mogla u tome pomoći jer naravno da osim državnih postoje i mogućnosti i lokalnih i županijskih linija. A tu onda uključujemo i lokalnu samoupravu i regionalnu samoupravu. Ovaj zakon je dobar i treba ga kažem usvojiti ako je to moguće jednoglasno.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Borić, ja a i vi a i gotovo svi zastupnici kada govore o ovom zakonu prvenstveno misle o prometnom povezivanju hrvatskih otoka. No ja bih dodao još jedan podatak koji govori o važnosti ovog zakona a to je činjenica da je Hrvatska prošle godine imala 65 milijuna noćenja u turizmu a da je gotovo svako 3. noćenje bilo na hrvatskim otocima. Prema tome negdje oko 18 milijuna noćenja je prošle godine zabilježeno na hrvatskim otocima što govori dodatno o važnosti ovog zakona. Prema tome kada o ovom zakonu govorimo onda govorimo o vrlo važnom segmentu gospodarstva koji se odvija na hrvatskim otocima a za čije događanje, za čiju provedbu je vrlo važan, vrlo, vrlo, vrlo važan ovaj zakon. Prema tome kada govorimo o 270 milijuna kuna koje se iz državnog proračuna plasiraju i upućuju u pomorski promet onda moramo znati dakle da na taj način omogućavamo i vrlo važan financijski učinak za RH s jedne strane. A s druge strane čini mi se, to će vjerojatno zamjenik ministra bolje znati ukupan prihod hrvatskih brodara koji obavljaju ovaj promet je negdje gotovo čini me preko milijardu i pol kuna i ako na tih milijardu i pol kuna obračunamo stopu od PDV-a onda vidimo da samo kroz PDV se ne iz ovog prometa održani proračun vraća puno više nego što su subvencije za funkcioniranje otočnog prometa. Prema tome evo htio sam samo još dodatnije ovu jednu dimenziju vrlo velikog značaja pomorskog prometa za koju se slažem s vama da je jedan od najuređenijih uopće vidova prometa u RH.
Hvala. Odgovorit će uvažani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Bačiću, ja uvijek koristim priliku u Saboru da govorimo o otocima pozitivno. I kad smo raspravljali o turizmu i Strategiji razvoja turizma malo smo se čudili nekim namjerama bivše Vlade koja je utvrdila barem sam to čuo na jednom odboru da na otocima više ne treba graditi nikakve turističke kapacitete, da mi imamo preizgrađene otoke, da imamo preizgrađenu infrastrukturu u turizmu a vidimo i sami upravo turizam može vući pozitivne događaje u RH spomenuli ste i sami 18 milijuna noćenja a na otocima ono što znamo službeno iako statistike baš nisu precizne s obzirom na broj ležajeva malih iznajmljivača. Na otocima ima preko 300 tisuća ležajeva što u privatnom što u organiziranom sektoru koji se bavi upravo turizmom. Ono što ja smatram velikim uspjehom koji je napravljen u proteklih 10-tak godina je svakako i osnivanje agencije u Splitu koja je postala ja ne znam da li ima još neka agencija koja je decentralizirana, tj. da ima svoje sjedište izvan Zagreba i postala je prepoznatljiva u svom radu tamo kažem rade vrijedni ljudi koji su do sada vodili itekako brigu da taj sustav funkcionira, da nema nikakvih problema i ono što ste i vi spomenuli u svojoj raspravi, možemo se i pohvaliti svim upravo činjenicom da se u proteklih nekoliko desetljeća nisu na Jadranu desile upravo u pomorskom prijevozu nikakve havarije i nesreće koje bi odnijele i jedan život bilo kojeg putnika. To je nešto s čime možemo uvijek kažem ući u tržišnu utakmicu i pokazati da ne samo Jadrolinija nego i mali brodari kao što je Rapska plovidba zaslužuju priliku da na tržištu pokažu što znaju, koliko mogu a za to im je potreban samo jedan mali suport države. A kako ste i vi rekli stvorio se trokut, održivi trokut koji koliko se isplaćuje subvencija skoro gotovo toliko temeljem prometa i vraća nazad u proračun što znači da je gotovo nula.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Davora Vlaovića. Izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Uvaženi kolega Boriću, u svom izlaganju spomenuli ste važnost donošenja ovog zakona pa i Zakona o otocima i refleks je isti kao koje evo govore o onome što nam je svima zajednički interes a to je očuvanje života na otoku, olakšanje i poslovanje gospodarstvenika na otocima a svakako i jačanje tog malog i srednjeg poduzetništva. Znači uz Jadroliniju jačanje i malih brodara, spomenuli ste Rapsku plovidbu, podržavam to ali treba vidjeti na koji način pomoći i drugim brodarima i evo moje i prijedlog i pitanje a da pomognete i nama koji dolazimo sa kopna automobilom a i često sam bio na Rabu da se možda ponovno uvede linija Trajekta Senj-Baška- Lopar koja je nekad egzistirala. Na taj način bi nam skratili put i smanjili pritisak na postojeće linije. Isto tako treba reći da je ovo sa ova dva zakona, spomenuli ste da je od 2001.-2011- u popisu stanovništva 7000 stanovnika više, čestitam na tome i pozdravljam ali nažalost rezultati u Slavoniji su sasvim drugačiji, u Brodsko-posavskoj županiji u tom periodu je 14 tisuća stanovnika manje ove godine, 480 djece manje upisano u škole pa me evo na ovom primjeru pozivam sve nas a i Vladu RH da kroz reformske mjere osmisle zakonska rješenja kako bi vratili život i u Slavoniju i Baranju i kako bi na sljedećem popisu u Slavoniji i Baranji bilo više. Hvala.
Hvala lijepo. Odgovorit će uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Vlaović, sjećam se svih rasprava kada imamo izvješće o Zakonu o otocima. Upravo je ovo najveći prijepor kako to smo riješili ili smo pokušali riješiti na otocima, zašto to isto ne možemo u Slavoniji? Ali uglavnom kad su ta izvješća zbrajaju se sva ulaganja države u razvoj otoka od kapitalnih, infrastrukturnih objekata pa do samih subvencija i potpora. I uvijek je prijepor oko toga zašto prema otocima godišnje ide ne znam negdje oko milijardu i 200 milijuna kuna a kako to da u Slavoniju ide manje ili ništa od toga. Ni mi ne znamo uvijek taj odgovor jer ne znamo ni prave statistike što se ili gdje i koliko ulaže s obzirom da se ovdje stvorila jedna zakonska obveza da se pokupe svi podaci i da se točno zna što se događa na jednom području koje je izdvojena na neki način s obzirom da su otoci kažem kopno okruženo morem s 4 strane i jednostavno kao takvi na Jadranu ih imamo preko tisuću, od toga svega 50-tak naseljeno što nije pohvalno ali kažem država je pokazala brigu. Što se tiče linija u mandatu 2004.-2011. mi smo uveli jednu novu liniju prema otoku Rabu sa otoka Krka jer jednostavno za ovu liniju koju ste spomenuli nismo imali uvjete Senj-Baška-Lopar jer se na Krku upravo u djelu općine Baška stvorila jedna atmosfera koja je bila negativna prema prometovanju trajekta koje je možda bilo jer taj prostor je ustvari bio i najkraća linija između Lopara i Baške. Međutim, građani su prosvjedovali zbog silnih gužvi u vrijeme sezone i nisu to htjeli. Kada je linija otišla na drugu stranu, svi su je htjeli vratiti nazad, međutim tada je već to bilo gotovo ali uvijek postoji mogućnost kažem među županijskog povezivanja jer govorimo o Ličko-senjskoj i Primorsko-goranskoj županiji. Ukoliko je županija zainteresirana i na tu liniju se može staviti brod ali mislim da to toga još neće ipak doći jer sve to košta određeni novac a županije nisu baš pri novcu.
I zadnja replika uvaženog zastupnika Tulije Demetlike. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče Sabora. Kolega Boriću, rekli ste da postoje optimalni uvjeti. I jeste, mi smo pomorska zemlja okrenuti prema moru. I upravo sve ove godine što se ulagalo u infrastrukturu doprinijelo je da se osiguraju i kvalitetne pomorske linije. Na neki način smo zaštitili i našeg brodara Jadroliniju kao i naša brodogradilišta. Međutim, smatramo da isto tako smo napravili neke greške ukidanjem određenih linija. Naime, ukinuta je linija koja se spomenula i sad neki dan u Saboru kad su bili mladi iz Dubrovnika i rekli da nemaju veze između Dubrovnika i sjevernog dijela Hrvatske, tj. Rijeke. Ta linija je ukinuta čini mi se prošle godine, a prije 4 godine isto je ukinuta jedna linija između Pule, Lošinja, Zadra, a vidimo da upravo veliki broj turista koji dolazi u Istru ima sigurno tu želju jer je Zadar vidimo sada destinacija prepoznatljiva ne samo u Europi, nego i čitavom svijetu Šibenika i Splita. I ja vjerujem da upravo će ministarstvo kroz ovaj novi zakon koji je sigurno pozitivan i koji će doprinijeti kvalitetnom razvoju naših brodskih linija, a time i osiguranju života na našim otocima ali isto tako da se potrudimo da i ekonomski razvijamo određene linije upravo preko ljeta, preko turizma, a isto tako imamo mogućnost prekogranične suradnje gdje postoji veliki interes uspostavljanju brzih kvalitetnih linija, a time bi i naša brodogradilišta dobila na značaju sa mogućnošću gradnje tih brodova kao što je luka Ravena, Ancona i Bari i povezivanje sa našim lukama od Pule, Splita i Dubrovnika. I sigurno tu kroz jedan povećani promet da i ti brodari posluju pozitivno i da, moja je želja da se još smanji proračun kao subvencija od strane države, da to bude na tržnoj osnovi. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Demetlika, duž obalna linija ukinuta u prethodnom mandatu. Žao mi je što je, evo vi ste kao Istarski demokratski sabor podržavali tu Vladu. Ona je ukinuta. Očito je procjena bila Jadrolinije da više financijski ne mogu pratiti takvu liniju koja je dosta zahtjevna u financijskom dijelu i da su neki novi vidovi prometa, prije svega autocesta tu liniju možda učinile neisplativo jer se danas ipak brže stiže autocestom do Dubrovnika i onim dijelom ceste nego što je to bilo nekada kada je ta linija funkcionirala. A što se tiče ove sezonske linije, ja ne znam da li je ukinuta. To mi je prvi puta da čujem, znači Lošinj, Zadar, Zadar-Lošinj-Pula jer smo upravo mi u našem mandatu 2007., 2011. tu liniju uveli i ona je bila isplativa linija, ne znam zašto se ukinula i prvi puta to čujem, ako sam dobro čuo. Moguće da je prestao interes brodara ili agencije nije napravila svoj posao da zamijeni tog brodara na toj liniji, ali mislim da je ona posebno u sezoni opravdavala svoje postojanje i poslovala je pozitivno. Nadam se da će se to ispraviti ako je to se zaista desilo. Ja zaista taj podatak ne znam. Evo hvala.
Hvala. Molim vas da ovo pretpodnevno veselje malo splasne, pa da malo budemo tiho jer sada će riječ uzeti uvaženi zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa. Svi smo suglasni da je Jadrolinija strateška tvrtka koja godišnje ima prihoda 840 milijuna kuna, koja zapošljava 2000 ljudi i koja je u dobiti. Otvara se tržište šta je i prirodno, međutim otvara se tržište po direktivi EU. Kod mojih prethodnika vidjela se doza pozivanja da moramo to poštivati, to smo potpisali. Međutim, da je narod znao šta smo mi sve potpisali i što je sve potpisano protiv nacionalnih interesa sigurno 90% ljudi ne bi glasalo za ulazak na ovaj način u EU, a tome svjedoče brojne subvencije i brojni poslovi strateški u RH u posljednjih 10, 15 godina. Pa primjer škver. Zabranjeno je bilo subvencioniranje splitskog škvera dok u EU, dok je auto industrija u Njemačkoj bila dozvoljena. Znači, bila je selektivnost po tome pitanju. Ulaskom u EU mi imamo određene obaveze koje moramo poštivati.
Kolege molim vas malo se stišajmo da čujemo šta kolega Bulj govori. Ja uistinu napola ne čujem što on govori, a vjerojatno ni vi. Izvolite kolega Bulj.
Pošto dolazim iz područja Dalmacije, Dalmatinske zagore, zaboravljene i otoci su zaboravljeni činjenica da jedino preko ljeta imamo pune otoke. Poslije toga nemamo ljude na otocima poglavito mlade koji nisu dobro, koji nemaju prijevoz ili ih more dijeli od kopna, od škola, studija, fakulteta i ostalih njihovih potreba da bi se mogli normalno razvijati u društvu. I smatram da Jadrolinija koja je strateška tvrtka, da je se vodila i upravljala kao prošla, protekla Vlada tako i bivše Vlade, da danas bi bio duplo veći prihodi u Jadroliniji i sigurno bi bila zaštićenija. Otvaranjem tržišta otvara se ono što je se događalo u hrvatskoj poljoprivredi, mogućnost gašenja na jedan netržišni i nekonkurentan način. Postoji mogućnost da se pojavi strana kompanija koja će spustiti cijenu jednu sezonu i može na taj način uništiti našeg brodara. Činjenice proizlaze iz iskustava, ne triba ić daleko kao što sam spomenijo. Pa zar nije žalosno da tijekom pregovora sa EU izgradnju autoceste grama željeza nije iz splitske željezare u našim autocestama. U niskogradnji nije niti metar cijevi hrvatske. Da li nije žalosno da sa 5 milijuna eura kilometar je poskupio 3 puta izgradnje autoceste? Znači sumnja je moja otvorena da ova mogućnost nije dobro zaštitila interese Jadrolinije koji su strateški interesi Republike Hrvatske zbog čega ću i postaviti vama gospodine pomoćniče da uputite ministru pitanja koja ću sada pročitati i nadam se da ćete javnosti, nama saborskim zastupnicima, djelatnicima Jadrolinije dati odgovor. Zašto je kupljen novi katamaran bez javnog natječaja, a plaćen je 5 milijuna eura? Drugo pitanje, kako je predsjednika Uprave Jadrolinije bivši ministar doveo za ruku na čelo Jadrolinije iako nije ispunjavao uvjete iz natječaja? Naime, nije ispunjavao uvjete od 5 godina radnog iskustva na rukovodećim poslovima. Falile su mu tri godine radnog iskustva. Pod tri, zapošljavanje za direktora za ljudske resurse gospodina koji ne zadovoljava uvjete iz natječajne dokumentacije? Pod četiri, zapošljavanje preko 40 novih voditelja, rukovoditelja i direktora bez iskustva a ignorirajući vlastiti stari kadar u Jadroliniji te ekspresno primanje u stalni radni odnos što nije slučaj i sa ostalim zaposlenicima koji rade i 10-ak godina i više i imaju ugovore na određeno vrijeme. Pod pet, da li je upoznato ministarstvo sa izvlačenjem novca iz tvrtke Jadrolinije putem tehničkog održavanja brodova i namještanjem poslova određenim izvođačima radova kao i određenim remontnim brodogradilištima? Pod šest i vrlo bitno ljudski resursi su najbitniji tako i u Jadroliniji. Nepoštivanje Zakona o radu i kolektivni ugovor za hrvatske pomorce i potpuno ignoriranje socijalnih partnera koji djeluju u društvu Jadrolinije. A moramo znati pomoćniče ministra da je 100% Jadrolinija u vlasništvu Republike Hrvatske i sigurno da se ove stvari ne događaju ne bi imali oko milijardu kuna prometa u Jadroliniji nego bi imali bar 2 milijarde. Nadam se, ovo što sam kazao, da će ovo ministarstvo zaštititi nacionalne interese, da se neće događati što se događalo u prošloj Vladi i prethodnim vladama, da se zaštiti nacionalna strateška kompanija Jadrolinija, da se zaštiti interes ljudi na otocima i da se ti ljudi sačuvaju, da se poveća broj prijevoza kroz dobit kroz ovu kompaniju Jadroliniju jer taj novac ulazi u proračun, to je sve kroz PDV. Također očekujem da se zaštite kako otoci tako i Jadrolinija, tako i naše more, naš nacionalni interes da se ne događaju slučaji kao kod bušenja Jadrana za istraživanja ugljikovodika da Hrvatska riskira ekološku zagađenost, propast turizma, propast naših 17% BDP-a dok Norvežani, norveška tvrtka raspolaže rezultatima i ona trguje sa tim rezultatima a Hrvatska ima samo rizik i uništenje. Nadam se i očekujem od vas da ćete zaštititi nacionalne interese i dat ću vam ovaj primjerak pitanja da očekujem od vas odgovor i od ministra Butkovića, hvala lijepa.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sljedeći je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prijevozu u linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 50. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Pregled amandmana dostavljen vam je na klupe. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o amandmanima. Opet uvaženi zamjenik ministra pomorstva, prometa, infrastrukture Miro Škrgetić. Najprije amandman jedan Odbora za pomorstvo, promet i infrastrukturu.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Na prvi amandman možemo se izjasniti prihvaćamo.
Dakle, amandman se prihvaća. Postaje sastavni dio zakona. Amandman dva Odbora za zakonodavstvo.
Također prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. Amandman tri Kluba zastupnika SDP-a.
Taj amandman se ne prihvaća uz sljedeće obrazloženje. Ovim amandmanom predlaže se brisati mogućnost da brodari prilikom podnošenja ponude ne moraju imati u vlasništvu brod već mogu samo pružiti dokaz da će se taj uvjet ispuniti do sklapanja ugovora o javnoj usluzi. Takva mogućnost unesena je u zakon 2006. godine na inicijativu brodara u cilju sudjelovanja većeg broja brodara na natječajima za dobivanje koncesija, a zbog visokih investicijskih ulaganja u brodove i nesigurnih ishoda natječaja te se u praksi pokazalo opravdano. Slijedom navedenog prihvaćanjem ovog amandmana onemogućilo bi se sudjelovanje u natječajima za pravo obavljanja usluga javnog prijevoza onim brodarima koji još nemaju u vlasništvu odgovarajuće brodove za pojedine linije, a u postupku su nabave istih.
Dakle, smatramo u principu da u trenutku pružanja usluga javnog prijevoza s obvezom javne usluge, dakle podnositelj ovdje mora priložiti rješenje nadležne lučke kapetanije o upisu broda jer se tako sprječavaju špekulacije i makinacije i na taj način se državna kompanija Jadrolinija. Hvala. Tražim glasanje.
Molim vas sad ćemo glasovati o amandmanu SDP-a kojega Vlada ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Glasovanje je završeno. Molim vas rezultat? 54 su za amandman, 4 suzdržana, 75 protiv. Nije dobio dovoljan broj glasova. Sljedeći amandman je amandman broj 4. Kluba zastupnika SDP-a.
Taj amandman se ne prihvaća uz sljedeće obrazloženje. Amandmanom se predlaže utvrditi još složenije uređivanje pitanja odgovaranja potrebama za povećanim kapacitetom prijevoza u odnosu na rješenje iz važećih zakona koje se u praksi pokazalo kao teško primjenjivo. Jedini primjenjivi kriterij je utvrđivanje stvarne potrebe što je jedan od elemenata ugovora o javnoj usluzi sukladno Uredbi 3577/92. koju utvrđuje naručitelj usluge. Konstanta prilagodba stvarnim potrebama na liniji koja ne mora biti strogo kvantificirana i ograničena parametrima te poduprta studijama dužnost je brodara kao ugovornog pružatelja usluge. Naime, u ljetnim opterećenjima prometa potrebno je žurno intervenirati na način da se osiguraju povećani kapaciteti prije svega od strane brodara koji već obavlja javnu uslugu i to naglašavamo. A samo podredno i sa drugim brodarom za obavljanje toga prijevoza. U tom smislu rješenje iz članka 25. prijedloga zakona ocjenjujemo kao prihvatljivije od onog predloženog amandmanom te naglašavamo da isto rješenje slijedi Uredbu br. 3577/92. koja predviđa da se prometna povezanost stalno prilagođava novonastaloj situaciji tj. obavlja prilagodba stvarnim potrebama prvenstveno putem ugovora o javnoj usluzi.
Želi li predlagatelj amandmana? Da. Izvolite.
Da, da ovako se ostavlja pravo agenciji a umjesto da postoje striktni kriteriji kada je to moguće. Dakle, tražim glasanje. Hvala.
Molim vas da glasujemo o amandmanu Kluba zastupnika SDP-a koji Vlada ne prihvaća. Molim rezultat. 50 za, 8 suzdržanih i 72 protiv. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman br. 5. zastupnika Davora Penića.
Amandman zastupnika Davora Penića se ne prihvaća uz sljedeće obrazloženje: osim besplatnih hitnih prijevoza bolesnika iz izmijenjenog članka 47. stavka 3. točke 6. odredbom istog članka stavka 2. točke 6. određuje se da zdravstveni djelatnici i njihova službena vozila pri obavljanju redovitih prijevoza bolesnika s otoka na kopno i obrnuto imaju pravo na povlašteni prijevoz s popustom. Ujedno stavkom 6. istog članka određuje se da se sredstva za takav povlašteni prijevoz s popustom osiguravaju u Državnom proračunu Republike Hrvatske na razdjelima nadležnih središnjih tijela državne uprave tj. u ovom slučaju bi Ministarstvo zdravlja osiguralo sredstva za onaj dio karte koji treba platiti.
Uvaženi zastupnik Penić.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Ja sam s tim amandmanom htio izjednačiti zdravstvene subjekte na kopnu i na otoku, zato sam podnio amandman. Sanitetski prijevoz se ne plaća na cestama i autocesti, zašto bi se plaćao na trajektu? Tražim glasovanje.
Molim vas pristupimo glasovanju o amandmanu zastupnika Davora Penića kojeg Vlada ne prihvaća. Molim rezultat. 72 glasa za, nijedan suzdržan 62 protiv. . [[Pljesak.]] Možemo li veselje malo ipak tiše izražavati. Amandman je prihvaćen znači. Sljedeći je amandman 6. Odbora za zakonodavstvo.
Taj amandman je prihvaćen.
Postaje sastavni dio zakona. I amandman 7. Kluba zastupnika SDP-a.
Taj amandman ne prihvaćamo uz sljedeće obrazloženje: postojeća praksa je pokazala potrebu za osiguravanjem mogućnosti da se odgovori vršnim sezonskim potrebama na pojedinim linijama te da se u tom smislu linijama bez obveze javne usluge može ticati ne više od 80% luka koje se tiču na liniji s obvezom javne usluge. Uz navedeno treba naglasiti da u skladu s odredbom članka 55.a stavka 4. davatelj koncesije odnosno javni naručitelj u svakom pojedinom slučaju davanja suglasnosti mora uzeti u obzir sve okolnosti, a osobito utjecaj obavljanja prijevoza na liniji bez obveze javne usluge na liniju na kojoj se obavlja redoviti javni prijevoz s obvezom javne usluge.
Želi li predlagatelj? Da. Uvaženi zastupnik Hajdaš-Dončić.
Hvala lijepo. Dakle ponavljam, smisao amandmana je također zaštita državne kompanije jer upravo kroz ljetne mjesece najveća potražnja je da tako kažem za sezonskim linijama. Dakle, samim time izbacujemo prihod Jadroliniji. Predlažem glasanje, hvala.
Molim vas pristupajmo glasovanju o amandmanu Kluba zastupnika SDP-a kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za amandman? Molim rezultat. 49 za, 1 suzdržan i 78 protiv, nije dobio dovoljan broj glasova. Osmi je amandman Odbora za zakonodavstvo.
Taj amandman prihvaćamo.
Postaje sastavni dio zakona. Dajem na glasovanje dakle Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prijevozu u linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu. Molim vas glasujte. Tko je za ovaj prijedlog zakona sa amandmanima naravno? 94 za, 5 suzdržanih i 32 protiv. Utvrđujem da je većinom glasova donesen zakon o izmjenama i dopunama Zakona o prijevozu u linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu zajedno sa prihvaćenim amandmanima.