Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam nadaljevanje 41. seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanci: Franc [[Feri]] Horvat, Zmago Jelinčič Plemeniti, Bojan Kontič, Drago Koren in mag. Anton Rop. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O INVESTICIJAH V JAVNE ZDRAVSTVENE ZAVODE, KATERIH USTANOVITELJ JE REPUBLIKA SLOVENIJA, NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavnici Vlade, gospe ministrici za zdravje Zofiji Mazej Kukovič. Izvolite, prosim.
Dobro jutro, spoštovani predsedujoči, poslanke in poslanci! Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o investicijah v javne zdravstvene zavode je bil že v letu 1999 in v letu 2003 dopolnjen, in sicer v toliko, da se je podaljšala možnost delovanja tega zakona. Tudi današnji predlog govori zgolj o podaljšanju, do leta 2011, z enim samim ciljem, da investicije, ki so v teku in ki se bodo odpirale, potekajo, kar se tiče tega dela financiranja, nemoteno. Danes je na tem skladu cca 28 milijonov evrov, ki so rezervirani izključno za investicije od Pediatrične klinike do nevrološke, do odprtih investicij, Celje, Slovenj Gradec in tako naprej. In če bi se ta sklad v tem trenutku zaprl, bi to pomenilo dodatno težavo pri ponovnem iskanju, pri plasiranju teh namenskih sredstev, ki so uravnotežena tudi z nacionalnimi razvojnimi programi, kjer so definirane investicije v vse javne zavode, torej, v glavnem v vse bolnišnice v Sloveniji. Tu se zbira tudi del amortizacije, 20% amortizacije iz javnih zavodov, ki se potem namenja skladno z razvojnimi programi za investicije. V preteklosti, v letih, ko je ta zakon deloval, je bilo na njegovi podlagi zbranih 271 milijonov evrov. Seveda je bilo prvotno planirano, da jih bo 547, ampak to je vrednost, ki je izključno namensko porabljena, ker se sicer tudi ne more drugače porabiti. Torej, mi si želimo, da lahko dokončamo, vsaj dokončamo te investicije, kajti zakon je predlagan do leta 2011. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zdravstvo kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku, gospodu Ljubu Germiču za predstavite poročila odbora. Prosim.
Hvala lepa gospod podpredsednik. Spoštovana gospa ministrica s sodelavkami, spoštovani kolegi, kolegice in spoštovani obiskovalci, ki nas spremljate na balkonu! Odbor za zdravstvo je v nadaljevanju 19. nujne seje, 10. 7. 2008, kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o investicijah v javne zdravstvene zavode, katerih ustanovitelj je Republika Slovenije. Državnemu zboru je ta predlog v obravnavo in sprejetje posredovala Vlada po nujnem postopku. Seji odbora so prisostvovali predstavniki predlagatelja zakona, torej Ministrstva za zdravstvo, Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije, Inštituta za varovanje zdravja, Službe Vlade za Evropske zadeve in Zakonodajno-pravne službe. V skladu s 129. členom Poslovnika Državnega zbora, so amandmaje k predlogu zakona vložile poslanske skupine SDS, NS, SLS in DeSUS k 1., 2., 3. in 4. členu. Odbor je bil seznanjen z mnenji Zakonodajno-pravne službe, ki je oblikovala konkretne pripombe, in sicer k 1., 2., 3., 4. členu, ki so bile upoštevane s sprejetjem amandmajev poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS. Člani odbora so k predlogu zakona sprejeli tudi mnenje Komisije Državnega sveta za socialno varstvo, delo, zdravstvo in invalide. Uvodoma je predstavnik predlagatelja poudaril osnovni cilj predloga zakona, ki je v zagotovitvi financiranja investicij v skladu s cilji nacionalnih razvojnih programov v časovnem obdobju od leta 2008 do leta 2011. Z novelo se opredeljuje tudi obvezna plasmaja likvidnostnih presežkov na posebnem računu do njihove namenske porabe v skladu z določbami Zakona o javnih financah. V razpravi so nekateri člani odbora opozorili na časovni pritisk, po katerem se obravnava omenjeni predlog zakona, posebej glede na dejstvo, da niso konkretno navedena porabljena sredstva do danes in koliko sredstev se bo porabilo v prihodnje. Ni pregleda investicij in tudi spremljanje proračunskih sredstev na tem področju ni zadovoljivo. Predlagali so, da bi na nivoju države kazalo ustanoviti posebno investicijsko službo, ki bi spremljala investicije na področju zdravstva. Podobna problematika je tudi pri cestni infrastrukturi, vojaški opremi in drugje. Člani odbora iz vrst koalicije so opozorili, da bi nesprejetje novele pomenilo, da bi se konec leta 2008, neporabljena sredstva nenamensko porabila v okviru državnega proračuna. Ključni namen zakona pa je ravno v tem, da se zagotovi nadaljnja namenska poraba sredstev do leta 2011. Poleg tega ta predlog zakona ne zajema vseh investicij v zdravstvo, saj so tukaj še sredstva amortizacije, druge postavke državnega proračuna in lokalnih skupnosti ter donacije. Odbor je v skladu z drugim odstavkom 130. člena Poslovnika Državnega zbora obravnaval vložene amandmaje poslanskih skupin koalicije, ter jih sprejel. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona, ter jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni tudi sprejeti amandmaji. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Prosim ponovno gospoda Ljuba Germiča v imenu Poslanske skupine LDS.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Še enkrat lep pozdrav! V Poslanskem klubu LDS bomo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o investicijah v javne zdravstvene zavode, katerih soustanoviteljica je Republika Slovenije, podprli. Podprli iz enostavnega razloga, kajti želimo, da se dobra praksa, pozitiven model, ki ga je uvedla prejšnja vlada, torej oblikovanje posebnega računa, posebnega sklada, kjer se zbirajo sredstva za investicije v javne zdravstvene zavode, torej da se ta sredstva zbirajo ločeno od ostalih proračunskih sredstev. Kajti, s tem so se sredstva namenila za investicije, ne glede na iztek proračunskega leta. Seveda pa nam je nerazumljivo in v Poslanskem klubu LDS se ne moremo strinjati glede načina sprejemanja navedene novele. Zakaj ne? Nekako nam ni razumljivo, zakaj je Vlada čakala na zadnjo redno sejo Državnega zbora, da je prišla s predlogom zakona za podaljšanje. Kajti iz različnih razprav v tem mandatu je bilo velikokrat slišati pozive Vladi, da naj pripravi ustrezno noveliranje tega zakona, da seveda ne bi prišlo do tega, da bi se ta dobra praksa v nekem obdobju prekinila. Zato tudi nekako ne podpiramo nujnega postopka sprejemanja tega zakona, kajti razprava o tem zakonu bi seveda morala biti bistveno širša kot bo danes to možno narediti. Torej, gre za podaljšanje veljavnosti zakona brez predloženih ustreznih podatkov o realizaciji, porabi sredstev za investicije. Ne razpolagamo z ustreznimi analizami, ki bi seveda podkrepile dejstvo o uspešnosti izvajanja dosedanjih analiz. In pomanjkljivost zakona je tudi dejstvo, da ni jasno navedeno v katere namene se bodo sredstva iz sklada uporabljala, saj predlagatelj ni uspel navesti niti ustreznih dokumentov, ki bodo podlaga za nadaljnje investicije. Tako zmedeno se govori enkrat o nacionalnem, drugič o nacionalnih razvojnih načrtih. Prav gotovo je tudi pomanjkljivost tega zakona, da je obseg sredstev, ki je veljal od leta 2003 do leta 2008 ostal nespremenjen. Pravzaprav gre samo za konverzijo tolarjev v evre, pri čemer ne damo s tem zakonom jasnega odgovora, kaj bo to pomenilo za naslednje investicijsko obdobje, torej za obdobje od leta 2008 do leta 2011. To vprašanje postane še toliko bolj pomembno, kajti v obrazložitvi finančnih posledic tega zakona se navaja, da za izvajanje zakona ni potrebno zagotoviti nobenih sredstev v proračunu, pri čemer pa vemo, da ima vsaka proračunska razprava bistvene amandmaje tudi tej postavki. Podaljšanje veljavnosti zakona do 2011. Zakaj je bila izbrana ta letnica, če vemo, da je v načrtih razvojnih programov, ki jih obravnavamo pri proračunu, vrsta investicij, ki bodo presegala to obdobje, to pomeni, da ne bodo zaključena do leta 2011. Vlada tudi navaja, kot enega izmed temeljnih ciljev za sprejetje te novele, da bo omogočeno učinkovito izvajanje investicij in gospodarna raba javnega denarja. Seveda, mi bi bili zelo veseli, če bi Vlada sledila temu cilju skozi ves ta mandat, žal pa moramo ugotoviti, da je bila praksa te vlade na tem področju drugačna kakor je opredeljeno v tem cilju. Spomnimo se samo zapletov ob nabavi operacijskih miz, kjer je bila prvotna nabava bistveno precenjena. Spomnimo se vseh zapletov okrog izgradnje Onkološkega inštituta, kjer še danes, kljub temu, da je Odbor za zdravstvo veliko časa namenil temu, da se opravi ta razprava in pride do jasnih podatkov, temu ni tako. Prav gotovo se spomnimo tudi prijateljskih vezi pri davčnem svetovanju pri izgradnji Pediatrične klinike. Seveda pa bi bilo dobro od Vlade slišati, zakaj je v tem 4-letnem obdobju popolnoma ignorirala Odbor za investicije v javne zdravstvene zavode, ki je sestavni del tega zakona. Torej, naštel sem vrsto pomislekov, ki bi jih bilo potrebno opredeliti, če bi obravnavali ta zakon po rednem postopku. Zato smo prepričani, da bo ta zakon nujno potrebno ponovno uvrstiti na dnevni red v začetku sklica naslednjega mandata, kjer se bomo lahko ustrezno pogovorili o tem na kakšen način je opredeljena mreža javnih zdravstvenih zavodov, kako so definirane potrebe uporabnih zdravstvenih storitev, da bomo lahko v okviru vseh teh odgovorov tudi sistemsko in vsebinsko korektno načrtovali potrebna sredstva. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Majda Zupan v imenu Poslanske skupine NSi. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Lepo pozdravljeni spoštovani podpredsednik, spoštovana ministrica s sodelavci, kolegice in kolegi, cenjene obiskovalke in obiskovalci na galeriji. Zakon o investicijah v javne zdravstvene zavode, katerih ustanovitelj je Republika Slovenija, je začel veljati 1994 leta. Podaljševal pa se je 1999 in leta 2003. Pri Ministrstvu za zdravje je namreč oblikovan poseben račun na katerem se zbirajo sredstva za investicije ločeno od ostalih proračunskih sredstev, in v vsem tem času so se pokazali pozitivni učinki zakonskih rešitev za izvajanje in zaključitev investicij v javnih zdravstvenih zavodih. To je namreč omogočalo in še omogoča, da se sredstva dejansko porabijo za investicije, ne glede na iztek posameznega računskega leta. Z novelo želimo doseči, da se ohrani takšen model, da bi se investicije, ki so se začele, ki potekajo in so v fazi zaključevanja, da bi se ta model obdržal do leta 2011, kar bi omogočilo učinkovitejše izvajanje investicij in gospodarno rabo javnega denarja. Podaljšanje zakona pa pomeni tudi nadaljnjo ohranitev pridobivanja amortizacijskega vira sredstev, kar je eden izmed najbolj zanesljivih virov proračunskega sklada in še nekaterih drugih virov, ter usmerjanje likvidnostnih presežkov državne vrednostne papirje. V Poslanski skupini Nova Slovenija podpiramo novele, saj smo prepričani, da takšen način zagotavlja in ohranja stabilen sistem financiranja investicij v javne zdravstvene zavode. Gre za investicije v zgradbe in opremo, pri čemer pa izražamo zaskrbljenost glede dolgotrajnih in dragih gradenj nekaterih objektov, pri tem mislim Onkološkega inštituta, Pediatrične klinike, ki pa se vleče že kar nekaj mandatov.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Mihael Prevc, v imenu poslanske skupine SLS.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovana ministrica, sodelavke s sodelavkami. Spoštovani kolegi in kolegice! V času od sprejetja zakona so se pokazali številni pozitivni učinki za izvajanje in tudi zaključitev investicij v javnih zdravstvenih zavodih. Oblikovan je bil poseben račun pri Ministrstvu za zdravje, na katerem se zbirajo sredstva za investicijo, in sicer ločeno od ostalih proračunskih sredstev. S tem je omogočeno financiranje na takšen način, da se sredstva dejansko lahko porabijo za investicije, ne glede na iztek posameznega proračunskega leta. Zaradi investicij, ki potekajo je potrebno navedeni model za zagotovitev sredstev za investicije ohraniti do leta 2011. V tem obdobju pa se tudi pričakuje, da se bodo investicije, kot je investicije v Pediatrično kliniko, kot je oprema za Nevrološko kliniko in tudi Onkološki inštitut, da se bodo te investicije tudi zaključile. Cilj tega zakona je torej nadaljnja, nujna zagotovitev financiranja investicij v javne zdravstvene zavode, zajete v nacionalnih, razvojnih programih, ki se bodo začeli ali so se že začeli oziroma se zaključujejo v časovnem obdobju od leta 2008 do leta 2011. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke bo zaradi tega predlagani zakon podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Ivan Jelen, v imenu Poslanske skupine DeSUS.
Spoštovani podpredsednik, hvala za besedo. Poslanke in poslanci, predstavniki Vlade, gospa ministrica, spoštovani gostje na balkonu. Ker je zdravje naše največje bogastvo je jasno, da je v širšem družbenem interesu ena izmed prioritet zdravstvene politike zagotavljanje ustrezne in razvejane ter stalno posodobljene celotne zdravstvene infrastrukture, v smislu prostorskih zmogljivosti kakor tudi na področju opremljenosti za izvajanje zdravstvene dejavnosti na visokem nivoju. Predlagana novela tokrat še tretjič podaljšuje obdobje veljavnosti zakona in s tem podaja formalnopravne možnosti za zaključek investicij v javni zdravstveni sektor, ki izhajajo iz sprejetih nacionalnih razvojnih programov, katerih realizacija je predvidena do konca leta 2011. Sicer se v Poslanski skupini DeSUS zavedamo, da stanje infrastrukture, tako s prostorskega vidika kot opreme, na področju javnih zavodov zdravstvene dejavnosti ne odraža stanja, ki si ga dejansko vsi želimo in ki je bil oziroma je predviden v mnogih strateških programih, ter da mnoge investicije niso pomenile ravno gospodarne rabe javnih financ. Vemo pa tudi to, da ne gre zavirati nadaljnjega izvajanja še kako potrebnih del in vložkov v obstoječo javno zdravstveno mrežo. Poslanci DeSUS-a zato podpiramo stabilen sistem financiranja zdravstvene infrastrukture in poudarjamo potrebo po transparentni, gospodarni ter strogo namenski porabi sredstev. Poslanska skupina DeSUS se strinja z namenom oziroma cilji, ki jih obravnavana novela narekuje. Prav tako pa menimo, da rešitve sledijo tem ciljem, in to na način, ki zagotavlja njihovo uresničitev, tako v smislu omogočanja stanja kontinuitete in stabilnosti finančnih sredstev, namenjenih za plasiranje v javno zdravstveno infrastrukturo, kot tudi z vidika pravilnega upravljanja, kar pomeni upravljanje s finančnim premoženjem, ki bo potekalo skladno s predpisi o javnih financah in javnih naročilih ter v duhu načel dobrega gospodarjenja in v prid temeljni človekovi vrednoti - zdravju. Predlog zakona bomo podprli.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Srečko Prijatelj, v imenu Poslanske skupine SNS.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o investicijah v javne zdravstvene zavode je na nek način nujen in v Slovenski nacionalni stranki ga bomo podprli, kajti če ne dobi zadostne podpore, potem ta denar ne gre več na poseben račun, ampak se bo stekal v integralni proračun, kar pa seveda ne bi bilo dobro za investicije, ki so odprte. Pa vendar ob tej priliki želimo poudariti sledeče. Nacionalna sramota je - vesel sem, da je danes tu tudi spoštovana ministrica -, da se nekateri problemi pri izgradnji bolnišnic vlečejo že več kot desetletje. In ni opravičila za to, da je stanje v zdravstvo tako, kot je, in tudi ne moremo trditi, da na področju zdravstva imamo strategijo razvoja. Je pač nimamo. Delujemo zelo stihijsko in zato lahko že kar trdimo, da je to nek podedovan bacil, ki se vleče kot nalezljiva bolezen in da nič boljša ni tudi ta vlada na tem področju. Tudi tiste bolnišnice, ki jih imamo zgrajene in ki naj bi funkcionirale tako kot bi morale funkcionirati, so v fazi propadanja, lahko govorim za trboveljsko bolnico, lahko govorim za sežansko bolnico, za izolsko in imamo že kar problematiko v teh bolnišnicah, veliko problematiko. Namreč ljudje tudi zaradi tega, ker država malomarno vzdržuje ali pa sploh ne vzdržuje teh objektov, je pa lastnik, umirajo. Preprosto, imamo legionelo, imamo MRSA in tako naprej, to so bolezni, vzrok za te bolezni je nezadostno vzdrževanje oziroma to, da ni investicijskega pristopa k vzdrževanju sistemov. Jaz sem sklical izredno sejo Odbora za zdravstvo in upam, da bomo v ponedeljek spregovorili tudi o teh zadevah in zaradi tega, ker je časovni termin bil tak, da nismo mogli razpravljati o vseh zakonih, ki so danes tu, je bil še včeraj Odbor za zdravstvo in dejstvo je, da o tem nismo mogli spregovoriti med trajanjem te seje. Rad pa bi povedal sledeče, da v kolikor Ministrstvo za zdravstvo ne bo našlo interventnih sredstev za vzdrževanje bolnišnic, tako na področju investicijskega kakor tudi tekočega vzdrževanja, se bodo ti problemi še slabšali. Jaz sem v toku tega mandata štirikrat ali petkrat opozoril na slabo stanje bolnišnic v Sloveniji, osredotočil sem se, ker bolj poznam razmere, na Sežano in Primorsko, Izolo, Šempeter in to je enako, kot da bi govoril steni. Prejšnji minister si je vzel še toliko časa, da je prišel enkrat v Sežano, ampak to je tudi vse. Skratka, spoštovana ministrica, niso zadosti samo obiski po bolnišnicah in gledanje v viseče kable, kaj vse ni storjeno, treba je narediti sistemske pristope, to ni sistemski pristop, ta zakon potrjujemo že četrtič, samo prenašamo ga iz obdobje v obdobje in nič drugega niste naredili kot to, da ste tolarje spremenili v evre. Kot omenjeno, zakon bomo podprli, ker drugače se bi ustavilo še to, kar je nekje v inerciji normalnega poteka.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Barbara Žgajner Tavš v imenu Poslanske skupine Lipa.
Hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi, ministrica s svojo ekipo! Predmet sprememb tega zakona je podaljšanje roka iz leta 2008 na 2011. Podaljšujemo veljavnost zakona. Slišali smo že za to, da bo lahko končno dokončana zgodba nove pediatrične klinike. Da bo končno dokončana investicija v Otorinolaringološko kliniko in nakup medicinske opreme na lizing za Nevrološko kliniko. Gre za zakon, ki mu nedvomno ne gre oporekati, ampak bi vseeno spomnila, zakon ima vsega skupaj 5 členov. Štirje so bili amandmirani na matičnem delovnem telesu. Tako zelo kvalitetni so zakoni in predlogi, ki prehajamo s strani zdravstvenega ministrstva. Rekla sem, da gre za zakon, ki mu nedvomno ne gre oporekati in verjamem, da bo Državni zbor soglasno potrdil predlagano vsebino zakona. Verjamem, da ga ni človeka v tej naši državi, ki si ne želi, da bi bila Nevrološka klinika dokončana in predana svojemu namenu. Gre za bolne otroke, ki čakajo na to stavbo od leta 1994, spoštovane kolegice in kolegi, od leta 1994, ko so pri reviji Otrok in družina, ustanovili Odbor za novo pediatrično kliniko, ki je vodil vse aktivnosti lobiranja in zbiranja sredstev. Pa je bilo leto 2004, deset let kasneje, pa se je zgodba še vedno ponavljala. V letu 2008, ta zgodba danes še nima epiloga. Ministrica, ki je obljubljala dokončanje te zgodbe, konec leta 2007, januarja 2008, aprila 2008, danes nima odgovora ali bodo otroci dobili nove prostore v letu 2008. Ali jih bodo dobili v začetku leta 2009, kot je dejala pred nekaj dnevi. Veste, to so problemi v naši državi in na to poskušamo opozarjati vrsto let. Za to se trudimo, na to smo poskušali opozarjati. Tudi, ko je bil minister pod to vlado še naš poslanski kolega mag. Andrej Bručan, so se dogajale številne nepravilnosti na račun davkoplačevalcev in na račun uporabnikov, nova pediatrična klinika, pa vas bom spomnila, četrt milijona evrov je šlo samo za polaganje oziroma davčno svetovanje pri polaganju električnih kablov. Kazenska ovadba je podana, pa se v tej državi nič ne govori o tem. Vse lepo in prav. Bojim se, da se bo kazenska ovadba oziroma postopek zavlekel v obdobje po volitvah, ker je pač eden glavnih akterjev čudežni deček največje vladne stranke, SDS. Tudi analiza, ki jo je naročila ministrica za zdravje v okviru perspektive, je pokazala na določene nepravilnosti. Ta analiza je pokazala, da bo projekt izgradnje nove pediatrične klinike, v koliko bo dokončan, stal oziroma se podražil od prvotnih 50 milijonov evrov na 91 milijonov evrov. To je skoraj 100%. Jaz se bojim, da bo ta številka, ko bo projekt končan, znašala še kakšen milijon evrov več. To je kruta realnost, ki se ji nekateri nasmihajo, jaz pa pravim, da je to sramota. Sramota za Vlado, pa ne samo za to vlado, saj te zgodbe so se odvijale tudi pod preteklimi vladami od leta 1994 naprej. Ta zgodba Onkološki inštitut, ki je še odprta in ki jo mediji še spremljajo, je še kako pereča in še kako aktualna. Ne nazadnje aktualna in odprta je tudi zgodba 7 milijonov evrov, ki so čudežno izginili iz proračuna za Splošno bolnišnico Trbovlje. Za to nihče ne odgovarja. Tudi ministrica za zdravje nima odgovora na to vprašanje, kdo in kam so šla finančna sredstva, 7 milijonov evrov. Ni malo denarja, spoštovane kolegice in kolegi. Ker si želimo, da bi otroci dobili novo pediatrično kliniko, ker si želimo, da bi bili nekateri zastavljeni projekti končani, bomo podprli predlagani zakon.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Maria Pozsonec Narodne skupnosti.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! Sprejetje zakona bo omogočilo nadaljnjo nujno zagotovitev financiranja investicij v javne zdravstvene zavode, zajete na nacionalnih razvojnih programih, ki se bodo začele ali so se že začele oziroma se zaključujejo v časovnem obdobju od 2008 do 2011. To je vsaj upanje, s katerim ta zakon pošiljamo v obravnavo. V nasprotnem primeru bodo nastale težave pri financiranju in izvajanju teh investicij. Na ta način bo tudi omogočeno učinkovitejše izvajanje investicij in gospodarna raba javnega denarja. To je tudi upanje. Podaljšanje veljavnosti zakona se nanaša predvsem na to, da se še naprej zagotavlja in ohranja stabilen sistem financiranja investicij v javne zdravstvene zavode. Gre za investicije v zgradbe in opremo. Z upanjem, da se s tem zakonom ne bo več ponovila slaba praksa, ki smo je bili deležni pri gradnji Onkološkega inštituta in Pediatrične klinike. Prav tako v upanju, da bo ta zakon pomagal ohranjati javne zdravstvene ustanove na področju celotne države, bom tudi jaz podprla zakon.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Ivan Grill v imenu Poslanske skupine SDS.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani predsedujoči, spoštovana gospa ministrica s sodelavkama. Sprememba zakona, ki ga obravnavamo, v bistvu ne posega v prvotno vsebino osnovnega Zakona o investicijah v javne zdravstvene zavode, ki je v veljavi že vse od leta 1994. Takšen način zbiranja, kot ga določa ta zakon, predstavlja znaten, predvsem pa zelo zanesljiv vir financiranja novih investicij v javno zdravstveno infrastrukturo: rekonstrukcijo, adaptacijo in pa seveda tudi nakup potrebne medicinske opreme. Takšno financiranje je neodvisno od proračunskih sredstev, zato se je izkazalo tudi v preteklosti, da je takšen način pravilen in se izkazal za dobrega, zato je bil takšen zakon že večkrat tudi ponovno sprejet in se mu je veljavnost podaljševala. Kot je znano, imamo tudi v Sloveniji sedaj v teku številne investicije v javne zdravstvene infrastrukture in potrebe po dodatni medicinski opremi. Ravno zato Ministrstvo za zdravje ocenjuje, da je smiselno in pa tudi potrebno nadaljevati z omenjenim načinom zbiranja denarja, in sicer za investicije, ki so že v teku in pa seveda za tiste, ki so v fazi zaključevanja. Ministrstvo za zdravje ocenjuje, da se bodo vse te investicije predvidoma lahko zaključili do leta 2011. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke upravičeno ocenjujemo, da se bodo načrtovane investicije in nakupi medicinske opreme lahko uspešno zaključili do tega roka, torej do leta 2011. To kaže predvsem nov in učinkovit pristop, ki ga je začelo v tem mandatu izvajati Ministrstvo za zdravje. Še posebej učinkovito pa se to izvaja v zadnjem obdobju. Ministrici za zdravje je skupaj z njenimi sodelavci uspelo, da je izvajalcem gradbenih storitev, ki so do sedaj veljali za nedotakljive, dokazala, da jih je mogoče s trdimi pogajanji in z ustreznimi pogodbami prisiliti, da se bodo držali pogodbenih rokov izgradnje, predvsem pa, da bodo na svoje stroške odpravili vse morebitne odkrite napake na objektih. Zadnja dva takšna primera sta Onkološki inštitut in Pediatrična klinika. Za oba primera je ministrstvo uspelo pridobiti od izvajalca bančne garancije, ki jih bo ministrstvo brez odlašanja lahko unovčilo pri banki. Seveda v primeru, če se izvajalec ne bo držal pogodbenih določil in rokov. Tudi vse primere, ki jih je prej navedel v imenu LDS kolega Germič, v celoti držijo. S tem pa, da v bistvu ni povedal tistega bistvenega, da vsi zapleti, ki jih je navedel, segajo v prejšnje mandate, ko je ta resor vodilo ravno področje iz LDS-a. Danes pa lahko na podlagi preverljivih podatkov ugotavljamo, da je Ministrstvo za zdravje praktično vse te zaplete iz prejšnjih mandatov uspešno rešilo. Ravno zato smo v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke prepričani, če bi se takšen način izvajal že v preteklih mandatih, ne bi bili priča dvanajstletni gradnji Onkološkega instituta in s tem povezane najmanj 3-krat dražje izgradnje od prvotno načrtovane. Žal so bila v preteklih mandatih zaradi nevestnega ravnanja odgovornih na ministrstvu javna sredstva tudi iz tega sklada porabljena neracionalno in je bilo zgrajenega veliko manj kot bi lahko bilo. Glede na dosedanji način izvajanja nadzora izgradnje s strani ministrstva za zdravje, še posebej pa gospe ministrice Kukovičeve, pa v Poslanski skupini SDS ocenjujemo, da bo obdobje novele tega zakona, ki bo veljala do konca leta 2011, zadosti dolgo za dokončanje vseh že začetih in tudi načrtovanih investicij v javno zdravstveno infrastrukturo in pa tudi za nakup potrebne medicinske opreme. V Poslanski skupini SDS bomo spremembo tega zakona tudi z veseljem podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. In besedo ima še gospod Samo Bevk, v imenu poslanske skupine SD.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor! Poslanska skupine Socialnih demokratov bo novelo Zakona o investicijah v javne zdravstvene zavode, katerih ustanovitelj je Republika Slovenije, podprla. Zakon je bil sprejet že leta 1994 in bil že dvakrat spremenjen in dopolnjen. Zakon preneha veljati konec letošnjega leta, zato je po mnenju predlagatelja potrebno podaljšati njegovo veljavnost še za tri leta. Vsi investicijski projekti na področju zdravstva se financirajo večinoma iz posebnega proračunskega sklada pri Ministrstvu za zdravje, ki ga omogoča prav ta zakon. Brez podaljšanja zakona bi bil investicijski ciklus prekinjen, onemogočene pa bi bile tudi nekatere nove investicije. Sredstva zbrana na posebnem računu pa bi se avtomatično prelila v integralni državni proračun. Dovolj razlogov za sprejem zakona, vendar se kljub temu poraja vrsto pomislekov. Najprej smo oporekali nujnemu postopku, in če se izrazim v šahovskem žargonu, tudi hitropotezno odigrani razpravi na matičnem odboru Državnega zbora, kjer smo noveli krovnega zakona o investicijah v javne zdravstvene zavode v državi posvetili komaj 45 minut razprave. V takšnem "cajtnotu", kot smo mu priča v zaključku poslanskega mandata 2004-2008, prav gotovo ne moremo sprejemati dovolj premišljenih in boljših zakonov. Vodenje gradbenih investicij ter večje nabave in nakupi iz državnih proračunskih sredstev so v naši državi zelo problematični. Mislim, da investicijske službe po posameznih ministrstvih, z redkimi izjemami, niso dovolj usposobljene za kvalitetno vodenje investicij in smotrno porabo proračunskih sredstev. Še Darsu velikokrat oziroma prepogosto spodrsne, poglejmo samo zaplete, ki so nastala pri trojanskem in šentviškem predoru, da o investicijah na primer v Pediatrično kliniko in Onkološki inštitut, ki se vlečeta kot jari kači, niti ne govorim. Da nakupa operacijskih miz na drugi strani sploh ne omenjam. Mislim, da bi bilo potrebno na nivoju Vlade organizirati zelo dobro in usposobljeno službo, ki bi vodila vse največje investicije v državi, kot so na primer velike bolnišnice, Narodna in univerzitetna knjižnica 2 in podobno. Poleg tega pa bi bilo financiranje bolj pregledno, usposobljene ekipe pa bi lahko lažje parirale velikim domačim in tujim gradbenim podjetjem. Pomanjkljivost tega zakona je tudi ta, da v obrazložitvah ni predstavljena finančna in vsebinska realizacija do konca leta 2007, kar bi bilo glede na zaključek proračunskega leta vsekakor nujno. O bodočih investicijah oziroma investicijah, ki se bodo nadaljevale pa izvemo zgolj iz spremnega dopisa Vlade k zakonu. Naštete so: dokončanje Pediatrične klinike, dokončanje ORL klinike ter nakup medicinske opreme za Nevrološko kliniko. Po mnenju predlagatelja naj bi bila večina investicij, ki so zajete v Nacionalnem razvojnem programu do konca leta 2011. Ob tem velja opozoriti, da imamo nabor investicij na področju zdravstva objavljen zgolj v načrtu razvojnih programov, kot sestavnemu delu vsakokratnega državnega proračuna. In če pogledamo razvojne programe v okviru proračuna za leto 2009, potem vidimo, da se bo financiranje Pediatrične klinike nadaljevalo tudi v letu 2012 in kasneje. Poleg tega pa se bo po letu 2011 sofinanciralo še 13 drugih investicij. Zato je na mestu vprašanje, zakaj zakona ne podaljšamo in uskladimo z načrtom razvojnih programov Republike Slovenije. Ob tem pa moram posebej omeniti, da imamo v Sloveniji tudi nekaj specializiranih bolnišnic, ki so večino sredstev za izvedbo investicij in nakup opreme zagotovile kar same. Večinoma iz amortizacije. Naj omenim samo Ortopedsko bolnišnico v Valdoltri in Psihiatrično bolnišnico v Idriji. V Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o investicijah v javne zdravstvene zavode, katerih ustanovitelj je Republika Slovenija, podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 4. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ZDRAVSTVENEM VARSTVU IN ZDRAVSTVENEM ZAVAROVANJU, NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavnici Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Gospa ministrica za zdravje, izvolite.
Spoštovani predsedujoči, poslanke in poslanci! S predlogom novele Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju pristopamo k najnujnejšim dopolnitvam in spremembam zakona. Nujna je bila uskladitev zakona z Direktivo 89/105, ki ureja področje cen zdravil in njihovo vključitev v sistem zdravstvenega zavarovanja tako, da se omogoči nosilcu obveznega zdravstvenega zavarovanja bolj učinkovito obvladovanje izdatkov za zdravila iz javnih sredstev. To pomeni, zavarovalnica bi se naj za zdravila tudi pogajala in predvsem iskala možnosti za privarčevana sredstva ob enaki kvaliteti. V zakonu smo uskladili odločbe Ustavnega sodišča Republike Slovenije, ki urejajo pogrebnine in posmrtnine. Določbe zakona, ki urejajo status zavarovancev, je bilo treba uskladiti s predpisi s področja socialnega varstva, starševskega varstva in s predpisi s področja izvrševanja kazenskih sankcij. Tako imamo sedaj nekaj novih kategorij zavarovancev, ki so določeni v 15. členu zakona, to so: priporniki, obsojenci na prestajanju zaporne kazni, mladoletniki na prestajanju vzgojnega ukrepa, družinski pomočniki, nekatere osebe, ki pridobijo pravico po zakonu, ki ureja starševsko varstvo, otroci do 18. leta starosti, ki niso zavarovani kot družinski člani. Spremenili smo določbe zakona, ki urejajo status družinskih članov, tako, da so sedaj pri uveljavljanju pravic vsi otroci izenačeni, ne glede na to, ali živijo s staršem v istem gospodinjstvu ali ne. Izenačili smo položaj rejnikov in skrbnikov s položajem staršev pri uveljavljanju pravice do nege rejencev. Za socialno ogrožene osebe je najpomembnejša nova ureditev, ki je določena v zakonu tako, da jim bo državni proračun kril plačilo do polne vrednosti storitev in jih s tem oprostil plačila premij za prostovoljno zdravstveno zavarovanje, kar bo na letni ravni stalo državo približno 21 milijonov evrov. Novela zakona tudi natančneje opredeljuje tuje osebe, ki se začasno nahajajo na ozemlju naše države in za katere se iz sredstev državnega proračuna zagotavlja plačilo nujnega zdravstvenega varstva. Zakon se v delu, ki se nanaša na vključevanje zdravil v sistem financiranja iz javnih sredstev, usklajuje z Evropsko direktivo s tem, da jasno in pregledno določa postopek in kriterije za vključevanje zdravil v sistem obveznega zdravstvenega zavarovanja. Ob tem se pri zagotavljanju sredstev za zdravila iz obveznega zdravstvenega zavarovanja z novelo zakona ohranja vse dosedanje pravice zavarovanih oseb. K tem je na novo dodana še pravica do živil za posebne zdravstvene namene. Novela zakona dopolnjuje sedaj veljavni zakon, z definicijo pozitivne in vmesne liste, kamor se razvrščajo zdravila in živila za posebne zdravstvene namene, na podlagi meril določenih s tem zakonom. Med drugim je pri razvrščanju zdravil na liste poudarjen poleg javno zdravstvenega, etičnega ter terapevtskega pomena zdravila tudi ekonomski vidik. Z novelo zakona se nosilcu obveznega zdravstvenega zavarovanja v skladu z že pred dvema mesecema sprejeto novelo zakona o zdravilih omogoča aktivnejšo vlogo. Zavod za zdravstveno zavarovanje Slovenije bo imel v bodoče tudi nadzor s strani Ministrstva za zdravje. Novela zakona opredeljuje tudi kartico zdravstvenega zavarovanja, ki bo v bodoče lahko sestavni del osebne izkaznice in bomo pri tem privarčevali bistvena sredstva, okoli 6 milijonov evrov. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je v obravnaval Odbor za zdravstvo kot matično delovno telo. Prosim predsednika gospoda Ljuba Germiča za predstavitev poročila odbora.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Še enkrat, pozdrav gospe ministrici s sodelavci. Kolegice in kolegi! Odbor za zdravstvo je na svoji 19. nujni seji, dne 8. 7. 2008, kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, ki ga je v obravnavo in sprejem Državnemu zboru Republike Slovenije po nujnem postopku predložila Vlada Republike Slovenije. Kolegij predsednika Državnega zbora je na svoji redni seji sklenil, da se Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstvenem varstvu, zdravstvenem zavarovanju obravnava po nujnem postopku. Članice in člani odbora so kot gradivo za obravnavo na seji poleg predloga zakona prejeli še mnenje Zakonodajno-pravne službe, dopis Zveze prijateljev mladine Slovenije in pripombe Inštituta za ekonomske raziskave v zdravstvu. Uvodno obrazložitev k predlogu zakona je v imenu predlagatelja podal državni sekretar Ministrstva za zdravje gospod Darko Žiberna. Predlagatelj je v uvodni predstaviti poudaril, da je predlog zakona obravnaval tudi ekonomsko-socialni svet in se strinjal s predlaganimi rešitvami. Novela zakona tako prinaša pomembne novosti, in sicer uskladitev s pravnim redom EU, uskladitev z odločbo Ustavnega sodišča in uskladitev s pravnim redom znotraj Republike Slovenije. Z zakonom se urejajo ekonomske pravice socialno šibkih, ki bodo upravičeni do kritja razlike do polne vrednosti zdravstvenih storitev iz proračunskih sredstev Republike Slovenije. Predlog zakona tudi natančneje opredeli tuje osebe, ki se začasno nahajajo na ozemlju države in za katere se iz sredstev proračuna Republike Slovenije zagotavlja plačilo nujnega zdravstvenega varstva. Zakon uvaja nekatere nove kategorije zavarovancev, na primer priporniki, obsojenci na prestajanju zaporne kazni, mladoletniki na prestajanju vzgojnega ukrepa, osebe, ki pridobijo pravice po zakonu, ki ureja starševsko varstvo, družinski pomočnik in otroci do 18 leta starosti, ki niso zavarovani kot družinski člani. Zakon tudi podaja ustreznejše podlage za izvajanje sistema zamenljivih zdravil in določanje najvišje priznanih vrednosti zdravil. Zakon uvaja tudi nadzor Ministrstva za zdravje nad delom Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije, tako kot to že velja za javne zavode s področja zdravstva. Zakonodajno-pravna služba je podala pripombe k 1., 3., 4., 6., 13., 14., 16., 33., 25., 45. členu predloga zakona. K predlogu zakona je amandmaje vložil Poslanski klub LDS k 14. členu in poslanske koalicije, torej SDS, NSi, DeSUS in SLS k 1., 3., 4., 6., 14., 16., 25., 45. in 46. členu predloga zakona. Amandmaji poslanskih skupin koalicije so sledili večini pripomb Zakonodajno-pravne službe. Sam je oblikoval in sprejel amandmaje k 3., 13. in 48. členu, sprejel je tudi amandma na amandma k 25. členu. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona skupaj in jih sprejel. Z vključitvijo sprejetih amandmajev v zakonski predlog je odbor določil besedilo dopolnjenega predloga zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališ poslanskih skupin. Besedo ima gospa Majda Zupan v imenu poslanske skupine NSi. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani! Dolgo so se pripravljale spremembe in dopolnitve kar 16 let starega zakona in ko smo jih dočakali smo prepričani, da pomenijo pomembne izboljšave. Naj omenim nekatere. V prvi vrsti namreč uskladitev s pravnim redom Evropske unije, ki ureja področje oblikovanja in določanja cen zdravil ter razvrščanja zdravil na liste. Nadalje. Uskladitev z odločbama Ustavnega sodišča glede pogrebnin in posmrtnin ter prispevkov za zavarovance. Širitev določenih pravic za slepe, slabovidne, gluhe in naglušne, izenačitev otrok in ureditev položaja rejnikov in skrbnikov. Razširitev pristojnosti nadzora Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije v zvezi z oskrbo zdravil in medicinskih pripomočkov. Nadalje. Uvajanje nadzora Ministrstva za zdravje nad delom Zavoda za zdravstveno zavarovanje. Potem na novo opredeljena kartica za zdravstveno zavarovanje. Za veliko število državljank in državljanov ureditev položaja socialno ogroženih s kritjem doplačila za zdravstvene storitve iz proračuna, kar pomeni oprostitev plačila premije za dodatno zdravstveno zavarovanje. To so pomembne izboljšave in v Poslanski skupini Nove Slovenije novelo zakona podpiramo, saj prinaša pomembne novosti, kot rečeno, in v prvi vrsti sledi načelu socialne pravičnosti in solidarnosti. Zadovoljni smo, da prinaša rešitve tudi glede izvedbe kritja stroškov za približno 100.000 zavarovanih oseb, ki so socialno ogrožene. Pomembno dopolnitev pomeni tudi na odboru sprejeti amandma na predlog Zveze prijateljev mladine Slovenije, po posredovanju predstavnika SD, ki se naša na nadomestilo plačila za sobivanje enega od staršev v bolnišnici z bolnim otrokom do vključno petega leta. Vse te predlagane novosti kažejo na to, da se na Ministrstvu za zdravje zavedajo problemov, ki nastajajo v praksi in jih skušajo reševati v okviru zmožnosti, tudi finančnih, ki so na razpolago. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Mihael Prevc v imenu Poslanske skupine SLS.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovana ministrica s sodelavci! Spoštovane kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo z veseljem podprli predlagane spremembe Zakona o zdravstvenem varstvu, saj smo prepričani,da se mora država odzvati z raznimi ukrepi, tudi s pokritjem doplačil zdravstvenih storitev, in s tem blažiti najhujše socialne stiske. Poleg tega je potrebno vključiti nove kategorije zavarovancev in odpraviti nekatere pomanjkljivosti, ki so se pokazale v zvezi z izvajanjem tega zakona. Ustrezno zdravstveno zavarovanje veh državljanov in drugih prebivalcev v državi je po našem mnenju eno od osnovnih postavk in temeljnih načel socialne države. Še posebej velja to za otroke, za katere starši ne skrbijo, ki nimajo staršev, ali so brez ustrezne družinske oskrbe, zato morajo uživati še posebno varstvo države. Zato podpiramo tudi amandma matičnega odbora, ki ga je sprejel na predlog Zveze prijateljev mladine, da se v zakon vključi tudi plačilo za sobivanje enega od staršev v zdravstvenem zavodu z bolnim otrokom, do vključno 5. leta otrokove starosti. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke podpiramo tudi izenačitev otrok, ne glede na to ali živijo s starši v istem gospodinjstvu, ter ureditev položaja rejnikov in skrbnikov. Čeprav je nujna celovita prenovitev 16 let starega zakona so spremembe, ki so pred nami, še posebej nujne, zato podpiramo tudi nujni postopek. Vsekakor nas veseli, da se s predlogom širijo pravice za slepe in slabovidne ter gluhe in naglušne, ki na svoje probleme opozarjajo že vrsto let. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke podpiramo tudi določilo v 6. členu, ki se nanaša na kmetijska gospodarstva. Opozarjamo pa, da je treba pravilno tolmačiti oziroma ustrezno določiti, da v dohodek, ki se upošteva kot dohodek iz kmetijstva in dopolnilnih dejavnosti, ne spadajo sredstva ukrepov skupne kmetijske politike. Ta sredstva so preveč variabilna, tako po vsebini, administrativnih postopkih, kakor tudi glede rokov izplačil, da se jih ne sme vključiti v dohodek iz kmetijstva. V nasprotnem določilo ne bo doseglo namena. Navsezadnje so ta sredstva ukrepov skupne kmetijske politike vključena v izračun katastrskega dohodka posamezne kmetije. V Slovenski ljudski stranki smo mnenja, da je postopek za ugotavljanje evidenc ogroženih na podlagi konkretnih računov zastavljen preveč komplicirano in bo spet pomenil ogromno administracije ter nepotrebnih poti za zavarovance. Predlagamo, da se vendar poskuša določiti bolj enostaven in sistematičen pristop, saj evidence ogroženih oziroma oseb z največjo socialno stisko in za nove kategorije zavarovancev država že mora imeti. Vsekakor pa je končno treba v zakon vključiti uskladitev z direktivo Evropske skupnosti, ki ureja področje oblikovanja in določanja cen zdravil ter področje razvrščanja zdravil na liste, in ga uskladiti z odločbami Ustavnega sodišča glede pogrebnih in posmrtnih ter prispevkov za zavarovance v stopnjah za osnovno zdravstveno zavarovanje. Zaradi racionalne rabe sredstev in transparentnosti poslovanja je prav, da se razširja pristojnost nadzora Zavoda za zdravstveno zavarovanje nad izvajanjem dogovora o oskrbi zdravil in medicinskih pripomočkov in da se uvaja nadzor Ministrstva za zdravje nad delom Zavoda za zdravstveno zavarovanje. Poslanci Slovenske ljudske stranke bomo podprli tudi amandmaje štirih poslanskih skupin in odbora, še posebej tiste, ki bolje in transparentno opredeljujejo upoštevanje direktive v zvezi z uvrščanjem zdravil in živil za posebne zdravstvene namene na pozitivno in vmesno listo. Dodana je možnost za postopek izločitve zdravila ali živila z liste, kadar ne izpolnjuje več meril, in natančneje je določen postopek izdaje odločbe. Na koncu želim poudariti, da se nam zdi še posebej pozitiven pristop k preventivnim ukrepom, jasno določene podlage za zagotavljanje pravic in programov preventive, presejalnih programov in s tem zgodnjega odkrivanja dejavnikov tveganja, z upanjem, da bomo pravočasno preprečili marsikatero težko ali kronično obolenje in s tem marsikomu prihranili dolgotrajno zdravljenje, zdravstveni blagajni pa s tem nujno potreben prihranek za draga in dolgotrajna zdravljenja, ki so še vse preveč množična in pogosta. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Ivan Jelen, v imenu Poslanske skupine DeSUS. Prosim.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi, gospa ministrica! Večina sprememb in dopolnitev zakona, ki so v obravnavi po nujnem postopku, kar predlagatelj opravičuje z razlogom morebitnih težko popravljivih posledic, ki bi jih država in državljani zaradi njihovega nesprejetja lahko utrpeli, bi lahko obravnavali in sprejeli že davno pred tokratno, predvidoma zadnjo sejo Državnega zbora v tej sestavi. Seveda imam v mislih spremembe in dopolnitve, ki jih narekujejo zahteve Ustavnega sodišča, izrečene leta 2005, v zvezi s stanjem neustavnosti treh členov tega zakona in zaveza spoštovanja evropskega pravnega reda. Slednja se nanaša na implementacijo direktive Sveta Evropske skupnosti s področja določanja cen zdravil za uporabo v humanitarni medicini, s čimer se v naš veljavni pravni red prinaša tudi več transparentnosti, ukrepov, ki urejajo določanje cen zdravil in medicinskih pripomočkov. Z ureditvijo, ki je predlagana, po našem mnenju lahko pričakujemo uspešnejše obvladovanje izdatkov za omenjene izdelke, ki so namenjene pacientom in invalidom, saj postopki, ki danes urejajo področje oblikovanja cen ter njihovega vključevanja v sistem zdravstvenega varstva, niso dovolj jasni, pregledni in so celo v neskladju z omenjeno direktivo. Vemo, da je implementacijo te iste direktive pred nedavnim vključevala novela Zakona o zdravilih. Pod predmet regulacije cen zdravil na državni ravni, se lahko z novelo zakona uvršča sistem določanja najvišjih dovoljenih cen, kar se lahko po našem mnenju pozitivno odrazi v nadaljnjem ohranjanju vzdržnosti finančnega stanja zdravstvenega sistema. Model določanja maksimalne cene zdravil, bi moral zagotavljati poleg racionalne porabe v zdravstvu, ki jo bo moč dosegati tudi s pomočjo predlagane možnosti dogovarjanja, nižje cene od najvišje dovoljene z Zavodom za zdravstveno zavarovanje Slovenije ali drugimi fizičnimi in pravnimi osebami, ki opravljajo javno zdravstveno dejavnost ter ponudniki zdravil, tudi dobro preskrbljenost našega trga z zdravili in široko dostopnost vsem uporabnikom zdravil. Glede na to, da imamo dokaj širok spekter pravic na področju zdravil in pripomočkov, je dobro in edino prav, da se ohrani sedanji nivo, za to pa je potrebno imeti dobro premišljene in v smislu obvladovanja izdatkov, učinkovite mehanizme. V naši poslanski skupini smo ocenili, da glede prikrajšanja posameznih upravičencev do pogrebnine in posmrtnine, ki so v času sedem mesečne drugačne ureditve kot pred njo in po njej, bili napram ostalim upravičencem do navedenih upravičenj v slabšem položaju, novela pravilno rešuje takrat nastalo krivico. V Poslanski skupini DeSUS noveli zakona pritrjujemo v celoti, kar pomeni, da se strinjamo tudi z vnašanjem oziroma podrobnejšim urejanjem zdravstvenih pravic nekaterih kategorij zavarovancev, ki so doslej sicer že bili deležni določenih pravic v zvezi z uveljavljanjem pravic po tem zakonu iz drugih pravnih naslovov. Kar pa se tiče še ene pozitivne socialne note, ki jo ob koncu mandata predlaga ta vlada, ko za dvajsetino slovenskega prebivalstva iz različnih kategorij socialno ogroženih oseb uvaja kritje plačil do polnih vrednosti zdravstvenih storitev, nas veseli dejstvo, da so bili upoštevani predlogi iz javnih razprav in medresorskega usklajevanja. Tako, ta socialni korektiv posledic, upamo, da končanega, draginjskega vala tudi na tem področju s predlaganim javnofinančnim financiranjem ohranja načelo socialne pravičnosti in je še kako dobrodošel za tisti krog državljanov in državljank, ki so breme inflacije na svojih nekaj 100 evrih dohodkov občutili po mnogo hujšem obsegu, kot si lahko predstavljamo. Kot je bilo rečeno, DeSUS podpira na novo predlagano ureditev področja zdravstvenega varstva in sistem zdravstvenih zavarovanj. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Srečko Prijatelj v imenu Poslanske skupine SNS.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Kolegice in kolegi! Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju ni predmet in produkt te vlade, ampak je nuja, na katero opozarja tako Ustavno sodišče kakor tudi direktiva. Zakon v Slovenski nacionalni stranki podpiramo, ker bo tudi bistveno ublažil socialne krivice, ki nastajajo s tem, ko država nekontrolirano tudi viša košarico življenjskih stroškov in znižuje nivo in raven življenja v Republiki Sloveniji. Razlogi za spremembe in dopolnitve zakona so torej v teh dveh odločbah Ustavnega sodišča zapisane jasno. Ustavno sodišče Republike Slovenije je v zadnjem obdobju sprejelo dve odločbi, in sicer odločbo 390/2 o razveljavitvi sklepa o pavšalnih prispevkih za obvezno zdravstveno zavarovanje in ustavno odločbo 69/3 o neskladju Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju. Oba sta bila objavljena v uradnih listih in Ustavno sodišče je tudi ugotovilo, da je tu zapisana kolizija oziroma neustavnost. Nujno potrebno pa je implementirati tudi direktivo, ki sicer, ne vem, Vlada to kar redno počne, ampak ta je že kar nekaj let stara, ima že kar brado, 21. decembra 1988 so jo zapisali. Zato smo tudi prejeli že opomin, kolikor je meni znano. Ta direktiva govori, da se morajo usklajevati cene z nivojem socialnega stanja. Veljavna ureditev ne zagotavlja pogojev za razvrščanje zdravil na liste in ne obvladuje cen zdravil. To je mogoče pomanjkljivo in slabo, ampak se to da urediti tudi na druge načine. Premije za doplačila v prostovoljnem zdravstvenem zavarovanju se plačujejo v enkratnih zneskih skozi vse leto. Imamo pa sloje ljudi, ki zaradi svojega socialnega stanja, kot že rečeno, niso zmožni plačevati tega, zato bo to sedaj prevzel proračun, kar je dobro. Namen zakona je popraviti neustavno stanje in tudi zagotoviti pravice otrok, ki jih določa ustava, kar tudi ocenjujemo kot pozitivno, ki nimajo staršev ali so brez ustrezne družinske oskrbe oziroma živijo pri rejnikih. Vemo, da Ustava Republike Slovenije zagotavlja tem otrokom najvišji nivo zdravstvene nege in oskrbe, in to je tudi v tem zakonu sedaj posebej zapisano. Zakon uvaja tudi nekatere nove kategorije zavarovancev, kot so priporniki, obsojenci na prestajanje zaporne kazni, mladoletniki na prestajanju vzgojnega ukrepa in tako naprej. To je tudi pozitivno, kajti do sedaj to ni bilo urejeno tako, kot bi moralo biti, oziroma je država plačevala samo tisto, kar je bilo najnujnejše. Zakon uvaja tudi nadzor, o čemer ni govoril še nihče, za nadzor pa je zadolžen minister za zdravje in upam, da bo to nadzorstveno funkcijo tudi opravljal. Pogoji, ki jih bo zakon narekoval na obremenitev proračuna, znašajo 21,5 milijona in bodo za letošnje leto obremenili proračun v 8 milijonih evrov. Kot že rečeno, zakon v Slovenski nacionalni stranki podpiramo predvsem zaradi tega, ker zmanjšuje socialne razlike in omogoča tudi tistim, ki sedaj niso imele pravice do kvalitetne zdravstvene oskrbe, da jo s sprejetjem tega zakona prav gotovo bodo imeli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Barbara Žgajner Tavš v imenu Poslanske skupine Lipa.
Hvala lepa še enkrat za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! Prej sem slišala o dobri volji Vlade Republike Slovenije, ki bo sprejela še en socialni korektiv za socialno ogrožene tik pred volitvami. Zanimivo, ko smo pred nekaj meseci obravnavali rebalans proračuna za leto 2008, je ta ista Vlada Republike Slovenije iz proračunske postavke Ministrstva za zdravje jemala finančna sredstva v višini štiri milijone evrov. To so bila tista finančna sredstva, ki so bila rezervirana za plačevanje dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja za socialno ogrožene. Je pa res, da se je vmes zgodil tudi referendum o pokrajinah, ki je stal približno toliko, kolikor je vzelo ministrstvo oziroma vlada za to, da smo lahko izvedli referendum, ki je pravzaprav neveljaven oziroma si nimamo z njim nič kaj prida pomagati. Še ena zgodba, ki jo moram omeniti, spoštovane kolegice in kolegi, kajti hočem povedati, kako je Državni zbor v tem mandatu postal zgolj servis Vlade Republike Slovenije. Tukaj gre za pomemben obširen zakon, ki ga ne bi bilo potrebno sprejeti po nujnem postopku. Za tak zakon si je potrebno vzeti več časa. Prejšnji teden je ta zakon prišel v Državni zbor. 115. člen Poslovnika Državnega zbora govori, pa bom citirala, da mora biti v zakonu tudi navedba, da so sredstva za izvajanje zakona v državnem proračunu zagotovljena. In gospod Žiberna, državni sekretar na ministrstvu, javno pove, da finančnih sredstev v proračunu ni, ampak da ta zakon šele nakazuje potrebo, da se bodo v proračunu zagotovila finančna sredstva. Roko na srce, tak zakon ne bi smel biti sprejet v parlamentarno proceduro. Če bi opozicija vložila, poslanec, tak zakon, bi gospod Cukjati, predsednik Državnega zbora, rekel ne. Ker pa je nanj pritisnila Vlada, njegova stranka, danes obravnavamo zakon po nujnem postopku, ki nima v proračunu zagotovljenih finančnih sredstev. Ampak rekla bom tudi sama, ja, hvala bogu, da je Ministrstvo po skorajda štirih letih obljube prišlo s tem zakonom, da bo priskočilo na pomoč socialno ogroženim. Po statističnih podatkih je teh ljudi, ampak podatki so iz leta 2005, jaz verjamem, da je absolutna revščina danes večja. Po statističnih podatkih je bilo v letu 2005 v Sloveniji revnih 12% ljudi. Če boste, pa verjamem, da ste, pogledali v zakon, v obrazložitev, ta zakon bo na pomoč priskočil zgolj petim odstotkom, zgolj petim odstotkom revnih v naši državi. Zakon je kar se da selektiven, spoštovane kolegice in kolegi. Zapisan je tudi pogoj, da so ljudje, ki bi bili potencialno lahko upravičeni do doplačila za dopolnilno zdravstveno zavarovanje s strani države, tisti ljudje, ki prejemajo denarno socialno pomoč. Ali veste, kako nizek je cenzus za denarno socialno pomoč? Ali veste, da tudi denarna socialna pomoč ne zagotavlja socialne varnosti? Ali veste, da ta zakon ne bo pomagal ljudem danes, prihodnji mesec ali v mesecu septembru? Ne, ta zakon ima zapisano, da se začne uporabljati šele s 1. januarjem 2009. To je slaba predvolilna poteza, spoštovane kolegice in kolegi, ki je hudo selektivna. Jaz pravim, da bi morali biti do tega doplačila za dopolnilno zdravstveno zavarovanje [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]upravičeni tudi delovni invalidi, pa ne bodo, ker prejemajo nadomestila iz invalidskega zavarovanja, bom rekla, 260, 270 ali pa 300 evrov, kljub temu, da so bolni in da imajo na ta račun velike stroške zaradi svojega zdravja in da si tega po veliki večini ne morejo privoščiti. Ne glede na vse, v Poslanski skupini Lipa [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]pozdravljamo odločitev, ker je ministrstvo upoštevalo in dalo možnost, da bodo lahko bolniški stalež koristili starši, ki ne živijo z otrokom na istem naslovu. Ne nazadnje v ta sklop spadajo tudi rejniška razmerja.
Hvala lepa. Besedo ima gospod mag. Andrej Bručan, v imenu Poslanske skupine SDS.
Lep pozdrav, gospod podpredsednik, gospa ministrica z ekipo! Po mnenju Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke predlagana novela zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju ustrezno spreminja, posodablja in dopolnjuje zakonsko ureditev na področju zdravstvenega varstva in zdravstvenega zavarovanja. V poslanski skupini podpiramo predloge sprememb in dopolnitev navedenega področja, s katerimi se nekako vzpostavljajo bolje enake možnosti do zdravja, bolj enaka dostopnost do zdravstvenih storitev javne zdravstvene službe vsem socialnim slojem. Do navedenega so privedla številna dejstva, med katerimi je potrebno izpostaviti izdajo tudi dveh odločb Ustavnega sodišča Republike Slovenije, prenos direktive sveta EU, ureditev doplačil za socialno ogrožene kategorije državljanov Slovenije, uskladitev z zakonom o socialnem varstvu, uskladitev z zakonom o starševskem varstvu in družinskih prejemkih. Z vidika dostopa do pravic iz obveznega zdravstvenega zavarovanja so breme doplačil do polne vrednosti zdravstvenih storitev v večji meri kot ostali občutile osebe z najnižjimi dohodki. Zato je potrebna navedena sprememba zakona, ki bo s socialno korekcijo sistema z ureditvijo, da za zavarovane osebe, ki ne dosegajo kriterijev premoženjskega cenzusa, krije doplačila do polne vrednosti zdravstvenih storitev v višini ustrezno določene prispevne stopnje državni proračun. Novela zakona tako zasleduje cilj socialne pravičnosti za najbolj socialno ogrožene zavarovance glede doplačil k zdravstvenim storitvam z oprostitvami. Z vključitvijo nekaterih novih statusov zavarovancev se dodatno utrjuje načelo solidarnosti, kar pomeni, da se čim več oziroma vse prebivalce oziroma državljane vključi v obvezno zdravstveno zavarovanje. Novela zakona popravlja tudi neustavno stanje na področju pogrebnin in posmrtnin ter pavšalnih prispevkov. Do omenjenega neustavnega stanja sta privedli dve noveli zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, ki sta bili sprejeti konec leta 2001 in v letu 2002 v času prejšnje vlade LDS in SD-ja. Z novelo zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, ki je začela veljati 11. 7. 2002 so se določbe glede posmrtnine in pogrebnine vzpostavile v stanje pred spremembo in dopolnitvijo istega zakona, ki je bila sprejeta v letu 2001. Z novelo zakona v letu 2002 pa ni bilo vzpostavljenega pravnega okvirja za obdobje med obema novelama, da bi se uredila odprava teh posledic, kar je povzročilo neenako obravnavo in posledično neustavno stanje. Z novelo zakona se vzpostavlja ustrezna pravna osnova za financiranje aktualnih preventivnih programov, kot so ZORA, DORA in SVIT, ki jih je zdravstveni svet že odobril. Navedeno je za zdravstveno stanje vseh posameznikov in preprečevanje raka nujno potrebno in nadaljevanje začrtane strategije na tem področju v začetku tega mandata. Novela zakona dosedanjim skupinam bolezni oziroma stanj zavarovancem razširja pravice še na slepe in slabovidne in na zavarovance s popolno ali zelo težko okvaro sluha, prav tako tudi zavarovane osebe s cistično fibrozo in avtizmom ter osebam po nezgodni poškodbi in okvari možganov. V teh primerih stanj ali bolezni krije obvezno zavarovanje in celovito obravnavo zdravljenja in zdravstvene rehabilitacije v višini 100%. Prav tako je potrebno izpostaviti, da bo z rešitvijo novele krilo obvezno zdravstveno zavarovanje v celoti zdravstvene storitve oziroma živila za posebne zdravstvene namene s prilagojeno sestavo živil za zdravljenje zavarovanih oseb z rojenimi motnjami presnove. Z navedenim se omogoča, da bodo bolniki s fenilketonorijo pridobili živila, uvrščena na pozitivno listo, na podlagi zdravniškega recepta brez posebnih postopkov. Tu je potrebno še posebej omeniti ob predstavitvi mnenja Poslanske skupine SDS možnost, ki se s tem zakonom uvaja, da eden od staršev otroka do petega leta starosti ima plačano bivanje v primeru bolezni otroka iz obveznega zdravstvenega zavarovanja. V Poslanski skupini SDS se zavedamo, da je zdravje temeljna človekova pravica in tudi odgovornost vsakega posameznika, zato bomo na podlagi navedenega podprli Predlog sprememb in dopolnitev Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, s katerim se vzpostavlja [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave]] [[..]]enakost dostopnosti do zdravja kot temeljni človekovi pravici. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bojan Kontič v imenu Poslanske skupine SD. Prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovana gospa ministrica s sodelavci, kolegice in kolegi! Volitve so vsekakor dobrodošla zadeva, če ne že zaradi preverjanja danih obljub in tako opravljene inventure, pa vsekakor zaradi realne grožnje, da bodo neučinkoviti zamenjani. In verjetno je časovna stiska vladajočih vsekakor temeljni razlog za hitenje in predlaganje zakonov po nujnem postopku. 143. člen Poslovnika opredeljuje pogoje za nujni postopek. Kadar je sprejem zakona nujen zaradi interesov varnosti ali obrambe države ali zaradi odprave posledic naravnih nesreč ali zato, da se preprečijo težko popravljive posledice za delovanje države, lahko Vlada predlaga sprejem zakona po nujnem postopku. To je postopek, ki je omogočen samo Vladi, ki ga s pridom izkorišča. Tudi v tem primeru bo težko utemeljiti nujni postopek, razen če zamujanje Vlade uvrstimo med naravne nesreče. Predlagatelj je med razloge za spremembe in dopolnitve navedel, da 16 let star Zakon o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju zahteva ustrezne spremembe. Nekaj teh sprememb, bolj ali manj ustreznih, je ta zakon že doživel. Verjetno bi bilo lahko ta isti argument navesti tudi pri letnici 15 ali 14. Je pa za nas Socialne demokrate sprememba sprejemljiva iz ugotovitve, ki jo je predlagatelj navedel in govori o tem, da so z vidika dostopa do pravic iz obveznega zdravstvenega zavarovanja breme doplačil do polne vrednosti zdravstvenih storitev v večji meri kot ostali občutile osebe z najnižjimi dohodki. Za to je potrebna sprememba, ki bo socialno korekcijo sistema z določitvijo kriterijev omogočila in zagotovila kriterije oziroma kritje zdravstvenih storitev v celoti, brez doplačil socialno najbolj ogroženim osebam. Zakon določa, da za zavarovane osebe, ki ne dosegajo kriterijev dohodkovnega oziroma premoženjskega cenzusa, krije doplačila do polne vrednosti zdravstvenih storitev v višini ustrezno določene prispevne stopnje proračuna Republike Slovenije. In preden preidem na dobro sprejeto odločitev na matičnem delovnem telesu glede dopisa Zveze prijateljev mladine Slovenije, bi želel odreagirati predvsem na to, da je bila ta poteza na odboru ugotovljena kot populizem. Seveda bi lahko vse poteze, ki jih vlada v letošnjem letu zganja v tem Državnem zboru, označili za populizem. Tudi to, ko govorimo o socialno ogroženih. Naj spomnim, da smo 21. julija 2005 Socialni demokrati vložili pri spremembah in dopolnitvah tega istega zakona amandma, s katerim bi takrat že posegli v to materijo in že takrat 170 tisočim omogočili to, kar jim bo omogočil ta zakon. Pa še to je zanimivo v tem zakonu. To je tako, tako namreč počne ta Vlada, kot bi nekomu podarili darilo in ga prosili oziroma od njega zahtevali, da ga odpre šele takrat, ko odidemo. Mislim, da bo tudi v tem primeru tako. In to je neke vrste populizem. Ampak ker gre v dobro ljudi, mu vsekakor, vsaj vsebinsko, ne gre nasprotovati. Prav pa je na to opozoriti. Pomembna je torej tudi sprememba, ki jo je na matičnem delovnem telesu povzel naš poslanski kolega Samo Bevk in se nanaša na dopis Zveze prijateljev mladine Slovenije. Iz obrazložitve amandmaja odbora je razvidno, da v Sloveniji bolnišnice omogočajo staršem sobivanje z bolnim otrokom glede na svoje objektivne možnosti, kar podpira tudi zakon o pacientovih pravicah, vendar pa je pomembno tudi kritje oziroma plačilo stroškov bivanja. Večinoma morajo starši te stroške nositi sami, saj obvezno zdravstveno zavarovanje kritja takih stroškov ali kasnejšega povračila teh stroškov ne omogoča. Z navedeno dopolnitvijo predloga zakona bo to področje ustrezno urejeno. S tem bodo kriti stroški sobivanja enega od staršev v zdravstvenem zavodu z bolnim otrokom do starosti vključno 5 let. To je dosežek matičnega delovnega telesa. In to je pozdrava vredna gesta, ki ste jo uspeli sprejeti na matičnem delovnem telesu. Predlogu sprememb in dopolnitev, ki mu ne nasprotuje tudi Ekonomsko-socialni svet, kar je za Socialne demokrate zelo pomemben podatek, ker govori o socialnem partnerstvu, in kljub upravičenim pomislekom, ki jih imamo, naj že v tem trenutku povem, da bomo podprli amandmaje, ki so vloženi k temu predlogu sprememb in dopolnitev zakona in jih je vložil Poslanski klub LDS, temu predlogu zakona, kljub velikemu populizmu, ne gre nasprotovati.
Hvala lepa. Gospod Ljubo Germič, imate besedo v imenu Poslanske skupine LDS.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Še enkrat lep pozdrav. V Liberalni demokraciji Slovenije smo razočarani nad dejstvom, da je Vlada šele tik pred koncem mandata v Državni zbor vložila zakon, ki ureja področje zdravstvenega varstva in zdravstvenega zavarovanja, o obsegu pravic in obveznosti zavarovancem ter nosilcih družbenih skrbi za zdravje in njihovih nalogah, in to po nujnem postopku, ki ne omogoča poglobljene in širše razprave. Prvotna vladna namera, kako naj bi izvedla spremembe v zdravstvu in spremenila obstoječi zakon, tako ni uspela. Spomnimo se samo na jedro sporov v preteklosti, bolniška nadomestila, politično imenovanje članov v skupščino Zavoda za zdravstveno zavarovanje, nižanje bolniškega nadomestila za adrenalinske športe, slaba in dolgotrajna pogajanja, aroganca do socialnih partnerjev in še bi lahko naštevali. Namesto konsistentnega predloga zakona, katerega bi bilo potrebno obravnavati po rednem postopku, smo postavljeni v časovno stisko, kjer bomo na hitro brez potrebnega časa za premislek določenih rešitev in brez ustreznih analiz in ocen stanja sprejeli današnjo novelo. Novela zakona prinaša določene izboljšave in vsebuje nekatera določila, ki bodo izboljšala samouresničevanje zakona, v okvir obveznega zdravstvenega zavarovanja vključuje nove zavarovance, popravlja neustavno stanje zaradi odločb Ustavnega sodišča in uvaja določbe, ki urejajo določanje cen zdravil na podlagi direktiv Evropske unije. Kot pomembno novost novela prinaša tudi kritje razlik doplačil do polne vrednosti zdravstvenih storitev za socialno najbolj ogrožene zavarovance. Gre za sedanja doplačila, ki jih krije dopolnilno zdravstveno zavarovanje. V LDS podpiramo pomoč socialno šibkim, uveljavljanje načel solidarnosti in enake dostopnosti in bomo zakon zato tudi podprli. Vendar obžalujemo, da bo ta ukrep Vlada uvedla šele z začetkom leta 2009, čeprav ga je napovedovala že ob začetku svojega mandata. Zato se samo po sebi postavlja vprašanje, ali ni Vlada zavestno čakala na predvolilni čas za uvedbo rešitev, ki pomeni pomoč za 100.000 socialno najšibkejših. Glede na druga ravnanja Vlade lahko temu pritrdimo, kar pa je za nas v LDS nedopustno. Vprašanja socialno šibkih bi bilo potrebno reševati sistematično in bolj učinkovito. Vlada s spremembo zakona na proračun prenaša tveganje višine škod iz dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja, vendar pa se sprašujemo, ali je sam način izvedbe tega ukrepa dovolj premišljen oziroma zakaj se ne sklepajo kar prostovoljna zavarovanja za doplačila za to skupino zavarovancev. Ocena finančnih posledic, ki je navedena za omenjeno določilo, pravi, da bo predviden strošek proračuna približno 21,5 milijona evrov letno. Po našem mnenju gre za podcenjeno oceno. Ker gre za zavarovance iz nižjih dohodkovnih slojev, lahko sklepamo, da so pri njih stroški zdravljena višji od povprečja, zato so tudi stroški kritja škod za te zavarovance tudi višji od 26 milijonov evrov, kolikor bi predstavljalo potencialno kritje premij prostovoljnega zdravstvenega zavarovanja. Pri tem se postavlja tudi vprašanje, ali bodo s sprejetjem takšnega določila stroški škod zdravstvenim zavarovancem, ki izvajajo dopolnilna zdravstvena zavarovanja, bistveno padli, kar bi ob predpostavki nespremenjenih premij za ostale zavarovance pomenilo preplačilo storitev dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja. Ali lahko sklepamo, da se bodo ostalim zavarovancem premije zmanjšale? Zaradi ponujenega modela nas resno opozarja Zavod za zdravstveno zavarovanje Slovenije o enormnem povečanju obsega dela in višjih administrativnih stroškov, kar pomeni dodatno obremenitev javne blagajne na račun pravic iz obveznega zdravstvenega zavarovanja. Da ni vse dorečeno kaže tudi zelo velika lahkotnost pri sprejetju amandmaja na matičnem delovnem telesu, ki je prestavil uveljavitev te pravice na začetek leta 2009, namesto 30 dni po objavi zakona v Uradnem listu. Na ta vprašanja zaradi izredno kratkih rokov za sprejem zakona ni ustreznih odgovorov. Same obrazložitve k zakonu pa jih ne dajejo. Druga stvar, ki bi jo želeli poudariti in smo jo že zagovarjali tudi pri zakonu o zdravilih, je ocena javnofinančnih in ekonomskih učinkov razvrstitve zdravila kot obvezni sestavni del vloge, ki jo predlagatelj predloži zavodu. Takšen način ocenjevanja razvrščanja zdravil je v veljavi po celotni Evropi ter predstavlja standard razvrščanja. S takšnimi ocenami se zniža možnost manipulacije pri razvrščanju zdravil ter poviša transparentnost, kar je v skladu z duhom direktive o transparentnosti. Omenjene ocene omogočajo konsistentno ter učinkovito planiranje izdatkov javne blagajne, prav tako pa je dokazan pozitiven vpliv omenjenih ocen na višjo dostopnost bolnika do novih terapij. Zaradi vseh navedenih pozitivnih učinkov smo predlagali tudi temu ustrezne amandmaje, za katere smo prepričani, da bodo zakon še izboljšali. Prav gotovo je izboljšava zakona tudi sprejem amandmaja na odboru, ki je opredelil pravico v korist bolnih otrok. S sprejetjem amandmaja je omogočeno sobivanje enega od staršev v zdravstvenem zavodu z bolnim otrokom do starosti otrok do dopolnjenega petega leta. Kot smo že povedali, bomo kljub tem pomanjkljivostim zakon podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih. Prehajamo na amandma koalicijskih poslanskih skupin k 3. členu. Prosim, gospod Ivan Grill.
Hvala lepa. Amandma k temu členu je sicer v obrazložitvi naveden predvsem kot redakcijski, kjer povzema novo besedilo, in sicer spreminja plan zdravstvenega varstva v resolucijo o nacionalnem programu zdravstvenega varstva, ki je bila pred kratkim tudi sprejeta. Vendar se mi zdi smiselno in potrebno, da se poudari, da pa gre pri tem zakonu, kjerkoli se to nadomešča, tudi dejansko za povzemanje vseh teh rešitev, ki jih ravno ta resolucija o nacionalnem programu zdravstvenega varstva določa. In to s temi spremembami zakona tudi uresničujemo. To je predvsem, da se skuša zagotavljati dostopnost in brezplačno zdravstveno varstvo vsem, ne glede na njihov socialni položaj. In to je tudi bistvo oziroma največja pozitivna sprememba tega zakona, in to se mi zdi, da je treba tudi poudariti. Ta amandma bomo pa seveda tudi podprli, kot je naveden. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ni več razpravljavcev o amandmaju k temu členu, zaključujem razpravo. Preden dam besedo nadaljnjim razpravljavcem, bi vas prosil, dajmo razpravljati točno o vsebini posameznega amandmaja, da ne bi prešli na splošno razpravo o predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstvenem varstvu. Amandma koalicijskih poslanskih skupin k 13. členu. Gospod Samo Bevk, prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor! 13. člen govori o tem, kakšne storitve je z obveznim zavarovanjem zavarovanim osebam zagotovljeno plačilo, ali v 1. točki stoodstotno ali v naslednjih točkah tega člena deloma do polovice stroškov. Že na matičnem Odboru za zdravstvo smo razpravljali o amandmaju, ki sem ga povzel po predlogu Foruma za pravice otrok v bolnišnicah. Tako je matični odbor sprejel rešitev, da se tudi celotna vrednost za sobivanje enega od staršev v bolnišnici z bolnim otrokom do starosti vključno 5 let vključi v 1. točko tega 13. člena in se stoodstotno krijejo stroški iz zdravstvene blagajne. Seveda nam je v začetku koalicija v razpravi očitala, da gre za predvolilno populističen amandma. Ko pa smo razpravljali o vsebini tega amandmaja, ki ga je potem odbor v modificirani obliki tudi sprejel, pa se je razpoloženje nagibalo v prid temu amandmaju. Tudi koalicija je začela drugače razmišljati, posebej po posegih zdravnikov, ki so člani tega matičnega odbora, dr. Klavora in dr. Bručan in predstavnica oziroma predsednica Foruma za pravice otrok v bolnišnici.
Oprostite, gospod Bevk, samo nekaj bi vas rad spomnil. Prej smo se zmenili, da bomo razpravljali o vsebini amandmaja. Amandma govori, da se za novo 17. alinejo doda nova 18. alineja Predhodni in obdobni zdravstveni pregledi za športnike, ki nastopajo na uradnih tekmovanjih nacionalnih panožnih športnih zvez. Zato vas prosim, če imate k temu kaj povedati.
Ja, gospod podpredsednik, bom. Hotel pa sem spomniti tudi ostale poslanke in poslance, ki niso bili na seji matičnega odbora, kakšna zanimiva diskusija se je odvijala na matičnem odboru, pravzaprav je to ena bistvenih novosti iz seje matičnega odbora do te seje na plenarnem zasedanju. Jaz bi rad povedal, da sem zadovoljen, da je bil ta amandma na matičnem odboru, ki sem ga predlagal, tudi sprejet. Bom pa, tako kot ste me opozorili, sedaj prešel na ta amandma, ki je vložila koalicija oziroma koalicijske poslanske skupine in bom podprl tudi to, da se prehodni in obdobni zdravstveni pregledi za športnike, ki nastopajo na uradnih tekmovanjih nacionalnih panožnih športnih zavez, vključijo v 1. točko 13. člena, tako da bo vsem tem zavarovanim osebam zagotovljeno plačilo te zdravstvene storitve v celoti, se pravi stoodstotno. To nekako zagotavlja že Zakon o športu. In mislim, da je prav, da se ta rešitev vključi v ta zakon. Se pa opravičujem, gospod podpredsednik, za moj skok v ne tako oddaljeno zgodovino. Upam, da boste tako striktni tudi pri drugih kolegih. Hvala lepa.
Hvala lepa. Čeprav, gospod Bevk, nas je bilo osem prisotnih, ki smo bili včeraj na seji Odbora za zdravstvo, tako da večina tukaj prisotnih je s tega odbora. Še kdo želi besedo o vsebini tega amandmaja? Govori o športnikih. Izvolite, gospod Germič.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Seveda je prav mogoče, da je komentar gospod Bevk naredil, glede na to, da se je danes SDS tako pohvalil okrog tega besedila zakona. Se pa z vami tudi strinjam. Jaz bi želel dati zelo jasno podporo temu amandmaju. Jaz mislim, da je predlagatelj, torej štiri poslanske skupine koalicije, naredil zelo pomembno potezo s predlogom tega amandmaja. Zakon o športu je že v skoraj 10-letni veljavnosti predpisal, da bo to omogočeno, da bodo ti zdravstveni pregledi športnikom omogočeni. Gre vam pohvala, da ste vložili ta amandma in sem prepričan, da je športnikom, torej gre predvsem za vrhunske športnike, ki tekmujejo v imenu nacionalnih zvez, omogočena ta redna zdravstvena kontrola, da se ne bodo dogajale tragedije. Priča smo jim bili marsikje, da so športniki naenkrat v polni kondiciji doživeli srčne napade ali kakršne druge tragične zdravstvene posledice, ki so rezultirali tudi v tem, da je prihajalo do izgube življenj. Zato se mi ta amandma zdi zelo pomemben in mu izrekam podporo, kot preventivni ukrep pri njihovem aktivnem športnem udejstvovanju, ki zahteva pri njih hkrati tudi zelo visoke fizične in druge napore. Zato čestitke predlagatelju, da ste to zapisali in mislim, da gre za zelo pomemben amandma. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod mag. Bručan, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Jaz sem še posebej vesel tega amandmaja, ker smo z Olimpijskim komitejem že v začetku leta 2007 oziroma v prvi polovici 2007 podpisali neko pismo o nameri o realizaciji tega dejanja oziroma tega plačevanja. Moram reči, da prejšnja vlada, Vlada LDS in SD-ja ni uspela pripraviti niti približno ne podobne realizacije zakona v smislu plačevanja predhodnih in obdobnih zdravstvenih pregledov športnikov, kot smo jih v času mandata te vlade in te koalicije. To je izredno pomemben dogodek, izredno pomembno dejanje, izredno pomemben del zakona, ki bo omogočal te redne preglede, predhodne in obdobne redne preglede pri športnikih, in sicer omogočil ugotovitev nekaterih obolenj, ki se s takimi pregledi lahko ugotovijo in preprečijo nesreče, katastrofe in seveda tragične dogodke na posameznih tekmovanjih. Jasno je, da se s samim zakonom ne more 100% garantirati, da takih dogodkov več ne bo, vendar se jih lahko bistveno zmanjša in ugotovi tiste, ki se jih da s pomočjo medicinske znanosti danes ugotoviti. Ob tem bi rad povedal, da je treba v prihodnje posvetiti ogromno pozornosti tudi zdravljenju vrhunskih športnikov. To sicer ne sodi v okviru obveznega zdravstvenega zavarovanja, sodi v okvir dodatnega, dopolnilnega, dodatne zdravstvenega zavarovanja, ki ga je nujno potrebno opraviti za zdravljenje, ki pa ne gre za preventivo, ampak za zdravljenje poškodovanih in obolelih vrhunskih športnikov, za kar je tudi dana osnova v podpisu pogodbe z Olimpijskim komitejem v lanskem letu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Aleš Gulič, izvolite.
Spoštovani gospod predsedujoči, cenjene kolegice in kolegi! Jaz se že v naprej opravičujem, če bom slučajno zašel, ker se silno bojim dekapitacije, ker predsedujoči je danes silno hud, ampak vseeno. Jaz pozdravljam ta amandma zaradi tega, ker za razliko od drugih, mislim, da šport ni zdravje. Zelo veliko je športnikov, ki se zdravstveno bolj izpostavljajo kot tisti, ki nismo športniki. To kažejo pravzaprav tudi zelo hude poškodbe, invalidnosti, ki se pojavljajo v zelo mladih letih, predvsem to velja za vrhunske športnike. Tudi nenadne smrti niso redkost, ki bi bile lahko na nek način preprečene, če bi se opravljali predhodni zdravstveni pregledi za vse te športnike, ki se ukvarjajo z vrhunskim športom, in to bolj natančni, redni, kjer bi se zelo hitro videlo, ali prihaja do kakšnih anomalij. Ravno zaradi tega to pozdravljam, ta življenja so zelo dragocena in se mi zdi, da smo to zanemarili. Ali je to kriva prejšnja vlada ali ta vlada, o tem bi se dalo razpravljati. Ravno tako, kot se da razpravljati, ali kaj preprečuje ta opozicija ali je prejšnja opozicija. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Samo Bevk, prosim.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor! Prej je kolega dr. Bručan rekel, da so prisluhnili Olimpijskemu komiteju in oblikovali ta amandma in predlog, ki koristi športnikom in zdravju športnikov. Obenem pa ni pozabil omeniti, da prejšnje vlade oziroma vlada LDS in SD tega ni bila sposobna narediti. Seveda s takimi pripombami in očitki, kaj vse niso storile prejšnje vlade, seveda ne bomo prišli daleč. Jaz bi lahko sedaj povedal kaj vi v torek niste storili na matičnem odboru. Če bi tisti amandma glede otrok sprejeli v celoti, potem bi do povračila stroškov bili upravičeni tudi starejši otroci nad 5 let po priporočilu zdravnika, pa ste črtali ta bolj široko zastavljen amandma. Se pravi, česa vsega niso prejšnje vlade storile, lahko mi vrnemo, česa vsega vi niste storili v tej vladi, pa bi lahko, recimo. Mislim, da to ni bila umestna pripomba, gospod Bručan. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod mag. Bručan, replika.
Imam repliko. Jaz sem pač povedal nekaj, kar je res. Vi ste meni v tem mandatu podtikali marsikaj, kar ni bilo res.
Hvala lepa. Replike na repliko ni. Jaz bi le rekel, držimo se, prosim, vsebine tega amandmaja, kot pravi gospod Aleš Gulič, drugače bom hud. Izvolite, gospod Alojz Sok.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani podpredsednik, spoštovana ministrica s sodelavci! Vsi skupaj bi ob tem zakonu lahko bili sila kratki. Lahko bi rekli, zakon je dober, razprava je končana, glasujmo - in to je vse. To bi bilo tudi najbolj enostavno. Poslanske skupine pač prijavijo določene čase, ker želijo poslanci še kaka svoja stališča povedati, pri tem pa je zelo težko to, kar pričakujete, predsedujoči, da govoriš točno samo o tistem stavku, ki je zapisan. To je težko. To se že štiri leta v tem parlamentu nekako od časa do časa hoče uveljaviti, ampak se enostavno ne da, ker bi potem bilo tako, kot sem prej rekel, rekli bi, to je dobro. In zdaj bi jaz moral končati, rekoč, to je zelo dober amandma, sicer državi nalaga neko novo finančno obvezo, v tem trenutku ne vemo, kakšno, ne vemo, koliko to stane, ampak amandma je dober, ker pač širi neko pravico. Ampak celoten ta zakon je dober, ker širi določene pravice. In tu je razprava zdaj, ali malo prej ali malo pozneje, je nujni postopek primeren ali ne, to so pač vse neke take razprave, ki so lahko sicer, ne prispevajo pa v tej smeri, kar se želi s tem zakonom rešiti. Finančne posledice tega zakona so, če sem pravilno obveščen, ker nisem član tega odbora, večje od 20 milijonov evrov. To je precej denarja. Se pravi, država se je odločila dati za razširitev teh pravic toliko in toliko denarja. To pa lahko naredi iz tega razloga, ker je ekonomsko finančna situacija tako dobra. To si težko privošči država, ki nima tega denarja. Lahko še kakšne zakone sprejemamo, vendar če jih ne moreš finančno pokriti, potem so mrtva črka na papirju. Kar se tiče tega amandmaja, ga vidim kot dobrega še v neki smeri, pa ne vem, če bo v tej smeri prispeval k temu, da bi s temi predhodnimi pregledi športnikov morebiti lahko skozi ta vidik kontrolirali še kaj drugega. Nekateri so danes tukaj že opozorili na nekaj, kar se dogaja. Da se recimo poskuša danes v tem vrhunskem športu dosegati določene rezultate tudi na nedovoljen način. Ampak ne verjamem, da bi se tisti posluževali tovrstnih pregledov. Razen, če bi predpisali, da se morajo, ker bi na takšnih pregledih, če bi šli tudi v to smer, se verjetno tudi te zadeve ugotovile. Nazadnje je res tako, da veliko teh vrhunskih športnikov po končani karieri konča kot invalidi, ker pretirajo v samem udejstvovanju in ker njihovo telo tega enostavno ne zmore in jih spremlja že skozi samo dejavnost poškodba za poškodbo. To na koncu pomeni toliko in toliko iz državne blagajne za plačevanje takšnih zdravstvenih uslug. In če s temi pregledi naredimo tudi nekaj, da bi prišlo dolgoročno do nekega preventivnega delovanja, je ta amandma zelo dober in ga je kot takšnega vredno podpreti. Če pa ne bo tega pomena ker treba je tudi na to opozoriti, da se v športu danes obračajo veliki denarji in ko slišim za kašne cene si ti lokalni klubi med sabo ali posojajo ali kupujejo določene športnike, potem je en sam preventivni pregled kaplja v morje proti tistim cenam, ki se na trgu oblikujejo v sami športni dejavnosti. To je prispevek k temu in če bo pomenil, kar sem že opozoril, da se tudi spremlja skozi to njihovo zdravstveno stanje, da se skozi to spremlja tudi eventualno jemanje nedovoljenih substanc, kar se danes v vrhunskem športu zelo pogosto dogaja, pa se ne bi smelo, potem bo imel en tak amandma dva učinka. Jaz bom ta amandma z veseljem podprl in naša poslanska skupina kot sopodpisnik vlagateljstva tudi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod mag. Drobnič.
Hvala lepa. Za začetek lahko tudi sam povem, da podpiram ta amandma, zlasti ker se nanaša predvsem na tiste registrirane športnike, ki so mladi. Tisti registrirani športniki, ki so uveljavljeni v sodobnem svetu in tudi veliko zaslužijo, se potem vprašamo, ali je potrebno res iz skupne blagajne zagotavljati sredstva tem, ki bi si sicer lahko plačali. Prej je bilo vprašanje razširitev pravic. Vsaka razširitev pravic ima tudi obveznika na drugi strani. Kot je pri podjetju - je aktiva in je pasiva. Če nekomu nekaj daš, moraš nekomu nekaj vzeti. Tako je vsepovsod. Seveda razširitev pravic za 20 milijonov. Ali je v teh stvareh, ki pa so se povečale, morda kaj takšnega, kar bi si lahko kakšen upravičenec vsaj 50% plačal. Saj niso vsi revni, ki so tukaj v tej razpredelnici navedeni. Ampak med plačniki zdravstvenih storitev pa so nekateri zelo revni. Ni vedno rešitev, da ko razširjaš pravice, da je to vedno dobro. To je lahko potem tudi potratna država ali pa nekaj drugega, da sam človek potem ne skrbi več zase po načelu racionalnosti, ampak preloži vse obveznosti na državo. In potem gledamo na državo, kaj bo naredila. Kaj pa je država? Kaj pa je proračun Republike Slovenije? To je davkoplačevalski denar. Davkoplačevalski denar. Sistematični pregledi - da. In ta amandma je v prvi vrsti dober zato, ker v športnih zvezah je zelo veliko mladih. In v tistem času, ko so še v dobi rasti, morajo biti povrženi tem pregledom. Potem pa seveda ti športniki postanejo gladiatorji. In za gladiatorje je treba očitno, to je tudi ta Državni zbor dojel, tudi kaj plačati, a ne. Ampak med gladiatorji so tudi tisti, ki niso registrirani v teh profesionalnih zvezah, o katerih govori Olimpijski komite in moj kolega. So tudi nekateri gladiatorji, ki ravno tako delajo - vrhunsko ali še bolj, in ti seveda niso vključeni notri. Včasih jim rečemo tudi posebneži, ki skrbijo za promocijo Slovenije. Ampak ti niso registrirani in ti ne bodo deležni tega. Vsekakor pa je člen pozitivno naravnan, oziroma amandma, in ga velja pokriti. Izpostavljeno je to rizikom. To, kar dela, kar se sedaj dogaja v vrhunskih športih, ni nič povezano z zdravjem. Tudi sam sem se ukvarjal, se ne ukvarjam več aktivno, ampak pač tako ljubiteljsko, za zdravje. To je čisto nekaj drugega Vrhunsko ukvarjanje s športom nima nobene povezave z zdravjem. To je posel, to je nekaj drugega in v tem kontekstu je tudi potrebno govoriti, razen pri mladih, ko se pripravljajo, je pa to nekaj, za kar moramo poskrbeti. Tako kot je bilo vprašanje, ali pokriti stroške poškodb ljudi, ki se izpostavljajo posebnim tveganjem, ne vem, hoji po nevarnih potek v hribih, skakanje s padalom. Ali je dolžna družba zagotavljati te rizike? Mi moramo poskrbeti za to in vplivati na to, da ni poškodb. Ampak da bi v vsakem primeru, vsakršen riziko, vsako nesmotrno dejanje, vsako tveganje, izzivanje življenja pa krili državljani, se pa moramo vprašati, ali je to prava smer. Tako nekaj v razmislek. Hvala lepa, gospod predsedujoči, da me niste ustavili, ker se nisem povsem v celoti držal amandmaja.
Hvala lepa. Gospod Samo Bevk, izvolite.
Rad bi dal, spoštovani gospod podpredsednik, samo eno pojasnilo, ker je bilo prej s strani spoštovanega poslanskega kolega Bručana rečeno, da smo mu podtikali stvari. To pomeni, da naj bi tudi jaz gospodu Bručanu kaj podtikal, vendar moram reči, da kolegu Bručanu tudi takrat, ko je bil minister, nisem ničesar podtikal. Tudi sicer ni v moji naravi, da bi se tako obnašal. Postavil pa sem mu dve ustni poslanski vprašanji v zvezi z virusom ptičje gripe in bolnišnico [[...]]
Hvala lepa, gospod Bevk, mislim, da je zadosti, da sta se pobotala. Nadaljujemo. Na to temo ne, gospod mag. Bručan. Jaz verjamem, da sta se pobotala. Gospa ministrica, izvolite.
Hvala lepa, predsedujoči. Mislim, da je tudi včerajšnja razprava o zakonu o duševnem zdravju vplivala na to, da smo danes v večini bolj tolerantni drug do drugega, kar je zelo v redu. Pri tem amandmaju naj omenim, da se izkazuje tudi medresorsko sodelovanje, torej zdravje v vse politike. Komentarji so tudi zelo umestni, da vedno, kadar nekomu daš, je treba na drugi strani vzeti ali dodatno pridelati. Vedno se moramo spomniti na to, da je v gospodarstvu treba za vse te pravice tako rekoč pridelati. To je mogoče treba večkrat poudariti, ker je prevečkrat samoumevno, da to kar prileti od nekod. Da pa je za športnike možnost obdobnih pregledov izjemno pomembna, pa tudi pozdravljamo, da bomo prišli do tovrstnih vsebin skozi ta amandma. Hvala.
Hvala lepa. Ugotavljam, da ne želi nihče več razpravljati o amandmaju k 13. členu, zato zaključujem razpravo. V razpravo dajem pet amandmajev Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije k 14. členu. Želi kdo razpravljati? Gospod Ljubo Germič, izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Sam predlagatelj v besedilu "razlogi za sprejem zakona" navaja, da se z zakonom vzpostavljajo novi zakonski pogoji, kjer bi se pričakovalo uspešnejše obvladovanje izdatkov za zdravila in medicinske pripomočke, pri čemer sam ponavlja že popolnoma jasno dejstvo, da ko govorimo o zdravilih in medicinskih pripomočkih, gre za najhitrejše rastoče postavke v finančnem načrtu Zavoda za zdravstveno zavarovanje Republike Slovenije. Torej govorimo o 17, 18% vseh izdatkov Zavoda za zdravstveno zavarovanje, ki je namenjeno temu področju. Zato je obvladovanje finančne vzdržnosti zdravstvenega sistema in zagotavljanja pravic iz zdravstvenega varstva zelo pomembno, če obvladujemo tudi rast teh stroškov. Zato je spreminjanje in prilagajanje zakonodaje, pravilnikov, ki neposredno zelo hitro odgovarjajo na izzive, izredno pomembno. In je na tej točki razprava o učinkovitosti teh ukrepov vedno umestna. Vedno je umestna, glede na to, da govorimo o zelo pomembnem področju. In na eni strani, ko spremljamo razvoj tehnologij na področju zdravstva, o razvoju novih učinkovin, novih zdravil, lahko vidimo tudi, kako hitro rastejo stroški, in da je dvig stroškov bistveno večji, kot je recimo nekako povprečna rast cen življenjskih potrebščin. Zato mi pozdravljamo tudi napore, ki so bili narejeni v tem mandatu, čeprav smo bili v času tega mandata zelo kritični, o uvedenih ukrepih za obvladovanje cen zdravil, torej o nezadovoljivih ukrepih, ki jih je postorila ta Vlada, in to so bili tudi eni izmed očitkov ob interpelaciji takratnemu ministru gospodu Bručanu. Seveda je bilo na tem področju narejeno bistveno premalo. Ko smo mi sprejemali Zakon o zdravilih, smo želeli v ta zakon vgraditi precej teh elementov, smo pa dopolnjevali ta zakon tudi z vidika transparentnosti. Samo obvladovanje teh stroškov je en sklop vsebin, drugo pa je zagotavljanje transparentnosti pri ugotavljanju, zagotavljanju in upoštevanju meril, ko se odločamo o tem, na kakšen način bo uvrščeno določeno zdravilo na listo. V Poslanskem klubu LDS smo prepričani, da bi bilo potrebno pri uveljavljanju meril uveljaviti tudi dve pomembni merili, gre za tako imenovano oceno javnofinančnih in ekonomskih, torej narodnogospodarskih učinkov razvrstitve zdravila. Zdi se nam, da sta ti dve merili izredno pomembni merili, zato da imamo čim uspešnejša sredstva, torej določene ukrepe za obvladovanje stroškov na področju zdravil. Zakaj uvajamo tako oceno javnofinančnih kot ekonomskih učinkov razvrstitve zdravila? Javnofinančna ocena pomeni, da pri razvrstitvi določenega zdravila opredeljujemo, kakšen vpliv bo to imelo na zagotavljanje finančne stabilnosti znotraj zdravstvene blagajne; torej gre za oceno vplivov na javnofinančna sredstva v okviru zdravstvene blagajne. Ekonomski vpliv je pa pomemben zaradi tega, ker to ocenjujemo z vidika velikokrat tudi s strani predsednika Vlade izrečene misli, torej, govorimo o blaginji državljanov. In tehtati moramo enakovredno oba ukrepa, javnofinančnega in ekonomskega, kajti eden lahko pokaže pozitivno v primerjavi z drugim, ki pokaže negativno, in je treba oceniti skupen učinek. Kajti ko govorimo o določeni diagnozi in glede na možnosti, ki jo imajo, recimo, pri določanju terapije zdravniki, je zelo pomembno, da poznamo tudi te kriterije. Zato predlagamo, da se v okviru 14. člena, ki ima tri podčlene, 23.a, 23.b in 23.c člen, da se v vsebino 23.b člena in 23.c člena vgradita ta dva pomembna kriterija, kako in na kakšen način opredeliti oceno javnofinančnih učinkov ter kako in na kakšen način opredeliti ekonomske učinke pri razvrstitvi zdravil. Na ta način sledimo tudi evropski praksi, kajti takšne pristope pravzaprav uvaja večina držav v Evropski uniji. Slediti bi bilo treba tudi sugestiji, napotilu in predlogom Evropske komisije, ki napotuje države članice, da v svoja merila, v svoje kriterije vgrajujejo tudi ta dva pomembna elementa. Kajti z vgrajevanjem teh dveh elementov se omogoča konsistentno ter učinkovito planiranje izdatkov javne blagajne. In prav gotovo je možno slediti temu tudi zaradi tega, ker je na podlagi vgrajevanja teh kriterijev dokazan pozitiven vpliv omenjenih ocen na večjo dostopnost bolnika do novih terapij, kar je v Sloveniji velikokrat tudi odprto vprašanje. V amandmaju k 23.c členu v duhu te direktive, o kateri smo govorili tako pri Zakonu o zdravilih kot govorimo danes, torej direktivi, ki govori o transparentnosti v vseh teh postopkih, želimo, da moramo pri izdaji odločbe in zapisu, ki prevzema te odločitve o razvrstitvi oziroma nerazvrstitvi določenega zdravila jasno navesti razloge in kriterije razvrstitve oziroma nerazvrstitve posameznega zdravila, kar mora biti tudi javno dostopno na spletni strani zavoda. Torej, mi predlagamo te amandmaje zaradi tega, ker uvajamo nove kriterije, hkrati pa tudi za zagotavljanje transparentnosti v postopku, torej transparentnih objav vseh kriterijev, ocen teh kriterijev, ki so odločale o tem, ali prihaja, ali je prišlo do uvrstitve, ali pa je prišlo do zavrnitve neke razvrstitve zdravila na določeno listo. Torej mora biti v tem zapisniku tudi jasno navedeno, na kakšen način so bile upoštevane javnofinančne in ekonomske študije oziroma učinki, ki jih te študije prinašajo ob določeni odločitvi. Zato mi predlagamo in to smo predlagali že pri spremembi Zakona o zdravilih, da se zagotavlja merjenje tako javnofinančnih kot ekonomskih učinkov, kot zagotavljanje transparentnosti v popolni obliki. Jaz bi tukaj opozoril, da smo mi zelo pozno oziroma da zelo pozno uvajamo elemente in direktive, učinkovitosti. Nismo tega naredili v fazi sprejemanja Zakona o zdravilih in smo morali to popravljati, dobili smo ukor iz institucije Evropske unije in zaradi tega ponovno opozarjamo, da z dopolnili, ki jih mi tukaj navajamo sledimo tej direktivi, zagotavljamo transparentnost tako, da ne bi Slovenija bila ponovno v postopku, da ne ustreza s svojimi zakonskimi rešitvami tej direktivi. Zato predlagamo kolegicam in kolegom in tudi predstavnikom Vlade, da prisluhnete našim argumentom in poskušamo ta merila oziroma te kriterije vgraditi v postopke, ki jih uporabljamo pri uvrščanju zdravil na posamezne listine. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Aleš Gulič, imate besedo. Prosim.
Spoštovani predsedujoči, cenjene kolegice in kolegi, gospa ministrica! Zadeva je precej zapletena, ampak vendarle gre za tako pomembno odločitev, da se mi zdi, da je treba še kakšno besedo vendarle dodati. 20% ali pa nekaj manj procentov javnega denarja, namenjenega za zdravstvo, ki gre za zdravila, prav gotovo pomeni, da je v ceni teh zdravil tudi marsikaj tistega, kar ne bi bilo treba plačevati; če drugega ne, naj omenim vsaj stroške za tiste marketinške korenčke, ki so namenjeni naročevalcem in predpisovalcem zdravil. Ampak, generalno gre za to, da se je treba vseskozi na nek način odločati med neko kratkoročno smiselnostjo nabave ali uporabe zdravil in pa med dolgoročno. Vemo namreč, da kakšna zdravila, ki so sicer poceni, ne učinkujejo ravno dobro ali pa učinkujejo v skladu s svojo ceno, že blažijo kakšne simptome in tako naprej, vendar na dolgi rok ne prinašajo zdravja in seveda po kakšni drugi plati potem obremenjujejo in pacienta in na koncu zdravstveno blagajno. Druga zdravila, ki so pa v začetni fazi ali ob nakupu bistveno dražja, seveda, nimajo te - ekonomska ocena za njih je slaba, vendarle dolgoročno vendarle ozdravijo in potem razbremenijo zdravstveno blagajno vseh drugih stroškov. Ali če poenostavim: odločiti se je treba pravzaprav, kako se počutimo kot država, ali smo dovolj bogati, da si lahko privoščimo na začetku dražje zdravljenje in bolj učinkovito, ali nismo dovolj bogati. Oziroma jaz bi se tukaj odločal, in o tem govorijo čisto vsi amandmaji, da se je treba držati starega in učinkovitega načela: nismo tako bogati, da bi kupovali poceni. To je to. In o tem govorijo pravzaprav čisto vsi amandmaji, ki smo jih v Liberalni demokraciji pripravili. In na nek način, če gredo v zakon, potem to načelo uzakonjajo in vse tiste, ki nabavljajo, ki se s tem ukvarjajo, obvezujejo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod državni sekretar Žiberna.
Gospod podpredsednik, hvala lepa. Torej, pri teh amandmajih je treba v prvi vrsti poudariti pomen njihove vsebine. Lahko rečem, da verjamem gospodom poslancem tu prisotnim, da je namen njihov dober. Ali bo pa tudi rezultat njihovega amandmaja dober, pa močno dvomim. Njihovi amandmaji v tem sklopu poudarjajo fenomen in pomen farmakoekonomskih študij v zvezi z razvrščanjem zdravil. Lahko bi povedal, da so v tem vidiku pomembne in pritrjujemo, saj tudi novela zakona v 23.b členu poleg osmih kriterijev za razvrščanje zdravil natančno določa, da se upošteva tudi ocena iz farmakoekonomskih podatkov za zdravilo, kar je pravzaprav eno in isto. Tukaj smo na skupnem in pravzaprav tukaj nič novega ne uvajate kot model dopolnitve. Nekaj, kar me pa izrazito skrbi, je pa sledeče, v tretji točki amandmajev predlagate, bom dobesedno prebral, kaj ste zapisali "omejitev predpisovanja se lahko določi tudi na podlagi ekonomskih kriterijev, pri čemer se upošteva ekonomika učinkovitosti predpisovanja zdravila določeni skupini bolnikov". Gospodje, ali veste, kaj to pomeni? To pomeni, da če bo ekonomika izračunala, da je naložba za zdravljene tega bolnika neekonomsko učinkovita, temu bolniku ne boste dali zdravila. To pomeni, pustili ga boste umreti, gospodje in gospe. To, kar ste tukaj zapisali, točno to pomeni. Zato resnično kot zdravnik res zavračam to izrazito nesocialno noto, ki ste jo tukaj pokazali. Rad bi povedal še nekaj v zvezi z zdravili. Drži dejstvo, da ni nujno, da je poceni zdravilo učinkovito. Vendar verjemite, da sem se osebno srečal z mnogimi zdravili, ki so bila zelo draga in so zelo obetala in niso nič prispevala k zdravljenju. Se pravi, tukaj ni enostranskih resnic, ampak se vidijo resnice šele na podlagi različnih kriterijev in opazovanja skozi daljši čas. Vaši predlogi so z vidika socialne usmerjenosti naše družbe, tudi do tistih, ki so resnično bolni in rabijo tudi zelo draga zdravila, ki jih ta družba zaenkrat in hvala bogu še zmore plačevati, povsem in povsem nesprejemljivi. Zato priporočam, gospe poslanke in poslanci, da jih v celoti zavrnete, hkrati pa so farmakoekonomske študije že v 23b. členu kot eden od elementov ocenjevanja že zapisane. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Srečko Prijatelj.
Prijatelj. Hvala lepa, spoštovani predsedujoči. Glejte, finančna vzdržnost - normalno, da jo je treba vzdrževati tudi na tem področju. Jaz se s tem strinjam, kar nekaj sogovornikov je poudarilo, da je to nuja, ampak vendar bi na nek drug aspekt opozoril. Ali niso lekarne tiste, ki so izkazale največje dobičke v Republiki Sloveniji? Ali niso tam največje plače? Ali niso na področju farmacije največji zaslužki? Tudi različne metode se uporabljajo za trženje, od plačevanja izletov, ekskurzij in ne vem kaj. Skratka, želim opozoriti na to, da naša država, Republika Slovenija, še nikoli in nikdar ni pogledala v to mafijsko gnezdo, pa naj mi bo oproščeno. Namenoma sem uporabil ta izraz, bela mafija, zato ker v bistvu proizvodnih stroškov zdravil nihče v Republiki Sloveniji ne nadzira. Nihče. To je popoln monopol in zdravilo dosega lahko takšno ceno, kot se proizvajalci na svetovnem ali evropskem nivoju dogovorijo in jo vsiljujejo seveda potem posameznim državam. Omejitev predpisovanja se pa lahko v bistvu - s tem, kar je gospod državni sekretar povedal, se popolnoma strinjam, na nek način mi je tudi vzel besedo. O tem sem hotel govoriti - se pa lahko obrne še bolj mačehovsko, še bolj diskriminatorno, še bolj lahko prizadene različne sloje družbe, kot jih danes prizadeva, kajti vemo, da tudi danes niso vsa zdravila dostopna vsem. Na žalost. Nekateri imajo privilegije, da se kot bolni zdravijo na kvaliteten način, drugi pa na manj kvaliteten način. To je dejstvo. In če bomo vpeljevali nove omejitve, in to prav gotovo v 23.b členu je zapisano, potem bodo te razlike še večje. Jaz osebno tega ne morem podpirati. Vladi Republike Slovenije pa toplo priporočam, da se malo spusti v proizvodne stroške farmacije in malo pogleda tudi v bilance teh podjetij, ki so povsod po svetu, za čuda božjega, zelo uspešne.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Alojz Sok.
Hvala lepa, še enkrat. Moram reči, da ko sem prebral cel amandma, da pravzaprav nisem razumel, kaj pravzaprav naj bi pomenili. Sedaj, ko je državni sekretar k temu nekaj dodal, se potrjuje to, o čemer sem tudi sam razmišljal; da ti amandmaji pomenijo, da se ta ocena javnofinančnih in ekonomskih učinkov vedno naredi na tisto, kar v ekonomskem smislu pomeni najmanjšo obremenite. Če je to bilo tako mišljeno, je seveda to popolnoma nesprejemljivo. Jaz vam lahko, recimo, kot veterinar povem, da smo uporabljali, recimo,en antibiotik, ki bi, tako kot ste vi napisali, če bi ga samo ocenjevali po javnofinančnih in pa ekonomskih kriterijih - recimo kloramfenikol, ki je imel širok spekter delovanja in bil je zelo poceni, bi potem s tega stališča to zdravilo moralo ostati v uporabi, pa kljub temu je bilo umaknjeno iz uporabe, iz nekih strateških, terapevtskih učinkov. Se pravi, se ga hrani kot neko rezervo za posebno težke, nujne primere. Če pa bi samo upoštevali javnofinančni in pa ekonomski učinek, potem bi ga morali uporabljati, ker bi po ekonomski plati dal najboljše rezultate. Zelo bi učinkovit bil, pa tudi zelo poceni. Drugo, kar ne vzdrži, zaradi česar ne vzdržijo ti amandmaji, pa so tudi, ne vem - vpliv javnosti. Vplivi javnosti tudi preko medijskih sporočil. Samo če spomnim na eno zadevo, na grozečo ptičjo influenco, ko smo nabavili, ne vem, velike količine tamifluja. Iz finančnoekonomskih, kot ste vi zapisali, razlogov je seveda bilo to nesmiselno. Tega ne bi nihče naredil, ker bi rekel, da je škoda toliko in toliko milijonov, ne vem, bodo z ministrstva vedeli povedati, koliko smo dali. Ampak pritisk javnosti in tudi takrat vas, kolegov iz opozicije, je bil takšen, da si noben zdravstveni minister s svojo ekipo ali nobena vlada ne bi privoščila in bi rekla, da ne bomo nabavili milijona doz tega zdravila v državi, ki ima dva milijona prebivalcev, ker bi jo sicer vsak dan na mrtvo secirali, da je ne vem kakšna vse in tako naprej. Se pravi, vse to potem poruši še takšno ekonomsko načrtovanje in zavedanje, da je treba tudi po tej plati gledati, kakšen je učinek. Bi pa eno zadevo, ker sem že pri besedi in to sem že opozarjal. Jaz mislim, da imamo v Sloveniji preostro regulativo, predvsem na področju, kar se tiče dostopa do zdravil. Pri nas je tako, da moraš po skoraj vsako zdravilo najprej k zdravniku po recept. Če si kronični bolnik, moraš to narediti vsake tri mesece, pa četudi imaš predpisano, ne vem, antiholesterolno terapijo ali antihipertenzijsko terapijo ali kaj podobnega. Predlagam - sedaj seveda ni več časa, ampak mogoče za bodoče - , da bi se razmislilo o tem in bi se vendarle zaupalo svojim državljanom in državljankam, da vedo tudi kaj o teh zdravilih in da lahko do kakšnega zdravila, predvsem takrat ko rabijo, pridejo, brez da čakajo v dolgi vrsti pri zdravniku in tam povzročajo nepotrebne vrste in s tem zaposlujejo medicinski kader, za katerega vedno pravimo, da ga je premalo. Jaz mislim, da bi se cela vrsta zdravil dala tudi urediti, ne vem, recimo, tako kot tujci lahko pri nas dobijo: pridejo v lekarno in lahko marsikatero zdravilo kupijo ali pa mi, nekoč, ne vem, kako je sedaj, vem, da smo včasih hodili v Avstrijo, pa te niso nič vprašali za ta in ta recept. Lahko si kupil. Danes, recimo, pri nas lahko Hrvati kupujejo marsikaj, če pa kot Slovenec prideš v lekarno, pa moraš prinesti recept. Jaz bi lahko povedal konkretne primere, ampak ne vem, zakaj bi, saj dejansko razumete, o čem govorim. V tej smeri bi bilo potrebno narediti nekaj več prostora in s tem bi tudi varovali zdravstveno blagajno, kajti marsikateri Slovenec bi rajši, kot da tam v vrsti čaka in potem še kaj s tisto kartoteko ni v redu, zdravnik odide na dopust ali bolniško, pa potem k drugemu in tako naprej, bi rajši stopil v lekarno in bi, ne vem, tisti bloxan ali kar nekdo jemlje, lahko brez recepta dobil. Vsake toliko časa pa bi seveda tudi sam poskrbel za svoje zdravje in šel k zdravniku in rekel: "Naredite mi kontrolo, da vidimo, kako to zdravilo deluje na moje zdravje." Jaz mislim, da bi takšen pristop bil v smeri večjega zaupanja do državljank in državljanov, seveda v vlogi pacientk in pacientov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod mag. Bručan.
Hvala lepa za besedo. Ti amandmaji k 14. členu po mojem mnenju niso sprejemljivi in jih tudi ne bom podprl. Celo nevarni so nekateri od teh amandmajev, tako kot je rekel že državni sekretar Žiberna. Mogoče bi bilo, če bi sprejeli te amandmaje, vprašanje, kdo bi od njih imel koristi. Prepričan sem, da ne zavarovanci in ne pacienti. Tako se iz njih da marsikaj razbrati in dobro bi bilo, verjetno, v celoti te amandmaje tudi razumeti, še posebej, ker je že vse itak ali večina tega, kar je dobrega v teh predlogih, vneseno v drugi del zakona in se že vse s tem urejuje. Seveda v tem času te vlade, te koalicije so bile cene zdravil prvič zmanjšane, ne glede na tisto interpelacijo. Tam smo dokazali, da se cene zdravil manjšajo, s pravilnikom v lanskem letu, v letu 2007, pa se so prvič cene zdravil bistveno zmanjšali in so se stroški za zdravila od predvidenih zmanjšale za 47 milijonov evrov. Seveda je bilo ogromno narejenega v tem, da se privarčuje pri zdravilih. Vedno se pa da še kaj najti, da se stvari še dodatno uredijo na tem področju. In to se je tudi dogodilo in mislim, da se bo s spremembo tega zakona to tudi realiziralo. Hvala.
Besedo ima gospod Aleš Gulič.
Spoštovani gospod predsedujoči! Cenjene kolegice in kolegi! Iz te razprave je bilo videti pravzaprav nekaj nenavadnega. Slišali smo dvoje: da so amandmaji zanič in po drugi strani, da je vse to, kar amandmaji prinašajo, že v samem zakonu. Torej, kaj je torej zanič? Že sam zakon potemtakem, če je vse to, kar bi amandmaji prinesli, že v samem zakonu. To seveda, da zavarovanci in pacienti ne bi imeli od tega koristi, je seveda izmišljeno. Morda že pri kakšnem posamezniku, da bi bila zadeva drugače pretehtana, kot bi bila sicer. Ampak v končni fazi, ker bi se na ta način zaščitila javna blagajna, bi imeli zavarovanci in pacienti korist, ne bi imeli pa koristi tisti, ki jim je javna blagajna molzna krava, to je pa druga stvar. Treba je tudi povedati, da v tretjem amandmaju, ki ga je navedel gospod državni sekretar, ni zapisano tako, kot je rekel, se pravi, da je to edini in dokončni kriterij. To je pač amandma. To je omejitev predpisovanja, "se lahko določi tudi na" - veste, to je pa zelo, zelo pogojno in je vezano predvsem na to, da je določeno zdravilo lahko ekonomsko učinkovito za določeno skupino bolnikov, medtem ko za druge skupine ni, in takrat se pač uporabi še ta dodaten filter, da se zadeva reši tako, kot je treba. Ta amandma seveda ščiti oziroma ta skupina amandmajev ščiti zavarovance in paciente generalno. Je pa res, da omejuje vse tiste, o katerih sem prej govoril, se pravi, proizvajalce zdravil, njihove marketingarje, naročnike in predpisovalce zdravil. Tem pa pač postavlja neke omejitve, in to je tudi prav, gre za javni denar. Hvala lepa.
Besedo ima gospod državni sekretar Žiberna.
Hvala ponovno za besedo. Torej, pravilnik, ki bo izšel na podlagi tega zakona, bo dejansko pravilnik, ki bo podrobneje urejal marsikaj in tudi ščitil javni denar. Še enkrat poudarjam, farmakoekonomika, ki veje iz vaših amandmajev, je že zajeta v noveli zakona v 23.b členu. Mi se ne strinjamo, da bi bila pa farmakoekonomika tako prevladujoča, da bi pretehtala vse ostale kriterije, ki jih ne bi zdaj našteval, ker če jih berete, boste sami videli, zakaj tako razmišljam. V pojasnitev glede zaslužkov lekarn. Torej, uradni zaslužki lekarn so v Sloveniji na evropskem dnu, med najnižjimi v Evropi so predpisani zaslužki lekarn na podlagi prometa z javnim denarjem. Tisti milijoni evrov, mislim, da jih je bilo 12, presežka vseh lekarn v Sloveniji lani, so v glavnem ustvarjeni na podlagi prostega prometa, ki ga lekarne poleg prometa za javni denar tudi ustvarjajo. In seveda to je neke vrste trgovina, ki ima svobodno gospodarsko pobudo, in večina teh zaslužkov, teh 12 milijonov, je iz tega segmenta. Torej, Ministrstvo za zdravje je to nedvoumno ugotovilo in lahko to tudi povemo. Hkrati pa še enkrat poudarjam, uradni zaslužki iz prometa z javnim denarjem so v slovenskih lekarnah na dnu med zaslužki na podobnih temah glede na primerjavo z evropskimi državami. In tu seveda ta del očitkov leti neutemeljeno. Res pa je tudi, da bo letos Evropsko sodišče za pravice verjetno v jesenskem ali zimskem času izdalo sodbo, ki bo dejansko urejala lekarništvo v Evropi v smislu, ali bo to koncesionarsko urejeno ali bo to dejansko svobodna gospodarska pobuda. To je ključno vprašanje in to bo Evropsko sodišče za pravice uredilo enotno za celo Evropo, ker v Evropi imamo različne ureditve na tem področju. Kar pa se tiče svobodne pobude za prodajo in kupovanje zdravil, tudi takšnih, ki so zelo močno vplivna na zdravje oziroma na posameznika, obstajajo pa seveda tako strokovni za, kot strokovni proti in verjetno bo treba pristopiti k neki vmesni rešitvi med skrajno liberalno zadevo, ki jo imajo na primer v Združenih državah Amerike, in bolj regulirano zadevo, ki velja v večini evropskih držav. Verjetno bo to tema, ki bo nastopila v roku naslednjega leta, glede na to, da Evropsko sodišče za pravice bo nek drug segment na področju lekarništva verjetno s sodbo uredilo. Tako da povsem čistih in zanesljivo enostranskih rešitev se tu preprosto ne da, ampak je potrebna strokovna razprava, pa tudi javna razprava. Hvala.
Gospod Ljubo Germič, prosim.
Hvala lepa za besedo. Torej, bistvo teh amandmajev je to, da želimo s temi kriteriji uvesti princip, da bi vsak, ki zdravilo potrebuje, dobil najbolj učinkovito zdravilo. Učinki, javnofinančni in ekonomski, so lahko tukaj različni in ni nujno, da bo najbolj poceni zdravilo imelo dobre ekonomske učinke na narodno gospodarstvo. Kajti, posledica je lahko bistveno daljše zdravljenje, bistveno daljša odsotnost z delovnega mesta, bistveno slabše počutje. Javnofinančna obremenitev, ki je lahko večja, pa lahko na drugi strani pomeni bistveno boljše ekonomske in narodnogospodarske kazatelje. Torej: hitrejša ozdravitev, manj stranskih učinkov in hitrejše vračanje v normalno življenje. In mi samo želimo to vgraditi v ta zakon. In gospod državni sekretar, ne vem, zakaj se bojite, če želimo jasno in glasno zapisati to, kar vi govorite, da je zapisano nekako v zamegljeno vsebino. In opozarjajo nas, tudi mednarodni podatki, da na ta način lahko povečamo dostopnost, Slovenija pa se s to dostopnostjo ne more pohvaliti. Smo med 23-imi državami na 20. mestu. In vgrajevanje teh kriterijev - seveda smo prepričani, omogoča izboljšave ravno na tem področju. Ob tem pa še samo: vi veste, da Zavod za zdravstveno zavarovanje Slovenije pri svojem delu že uporablja tudi učinkovanje na ta način, kot je zapisano v amandmaju k tretji točki. Vi to veste in mislim, da ni korektno, da nam potem podtikate tisto, česar mi ne želimo uvesti s temi amandmaji. Hvala lepa.
Besedo ima gospod državni sekretar.
Torej, še enkrat. 23.b člen določa kriterije, kdaj se zdravila uvrsti na pozitivno listo in ti kriteriji so podlaga strokovni skupini, ki to dela. Torej, nekje šesti oziroma peti kriterij je ocena farmakoekonomskih podatkov za zdravilo. To je točno to, čemur vi namenjate cel kup amandmajskega teksta, ampak to za tiste, ki znamo brati, pomeni točno isto. Je pa to en od kriterijev, ne pa edini kriterij. Hvala.
Gospod mag. Drobnič, prosim.
Hvala lepa za besedo. Torej, ti amandmaji imajo določene argumente in po načelu ekonomike je pomembno, da se ga upošteva. Jaz sem vesel, da se je Liberalna demokracija enkrat zbudila in začela uvajati tudi malo resnejše kriterije. Rasti cen v farmaciji in zdravstvu so izjemno visoke in zato bi se moral ta kriterij tudi upoštevati in ker ti amandmaji pravzaprav ciljajo na povezave veletrgovcev, farmacevtov in podobnega. Ker pa gre za dodatni kriterij, pa mislim, da niso nič ogrožajoči. Je pa tako, dodana vrednost, marsikdaj pa ni [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]možno na ta način graditi, tako kot je poslanski kolega Sok omenil, da vsega ni možno spraviti na denar. In to pa bomo morali tudi upoštevati. Ampak to načelo zagotovo v farmaciji in medicini, ki [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo o amandmajih k 14. členu. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 4. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O DOPOLNITVAH ZAKONA O LOKALNI SAMOUPRAVI, skrajšani postopek. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina poslank in poslancev. Besedo dajem predstavniku predlagatelja zakona dr. Mitji Slavincu za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Predlog zakona o dopolnitvah Zakona o lokalni samoupravi je vložila skupina poslancev, s prvopodpisanim našim pokojnim poslanskim kolegom Kristijanom Jancem. Zakon sam pa je nastal tudi na osnovi njegovega poslanskega vprašanja, ko je spraševal o nagradah, ki jih občina, predstavniki občine podeljujejo občanom, ki imajo visoke jubileje. Na osnovi tistega odgovora se je takrat izkazalo, da veljavna zakonodaja na tem področju ni povsem življenjska in tudi sama praksa, ki se izvaja, ni v skladu z veljavno zakonodajo. Zato je skupina poslancev, kot povedano, s prvimpodpisanim Kristijanom, vložila dopolnitev k temu zakonu, katerega cilj in namen je bil predvsem, da obstoječo zakonodajo naredi bolj življenjsko in predvsem s tem, da uskladi s prakso, ki povsod po Sloveniji v bistvu že poteka. Zaradi tega sedaj kot predstavnik predlagateljev prosim vse, da ta zakon podprete in na ta način pripomoremo k temu, da bo zakonodaja še bolj usklajena in še bolj življenjska, in da se nenazadnje tudi na ta način v parlamentu še enkrat poslovimo od našega pokojnega kolega in mu damo mirno zemljo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za lokalno samoupravo in regionalni razvoj kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku, gospod Franciju Jazbecu za predstavitev poročila odbora. Prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Odbor za lokalno samoupravo in regionalni razvoj je na 19. seji dne 1. 7. 2008 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o dopolnitvah Zakona o lokalni samoupravi, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejem poslala skupina poslancev s predlogom, da se obravnava in sprejme po skrajšanem postopku. Odbor je bil pred sejo seznanjen z mnenjem Zakonodajno-pravne službe, mnenjem Vlade Republike Slovenije o predlogu zakona. Predsednik Državnega zbora je na podlagi 94. člena Zakona o lokalni samoupravi in 145. člena Poslovnika Državnega zbora dne 29.5.2008 poslal predlog zakona v mnenje županom občin in mestnih občin. Rok za pošiljanje mnenj je bil 28.6.2008. Mnenja, s katerimi je bil seznanjen odbor, so poslali župani občine Kamnik, občine Sevnica, mestne občine Velenje, mestne občine Ljubljana ter občinski upravi občine Turnišče in občine Krško. Seje so se udeležili dr. Ivan Žagar, minister brez listnice, zadolžen za lokalno samoupravo in regionalno politiko, mag. Marko Starman, državni sekretar in mag. Vesna Juvan Gotovac iz Službe Vlade Republike Slovenije za lokalno samoupravo in regionalno politiko, Darko Fras, predsednik Komisije Državnega sveta za lokalno samoupravo in regionalni razvoj, in predstavnica Zakonodajno-pravne službe Nataša Voršič. Zakonodajno-pravna služba je predlog zakona proučila z vidika njegove skladnosti z Ustavo Republike Slovenije, s pravnim sistemom in z zakonodajno-tehničnega vidika. K predloženi vsebini zakonske dopolnitve, s katero se vzpostavlja zakonska podlaga za to, da bo občina lahko zbirala osebne podatke in podeljevala denarno pomoč ali simbolične nagrade svojim občanom, ni imela pripomb. V konkretnih pripombah pa je predlagala le manjše redakcijske popravke besedila določb. Vlada ugotavlja, da se s predlogom zakona umešča nova alineja v drugi odstavek 21. člena Zakona o lokalni samoupravi. Drugi odstavek 21. člena Zakona o lokalni samoupravi določa naloge, ki jih občina zlasti opravlja in s katerimi se zadovoljujejo temeljne potrebe prebivalcev. Vlada v svojem mnenju predlogu zakona ne nasprotuje, predlagala pa je amandmaje k zakonskemu besedilu v smislu večje jasnosti glede pooblastila, ki bi ga občine s to novelo dobile. V dodatni uvodni obrazložitvi členov je prvopodpisani v imenu skupine predlagateljev zakona pojasnil, da je razlog za sprejem zakona v tem, da se vzpostavi pravna podlaga za zbiranje osebnih podatkov za namene dodeljevanja denarnih pomoči ali simboličnih nagrad občanom s strani občin ob posebnih priložnostih in obletnicah svojih občanov. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je na seji ponovno poudarila, da Zakonodajno-pravna služba k predloženi vsebini zakonske dopolnitve nima pripomb. Opozorila je zgolj na nujne redakcijske popravke predloženega besedila zakona. Odbor je sprejel naslednje svoje amandmaje: k 1., 2. členu ter k naslovu zakona. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o obeh členih in naslovu predlaganega zakona skupaj in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjeno predloga zakona, v katerega so vključeni sprejeti amandmaji. Dopolnjeni predlog zakona je sestavni del tega poročila. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Marijan Drofenik v imenu Poslanske skupine SLS.
Spoštovani podpredsednik! Spoštovani minister s sodelavkama, poslanke in poslanci! Župani slovenskih občin se v praksi srečujejo z mnogimi težavami, bolj ali manj pomembnimi, včasih tudi bolj ali manj banalnimi. Spoštovani pokojni kolega Kristijan je pri svojem delu na občin naletel na eno izmed njih in jo je s tem predlogom dopolnitve zakona poskušal rešiti. Glede na določbe zakona o varstvu osebnih podatkov in zakona o lokalni samoupravi županom oziroma občinam za nobene, tudi ne dobrodelne namene, ni dovoljeno zbirati osebnih podatkov svojih občanov. V praksi to pomeni, da občina nima zakonske podlage, da bi prišla do podatkov o novorojencih, o pomembnejših obletnicah svojih občanov in mogoče še kaj podobnega, tako tudi ne more, kljub želji in pripravljenosti, izplačevati simboličnih nagrad ob takšnih dogodkih. Predlog dopolnitve zakona o lokalni samoupravi bo to omogočil in zato ga bomo poslanci Slovenske ljudske stranke podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Vili Rezman v imenu Poslanske skupine DeSUS.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Ko govorimo o zakonodaji na področju lokalne samouprave, je pač treba povedati, da v Poslanski skupini DeSUS z vsemi predlogi in spremembami, ki so bile doslej že predlagane in sprejete, nismo bili zmeraj v soglasju. To pot pa naj kar uvodoma povem, da predlagane spremembe seveda v celoti podpiramo. Gre za to, da je marsikdaj kak sprejet zakon sprejet na način, ki ni perfekten, bodisi zaradi političnih interesov bodisi zaradi tega, ker ni bila upoštevana stroka, bodisi zato, ker ni mogoče vseh življenjskih situacij predvideti vnaprej in je treba prilagajati zakonodajo tem življenjskih potrebam in to pot se je zgodilo točno to. Večkrat omenjeni naš kolega Janc je to prvi zaznal, pripravil in predlagal sprejem takšnega zakona, poslanke in poslanci smo mu pri tem sledili in prepričan sem, da bo danes ta predlog novele tudi sprejet. Bil je predlagan predlog spremembe na osnovi tega, kar je zaznala informacijska pooblaščenka, in prav je, da sledimo dobri praksi, ki jo vrše povsod po Sloveniji in ki naj bo usklajena tudi s predpisi. Gre preprosto za to, da moramo omogočiti občinam, da bodo same lahko obdelovale podatke, ki so ji dostopni zato, da bi s tem ne bi obremenjevali morebiti tistih, ki jim želimo pokazati naklonjenost, to so otroci, to so starši, to so starostniki, to so tisti, ki se jubilejno ponovno poroča itn., itn. Povedal sem, da v Poslanski skupini DeSUS to podpiramo, zato smo bili toliko bolj presenečeni, ko so na matičnem delovnem telesu nekateri oporekali upravičenosti, tovrstni naklonjenosti našim občankam in občanom, s pomisleki, da gre pravzaprav za populizem, in naj povedo, za kakšen populizem gre takrat, kadar se spomnimo novorojencev, kadar se spomnimo otrok in njihovih staršev, in kadar jih na primer simbolično, bodisi ob dnevu otroka, ali ob materinskem dnevu, ali ob dnevu varčevanja na primer, ne samo obdarimo, ampak tudi nagovarjamo na to, da postanejo, preko svojih staršev seveda, varčevalci, da se od samega začetka svojega življenja na nek način opredeli stil življenja, ki razmišlja o varčevanju in skrbi za prihodnost. Presenečeni smo bili, ko so nekateri govorili o tem, da gre za nesmiselno zapravljanje davkoplačevalskega denarja. Treba je povedati, da gre res za simbolične zneske, včasih celo ne za zneske, včasih gre samo za šopek ali kaj podobnega, in torej tovrstnemu oporekanju, da pokažemo v občinah, preko županov ali županj, neko naklonjenost ljudem, ki so jubilanti, ali ob kakšnih drugi priložnosti - torej, tovrstno zavračanje te naše upravičenosti mi odklanjamo. Nekateri so imeli celo davčne pomisleke in seveda nihče med nami, ki podpiramo ta zakon ali pa ki smo ga sopodpisali, ni imel v mislih, da moramo izigravati davčno zakonodajo, ampak naj spomnimo tiste, da na primer za obdarovanje otrok ob njihovem rojstvu v zakonu o dohodnini piše, da so tovrstne nagrade oziroma tovrstni prispevki oproščeni plačila davka. Mislim, da je 22. člen Zakona o dohodnini tisti, ki o tem govori - če ni številka prava, je pa po vsebini natančno tako, kot sem to povedal. Nekateri so pa oporekali tudi temu, da bi tistim, ki imajo 50 ali pa 25, ali 60-letnico sklenjene poroke, izkazali pozornost: in sicer tudi to ocenjevali kot zakonsko sporno ali pa kot populistično. Zakonsko to zagotovo ni sporno, ker o tem govori Zakon o sklenitvi zakonske zveze. [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]In pravilnik, na tej osnovi sprejet, natančno govori, kako in kdaj se to opravlja: potem, ko nekdo to željo izrazi, preko matičarja na upravni enoti. In ker gre v tem predlogu za spremembo zakona za same takšne zadeve, za katere mi v Poslanski skupini DeSUS mislimo, da so upravičene, da jih je treba podpreti, bomo seveda tudi zagotovili soglasno podporo tej noveli.
Hvala lepa. Gospod Bogdan Barovič v imenu Poslanske skupine SNS. Prosim.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani minister, predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Bom zelo plastičen, v Trbovljah imam dve gospe, ena bo stara 103 leta, ena pa 101 leto. Vsako leto ju obiščem in seveda si zelo težko predstavljam, da bi ti dve gospe prišli na občino potrkat na moja vrata in rekli: ja, spoštovani gospod župan, midve dovolila, da uporabite podatke, ki jih rabite za to, da nama boste lahko čestitali. Takšen je namreč zakon. Tako bi se moralo zgoditi, če bi ne imel podatkov in bi jih želel poiskati. Seveda bi se mi zdelo malo hecno, čeprav informacijsko pooblaščenko zelo spoštujem in dolga leta poznam in tudi cenim, da me opozori, da nimam pravne podlage, da zberem takšne podatke. To je zelo neživljenjsko, to je "kiks", ki ga sploh ne bi smeli danes popravljati, ampak bi samo po sebi morali vedeti že pri oblikovanju osnovnega zakona. Zato sem prepričan, da veliko besed o podpori Predlogu Zakona o dopolnitvah zakona o lokalni samoupravi ni potrebnih in da bo odločitev tokrat enotna, tako kot mora biti odločitev v Evropskem parlamentu pri sprejemu Lizbonske pogodbe. Upam, da bomo to dosegli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Boštjan Zagorac v imenu Poslanske skupine Lipa.
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči. Spoštovani prisotni! V Poslanski skupini Lipa bomo predlog zakona podprli. Nekatere občine v naši državi so se simboličnih nagrad, simboličnih daril ob visokih obletnicah oziroma za določene uspehe posameznih občanov odločala že do sedaj. Po strogi črti zakona so bile v prekršku in v nekaterih primerih tudi opozorjene. Takšen zakon podpiramo oziroma ga bomo podprli zato, da se enostavno zadosti tista zakonska norma in da občine več ne bodo obveščene za takšne, v narekovajih, "minorne zneske" in "minorne nagrade" za velika dela posameznih svojih občanov. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Marijan Pojbič v imenu Poslanske skupine SDS.
Spoštovani! Skupina poslancev s prvopodpisanim Kristijanom Jancem je konec meseca maja v parlamentarno proceduro vložila Predlog zakona o dopolnitvi zakona o lokalni samoupravi. S predlagano dopolnitvijo so predlagatelji želeli vzpostavitvi pravno podlago, ki bi občinam omogočala dodeljevanje denarnih pomoči in simboličnih nagrad ob posebnih priložnostih in obletnicah svojih občanov. V večini občina so se sicer že do sedaj odločali za dodeljevanje pomoči ob posebnih priložnostih in obletnicah ter za dodeljevanje simboličnih nagrad. Te občine pa je pred časom informacijska pooblaščenka opozorila, da nimajo pravne podlage za zbiranje osebnih podatkov za te namene. Tu naj bi šlo predvsem za rojstne podatke, saj bi občine dodelile pomoč staršem novorojenčka ali pa se s simboličnimi nagradami spomnile starejših občanov. Na matičnem odboru je bil predlog zakona soglasno sprejet, tudi Vlada Republike Slovenije se je pozitivno opredelila do predlagane rešitve. K predlogu pa ni imela razen redakcijskih pripomb niti Zakonodajno-pravna služba. Zato v Poslanski skupini Slovenske demokratke stranke podpiramo Predlog zakona o dopolnitvi zakona o lokalni samoupravi, saj bo občinam omogočil, da bodo lahko na podlagi zakona pridobile osebne podatke za namen dodeljevanja pomoči ob posebnih priložnostih, kot so rojstva otrok, čestitke ob visokih obletnicah starejših občanov in podobno. Zato še enkrat povem, da bomo v Slovenski demokratski stranki z velikim veseljem podprli ta predlog zakona.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bojan Kontič v imenu Poslanske skupine SD.
Gospod podpredsednik, gospod minister s sodelavkama, kolegice in kolegi! Tudi v Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo ta Predlog zakona o dopolnitvi zakona o lokalni samoupravi podprli. Pri tem nas zelo veseli, da kljub temu ali ravno zaradi tega, ker ga predlagajo poslanke in poslanci, nekaj podpisov smo dodali tudi iz Poslanske skupine Socialnih demokratov, Vlada na ta predlog ni odgovorila, da ne ureja zadeve celovito in da ga zavrača in da bo pripravila svoj predlog, ampak skorajda bi lahko to imenovali čudo, s predlogom soglaša. Torej je doseženo skoraj popolno ali pa celo popolno soglasje tako na matičnem delovnem telesu kot, upam, da bo tudi tu v Državnem zboru. Težave, v katerih so se znašli nekateri župani in bi se slej kot prej znašli vsi župani oziroma predstavniki lokalnih skupnosti, ko bi želeli tistim fizičnim osebam, ki praznujejo v lokalni skupnosti kakršnokoli obletnico, poslati zgolj čestitko, bi se gleda na ugotovitve lahko znašli v prekršku in bi lahko bili pred tem, da jih označijo za to, da so zlorabili osebne podatke. Menim, da je kar prav, da lokalna skupnost razpolaga s temi podatki, da župani vedo natančno, kdo in seveda koliko prebivalk in prebivalcev šteje njihova lokalna samoupravna skupnost. In če se odločijo za čestitko ob posameznem jubileju ali morda tudi darilce v obliki - lahko tudi šopka, da to možnost imajo. In to možnost jim ta alineja v 21. členu, ki se dodaja, dejansko tudi omogoča. Že pred tem je bilo tudi navedeno glede novorojenčkov, da v primeru darila, ki ga nekatere lokalne skupnosti dajejo kot pomoč ali v bistvu bolj darilo kot pomoč, da ni obdavčeno in da s tem ni težav. Seveda nastopijo težave povsod drugje, z raznoraznimi darili, za katere menim, da smo morda preostro posegli na to področje. Lahko so tudi simbolna darila, pa so njihove vrednosti ocenjene tudi zelo nizko, ampak vseeno je to potrebno voditi v evidenci in tudi napovedati, kot veleva zakon. Včasih je s tem veliko več težav in administracije, kot pa je vse skupaj vredno. Ampak dobro, če imamo takšno zakonodajo, naj temu tako tudi bo. Prav pa je, kot sem dejal, da omogočimo županom, pa tudi ostalim predstavnikom ali pa tistim, ki sodelujejo v lokalni samoupravi, da te podatke koristijo in da, kot sem že dejal, župan lahko ob posameznem praznovanju pošlje čestitko, ne da bi ga pri tem kdo posebej povprašal, kje je pridobil rojstne podatke. Mislim, da je to vredno podpreti. In glede na to, da je to predlog, ki vsebuje dva člena in da se spreminja samo 21. člen, ki govori, da se doda 18. alineja, z vsebino: "lahko podeljuje denarne pomoči in simbolične nagrade ob posebnih priložnostih ali obletnicah občanov", da je to sprememba, ki je potrebna in v Poslanski skupini Socialnih demokratov jo bomo tudi podprli.
Hvala lepa. Besedo ima gospod mag. Borut Sajovic v imenu Poslanske skupine LDS.
Hvala lepa, predsedujoči, za besedo. Vsem skupaj prijazen pozdrav, tudi ministru, ki se mu je tudi ta točka, ki ni sicer velika zgodba, je pa do ljudi pozorna in pa pomembna, da se je te seje udeležil in s tem dokazal, da zgodbo podpira! Življenje delajo lepše drobne pozornosti in drobne malenkosti. In prav je, da ob takih primerih, ko vidimo, da zakon na določenih področjih ni najboljši, da ga prilagodimo in spravimo v življenje. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije smo bili eni od sopodpisnikov tega zakona, ki ga je predlagal naš pokojni kolega Kristijan Janc in pa tudi dokazal, da je bil velik politik, velik župan, ki je imel posluh za ljudi. Zadevo je treba podpreti predvsem zato, ker to nakazuje življenje. V vsakdanjem življenju se tako na posvetne kot tudi na cerkvene oblasti obračajo številni svojci in pa sorodniki, ki nas opozarjajo, da nekdo od naših občank, občanov ali državljanov praznuje, da ima kakšen posebej jubilejni dogodek, zato je to tudi dolžnost lokalnih skupnosti in vseh oblasti, da se temu pridružijo. S tem izpolnimo tisto poslanstvo, zaradi katerega so nas ljudje končno izvolili, to je, da ljudem prisluhnemo in da se trudimo, da je življenje vseh skupaj lepše in boljše. Zato je seveda tudi prav, da lokalna skupnost osebnih podatkov nikdar in nikoli ne zlorabi, da pa takrat, kadar so v korist in v dobro naših ljudi, da jih izkoristi in uporabi. S spremembo tega zakona vzpostavljamo pravno podlago, na kateri bodo lahko občine dodeljevale denarne pomoči in simbolične nagrade ob posebnih priložnostih in obletnicah občanov. V ta namen bo občina tudi zbirala osebne podatke svojih občanov. Predlagana novela je bila pripravljena ob doslednem upoštevanju opozoril informacijske pooblaščenke, ki, moram reči, da je ravnala pravilno. Videla je neskladje, videla je napačno ravnanje in nas kot zakonodajalce opozorila, da zadevo, ki ni v skladu z zakonom, popravimo in spravimo v življenje. Da torej na koncu iz drobne pozornosti ne delamo prevelike zgodbe, bomo v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije novelo zakona po skrajšanem postopku podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Ciril Testen, v imenu Poslanske skupine NSi.
Spoštovani predsedujoči, minister s sodelavci, poslanke in poslanci! Predlog sprememb zakona o lokalni samoupravi je vložila skupina poslank in poslancev različnih poslanskih skupin, tako koalicijskih kot opozicijskih, s prvopodpisanim pokojnim gospodom Kristijanom Jancem. Cilj spremembe zakona je, da bi občine lahko pridobile nekatere osebne podatke, s pomočjo katerih bi v določenih primerih, kot je rojstvo otroka, jubilej starejših občanov, občinam omogočili, da se jim izkaže ustrezna pozornost s simboličnim darilom ali denarno pomočjo. Ker v Poslanski skupini Nove Slovenije menimo, da je to problematiko treba v zakonu o lokalni samoupravi ustrezno urediti, bomo predlog podprli. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, čez pol ure, to je ob 12.30. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prekinjam tudi sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali čez pol ure, ob 12.30.
Spoštovane poslanke in poslanci! Nadaljujemo sejo. Prehajamo na glasovanja zbora o predlogih odločitev. Prisotne poslanke in poslance prosim, da preverijo delovanje svojih glasovalnih naprav. Je kakšna pripomba glede glasovalnih naprav? [[Ne.]] Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda - obravnava Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o investicijah v javne zdravstvene zavode, katerih ustanovitelj je Republika Slovenija. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, lahko preidemo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada Republike Slovenije nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za je glasovalo 55, nihče proti. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda - obravnava Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženih amandmajih. Odločali bomo o amandmajih iz pregleda amandmajev, datiranem 11.7.2008. Prehajamo na odločanje o amandmaju k 3. členu, predlagateljice so poslanske skupine SDS, NSi, SLS in DeSUS. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za amandma je glasovalo 56, nihče proti. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Nadaljujemo z odločanjem o amandmaju k 13. členu. predlagateljice so iste štiri poslanske skupine: SDS, NSi, SLS in DeSUS. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 60, nihče proti. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je tudi ta amandma sprejet. V povezavi s 14. členom bomo odločali o petih amandmajih. Najprej bomo odločali o amandmaju pod zaporedno številko 1. Predlagatelj je Poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti 36. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma pod zaporedno številko 1 ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 2. Predlagatelj je Poslanski klub Liberalne demokracije Slovenija. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 23, proti 37. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da tudi ta amandma ni sprejet. Nadaljujemo z odločanjem o tretjem amandmaju. Predlagatelj je Poslanski klub Liberalne demokracije Slovenija. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev, za je glasovalo 23, proti 40. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 4. Predlagatelj je Poslanski klub Liberalne demokracije Slovenija. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 40. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 5. Predlagatelj je Poslanski klub Liberalne demokracije Slovenija. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti 39. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da tudi ta amandma ni sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih in s tem z drugo obravnavo predloga zakona v okviru nujnega postopka. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandmaje k 3. in 13. členu Dopolnjenega predloga zakona. Sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k omenjenim členom vložiti amandmaje? [[Ne.]] Ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada Republike Slovenije nista obvestili, da bi bil zaradi dveh amandmajev sprejetih, v drugi obravnavi, predlog zakona neusklajen, zato lahko preidemo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 64, proti 1. [[Za je glasovalo 64.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet in s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 4. točko dnevnega reda - obravnava Predloga zakona o dopolnitvah Zakona o lokalni samoupravi. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Tudi tu vas obveščam, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada Republike Slovenije nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za je glasovalo 62, proti nihče. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet in s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 9. točko - druga obravnava Predloga zakona o duševnem zdravju. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih. Najprej bomo odločali o amandmaju k 1. členu. Predlagatelj so poslanske skupine SDS, NSi, SLS in DeSUS. Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za je glasovalo 62, proti nihče. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine LDS k 2. členu. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, proti 38. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju štirih poslanskih skupin: SDS, NSi, SLS in DeSUS k 4. členu. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 62, proti nihče. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju k 11. členu. Predlagatelj je Poslanska skupina LDS. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev, za je glasovalo 17, proti 43. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju k 39. členu. Predlagatelji so poslanske skupine SDS, NSi, SLS in DeSUS. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 62, proti nihče. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Nadaljujemo z odločanjem o amandmaju k 42. členu. Predlagatelji so poslanske skupine SDS, NSi, SLS in DeSUS. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev, za je glasovalo 60, proti nihče. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju štirih poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 51. členu. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 59, proti nihče. [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o zadnjem amandmaju, in sicer k 70. členu. Predlagatelji so poslanske skupine SDS, NSi, SLS in DeSUS. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 58, proti nihče. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmajih in s tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Že prej se je k besedi oziroma najavila željo po besedi ministrica. Ministrica, izvolite.
Hvala lepa, predsedujoči. Predlagam, da se v skladu s 138. členom Poslovnika Državnega zbora na tej seji opravi tudi tretja obravnava Predloga zakona o duševnem zdravju.
Hvala lepa. Slišali ste predlog. O predlogu bomo odločali. Sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala več kot tretjina poslancev. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 63, proti nihče. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Torej Državni zbor bo tretjo obravnavo zakona opravil v torek, 15. julija, po končanem glasovanju. Službe zbora bodo pripravile pregled, v katerem bodo vključeni sprejeti amandmaji in členi, h katerim so bili amandmaji sprejeti. Amandmaje k tem členom lahko kvalificirani predlagatelji vložijo do začetka tretje obravnave predloga zakona na seji zbora. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 8. točko dnevnega reda, to je tretjo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zunanjih zadevah. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Tudi tu vas obveščam, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada Republike Slovenije nista obvestili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 57, proti eden. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet in s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 13. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga resolucije o mednarodnem razvojnem sodelovanju Republike Slovenije za obdobje do leta 2015. Ker k dopolnjenemu predlogu resolucije amandmaji niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu resolucije. Tudi tu vas obveščam, da me tako Zakonodajno-pravna služba kot Vlada Republike Slovenije nista obvestili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog resolucije neusklajen, zato lahko preidemo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 60, proti nihče. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je resolucija sprejeta. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 6. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju kazenskih sankcij. Prehajamo na odločanje o vloženem amandmaju, in sicer prehajamo na odločanje o amandmaju k 51. členu, amandmaju Poslanske skupine Lipa. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 63, proti 4. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. S tem smo tudi končali z glasovanjem o amandmajih. Ker pa je predlog zakona zaradi sprejetega amandmaja na seji matičnega delovnega telesa neusklajen, je Vlada pripravila tudi uskladitveni amandma k 23. členu, ki ste ga prejeli na klop. Želi v povezavi z uskladitvenim amandmajem besedo predstavnik Vlade? Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Kot je povedal gospod predsedujoči, je amandma potreben zaradi notranje skladnosti zakona v tehničnem smislu. Predlog uskladitvenega amandmaja se glasi, amandma k 23. členu: "V 23. členu se v napovednem stavku besedilo četrta, peta, šesta in sedma nadomesti z besedama četrta in peta in črta nova šesta alineja." Hvala.
Hvala lepa. Verjamem, da so vsi razumeli. Želi še kdo razpravljati? "Ne." Potem razpravo zaključujem. Prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju Vlade Republike Slovenije, ki ga je predstavil državni sekretar k 23. členu. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za 50, proti 3. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet. Zato lahko prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za 44, proti 16. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 16.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet in s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 16. točko dnevnega reda - z obravnavo poročila o delu zagovornice za leto 2007. Prehajamo na odločanje o predlogu priporočila, ki ga je zboru predložila Komisija za peticije ter za človekove pravice in enake možnosti. Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za 69, nihče proti. [[Za je glasovalo 69.]] [[Proti 0.]] Ugotavljam, da je predlog priporočila sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 1. točko dnevnega reda - na vprašanja poslank in poslancev. Preden preidemo na glasovanja o predlogih poslancev, da se o odgovoru predsednika Vlade oziroma ministru na postavljena poslanska vprašanja opravi razprava, vas želim opozoriti, da bo taka razprava lahko opravljena le na izredni seji zbora, ki bo sklicana na podlagi prvega odstavka 58. člena Poslovnika Državnega zbora, torej s podpisi najmanj ene četrtine poslancev. Srečali se bomo z naslednjimi predlogi sklepov. Prvič. V skladu s predlogom poslanca dr. Mitje Slavinca bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo gospe Mojce Kucler Dolinar na poslansko vprašanje dr. Mitja Slavinca v zvezi s financiranjem študentskih programov. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 38. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Prehajamo na naslednjo odločitev zbora. V skladu s predlogom poslanke gospe Cvete Zalokar Oražem bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za zdravje gospe Zofije Mazej Kukovič na poslansko vprašanje poslanke Cvete Zalokar Oražem v zvezi s kadrovskimi težavami na Nevrološki kliniki v Ljubljani. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 39. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Nadaljujemo. V skladu s predlogom poslanke mag. Majde Potrata bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za finance dr. Andreja Bajuka na poslansko vprašanje poslanke mag. Majde Potrata v zvezi s porabo sredstev za uresničevanje periodičnega načrta nacionalnega programa za enake možnosti žensk in moških. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 38. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Nadaljujemo. V skladu s predlogom poslanca dr. Mitja Slavinca bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za obrambo Karla Erjavca na poslansko vprašanje dr. Mitje Slavinca v zvezi z načrti ROLE2 ter vojašnico v Murski Soboti. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 40. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanke gospe Darje Lavtižar Bebler bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za pravosodje dr. Lovra Šturma ter ministra za notranje zadeve gospoda Dragutina Mateja v zvezi z neodvisnim in nepristranskim sodstvom. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 40. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca kolega Janka Vebra bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za gospodarstvo mag. Andreja Vizjaka na poslansko vprašanje gospoda Janka Vebra v zvezi z delom uprave Kapitalske družbe. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 41. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da tudi ta sklep ni sprejet. Sedmič. V skladu s predlogom poslanca mag. Milana M. Cvikla bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za obrambo, gospoda Karla Erjavca ter ministra za notranje zadeve gospoda Dragutina Mateja na poslansko vprašanje poslanca mag. Milana M. Cvikla v zvezi z oceno sodelovanja policije in obveščevalnih organov MORS-a pri nakupu oklepnikov 8x8. Kolega Cvikl, sprašujem, če gre za obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine? V svojem imenu. Želi še kdo drug obrazložiti glas v svojem imenu? [[Ne.]] Besedo ima poslanec Milan M. Cvikl. Izvolite.
Hvala lepa. Državni zbor ne more odpraviti suma, da je bil posel v zvezi z nabavo oklepnih vozil 8x8 politično dogovorjen, voden netransparentno, da je po svoji naravi negospodaren. Državni zbor ugotavlja, da v tem poslu obstaja prisotnost klientelizma in korupcije. To bi bilo zapisano v poročilu preiskovalne komisije, če bi vladajoča koalicija dovolila, da komisija zaključi svoje delo. O tem sklepu in drugih ugotovitvah bomo v ponedeljek tudi podrobneje seznanili slovensko javnost. K sreči pa na Finskem preiskovalni organi delujejo samostojno, neodvisno od izvršne veje oblasti, zato sem dva ministra spraševal, kaj onadva vesta o teh postopkih, še posebej glede na to, da minister Erjavec pravi, da je naročil obveščevalno-varnostnim službam, da preverijo ljudi, ki so bili polno pooblaščeni za posel. V sredo sta ministra povedala, da o tem ne vesta nič. Niti to, kar je pred slabe pol ure, slabo uro sporočila Slovenska tiskovna agencija, da so še dva aretirali na Finskem. Če bo Državni zbor imel kakšno redno ali izredno sejo, redno vemo, da ne more imeti, bi bilo dobro, da o tem opravimo razpravo, če si seveda poslanci vladajoče koalicije to upajo. Lep dan in prosim za podporo predlogu.
Hvala lepa tudi vam. Lahko preidemo na glasovanje o predlogu sklepa, ki ga je ravnokar tudi obrazložil kolega Cvikl? [[Da.]] Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 41. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da predlog sklepa ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca kolega Jožefa Školča bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade gospoda Janeza Janše na poslansko vprašanje kolega Jožefa Školča v zvezi z oceno stanja pravne države. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za 27, proti 31. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 31.]] Ugotavljam, da tudi ta sklep ni sprejet. Deveti predlog sklepa je predlagala poslanka mag. Majda Potrata: Državni zbor na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade gospoda Janeza Janše na poslansko vprašanje mag. Majde Potrata v zvezi z interpretacijo statističnih podatkov ter primerjavo z javnomnenjskimi anketami. Gospa Potrata, želite besedo v lastnem imenu? Izvolite prosim.
Hvala. Predlagam, da opravimo razpravo o odgovoru predsednika Vlade na zastavljeno poslansko vprašanje, ki je želelo pojasnilo predsednika Vlade, od kod razlika med tistim, kakor svoje delo in stanje v državi ocenjuje Vlada, in tistim, kar občutijo in doživljajo ljudje na svoji koži in to izrekajo tudi v javnomnenjskih anketah. Predsednik Vlade ja samo utrdil polepoteno samopodobo in opozoril na velike uspehe te vlade, ni pa odgovoril na vprašanje, zakaj ljudje mislijo, da živijo slabše, kot so živeli pred letom dni. Pri tem se je oprl na nekatere raziskave, ki pa so, raziskave za nazaj, in to več kot leto za nazaj. Ljudje pa imajo najslabše izkušnje, v tem letu, v katerem se je inflacija tako zelo povečala. In na to vprašanje predsednik Vlade ni odgovoril. Še več. Spodbijal je občutenja ljudi in to, kar v javnomnenjskih raziskavah izrekajo. Zato mislim, da bi bilo dobro opraviti razpravo o tem. Do takrat bi lahko Vlada tudi pripravila analizo, kako zelo učinkovita je bila s predlaganimi spremembami zakonodaje. Marsikaj bi lahko povedala tudi na račun ukrepov in ugodnih kazalnikov, s katerimi se hvali, pa naj gre za razliko v plačilu med ženskami in moškimi, ali za brezposelnost in statistične podatke, ali za podatke o revnih zaposlenih, ali za podatke o pragu revščine. Torej tem je dovolj, da bi bilo vredno opraviti razpravo o odgovoru. Upam, da jo boste podprli. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Glasujemo o predlogu sklepa. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti 41. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 41.]] Preden pa zaključim to točko dnevnega reda, pa vas prosim, da glede na to, da v ponedeljek zjutraj začnemo z zaprto sejo, pospravite vse stvari z vaših klopi, drugače do njih več ne boste prišli. Hvala. S tem tudi prekinjam sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali, kot rečeno, v ponedeljek, 14. julija, ob 9. uri zjutraj. Lep vikend in srečno!