Доброго ранку! Прошу всіх заходити в зал, приготуватись до реєстрації. Прошу всіх заходити в зал. Будь ласка, займайте робочі місця, колеги. Отже, прошу провести реєстрацію. Прошу зареєструватись. [[10:02:23]] Зареєстровано 343 народних депутати. Ранкове пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Сьогодні день народження Першого заступника Голови Верховної Ради України Ірини Володимирівни Геращенко. Пані Ірина, вітаємо вас з днем народження! Успіхів, сили, натхнення і перемог, пані Ірина! [[Оплески]] А також сьогодні день народження нашого колеги, бойового народного депутата Андрія Анатолійовича Тетерука. Привітаємо пана Андрія з днем народження. [[Оплески]] Успіхів, перемог, пане Андрію. Вітаю вас щиро! І, колеги, нагадую, що в середу 30 хвилин для виступів від народних депутатів. Тому я прошу усіх, хто має намір взяти участь в обговоренні і у виступах, записатися на виступи від трибуни. Будь ласка. Мирний Іван Миколайович, будь ласка. Павленко Юрій.
Шановні громадяни України, "Опозиційна платформа - За життя" наполягає на тому, аби не тільки Президент України, який залишає свою посаду, але і Верховна Рада України, і Кабінет Міністрів України пішли в історію. За 5 років єдине, що було ними зроблено, - це безкінечна війна, бідність українських сімей, розкол і протистояння в українському суспільстві. На останніх виборах громадяни чітко показали всій владній команді "червону картку". Кожен день роботи нинішньої Верховної Ради України створює лише нові проблеми для українців. Країні потрібен новий парламент, який буде вирішувати проблеми людей, який буде мати довіру громадян України. Але перед тим, як піти, за ті лічені пленарні тижні, які залишилися для нинішнього складу Верховної Ради України, "Опозиційна платформа – За життя" наполягає на розгляді тих законопроектів, які є вимогою наших виборців, які мають першочергове значення для кожної української сім’ї. Зокрема: 9403 - проект Закону про внесення змін до Закону України "Про ринок природного газу" (щодо впорядкування ціноутворення та недопущення підвищення цін і тарифів на природний газ); 9227 - про списання заборгованості пенсіонерам, інвалідам, багатодітним сім’ям за постачання природного газу, централізоване опалення, гарячу воду, електричну енергію; 4794 - проект Закону про статус і соціальний захист мирних цивільних громадян, які постраждали внаслідок проведення антитерористичної операції; 6510 - про внесення змін до деяких законів щодо посилення соціального захисту дітей, які постраждали внаслідок бойових дій та збройних конфліктів; проект Постанови про забезпечення відновлення конституційних прав громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, у зв’язку з прийняттям відповідного рішення Конституційного Суду; про внесення змін до Державного бюджету на 19-й рік щодо забезпечення виконання рішення Конституційного Суду щодо відновлення соціального захисту ветеранів війни, членів їх сімей, справедливих соціальних гарантій дітям; проект Постанови 10284 про соціальне становище дітей та невідкладні заходи з удосконалення захисту прав дитини. Цілу низку інших законопроектів, які, на наш погляд, мають стати головними в роботі Верховної Ради і стосувалися тих проблем, які хвилюють сьогодні кожного українського громадянина. Прошу вважати мій виступ як офіційний депутатський запит до Голови Верховної Ради України і вимагаю обґрунтованої відповіді, чому ці законопроекти.
30 секунд завершити, будь ласка.
Чому ці законопроекти, які чекають українські громадяни, тривалий час не вносяться в порядок денний Верховної Ради? "Опозиційна платформа – За життя" наполягає на їх першочерговому розгляді.
Дякую. І, будь ласка, до слова запрошується Олег Ляшко. Прошу вас.
Олег Ляшко, Радикальна партія. У моїх руках звіт Рахункової палати про ефективність використання коштів державного бюджету, виділених Міністерству охорони здоров’я України у 2017-2018 роках. Оцей звіт, я дуже прошу всіх народних депутатів і правоохоронні органи, ознайомитися з ним. У цьому звіті жахливі цифри, які демонструють неефективність використання коштів. Зокрема, у 2017-2018 роках на закупівлю ліків було виділено майже 12 мільярдів гривень. Як вони використовуються: стан забезпечення ліками від онкології для дорослих - 26 відсотків, стан забезпечення ліками від серцево-мозкових захворювань - 31 відсоток. Гроші виділені, закупівлі не проведені, і найвищий рівень смертності якраз від онкології, від серцево-судинних захворювань, а ліків немає. Станом на цей рік досі не закуплені ліки за кошти державного бюджету для онкології та онкогематологічного захворювань за кошти, які були виділені ще в 2018 році. На мільйони утилізовано ліків, термін придатності яких минув. Держава закуповує, тратить гроші, купує ліки, вони лежать, потім минає термін придатності - і їх утилізують. А людям, українцям, які йдуть в аптеки, які йдуть в лікарні, кажуть: ліків немає. І люди повинні останнє виносити з хати для того, щоб полікуватись. У цей час на складах на мільйони гниє обладнання, гниють ліки, пропадають і потім їх утилізують. На 47 мільйонів гривень придбано для онкохворих дітей ліків, де в інструкціях для медичного застосування цих ліків є обмеження щодо їх використання для дітей. 50 мільйонів гривень, для онкохворих купили, а виявляється, що ці ліки не можна використовувати. Мовчанка уряду, мовчанка влади – це фактично співучасть у цих злочинах. Мільйони українців не можуть купити ліки через їх дороговизну. Міністерство охорони здоров’я мільярди виводить за кордон, витрачають неефективно, потім утилізують ці ліки, тому що не роздають їх людям, напевно, чекають, поки хабарі дадуть. Я вимагаю, щоб парламент невідкладно розглянув звіт голови Рахункової палати за результатами аудиту використання коштів державного бюджету. Я вимагаю від уряду сьогодні невідкладно прийняти рішення про звільнення Уляни Супрун з посади керівника Міністерства охорони здоров’я. Правоохоронні органи за результатами звіту повинні провести розслідування. І всіх - в тюрму, тих, хто краде в українців життя і здоров’я.
Дякуємо. Будь ласка, до слова запрошується народний депутат Вілкул. Прошу вас.
Шановний народе України! Вчора спікер Андрій Парубій все ж продавив і підписав провокаційний мовний закон. Проте боротьба за нормальне життя не закінчена. Ми продовжуємо захищати конституційні права мільйонів українців, і це не боротьба проти державної мови, а проти заборони людям говорити будь-якою іншою мовою. Відповідно до статті 10 Конституції України держава забезпечує вільний розвиток, використання і захист російської мови та мов національних меншин. Прийнятий 25 квітня мовний закон прямо суперечить цій нормі. Ми звертаємося до Конституційного Суду, який може скасувати цей закон, необхідних 45 підписів народних депутатів ми вже зібрали. Не можна допустити нинішньому Президентові Порошенку та Парубію розколювати Україну через їхню примху будь-яким шляхом залишити свій рейтинг. Ще одне болюче питання. "Нафтогаз" продовжує свої знущання. Поки ви займаєтеся розколюванням країни, вийшла інформація, що "Нафтогаз" підвищує з червня ціну на газ для населення знову. Це при тому, що 1 листопада 2018 року ціну на газ влада вже підвищила на 23,5 відсотки, а з 2014 року майже вдесятеро. При цьому жити люди краще не стали, більшість ледь зводить кінці з кінцями. Ми вимагаємо, щоб парламент негайно розглянув петицію про зниження ціни на газ, якою "Нафтогазу" забороняється підвищувати ціну. І не потрібно розказувати байки про те, що знизити тарифи неможливо. За комуналку українці мають платити не більше 15 відсотків, а не 60-80, так як зараз. Необхідна лише політична воля покласти край корупційним схемам "Нафтогазу", відмовитись від імпортного газу та збільшити видобуток свого. І це реальні кроки, які можна було зробити ще вчора. І насамкінець, я не розумію, яким Президентом буде Володимир Зеленський, і ніхто цього не розуміє, але треба поважати вибір народу і призначити дату інавгурації. Особисто я буду голосувати за дату інавгурації 19 травня. Як кажуть у народі: "Перед смертю не надихаєшся". Залиште країну у спокої і йдіть вже. Дякую за увагу.
Дякуємо. До слова запрошується народний депутат Немировський. Просимо вас.
Доброго дня, шановні колеги! Доброго дня шановний український народе! Шановна пані головуюча! Ще рік тому мною та авторським колективом, ще 27-ми народних депутатів з усіх фракцій та груп, позафракційними, було внесено законопроекти 8613, 8614: про внесення змін до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" щодо перерахунку та виплати підвищених пенсій окремим категоріям громадян. Головним по цьому законопроекту (8613, 8614) визначено Комітет Верховної Ради України з питань національної безпеки і оборони. Головне науково-експертне управління підготувало висновок ще 27 листопада 18-го року. Законопроект визвав надзвичайний резонанс серед колишніх військовослужбовців та інших осіб, а також серед особового складу цієї особливої категорії, членів їх сімей. Керівництво Міністерства оборони України, керівництво Міністерства внутрішніх справ, Національної поліції, Національної гвардії, Державної прикордонної служби, Державної служби України з надзвичайних ситуацій, а також ветеранська спільнота правоохоронних та силових відомств України підтримують визнаний законопроект, оскільки стосується майбутнього всього особового складу військовослужбовців та деяких інших осіб, які сьогодні служать у небезпечних умовах, захищаючи народ та Україну, втрачаючи щодня своє здоров’я, а інколи, на превеликий жаль, і сьогодення. Проінформую вас, що вперше зазначені вище законопроекти розглядалися на засіданні комітету ще 19 грудня, але за тим, що змінився кворум, законопроекти були призупинені, розгляд. В черговий раз 24 квітня розглядалися дані законопроекти, після чого були внесені на розгляд до Верховної Ради. Але яким же подивом було для ветеранської спільноти та всіх громадських об’єднань, коли знову ці законопроекти почали розглядатися вже і поставлені на комітет уже на 15 травня, на сьогодні. Скільки можна обговорювати дані законопроекти, які вже були винесені на розгляд Верховної Ради? Коли комітет підготовить висновок відповідно до статті 111 Закону України. ой, Регламенту Верховної Ради? Дякую.
Дякуємо вам, шановний пане Немировський. До слова запрошується народний депутат Кремінь, просимо вас.
Тарас Кремінь, "Народний фронт". Шановні колеги, протягом останнього часу всі ми стали у центрі образ, що начебто Верховна Рада не здатна, вона неспроможна об’єднатися і приймати доленосні для України рішення. Але хотів би нагадати і подякувати, в першу чергу своїм колегам за те, що ми зробили фактично надзвичайно багато тільки за вчорашній один день. По-перше, було насправді підписано доленосний, віховий Закон України "Про забезпечення функціонування української мови як державної", що є результатом багаторічної боротьби за конституційну норму, яка, на превеликий жаль, не була підтримана останніми роками і попередніми скликаннями українського парламенту. Це надзвичайно важливо для розвитку всіх сфер: і освіти, і науки, і культури, і державного будівництва. Дуже важливо, що вчора парламент об’єднався і ми змогли підтримати розвиток фахової передвищої освіти. І, незважаючи на те, що тривали баталії довкола співавторів різних ініціатив, я все-таки вважаю, що прийняття такого важливого закону за основу – це величезна підтримка для наших коледжів і технікумів, це підтримка студентства, це підтримка того рівня освіти, який, по суті, є старшинським складом, сержантським складом української економіки, і це величезний сигнал і для України, і для всього цивілізованого світу. І хочу сказати, що ми на тому не зупиняємося, в тому числі як Комітет з питань науки і освіти, бо вже сьогодні ми будемо розглядати стратегію, в який спосіб прискорити розгляд зареєстрованого законопроекту про повну загальну середню освіту, якого так чекають у регіонах. Але хотів би сказати і про інші деталі, які мали би взяти на себе відповідальність органи місцевого самоврядування. Ми знаємо про те, що сьогодні не високими темпами, але все-таки скорочується черга до садочків, ми сьогодні знаємо, які величезні ресурси, багатомільярдні інвестиції витрачаються на фінансування закладів освіти, в тому числі освітня субвенція, яка допомагає нашим дітям здобувати кращі умови і кращу освіту у закладах освіти. Хочу сказати, що буквально місяць тому у Дніпрі відбулася перша за останні роки Координаційна рада з питань реформи освіти, де розглядалися ці та багато інших питань, в тому числі неефективного розподілу освітньої субвенції. Тому хотів би сказати, що в нас є області, які є першими, які демонструють високі приклади своєї діяльності, і, на превеликий жаль, ті, які, на превеликий жаль, є епіцентром критики. Тому я хочу у своєму виступі сказати те, що хочу оформити як депутатський запит. Я звертаюсь до Прем’єр-міністра Володимира Гройсмана провести службову перевірку на рівень недбалості Миколаївської облдержадміністрації в частині розподілу освітньої субвенції. Це негоже, коли кошти на казначейських рахунках із лютого місяця, а станом на сьогоднішній день вони досі не розподілені. Тому я.
Будь ласка, 30 секунд завершити.
Тому я сподіваюсь, що український парламент і сьогодні, і цього тижня, і наступними місяцями, до осені, підтримає не одну з реформ. Тому сподіваюсь, що наш парламент дієздатний. Давайте працювати на перемогу України. Дякую.
Дякую. Будь ласка, до слова запрошується народний депутат пані Сотник. Прошу вас, пані Олено.
Дякую, пані головуюча за можливість виступити. Вчора, я думаю, всі громадяни України спостерігали за ситуацією, яка дуже швидко розгорталася в Конституційному Суді, коли був фактично змінений Голова Конституційного Суду. На сьогоднішній день ми маємо пані Наталю Шапталу як нового Голову, яка, в принципі, і буде приводити до присяги новообраного Президента. Але я б хотіла поговорити не про сам процес обрання Голови Конституційного Суду, тому що, очевидно, що парламент не має права втручатися в ці питання і це виключно організаційні питання самого Конституційного Суду. Але я хочу звернути вашу увагу і увагу громадян, що це є ні що інше, як символ безкарності, безвідповідальності і бездіяльності попередньої влади: Генерального прокурора пана Луценка, Петра Олексійовича Порошенка, Служби безпеки України. Я нагадаю, що дана суддя є однією з тих, яка приймала рішення Конституційного Суду, яке дало можливість Януковичу отримувати додаткові повноваження і фактично призвело до узурпації влади. Після цього в 2015 році Генеральна прокуратура порушує кримінальне провадження за. відповідно за фактом того, що дане рішення було прийнято і призвело до фактично узурпації влади. Служба безпеки України також в 2015 році порушує кримінальне провадження за захоплення державної влади колишнім Президентом у неконституційний спосіб, а також ймовірним зловживання суддями Конституційного Суду своїм службовим положенням. На сьогоднішній день у мене питання до Генерального прокурора, у мене питання до Служби безпеки України: де результати даних кримінальних проваджень? Де результати розслідування по цим резонансним подіям, які призвели фактично, які привели фактично до того, що був Майдан, що була кров, що був Янукович і що була фактично узурпація повна влади в Україні? Цього нічого немає. Чому немає? Тому що це була класична. класичний приклад того, як президенти, як очільники Служби безпеки України, Генеральної прокуратури створювали собі лояльних людей. "Не хочете кримінальну справу – працюйте на нас", – оце яскравий приклад, як ця влада останні п’ять років працювала, а сьогодні вона отримує реванш попередньої злочинної влади у якраз форматі того, що Головою Конституційного Суду стає людина, яка має пряме відношення до злочинного рішення Конституційного Суду. Дякую.
Дякуємо, шановна пані Олено. І до слова запрошується народний депутат Барна, прошу.
Христос Воскрес! Президент України, цей склад Верховної Ради та уряд обрали курс в НАТО і на колективну безпеку. Ми обрали європейський курс розвитку, ми обрали курс – геть від Москви, від голодоморів, репресій, ГУЛАГів, війни і смертей! Ми обрали курс на оборону нашої незалежності, на захист нашої землі, розбудову великої, добротної України з нашою канонічною Українською Православною Церквою, з нашою українською державною мовою і нашою могутньою розбудовою української армії. Президент Єврокомісії Жан-Клод Юнкер, як і інші світові лідери, високо оцінили зусилля Президента України Петра Порошенка, а також і Верховної Ради, в захисті інтересів України і європейського цивілізованого вибору. Але зараз як ніколи є загроза контрреволюції олігархату і Кремля через відміну мажоритарної системи виборів, де обрання депутатів, кандидатів, висунення буде покладено на очільників партій, які будуть голосувати відповідно на з’їздах за тих кандидатів, які повинні пройти. І тому цинічно виглядає, коли, борючись за права людей, простих людей, ці політичні лідери забирають у них безпосереднє, пряме право обрати конкретно депутата, який має бути підзвітний саме конкретним, своїм виборцям, а не очільникам партій, які очолюють власники або в більшості олігархи. Тим паче, що 90 відсотків населення України не довіряє жодній політичній силі, а це означає, що нам треба брати приклад з Англії, Сполучених Штатів Америки і Франції, де при всій партійній системі цивілізованій розвитку, там дійсно діє мажоритарна система виборів. Але якщо ми турбуємося про наших дітей і майбутнє нашої нації, яке має бути розумне, патріотичне і здорове, то обов’язково нам треба звернути увагу на законопроект 4682 щодо обов’язкового харчування дітей, усіх дітей в школах, тому що нація розумна і патріотична тоді, в першу чергу, коли вона здорова, коли є кому захищати нашу країну і трудитися на благо нашої України. Слід звернути увагу на законопроекти щодо захисту вчителів: морально-психологічного, соціального і матеріального, зокрема щодо встановлення фіксованої обов’язкової 30-відсоткової доплати за престижність і передбачити обов’язкові додаткові виплати і премії вчителям, які підготували переможців, призерів обласних, всеукраїнських та міжнародних олімпіад. А народ чекає на обіцяні новообраним Президентом 4 тисячі доларів зарплати вчителям, 1 тисячу доларів пенсії, посадки, а також продовження курсу ЄС і НАТО.
30 секунд завершити, будь ласка.
А ми як обранці народу повинні це контролювати і відповідно вимагати. І ми повинні всі разом зрозуміти, що честь нації починається із поваги до вчителя. Слава Україні!
Дякуємо. І до слова запрошується народний депутат Івченко. Будь ласка, вам слово.
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, вчора Юлія Володимирівна говорила про перезавантаження влади. Вона говорила про зміни, які сьогодні так конче необхідні. Чому вона так говорила? Я вам приведу приклад тільки з одного сектору України, з аграрного. 2015 рік, хто не пам’ятає. Верховна Рада, коаліція скасувала спеціальний режим оподаткування для аграріїв, вимила з галузі 26 мільярдів. Ви говорите за децентралізацію, так я вам скажу: базовий податок в селі – це єдиний податок, який коаліція підняла в 39 разів. В 2016 році коаліція віддала 4 мільярди так званої квазі-акумуляції, і ви всі знаєте, кому вони дістались. Вони майже половина дісталася двом великим аграрним олігархам в країні. В минулому році 2,3 мільярди чомусь не дійшли до фермера, до жодного фермера, тому що коаліція вирішила перерозподілити на інші цілі. Я вже не кажу про тотальну корупцію в Держгеокадастрі. Кожен, хто стикається з земельними відносинами, чітко собі знає і розуміє, які відкати панують безпосередньо при оформленні земельних ділянок. Колеги, якщо ви запитаєте сьогодні кожного аграрія і кожного селянина, чи краще їм стало жити, буде однозначна відповідь – ні. Колеги, ні. І повірте, якщо ви запитаєте так кожну галузь і пройдетеся по кожним так званим реформам, які пропонувала коаліція, то ви побачите, що країні потрібен новий порядок денний. В країні повинні. країна повинна запропонувати інші зміни. Про що ми говоримо: ми говоримо сьогодні перезавантажити уряд і кожного міністра, а для цього потрібно провести якнайшвидше інавгурацію. Колеги, Президент Зеленський отримав безпрецедентну підтримку мешканців України – 73 відсотки. Ми вчора говорили про те, щоб поставити в порядок денний питання про інавгурацію нового Президента, заради того, щоб ми почули новий порядок денний, заради того, щоб ми почали зміни, за які проголосували українці. Колеги, ми ще раз наполягаємо, сьогодні щоби регламентний комітет прийняв рішення і завтра вранці ми приступили до того, щоб призначити дату інавгурації на те число, яке бажає сьогодні новий Президент. Давайте робити зміни. Давайте перезавантажувати цей порядок денний, який так марно ми втратили за ці останні 5 років.
Дякуємо вам. Будь ласка, до слова запрошується народний депутат Папієв. Пане Михайло.
Дякую. Шановні народні депутати України, шановні громадяни України, які дивляться нас по телебаченню, ви знаєте, ця Верховна Рада України повністю зганьбилася перед народом, тому що не займається ні важливими соціальними питаннями, ні захистом людей в плані медичного обслуговування. Але от що відбулося вчора. Вчора Голова Верховної Ради України з такими "понтами", щось там підписував, називаючи, що він підписав Закон України "Про забезпечення функціонування української мови як державної". До мене сьогодні телефонують національно-культурні товариства румун в Україні, національно-культурні товариства угорців в Україні і питають: "Шановні народні депутати України, дайте нам можливість прочитати текст закону, який підписав вчора з таким пафосом Голова Верховної Ради України". Ви знаєте, тексту закону ніде немає! Таблиця ота, яка. І я зараз говорю для стенограми, тому що ми підписали звернення до Конституційного Суду. І виходячи з тих подій і тих дій, які вчиняє. або бездіяльність Голови Верховної Ради України, ми змушені будемо звернутися ще і до Генеральної прокуратури України стосовно дій, які можуть містити ознаки шахрайства. Таблиця, яка роздана була на друге читання, і я про це казав всім, там відсутня була взагалі редакція комітету. Після цього щось голосували народні депутати України, після цього щось там склеїли докупи, і підписав вчора Голова Верховної Ради України. У мене питання одне: пане Парубій, що ви вчора підписали? Покажіть текст хоча би. От нас тут 423 народних депутати України. Покажіть текст громадянам України, які б бачили, що це закон, який не забезпечує функціонування української мови. Це закон, який забороняє функціонування російської мови, угорської, румунської, кримськотатарської мови, болгарської мови. Це абсолютно злочинний закон. Це закон, який не відповідає європейським принципам, європейським стандартам. Ми зверталися з вимогою, що, хто заважає вам, враховуючи те, що у нас діє Угода про асоціацію з Європейським Союзом, яка передбачає, що такі важливі закони не можуть виноситись на голосування, якщо вони не отримали висновки Венеційської комісії. Де висновок Венеційської комісії? Немає. Ви просто абсолютно займаєтесь тут шахрайством політичним. І я впевнений в тому, що нова Генеральна прокуратура України дасть належну оцінку таким діям, бо це дії, які не відповідають високому статусу народного депутата України і статусу, який передбачений Конституцією України, що ми є представниками українського народу, ми складали присягу. І я впевнений в тому, що в тих діях, які вчиняє Голова Верховної Ради України, є ознаки порушення присяги, є ознаки, які можуть містити шахрайство. Ми будемо звертатися до всіх органів. І закликаємо вас, давайте будемо чесними і давайте підемо всі на вибори, і нехай український народ.
Будь ласка, 30 секунд завершити.
нехай український народ докаже, кому він довіряє. І, шановні, ще одне. Ну, це просто сміх: вже 7 постанов Верховної Ради України. Я не кажу, що вони реєструються неправильно. Але, ну, давайте вже приймемо рішення, на яку дату інавгурація Президента України. Не бійтеся українського народу, не бійтеся виборів. Не бійтеся, йдіть - і нехай люди скажуть, довіряють вони вам чи ні. Я думаю, що люди покажуть вам пальцем на двері. Дякую вам.
Дякуємо вам, шановний колего. І до слова запрошується народний депутат Люшняк. Просимо, вам слово, будь ласка.
Доброго дня, український народе, шановна Верховна Рада, пані головуюча. Багато років політичні партії йдуть з гучними гаслами на вибори – це боротьба з корупцією. Борються з корупцією всі - і ніяк не можуть побороти, і не поборють, тому що децентралізація – це є основний засіб боротьби з корупцією. Сьогодні Верховна Рада прийняла, у 2015 році, курс незворотній на децентралізацію. І наш обов’язок її сьогодні завершити в Україні, щоб в 20-му році було завершення створення об’єднаних територіальних громад, щоб відпала більшість, і взагалі зникла така функція, як районні адміністрації, які перейшли нам в пережиток від радянської влади. Відпаде сутність самих обласних адміністрацій, будуть створені обласні виконкоми. Створення громади і обласної ради – це весь функціональний обов’язок, який буде на наших територіях. Сьогодні ми побачили, де неефективне використання керівником громади чи виконкомом громади коштів, які закладені в бюджетах громади, відкликання голови громади. Сьогодні легше змінити керівництво будь-якої об’єднаної територіальної громади чи обласної ради, ніж зняти недоторканність з депутатів. Відпаде вся сутність Верховної Ради, відпаде вся сутність сьогодні Президента і цього спруту – корупції, який ми сьогодні обговорюємо і стільки присвячуємо йому часу, створення правоохоронних органів. Ця Верховна Рада створила уже п’ять додаткових заходів боротьби з корупцією. Який результат? Немає. Результат буде тоді, коли ми проведемо децентралізацію, коли будуть створені об’єднані територіальні громади, які дадуть можливість розвиватись малому, середньому бізнесу. І тільки тоді економіка буде функціонувати. Тому що фундамент кожного будинку саме починається з фундаменту. А об’єднана територіальна громада в Україні саме і становиться цим фундаментом – фундаментом державності, фундаментом економіки. І не Верховна Рада буде створювати робочі місця і політичні сили, а самі об’єднані територіальні громади, які сьогодні будуть боротися за інвестора, за надходження в бюджет, за розбудову місцевих бюджетів. А ми повинні надати їм можливість розвивати ці бюджети. Сьогодні мало 60 відсотків ПДФО відрахування в місцеві бюджети, його треба збільшити до 80 відсотків. Збільшення рентної плати на корисні копалини. Збільшення акцизу. І сьогодні, як ніхто, саме об’єднані територіальні громади можуть завершити ті всі реформи – реформи освіти, медицини і стати тим фундаментом, який.
30 секунд завершити. Будь ласка.
якого саме сьогодні потребує українське суспільство – побудови міцної держави на прикладі Швейцарії, інших успішних країн. Дякую. Слава Україні!
Дякую. Шановні колеги, останній виступ. Будь ласка, народний депутат Міщенко. Не планували виступати? Дякую.
Шановні депутати! Шановні громадяни України! На сьогоднішній день продовжують знущатись над громадянами так звані "облгази Фірташа". Ви знаєте, що 14 облгазів на сьогоднішній день донараховують нашим громадянам незаконні коефіцієнти в своїх платіжках. Їм все рівно, що НКРЕКП, яка провела перевірку в тих 14 облгазах, в тому числі і "Київоблгазу", оштрафувала їх на мільйони гривень. Тому що для них ці мільйонні штрафи все рівно, що для звичайної людини 1 копійка. Вони збирають цими платіжками мільярди. Вчора НКРЕКП заявила про те, що вона знову піде з перевірками що цих облгазів, щоб перевірити, чи прибрали вони з платіжок, тому що платіжки підуть після 18 травня, чи прибрали ці коефіцієнти з цих платіжок. Але в мене питання інше. НКРЕКП молодці в цій ситуації, вони штрафують. Але у них є максимальні штрафи, які вони можуть, такі облгази,наказувати. Але питання в тому, а де у нас Антимонопольний комітет, який може в десятки, в сотні разів, на сотні мільйонів гривень штрафувати ці облгази? А де у нас уряд Гройсмана, який повинен роз’яснювати і робити всі заходи для того, щоб людина не боялася шантажу облгазів? Тому що сьогодні всі представники цих облгазів на місцях, в тому числі на моєму окрузі, залякують людей, що ви будете позбавлені субсидій, що вам буде відключений за ці донарахування газ. Їм всім зараз, цим бабушкам, дідусям, роблять такий шантаж, які йдуть і платять. Так, я на своєму окрузі роз’яснюю, але всі бояться. Або вірити Міщенку, що не платити, що це незаконні донарахування, або вірити тим шантажистам в облгазах. Тому я закликаю на сьогоднішній день Гройсмана, Реву і всіх інших міністрів, які дочасні до цього, роз’яснити людям, чи будуть позбавлені вони субсидій за ці незаконні донарахування, чи незаконне відключення, чи попередження про відключення за ці донарахування. І все зробити, щоб сьогодні ці незаконні донарахування пішли геть з цих платіжок, або тоді на виборах новій партії Гройсмана я скажу все, що люди думають про нього, у мене на окрузі можете на нуль розраховувати.
Дякую вам. Шановні колеги, отже, виступи від народних депутатів завершені. І, колеги, я хочу вам повідомити логіку сьогоднішнього дня. В порядку денному запропоновані закони, які, за попередніми консультаціями, підтримуються всіма фракціями, які мають об’єднати зал. Але по першому закону автор - народний депутат Жолобецький Олександр Олександрович просить перенести цей закон, тому ми почнемо з наступного - 9523. І в мене є звернення, пане Паламарчук і члени комітету, можливо, ми б сьогодні в кінці дня поставили б закон по ДБР, пройшли б всі правки, а завтра зранку проголосували. Подумайте протягом години-двох, подумайте над цією пропозицією, бо це може бути дуже добрий сигнал для Закону по ДБР, щоб ми сьогодні протягом півгодини - 40 хвилин пройшли б всі правки. Я бачу, що є Олена Сотник, Мустафа Найєм. І завтра ми б не тратили так багато часу. У нас фактично завтра, я сподіваюся, сьогодні буде комітет, і ми будемо розглядати питання по інавгурації першими, але ми могли б завершити ДБР, проголосувати ДБР, це буде високий рівень концентрації зранку, і потім вже перейти до Закону по призначенню дати інавгурації. Тому я прошу вас: порадьтеся протягом години-двох. Якщо така пропозиція прийметься, ми можемо ефективно і дієво пропрацювати сьогодні в обговоренні, пропрацювати всі деталі цього закону, а завтра на високій концентрації прийняти його. Порадьтеся, подумайте, автори правок і комітет, і повідомте, будь ласка, мене. Домовилися, так? Отже, ми переходимо до розгляду проекту Закону про внесення змін до розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України" щодо посилення соціального захисту дітей та підтримки сімей з дітьми" (№ 9523). Першим я ставлю на голосування пропозицію розгляду за скороченою процедурою. Хто підтримує, прошу проголосувати. [[10:43:10]] За-58 Рішення не прийнято. І тому ми входимо в повну процедуру. І я запрошую до доповіді заступника міністра соціальної політики Федорович Наталію Володимирівну, будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, проект акту розроблено з метою забезпечення прав дітей на виховання в сімейному середовищі. Протягом 2016-2018 років в Україні проводився експеримент зі здійснення патронату над дитиною. Суть цієї послуги полягає в тимчасовому влаштуванні дітей, які опинилися в складних життєвих обставинах, у сім’ях професійних патронатних вихователів. Для забезпечення реалізації такої послуги було внесено зміни та доповнення до Бюджетного кодексу України, прийнято ряд нормативно-правових актів. Створення сімей патронатних вихователів фактично розпочалося з другого півріччя 2017 року. Фінансування послуги патронату над дитиною проводились за рахунок субвенцій з державного бюджету місцевим бюджетам на виплату державної соціальної допомоги на дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування, грошового забезпечення батькам-вихователям і прийомним батькам та надання соціальних послуг в дитячих будинках сімейного типу та прийомних сім’ях за принципом "гроші ходять за дитиною", оплату послуг і здійснення патронату над дитиною та виплату соціальної допомоги на утримання дитини в сім’ї патронатного вихователя. Розвиток мережі сімей патронатних вихователів та надання ними відповідних послуг забезпечується, зокрема, в контексті реалізації Національної стратегії реформування системи інституційного догляду та виховання дітей на 2017-2026 роки, яка була схвалена розпорядженням уряду 9 серпня 2017 року. З врахуванням цього Законом України "Про внесення змін до Бюджетного кодексу України" 22 листопада 2018 року продовжено до 2026 року фінансування послуги патронату за рахунок субвенції з державного бюджету. Проект закону, який винесено на розгляд Верховної Ради України, передбачає продовження діючого експерименту до 2026 року, тобто на період реалізації Національної стратегії реформування системи інституційного догляду та виховання дітей та відповідно до ухвалених Верховною Радою України наприкінці минулого року змін до Бюджетного кодексу України. Зважаючи на це, міністерство підтримує пропозицію Комітету з питань сім’ї і молодіжної політики, спорту та туризму щодо вилучення пункту 2 розділу II "Прикінцевих положень" цього проекту закону та інших редакційних уточнень. Враховуючи вищезазначене, просимо прийняти проект закону в редакції Комітету з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму за основу і в цілому. Прийняття проекту акту сприятиме розвитку нових видів послуг для дітей та сімей з дітьми в об’єднаних територіальних громадах та прискоренню процесів трансформування інтернатних закладів для дітей. Дякую.
Дякую. Залишайтесь, будь ласка, на трибуні. Шановні колеги, я прошу записатися на запитання. І, враховуючи, що пані заступник міністра заощадила час на презентацію законопроекту, ми даємо 10 хвилин на запитання. Будь ласка. Будь ласка, пан Спориш, ваше запитання.
Іван Спориш, "Блок Петра Порошенка", Вінниччина, 15 округ. Ви знаєте, звичайно, дуже важливі сьогодні законопроекти. Кабінет Міністрів України, звичайно, подав його на сьогоднішній. і дуже обідно, що він поставлений саме на середу, де мало сьогодні народних депутатів у залі. Але я думаю, що ми сьогодні повинні все зробити, щоб можна було б прийняти даний законопроект. Звичайно, як ви уже були сказали, це європейська форма, звичайно, це нові послуги, які потрібні для виховання цих дітей, які не мають, де виховуватися, і таке інше. Я думаю, що ми повинні сьогодні якось. От на вашу думку, що дасть неприйняття цього законопроекту, щоб все-таки депутати ще раз і ще раз могли усвідомити те, що даний законопроект такий необхідний сьогодні, поданий Кабінетом Міністрів? Дякую.
Дякую за вашу підтримку і за підтримку комітету. Це насправді дуже важливий проект Закону, і ми б дуже просили, щоб він був сьогодні прийнятий. Кілька цифр назву. Станом на 1 травня 2019 року в Україні функціонує 90 сімей патронатних вихователів, до яких було влаштовано 350 дітей з 20 регіонів України. І ще одну цифру: 45 відсотків дітей, які перебували в сім’ях патронатних вихователів, повернуті згодом в біологічну сім’ю. І це ключова задача, це дуже важливо, що діти, які перебувають у патронатних сім’ях у патронатних вихователів, не влаштовуються потім в інтернатні інституції, в інтернати, а повертаються в біологічні сім’ї. Це важливо, це ключова задача.
Дякую. Будь ласка, наступне запитання – пан Курило.
Шановні народні депутати, шановні українці! "Блок Петра Порошенка" буде підтримувати цей законопроект усіма наявними силами. Всім відомо на сьогоднішній день, що, мабуть, найбільша проблема в Україні – це проблема демографічна. І те, що в нас сьогодні є з народжуваністю, це катастрофа. Цей законопроект є одною з невеличких часток, щоб покращити, можливо, демографію, хоча не вирішує всіх цих питань. У мене таке до вас конкретне запитання як до заступника міністра соціальної політики: а що планує наше міністерство ще внести до Верховної Ради, які законопроекти, які б покращили демографію, покращували народжуваність в Україні, стимулювали народжуваність в Україні? Будь ласка.
Якщо говорити, наприклад, про тематику дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування, то ми також очікуємо найближчим часом прийняття проекту закону, який вже внесений, який стосується використання коштів субвенції державного бюджету для придбання житла дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування, точніше, осіб з числа дітей-сиріт і дітей, позбавлених батьківського піклування, які навчаються у вищих навчальних закладах, які є віком 18-23 років. Ми вважаємо, що це дуже важливе завдання, бо якраз одна з дуже серйозних проблем, перед якими опиняються діти-сироти, діти позбавлені батьківського піклування, які закінчують вищі навчальні заклади, – це відсутність дуже часто житла для них.
Шановні колеги, чи всі встигли записатися на запитання доповідачу? Дякуємо вам, шановна пані Наталю. Ви можете повертатися до ложі уряду. І слово для співдоповіді надається шановному колезі Івану Споришу. Будь ласка, пане Іване.
Іван Спориш, 15-й округ, Вінниччина. Шановна президія, шановні народні депутати, звичайно, ми сьогодні розглядаємо досить важливий законопроект. І знову ж таки, як я щойно задавав запитання Міністерству соціальної політики, що нас дуже мало в залі. Комітет на своєму засіданні розглянув проект Закону про внесення змін до розділу ІI "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення соціального захисту дітей та підтримки сімей з дітьми" (реєстраційний номер 9523), поданий Кабінетом Міністрів України. Законопроектом пропонується продовжити до 31 грудня 2026 року дію експерименту із здійснення патронату над дитиною, тобто фінансування оплати послуг патронатного вихователя та виплати соціальної допомоги на утримання дитини в сім’ї патронатного вихователя за рахунок субвенції з державного бюджету. Головне науково-експертне управління Апарату підтримує прийняття проекту за основу з деякими технічними зауваженнями. Вважаю, що держава та місцеві органи влади недостатньо використовують потенціал патронатних сімей. За 2 роки експерименту створено близько 100 таких сімей. Вважаємо, що до патронатних сімей насамперед мають влаштовуватися діти, батьки яких тимчасово потребують у складних життєвих обставинах діти, постраждалі від домашнього насильства. Комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняття законопроекту за основу та в цілому з наступними технічними змінами: пункт 2 "Прикінцевих положень" законопроекту виключити, адже цим пунктом передбачено подання урядом пропозицій щодо внесення змін до Бюджетного кодексу України, проте відповідні зміни до Бюджетного кодексу вже внесені у листопаді минулого року. Також внести зміни щодо продовження терміну експерименту до пункту 2 "Прикінцевих та перехідних положень" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення соціального захисту дітей та підтримки сімей з дітьми", де вже визначені термін експерименту, а не додавати новий пункт 2.1, яким пропонується продовжити законопроект. Дані пропозиції – це якраз ці невеликі зауваження, про які я сказав, де висловило Головне науково-експертне управління. Тому я прошу всіх народних депутатів включитися в обговорення до даного законопроекту, адже це досить і досить важливо. Це ми маємо європейську форму послуг надання цим дітям. Ми, як вже чули, що 45 відсотків повертаються в сім’ю після патронатного виховання. Я думаю, що це дійсно це приклад, це те, що робиться в Європі, це те, якщо ми йдемо в Європу, ми повинні також у себе це запроваджувати, і воно в даний час у нас є і запроваджується. Я хочу сказати, що в інтернатах дітям дуже важко, і ми це розуміємо прекрасно, виховуватися. В патронатній сім’ї вони отримують набагато краще виховання. І тому я би хотів знову ж таки ще раз попросити всіх народних депутатів: будь ласка, прийміть участь в обговоренні, і зробімо все, щоб наші дітки – діти-сироти, діти, позбавлені батьківського піклування і таке інше – ця категорія дітей, щоб вони змогли виховуватися у нормальних патронатних сім’ях. Прошу підтримати даний законопроект у цілому. І я думаю, що приймемо участь в обговоренні, і дайте зробимо все, щоб ми прийшли в зал і проголосували за даний законопроект Кабінету Міністрів України. Дякую.
Дякую. Залишайтеся на трибуні. Так само даємо 10 хвилин для запитань до доповідача. Колеги, прошу записатися. Будь ласка, Тарас Кремінь, ваше запитання.
Тарас Кремінь, "Народний фронт". Ми знаємо, що протягом останніх років триває процес з так званої деінституалізації інтернатних закладів. Вона, на превеликий жаль, триває досить повільно і, на жаль, зазнає в окремих регіонах фіаско. В цьому розумінні я можу сказати про Миколаївську область. У нас найбільша кількість в Україні інтернатних закладів, які на сьогодні стали своєрідним епіцентром вимивання бюджетних коштів на задоволення так званих освітніх потреб здобувачів освіти. Скажіть мені, будь ласка, в якій спосіб ви бачите все-таки завершення процесу деінституалізації інтернатних закладів і чи цей законопроект зможе впорядкувати систему надання якісних послуг для наших дітей? Дякую.
Дякую Тарасу Креміню. Це дійсно дуже важливе запитання, тому що все-таки інтернатні заклади повинні піти у минуле. Рано чи пізно вони повинні піти у минуле, і ви тут правильно говорите, що це дійсно, це відмивання державних коштів. І тому я думаю, що частково і виховання в патронатних сім’ях. Ми повинні. І не тільки в патронатних сім’ях. І ми повинні все робити, щоб цих дітей-сиріт можна брати у наші сім’ї, в любі сім’ї, щоб виховувати. І це значно краще, і це значно. Вони будуть мати набагато краще виховання. І я вас тут цілком підтримую. Я думаю, що всі разом ми повинні зробити, щоб через декілька років ота, як ви кажете, кінцева мета, щоб ми все зробили, щоб менше дітей находилися в інтернатних закладах, а більше дітей могли виховуватися в нормальних патронатних сім’ях і в сім’ях наших громадян України, і не тільки України.
Дякуємо за відповідь. Будь ласка, народний депутат Заболотний, вам слово.
Я дякую. Іване Дмитровичу, я хочу сказати вам як земляку, думаю, що ви про це теж добре знаєте, що цивілізоване суспільство визначається якраз рівнем відношення до дітей і до старшого покоління. І в багатьох країнах світу інтернатні установи є і для стареньких людей, я особисто був, бачив в Німеччині, і для малих дітей, тобто малолітніх дітей. І хочу вам сказати, що я не сприймаю як бувший голова обласної ради ідеологію, що в сім’ях, що приймають дітей на виховання, завжди краще відношення, ніж в інтернатних. Це в багатьох сім’ях є це як спосіб заробітку. І хочу вам сказати, або запросити багатьох людей, хто буде у Вінниці, подивіться на заклад інтернатний, який очолює заслужений працівник охорони здоров’я сьогодні Андрієвська Надія Марківна. Це.
Будь ласка, завершуйте, 30 секунд. 30 секунд, будь ласка.
Це унікальний заклад. І я просив би, щоб ми все-таки підходили до цього питання зважено і не робили таких висновків в один бік тільки. Дякую.
Будь ласка, відповідь прошу.
Дякую за і виступ, і запитання. І це дійсно справедливо. Я вас в цьому підтримую і багато в чому підтримую. Я особливо підтримую те, що все-таки в інтернатах є і старенькі люди, і це добре, і це повинно так бути. Тому що в патронатні сім’ї і в сім’ї стареньких ніхто не прийме, і це ми прекрасно розуміємо. І воно повинно бути. І слава Богу, що є такі самі інтернати для стареньких людей. Але, разом з тим, разом з тим, я також поділяю, що є інтернати, де досить гарне ставлення до дітей. Тут питань нема ніяких. Але якщо пройтися по всіх інтернатах України, ми зовсім бачимо інше. Ми знаємо прекрасно, що є інтернати там і по 20, і по 15 дітей, де більше обслуговуючого персоналу, чим дітей. І тому я думаю, що тут ми повинні зважено підходити до цього питання, і я не говорю, що це сьогодні. Перспектива в тому, щоб все-таки через років 5-10 і таке інше ми помалу повинні виховувати від інтернатного способу виховання до патронатного, до сімейного, но це згодом.
(Будь ласка, завершити. А, ви завершили. Наступне запитання, будь ласка, від народного депутата Писаренка.
Дякую. Хотів сказати, що дуже добре, що парламент звертається до питань захисту дітей. Ми також маємо свої ініціативи. Будемо підтримувати всі ініціативи, які потребують посилення, спеціального відношення до питання захисту дітей. Ми на базі напрацювань в місті Харкові також пропонували розглянути окремі питання, пов’язані з тим, яким чином захистити дітей від свавілля і від можливих зазіхань на їх здоров’я та свободу. Це була проведена робота велика під керівництвом Світлани Горбунової-Рубан, і ми зареєстрували відповідні проекти. Прошу вас звернути на це увагу. Я дам в комітет ці номери, на жаль, законопроекти до сьогодні не розглянуті. Ми будемо підтримувати ініціативи, які стосуються захисту дітей, які сьогодні розглядаються, але давайте дивитись на це питання не коли.
Будь ласка, ваша відповідь. Відповідь, прошу вас, пане Іван.
Дякую за запитання. Дійсно і дуже приємно, що ви також підтримуєте даний законопроект. Але я знову ж таки хочу ще раз звернутися, що все-таки це європейська форма виховання. І саме тут Кабінет Міністрів України, подавши даний законопроект, він знає прекрасно, що це потрібно додаткові кошти. І ці додаткові кошти не жаліє, так як це для дітей, ми не повинні жаліти ніякої копійки, ніякої гривні, ніякого мільйона, мільярда! Тому що це виховання наших дітей. І тому я думаю, що ви повинні всі з розумінням віднестися до даного законопроекту, і зібратися, і проголосувати за нього сьогодні.
Будь ласка, народного депутата Кривенка запитання.
Шановні колеги, шановна пані головуюча! Віктор Кривенко, Народний Рух України. Сьогодні відзначається Організацією Об’єднаних Націй Всесвітній день родини. Я хочу подякувати, що цей законопроект стоїть саме сьогодні. Але мені дуже сумно, що ми бачимо, що наших колег в залі немає. Всі присутні рухівці в залі проголосують за цей законопроект. Але закликаю колег шановних з фракції "Самопоміч" з’явитися на робочому місці, половини фракції БПП немає і інших колег, щоб прийшли на свою роботу. В мене до вас запитання просте. Тобто ми підсилюємо соціальний захист, а яке ваше бачення. І все ж таки я просив би вас, шановний пане Іване, внести ініціативи і підтримати по запровадженню пластової виховної методики, тим паче зараз тиждень "Пласту" відбувається в парламенті. Тому що одна річ - займатися забезпеченням, годуванням і вирощуванням тіла, але нам треба вирощувати дух. Яке там питання патріотичного виховання, яким чином забезпечуєтеся це, і питання, як воно унормовано? Іще хотів би до всіх колег звернутися і подивитися у кожного, особливо мажоритарників, на своєму окрузі, що відбувається з бездітними. Безумовно, правильно каже колега з Вінницької області.
Будь ласка, завершити 30 секунд.
Дякую. Я підтримую, що є проблеми і в сім’ях, які беруть дітей і на цьому роблять лише заробіток. Тобто абсолютна більшість сімей є чесними, порядними, дбають про діточок, але є сім’ї і проблемні, і треба це моніторити, і часто вони входять в злочинний зв’язок з місцевими інспекторами, які заплющують очі на стан, в якому утримуються діти. Тому цікава ваша думка саме по аспекту патріотичного виховання в цих закладах і як це забезпечується. Дякую.
Будь ласка, відповідь.
Дякую за запитання і за виступ. Це, дійсно, справедливо, тому що ми бачимо, коли даже в нашому залі Верховної Ради діти-пластуни, пластовиховання, коли вони були тут, коли вони виступали, це дійсно люба форма, немає різниці яка, люба форма виховання, вона є позитивна. І, дійсно, ми повинні все робити, щоб ці форми виховання були в нас, щоб ми впроваджували нові і нові. Те, що стосується, ви кажете, по Україні. Дійсно, є на це соціальні служби. Кожна дитина, кожна дитина, яка у складних життєвих обставинах, яка постраждала від домашнього насильства, вони в соціальних службах є на обліку. І ми повинні все зробити, щоб відношення до таких дітей було позитивне, справедливе, і це було б дуже добре. І знову ж таки, я повторю те, що я казав: ми не повинні на наших дітей жаліти коштів ніяких. Я дякую за ваше запитання, це дійсно справедливо ви виступили по цьому питанню.
Добре, дякую. Шановні колеги, всі встигли записатися на запитання? Чи є ті, хто не встигли? Дякуємо, колеги. Прошу повертатись на робоче місце. Колеги, я прошу записатися на обговорення законопроекту від депутатських груп і фракцій. Прошу. Будь ласка, народний депутат Писаренко, вам слово. Передає слово народному депутату Литвину. Прошу вас до слова, будь ласка.
Шановні народні депутати, питання надзвичайно важливе. Але особисто мене дивує той спосіб, в який відбувається обговорення цього питання: отак поверхово поговорили – не треба жаліти грошей. А конкретно скільки треба грошей? Яка позиція Верховної Ради України? Нам треба припинити слинити ці проблеми, а конкретно зайнятися їх розв’язанням. Я повністю поділяю позицію, яку озвучив Григорій Михайлович Заболотний з приводу того, що не треба ламати усталене, створюючи нове. Я думаю, коли розповідають, що за 2-3 роки треба закрити інтернати, це свідчить про те, що ці люди, які начебто професійно займаються проблемою, жодного разу не бували в школі-інтернаті. А я б закликав би приїхати у Довбиш у школу-інтернат і побачити, як там працюють з дітьми, яка напрацьована методика, яка створена матеріально-технічна база. А водночас ми бачимо ту картину, що область виконує спущений згори, з Києва, план закриття і соціалізації цих дітей, тобто переведення їх у сім’ї. Якщо батьки віддали цих дітей в інтернати, то питання у мене: вони що, заберуть назад дітей? Вони, може, заберуть, коли їх примусять це зробити, але це означає, що діти в школу ходити не будуть. Я закликаю вас, шановні колеги, давайте не потурати цим ініціативам, щоб закрити цю проблему і сказати, що у нас не існує сирітства за живих батьків. Чому я про це кажу? Бо викликають в область, в Житомир, і директору департаменту нічого робити - примушує батьків написати заяву, що вони відкликають дітей. І ви знаєте, що мені сказали батьки у цьому інтернаті? Дуже цікаву річ. Каже: "Ви наполягаєте, щоб наші діти виховувались в сім’ях, у нас немає можливостей. А чому можновладці відправляють своїх дітей в Лондон, в європейські країни, відривають від сімей? Так вони виховуються не в сім’ях". Правильно вони говорять. І мене що підриває, шановні колеги, це коли ми говоримо про експерименти над дітьми і про те, що в нас з’явилося 100 патронатних сімей і цей експеримент треба продовжувати. Дожилися, експериментуємо над дітьми! І побіжно, ми вже експериментуємо над літніми людьми. Зверніть увагу, у кожному районі є приміщення установи для самотніх людей. Сьогодні їх скинули на бюджети сільської ради, і вони масово їх закривають і людей викидають на вулиці. А ми знову розмірковуємо про величезні реформи. Давайте будемо займатися конкретною роботою! І в мене заклик: доповідачі і співдоповідачі повинні говорити не взагалі, а знати проблему. Мені сумно було слухати.
Будь ласка, хвилину, завершити.
Сумно і обурливо слухати, коли з папірця зачитують інформацію. Я переконаний, що ця інформація в людей, які займаються цією проблемою, повинна відскакувати від зубів , і повинні знати, про що вони говорять. А ми так, поговорили, зараз голоснемо - і питання не буде прийнято. Я думаю, що тут словом "ганьба" обійтись не можна.
Дякую вам, шановний колего. І до слова запрошується народний депутат Павленко. Прошу вас, пане Юрію.
Шановні народні депутати України! Без сумніву, надзвичайно важливе питання, яке ми сьогодні розглядаємо, - це захист дитини-сироти, дитини, позбавленої батьківського піклування, дітей, які потрапили в складні життєві обставини, дітей, які постраждали від військових дій, збройних конфліктів. Разом з тим, знову ж таки це питання розглядається в середу, коли напівпорожня зала Верховної Ради України, знову ж таки ми розглядаємо це питання без жодного аналізу, а що ж відбувається в Україні за останні роки, становище дитини, особливо дитини, яка уразлива від тих небезпек і ризиків, які відбуваються в нашій країні. І, власне, знову, розглядаючи питання про продовження експерименту про патронатні сім’ї, ми розглядаємо його не з точки з зору, а чому так відбулося, що починаючи з 2016 року, коли цей експеримент був запроваджений, створена всього 71 сім’я? Це надзвичайно мало, це нічого з точки зору там біля тисячі адміністративно-територіальних одиниць, які сьогодні працюють в Україні. Це нічого з точки зору того, що сьогодні центри соціально-психологічної реабілітації дітей переповнені, наповнені на 150, на 200 відсотків від своєї кількості місць, переповнені інтернатні заклади, коли більшість дітей сьогодні не отримують вчасно допомоги, яка навіть закладена в державному бюджеті. Натомість, знову ж таки, уряд пропонує продовжити експеримент, який вони провалили своєю бездіяльністю, тому що мова іде сьогодні не про фінансування. Бо кошти, які були в бюджетах всіх цих років на патронатну сім’ю, вони не використані, вони не використовувалися, тому що не змогли організувати роботу відповідних посадових осіб. Натомість ці кошти, які передбачалися на захист дітей-сиріт, відправили там на будівництво будинків, тобто створили ще одну корупційну систему в структурі коштів, які виділяються на дитину. Власне, і сьогодні ми говоримо: давайте продовжимо аж до 2026 року, не давши жодного аналізу. А проблема я вам скажу в чому. Проблема патронатної сім’ї - в тій процедурі, яка закладена в системі її створення. Вона надзвичайно складна і її дуже важко реалізувати навіть тим органам, які здатні це зробити. Очевидно "Опозиційна платформа – За життя" підтримає в першому читанні продовження і виділення цих коштів. Разом з тим, я нагадаю, і урядовцям, що коли ми голосували цей закон - так, Ірина Володимирівна? - одна з тем, чому ми вводимо патронатну систему, це для того, щоб підтримати тих дітей, які постраждали від війни, від військових дій, військових конфліктів. Скільки створено патронатних сімей в Донецькій, Луганській області? Жодної, тобто був.
Будь ласка, хвилину завершити.
обман з самого початку. І, на жаль, бездіяльність Міністерства соціальної політики, персонально міністра Реви. І нерозуміння проблеми конкретних місцевих служб, як соціальних, так і служб у справах дітей, що вони мають робити, призвела до провалу даного експерименту. Натомість прийомна сім’я, дитячий будинок сімейного типу - ті форми, які відпрацьовані і знають, як з ними працювати. За ці три роки їх стало на чотириста менше в державі, що також є провалом роботи Міністерства соцполітики. Разом з тим, я закликаю Верховну Раду проголосувати в першому читанні, але скоротити дату продовження експерименту хоча би до 20-го року, а Міністерство соціальної політики і уряд зобов’язати зробити детальний аналіз даного експерименту. І дійсно, підтримую Володимира Михайловича припинити оці експерименти на дітях, а треба спочатку поекспериментувати на оцих бездіяльних, непрофесійних урядовцях і чиновниках. Дякую.
Дякую вам. Не всі встигли записатися. Так-так, дорогі і шановні колеги, звичайно, у нас не встигла записатися фракція БПП, підняли два народних депутати руку. Але в контексті гендерної рівності ми надаємо слово пані Оксані Білозір, потім - голові комітету. Пані Оксана, будь ласка, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги! Це дуже добре, що в такому важливому обговоренні прозвучить і жіночий голос. Тому що саме жінка дає життя, і саме жінка є берегинею сім’ї проблеми якої ми сьогодні обговорюємо. Хотіла б звернути вашу увагу, що в нашій українській традиції існував один моральний закон: якщо опинялася дитина сиротою, то родина забирала це дитя, забирала свою кровиночку в свою сім’ю і виховувала на своїх цінностях і на традиціях свого роду. Це за радянської системи дітей забирала влада для того, щоб робити з них гвинтиків своєї радянської системи. Тому даний законопроект є дуже правильний, і це не експеримент, це дорога, це правильна дорога, тому що вона дає можливість через патронатну сім’ю назад повернутися до своєї біологічної сім’ї. І, що є найцінніше для своєї дитини, який би не був тато, яка б не була мама, але найцінніші, найрідніші люди по житті - це є тато і мама, це є сім’я. Тому нам потрібно обов’язково підтримати даний законопроект. Ми йдемо правильним шляхом, ми даємо дітям можливість не втрачати це сімейне тепло. Фракція "Блоку Петра Порошенка" буде підтримувати даний законопроект. І я дякую і Кабінету Міністрів, дякую міністерству, і дякую комітету за цю прекрасну важливу роботу. Давайте мобілізуймося і приймемо рішення в такий важливий день. І ще я хочу сказати, що сьогодні день не родини, бо родина це, знаєте, двоюрідні, троюрідні і так далі, а сьогодні саме День сім’ї. Обніміть одне одного, поцінуйте одне одного, тому що завтра може бути пізно. Сьогодні знову українська сім’я одна осиротіла, бо загинув один наш герой. Шануймо і цінуймо себе і свою сім’ю. Дякую за увагу.
Дякуємо вам, шановна пані Оксано. До слова зараз запрошується пан Каплін. Прошу вас.
Шановні колеги, дорогі громадяни! Я б хотів закликати зараз народних депутатів проголосувати за цей, рідкісний з точки зору фаховості, актуальності і доречності законопроекту. Його потрібно однозначно підтримати. І Комітет соціальної політики, по-перше, вдячний автору, вам, за цю ідею, за цей законопроект. Але, разом з тим, хотів би висловити ряд зауважень, користуючись нагодою, що ви тут присутні, персонально міністру соціальної політики і всьому соціально-економічному блоку уряду. У мене складається враження, що віце-прем’єр-міністр соціальної політики Павло Розенко і міністр соціальної політики Рева Андрій працюють "по приколу". Абсолютно! Інновації із тринадцятою пенсією. Я хочу нагадати Реві, що Польща перед тим, як запустити ідею тринадцятої пенсії, 20 років щороку мала приріст економіки не менше 5 відсотків. У вас сьогодні 2 мільярди гривень боргу перед мамочками, які народили дітей, у вас 2 мільярди гривень боргу сьогодні перед людьми, які не можуть поховати своїх рідних. Ви не даєте спокою навіть тим, хто вже на тому світі, не те що пенсіонерам і соціально незахищеним громадянам тут, на цій грішній землі. У вас два з половиною мільярди боргу сьогодні вже перед. по лікарняних. І тому сьогодні потрібно братися за голову новому керівництву, уряду, або вже нинішньому, чи ще нинішньому, приймати рішення про скорочення посад міністрів, об’єднувати це в єдину посаду, призначати, делегувати першому віце-прем’єру соціальні питання і займатися серйозно, фундаментально соціальною проблематикою. Я хотів би, користуючись нагодою, привітати так само всі родини, всі сім’ї нашої держави. Найкращим результатом роботи уряду, нового Президента, опозиції, майбутньої опозиції, депутатів Верховної Ради, мерів міст, керівників областей буде, коли ми створимо умови, аби була повноцінна сім’я: чоловік, жінка і п’ятеро дітей, і щоб чоловік і жінка – сім "я", могли прогодувати, прогодувати своїх діточок, не думати, що, власне, завтра бути з їх родиною, бути впевненими, що над головою мирне небо, і бути впевненим, що і у їхніх дітей буде робота. Це я вважаю місією нинішнього парламенту, взагалі парламентаризму в нашій країні – дати людям достаток, впевненість у завтрашньому дні. Передаю вітання від нашої Соціал-демократичної партії, профспілок і Комітету соціальної політики всім родинам, всім сім’ям України!
Дякую. Шановні колеги, я думаю, що вся сесійна зала доєднується, дійсно, сьогодні до привітань всім українським родинам. Сьогодні Всесвітній день сім’ї. Нехай українські родини будуть щасливими, міцними і насолоджуються любов’ю. Друзі, чи всі фракції і групи записалися на виступи? Так. І тоді я даю від позафракційних зараз слово народному депутату Кишкарю. Прошу вас.
Дякую, пані головуюча. Павло Кишкар, Народний Рух України. Я дійсно. будемо підтримувати всім складом рухівців, які присутні в залі, цей законопроект. Лишень щодо питань, які підняті в плані функціонування патронатної сім’ї і її створення, зокрема щодо процедурних питань, поряд з цим процедура усиновлення. Процедура усиновлення, процедура створення патронатної сім’ї занадто забюрократизована. Колеги говорять про. повноцінна сім’я. Так от, родина Кишкар готова усиновити п’яту дитину. Що для цього потрібно? Розбираючись у процедурі усиновлення, ми не готові її проходити з точки зору моралі. Ми готові по-чесному, так, як би це було по-людськи. Процедура існуюча говорить родині Кишкар, що це неможливо. Так само і існування 71 патронатної сім’ї говорить про те, що процедура, яка існує в патронажі, неприйнятна з точки зору моралі, основ сім’ї для тих людей, які готові це робити. Тому звертаємо увагу заступника міністра, яка тут присутня, і я думаю, що вона однозначно поспілкується в міністерстві щодо спрощення цієї процедури. Багато говорять про "нагодувати", так от я не погоджуюсь з тим, що основною проблемою в українських родинах є проблема нагодувати. Все ж таки питання виховання, націонал-патріотичного виховання більш важливе, ніж питання прогодувати. Я думаю, що пластове навчання, пластова підготовка, пластове виховання і тиждень "Пласту", який зараз відзначаємо в парламенті України, вони сприяють тому, що інструменти цього виховання будуть використовуватися і в прийомних сім’ях, і в патронатних сім’ях. Мої діти – пластуни, діти Віктора Кривенка – пластуни, я думаю, що ми на власному прикладі показуємо, що ці системи виховання працюють. Додам до цього, що Україна разом з цивілізованим світом відзначає 100-річчя вальдорфської педагогіки. І до уваги мера Кличка, жодного заходу до 100-річчя вальдорфської педагогіки й існуючих в Україні 8 вальдорфських шкіл, які продукують геніальних дітей – геніальних, от наполягаю як батько тих 4 дітей, які ходять у вальдорфську школу, що це інакші люди зі своїм світосприйняттям. Я думаю, що ми на належному державному рівні мусимо відзначити 100-річчя вальдорфської педагогіки, поряд з тим.
30 секунд, завершуйте, будь ласка.
поряд з тим, розвиваючи й інші напрямки педагогіки чи підготовки, як дошкільної, середньої, так і вищої освіти. Дякую вам за увагу. Прошу підтримати. Павло Кишкар, Народний Рух України.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення законопроекту від депутатських груп і фракцій. Зараз від народних депутатів України я прошу записатися на обговорення. І буквально за кілька хвилин відбудеться, я думаю, за 10, за 9-10 хвилин відбудеться голосування за цей законопроект. Я дуже прошу колег повертатися до сесійної зали. І наскільки я зрозуміла, з усіх виступів, всі фракції підтримують цей законопроект. Так, 9 хвилин є для тих, хто хоче піти в коридори, кулуари і зібрати докупи всіх народних депутатів. Будь ласка, до слова запрошується народний депутат Лубінець. Це помилка нашої системи. Зараз. До слова запрошується народний депутат Павленко Юрій, будь ласка.
Шановні народні депутати України, ну, насамперед я хотів би слова підтримки висловити колезі, який висловив бажання усиновити дитину. Разом з тим наголошую на тому, що процедура усиновлення, яка закладена у відповідних документах, вона передбачає, що усиновлення – це реалізація права дитини на те, щоби мати сім’ю, а не реалізація бажання батьків усиновити дитину. Але я погоджуюся з колегою, що бездіяльність сьогодні Міністерства соціальної політики, бездіяльність і непрофесійна робота сьогодні відповідних служб і органів опіки і піклування на місцях як районних державних адміністрацій і міських голів призвела до того, що значна частина дітей сьогодні, які фактично є сиротами, такого статусу не отримали. Ми маємо сьогодні величезну проблеми скритого сирітства, коли діти-сироти фактично такими є, але соціальної допомоги, і, саме головне, права бути усиновленими і мати сім’ю для них не наступає. Тому саме такими дітьми сьогодні переповнені інституційні інтернатні заклади в країні. Крім того, на жаль, останні 5 років захист прав дитини, політика забезпечення прав дитини не була пріоритетом в роботі уряду. Аналіз роботи Кабінету Міністрів за 14-19-й роки свідчить, що основні показники благополуччя дитини: матеріальне забезпечення, здоров’я, навчання та розвиток, соціальний захист, а також захист від війни і насильства - значно погіршилися. Я вимагаю, щоби все-таки після дострокових виборів, формування нового уряду дитинство повернулося в пріоритет державної політики, а так само і в роботі Верховної Ради України. Мною позавчора зареєстрований відповідний проект Постанови 10284 про соціальне становище дітей та невідкладні заходи з вдосконалення захисту прав дитини, де детально проаналізовані всі проблеми, з якими сьогодні стикається дитина в Україні; де сформовані заходи і доручення, як відповідним міністерством, центральним органом влади, Кабінетом Міністрів, у Верховній Раді, місцевим органам влади, що сьогодні невідкладно треба зробити, для того щоби забезпечити розвиток і захист, і забезпечення дитини, відповідно до Конвенції ООН про права дитини, відповідно до української Конституції, відповідно до того законодавства, яке діє і працює в Україні. Дякую.
Дякую, шановний пане Юрію за конструктивну позицію вашої політичної сили по цьому законопроекту. І, будь ласка, зараз 6 хвилин надається пану Кривенку. Будь ласка.
Віктор Кривенко, Народний рух України. Я хочу подякувати попередньому доповідачу, тому що я пам’ятаю, коли я ще працював заступником генерального директора "Південмашу", а пан Юрій працював міністром молоді і спорту, і одна родина з моїх знайомих хотіли третю дитину всиновити. У них двоє було дорослих дітей, і чудова родина, спокійна, забезпечена. І їм виставив посередник, виставив хабар в 100 тисяч доларів за здорову дитину. І пропонували дітей з такими хворобами, з такими хворобами. І тоді я звернувся до пан Юрія, він пропонував, щоб зафіксували тих посередників і заарештували їх, але родина відмовилася, і все ж таки, слава Богу, вони отримали дитину, і зараз вже 12 років росте, все нормально. Українців в 91-му році було 52 мільйони, так само, як і турків було 52 мільйони. Зараз турків - 81 мільйон. Нас менше, ніж 42. Є один фактор – це вимирання, це те, що наша тривалість життя, вона не є достойною. На це впливає купа факторів: від екології до задоволеності своїм станом і до психологічного стану. Зараз не про це. Другий фактор – це те, що Україна перетворилася на експортера людей. Взагалі нещасність нації вимірюється кількістю діаспори. От чим нація нещасніша, тим більше людей виїжджає з цієї території країни. Ми п’яті-шості в світі по цьому критерію, по цьому показнику. Ще можна зрозуміти, коли люди виїжджають під час війни, під час геноциду, голодомору, під час військової агресії. Але коли люди виїжджають просто за кращим життям, то це, безумовно, питання до того, яка влада є в Україні і питання в тому числі і до людей, які цю владу обрали. Тому що це, знаєте, як курка і яйце – що первинне? Хто обирає владу, яка потім керує людьми? В 91-му році саме українці, обравши незалежність від комуністичної держави, понад 90 відсотків проголосували за незалежність, обрали Президентом комуніста. 63 відсотка проголосували за Президента-комуніста, який віддав Чорноморський флот, зафіксував це в Угоду 92-го року, почав здавати ядерну зброю, Лісабонський меморандум – предтеча Будапештського і інше. І зараз ця політика економічного геноциду, вона продовжується. Україна перетворюється на експортера людей і експортера сировини. І третій фактор – це, безумовно, питання народжуваності. Нам необхідно стимулювати народжуваність. Нам необхідно вводити, і Народний Рух України це пропонував і пропонує, безкоштовну освіту вищу для. коли в родині з’являється третя, четверта, п’ята дитина. Щоб всі діти, хто здасть відповідний рівень знань, мали можливість на безкоштовну освіту. Щоб народжуваність стимулювати. Не може бути зменшення виплат і затримки, про що сьогодні звучало в залі, виплат по народжуваності. Тому що фактично ми програємо стратегічну війну. На території України може комфортно проживати понад 180 мільйонів населення. Якби 100 років тому українці могли згуртуватися і не загубили свою незалежність, і не програли більшовицькій Росії, ми б на сьогодні мали населення України 160-180 мільйонів українців. І це треба розуміти і усвідомлювати. З такою кількістю населення, яка є зараз, ми не зможемо втримати нашу територію. Безумовно, є великі ліберальні економісти, в дужках, великі, які ще розповідали нам з початків нашої незалежності, що держава не потрібна, що все саме собою й так відрегулюється. В 2009 році я працював заступником генерального директора Космічного агентства України. І до нас з Міністерства освіти через уряд зайшла стратегія розвитку економіки України на 20 років: 2010-2030. Там говорили, що Україна може вирішити декілька світових проблем, загалом їх 26: пандемія, тероризм. Україна може вирішити дві – це чиста вода і продовольство. Залишилось чотири галузі: транзит, туризм, мінеральний видобуток і аграрний видобуток - торгувати тим, що викопали з землі і виростили на землі. З 13-го року взагалі не було слова "промисловість". Максимум для такої структури економіки треба 10 мільйонів населення, 10 мільйонів населення. Більше не здатна прогодувати і дати достойне життя така структура економіки. Тому нам вкрай необхідно усвідомити, що протягом 10-15 років буде величезний міграційний наплив з Північної Африки, з Південно-Східної Азії і з інших регіонів, і в Україні буде жити 100-120, 150 і 200 мільйонів населення. І якщо ми не будемо займатися збільшуванням народжуваності, якщо ми не будемо імпортувати високоосвічених людей з пострадянського простору через культурний фільтр, через всі необхідні іспити, щоб вони ставали українцями, ми загубимось як держава і ми програємо. Нам треба з 1-го класу вводити програмування, нам треба змінювати систему освіти, щоб вона одразу визначала лідерство в дитині, нам треба займатися впровадженням soft skills м’яких навичок управління собою, тайм-менеджменту, щоб людина молодою ще росла і була конкурентною. Поживіться на наших 13-ти, 15-ти, 17-річних дітей – молодь. Вони вже стратегічно і катастрофічно програють своїм конкурентам на Заході по рівню знань, по усвідомленню, по розумінню світу. Тому "Народний рук України" закликає Міністерство освіти, Міністерство соціальної політики зібратися і говорити про модернізацію нашої моделі освіти. Нам треба дати свободу дитині, нам треба дати дитині відчуття власної домівки, власної держави, тому що, якщо ми виховаємо просто космополітів, Україна не збережеться, України не буде як держави. І в цьому відношенні вкрай важливо, щоб питання, коли немає батьків, щоб в цих закладах особливо активно впроваджувати передові.
Будь ласка, 30 секунд завершити.
особливо важливо в таких закладах максимально впроваджувати патріотичне виховання, максимально впроваджувати освітні інновації, тому що в цих дітей не буде іншого шансу прорватися, в них немає тата, мами, які за них заплатять. Тому закликаю ще раз уряд на це звернути увагу, і всіх народних депутатів – повернутися до зали і цей закон проголосувати, і не ганьбити тих виборців, які за них проголосували. Дякую.
Дякую. Останній виступ. Будь ласка, народний депутат Каплін, вам слово. Колеги, я прошу повертатися до сесійної зали, так, тому що за буквально кілька хвилин відбудеться голосування. Прошу.
Я хотів би. Перше. Я хотів би не погодитися з попереднім виступаючим щодо не конкурентоспроможності наших тринадцяти-, чотирнадцятирічних дітей в порівнянні з європейцями, американцями, азійцями. У мене син молодший знає напам’ять всіх народних депутатів Верховної Ради України, щоб ви розуміли. Всіх, я не жартую. Крім всіх футболістів всіх футбольних команд і хокеїстів всіх хокейних іще вас всіх кожного знає, і може пізнати на вулиці. Донька у шість років видала три збірки віршів про Україну, про українську мову, про тата, про маму, не про вас, дорогі колеги. Але я хотів би, користуючись нагодою, зараз звернутися до представника Міністерства соціальної політики із закликом. Не треба вважати, що всі ті гроші, які ми голосуємо на ініціативи і проекти Міністерства соціальної політики, – це гроші, які не потребують звіту перед платниками податків, це гроші платників податків. І не треба вважати, що кожна копійка, яка потім інвестується в соціальний сектор Міністерством соціальної політики, відразу несе певну ефективність. Я хотів би навести приклад, коли ви взяли кредит в Європейському банку реконструкції і розвитку 300 мільйонів євро на модернізацію соціальної політики в державі, 100 мільйонів євро витратили, витратили по стрічками, які є абсолютно необґрунтованими, де є неймовірний склад корупції, і Рахункова палата це підтвердила. І я дуже чекаю, що новий уряд, новий міністр внутрішніх справ, новий керівник СБУ, прокурор обов’язково ретельно розслідує ці факти грабунку, бо врешті-решт віддавати прийдеться з кишені наших дітей, їх батьків і наших пенсіонерів. 300 мільйонів євро - ви вдумайтесь в це! Ви замовляли сайти по 150 тисяч доларів, які можна зробити за 150 доларів. Ви витратили неймовірні кошти, десятки мільйонів євро на розвиток інфраструктури і інновацій в міністерстві. І, разом з тим, нічого цього немає. Ви купили обладнання, яке вже морально застаріле. І знову повторю, ці гроші прийдеться віддавати із кишень наших платників податків. Тому, будь ласка, коли наступного разу вноситимете законопроекти, давайте, особливо в частині продовження їх дії, спецпроектів і таке інше, будь ласка, ретельно обґрунтовуйте, як ви будете витрачати гроші і як ви витратили гроші до цього. Бо сьогодні Міністерство соціальної політики проїдає валову, більшу частину коштів, які виділяються із державного бюджету України. Це сьогодні грошожер номер один, а толку, на жаль, немає. І вина в кадровій політиці.
Дякуємо за виступ. Даємо дві хвилини слово підсумувати пану Споришу від профільного комітету. Потім хвилина пані Наталі підсумувати. Колеги, і просимо повертатись до сесійної зали, щоб ми підтримали цей важливий, об’єднуючий закон.
Пане Іване, одну секундочку. Колеги, голови фракцій, через 3 хвилини відбудеться голосування. Я прошу усіх запросити народних депутатів в зал. Подивитися, хто веде чи дебати політичні, чи переговори в кулуарах. І прошу всіх прибути в зал для прийняття рішення, колеги. Зараз слово надається Івану Споришу. Через 3 хвилини голосування.
Іван Спориш, 15-й округ, Вінниччина. Звичайно, ми обговорили, по повній процедурі, даний законопроект Кабінету Міністрів. Насамперед ми почули думку всіх народних депутатів. Почули, і, мабуть, дивно, коли багато народних депутатів, коли йде мова про дитину, виявляють якийсь, проявляють негатив. Ви знаєте, мені здається, що якщо мова йде сьогодні про виховання дітей, виховання дитини, щоб вона була повноцінно вихована і дійсно була в нашому суспільстві прикладом, ми повинні думати, незалежно від того, яке б виховання не було. Я насамперед хочу подякувати Оксані Білозір, тому що вона, як мати, як настояща українка, вона дійсно розуміє це питання повернення цієї дитини в сім’ю. І давайте, я сьогодні хотів би, щоб ми не спекулювали на цьому. Ви знаєте, ми завжди, коли вносимо якісь законопроекти і завалюємо ці в залі, це тільки тому, що Кабінет Міністрів не має коштів, не хоче виділяти, тому що потрібно додаткові кошти, потрібні додаткові затрати, витрати і таке інше. Але ми сьогодні бачимо, що Кабінет Міністрів саме на це, на даний законопроект, на дане виховання дітей робить все, щоб все-таки ці діти змогли виховуватися і повернутися в сім’ю. І, ви знаєте, дуже приємно, що багато народних депутатів це розуміють. Я хотів би, щоб ми всі разом сьогодні об’єдналися, щоб ми об’єдналися навколо даного законопроекту. Я попрошу сьогодні головуючого, якщо ми не зможемо сьогодні прийняти за основу і в цілому, давайте повернемося і приймемо за основу, якщо ми побачимо, що деякі зауваження є до другого читання, ми повинні їх виправити. Але все-таки давайте, щоб цю ініціативу.
30 секунд, будь ласка. І прошу всіх заходити в зал, займати робочі місця. Будь ласка.
щоб ми сьогодні цю ініціативу Кабінету Міністрів, щоб ми сьогодні оце патронатне виховання дітей, ну, сьогодні ми не лишили поза увагою. Європейський досвід, ну вся Європа працює, ми йдемо в Європу і ми не хочемо це прийняти. Як вони на нас будуть дивитися? Скажуть, що ви не можете правильно виховувати, надавати допомогу цим дітям, які потребують такого виховання. Давайте об’єднаємося, давайте проголосуємо. І я б дуже хотів, щоб ми даний.
Дякую. Зараз буде ще заключне слово Федорович Наталії Володимирівни. Але я вас дуже прошу, по-перше, не виходьте з залу, це по-перше. По-друге, подивіться кого нема і запросіть в зал. Заключне зараз виступ і після нього буде голосування. Будь ласка, заходіть в зал і займайте робочі місця. Наталія Володимирівна Федорович, дві хвилини.
Дякую сердечно. Шановні народні депутати, не стоїть питання про ліквідацію інтернатів, стоїть питання про реформування системи інституційного догляду, і одна з альтернатив – це патронат. З приводу патронату в Донецькій і Луганській області. Вони також створені. Для прикладу, в Донецькій області станом на сьогодні ми маємо шість патронатних сімей. З приводу цифр. З 284 інтернатів, які функціонують в системі Міністерства соціальної політики, які, до речі, вашим же рішенням в частині внесення змін до Бюджетного кодексу в грудні 2014 року були передані на фінансування не органів місцевого самоврядування об’єднаних територіальних громад, а на фінансування з обласних державних бюджетів, і під це ви прийняли своїм рішенням відповідні доходи, дохідна частина була передана відповідна, вони фінансуються з обласних бюджетів. Так от, з 284 інтернатів в системі Міністерства соціальної політики 42 – це дитячі, в яких перебуває 5 тисяч 100 дітей станом на сьогодні. Ми дивилися, скільки з обласних бюджетів витрачається коштів на їх утримання: від 6 тисяч і більше. І ми також розглядаємо інші альтернативні варіанти для того, щоб фінансувати, наприклад, догляд за дітьми чи за, наприклад, особами похилого віку, бо це теж інтернати системи Міністерства соціальної політики. І для цього потрібна наша спільна з вами консолідована позиція, і ми працюємо в тому напрямку. Один з таких кроків - це сьогоднішній проект закону. Тому величезне прохання до вас підтримати цей проект закону в редакції комітету за основу і в цілому. Дякую.
Дякую. Отже, переходимо до прийняття рішення. Колеги, прошу. Не виходьте, будь ласка, займайте робочі місця, з лож. Пане Марченко, не виходьте, будь ласка! Треба проголосувати. [[Шум у залі]] Вже, вже оголошую, вже переходимо. З лож, будь ласка, поверніться, колеги. Пане Андрій Денисенко! Хто є в урядових ложах, займіть робочі місця. Отже, колеги, переходимо до прийняття рішення. Першим я поставлю голосування пропозицію комітету - за основу і в цілому. Якщо не пройде, я поставлю лишень за основу. Домовились, так? Отже, я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення соціального захисту дітей та підтримки сімей з дітьми", номер 9523. Перша пропозиція комітету - за основу і в цілому з урахуванням пропозицій комітету. Прошу голосувати, прошу підтримати. Голосуємо. Підтримуємо, колеги. Голосуємо. [[11:45:30]] За-186 Не встигли. Колеги, зараз я поставлю ще за основу, чи у нас буде більша мобілізація. І по фракціях зачитую, колеги. І подивіться, кого немає в залі, може, хтось є в кулуарах, запросіть. Отже, по фракціях. "Блок Петра Порошенка" – 65, "Народних фронт" – 49, "Опозиційний блок" – 19, "Самопоміч" – 11, Радикальна партія - 7, "Батьківщина" – 8, "Воля народу" – 0, "Партія "Відродження" – 8, позафракційні – 19. Отже, колеги, зараз я поставлю наступну пропозицію - за основу. Прошу всіх уважно брати участь у голосуванні. І я ставлю на голосування пропозицію: проект Закону 9523 "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення соціального захисту дітей та підтримки сімей з дітьми" за основу. Прошу голосувати і прошу підтримати, колеги. Голосуємо відповідально і злагоджено. Голосуємо. Підтримуємо за основу. Прошу підтримати. Голосуємо. [[11:46:58]] За-202 За основу більше є. Потенціал є. Потенціал високий. Колеги. Ні! Зараз я прошу. Зараз ми запросимо ще народних депутатів, і давайте з вами порадимося: ми вернемося "за основу" чи до "в цілому" вернемося? Колеги, не виходьте! [[Шум у залі]] В цілому, так? Тоді я поставлю пропозицію повернутися до голосування в цілому. Для того необхідно, щоб усі зайняли свої робочі місця. Я прошу ще раз показати по фракціях. "Блок Петра Порошенка" – 72. Зайшло двоє депутатів, не встигли, зараз вони долучаться до нас. "Народний фронт" – 52, "Опозиційний блок" – 22, "Самопоміч" – 11, Радикальна партія – 7, "Батьківщина" – 8, "Воля народу" – 0, "Партія "Відродження" – 10, позафракційні – 20. Фактично ми маємо повністю злагоджену, спільну позицію по голосуванню за закон, нам просто важливо змобілізуватися. Цей закон справді об’єднує зал, бо захист і дітей, і підтримка сімей з дітьми важлива для всіх. Отже, голосуємо, займаємо робочі місця. І я ставлю на голосування пропозицію повернутися до голосування за проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення соціального захисту дітей та підтримки сімей з дітьми. Прошу проголосувати, прошу підтримати за повернення до голосування в цілому, тобто пропозиції комітету. Почекаємо, поки займуть депутати місця. Прошу проголосувати, прошу підтримати за повернення до пропозиції комітету. Голосуємо, підтримуємо, колеги! Злагоджено, відповідально. Підтримуємо, голосуємо. [[11:49:20]] За-197 Очевидно, пропозиція "за основу" набирає більше голосів. Більше. Давайте за основу поставимо знов! Отже, тепер я ставлю наступну пропозицію – повернутися до голосування за основу, воно набрало більше голосів. Я дуже прошу всіх, колеги, за основу – це є компромісний варіант, за основу – це варіант, який зможе об’єднати всіх. Давайте, колеги, зараз змобілізуємося, повернемося до "за основу" і підтримаємо його. Отже, колеги, прошу змобілізуватися. І я ставлю на голосування пропозицію повернутися до проекту Закону 9523 до голосування за основу. Прошу підтримати, колеги, всіх, що є в залі, підтримайте, будь ласка. Голосуємо за повернення за основу, голосуємо, підтримуємо, колеги, підтримуємо, голосуємо. [[11:50:32]] За-197 Колеги, ставлю наступну пропозицію: повернути в комітет для підготовки на повторне перше читання. Давайте навколо нього об’єднаємо, щоб ми в комітет направили, сідайте, будь ласка, займайте місця. Отже, я ставлю на голосування пропозицію, щоб ми не втратили законопроекту, щоб ми не відхилили його, направити в комітет підготовку на повторне перше читання. Прошу. Не виходіть, колеги, давайте підтримаємо цю пропозицію. Прошу підтримати: проект Закону 9523 направити в комітет на повторне перше читання. Прошу голосувати і прошу підтримати. Голосуємо на повторне перше. Підтримуємо, давайте разом всі підтримаємо. [[11:51:31]] За-191 І заключна пропозиція – повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Ставлю на голосування заключну пропозицію - про повернення суб’єкту законодавчої ініціативи на доопрацювання. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Прошу підтримати, колеги. [[11:52:05]] За-187 Я сподіваюсь, що комітет зможе, думаю, доопрацюємо і повторно винесемо. І, Наталія Володимирівна, я переконаний, що ми зможемо підтримати, перенесете закон, і ми зможемо його підтримати. На жаль, сьогодні не знайшли голоси в залі для його підтримки. Колеги, надійшла в президію заява від двох фракцій про оголошення перерви, але готові замінити її виступом від трибуни. Ця заява від двох фракцій: від фракції "Народного фронту" і фракції "Блоку Петра Порошенка". І я запрошую до виступу пана Єленського, будь ласка.
Шановні народні депутати, шановні глядачі і радіослухачі! Словом 2018 року за пошуками в системі Google в Україні стало слово "Томос". Це величезне досягнення українського народу, вірних Православної Церкви, всіх тих, хто був причетний до цього процесу. Томос, який отримала Православна Церква України, – такий самий, як отримувала церква Албанії і Сербії, Болгарії і Румунії, Польщі і Чеських земель. Є тільки одна відмінність: ніколи, ніде, ні за яких обставин Томос православна церква в жодній країні не отримувала за такого шаленого спротиву держави, великої держави, ядерної держави, як це було в 2018-2019 роках. Я хочу підкреслити, що в усіх процесах, які намагаються підточити, підважити Православну Церкву України, ми маємо справу з Російською державою. Скориставшись транзитним періодом, скориставшись тим, що один Президент іде, а інший, його наступник, не прийшов, Російська держава намагається відібрати в України Томос, Російська держава намагається розхитати ситуацію, користуючись дрібними розрахунками деяких людей, амбіціями, яким ми повинні дати відсіч. Я хочу, щоб Верховна Рада України, ті депутати, які зверталися до Патріарха Варфоломія, ті депутати, які відстоювали цей Томос від нападок з боку Російської Федерації і їхніх проксі в Україні, щоб вони сказали рішуче "ні" всім спробам розхитати ситуацію навколо Православної Церкви України. Я хочу, щоб ми дали дуже чіткий сигнал, що ми підтримуємо Православну Церкву України в її канонічному статусі, що ми підтримуємо її Предстоятеля митрополита Епіфанія, що ми підтримуємо всі кроки по розбудові цієї церкви, по розвитку шкільництва в цій церкві, по розвитку освіти, по розвитку духовного навчання. Ми повинні сказати рішуче ні всім спробам розхитати Православну Церкву України. Ми повинні підтримати в усіх починаннях Православну Церкву.
Будь ласка, хвилину завершити.
духовенство, єпископат і ті десятки тисяч людей, які в січні 19-го року плакали на Софійському майдані, коли Православна Церква України вперше в своїй історії, вперше в своїй тисячолітній історії отримала законну канонічну незалежність. Слава Україні!
Колеги, нагадаю, що, власне, Верховна Рада України розпочала цей непростий історичний шлях по відновленню Української Православної Церкви, і українська Верховна Рада буде стояти на сторожі Української Православної Церкви і не допустить ніяких непорозумінь в цій сфері і атак на українську церкву. Також, колеги, хочу повідомити, що ми провели консультації з комітетом, провели консультації з авторами правок, що ми сьогодні зможемо перед другою годиною розпочати розгляд Закону про ДБР з тим, щоб ми пройшли всі правки, а завтра зранку прийняли рішення. І тому після 12:30 я прошу пана Івана з вашою постановою. І орієнтовно там о першій, о першій двадцять я прошу комітет і авторів правок бути готовими до проходження правок по Закону про ДБР. І, таким чином, ми сьогодні зможемо розпочати, а завтра, я вірю, вчорашнє рейтингове голосування продемонструвало, що є високий потенціал, що ми зможемо його прийняти перед заходом в розгляд постанов про інавгурацію. Таким чином, колеги, зараз я оголошую згідно Регламенту перерву на 30 хвилин. В 12:30 я прошу всіх повернутися в зал для продовження нашої роботи. Дякую вам.
Шановні колеги народні депутати, продовжуємо нашу роботу. І переходимо до розгляду проекту Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Державна природоохоронна політика України: стан, перспективи розвитку та шляхи співпраці з громадянським суспільством". Такі парламентські слухання запропоновані профільним комітетом на 3 липня 2019 року. Реєстраційний номер Постанови, проекту постанови, номер 9485. Зачекаємо декілька хвилин, поки депутати ще ідуть до залу. Є доповідач цього проекту постанови. Я запрошую до доповіді голову підкомітету Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи народного депутата Івана Рибака. У нас повна процедура розгляду, прошу.
Шановна пані головуюча, шановні колеги народні депутати! На ваш розгляд пропонується внесений. [[Шум у залі]] Шановна пані головуюча, шановні колеги народні депутати, на ваш розгляд пропонується внесений Комітетом з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи проект Постанови Верховної Ради України "Державна природоохоронна політика України: стан, перспективи розвитку та шляхи співпраці з громадянським суспільством" за реєстраційним номером 9485. Високий рівень вимог до державної природоохоронної політики України визначається великою значущістю питань безпечного довкілля. Відповідно до статті 50 Конституції України кожен має право на безпечний для життя і здоров’я довкілля та на відшкодування завданої порушенням цього права шкоди. Проте недосконалість формування екологічної політики та здійснення екологічного управління, забезпечення екологічних прав громадян, недостатній рівень доступу до інформації та резолютивної взаємодії з громадськістю створюють передумови до соціальної активності громадського сектору. Підвищення ефективності взаємодії державних та громадських інституцій є актуальним питанням поряд із необхідністю спільного вироблення нормативно-правових змін, посилення представництва громадськості профільних, наукових та експертних установ, екологічних організацій при прийнятті екологічно значущих рішень; залучення громадськості до формування та реалізації державної природоохоронної політики на державному та регіональному рівні. Проведення парламентських слухань сприятиме широкому вивченню проблематики державної природоохоронної політики в українському суспільстві, перспектив його розвитку, пошуку шляхів її вдосконалення, обговоренню питань, що становлять суспільний інтерес і потребують законодавчого врегулювання у цій сфері, та за результатами всебічного аналізу прийняттю виваженого рішення із зазначених питань. Для всебічного розгляду зазначених вище питань на основі рішення комітету від 17 січня 2019 року пропонується провести 3 липня 2019 року в залі пленарних засідань Верховної Ради України парламентські слухання на тему: "Державна природоохоронна політика України: стан, перспективи розвитку та шляхи співпраці з громадянським суспільством". Комітет пропонує Верховній Раді України проект Постанови з цього питання прийняти в цілому. Шановні колеги, в цьому парламенті дуже багато йшлось про необхідність прийняття законодавчих актів, широкого їх обговорення, які стосуються саме охорони навколишнього природного середовища, охорони довкілля. Прошу підтримати відповідний проект Постанови Верховної Ради України за реєстраційним номером 9485. Також хотів би шановним колегами народним депутатам сказати, що під час обговорення на засіданні Комітету з питань екологічної політики, природокористування і подолання наслідків Чорнобильської катастрофи даний проект обговорювався, був позитивно схвалений, отримав підтримку та винесений на ваш розгляд. Дякую за увагу.
Залишайтеся при трибуні, будь ласка. Прошу депутатів взяти участь у записі для запитань до доповідача. Запрошую до слова народного депутата Капліна.
Пані головуюча, в мене до вас є пропозиція, пугающая своей новизной. Подивіться, ми сьогодні вже поховали дуже важливий законопроект, який мав підтримати дітей, які потребують надійного плеча держави, соціальної підтримки. Шутки шутками, но реально сотні дітей, які могли б отримати родину, її не отримають через знищений законопроект. Це доля людини, це дуже важливо. Зараз серйозні слухання з природоохоронної тематики, дуже актуальної тематики для нас, надзвичайно актуальної. І ми зараз знову загубимо ще один законопроект. Ну очевидно, що в залі сьогодні не більше 50 людей. Очевидно, що ніхто не ховається під столом і ніхто не проголосує. І цей закон буде знищений. А це праця людей. Це люди, робітники, доярки, металурги, платили податки для того, щоб секретаріат працював. Ну давайте закриємо зараз засідання і припинимо цю порнографію, це несерйозно абсолютно.
Прошу голову від комітету.
Шановні колеги, я хотів би, щоб ви всі звернули увагу, як нас будуть називати. І взагалі про що йдеться у проекті постанови: "Державна природоохоронна політика України: стан, перспективи розвитку та шляхи співпраці з громадянським суспільством". Про яку співпрацю з громадянським суспільством ми з вами можемо говорити, коли в цьому залі, під час розгляду, дійсно, дуже важливої тематики, такої, як охорона довкілля. А ми дуже багато завжди говоримо, що в державному бюджеті відсутні кошти на охорону здоров’я. Але, напевно, не усвідомлюємо того, що, чим більше ми будемо дбати про довкілля, ми менше будемо витрачати якраз на охорону здоров’я. Але коли в залі немає людей, які здатні підтримати обговорення такої важливої теми або їх дуже мало, бо тут самі свідомі зібрались якраз. Мені здається, що перспективи у цієї тематики немає. Дякую.
Дякую. Я хочу також наголосити, що, справді, на відміну від багатьох парламентів в демократичних державах, відповідно до Конституції України рішення в парламенті України ухвалюється більшістю від конституційного складу, а не більшістю з числа присутніх, як це є у демократичних країнах. І через те парламент український завжди буде залежати, чи принаймні до того часу, поки ми не змінимо Конституцію, буде залежати від персональної участі кожного депутата. І так, для того, щоби парламент був дієздатним і ухвалював рішення, в залі має бути достатньо людей для того, щоби отримати більшість від конституційного складу. Але те, що окремі депутати надбало ставляться до своїх обов’язків, не означає, що ті депутати, які працюють, повинні припинити свою роботу. І це також правда, тому що це інакше робить всіх працюючих заручниками непрацюючих. Продовжуючи наше обговорення, я дякую доповідачу. І ми перейдемо до обговорення від депутатських фракцій. Прошу провести запис для участі в обговоренні від фракцій. Прошу, народний депутат Каплін.
Ну, добре, тоді я спробую пошукати інші аргументи, аби переконати вас все ж закрити засідання і зберегти надзвичайно важливий законопроект. Хочу наголосити, що цей законопроект пройшов всі, передбачені Регламентом і Законом про статус народного депутата, процедури. Над ним працювали працівники секретаріату Верховної Ради України, законодавці, на це витрачалися гроші платників податків. Це надзвичайно серйозні гроші, один день роботи народного депутата і його команди, помічників, прибиральниць тут, у Верховній Раді, ті, хто в столовій працюють, - це десятки мільйонів гривень з кишені платників податків. А у нас кожен день, особливо мажоритарникам, телефонують виборці і говорять про те, що немає за що заплатити лікарю, щоб видалити дитині апендицит, вилікувати грип, вилікувати матір, батька і так далі, немає за що купити пігулок. А ми просто тут зараз будемо нищити працю людей, інтелектуальну працю людей, виставляти цей парламент на посміховисько. Я не вважаю, що цей парламент повністю кінчений, все-таки за кілька років роботи ми прийняли надзвичайно велику кількість законодавчих актів, які буквально протурили дорогу нашій країні до Європейського Союзу. Дещо цей парламент зробив, і в питаннях забезпечення зарплатами, пенсіями, створення нових робочих місць. На жаль, уряд не був гідним союзником парламенту в реалізації цих ініціатив і не завжди був зворотній зв’язок, точніше, він дуже рідко був, цей зворотній зв’язок, але дещо деякі депутати Верховної Ради все-таки для простих українців зробили. І сьогодні вже, під занавес його роботи, брати і таким чином його знищувати, дискридитовувати вже до кінця, щоб не було тих навіть двох відсотків довіри громадян, є абсолютно неправильно. Так само є неправильним неповажно, неуважно, невдячно відноситись до роботи керівників секретаріатів, заступників, працівників секретаріату, депутатів, їх помічників, які працювали над таким законопроектом. Тема, природоохоронна тематика, вона є надзвичайно важлива. Вона є дуже важлива для міст півдня, Центральної, Західної України, кожної без винятку. кожної області, кожного міста, кожного села. Я б сказав, це тема номер один, бо з нею пов’язане здоров’я громадян, і це третина національної політики у галузі охорони здоров’я, якщо це європейська, цивілізована країна. І брати зараз топтатися по роботі депутатів, їх помічників, експертів, міжнародних експертів, які допомагали писати ці законопроекти є просто аномальним! Закрийте засідання, тут немає кому працювати.
Запрошую до слова народного депутата Альону Бабак від фракції "Об’єднання "Самопоміч".
Альона Бабак, "Об’єднання "Самопоміч". Шановні друзі, безумовно, "Об’єднання "Самопоміч" не лише словами, а діями, саме законодавчими ініціативами підтримує природоохоронну політику в Україні, підтримує громадянське суспільство, яке стоїть на захисті охорони довкілля. Ірина Подоляк ініціювала законопроект, який стосується захисту букових лісів. Сергій Кіраль ініціював законопроекти по припиненню використання пластикових пакетів. Я є ініціатором закону про роздільне збирання відходів і упаковку, відходи упаковки. Ми системно працюємо також як фракція по тому, щоб у бюджеті України були такі державні програми, такі як "Питна вода України". Кожного дня в комітеті я працюю над тим, щоб у нас з’явився закон про водовідведення. Я сьогодні повернулась з конференції "Акватерм Україна" і хочу вас всіх привітати з тим, що громадянське суспільство не чекає, коли парламент збереться і підтримає політику природної охорони в Україні, вони це вже роблять. Я вас вітаю з нових хештегом, який сьогодні в Україні розпочинається і він звучить так: "Час води настав". Друзі, ми всі не усвідомлюємо, наскільки вода важлива для кожного українця. У нас тисячі населених пунктів без централізованого водопостачання, річки України одні з найзабрудненіших. Ви не знаєте, що Україна найменш забезпечена з країн Європи водою? А ми з вами зараз дискутуємо, демагогію розводимо: чи підтримати постанову, чи ні. Друзі, люди будуть просто дивитись на те, чи цей парламент дбає про довкілля, дбає про здоров’я нації, чи ні, чи взагалі цікава ця тематика, чи ні? І в новому парламенті будуть, я знаю точно, нові активісти, які сьогодні активно працюють по сфері захисту довкілля і екології. Вони точно приймуть закон про відходи і про те, щоб розпочався роздільний збір упаковки і відходів від упаковки в нашій державі, тому що просто чекати, коли парламент збереться для того, щоб усвідомити, що суспільство вже не може чекати вирішення цих питань. Люди просто беруть і роблять, саме природоохоронну політику, впроваджують її в Україні. Тому друзі, зрозумійте те, що на заміну вам прийдуть нові люди, які будуть, дійсно, своїми справами дбати про довкілля, тому що, на жаль, ініціативи тих, хто сьогодні є в парламенті, просто цей парламент не підтримують. Але, безумовно, "Самопоміч" не лише словами, а й діями захищає природоохоронну політику в Україні і. просто будемо очікувати оновлення Ради саме екологами, людьми, яким це не байдуже. Дякую.
Дякую. Хто ще від депутатських фракцій? Від "Народного фронту", будь ласка, народний депутат Микола Княжицький.
Дякую. Очевидно, фракція "Народного фронту" повністю підтримує рекомендації парламентських слухань. Для фракції "Народного фронту" природоохоронна політика є вкрай важливою, оскільки представники нашої фракції плідно працюють над цим і в комітеті відповідному, і з міністром з питань охорони природи Остапом Семераком, який є представником нашої політичної сили. Це вкрай важливе питання, особливо зараз, тому що ті виклики, які стоять перед сучасною Україною, є вкрай важливими. Відповідно до висновків нашого профільного міністерства, коли ми говоримо, наприклад, про заходи глобального потепління, про те, що всюди в світі середня температура в світі виросла на 1 градус, Україна є лідером у світі по викидах, тому що через розвиток видобутку вуглеводів, через те, що відбувається з нашою економікою, на півтора градуса середня температура по Україні лише за останні роки виросла. Коли ми говоримо про стан наших міст і містечок, про необхідність сортування сміття, про необхідність захисту українських лісів, ми не враховуємо тих серйозних кліматичних викликів, які сьогодні стоять перед Україною. Відповідно до прогнозів нашого профільного міністерства вже через декілька років фактично пустеля збільшить свої площі на півдні України, фактично регіонами, де зберігатиметься вода в достатніх кількостях для пиття, для забезпечення, для життєзабезпечення, вже через 20 чи 30 років в Україні відповідно до всіх досліджень залишаються лише Волинь і Карпати. Але Волинь і Карпати теж знаходяться в жахливому стані, тому що про вирубку лісів у Карпатах, про невідповідність природоохоронної політики, про те, що відбувається з нашим зеленими насадженнями, суспільство постійно піднімає питання. Ми бачимо, що відбувається зараз з українськими ріками. Ви бачили, як сюди приходили мешканці Новоград-Волинського, і про це дуже багато говорять представників і громадських організацій, про те, що ріка Случ, інші ріки Полісся забруднені викидами, які здійснюють промислові підприємства в ці ріки. Ми взагалі не приділяємо цьому увагу. На жаль, ця політика стала жертвою ще й корумпованості в українських судах, тому що, якщо безпосередньо говорити про ситуацію в Новоград-Волинському, профільне міністерство постійно подає в суди, постійно намагається зупинити діяльність тих підприємств, які забруднюють навколишнє середовище. Але, на жаль, обласні державні адміністрації продовжують подавати дозволи на роботу цих підприємств, а корумповані суди закривають очі на те, що відбувається. Мені дуже приємно, що дуже багато громадських організацій всюди в Україні, від заходу до сходу, активно беруть участь в природоохоронній політиці. Мені дуже приємно, що великі іноземні корпорації, які працюють в Україні, підтримують такі громадські організації, організовують систему збору сміття, організовують політику приведення наших міст і містечок до. приведення їх в те, щоб вони стали зразком з охорони природи. Але коли ми говоримо про те, що відбувається в нашому комунальному господарстві в цих містах і містечках, коли ми говоримо про те, що фактично система очистки води по всій Україні майже не працює, коли ми говоримо про стан з сміттєзвалищами в Україні і відсутність єдиної.
Будь ласка, 30 секунд.
зі сміттєзвалищами і сміттєпереробними заводами - це ті виклики, які, справді, актуально стоять перед Україною, перед всіма українцями. Це ті виклики, на які, на жаль, ми дуже мало звертаємо увагу, говорячи про великі популістичні гасла. Але скоро, коли ми говоримо про те, що люди, на жаль, залишають Україну, тому що не можуть забезпечити собі достатньої якості життя, а якість життя залежить не тільки від рівня зарплат, а і від того, в якій екологічній атмосфері, в якій екологічній ситуації проживають українці. Тому фракція "Народного фронту" підтримуватиме цю постанову. Дякую.
Дякую дуже. Ще є від. Прошу, народний депутат Шурма від фракції "Опозиційний блок".
Ігор Шурма, "Опозиційний блок". Шановні колеги, "Опозиційний блок" однозначно буде підтримувати проект даної постанови. Ми вважаємо, що питання екології, яке може розглядатися у форматі парламентських слухань, є вкрай необхідним, оскільки представники різних регіонів мають сьогодні можливість висловити свою точку зору, свої болі стосовно того, що в нас робиться в природоохоронній системі. Хотів би нагадати, що це є вкрай необхідно ще і тому, ми буквально вчора всі розглядали питання стосовно надання пільг громадянам, які проживають у високогірних районах, і позиція "Опозиційного блоку" полягала у тому, що якщо давати пільги – давати всім. Тому що, допустимо, на сході України теж є особливі умови проживання, оскільки спекотні дні, вони, напевно, ще більше дошкуляють людям там жити, і набагато важче жити, допустимо, ніж в Карпатських горах. Тому цей день парламентських слухань може стати тим днем, коли люди зможуть з цієї трибуни озвучити дуже багато проблем, які будуть стосуватися стану, перспектив розвитку, шляхи співпраці і громадськості з владою, і питання державної правоохоронної політики. Тому "Опозиційний блок" підтримує даний проект постанови. Саме головне, щоб ми сьогодні назбирали достатню кількість голосів. А ця тема, вона об’єднує цілий. весь зал, людей різних політичних поглядів. Дякую.
Дякую вам. Отже, від фракцій виступи завершені. Зараз від народних депутатів 15 хвилин, прошу записатись. І нагадую, після цього ми переходимо до Закону про ДБР. І я прошу авторів правок, і я прошу представника комітету бути в залі, щоб ми сьогодні змогли провести обговорення, а завтра вийти на прийняття рішення. Тому я прошу всіх авторів правок бути на місці. А зараз я прошу провести запис від народний депутатів, будь ласка. Будь ласка, Андрій Іллєнко.
Андрій Іллєнко, Всеукраїнське об’єднання "Свобода", місто Київ. Шановні українці, шановні колеги, нам необхідно ухвалювати це рішення. Дуже прикро, що зараз навряд чи це вдасться зробити через те, що дуже мало депутатів у залі, але це очевидно, що нам необхідно провести ці парламентські слухання. Це, знаєте, така найменша дрібниця, яку ми можемо сьогодні як парламент зробити в цьому напрямку. Тому що насправді питання охорони нашого довкілля, питання екології – це є одне з ключових питань нашого життя, тому що це складова частина невід’ємна нашого життя повсякденного і нашого майбутнього – майбутнього нас як народу. Тому що ми сьогодні бачимо, що, на жаль, Україна в надзвичайно складній ситуації в цьому контексті. Ми маємо величезні проблеми з охороною навколишнього природного середовища. Ми маємо дуже часто варварське ставлення до природи в Україні. Це проблеми величезні зі сміттям: у нас досі немає системи сортування сміття, як це є в усіх цивілізованих країнах. Проблеми наших сміттєзвалищ, проблеми з нашими водними ресурсами, проблеми зі шкідливими викидами, проблеми з тим, що у нас виснажуються землі. Ми розуміємо, що це все проблеми, які, можливо, просто вплинуть кардинально і вже впливають кардинально на всі аспекти нашого життя, на здоров’я нації. І сьогодні це найпростіше, найпримітивніше, що ми можемо зробити – це провести ці слухання. Нам потрібно дуже багато всього робити. От подивіться, що зараз відбувається з річкою Дніпро – з головною водною артерією нашої країни, яка забезпечує водою, її басейн забезпечує водою більше половини України. Сьогодні є абсолютно чіткі експертні прогнози, що якщо кардинально нічого не зміниться, то буквально ще там 5-10 років і Дніпро остаточно перетвориться в болото - і ми просто втратимо нашу головну річку. І це тільки один приклад. Це і питання подолання наслідків Чорнобильської аварії, це питання величезної кількості, ми розуміємо, що сьогодні є глобальні процеси, про які уже теж говорили колеги. Це і глобальне потепління. І ми розуміємо, що це теж виклики, на які ми маємо давати відповіді. Тому необхідно проводити ці слухання, необхідно запрошувати експертне середовище, необхідно запрошувати громадянське суспільство. Разом шукати виходи з цих складних ситуацій і бути готовими приймати реальні рішення, тому що ми маємо зберегти нашу природу, ми маємо зберегти нашу землю, нашу воду, тому що це те, власне, з чого ми живемо, з чого ми складаємося. Якщо цього не робити, ну, тоді просто в якійсь момент ці всі проблеми стануть такими, що просто не дадуть нам можливість нормально існувати. Тому необхідно приймати це рішення. Я розумію, що зараз навряд чи буде результативне голосування, але необхідно, напевно, переносити на завтра якось. Я не знаю, як це зробити точно, але необхідно це робити
Дякую. Я запрошую до слова народного депутата Солов’я.
Юрій Соловей, 89 виборчий округ, Гуцульщина і Покуття. Шановна пані головуюча, я от хочу вчергове привернути увагу до питання неефективної роботи парламенту саме в середу, і те, що, на жаль, незважаючи в тому числі і на мої неодноразові виступи, Верховна Рада України так і не спромоглася підійти до системної, глибокої реформи самої Верховної Ради України, до зміни Регламенту роботи Верховної Ради. Мені приємно, що завтра в порядку денному стоять два законопроекти, і я сподіваюся, що вони будуть підтримані, але, незважаючи на це, залишається безліч невирішених питань в роботі самої Верховної Ради України, починаючи від законодавчого спаму, закінчуючи простим банальним невідвідуванням народними депутатами України сесійних засідань Верховної Ради України. І ми не можемо закривати очі на ці питання, тому що, якщо ми хочемо, щоб у нашій державі був порядок, ми повинні починати в першу чергу з себе - з основного законодавчого органу нашої країни. Що стосується теми обговорюваного законопроекту, то я хочу сказати, що, може, для когось питання екології є другорядними, може, для когось питання природоохоронних заходів є другорядними, але я вважаю, і як депутат-мажоритарщик, який представляє Верховинський, Косівський і Снятинський райони, що, для прикладу, питання сміття, питання утилізації сміття, питання поводження з твердими побутовими відходами абсолютно не менш важливе сьогодні, ніж питання корупції, ніж питання тієї самої інавгурації чи питання тарифів на газ. Повірте, це питання сьогодні, можливо, навіть більше хвилює багатьох, в тому числі моїх виборців і, я впевнений, велику кількість громадян України. І те відношення, з яким ми відносимося до питання екології, відставляючи ці питання на другий порядок, третій порядок вирішення, на жаль, не придає на поваги і швидкості у вирішенні цього питання. Тому однозначно я вважаю, що дану постанову щодо слухань в рамках природоохоронної стратегії України нам потрібно підтримувати. Нам не просто потрібно її підтримувати, нам потрібно її імплементувати в діюче законодавство, зробивши в найближчий час день екології в стінах парламенту. День, під час якого ми обговоримо ті питання, які надзвичайно боляче хвилюють всіх громадян України в частині екології. Треба підтримувати дану постанову. І в найближчий час робити день екології в станах Верховної Ради України. Дякую.
Дякую. Я запрошую до слова народного депутата Величковича.
Шановні колеги, я хотів би нагадати, що проведення парламентських слухань - це одна із форм депутатської діяльності. Саме під час таких парламентських слухань не лише депутати мають можливість висловити свої думки з того приводу, з тої чи іншої проблеми. Під час парламентських слухань ми маємо можливість почути експертів, громадських діячів, науковців та всіх інших, кого та чи інша проблема цікавить. Тому ми повинні підтримувати цю форму і пам’ятати не просто, що це. від неї відмахуватися. Я хотів би також сказати, хотів підтримати попереднього доповідача, який говорив про те, що ми повинні завтра, під час розгляду питання про реформування діяльності парламенту, підтримати ті законопроекти, на яких настоював Голова Верховної Ради Андрій Парубій. Якщо говорити про ту тему парламентських слухань, яку ми зараз обговорюємо, то на сьогодні це одна з найважливіших проблем для нашого суспільства. Адже не секрет, що зараз багато міст має проблеми з вивезенням і утилізацією сміття. Ми бачимо, наскільки ці питання є не лише актуальними сьогодні, але наскільки вони можуть бути загрозливими для існування, нормального існування суспільства в цілому. Тому вважаю, що ми повинні, якщо не сьогодні підтримати цю постанову про проведення парламентських слухань, то принаймні мусимо в найближчий час до тої теми повернутися, підняти це питання. І маємо розглянути, в запропонувати шляхи виходу. Дякую.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Паламарчука. Прошу, народний депутат Рибак.
Шановні колеги, дійсно, цей законопроект не менш важливий, ніж ті законопроекти, які ми розглядаємо в стінах українського парламенту. Але чомусь питанням охорони навколишнього природного середовища ми приділяємо чи не найменше уваги взагалі протягом останніх 5 років нашої роботи, українського парламенту. У мене зараз в руках - просто щоб телеглядачі побачили, - близько 40 законопроектів, які ми повинні були розглянути, які потрапляли до порядку денного на засідання нашого парламенту, але вони не розглянуті. Тут питання Чорнобильської катастрофи, тут питання природоохоронного контролю, тут питання земельних ділянок рекреаційного призначення, питання парникових газів, зміни клімату. Це всі важливі питання, без яких Україна просто завтра не буде жити, і не будуть жити на цій землі українці, наші діти, діти наших дітей, бо їм брудна земля з брудним повітрям, з брудними річками не потрібна буде, і вони будуть виїжджати за кордон не в пошуках довгого рубля чи довгої копійки, вони будуть виїжджати за кордон для того, аби шукати чисту питну воду. Невже ми це з вами не можемо зрозуміти? І саме проведення таких парламентських слухань може запросити в стіни цього парламенту представників громадськості, громадянського суспільства для того, аби почути і їхню точку зору на проблематику природоохоронного законодавства нашої держави, на ситуацію, на її перспективи. Бо ми з вами прийняли низку законопроектів, якими адаптували директиви Європейського Союзу в частині екологічної оцінки, в частині експертизи, в частині стратегічної екологічної оцінки, оцінки довкілля. Але ми маємо на сьогоднішній день і ситуацію, коли представники громадськості, в лапках "громадськості", втручаються у проведення громадських слухань і не дають можливості збудувати на тій чи іншій території сміттєпереробні заводи, і, як наслідок, ми маємо тотальне забруднення наших земель. Сьогодні ми повинні це обговорити з представниками громадськості, аби, можливо, знайти шляхи вирішення цих проблем, знайти шляхи змін до законодавства в частині участі громадськості у прийнятті певних рішень, які стосуються охорони навколишнього природного середовища. Тому я прошу шановних колег підтримати цей законопроект, хоча надію на це маю дуже мало, але маю надію на те, що наш комітет повторно внесе в стіни українського парламенту відповідний проект постанови про парламентські слухання, про які ми з вами зараз говоримо. Дякую.
Дякую. Ми ще маємо час для виступів. Прошу, народний депутат Бондар.
Дякую. Бондар Михайло, 119 виборчий округ. Сьогодні з самого раненька був на зустрічі з представниками вугледобувних підприємств Львівщини. Приїхали вони під Міністерство енергетики з питаннями виплати заробітної платні з реалізації вугільної продукції. Але ця галузь також несе і своєрідну небезпеку, в плані для тих територій, на яких видобувається це вугілля. Неодноразово керівники органів місцевого самоврядування, мери міст, районів, обласних і районних адміністрацій зверталися до мене, щоб впливати на ситуацію, яка виникає під час видобутку вугілля. А це відповідно підтоплення територій, на території яких видобувається вугілля. Це терикони, які фонять і мають великий вміст фактично всієї таблиці Менделєєва, можна там найти в ньому. Це відповідно викиди в атмосферу і забруднення і води, в тому числі питної, яка є на тій території. І ви знаєте, яка зараз ситуація з шахтами, які на тимчасово окупованій території, яка там катастрофа з тим всім. Тому я надіюся, що все-таки Постанова ця про проведення парламентських слухань буде проголосована, якщо не сьогодні, то інший раз. І представники органів місцевого самоврядування, на території яких розміщені вугледобувні підприємства, будуть в цій залі, розкажуть про цю проблематику, піднімуть ще раз це питання, і уряд, міністерства, ми як народні депутати спробуємо сприяти вирішенню тої чи іншої проблематики. Тому звертаюся до колег-депутатів проголосувати за це, а в подальшому – представників суспільства, громадськості прибути на ці слухання і розказати про проблеми тих регіонів, на території яких розташовані вугледобувні підприємства. Дякую.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Тараса Кременя.
Тарас Кремінь, "Народний фронт". Безсумнівно, що ці слухання повинні відбутися, і ми однозначно повинні приділити увагу тим проблемам, які непокоять українське суспільство і які, на превеликий жаль, у найближчій перспективі ми жодним чином ліквідувати не зможемо. Як казали класики: природа – це те, що ми взяли у своїх дітей в борг. А насправді, що ми зможемо передати нашим дітям, крім наслідків техногенних, екологічних та інших катастроф, які, на превеликий жаль, не вирішуються в один момент? Тому ці слухання, вони в першу чергу якраз і покликані на те. І громадське середовище, професійне середовище, академічна спільнота дала свої професійні рекомендації та допомогла парламенту підготувати низку законопроектів подібного звучання. Я хочу підтримати своїх колег, які зупинилися на проблемах, які будуть у найближчій перспективі вирішуватися. І хотів би нагадати, що рік тому було презентовано стратегію деокупації та реінтеграції Україною окупованих територій Донбасу на підставі механізму малих кроків, запропонованих міністром внутрішніх справ Арсеном Аваковим. І, зокрема, хотів би нагадати про такі поняття, як техногенні та екологічні ризики на тимчасово окупованих територіях. І хочу нагадати, що на 65 об’єктах у Донбасі, розташовано понад 1200 джерел іонізуючого випромінювання. Внаслідок військових дій і неконтрольованості функціонування обслуговування джерел такого випромінювання існує реальна радіаційна загроза. На окупованих територіях знаходиться виробництво концерну "Стирол". У травні 2014 року було оголошено про припинення випуску аміаку, його похідних, іншої продукції. Однак підземні резервуари зберігання хімічних відходів виробництва залишилися. Є загроза пов’язана із затопленням шахт. В результаті зупинки насосів і попадання в шахти ґрунтових вод частина з них затоплена. Шахтні води мінералізовані і забруднені шкідливими речовинами. Є випадки, коли до утворених шахтами пустот провалюються будівлі. Не виключено, що провалитися може і об’єкт критичної інфраструктури. Є інформація, що в занедбаних шахтах бойовики влаштовували масові поховання, і, як результат, при таненні снігу або виході ґрунтових вод можливі епідемії гепатиту та інших інфекцій. Про ці і про інші речі ми повинні говорити вголос і не боятися, бо оце екологічна катастрофа, яка може за собою потягнути не тільки наслідки для України, але й для усієї Європи. Тому звертаюсь до колег бути сумлінними та відповідальними перед такими викликами. Дякую.
Дякую вам. Отже, обговорення від народних депутатів завершене. Перед тим, як надати заключне слово пану Івану, я хочу привітати, у нас в Верховній Раді Вінниччина представлена: голова обласної ради, голови районних рад, депутати сільських рад. І ми вітаємо вас в Верховній Раді України! Бажаю вам успіху і процвітання вашому регіону і усій Україні. Вітаємо вас! Колеги, зараз заключне слово, і через дві хвилини ми перейдемо до прийняття рішення. Я прошу запросити всіх депутатів в зал. Зараз заключне слово - голова підкомітету Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи Рибак Іван Петрович. Будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні колеги народні депутати, щойно ми з вами розглянули законопроект - проект Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Державна природоохоронна політика в Україні: стан, перспективи розвитку та шляхи співпраці з громадянським суспільством". Ми широко і ґрунтовно розглянули цю постанову, кожен представник, майже кожного регіону української держави, висказав своє бачення того, а яким мало б бути, якою мала б бути робота українського парламенту стосовно питань захисту довкілля. Ми проговорили з вами про широку проблематику, з якою ми спіткаємося щодня, з якою спіткаються наші виборці. Я думаю, що наші виборці переглянуть все ж таки результати голосування за підтримку даного проекту постанови, побачать, хто з народних депутатів дійсно піклується не тільки про матеріальні, а й про те, щоб кожен громадянин України жив в чистій Україні з чистою водою, дихав чистим повітрям, щоб наші землі не були забруднені сміттям. Я розумію, що проект постанови не буде зараз підтриманий парламентом, я думаю, що ми запропонуємо нашому комітету перенести відповідний проект постанови на розгляд у сесійній залі. Дякую.
Дякую вам. Ми провели справді важливе обговорення, власне, підняття тематики дуже важливе, і ми без будь-яких труднощів зможемо цей проект постанови перенести. Зараз я його поставлю на голосування, розуміючи, що є не багато людей в залі, але ми маємо пройти процедуру повністю до завершення, а ви потім перевнесете, і ми вже питання, яке в залі обговорене, яке в залі підтримане, без сумніву, ми зможемо його підтримати в залі. Отже, колеги, прошу зайняти робочі місця, ми переходимо до прийняття рішення. І я ставлю на голосування проект Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Державна природоохоронна політика України: стан, перспективи розвитку та шляхи співпраці з громадянським суспільством", 9485. Комітет пропонує прийняти за основу в цілому. Прошу проголосувати, прошу підтримати. [[13:13:15]] За-86 Рішення не прийнято. Постанова відхилена, але, наголошую, це є технічна, організаційна постанова, її дуже швидко можна перевнести, і ми її обов’язково приймемо вже в динамічній дискусії, без широкого обговорення, бо ми його провели сьогодні, повноцінне, широке обговорення, колеги. І я нагадую, колеги, як і попереджав, що ми зараз маємо змогу перейти до проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення діяльності Державного бюро розслідувань. Я нагадаю в чому полягає задум: щоб ми сьогодні змогли розглянути всі правки і завтра вийти на прийняття рішення. Коли вчора ми проводили рейтингове голосування по цьому законопроекту, ми побачили, що фактично всі фракції підтримують. Коли я спитався авторів правок, чи вони наполягають на правках, вони підтвердили, що наполягають на правках. І ми скористаємося нашою традицією, щоб ми змогли всі правки розглянути сьогодні, їх обговорити, з комітетом провести дискусію. Більш того, комітет буде мати змогу ще і на засіданні комітету знайти, можливо, компромісні формулювання, якщо є дискусійні моменти під час обговорення. І завтра ми зможемо зранку прийняти, я вважаю, це є шанс, і, вважаю, це є наш великий обов’язок - цей закон прийняти. Тому я оголошую про перехід до проекту Закону 5395-д. У нас в залі присутній керівник ДБР, який дуже відповідально до цього закону ставиться, який дуже вболіває, щоб Верховна Рада України змогла вдосконалити структуру і роботу. Це друге читання, і нагадую вам, що спочатку виступає голова комітету, а потім автори правок. Всі хто наполягає на правках їм буде надане слово. І я запрошую до виступу першого заступника голова Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Паламарчука Миколу Петровича. Пане Миколо, запрошую вас на трибуну.
Шановний Андрію Володимировичу, шановні колеги, вашій увазі пропонується розглянути порівняльну таблицю, підготовлену комітетом до другого читання до проекту Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо удосконалення діяльності Державного бюро розслідування (реєстраційний номер 5395-д.) Цим законопроектом вирішується комплекс правових, організаційних та кадрових питань, пов’язаних із забезпеченням повноцінного функціонування Державного бюро розслідування. До законопроекту надійшло 53 поправки і пропозиції від народних депутатів, із них з поправки враховані повністю, 1 поправка врахована частково, всі інші відхилені. Підготовлений законопроект встановлює на законодавчому рівні кваліфікаційні вимоги до директорів територіальних управлінь, керівників підрозділів центрального апарату та керівників підрозділів внутрішнього контролю Державного бюро розслідувань; перелік підрозділів Державного бюро розслідування, які мають право здійснювати оперативно-розшукову діяльність, види спеціальних звань Державного бюро розслідувань, порядок фінансування та нарахування заробітної плати, текст присяги осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань. Таким чином, законопроект номер 5395-д практично зберігає всі ті положення, по яких було досягнуто домовленості на момент розгляду його у повторному першому читанні, і не містить нових, неузгоджених чи конфліктних, норм. Комітет розглянув на своєму засіданні 19 вересня 2018 року цей законопроект та ухвалив рішення: рекомендувати Верховній Раді України прийняти його в другому читанні та в цілому як закон. Порівняльну таблицю вам роздано. Пропоную прийняти законопроект у редакції, підготовленій комітетом, та в подальшому з технічно-юридичним доопрацюванням з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради. Прошу визначатися.
Дякую. Отже, я буду традиційно називати номер правки, які відхилені. Хто хоче поставити на підтвердження, шляхом підняття руки. І якщо не буде заперечень, я буду надавати для коментарів слово і керівнику ДБР для того, щоб ми могли ґрунтовно обговорити і вийти на узгоджений, компромісний варіант до голосування. 2 правка, Мустафа Найєм. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, ми пропонували цією правкою змінити формування територіальних управлінь з метою забезпечення кращої логістики, щоб перенести територіальний орган з міста Вінниці в місто Хмельницький. Ми бачимо і по розташуванню інших територіальних підрозділів Державного бюро розслідувань, що так було би краще з огляду на те, що це просто краще було б і для оперативників, і для слідчих. І прошу визначитися по цій поправці і все ж таки перенести в місто Хмельницький. До речі, невідомо взагалі, чому у Вінниці призначений цей підрозділ і на яких підставах вони на той момент приймали те рішення. Тому що і органи прокуратури, і органи. інші слідчі органи казали про те, що краще це було б у Хмельницькому. Ми з ними радилися, але, на жаль, от у законопроекті це відхилено.
Дякую. Будь ласка, пане Паламарчук.
Хотів сказати, що первоначально у проекті, в першому проекті, було місто Хмельницький, і ми так його і залишили у місті Хмельницькому. А цю правку ми. і було внесено це з голосу, тому недоцільно було змінювати місцезнаходження територіальних підрозділів. І ми так його і залишили у місті Хмельницькому. А поправку вашу відхилили, оскільки вона була врахована.
Дякую вам. Отже, ставлю на голосування правку номер 2 Найєма. Комітет її відхилив. Хто підтримує дану правку, прошу проголосувати. [[13:19:59]] За-39 Рішення не прийнято. Правка номер 3. Не наполягає. Правка 4. Не наполягає. Правка 5. Автор не наполягає. Правка 6. Автор не наполягає. Правка 7. Відхилена комітетом. Автор не наполягає. Правка 8. Не наполягає. Правка 10. Не наполягає. Правка 11, Олена Сотник. Я прошу включити мікрофон пані Олені,
Так, дякую пане головуючий. Сотник Олена, фракція "Самопоміч". 11 правка, вона стосується статті, в якій визначаються кваліфікаційні вимоги до директора територіального органу Державного бюро розслідувань. Моєю правкою я пропонувала, щоби питання стажу в сфері, в галузі права, воно визначалося на рівні п’яти років. Комітет на сьогоднішній день в своєму варіанті таблички до другого читання пропонує, що це буде сім років. Я вважаю, що насправді, якщо ми враховуємо питання керівного стажу і питання роботи в галузі права, то для того, щоб оновити кадри і дати можливість новим кваліфікованим кадрам прийти, талановитим людям, які закінчили вузи, які мали можливість вже попрацювати, п’яти років абсолютно достатньо. І це показує, до речі, міжнародна практика, в тому числі і практика реформування таких органів в інших державах. Дякую.
Дякую. Пане Микола, будь ласка.
Ну, по-перше, мені дуже приємно, що Олена Сотник завжди вносить дуже конструктивні і правильні поправки. Дійсно вона працює в нашому комітеті майже по всіх законах. І це має право на життя, але з чого виходив комітет? Комітет виходив, оскільки, що. відхилив цю поправку чому, тому що, оскільки прийняття за основу у повторному першому читанні кваліфікаційних вимог фактично дублюється, а кваліфікаційні вимоги, за якими вже оголошені конкурси, і змінювати зараз при тих конкурсах, які вже проведені, то ми ж довго. це не буде закону. Тому сьогодні фактично комітет якраз і відхилив цю поправку, виходячи із того, що уже конкурси пройшли, вони відбулися, і деякі іще будуть відбуватися, але більшість конкурсів відбулося. Тому якраз це на підставі цього відмовили, відхилили цю поправку.
Дякую вам. Роман Михайлович, я хочу вас попередити: якщо буде необхідно якусь позицію обґрунтувати, я буду вам надавати слово. Зараз по цій позиції хочете, так? Коли буде необхідність, ви дасте знати, і ми вам дозволимо обґрунтувати і сказати вашу позицію. Зараз ставлю на голосування поправку 11 народного депутата Сотник. Хто підтримує дану правку, прошу проголосувати. Комітет її відхилив. [[13:23:18]] За-50 Рішення не прийнято. Колеги, мене просять ще нагадати зробити наше традиційне щорічне повідомлення, що завтра – Всесвітній день вишиванки. І в нас було традиційно, що хто мав намір і хто вважав за необхідне, приходив у вишиванці у Верховну Раду України. І ми давали сигнал і для громадян України, але дуже багато і українців діаспори цю традицію підтримували. Більш того, в канадському парламенті перевдяглись у вишиванки і голова групи дружби, і багато народних депутатів і виконували Гімн України в парламенті Канади. Тому завтра запрошую, хто має намір, прийти на засідання Верховної Ради України у вишиванці. Дякую вам. 12-а, Вітко. Не наполягає. 13-а, Олена Сотник. Будь ласка, включіть мікрофон.
Дякую. Олена Сотник, фракція "Самопоміч". Знову ж таки повертаємося до кваліфікаційних вимог, у даному випадку - кваліфікаційну вимогу щодо строків перебування на керівних посадах. І, реагуючи на коментар шановного мною пана Паламарчука все ж таки з приводу відхилення попередньої поправки, і в тому числі, я так розумію, що логіка відхилення і цієї поправки, я змушена сказати, що в даному випадку критерії не являються такими, що не мають зворотної дії. І покращувати закон навіть у процесі, якщо вже проведені якісь конкурси і люди призначені, немає в цьому жодних проблем. Навпаки ми відкриваємо можливості для наступних конкурсів із залучення більшої кількості кваліфікованих людей не з правоохоронних якраз органів, а наприклад, з приватного сектору. Тому питання того, що на цьому етапі зміна кваліфікаційних вимог – це лише відкриття нових можливостей для нових кадрів некорумпованих, абсолютно оновлених прийти в даний новостворений правоохоронний орган. Дякую.
Прошу голову комітету прокоментувати.
Хочу сказати, що дійсно слова Олени Сотник мають, як кажуть, здоровий глузд, що дійсно закон не має зворотної сили, але справа в тому, що ми тим конкурсантам, це було б нечесно по відношенню до них, які подали на конкурс документи і ми їм відмовили в цьому, зараз ми в такому будемо стані, що ми якраз певну частину людей відсіяли. Ну, і тут можна взяти по-різному, з одної сторони, можна згадати те, що прийдуть молоді, молодий – це здорово, але, з другої сторони, нам треба досвідчені люди, які б могли працювати в цьому правоохоронному органі. Тому комітет знову-таки відхилив цю поправку на. в повторному першому читанні. кваліфікована, ця поправка врахована, а, по-друге, значить відхилив, що недоцільно змінювати вимоги до посад на стадіях проведення конкурсів, як я сказав раніше. А також це спричинить погіршення професійних якостей працівників.
Прошу завершити. Дякую. Наполягає народний депутат на голосуванні. Прошу голосувати, поправка номер 13 народного депутата Сотник. [[13:27:02]] За-44 Рішення не прийнято. Наступна - поправка номер 14. Народний депутат Тимошенко Юрій не наполягає. Наступна - поправка номер 15. Народний депутат Сотник, прошу.
Дякую, пані головуюча за можливість. Сотник Олена, фракція "Самопоміч". Я думаю, що це дуже важлива насправді зараз відбувається дискусія з приводу оцих історій про все ж таки терміни, строки і досвід людини. Для того і існує конкурс, і відбувається співбесіда, відбувається перевірка знань людини, для того, щоб пересвідчитись, що він абсолютно придатний, або вона, до перебування на посаді. Якщо ми з вами будемо виходити виключно з тієї парадигми, що людина є досвідченою, тільки якщо вона там пропрацювала 10-15 років, то, вибачте, в принципі, у нас ніколи не відбудеться інноваційного оновлення ні кадрового складу, ні в принципі в філософії, особливо правоохоронних органів. Саме з цього виходячи, я ще раз наполягаю на тому, що нам треба не тільки по Державному бюро розслідувань, я вважаю, по всім питанням треба переглянути оцей підхід років. Питання полягає в тому, що досвід – це в першу чергу знання і розуміння людини і її ролі на тій або іншій посаді. Тому я і зменшую всі.
Прошу 30 секунд завершити.
Дякую. Тому я і зменшую в своїх поправках всі терміни і відповідні вимоги до років досвіду, для того, щоб все ж таки довести, що якість людини, якість кадрова, вона не залежить від років, вона залежить від знання і вона залежить від персональних професійних здібностей людини. Дякую.
Дякую. І прошу представника комітету прокоментувати.
Погоджуюсь я з тим, що треба оновлювати кадри і треба їх омолоджувати, бо молодість – це сила, це енергія. Але, знову ж таки, комітет уважно розглянув цю поправку і рекомендував відхилити, оскільки прийняті за основу в повторному першому читанні кваліфікаційної вимоги фактично дублює кваліфікаційні вимоги, за якими і оголошено уже конкурси на відповідні посади. Комітет рахує, що недоцільно змінювати вимоги до посад на стадіях конкурсу, тим більше, що це не так ми багато і змінюємо. Якщо ми казали про стаж роботи 5 років, то сьогодні ми. у відповідному законі стаж в 7 років. Тому комітет відхилив. Якщо депутат Олена Сотник настоює на цій поправці, давайте її проголосуємо.
Дякую. Народний депутат Сотник наполягає на голосуванні за цю поправку, тому прошу голосувати. Поправка номер 15, комітет її відхилив. [[13:30:09]] За-39 Рішення не прийнято. Наступна - поправка номер 16. Народний депутат Тимошенко не наполягає. Наступна – номер 17. Народний депутат Олена Сотник, прошу.
Дякую, пані головуюча. Олена Сотник, фракція "Самопоміч". Це остання поправка якраз в цій статті, яка встановлює кваліфікаційні вимоги. І відреагую вже на аргумент з приводу конкурсів, які оголошені на сьогоднішній день і містять певні критерії. Колеги, ми з вами працюємо не в контексті тих процесів, які сьогодні є в Державному бюро розслідувань, а виходимо в принципі з досвіду конкурсів вже проведених. Я дуже уважно слідкувала за проведеними конкурсами, за роботами конкурсних комісій і за призначеннями. І, на мою думку, тут питання не молодості. У нас же не питання ейджизму, там молодші, або старші і розумніші, або красивіші. Питання полягає в тому, що нам треба зробити цей орган максимально професійним. І ще раз кажу, це ніяк не залежить від віку. Це залежить в першу чергу від професійних якостей. Тому я наполягаю на тому, що цей парламент має, нарешті, відійти від ейджистських форматів і перейти на формати професійності і не тільки.
Будь ласка. Дякую. Прошу представника комітету прокоментувати.
Погоджуюсь чітко, що це залежить не від віку. Але хочу сказати, що все-таки залежить від досвіду роботи і від знань, які получив той чи інший конкурсант, а також залежить від конкурсної комісії, яка чітко працює. Якщо конкурсна комісія відповідно працює, то вона якраз і підбере тих людей, які повинні працювати в Державному бюро розслідувань. Тому я погоджуюсь і з Оленою Сотник. Але хочу сказати, що комітет, розглянувши, відхилив цю поправку по тій же причині і не заперечує, якщо знову-таки поставлять цю поправку на підтвердження, на голосування. Дякую.
Дякую. Народний депутат наполягає на голосуванні. Прошу голосувати, поправка номер 17. [[13:32:34]] За-38 Рішення не прийнято. Наступна - поправка номер 18. Народний депутат Найєм, прошу.
Шановні колеги, я б хотів звернути увагу, що цією поправкою по факту ми виправляємо декілька помилок. Ну, по-перше, вирішили дуже багато питань, які стосуються, щоб всі працівники, для всіх працівників була єдина конкурсна процедура обрання і призначення. Зараз, якщо ви знаєте, є зовнішня комісія і внутрішня комісія. Тобто зовнішня комісія, яка обирали і його заступників, а внутрішня комісія обирає всіх інших працівників, а зовнішня ще і керівників територіальних управлінь. Ми вважаємо, що це неправильно. Було би правильно це призначити таким шляхом, щоб була одна єдина комісія або декілька комісій, які створюються в середині самого ДБР і призначалась би, виділялась би ця комісія директором. І це б вирішило, до речі, питання політичного впливу, тому що зовнішня комісія зараз – це представники уряду, Верховної Ради і Президента, і саме вони впливатимуть в подальшому на призначення наступного голови ДБР і його заступників, а також територіальних органів. Я вважаю, що неправильно і саме це призвело до того, що в нас ДБР довгий час не могло запуститися і.
Дякую. Прошу представника комітету прокоментувати.
Ну, по-перше, хотів сказати, що у нас є і зовнішня комісія, і внутрішні комісії, які вже працюють і які вже обрали, фактично сьогодні ДБР уже розпочало свою роботу і ефективно працює. Тому сказати про те, щоб ми повернулися знову і змінили основний закон про ДБР це було б невірно. Тому, значить, комітет уважно розглянув цю поправку і відхилив її, оскільки прийняття за основу в повторному першому читанні, ми знову ж таки прописали і ті ж коаліційні вимоги, які були в першому читанні, і знову ж таки ми. недоцільно зараз змінювати, оскільки, що стосується зовнішньої комісії, то фактично зовнішня комісія обрала вже всі керівні органи ДБР. А щодо політизації, то я вам скажу, що б ми не приймали, як би не робили, скрізь хтось від когось або. і завжди буде політична складова. Тому я хотів би сказати, що комісія, яка працювала, в якій я честь мав бути в цій комісії, вона працює незаполітизовано, вона якраз працює фахово, підбирає тих людей, і як сьогодні показує, що ДБР непогано працює, каже про те, що комісія. [[Не чути]]
Прошу, дайте 30 секунд завершити.
Тому я рахую, що сьогодні закон, який діє, його треба залишити в тій частині так же, як, і считает так комітет. Комітет рекомендує прийняти його в тій частині, в якій він прийнятий у першому читанні.
Дякую. Ви наполягаєте? Так. Прошу, народний депутат Найєм наполягає на голосуванні за його поправку. Поправка номер 18. Прошу голосувати. [[13:35:52]] За-35 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 19. Народний депутат Бабенко. Не наполягає. Наступна поправка номер 20. Народний депутат Гончаренко. Не наполягає. Наступна поправка номер 21. Народний депутат Гончаренко. Не наполягає. Наступна поправка номер 22. Народний депутат Найєм. Прошу.
Це цілком просто технічна поправка. Справа в тому, що в законі говориться про конкурсну комісію, яка обирає працівників ДБР. Насправді вже зараз працюють дві конкурсні комісії. Тобто або треба виправляти в законі, писати, що декілька конкурсних комісій; або одна з тих комісій, які зараз існують, є фактично незаконною. Тим більше, що ми знаємо, що там є конфлікти між двома комісіями, я думаю, що правильно, щоб ми в законі вже прописали, що є право створювати декілька комісій. Тому що кількість працівників і конкурс дуже великий.
Дякую. Прошу представника комітету прокоментувати.
Ну я скажу, що єсть десь істина, можливо, в цьому підході. Але у зв’язку з тим, що ми це вже врахували, у зв’язку з урахуванням проголосованої, в ході повторного першого читання, редакції під стенограму, ми вже записали під стенограму, тому фактично ця правка врахована. Але якщо настоює на підтвердження, будь ласка, ми поставимо на підтвердження.
Дякую. І прошу голосувати. [[13:37:41]] За-33 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 23, народний депутат Шкрум. Не наполягає. Наступна поправка номер 24. Прошу, народний депутат Найєм.
Ми виходили з того, що порядок складання присяги брати за аналогією з іншими органами. Якщо, наприклад, в Національній поліції в нас процедура складання присяги визначається Міністерством внутрішніх справ, яке координує діяльність Національної поліції. В ситуації з Державним бюро розслідувань діяльність цього центрального органу виконавчої влади координує Кабінет Міністрів. Тому ми вважаємо, що і процедуру присяги, і текст присяги, і взагалі все, що стосується присяги, має визначатися рішенням уряду, а не Державним бюро розслідувань. Дякую.
Дякую. Прошу представника комітету прокоментувати.
Саме так, я зараз вам зачитаю, як звучить зараз поправка, я думаю, що це буде правильно. "Особа рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань підписує текст присяги, який зберігається в її особовій справі. Порядок складання присяги визначається Директором Державного бюро розслідувань". Так записано в законі, який діє. Тому, чим керувався комітет. Комітет відхилив. На думку комітету, порядок складання присяги визначається Кабінетом Міністрів. Це Кабінету Міністрів повноваження, це повноваження директора ДБР. До речі, дотриманий аналогічний порядок складання присяги та процедури передбачений для працівників і НАБУ, і ГПУ, і деяких інших правоохоронних органів, тобто це єдиний порядок. Тому і на підставі цього комітет відхилив цю поправку.
Дякую. Народний депутат Найєм наполягає на голосуванні за його поправку. Комітет відхилив. Прошу визначатися. Голосувати за поправку номер 24. [[13:39:51]] За-32 Рішення не прийнято. Наступна - поправка номер 25, народний депутат Сотник. Прошу.
Дякую, пані головуюча. Олена Сотник, фракція "Самопоміч". Що пропонує нам комітет? Нам комітет пропонує формулювання, порядок складання присяги встановлює директор Державного бюро розслідувань відповідно для всіх осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань. Я проводжу вам аналогію, наприклад, Національна поліція: порядок складання присяги Національною поліцією визначається Кабінетом Міністрів України. От поясніть мені, будь ласка, логіку комітету, враховуючи, що ви якраз є Комітетом з правоохоронної діяльності, і ви, до речі, розробляли і приймали законопроект про Національну поліцію, з чого виходила така логіка, що ми маємо чомусь для Державного бюро розслідувань такий порядок змінювати, відступати від вже установленого, абсолютно логічного? Тому що директор Державного бюро розслідувань, як мінімум, за своїм статусом не має і не може визначати такий порядок, тому що він є, скажімо так, виходить за межі його на сьогоднішній день повноважень. Для чого це робилося? Дякую.
По-перше, ми його прийняли, я вже сказав, у повторному першому читанні, це перше. По-друге, дотриманий вже такий аналогічний порядок, я вже сказав, присяги та процедури передбачений для працівників НАБУ, ГПУ і інших правоохоронних органів. Тому це лише порядок, а сама присяга, вона однотипна, і директор її не визначає. Тому комітет, керуючись якраз вищесказаним, рекомендував відхилити цю поправку. Якщо настоює депутат, прошу поставити її на підтвердження.
Дякую. Дякую, дякую. Народний депутат Сотник наполягає на голосуванні за її поправку. Прошу народних депутатів визначатися, комітет поправку відхилив, прошу голосувати. [[13:42:28]] За-32 Рішення не прийнято. Наступна - поправка номер 27. Народний депутат Найєм, прошу.
Шановні колеги, це дуже-дуже важливий насправді пункт тому, що він стосується фінансування діяльності Державного бюро розслідувань. В законі прописано, що це може відбуватися лише за рахунок коштів державного бюджету. Окрім того, зазначено, що міжнародну технічну допомогу вони можуть отримувати, лише якщо є міжнародні договори. У нас міжнародні договори є, по-перше, не з усіма органами, по-друге, не стосується всіх органів, тим більше Державне бюро розслідувань тільки створено. По-друге, що ми пропонуємо? Перше: надати можливість, щоб ДБР отримувало фінансування або допомогу не тільки у вигляді грошей, а і майна, що відбувається зараз в дуже багатьох випадках, коли, наприклад, стосується екіпіровки, а зараз, наприклад, оперативні служби Державного бюро розслідувань, просто їм потрібна ця допомога напряму. І друге: позбавити цієї можливості. тобто, навпаки, позбавити уряд втручатися у фінансування ДБР з зовнішніх джерел. Що зараз каже бюджет? Тільки, якщо є державні договори, ДБР може отримувати, наприклад, допомогу інших країн або інших міжнародно-технічних місій. Тобто напряму ДБР не може заключити, якісь домовленості.
Прошу, дайте завершити, будь ласка.
або з іншими донорами. Як, наприклад, це відбувалось в Національній поліції і НАБУ, які отримували допомогу напряму. І там в бюджеті було прописано, їхньому самому, що вони отримують цю допомогу у вигляді майна або грошей. І уряд в це не міг втручатися, заборонити або контролювати. Це, по-перше, забезпечить і роботу ДБР, по-друге, це забезпечить її незалежність, тому що зараз навіть міжнародну допомогу вони мають узгоджувати з урядом. Дякую.
Дякую. Прошу представника комітету прокоментувати.
Дуже приємно, що Мустафа Найєм турбується якраз про матеріально-технічну базу ДБР, тому що вона напряму пов’язана із результатами роботи, матеріальна база. Коли буде працювати, де працювати, будуть і відповідні оснащення, то, звичайно, і ДБР буде краще працювати. Але я хотів би сказати, як зараз записано, чому відхилили, як зараз записано. Зараз записано чітко, в тексті так, в тексті редакції : "Фінансове та матеріально-технічне забезпечення Державного бюро розслідувань здійснюється за рахунок коштів Державного бюджету України. Фінансування Державного бюро розслідувань за рахунок будь-яких інших джерел забороняється, крім випадків, передбачених міжнародними договорами України або проектами міжнародної технічної допомоги, зареєстрованими в установленому порядку". Ми записали так якраз, як вимагає нам якраз закон. Тому відхилив комітет цю поправку, так як вона суперечить Закону України про джерела фінансування органів державної влади. Відповідно до статті 2.
Прошу дайте можливість завершити.
". виключно за рахунок бюджетного фінансування, крім випадків, зазначених цим законом, в межах передбачених Законом України "Про Державний бюджет України" на відповідний рік". Тому, виходячи з цього, комітет уважно розглянув і відхилив цю поправку, тому що вона повинна відповідати законодавству України.
Дякую. Народний депутат Найєм, ви наполягаєте, так, на голосуванні? Прошу тоді народних депутатів визначатися: поправка номер 27 народного депутата Найєма, комітет її відхилив. [[13:46:15]] За-30 Рішення не прийнято. Наступна - поправка номер 28, народного депутата Найєма. Прошу включити мікрофон.
Насправді цей пункт вже, можливо, є зараз не стільки актуальним, але треба все ж таки його розглянути: про повне і своєчасне фінансування Державного бюро розслідувань після створення. Ми пам’ятаємо, що довгий час після того, як було створено бюро, не було фінансування, і було обумовлено тим, що, якщо вони 30 відсотків складу не будуть заповнювати свого штатного, то не буде взагалі йти фінансування. А оскільки всі співробітники набиралися на конкурсній основі, а конкурсні комісії мали б десь працювати, взагалі працювати за якісь гроші, їх мав би хтось організувати, я вже не кажу про зарплату голови і заступників, то це на якийсь час створив колапс. Фактично ДБР розташований був у будівлі уряду, в маленькому кабінеті, будівлю їм, приміщення навіть зараз дали, ви знаєте, що воно не відремонтовано, грошей на проведення конкурсу з самого початку не було, аудиторії не було, матеріально-технічне забезпечення було на дуже низькому рівні. Я вже не кажу про те, що навіть зараз оперативні служби Державного бюро розслідувань в повному обсязі не забезпечені ані екіпіруванням, ані спецзасобами. Дякую.
Дякую. Прошу представника комітету прокоментувати.
Ну, на нашу думку, на думку комітету, ми також зацікавлені в тому, щоб якраз було своєчасне фінансування і повне забезпечення, достатнє для і початку роботи, і роботи якраз Державного бюро розслідувань. Але, на думку комітету, гарантії фінансування ДБР були. повинні зазначатись в законі, в Законі "Про джерела фінансування органів державної влади". І тому, виходячи із цього, ми відмовили в цій поправці. Тому якраз. А також хочу сказати, що аналогічний період також і встановлений в НАБУ, аналогічний порядок. Тому комітет відхилив цю поправку, і як будуть голосувати в залі, побачимо.
Дякую. Народний депутат Найєм наполягає на голосуванні за цю поправку, тому прошу народних депутатів визначатися. Це поправка номер 28. Комітет її відхилив. Прошу голосувати. [[13:48:45]] За-36 Дякую. Рішення не прийнято. Наступна - поправка номер 29. Прошу, народний депутат Сотник.
Олена Сотник, фракція "Самопоміч". Ну, я тут буду більш взагалі критична, і вважаю, що моя поправка є абсолютно обґрунтованою. Тому що я пропоную кардинально виключити частину третю статті 17 з цього законопроекту. Вона говорить про те, що гарантується повне і своєчасне фінансування Державного бюро розслідувань в обсязі, достатньому для його належної діяльності. Друзі, закон – не банківська установа, ніяких гарантій він не має надавати. В нас є Конституція України. В Конституції України чітко визначається обов’язок держави належним чином забезпечувати у повному обсязі діяльність всіх державних органів влади. Ніколи такого не було, і це знову безпрецедентна і трошки. ну, не трошки, це безграмотна норма в законі, коли ми фактично дублюємо спеціально для одного органу вже існуючий конституційний обов’язок. Тому я вважаю, що нам не треба в хорошому законі, над яким ми довго працювали, встановлювати неконституційні норми, я пропоную.
30 секунд.
Я пропоную її, не просто пропоную, я наполягаю на тому, що ми маємо це виключити, а держава буде виконувати свій обов’язок на підставі Конституції. Дякую.
Будь ласка, Микола Петрович.
Да, особисто я тоже не проти того, щоби виключили, значить, частину третю статті 17 законопроекту, виключили, а комітет своїм рішенням, коли голосував, не погодився ні зі мною, ні з Оленою Сотник. І все-таки жаль, що так відбулося, але я скажу, що чим руководствувася комітет. Комітет якраз керувався тим, що, знову таки, встановився аналогічний порядок в НАБУ. Тому якраз так і поступили, можливо, це неправильно, напевно, це неправильно, але так як є. Тому прошу ставити.
Я ставлю на голосування правку 29 народного депутата Сотник. Комітет її відхилив. Хто її підтримує, прошу голосувати. [[13:51:13]] За-35 Рішення не прийнято. 30 правка, Найєм. Будь ласка, включіть мікрофон.
Ну, дивіться, цей пункт говорить про те, що має нібито створений бути спеціальний фонд для проведення оперативно-розшукових (негласних слідчих) дій Державним бюро розслідувань. Ну, по-перше, ми в попередній поправці визначили, що фінансування діяльності Державного бюро розслідувань має проходити в повному обсязі. Чому треба створювати ще окремий спеціальний фонд, не зрозуміло. По-друге, навіть якщо є бажання в самого Державного бюро розслідувань створювати окремий фонд, вони із свого бюджету самі можуть створювати свій власний фонд, не треба для цього рішення уряду. І, більше того, вони самі можуть визначати в кошторисі окремий пункт, окремою строкою прописати: на проведення оперативно-розшукових (негласних слідчих) дій. Навіщо створювати спеціальний фонд? Я вже не кажу про те, що ми вже відмовляємося від спеціальних фондів котрий рік, і бюджетний комітет наполягає на тому, щоби спеціальних фондів взагалі не було. А ми тут в законі прямо прописуємо, що має бути якийсь спеціальний фонд для проведення оперативно-розшукових дій тільки для Державного бюро розслідувань. Тому я наполягаю на тому, щоб це.
30 секунд.
М. щоб виключити цю поправку, тобто виключити цю статтю і ухвалити цю, врахувати цю поправку.
Будь ласка, Микола Петрович.
Комітет розглядав цю поправку Мустафи Найєма. Дійсно, ми повинні відходити, що стосується створення різних фондів. Але справа в тому, що на думку комітету, якраз гарантії фінансування ДБР повинні бути зазначені в законі, і в тому числі там в законі нема, ніяк не зазначено. Тому комітет пішов на те, щоб у кошторисі, щоб було записано так: "У кошторисі Державного бюро розслідувань передбачається створення фонду для проведення оперативно-розшукових (негласних слідчих) дій". І тому так і записали, і знову-таки так же, як це передбачено в НАБУ. Тому я, тому я. Давайте ставити на голосування поправку, якщо вона набере.
Я ставлю на голосування правку 30 народного депутата Найєма. Комітет її відхилив. Хто її підтримує, я прошу голосувати. [[13:53:53]] За-33 Рішення не прийнято. Наступна - 31-а, народний депутат Сотник.
Дякую, пане головуючий. Олена Сотник, фракція "Самопоміч". Давайте просто, колеги, з вами визначимося, що для нас є важливіше: сталі єдині практики в державному управлінні і єдиний підхід, чи все ж таки ми посилаємося: от є в НАБУ, тому давайте ми ще от ДБР, а може, потім ще десь створимо. А потім у нас в результаті виходить повне розбалансування діяльності: хтось у нас рівніший, хтось кращий, хтось гірший. Мені здається, що якраз було б важливо парламенту відходити від цих історій виключень і переходити до історій єдиних стандартів. Є єдиний стандарт, зокрема бюджетне законодавство, яке дозволяє насправді при формуванні кошторису визначати спеціальні фонди, якщо є така потреба. Це означає, що і у Державного бюро розслідувань, і у Кабінету Міністрів при поданні Державного бюджету на певний рік є можливість визначати визначити спецфонди. Для чого це встановлювати в законі окремою статтею на постійній основі, я не розумію. Для мене це є не що інше, як відхід від усталених практик.
Будь ласка, Микола Петрович.
Хочу сказати, що ті ж самі підстави, щоб довго не казати про підстави, це одна ж та сама поправка, і тому якраз комітет знову ж таки її вивчив. І, на думку комітету, гарантії фінансування ДБР повинні бути зазначені в законі. Тому ми прийняли таке рішення, і знову-таки повторюся, але це знову аналогія по НАБУ. Тому комітет відхилив цю поправку. Дякую.
Дякую. Ставлю на голосування правку 31. Комітет її відхилив. Хто її підтримує, прошу голосувати. [[13:55:54]] За-34 Рішення не прийнято. 32-а, Мустафа Найєм.
Ну, взагалі це смішно, що в нас в законопроектах і в законах про органи досудового розслідування взагалі залишилися такі норми. Я просто хочу, щоб зрозуміли наші колеги: в законі прописано, що працівникам Державного бюро розслідувань, тобто всім працівникам, мають бути доплати за науковий ступінь. Це нормально, я розумію, коли це стосується вузу, ну, навіщо, скажіть мені, будь ласка, яка може бути доплата слідчому органу досудового розслідування? Вони займаються розслідуваннями, а не науковою діяльністю. І доплати за науковий ступінь, мені здається, що це, ну, в даному випадку немає ніякого, ніякої адекватності. Тому ми пропонуємо цю норму виключити. Дякую.
Будь ласка, Микола Петрович.
Шановний Мустафа Найєм, хотів вам сказати, що систему Державного бюро розслідувань складають в тому числі і навчальні заклади та науково-дослідні установи, тому доплати за науковий ступінь мають бути. Належний рівень оплати праці та соціального захисту працівників ДБР виступають гарантією їх незалежності та неупередженості діяльності та зменшують корупційні ризики в їхній діяльності. Тому якраз комітет, керуючись вищесказаним, відхилив вашу поправку, тому що люди повинні мати, і ті, які займаються, в тому числі і науковою діяльністю, і науковий ступінь, мають мати відповідні доплати. Дякую.
Ставлю на голосування правку 32-у, комітетом вона відхилена. Хто її підтримує, прошу голосувати. [[13:57:50]] За-34 Рішення не прийнято. 33 правка, Сотник.
Дякую. У мене теж. Для мене це взагалі принципова історія. Знаєте, декомунізація - так декомунізація. А якщо ні, то тоді давайте не обманювати один одного, тому що історія про науковий ступінь - це не історія доплат. Наукова ступінь, або наукова діяльність, вона дає можливість отримувати тобі додаткові доходи у вигляді викладацької діяльності, у вигляді публікації статей, у вигляді публікації книг і так далі, і так далі. Оце і є можливість, як ви кажете, зменшення корупційних ризиків. Людина іде і додатково отримує оплату за свої знання, за те, що він науковець. Але ніяк науковий ступінь не може впливати, особливо на історію, яка стосується розкриття злочинів. За розкриття злочинів особа буде отримувати заробітну плату як працівник Державного бюро розслідувань. Якщо ви вже хотіли визначити це для окремих категорій, які працюють в системі Державного бюро розслідувань, саме навчальних закладів, то так треба і було писати, що для цих осіб може буде передбачена доплата. Але яка може бути доплата, наприклад, там для слідчого.
30 секунд.
або оперативного співробітника, якщо його ключова функція навіть згідно його посадової інструкції полягає в тому, щоб розслідувати злочини, а не визначати там, не знаю, якийсь понятійний апарат або який рівень наукового значення має той або інший склад злочину? Це ніяк між собою не співставно і є радянською нормою і пережитком. Дякую.
Будь ласка, Микола Петрович.
Ну, погоджуюся з Оленою Сотник в тому що, дійсно, повинні получати ті, хто займається або науково-дослідною діяльністю, або має науковий ступінь. Хочу звернути увагу, якщо все-таки і ті слідчі, не всі, а це може і виключення буде, будуть мати також якісь наукові ступені, а їх більшість не має, але це також заохочує працівників готуватись більш качественно и качественно розслідувати справи, це також дуже серйозне заохочення до нових знань і до повного, всестороннего, всебічного, об’єктивного розслідування тих кримінальних справ, тих злочинів, які будуть розслідуватись Державним бюро розслідувань.
Дякую. Ставлю на голосування правку 33. Комітетом вона відхилена. Хто підтримує, прошу голосувати. [[14:00:37]] За-30
Рішення не прийнято, колеги. 14:00. Давайте ми домовимось, з якої правки ми продовжимо завтра. З 35 правки, пані Олена. Сотник, 35 правка, завтра, ми з неї розпочинаємо роботу. Хочу нагадати, що 36-а потім наступна є, Найєм, 36-а. Я прошу і голову комітету, і авторів правок завтра о 10 годині ранку бути в залі. У нас буде хвилин ще 20-25, я так бачу, щоб завершити обговорення і перейти до прийняття рішення. Вважаю, ми зробили правильний крок. І запрошую, Роман Михайлович, завтра вас теж в зал. Я сподіваюсь, завтра ми нарешті приймемо закон, на який ми так довго очікували. Нагадую, що завтра День вишиванки, колеги. Бажаю плідної роботи всім комітетам, які сьогодні проводять свої засідання. Завтра, нагадаю, у нас будуть законопроекти по реформі парламенту, і я теж прошу їх підтримати. Це буде, очевидно, така послідовність. Я сподіваюсь, що регламентний комітет прийме рішення по постанові щодо інавгурації. Після ДБР – постанови по інавгурації. Потім відразу - реформа парламенту. І я дуже розраховую і сподіваюсь, що ми зможемо підтримати реформу парламенту і зможемо ці рішення завтра провести. Отже, колеги, ранкове засідання Верховної Ради України я оголошую закритим. Завтра о 10 годині ранку чекаю всіх в залі. Дякую, пане Микола. До завтра.