Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні колеги, займати свої місця і підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:01:04]] Зареєструвалися картками у сесійній залі 408 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження народних депутатів України: Лабунської Анжеліки Вікторівни, Лісіна Миколи Павловича і Шаманова Валерія Вікторовича. Прошу привітати наших колег і побажати їм успіхів. [[Оплески]] Шановні народні депутати, надаю вам інформацію про підсумки пленарної роботи Верховної Ради України за період з 19 по 22 жовтня 2010 року. Відбулося чотири пленарних засідання Верховної Ради України, розглянуто 62 питання порядку денного. За результатами їх розгляду прийнято 10 законів та 16 постанов, 21 законопроект прийнято за основу, 4 законопроекти направлено до комітету для підготовки на повторне перше читання, 15 законопроектів та 3 проекти постанов відхилено. Шановні колеги, сьогодні у сесійній залі Верховної Ради України присутні наші колеги, депутати парламенту Королівства Іспанії. Дозвольте від вашого імені привітати наших колег і побажати їм плідного перебування в нашій державі і яскравих вражень від гостинної української землі. [[Оплески]] Шановні народні депутати! Відповідно до статті 25 Регламенту у вівторок відводиться 30 хвилин для виступів уповноважених представників фракцій з внесенням пропозицій, оголошенням заяв, повідомлень тощо. Прошу представників депутатських фракцій записатися на виступи. Прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційному табло. Мартиненко Микола Володимирович, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”. Наступним буде виступати Олександр Єфремов.
Шановні колеги! Наша як внутрішня, так і зовнішня політика все частіше здійснюється за принципом „чим швидше, тим краще”. Причому забувається старий і мудрий принцип давніх римлян „поспішай повільно”. Помітний диспаритет склався у зовнішній політиці – повне домінування Росії та формалістика щодо Євросоюзу. Контакти з Росією увійшли в динамічну фазу оперативних рішень і часом цейтнотних дій, вони знаходяться і будуть знаходитися в епіцентрі внутрішньої та зовнішньої політики України. Натомість у співпраці з Європою, яка формально залишається головним вектором нашої зовнішньої політики, заклики і декларації замінюють реальну роботу. Сьогодні зокрема на саміті „Україна-ЄС” у листопаді цього року ми плануємо ще тільки узгодити план дій щодо запровадження безвізового режиму, але питання скільки часу потрібно на його виконання. Найбільш проблемним залишається узгодження позицій щодо зони вільної торгівлі. Укладення Угоди про асоціацію віднесено на 11-ій рік. Але, шановні друзі, ми вже сьогодні можемо і повинні реалізовувати цю угоду в форматі вже затвердженого порядку денного асоціації. На це потрібна політична воля влади і відповідні ресурси. Із Росії минулого тижня, зокрема, підписана нова серія домовленостей. Ці документи, на яких ще не висохло чорнило, мають бути детально проаналізовані, оцінені їх наслідки. Верховна Рада не повинна стояти осторонь від цього процесу, зокрема в таких важливих питаннях, як газові, зокрема, українська газотранспортна система. Скажемо, пройшло вже півроку з моменту підписання так званих „харківських угод”. Вже час підбити перші підсумки: як цей бартер – флот на газ – вплинув на економічний стан в країні, на добробут громадян. Стосунки з Росією не повинні бути річчю в собі, їх треба органічно вмонтувати в загальноєвропейський контекст розвитку: у трикутник „Україна – Росія – ЄС”, насамперед в енергетичній сфері; у трикутник „Україна – Росія – НАТО” - в галузі безпеки. Позиція щодо Росії має визначатися нашими євроінтеграційними цілями. Саме базування нашого діалогу на європейських стандартах забезпечить прозорість та паритетність. Це відрізнятиметься від кулуарних домовленостей, як досі було, із Росією. Але для нас є безальтернативним перехід до цивілізованих правил гри. Очевидно, що неспівставність наших потенціалів не підстава для односторонніх поступок, гри в одні ворота. Алгоритм дій для України тут давно придуманий і успішно випробуваний нашими державами. По-перше, наші цілі в діалозі з Російською Федерацією мають формулюватися через призму національних інтересів і підтримуватися адекватними ресурсами. По-друге, нагадаю такий вислів: „Країни мають бути готовими до компромісу з усіх питань, які не є для них життєво важливими”. Зверніть увагу, в Україні найбільш критично сприймаються ті напрямки співпраці з Росією, які надалі можуть зашкодити її європейській інтеграції. Тому найбільш перспективним вбачається такий розвиток українсько-російського співробітництва, який поглиблюватиме стосунки з ЄС обох наших країн. Зокрема, для ефективної модернізації та подальшої експлуатації української ГТС необхідна участь Росії і Європи. Але слід пам’ятати, що вітчизняна газотранспортна система забезпечує транспортування газу не лише іноземним, але і вітчизняним споживачам. Кілька слів про одну з найтужливіших сфер – гуманітарну. Дисбаланс тут особливо помітний. Росіяни весь час задають тональність. Знову таки гуманітарні відносини з Росією повинні базуватися на законодавчо-правових нормах європейського співтовариства, тоді не буде ніяких старших та молодших братів. Як резюме, пропоную найближчим часом провести окремі парламентські слухання щодо відносин України як з Росією, так і з Євросоюзом. Наша фракція внесе відповідні постанови. Дякую за увагу.
Дякую, Миколо Володимировичу. Олександр Сергійович Єфремов, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Олег Зарубінський.
Уважаемый Владимир Михайлович, коллеги! Знакомясь с информационным потоком, низвергшимся на наши головы после окончания выборной кампании в местные советы и отслеживая происходящую дискуссию, невольно вспоминаешь высказывания английского писателя Честертона. Каждый хочет, чтобы его информировали честно, беспристрастно, правдиво и в полном соответствии с его взглядами. А учитывая то, что в выборном процессе принимали участие представители 151-й партии, а в выигрыше остались единицы, то оправдание проигравшие, как правило, находят для себя в фальсификации результатов, что на самом деле ничего общего с действительным положением дел не имеет. Это отметили и зарубежные наблюдатели, подчеркнув, что выборы прошли в свободной конкурентной атмосфере, без применения каких-либо методов влияния на волеизъявление избирателей. Большинство наблюдателей сошлись во мнении о достаточно высоком уровне проведения выборов, их открытости и прозрачности. Поэтому считаю, что было бы правильно сегодня, поблагодарив избирателей в целом и особенно тех, кто поддержал Партию регионов, доверил ей более 36-ти процентов своих голосов, отметил слаженную работу десятков тысяч членов избирательных комиссий, проявивших выдержку и обеспечивших проведение выборов в рамках закона, признать тот факт, что данные выборы явились еще родним шагом в становлении демократии в нашем государстве и прошли они со значительно меньшими нарушениями, чем аналогичные в 2006 году. Нам приятно зафиксировать то, что, несмотря на многие проблемы, которые существуют в нашем государстве, люди доверяют курсу Президента, правительства и парламентского большинства, и это нас ко многому обязывает. Мы понимаем, что после первых шагов по наведению элементарного порядка в государстве, что сразу же отразилось на улучшении прогнозов роста украинской экономики в текущем году до пяти процентов, мы обязаны уже в следующем выйти на докризисный уровень ВВП, провести ряд мероприятий по борьбе с коррупцией, созданию привлекательного инвестиционного климата, приступить к проведению системных социально-экономических и политических реформ, которые, в свою очередь, должны обеспечить фундамент повышения благосостояния людей и постепенную ликвидацию такого позорного явления, как бедность. Без преувеличения, большое место в данной работе отводится Верховной Раде, депутатскому корпусу в плане законодательного обеспечения данных реформ. Как видится, нам необходимо, не откладывая в долгий ящик, выполнить поручение Президента рассмотреть и принять Избирательный кодекс, завершить работу над таким сложным и важным документом, как Налоговый кодекс, являющимся основой экономических реформ, и тем самым выполнить свое же решение и сформировать бюджет 11-го года уже на базе этого документа. Предстоит серьезная работа над Таможенным кодексом, принятие которого даст возможность нашему бизнесу эффективно строить свои отношения с международными партнерами и интегрироваться в мировую экономику. Нужно продолжить формирование пакета антикоррупционных законов, судебную, конституционную реформу. От нас ждут совершенствования социального блока законов. При этом параллельно серьезные изменения будут происходить в вопросах модернизации отечественной энергетики, в том числе, украинской газотранспортной системы, повышение энергоэффективности наших промышленных предприятий, развитие авиастроения, ракетостроения, освоение новых технологий, что также будет требовать законодательного регулирования. Решение этих и многих других неотложных задач должно объединить наш депутатский корпус. Как мне кажется, основная задача на сегодня – перейти в политике от военного к мирному времени. И радует то, что в этом зале тех, кто это не понимает, становится все меньше. Спасибо за внимание.
Олег Зарубінський. Наступним буде виступати Андрій Кожем’якін.
Олег Зарубінський, Народна партія. Шановний Голово! Шановні колеги! Представники засобів масової інформації! Пройде ще зовсім небагато часу і виборчі штаби прозвітують перед партійним начальством про свою роботу, за традицією наголосять на своїх тетанічних зусиллях і проблемах, спровокованих безсоромними опонентами. Хтось за підсумками виборів буде вимагати посади, хтось збирати дивіденди в прямому і переносному сенсі слова, хтось, поки не пізно, виставляти на політичні торги і намагатись конвертувати свої сезонні рейтинги, розуміючи в глибині душі, що вони мають особливість часом здуватись, як повітряні кульки. Це відомо, а тому зрозуміло. Проблема лише в тім, що все це має дуже віддалене відношення до змісту тієї складної, рутинної і системної роботи, яку від щасливих обранців вимагає місія представляти людську громаду на місцевому рівні, бути у вирі саме місцевих питань, жити і працювати кожен день поруч із своїми вчорашніми виборцями. А для багатьох це є проблема, адже десантування в місцеві списки міст і областей людей, які жодного відношення до цих територій не мають і ніколи не мали, можливо політ технологами і розглядається, як вправна технологія, але насправді у більшості випадків це звичайна маніпуляція, а якщо відвертіше обман виборців. І ось спробуйте тут заперечити, що положення Закону „Про вибори”, якого так дехто свого часу злякався і яке було вилучене, а саме, що місцеві партійні організації для того, щоб мати право висувати кандидатів у відповідні місцеві ради, мусять мати певний термін свого існування і своєї роботи на даній території, бути відомими мешканцям даної громади, це положення виборчого закону було правильним і його треба в законі відновити. А лемент навколо цього, і зараз це стає абсолютно стає очевидним, і був піднятий, щоб мати можливість, по-перше, збирати під телебренд телепартії на чолі з лідером-телеобразом всіляких перебіжчиків і кон’юнктурників, а по-друге, делегувати своїх гінців з Києва у місцеві списки. Чи йдеться у такому разі про реальне місцеве, підкреслюю, місцеве самоврядування – питання риторичне. Наступний урок цих виборів. Багато хто звернув увагу, що порядок денний під час цієї виборчої кампанії був умисно змінений. Хіба пропозиції щодо вдосконалення системи муніципального управління, ефективного використання комунальної власності, простіше кажучи, хіба освітлення в селі, дороги в райцентрі та інвестиції в економіку області були в центрі виборчої полеміки? Звісно, ні. Чому? А тому, що ці вибори стали продовженням президентської кампанії. І теми президентства, парламентських перегонів – аж до міжнародної політики – піднімались більше ніж те, що, власне, є завданням місцевого самоврядування. Більше того часто-густо саме ці теми буквально нав’язувалися політичними вождями в Києві громадській думці і переносилися на місця. Це одна з причин такого небаченого негативного потенціалу конфліктності під час цієї виборчої кампанії. Конфліктності, яка, власне, є чужою для більшості наших громадян, але водночас є мобілізуючою технологією політиків. Ще один висновок. Гра в опозицію і владу на місцевих виборах шкідлива. І не тільки тому, що немає консервативного чи ліберального способу прибирання сміття з вулиць, так же як немає партійної каналізації водогону. Але й тому, що ця гра абсолютно немає сенсу і просто не щира, дивлячись на багаторазове перебігання посадовців в системі місцевого самоврядування з партії в партію залежно від примітивної кон’юнктури. Але це не тільки питання моралі і совісті. Особливість у системі місцевого самоврядування в країнах, які в нас називають розвинутими, є те, що воно притягує до себе соціально відповідальних людей, для яких депутатська робота на місцях є покликом душі, є проявом активної громадської і громадянської позиції, але аж ніяк не прагненням здобути чи не втратити навпаки адміністративну посаду або відверто нажитися на маніпуляціях із комунальною власністю, землею, бюджетними асигнування. Отже, глибока і системна реформа місцевого самоврядування – це вже не теоретичні міркування учасників відповідних круглих столів і диспутів, це вже питання не теорії, а нагальна потреба. Адже.
Завершуйте, будь ласка.
Адже без ефективної європейської моделі місцевого самоврядування модернізація держави, осучаснення країни виглядають нереальними або хіба що схемами на папері. Дякую за увагу.
Андрій Кожем’якін, фракція "Блоку Юлії Тимошенко". Наступним буде виступати Алексєєв, так. Алексєєв.
Шановні колеги! Шановні громадяни України! Вашій увазі заява фракції "Блоку Юлії Тимошенко" і партії „Батьківщина”. Місцеві вибори, які пройшли в Україні 31 жовтня, чітко продемонстрували, що в державі відпрацьована схема узурпації однією політичною силою влади в країні на всіх рівнях. Їхня мета: встановити авторитарний режим і, як наслідок, позбавити український народ права самостійно обирати владу в країні. Якщо навіть поверхнево проаналізувати, так званий, виборчий процес, спочатку оголошення антиконституційної дати виборів ні в кого не виникає сумнів. Те, що представники Партії регіонів називають вільними виборами, насправді було чітко спланованою і організованою акцією по захопленню влади на місцях. Органи влади всіх рівнів і в день голосування, і зараз, коли проводиться підрахунок голосів, робили і роблять все можливе, щоб заблокувати участь нашої політичної сили – партії „Батьківщина” – у виборах і сфальсифікувати справжній вибір громадян України. Замість того, щоб сконцентрувати всі зусилля і виправити недоліки виборчого законодавства, влада кинула свої сили на мобілізацію адмінресурсу і боротьбу з опозицією. За допомогою підрозділів МВС міністерством були створені фальшиві., а також підрозділів юстиції були створені фальшиві осередки нашої партії, за поданням яких ТВК зареєструвала фальшиві списки. Не зважаючи на рішення судів, влада не виконала свого конституційного обов’язку і умисно виключила партію „Батьківщина” з виборчого процесу. Внаслідок таких дій виборці, які підтримували нашу політичну силу, були позбавлені права вибору у Львівську обласну раду, у Львівську міську раду, Київську обласну раду; у міські ради міст Київської області: Бориспіль, Бровари, Переяслав-Хмельницький, Фастів, Обухів; у районні ради районів Київської області: Богуславського, Бориспільського, Вишгородського, Києво-Святошинського, Обухівського, Ставищанського, Фастівського, Яготинського. У Кіровоградській області: у Новоархангельску районну раду, у міську раду міста Олександрія; у міську раду Донецька. У Будьонівску районну раду не зареєстровані списки партії „Батьківщина” та кандидати мажоритарники від нашої політичної сили. У Тернопільській області до міської ради міста Тернополя зареєстровані списки нелегітимного клону „Батьківщини”. У Луганській області „Батьківщина” була позбавлена права брати участь у виборах у Луганську міську раду та чотири районні ради у місті Луганську. У всіх цих місцях влада усунула нашу політичну силу від участі у виборах. Саме тому ми вважаємо результати виборів на цих округах сфальсифікованими і такими, що не відповідають волевиявленню виборців. Відтак, будемо вимагати перевиборів на них і постанова, до речі, вже зареєстрована, шановний пане Голово, і тому ми вимагаємо, щоб вона була поставлена завтра, внесена до порядку денного. У більш ніж 3 тисячах виборчих дільничних комісій з невідомих причин не були включені представники від „Батьківщини” або перед самими виборами були виключені з їх складу. 221 кандидат від нашої політичної сили по мажоритарним округам були зняті з виборчих перегонів. Окрім того, ми всі були свідками тотальних зловживань з друком виборчих бюлетенів. Широкого розмаху набули маніпуляції з невмотивованим голосуванням на дому. В результаті таких дій вибори пройшли в повному хаосі і плутанині. А зараз влада робить все, щоб затягнути час і на окремих виборчих округах сфальсифікувати результати виборів. Це стосується зокрема міського голови Харкова, де за попередніми підрахунками перемагає представник нашої політичної сили Арсен Аваков, але в нього намагаються вкрасти перемогу. Харківські результати реально відображають ставлення виборців до правлячої партії. Свою долю вони готові довірити представникам опозиції, а не представникам політичної сили, яка стрімко втрачає позиції в Україні. Тому зрозуміло, що Партія регіонів іде на безпрецедентні порушення, відверті кримінальні злочини заради того, щоб приховати своє фіаско у тих регіонах, де вони вважалися фаворитами. З огляду на весь комплекс системних порушень виборчого законодавства на цинічне, цілеспрямоване руйнування принципів вільних демократичних виборів, на велику кількість документально підтверджених фактів грубих порушень виборчого законодавства фракція "Блоку Юлії Тимошенко" наполягає: Перше. На тому, щоб викликати в п’ятницю Генерального прокурора для того, щоб він надав інформацію щодо подій, які розгорталися 31 жовтня. А також створення ТСК, яка б розслідувала тиск і блокування органами державної влади участі у виборчому процесі, політичної опозиції та втручання державних органів влади у виборчий процес і фальсифікацію волевиявлення громадян. Дякую за увагу.
Ігор Алексєєв, фракція комуністів.
Уважаемые коллеги, уважаемые избиратели, выборы в местные советы завершились, но проблемы, которые волнуют граждан Украины – это цены, тарифы, задолженность по заработной плате, повышение пенсионного возраста, Налоговый кодекс и многие другие остались. И нам с вами вместе с новоизбранным депутатским корпусом, начиная с поселковых советов и до областных, предстоит их решать. Эти выборы продемонстрировали, что меры по наведению порядка в социально-экономической сфере, которую предлагаю коммунисты, нашли понимания и поддержку избирателей независимо от того, за кого они отдали свои голоса. Поэтому мы еще раз настаиваем на необходимости введения моратория на повышения цен и тарифов. Вместо того, чтобы вытягивать из карманов наших граждан последние копейки, надо проявить политическую волю и навести порядок в вопросах добычи и ценообразования на газ украинского происхождения. Украинский газ должен направляться исключительно предприятиям ЖКХ, и ему необходимо присвоить статус «социального». Цена социального газа должна формироваться по формуле: себестоимость плюс транспортировка. А то сейчас он продается по 67 долларов за тысячу кубометров притом, что реальная цена его составляет около 30 тысяч за куб. Далее, Украина вырабатывает электроэнергии больше, чем потребляет. И есть реальная возможность снизить цену на электроэнергию для населения и предприятий Теплокомуненерго, что в свою очередь приведет к уменьшению тарифов на воду и водоотвод. Необходимо также реализовать программу перехода котелен, где это возможно, на твердое топливо, на уголь, использовать альтернативные источники энергии, внедрять энергосберегающие технологии. Теперь несколько слов о так называемой пенсионной реформе. Мы категорически против повышения пенсионного возраста и фракция коммунистов не будет за это голосовать. Повышать пенсионный возраст, когда падает жизненный уровень и сокращается продолжительность жизни - аморально. Компартия также выступает категорически против того, чтобы вводить сейчас две параллельные пенсионный системы – накопительную и солидарную. Для этого в стране нет необходимых условий, а попытка внедрить накопительную систему означает лишь одно – буржуазное государство пытается снять с себя ответственность за пенсионное обеспечение граждан. Надо создавать рабочие места, платить достойно зарплаты, чтобы увеличивались отчисления в Пенсионный фонд. Не могу не остановиться на проблеме, которую нам предстоит решать в ближайшее время – речь идет о Налоговом кодексе. Мы выступаем за прогрессивный Налоговый кодекс, который должен снизить финансовое давление на реальный сектор экономики, на отечественных производителей и тем самым способствовать развитию и росту производства в стране. Те отрасли, которые имеют для страны стратегическое значение, должны получить льготы и преференции. Мы должны защитить нашего производителя от экспансии товаров из-за рубежа. Надо сегодня навести порядок и ограничить действия закона о вступлении Украины в ВТО, пересмотреть условия сотрудничества с МВФ и отказаться от кабальных кредитов. Мы выступаем за социальный Налоговый кодекс, который должен умерить аппетиты олигархов. Мы настаиваем на введении налогов на роскошную недвижимость: яхты, самолеты, вертолеты, драгоценности. Мы настаиваем на введении прогрессивной шкалы налогообложения. Сверхдоходы должны облагаться сверхналогом. При этом мы считаем необходимым снизить до 10 процентов подоходный налог с граждан, чей годовой доход не превышает 30 тысяч гривен. Мы считаем, что в новом Налоговом кодексе должны быть предусмотрены налоговые каникулы для тех предприятий малого и среднего бизнеса, которые будут создавать рабочие места. Уверены в том, что наполнялись местные бюджеты, финансировались для того, чтобы наполнялись местные бюджеты, финансировались социальные, экономические программы в регионах, налоги надо платить по месту производства продукции, а не по месту регистрации фирмы, где-нибудь в оффшорах. Это только часть проблем, которые необходимо решить безотлагательно. Надеюсь, что избирательные страсти остались позади, а впереди – рабочие будни. И наша партия, Партия коммунистов, сделает все, чтобы реализовать на практике те обещания, которые давали людям во время выборов. Мы далеки от того, что идеализировать ситуацию, которая сложилась во время избирательной кампании, особенно в день голосования. Очевидно, что во многих регионах избирательные комиссии оказались попросту не готовы обеспечить право граждан на волеизъявление, и это стало одной с причин, по которым на нынешних выборах была отмечена рекордно низкая ставка, явка избирателей [[извините]]. Были случаи прямых нарушений при подсчете результатов голосования. Несмотря на критику Президента и заявления лидеров большинства, сохранилась практика использования административного ресурса. И последнее. Неслучайно политические силы, которые сделали своим политическим кредо популизм и демагогию, потерпели на этих выборах сокрушительное поражение. Выборы в местные советы, фактически, ознаменовали собой конец помаранчевой эпохи. Вместе с тем украинское общество столкнулось с новой угрозой – этническим и пещерным национализмом. Националистические партии сегодня.
Завершуйте, будь ласка.
Националистические партии сегодня спекулируют на. граждан. Предлагают, как им кажется, легкий путь к решению любой проблемы. Мы знаем, куда заводит эта дорожка и какой трагедией для народа оборачивается победа нацистов. Коммунисты призывают политических партнеров, как никогда ответственно, подойти к формированию коалиции на местах в местных советах. Нацизм не должен стать правящей силой в Украине. Мы готовы к переговорам для формирования устойчивого политического большинства в советах всех уровнев. Мы считаем, что политическая коалиция, которая сложилась сегодня в парламенте, доказала свою эффективность и должна работать на местах. Только в этом случаи мы сможем эффективно реагировать на ситуацию в стране, обеспечить устойчивое развитие экономики и гарантировать улучшение условий жизни граждан. Спасибо за внимание.
Дякую. Шановні народні депутати, виступи уповноважених від фракцій завершено.Щодо пропозицій, які прозвучали у виступах, я прошу підготувати відповідні доручення. Відносно пропозиції Миколи Мартиненка про проведення парламентських слухань. Будь ласка, давайте відповідні пропозиції. Ми їх розглянемо, правда, вже на наступну сесію. Щодо пропозиції від фракції БЮТ про розгляд постанови про невизнання виборів. Шановні народні депутати, ви знаєте, що у Верховної Ради України за чинним законодавством є одне право. Якщо суд визнає на тій чи іншій території вибори як такі, що не відбулися, то Верховна Рада України прийме постанову про проведення там виборів. Більше прав у цьому плані Верховна Рада України не має. Щодо пропозиції про заслуховування інформації Генерального прокурора України. Відповідний проект постанови я скерував до комітету. Будь ласка, хай комітет прийме рішення, керуючись статтею Регламенту 240. І відносно Тимчасової слідчої комісії по вивченню підсумків проведення виборчої кампанії і власне голосування, я прошу Комітет з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України розглянути це питання і дати пропозиції Верховній Раді України з тим, щоб ми мали можливість винести його на розгляд. Шановні народні депутати, переходимо до розгляду питань, визначених розкладом на 2 листопада. Прошу уваги. Нам треба розглянути зараз групи проектів законів на предмет їх включення до порядку денного з тим, щоб комітети могли забезпечити їх підготовку до розгляду в режимі першого читання. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до статті 38 Закону України "Про ветеринарну медицину" [[щодо переоформлення та видачі дубліката дозволу]] [[реєстраційний номер 7187]] [[урядовий]]. [[10:32:19]] За-231 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення зміни до статті 3 Закону України "Про державне регулювання виробництва і реалізації цукру" [[щодо ліцензування оптової торгівлі цукром]] [[реєстраційний номер 7195]] [[урядовий]]. [[10:32:55]] За-232 Рішення прийнято. Ставлю на голосування про включення до порядку денного проекту Закону про внесення зміни до розділу ІI "Прикінцеві положення" Закону України "Про внесення зміни до пункту 1 розділу XI "Прикінцеві положення" Закону України "Про безпечність та якість харчових продуктів" щодо реалізації на агропродовольчих ринках продукції домашнього виробництва та подвірного забою". Реєстраційний номер 7136, урядовий. [[10:33:40]] За-236 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до статті 9 Закону України "Про професійних творчих працівників та творчі спілки" щодо переважного права творчих спілок на укладення договору оренди приміщень державної або комунальної власності. Реєстраційний номер, ми включаємо в порядок денний це питання тільки. Зніміть з голосування. Будь ласка, Володимир Яворівський, мікрофон.
Шановні колеги! Це справді в суті своїй дуже добрий закон, який дозволяє творчим працівникам, творчим спілкам закріплювати за ними права на оренду. Дуже добрий закон урядовий, я ще раз повторюю. Але, Володимир Михайлович, як виявилося вчора після обіду, у цьому законі є технічні великі помилки. Можете уявити, щоб в саму цю таблицю потрапила норма про те, щоб позбавити творчих спілок майна взагалі? Я навів інформацію. Виявляється, що це технічна помилка. Вони пропонують з голосу. Я заперечую проти цього. Володимир Михайлович, давайте, хай вони подадуть нормальний текст буквально в найкоротші дні, щоб ми не наробили якихось дурниць. Це буквально збаламутить сьогодні всіх творчих працівників. Через те хай подадуть нормальний текс без помилок, ми його тоді приймемо і одноголосно проголосуємо.
Шановні колеги! Мова ж іде про те, що ми тільки включаємо до порядку денного, ми ще не розглядаємо. А комітет при підготовці до першого читання відредагує все спільно із урядом. Тому проблеми я не бачу, погодьтесь, будь ласка, про включення до порядку денного, реєстраційний номер 7171 [[урядовий]]. Прошу голосувати. [[10:35:45]] За-245 Рішення прийнято. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів з питань інтелектуальної власності [[реєстраційний номер 7205]] [[урядовий]]. Прошу голосувати. [[10:36:20]] За-235 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності" [[щодо переоформлення, видачі дублікатів, анулювання документів дозвільного характеру]] [[реєстраційний номер 7176]] [[урядовий]]. Прошу голосувати. [[10:36:57]] За-237 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до статті 121 Кодексу законів про працю України [[щодо гарантій і компенсацій при службових відрядженнях]] [[реєстраційний номер 7183]] [[знову ж таки урядовий]]. [[10:37:32]] За-240 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Повітряного кодексу України [[реєстраційний номер 7144]] [[урядовий]]. [[10:38:00]] За-248 Рішення прийнято. Ставиться на голосування для включення до порядку денного проект Закону про внесення змін до законів України "Про господарські товариства" та "Про цінні папери та фондовий ринок" щодо розкриття інформації на фондовому ринку [[реєстраційний номер 7106]] [[урядовий]]. [[10:38:35]] За-239 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо іпотечних облігацій [[реєстраційний номер 7107]] [[урядовий]]. [[10:39:06]] За-242 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про Митний тариф України" [[реєстраційний номер 7280]] [[урядовий]]. [[10:39:38]] За-239 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про туризм" щодо обов’язковості встановлення категорій об’єктам туристичної інфраструктури [[реєстраційний номер 7293]] [[депутатський]]. Автор – народний депутат Зац. [[10:40:16]] За-235 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про зовнішньоекономічну діяльність" [[щодо продажу квот на аукціонах]] [[реєстраційний номер 7230]] [[депутатський]] народного депутата Григорія Калетніка. Прошу голосувати. [[10:40:53]] За-235 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про цінні папери та фондовий ринок" [[щодо емісії облігацій міжнародними фінансовими організаціями]]. Проект народного депутата Полунєєва [[реєстраційний номер 7258]]. Прошу голосувати. [[10:41:28]] За-236 Рішення прийнято. Шановні колеги! Тепер нам треба розглянути два закони в режимі повторного першого читання. Оголошую до розгляду проекту Закону про внесення змін до статті 212 Сімейного кодексу України [[щодо усиновлення]]. Є пропозиція розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. Я прошу, спокійно! Я ставлю на голосування пропозицію. Це повторне перше читання. [[10:42:04]] За-206 Рішення прийнято. Переходимо до розгляду цього питання, шановні колеги. Доповідач – Євген Суслов. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Проект Закону України „Про внесення змін та доповнень до статті 212 Сімейного кодексу України” [[щодо усиновлення]] [[реєстраційний номер 4313]] вноситься на повторне перше читання народними депутатами – членами Комітету з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму відповідно до Постанови Верховної Ради України від 1 червня 2010 року [[реєстраційний номер 2303-6]]. Комітет на засіданні 7 липня 2010 року доопрацював законопроект у відповідності із основними зауваженнями, що були висловлені народними депутатами на пленарному засіданні та згідно пропозицій, що надійшли від Президента України та від Уповноваженого Верховної Ради України з питань прав людини. Законопроектом пропонується тимчасово заборонити усиновлення українських дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківських піклувань, громадянами тих країн, з якими Україна ще не уклала договорів про співробітництво з питань усиновлення, крім випадків, коли зазначені громадяни є родичами дитини або перебувають у шлюбі з батьком чи матір’ю дитини, а також особами без громадянства. Дана заборона носить виключно тимчасовий характер та спрямована на посилення захисту прав українських дітей, що були усиновлені за кордон. Народні депутати України – члени комітету впевнені, що прийняття даного законопроекту прискорить укладення Україною міжнародними договорами про співпрацю з питань усиновлення з тими основними країнами, громадянами яких є найбільш за чисельністю усиновлених дітей України. Цими міжнародними умовами будуть врегульовані всі спірні моменти міжнародного усиновлення: право на усиновлення, громадянство усиновлених дітей, обов’язок інформувати про умови життя усиновлених дітей, право офіційно представників України до фізичного доступу до усиновлених дітей та ряд інших питань. Комітет прийняв рішення: рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України про внесення змін та доповнень до статті 212 Сімейного кодексу України [[щодо усиновлення]].
Завершуйте, будь ласка.
розглянути у повторному першому читанні та прийняти за основу. Комітет розраховує на підтримку народних депутатів у відстоюванні прав наших дітей, незалежно від партійного призначення. Хочу наголосити, що за 18 років нас стало на 6 мільйонів менше. Дякую.
Шановні колеги, прошу записатися на обговорення питання. Прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло. Ярослав Сухий, мікрофон, будь ласка, фракція Партії регіонів.
Дякую. Шановні колеги! Безумовно, цей законопроект потрібно підтримати. Я хочу вам нагадати, що цей законопроект і сама ідея, чи історія його написання обумовлена численними зверненнями наших громадян до уповноваженого з прав людини Верховної Ради України і листи, які надходили на нашу з вами адресу про те. що відбувається, коли з України, та не тільки з України і з Росії, з Білорусії дітей вивозять, просто не маючи після цього. ми не маємо ніяких консульських заключень про те, що, як себе дитина почуває і як відбувається дальше її просування і проживання на тій, чи іншій території. І хочу звернути вашу увагу на те, що це, дійсно, як сказав доповідач, тимчасова міра. Ми повинні разом з тим, добитися аби країни, з якими у нас дипломатичні стосунки, підписали з нами такі угоди щодо процедури і нормативів юридичних усиновлення, аби ми мали гарантію і спокій про те, що діти там в надійних руках і не було би таких ганебних випадків, про які ми з вами неодноразово бачимо на екранах телевізора з, наприклад, з тих самих же ситих демократичних Сполучених Штатів Америки. Я думаю, що потрібно підтримати пропозицію Комітету з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму і прийняти цей законопроект за основу, хоча, разом з тим, цей законопроект дуже коротенький і містить одну норму. Якби комітет вніс пропозицію, прийняти його в цілому, як законопроект, це було б також нормально.
Одну хвилиночку. Руслан Князевич, потім – Катерина Самойлик.
Шановний Голово, шановні колеги! Я все-таки сподіваюся, що справді, щойно виступивший колега аргументовано надав позицію, яка буде підтримана його колегами по фракції. Бо, насправді, історія цього законопроекту така, що він кілька раз відкладався саме з тієї причини, що Партія регіонів і колеги по колишній коаліції за нього не голосували. Більше того, є велика підозра, що це абсолютно невипадково було зроблено. Бо ми знаємо, що в цій сфері у нас відбуваються серйозні правопорушення, які вже відомі далеко за межами України. Хтось на цьому робить великий добрий бізнес. І якщо це нікому не відомо в Україні, то весь світ про це знає, бо ми на одному з перших місць в Європі по, у тому числі, незаконному усиновленню дітей за кордон. І це правда, це що сказав Ярослав Михайлович, я повністю його підтримую. Нас, українців, стоїть черга для того, щоб отримати право на усиновлення, разом з тим, їм відмовляється на користь тих людей, які, усиновлюючи дитину, забирають її за кордон, і що далі трапляється з цим українським маленьким громадянином, ніхто не знає. Насправді потім трапляються досить у великій мірі непристойні речі.
Завершуйте, будь ласка.
Тому я все ж таки дуже просив би, щоб ми не були виключно голослівні у своїх виступах, а активно підтримали шляхом голосування всієї сесійної зали. Переконаний, що це має бути далеко за триста голосів. Дякую.
Катерина Самойлик, фракція комуністів. Мікрофон, будь ласка.
Я хочу попередньому виступаючому сказати, що фракція Комуністичної партії України, навіть входячи до коаліції, голосувала за даний законопроект, коли ми розглядали минулий раз. Ми і сьогодні будемо голосувати за цей законопроект, бо він робить норми щодо міжнародного усиновлення більш жорстокими. Разом з тим, я хочу сказати від імені фракції, що нам треба розібратися, що як почувають себе діти, які усиновлені за кордоном, чи живі вони, яким чином почуваються ці діти. Я хотіла б навести навіть приклади, коли з Херсонського дитячого будинку усиновили міжнародні усиновлювачі дітей, у яких є родичі – бабуся і дідусь. І тому нам треба прийняти тільки в першому читанні, а до другого читання зробити більш жорстокими.
Завершуйте, будь ласка.
зробити більш жорстокими норми навіть для вітчизняних усиновлювачів.
Микола Томенко, будь ласка.
Шановні колеги, хотів звернути увагу на те, що парламент до цієї теми повертається не перший рік, і ми мусимо мати тут чітку стратегію і діяти абсолютно адекватно. Я пам’ятаю, як ми кілька років дебатували, і я радий, що мій, з моїми колегами із різних фракцій законопроект підтримали, і ми заборонили всиновлювати наших дітей іноземцям, що не перебувають у шлюбі. Ми тоді зробили перший крок, хоча я вислухав на свою адресу і адресу моїх колег з комітету – з Партії регіонів, з "Нашої Україна", – що ми щось страшне робимо. Але тепер треба зробили наступний крок, і він є дуже важливий в цьому законопроекті. Фактично ми не контролюємо, що відбувається з нашими дітьми за кордоном, бо, з одного боку, не ратифікували Гаазьку міжнародну конвенцію про всиновлення, а з іншого боку, на жаль, уряд і міністерство не активно діють в частині міждержавних угод, тобто є два шляхи. І я думаю, що цим законопроектом ми стимулюємо владу активніше підписувати міждержавні угоди, закон діє абсолютно чітко. І якщо ми з якоюсь країною підписали міждержавну угоду, ми дозволяємо сім’ям усиновляти наших дітей і контролюємо долю цієї дитини. Якщо не підписана міждержавна угода, вибачте ми не можемо контролювати долю дитини тоді усиновлення не відбувається. Тому я хотів би, щоб ми, друзі, тут долю наших дітей, їх майбутнє і безпеку захищали не лише в Україні, а і за її межами. Тому пропоную проголосувати за даний законопроект, як такий, який відіграє надзвичайно важливу роль в тому, щоб ми, як парламент створили умови для захисту наших дітей, як в Україні, так і за її межами.
Шановні колеги! Обговорення завершено. Від Кабміну, будь ласка, хто буде? Мікрофон.
Добрий день, шановні колеги! Я хочу, щоб це питання політичне, чотири рази у Верховну Раду виносили законопроект про ратифікацію Гаазької конвенції, про захист дітей і співробітництво у сфері міждержавного усиновлення. Жодного разу Верховна Рада не підтримала цих законопроектів, ми вчора подали в Кабінет Міністрів із подальшим поданням у Верховну Раду новий законопроект про ратифікацію для вирішення цього питання, в Україні є два шляхи. Перший – ратифікувати Гаазьку конвенцію, яку сьогодні ратифікували 81 країна світу. Другий шлях – укладання міжурядових угод. Але жодною країною сьогодні, з якою ми здійснюємо міждержавне усиновлення, таких угод немає. Такі угоди треба буде все рівно ратифікувати у Верховній Раді. Це друге. Якщо ми приймемо в сьогоднішній редакції закон, це означає, що завтра ми зупинимо міждержавне усиновлення. І діти-інваліди, які мають право бути усиновлені, не будуть усиновлені. Тому є два шляхи. Верховна Рада дійсно має визначатися, по якому шляху сьогодні Україна піде: ратифікацією Гааги або укладання міжурядових угод. Поки будемо укладати, міждержавного усиновлення в Україні не буде. І наступне. Я хочу сказати, що Міністерство закордонних справ, Міністерство юстиції України, Міністерство у справах сім’ї, молоді і спорту мають одностайну думку: треба ратифікувати Гаазьку конвенцію. І я прошу сьогодні цей закон доопрацювати в аспектах сьогодні, отам, де стаття „Укладання міжурядових угод”. Давайте підемо шляхом укладання ратифікації сьогодні Гаазької конвенції. І це прийняття, ратифікація унормує всі питання в сфері міждержавного усиновлення. Але це треба було зробити ще 5 років тому. Чотири рази в Верховну Раду це питання виносилося і не було підтримано. Дякую.
Шановні народні депутати, ми завершили обговорення питання. Про що йдеться. Пропонується до чинного закону внести два доповнення щодо осіб, які не можуть бути усиновлювачами. Це громадяни, що постійно. що є громадянами та постійно проживають у країнах, з якими Україною не укладено договори про співробітництво з питань усиновлення, крім випадків, коли зазначені громадяни є родичами дитини або перебувають у шлюбі з батьком чи матір’ю дитини. І ще один пункт. Є особами без громадянства. Шановні колеги, треба було б піти таким шляхом. Прийняти зараз цей законопроект за основу, запропонувати уряду внести угоду, не говорити, а внести угоду. Коли буде угода, ми її ратифікуємо, закон ліквідуємо в першому читанні. Тому сьогодні немає жодних перепон для прийняття пропозицій, які йдуть від уряду, давайте ці пропозиції. Тому, шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін та доповнень до статті 212 Сімейного кодексу України [[щодо усиновлення]] [[реєстраційний номер 4313]]. Прошу голосувати. [[10:55:30]] За-340 Рішення прийнято. Шановні колеги! Є одночасно пропозиція доручити комітету підготувати це питання до розгляду у другому читанні за скороченою процедурою і звернутися з пропозицією до Кабінету Міністрів України негайно внести на розгляд Верховної Ради України відповідну угоду на предмет її ратифікації. Немає заперечень? Я дякую. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо впровадження нових стандартів і радіотехнологій]]. Це також повторне перше читання. Є пропозиція розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[10:56:26]] За-174 Рішення прийнято. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань транспорту і зв’язку Мороко Юрій Миколайович, будь ласка
Уважаемые коллеги! Комитет по вопросам транспорта и связи выполнил поручение Верховной Рады и подготовил к повторному первому чтению текст законопроекта про внесення змін до деяких законів України [[щодо впровадження нових стандартів і радіотехнологій]] [[реєстраційний номер 2034]]. Цей законопроект – это упрощение механизма лицензирование видов деятельности и использование радиочастотного ресурса. Проектом предлагается внести соответствующие изменения в Закон о телекоммуникации и радиочастотном ресурсе Украины. К сожалению, и новая редакция не смогла устранить главного противоречия законопроекта. Министерство финансов по прежнему считает, что его принятие повлияет на доходную часть государственного бюджета. Потери состоят порядка 36 миллионов гривен. Профильный комитет с учетом того,что его первоочередными задачами является внедрение новых технологий в отрасли и упрощение доступа на рынок современных телекоммуникационных услуг, счел возможным поддержать законопроект в первом чтении. С учетом этих разногласий прошу, уважаемые коллеги, определиться со своей позицией по данному законопроекту. Спасибо.
Шановні колеги, прошу записатись на обговорення цього питання, якщо таке бажання є у народних депутатів. Прошу прізвища вивести на інформаційне табло. Так, шановні колеги, ніхто не бажає брати участь в обговоренні цього питання. Висновок комітету, нагадую вам: прийняти за основу, Головне науково-експертне управління також вважає, що законопроект може бути прийнятий за основу. Тому я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо впровадження нових стандартів і радіотехнологій]] [[реєстраційний номер 2034-д]], за основу. [[10:59:02]] За-89 Рішення не прийнято. Шановні колеги, оскільки ми вже направляли цей законопроект на повторне перше читання, більше ми не можемо цього робити. Законопроект, [[реєстраційний номер 2034-д]] відхилений. Шановні колеги, пропонується вашій увазі проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо діяльності наукових парків. Реєстраційний номер 6553. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. [[10:59:48]] За-194 Рішення прийнято. Доповідач – заступник голови Державного комітету з питань науки, інновацій та інформатизації Чеботарьов Валентин Павлович, співдоповідач – заступник голови Комітету з питань науки і освіти Давимука Степан Антонович. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! У серпні минулого року був прийнятий Закон про наукові парки. Але для того, щоб запровадити всі механізми для реалізації цього закону виявилось, необхідно внести до нього певні зміни, які відкриють саме технологію запровадження цього закону. А тому від 10 грудня 2009 року було дано доручення Комітету з економічної політики Кабінету Міністрів України для врегулювання цих питань. А тому вам пропонується саме цей закон, який уточнює окремі положення базового закону і унормовує питання, пов’язані з місцем і роллю як самих наукових парків, так і партнерів цих наукових парків. А також вносяться зміни до статті 4 Закону про наукові парки, де надаються певні преференції як науковим паркам, так і партнерам цих парків. Окрім того, вноситься норма, яка дає можливість орендовані приміщення в наукових установах та вищих навчальних закладах надавати за спрощеною процедурою як партнерів наукових парків, так і самим науковим паркам. Цей закон відкриває можливості для напрацювання підзаконних актів, які дадуть механізм реалізації закону, і з нашої точки зору, буде сприяти більшій кооперації наукових установ для вирішення певних наукових проектів. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Степан Антонович Давимука – заступник голови Комітету з питань науки і освіти.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, одним з найважливіших напрямків розвитку інноваційної діяльності є створення в Україні інноваційної інфраструктури технологічних парків, наукових парків, фінансово-кредитних фондів, венчорних компаній тощо, що має забезпечити конкурентну спроможність вітчизняної економіки. В 2009 році Кабінетом Міністрів затверджено концепцію національної інноваційної системи, а у травні 2008 року прийнято Державну цільову програму із створення в Україні інноваційної інфраструктури на 2009-2013 роки. У 2006 році прийнятий Закон про науковий парк „Київський політехнічний інститут”, а в 2009 році прийнято загальний Закон про наукові парки. Пройшов рік з прийняття цього закону, але робота по створенню наукових парків йде занадто повільно. За цей час не створено жодного наукового парку. Головна причина в тому, що преференції, які передбачені законом, не працюють. Не передбачено таких преференцій і у проекті Податкового кодексу, який прийнятий Верховною Радою в першому читанні. цю помилку треба виправляти. Для наукових парків передбачені незначні преференції: звільнення від сплати ввізного мита високотехнологічного наукового обладнання, що ввозиться для реалізації проектів наукового парку надання права базовій науковій установі наукового парку здавати в оренду виконавцям проектів лабораторію та приміщення на час виконання цих проектів. Але і вони сьогодні не діють. Законопроектом пропонується внести зміни до Закону України „Про наукові парки” та Закону Україні „Про оренду державного та комунального майна”, що спрямовані на упорядкування господарської діяльності як самих наукових парків, так і їх партнерів. Законопроектом уточнюються визначення суб’єктів господарювання, яким надається державна підтримка при виконанні проектів наукового парку.
Так, мікрофон, будь ласка.
та уточнюється положення щодо надання права оренди майна вищого навчального закладу. Головне науково-експертне управління рекомендує прийняти законопроект за основу. Комітет з питань науки і освіти розглянув цей законопроект і рекомендує Верховній Раді України прийняти його за основу. Дякую.
Так, дякую. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, запишіться на обговорення. Прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло. Олег Зарубінський, мікрофон, чи з трибуни, будь ласка. І Катерина Самойлик буде виступати після Зарубінського.
Олег Зарубінський, Народна партія. Шановні колеги, шановний Володимире Михайловичу! З діючим законом про наукові парки передбачається, і там чорним по білому записано, державна підтримка наукових парків. Державна підтримка. Але коли, правильно було сказано від комітету, коли справа дійшла до функціонування і створення наукових парків, то виявилося, що державна підтримка часто-густо, якщо не завжди, до речі, полягає в тому, що держава декларує про те, що вона підтримує наукові парки. Ви знаєте, коли було сказано про те, що однією із пільг, однією з привілеїв наукового парку є можливість безвізового ввезення високотехнологічного обладнання, то я подумав, що ті країни, які насправді займаються науково-технічним прогресом, які дійсно хочуть, щоби хайтек- технології просувалися в цих країнах, не тільки не обкладають ввізним митом, да вони ще допомагають, вибачте, в контейнерах вивезти всілякі речі для того, щоб можна було їх розібрати, скажімо, на узбережжі Японії, ну ви знаєте про що я кажу, і потім це використати для того. Тобто держава на загальному рівні сприяє тому, щоб високі технології приходили в країну. Тому вважаю, що ті хто вносив цей законопроект, праві в тому, що треба стимулювати і допомогати і тому ж київському, київській політехніці як науковому парку, і всім іншим можливість використовувати високі технології, не витрачаючи на це кошти. І другий момент. Ну, сама логіка підказує. Якщо ми хочемо створення серйозних наукових центрів, а в більшості випадків вони можуть бути створені саме на базі університетів, академій, вищих навчальних закладів, то це просто абсурдно і дурно, коли орендуються в цих вищих навчальних закладах для самих же себе, для того, щоби створити високотехнологічну лабораторію чи високотехнологічне виробництво. Абсолютно правильний законопроект. Фракція „Блоку Литвина”, Народної партії, буде його підтримувати. Дякую.
Катерина Семенівна Самойлик, фракція партії комуністів.
Я повністю підтримую виступ попереднього мого колеги, бо всі ми пам’ятаємо, як проходив в цій залі законопроект про Науковий парк „Київська політехніка”. Коли було практично вихолощено все. І тільки завдячуючи особисто Михайлу Захаровичу Згуровському, плідній роботі колективу „Київської політехніки” цей Науковий парк „Київська політехніка” на сьогоднішній день працює не тільки цей, але передусім цей колектив. Більше того, ректор неодноразово звертався до комітету і запрошував всіх керівників фракцій Верховної Ради України, народних депутатів України, хто зацікавлений у тому, щоб не законсервувати наш науково-технічний прогрес у державі, щоб відвідати цей науковий парк і подивитися, як навіть без пільг працює науковий парк. І тому, звичайно, я думаю, що ми до другого читання обов’язково з вами відвідаємо, створимо таку групу і відвідаємо, і ознайомимося з результатами. Хочу сказати, що фракція Комуністичної партії України буде підтримувати цей законопроект, бо вона була ініціатором прийняття законопроекту про наукові парки. І хочу сказати іще інше, якщо ми сьогодні не створимо умови, годі і говорити про те, що у нас в науці, в науково-технічному прогресі буде колись ривок. Треба всім підтримати даний законопроект і розблокувати це питання. Дякую.
Дякую. Микола Томенко, будь ласка.
Шановні колеги, я підтримую ідеологію моїх колег, які виступали і говорили про те, що необхідні інструменти і механізми, щоб інноваційні проекти і зокрема один з ключових таких проектів як науковий парк діяли в Україні. Водночас хочу висловити низку серйозних застережень, щоб коли ми працювали далі, все-таки ми зробили так, щоб ці проекти працювали для науки, для інновацій, для України, а не для можливих зловживань і заробітчанства. Я уже говорив, коли ми тут дружньо, точніше, наші колеги по більшості на 2 місяці видали 24 мільйони 700 тисяч ще одній із багатьох структур, яка за бюджетні кошти думає про те, як залучити інноваційні проекти. От ми дали 25 мільйонів, вони пишуть проекти, сидять, каву п’ють, але не залучили жодного долара. От у нас дивна система розвитку інновацій. Ми хочемо розвивати інновації за бюджетні кошти і не залучаємо жодної копійки інвестиційних грошей. Вже скільки у нас комітетів інноваційних, що я вже розгубився, хто цими інноваціями займається. Тому моя позиція така. По-перше, треба виключити норму частини 1 статті 19, яка забирає від парламенту право займатися податками і митними зборами. Не може Кабінет Міністрів визначати, що без мита ввозиться в Україну. Бо років 10 назад в одному інноваційному парку ввозили заморожені кури і продавали. Така інновація була. А інший, один відомий київський інноваційний парк рудою торгував і не платив ні податків, ні мита. Тому я не хочу, щоби за бюджетні кошти. Бо Академія наук сьогодні вибиває кожну копійку, а ми дамо право курми і рудою торгувати. Отже, Верховна Рада в Митному кодексі повинна чітко прописати, що високотехнологічні інноваційні речі, які вводяться для наукових парків, не обкладаються митом. Тобто це право нас, парламенту, чітко передбачити, що не обкладається митом. В цьому законі, я вважаю, це не треба робити. Тому я пропоную при, між першим і другим читанням дуже чітко збалансувати цю ситуацію. І щоб це була підтримка інновацій, а не підтримка корупційних схем.
Шановні колеги! Обговорення питання завершено. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-юридичне управління також вважає, що законопроект може бути прийнятий за основу. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо діяльності наукових парків. Реєстраційний номер 6553. [[11:12:30]] За-245 Рішення прийнято. Калетнік, будь ласка, з приводу чого? Мікрофон Григорія Калетніка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Я щиро дякую, що ми голосуванням з початком сесії включили до порядку денного до розгляду деякі законопроекти, у тому числі є законопроект [[7230]] щодо внесення змін до Закону України „Про зовнішньоекономічну діяльність” [[щодо продажу квот на аукціонах]]. Це питання іде про експорт зернових. Ви знаєте наскільки воно сьогодні дуже важливе це питання. Я просив би, Володимире Михайловичу, комітет у дві години дня розглядає це питання в екстреному порядку, просив би включити його для розгляду після обіду у вечірнє засідання сьогоднішньої сесії.
Шановні колеги, рішення комітету, заключення науково-експертного управління. Ми відповідно до Регламенту включили до порядку денного і відповідно до Регламенту, коли будуть всі ці документи, ми можемо розглядати на наступному засіданні, тобто на вечірньому. Будь ласка, але щоб було рішення комітету роздане депутатам і заключення науково-експертного управління. Шановні колеги, пропонується вашій увазі проект Закону про внесення зміни до статті 1 Закону України "Про безпечність та якість харчових продуктів" [[щодо визначення терміна "стандарт"]] [[реєстраційний номер 6616]]. Пропозиція: розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[11:14:33]] За-207 Рішення прийнято. Доповідач – перший заступник міністра охорони здоров’я Риженко Сергій Анатолійович. Співдоповідач – секретар Комітету з питань охорони здоров’я Григорович Лілія Степанівна. Прошу вас.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Проект Закону України про внесення зміни до статті 1 Закону України „Про безпеку та якість харчових продуктів” розроблено Кабінетом Міністрів України. Ціль: приведення законодавства України у відповідність із зобов’язаннями, взятими державою у рамках вступу до Світової організації торгівлі, а саме: приведення терміну „стандарт” до вимог Угоди Світової організації торгівлі про технічні бар’єри в торгівлі. Згідно із Законом України „Про стандартизацію дотримання стандарту” не є обов’язковим. Усі обов’язкові вимоги щодо безпечності харчових продуктів, встановлені санітарними, ветеринарними та фіто-санітарними нормами та правилами. Вимоги щодо маркування харчових продуктів встановлюються технічними регламентами, дотримання яких не є обов’язковим. Проект закону схвалений Комітетом Верховної Ради з питань охорони здоров’я. Просимо підтримати проект Закону України про внесення змін до статті 1 Закону України „Про безпечність та якість харчових продуктів”. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Лілія Степанівна Григорович, секретар Комітету з питань охорони здоров’я.
Шановні колеги народні депутати, шановний Володимире Михайловичу! Комітет Верховної Ради з питань охорони здоров’я розглянув проект Закону про внесення змін до статті 1 Закону України „Про безпечність та якість харчових продуктів”, поданий Кабінетом Міністрів. У ході розгляду народні депутати, члени комітету відзначили наступне. По-перше, прийняття проекту закону забезпечить виконання Україною міжнародних зобов’язань, взятих у зв’язку зі вступом в СОТ, оскільки після ратифікації Верховною Радою Протоколу про вступ України до СОТ вимоги міжнародного договору з усіма додатками, серед яких є й Угода про технічні бар’єри в торгівлі, стають частиною національного законодавства. По-друге, запропонована термінологічна зміна узгоджує між собою вимоги національного законодавства, оскільки у базовому Законі України „Про стандартизацію” термін „стандарт” має саме таке визначення, яке надано в урядовому законопроекті. І по-третє, прийняття цього законопроекту дозволить усунути дублювання функцій контролюючих органів у сфері безпечності та якості харчових продуктів, а саме між Держстандартом і Міністерством охорони здоров’я. За результатами розгляду комітет ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти за основу проект закону, поданий Кабінетом Міністрів. Хоча, якщо немає застережень, законопроект може бути прийнятий одразу ж і в цілому. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую вам. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, запишіться на обговорення цього питання. Прошу прізвища народних депутатів. Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів. Будь ласка, мікрофон.
Дякую. Шановні колеги, чому я попросив слова? Цей законопроект ми розглядали і на Комітеті з питань соціальної політики та праці. Справа в тому, що головна мета цього законопроекту, я хочу підтримати колегу від профільного комітету, його можна прийняти в цілому, безумовно, але головна ідея полягає не тільки в тому, аби зняти технічні бар’єри в торгівлі і привести у відповідність наші вимоги щодо стандартів до вимог СОТ. Ні, справа в тому, що, якщо ми, наприклад, стандарти використовуємо щодо, наприклад, при позначення назви товару, при пакування цього товару, маркуванні чи етикуванні. етикетування якихось процедур, то не встановлюються вимоги щодо безпечності харчових продуктів, які визначаються санітарними заходами, тому безумовно цей законопроект потрібно підтримати не тільки в першому читанні, але й в цілому як законопроект, тому що він коротенький. Знову ж таки він вводить одне. одну зміну, одне зауваження. І друге, про що я хотів сказати. От оці наші відвідання місць зустрічі з виборцями показали наскільки гостро зараз стоїть проблема про необхідність зробити більш жорсткими вимоги наших державних органів стандартизації та метрології. Справа в тому, що ця проблематика сьогодні вже складає і загрозу для нашого здоров’я, для здоров’я громадян, для здоров’я людей, тому ми повинні обов’язково в процедурі розгляду таких законопроектів брати до уваги те, що цей законопроект, окрім приведення технічних нормативів до вимог Світової організації торгівлі, він ставить на меті завдання – посилення відповідальності суб’єктів підприємницької діяльності за якість продукції і безумовно за життя, здоров’я громадян. Я вношу пропозицію прийняти цей закон в цілому. Дякую.
Катерина Ващук, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, було б дуже добре, якби було так, як сказав щойно Ярослав Сухий. Але ви уважно почитайте. Самі собі суперечите. Цей законопроект якраз визначає, що поняття „стандарт” не включає, не включає вимог щодо безпечності харчових продуктів, які визначаються санітарними заходами. Тобто буде написано, що даний продукт відповідає стандарту, він є стандартним, але це ще не значить, що він є безпечний, що його можна спокійно споживати, що він не шкідливий нашому здоров’ю. Тому я категорично проти прийняття цього закону в цілому. Ми маємо продумати, як зробити так, що не використали оцю норму, що вона, дескать, є стандарт і уже більше нічого не обов’язково, і наші всі прилавки наповняться такою продукцією стандартною, яка далеко не безпечна для споживання людей у розумінні харчової цінності і інших вимог. Бо на сьогодні ми маємо масу прикладів, коли люди хворіють через те, що ми їмо, що ми споживаємо, якою є вода, якими є продукти харчування. Тому тільки перше читання. І нам треба дуже добре подумати, як зробити так, щоб ув’язати ці норми, і щоб норма „стандарт” підкріплювалася вимогами щодо якості і безпеки. Інакше ми відкриємо, просто зробимо доступніший ринок – і все.
Сергій Шевчук, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”.
Дякую. Сергій Шевчук, „БЮТ - „Батьківщина”. Шановні народні депутати, давайте подумки повернемося років 20 назад. Ви всі пам’ятаєте термін „Держстандарт”. Держстандарт на продукти харчування, на вироби, на товари. І цей Держстандарт ще радянського періоду. Я прошу звернути увагу, особливо фракцію комуністів. Це, дійсно, був взірець турботи про здоров’я, про безпеку громадян своєї держави і на ті держстандарти орієнтувалися західні країни. Що ми зараз пропонуємо ввести цією нормою? Ми пропонуємо замість чіткого зрозумілого поняття стандарту України, особливо на продукти харчування ввести якесь формулювання. Вдумайтесь тільки, запровадити правила, інструкції, характеристики, які зовсім необов’язкові до дотримання і використання і ці характеристики буде встановлювати уповноважений орган, тобто хтось із центральних органів влади. Саме головне і небезпечно, що в цьому понятті стандарту, який пропонується ввести, будуть відсутні будь-які вимоги щодо безпечності харчових продуктів. Мені дивно, що уряд доручив саме Головному державному санітарному лікарю України вносити цей законопроект. Він посилається на вимоги СОТ. Шановні депутати, я, наприклад, був за те, щоб Україна, як найшвидше увійшла в СОТ. Но в даному випадку це просто поступка здоров’ям громадян, поступки формальним правилам світової організації торгівлі. Україна не готова і не може робити такі кроки. Всі ви знаєте, яка ситуація з продуктами харчування. У ЗМІ уже прямо кажуть, що найнебезпечніший продукт – це українське молоко. А ми ще зараз ліквідовуємо будь-які вимоги щодо безпечності продуктів харчування, послухавши пропозицію Головного державного санітарного лікаря голосувати за цей проект не можна.
Завершуйте, будь ласка. Все у вас, да?
Да.
Так, зараз, одну хвилинку. Потім. Ні, я все бачу. Юрій Кармазін, потім – Катерина Самойлик, тоді – Ляшко і будемо голосувати. Раніше, раніше.
Юрій Кармазін.
Ні, ну я вже сказав. Будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, ми зараз розглядаємо законопроект урядовий, який так просто ставить перед нами, якщо дуже просто відповісти на питання, яка його мета, мета перша – зробити, щоб всі стандарти були в Україні необов’язковими – раз, і друге, щоб стандарт не встановлював вимог щодо безпечності харчових продуктів, які визначаються санітарними закладами. Тобто щоб він взагалі не визначав ніяких вимог щодо безпечності продукції. Через те, все, що після прийняття цього закону буде куплено в магазині чи де завгодно, ніхто за нього відповідати не буде. Я хотів би звернути вашу увагу на те, що ми з вами пішли хибною дорогою, коли почали приймати, як на Заході так звані „технічні регламенти”. Для того, щоб його розробити і прийняти, треба дев’ять місяців і купу грошей. Ми їх не зробили, їх у нас немає, а через те на сьогоднішній день наше населення не захищене. Тому абсолютно правильним був виступ колеги Шевчука. Я закликаю всіх не голосувати за цей проект.
Катерина Самойлик, будь ласка, фракція комуністів.
Дякую. Фракція Компартії України буде голосувати проти даного законопроекту, і не тільки тому, що Держстандарт був гарантом безпеки, а і тому, що ми дивимося: стандарт – документ, розроблений на основі консенсусу. Далі, не встановлює вимог щодо безпечності харчових продуктів. Я хочу звернутися до високих урядовців, які нам пропонують прийняти даний законопроект: ви що, націлені цим законопроектом далі знищувати народ України? Ми мало перетворили нашу державу у звалище того, що не потрібно вже в Європі? Хто подбає про безпеку харчування, товарів нашого населення? Соромно, що такі люди працюють в Міністерстві охорони здоров’я, що такий висновок зробив профільний комітет Верховної Ради України. Треба голосувати проти.
Олег Ляшко, будь ласка, мікрофон.
Олег Ляшко. Я, користуючись нагодою, хотів би звернутися до першого заступника міністра охорони здоров’я Сергія Анатолійовича. Упродовж останнього місяця я відвідав дуже багато сіл під час виборчої кампанії. В кожному селі селяни звертаються і скаржаться на відсутність аптечних пунктів у ФАПах. Це надзвичайно велика проблема сьогодні в країні, коли діди, баби вимушені за ліками їхати в райцентр. Бо ви понапридумували в міністерстві ліцензії, заборони, обмеження, які призвели до того, що в сільських населених пунктах не продають ліки, навіть першої необхідності. Я звертаю вашу увагу міністерства вашого і уряду, прошу, будь ласка, розберіться з цим питанням, це надзвичайно важливе питання, особливо для мешканців сільської місцевості. Люди похилого віку позбавлені можливості отримати необхідні ліки, вимушені за три дев’ять земель їхати для того, щоб купити якийсь валідол, чи корвалол. От про що ми маємо дбати, в тому числі і держава.
Шановні колеги! Розгляд питання завершено. Висновок комітету: прийняти законопроект за основу. Висновок Головного науково-експертного управління: законопроект може бути прийнятий за основу. Разом з тим у процесі обговорення було викладено істотні зауваження. Відповідно до Регламенту я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту закону реєстраційний номер 6616 про внесення змін до статті один Закону України „Про безпечність та якість харчових продуктів” [[щодо визначення терміну „Стандарт”]]. [[11:29:14]] За-173 Рішення не прийнято.
Будь ласка. Партія регіонів – 155, Блок Тимошенко – 0, "Наша Україна - Народна самооборона" – 0, комуністів – 0, "Блок Литвина" – 0, позафракційні – 14. Ставлю на голосування пропозицію про направлення законопроекту на повторне перше читання. Прошу голосувати. [[11:29:47]] За-210 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Митний тариф України" [[щодо зміни мита на окремі види продовольчих товарів]] [[реєстраційний номер 7243]]. Ставиться на голосування пропозиція про розгляд питання за скороченою процедурою. [[11:30:22]] За-178 Рішення прийнято. Доповідач – перший заступник міністра економіки Максюта Анатолій Аркадійович, співдоповідач – голова Комітету з питань податкової та митної політики Віталій Хомутиннік. Будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! З метою гарантування продовольчої безпеки та врівноваження попиту і пропозиції продукції на ринку продовольства урядом розроблено проект Закону України про внесення змін до Закону України „Про Митний тариф України”, яким передбачається тимчасова відміна до 1 червня 2011 року ввізного мита на окремі види продовольчих товарів, зокрема на молоко та вершки у порошку, в гранулах чи інших твердих видах, масло вершкове, картоплю, жито та гречку. Так для забезпечення у 2010-2011 маркетинговому році у повному обсязі потреб населення у хлібі і хлібопродуктах, вироблених з використанням жита, існує необхідність залучення, можливості залучення додаткових обсягів цього продукту на внутрішній ринок. Виходячи з попиту внутрішнього ринку, а також зважаючи на необхідність забезпечення на кінець маркетингового періоду перехідних залишків гречки в обсязі двомісячної потреби, необхідно поповнити наявність на ринку цього продукту в обсязі близько 60 тисяч тон. Доволі проблемним на сьогодні є, з точки зору ресурсного наповнення, ринок молока і молокопродуктів, що пов’язано із довготривалою тенденцією щодо скорочення поголів’я корів. Навіть при достатньому ресурсі наповнення внутрішнього ринку картоплі в поточному маркетинговому сезоні споживчі ціни на цю продукцію знаходиться на досить високому рівні. Для того, щоб урівноважити ринок, для того, щоб не допускати зростання цін, уряд пропонує прийняти це рішення. І таким чином дати можливість при необхідності наповнення ринку за рахунок завезення відповідної продукції імпорту. Дякую за увагу.
Дякую вам також, Анатолію Аркадійовичу. Віталій Юрійович Хомутиннік, голова Комітету з питань податкової та митної політики.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Комітет Верховної Ради з питань податкової та митної політики розглянув проект Закону про внесення змін до Митного тарифу України, поданий Кабінетом Міністрів України. Прийняття законопроекту ґрунтується на необхідності забезпечення продовольчої безпеки України та недопущення стрімкого підвищення цін на окремі види соціально значимих продуктів товарів. Проектом закону передбачається до 1 червня 2011 року зменшення імпортного мита на молоко та вершки у порошку, масло вершкове, картоплю, жито та гречку до нуля відсотків. Запропоноване зниження тарифного захисту вказаної продукції не суперечить зобов’язанням України в рамках Світової організації торгівлі і буде сприяти залученню на внутрішній ринок України імпортерів окремих товарів з країн, які традиційно не розглядали Україну як потенційно можливого торговельного партнера через високу ставку ввізного мита. Разом з тим вважаємо, що за доцільне звернути увагу, що авторами проекту не наведено інформації щодо прогнозованих величин бюджетних втрат і додаткових надходжень до Державного бюджету, яких можна очікувати в результаті його прийняття. Не наведено також чіткого обґрунтування потреби застосування саме нульової ставки, а не часткового зниження ввізного мита на окремі види продовольчих товарів. Також комітет не побачив аргументів на аргументацію на користь того, що передбачене запровадження нульових ставок ввізного мита не призведе до суттєвого негативного впливу на господарське становище українських виробників аналогічної продукції. Під час обговорення законопроекту комітет звернув увагу також, що запропоновані ставки ввізного мита мають тимчасову дію. Однак, чітко не визначено який розмір ставок ввізного мита на відповідні товари будуть діяти після закінчення терміну його дії. Отже, в цій частині проект закону потребує юридичного доопрацювання. У цілому на засіданні комітету.
Мікрофон, будь ласка.
У цілому було прийнято рішення взяти за основу проект Закону про внесення змін про Митний тариф України і доопрацювати до другого читання з урахуванням висловлених зауважень. Дякую.
Дякую, сідайте, будь ласка. Шановні колеги, є потреба обговорювати питання? Запишіться, будь ласка. Прошу прізвища народних депутатів. Катерина Ващук.
Катерина Ващук, Народна Партія, "Блок Литвина". Шановні колеги, це той випадок, коли я як народний депутат, не можу розуміти уряду в його діях по відношенню до аграрного сектору України, і це категорично вредна дія. Ті депутати, які сьогодні в залі проголосують випадково за цей страшний закон, ідуть на шкоду вітчизняному товаровиробнику. Ви подумайте тільки на хвилинку, сьогодні не виконується бюджет підтримки села, практично не виконується виконаний буквально на кілька відсотків. Замість того, щоб сьогодні думати як підтримати власне виробництво, як зберегти ті залишки стада великої рогатої худоби і корів, які ще залишилися, що робить уряд? Широко відкриє кордони, знявши ввізне мито на ввіз молока і молокопродуктів, картоплі, якої на Поліссі ніхто не купує у селян і вони з року в рік тримають їх, ті картоплі, до весни в льохах, а потім не мають їх де подіти, і просять одне: заберіть, знайдіть, нехай хтось купить у нас картоплю, замість організувати цю заготівлю ми йдемо таким шляхом. На що ми ще відкриємо кордони, яких фермерів, яких держав ми ще підтримаємо, замість власного товаровиробника? Я вважаю, що уряду, як ЧП, треба поставити на своєму засідання питання: яка контра запропонувала цей закон? Бо крім шкоди не тільки селянам, а й іншим.
Мікрофон, будь ласка. Завершуйте.
іміджу уряду і влади в цілому в Україні цей закон нічого доброго не зробить. Виріжуть останніх корів, бо молоко наше буде державі не потрібне. Дякую.
Катерина Семенівна Самойлик, фракція комуністів. Наступним буде виступати – Кармазін.
Анатолію Аркадійовичу, до 1 червня не визріє, крупи не буде. Тож треба дуже уважно ставитись до тих законопроектів, які ви опрацьовуєте. Це перше. По-друге. Це називається „приїхали”. Аграрна держава, сама потужна аграрна держава в Європі закуповує сільгосппродукцію без мита. По-третє. У нас в Генічеському районі є один потужний товаровиробник молока, і він мені розповідає: „Катерина Семенівна, моє молоко черга стоїть брати, бо воно екологічно чисте”. І він тоді іще сказав: що в Білорусії будемо закуповувати порошок, і будемо порошком травити наших малюків. Це дійсно так. Я хочу вам сказати: замість того, щоб не робити нульову ставку мита, чи не краще підтримати тих, хто на сьогоднішній день витримав і є тваринницькі ферми, хто вітчизняне молоко виробляє? Чи не краще це зробити?! А іще хочу вам сказати: а чого ж завалили законопроект щодо нульової ставки по ввозу обладнання для суднобудівної промисловості? А чому не скасували нульову ставку для комбайнів, які завозите, і десятки мільярдів грошей витрачаєте? Я вважаю, треба відповідально уряду ставитись до таких питань і нам треба тримати марку аграрної потужної держави, де виробляється екологічна чиста продукція. Україна завжди цим славилася. Куди ми ведемо Україну? Де кінець цьому буде, в кінці-кінців?
Юрій Кармазін, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”. Наступним буде виступати Ярослав Сухий.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Я закликаю сьогодні уряд зупинитись. Я закликаю уряд про те, щоб отакий закон, який сьогодні називається, як Катерина Ващук сказала, що в принципі, я перефразую її, цей закон треба перейменувати. Треба назвати „про добивання вітчизняного сільгоспвиробника”. Попередні закони - знищити стандарти, знищити вимоги до безпечності, все завозити підряд. А зараз, вдумайтесь, зменшити імпортне мито на молоко, вершки у порошку, у гранулах чи інших видах, масло вершкове, картоплю, жито і гречку до нуля. Мова не йде про те, щоби зібратися зараз у Президента, зібратись в уряді, прийняти тут, почати обговорювати питання про заохочення власного виробництва. Вдумайтесь, як заохочують. Герой України. в Миколаєві, в 10 областях вирощує продукцію, намагається вивозити, побудував 12 барж, порушили кримінальну справу проти людини. Пишу в Генеральну прокуратуру, кажу: „Ви виконуєте замовлення іноземної держави, а конкретно тих людей, тих олігархів, які є навіть членами Державної Думи Російської Федерації”. І ви зараз продовжуєте тут цю лінію на добивання цих селян. Тому треба стимулювати не те, щоби ріпак сіяли, а те, щоб гречку щоб жито, як стимулювати через ціни, через можливості?! Нічого не профінансовано урядом! Через це цей закон є абсолютно злочинним і за нього голосувати не можна! Я закликаю вас, Володимире Михайловичу, ініціювати, у вас назва „Народна”, красива назва, ініціювати ці питання про які я сказав, в тому числі і про переслідування героїв України за те, що.
Дякую. Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів.
Шановні колеги, ну не обов’язково з трибуни кричати. Тут і так глухих нема і всі чують, що цей законопроект симпатіків в залі не знайде. Чому? Ми маємо з вами дуже гіркий досвід. Коли попередній уряд дозволив завезення з такими самими нулями 2 мільйони тонн м’яса. Чим це скінчилося? Під ніж пішло велике молочне стадо. І є райони на Західній Україні, де залишилося 15-20 корів на весь район. Я хочу звернутися до вас з іншим. Ви пам’ятаєте, як у цьому залі, тут, у ці ігрища митні нульові ставки, як ми з вами відбивалися від нульової ставки на вивезення соняшника, аби дозволити з України вивозити соняшник, це комусь там зробиться добро. Ми відстояли з вами не дивлячись на те, що руки викручували, і Україна сьогодні по виробництву соняшникової олії на першому місці в світі. Ми обігнали Аргентину, ми обігнали Росію. Ми зберегли соняшник, ми зберегли заробітки. Тому, що можна зрозуміти з цього законопроекту? Уряд хоче зберегти баланс інтересів сільськогосподарського товаровиробника і споживача. Це не той вихід і не ті методи. Перше. Має бути державна преференція сільськогосподарському товаровиробнику. Друге. Потрібно негайно навести порядок на наших митницях. Розберіться, будь ласка, що там робиться і як сюди заходить ця вся дешевка. І тут колеги вже про це говорили. Я думаю, медики мали би сказати: що для наших діточок являє собою порошок – молоко, вершки в порошку? Що це за молоко, хазяюшки тут в залі сидять, яке не скисає? Що в ньому є? А звідки хто знає, яке ми там молоко купуємо, воно з порошку зроблено чи це яготинське молоко наше? Цей законопроект підтримки в залі, безумовно, не знайде. Нульова ставка на ввезення чи вивезення – це злочин. Нульову ставку можна ставити тільки у тому випадку, якщо до нас, до України буде таке саме ставлення за кордоном. Такого ставлення немає. Цей законопроект прийняти не можемо.
Олег Ляшко, одну хвилину, будь ласка.
Дякую. За цей закон, я підтримую думки колег, голосувати. Шановний Анатолію Аркадійовичу, за цей закон голосувати ні в якому разі не можна і взагалі дивно, що уряд, який мав би дбати про підтримку власного сільгоспвиробника, дбає про підтримку хімічних виробництв іноземних країн. Кішки не п’ють отого молока, яке продається у нас в магазинах, імпортного молока, і ковбаси не їдять ні кров’янки, ні ліверної, імпортної ковбаси, у тому числі і багатьох наших. І ви хочете, щоб не те, що кішки, а і люди вже нічого не їли. Тому, звичайно, що за це голосувати не можна. Натомість хотів би звернути увагу уряду на підтримку сільського господарства. У державному бюджеті на цей рік по стабфонду на підтримку АПК передбачено мільярди гривень, станом на 1 жовтня 59 мільйонів профінансовано. Саме тому у нас немає власних корів, власних свинарських комплексів, бо ви не компенсуєте людям кредитів, які вони беруть, ви не компенсуєте половину вартості будівництва цих комплексів. І саме тому ми маємо в країні 8 мільйонів дефіциту молока. І ви уряд замість того, щоб піднімати власного виробника, він годує іноземного виробника. А мільйони українських селян сидять без роботи і без зарплати.
Дякую. Сергій. Ну завершуйте, ну скільки можна.
Тому уряд має дбати про те, як створити селянам робочі місця і дати можливість отримувати зарплату, аби вирівняти демографію, щоб люди не виїжджали і не помирали у селах. От про що має дбати уряд, а не про те, як годувати імпортних товаровиробників. Дякую.
Дякую. Сергій Шевчук, фракція БЮТ, мікрофон.
Сергій Шевчук, „БЮТ – „Батьківщина”. Цей законопроект є досить хороший, хороший для таких держав як, скажемо, Ісландія. От в Ісландії не росте картопля так, як в Україні, чи гречка, і тому нульова ставка на імпортне мито там досить нормальна величина. Цей законопроект добрий для такої території як Гренландія. Там немає корів, там не виробляють молоко і тому треба завозити. Чому наше Міністерство економіки порівняло Україну з цими територіями і державами, мені незрозуміло. Ви знаєте, друзі, яка різниця між більшістю і меншістю? От і в більшості, і в меншості є розумні люди і є дурні. В більшості арифметичній їх трішки більше. Частина з тих, останніх, пішла в уряд і пропонує такі законопроекти. Його приймати не можна ні в якому разі.
Шановні народні депутати! Обговорення питання завершено. Висновок комітету: прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління дотримується такої ж думки. З урахуванням цього я ставлю на голосування першою пропозицією про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України про Митний тариф [[щодо зміни мита на окремі види продовольчих товарів]]. Реєстраційний номер 7243. [[11:48:26]] За-183 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування про направлення на повторне перше читання проекту Закону, реєстраційний номер 7243, на повторне перше читання. Прошу голосувати. [[11:48:51]] За-209 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 168, „Блок Тимошенко” - 0, так, тихо будь ласка, „Наша Україна – Народна самооборона” – 1, комуністів – 26, "Блок Литвина" – 3, позафракційні – 11. Шановні колеги! Ще один законопроект - про внесення змін до Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини". Реєстраційний номер 6358. Давайте ми його розглянемо за скороченою процедурою до перерви, якщо немає заперечень. Я ставлю на голосування цю пропозицію і прошу голосувати. [[11:49:41]] За-200 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра юстиції Лутковська Валерія Володимирівна. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань правосуддя Бережна Ірина Григорівна.
Дякую. Шановний головуючий, шановні народні депутати, вашій увазі пропонується проект Закону про внесення змін до Закону України „Про виконання рішень застосування практики Європейського суду з прав людини”. Мушу сказати, що з моменту, коли ми прийняли цей закон [[він набув чинності у 2006 році]], змінилось життя. І відповідно зараз ми пропонуємо розширити поняття рішення, яке надається у цьому законі, зокрема шляхом доповнення його, у тому числі і рішенням Європейського суду з прав людини про схвалення умов односторонньої декларації, яку має право висловити уряд України у випадку, якщо він розуміє, що він має справу із системною проблемою. І тоді, не доводячи розгляд справи до констатації Європейським судом порушення прав людини, він може одразу висловити своє бажання того, що він розуміє, що є проблема у державі, і може сплатити особі певну суму справедливої сатисфакції для того, щоб особа вже отримала гроші, не очікуючи на рішення Європейського суду. Крім того, цим проектом закону пропонується прибрати з обов’язку уряду України надсилати заявнику копію оригінального тексту рішення Європейського суду з прав людини у зв’язку із тим, що відповідно до Регламенту Європейського суду з прав людини заявник отримує копію рішення Європейського суду напряму від Європейського суду. Відповідно уряд тільки робить подвійну роботу – надсилає другий екземпляр заявнику. Більше того, ці всі рішення є публічними, вони опубліковані на сайті Європейського суду з прав людини, а стислий виклад рішення Європейського суду публікується в „Урядовому кур’єрі”, д, крім того, публікуються і всі необхідні реквізити для того, щоб можна було знайти це рішення. Крім того, пропонується включити до обов’язку Державної виконавчої служби у випадку, якщо на депозит Державної виконавчої служби переправляється сума, яка призначена рішенням Європейського суду з прав людини для сплати заявнику, інформувати заявника про те, що на депозиті така сума вже знаходиться, і відповідно що заявник має надати необхідні реквізити. Прошу підтримати цей проект закону. Дякую.
Дякую вам також. Сідайте, будь ласка. Голова підкомітету Комітету з питань правосуддя Бережна Ірина, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, до вашої уваги пропонується проект Закону України про внесення змін до Закону України „Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини”, поданий Кабінетом Міністрів України (реєстраційний номер 6358) (від 29 квітня 2010 року). Отже, проект закону розроблений з метою вдосконалення норм законодавства, що регулюють виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини. Проектом закону передбачається низка змін до Закону України „Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини”. Зокрема, з метою оптимізації роботи національного органу представництва, відповідального за забезпечення представництва України в Європейському суді, передбачається збільшення строку вчинення відповідних заходів з виконання рішень Європейського суду, тобто 3-денний строк змінюється на 10-денний. Таке збільшення є цілком виправданим, адже на практиці 3-денний строк є вельми коротким. У проекті закону розширене поняття „рішення”, про що вже казала моя співдоповідач, тобто під яким пропонується розуміти рішення Європейського суду про схвалення умов односторонньої декларації. Справа в тім, що Європейським судом запроваджено практику, відповідно до якої держава може звернутись до Європейського суду з односторонньою декларацією з метою врегулювання спору. В такій декларації держава визначає умови надання заявнику відшкодування, зокрема, у справах, які стосуються певної системної проблеми в державі, яка є причиною великої кількості порушень положень конвенції, констатованих Європейським судом. Якщо Європейський суд схвалює умови, запропоновані державою, ухвалює рішення, яким викреслює заяву з реєстру справ, тобто завершує розгляд справи. Також удосконалюється механізм закриття виконавчого провадження за рішенням Європейського суду. У проекті закону передбачено, що підставою для закриття виконавчого провадження за рішенням Європейського суду є.
Мікрофон, будь ласка.
є не тільки підтвердження списання суми відшкодування, а й підтвердження того, що виконані інші вимоги, визначені в резулятивній частині цього рішення. Отже, прийняття цього проекту закону дозволить усунути неузгодженість чинного законодавства України з положенням Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дозволить удосконалити порядок виконання рішень Європейського суду. Законопроект отримав схвальні відгуки від Верховного Суду, інших судових інстанцій. Також він був підтриманий на засіданні Комітету у справах. з питань правосуддя, на якому було прийнято рішення прийняти його за основу в першому читанні. Тому у зв’язку з вищенаведеним прошу підтримати даний законопроект та за результатами розгляду в першому читанні прийняти його за основу. Дякую.
Дякую, сідайте. Шановні колеги! Є потреба обговорювати це питання? Чи може поставити на голосування відповідне рішення? Хто наполягає на обговоренні? Не наполягаєте. Микола Томенко, будь ласка.
Шановні колеги, я хотів лише звернуть увагу на те, що дійсно в матеріалах ми маємо пропозиції різних судових інституцій, зокрема Верховного Суду, де Верховний Суд висловлює цілу низку серйозних зауважень, що бути коректним при прийняття рішення і це означає, що як мінімум між першим і другим читанням варто було б все-таки зважити на пропозиції наших фахівців в судових справах і. ну як приклад я приведу лише застереження Верховного Суду, що закон знімає діючу норму про те, що стягувачу не надсилається оригінальний текст. То ви уявіть собі, що, скажімо, коли ви в судовому процесі, вам тепер буде надсилатися стислий виклад, з яким ви нічого не можете зробити. Тобто от таких проблем є достатньо багато, які. я не думаю, що вони ідеологічно принципові, але тим не менше я думаю, що позиція Верховного Суду, нашого Науково-експертного управління, які висловлені в зауваженнях, ми при доопрацюванні до другого читання мусимо врахувати для того, щоб ми знали, що і інтереси держави захищені, і все-таки інтереси тих людей, які позиваються, тому що вони теж наші громадяни і мусимо брати це до уваги. Тому хотів би наголосити на тому, що між першим і другим читанням варто би пропозиції Верховного Суду і наших експертів серйозно проаналізувати і врахувати. Дякую.
Юрій Кармазін, мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні колеги депутати! У нас закон називається „Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини”. Одним із принципів Європейського суду з прав людини є доступність до. для правосуддя і обов’язковість виконання рішень судів. Через це абсолютно правильно ставиться питання про те, що цей законопроект треба приймати, приймати в першому читанні. Ну, я ж хотів звернути увагу, користуючись нагодою і присутністю в цій урядовій ложі заступників міністра, зокрема юстиції, тобто справедливості, спитати: а чи усвідомлюють сьогодні в Мін’юсті, чи усвідомлюють в Мінфіні, чи усвідомлюють сьогодні в уряді, що у нас сьогодні треба приймати інший закон, який випливе з того, що я зараз скажу? Наші суди розглянули 1 мільйон 28 тисяч позовів і прийняли таку ж кількість рішень про захист дітей війни, тобто громадян України, які підпадають під цей закон. Загальна вартість, яку треба їм відшкодувати, - це півтора мільярда гривень. До цього дня ні одне рішення не виконано. Тому, чи є взагалі сенс тоді, якщо нічого не виконується в державі, якщо уряд не забезпечує виконання рішень і зараз йде волокита, людей зараз свідомо маринують – це скарги в Кіровоградській області, це скарги в Одеській області, це скарги по всій Україні, хто звертається з позовами? Тому я думаю, що нам треба замислитися над виконанням взагалі урядом своїх зобов’язань як такими, що несуться від імені держави Україна. Дякую.
Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію: про прийняття за основу законопроекту [[реєстраційний номер 6358]] про внесення змін до Закону України „Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини”. Прошу голосувати. [[11:59:27]] За-302 Рішення прийнято. Шановні колеги, оголошую перерву до 12 години 30 хвилин.
Шановні колеги, продовжуємо ранкове засідання. Розглядається проект закону про внесення змін до Закону України "Про виноград та виноградне вино” [[щодо захисту якості вітчизняної виноробної продукції і посилення боротьби з її фальсифікацією]], законопроект за номером 5364. Автор законопроекту Черноморов. Ми можемо, Олександре Миколайовичу, за скороченою процедурою? Я ставлю пропозицію розглянути даний законопроект за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[12:33:23]] За-155 Рішення прийнято. Будь ласка.
Еще у нас не забыты отпускные времена, когда многие проводили свой отпуск на юге нашей страны. Но там есть не только море, это еще и районы, в которых произрастает виноград, из которого делается чудесный напиток – вино. Но в последние годы качество вина вызывает нарекания. И это не из-за того, что кто-то делает фальсификацию намерено. Я должен вам сказать, что нет больших поборников качества вина, чем легальные виноделы. Это происходит из-за того, что мы закупаем дешевый виноматериал, и здесь исправление ситуации зависит только с развитием собственной сельскохозяйственной базы, в том числе, виноградарской. Кроме виноделия и виноделов как таковых у нас в стране есть мощнейшая винодельческая наука: это и институт «Магарач» ялтинский – альма-матер всех виноделов стран СНГ, это и одесский институт Таирова, и наука, как может, помогает виноделам с тем, чтобы они выполняли свои функции, и качество напитка было лучше. Вот именно во взаимодействии виноделов и нашей отечественной виноградарско-винодельческой науки продуктом является данный законопроект. Цели данного законопроекта. Прежде всего, гармонизация украинского законодательства с требованиями европейского законодательства в области виноградарства и виноделия. Мы как бы даже идем в этом вопросе впереди, не дожидаемся пока Евросоюз будет ставить нам какие-то условия по изменению законодательства, мы его гармонизируем уже сегодня. Повышение качества и конкурентоспособности отечественной винодельческой продукции. Защита прав производителей и потребителей винодельческой продукции от продукции фальсифицированной.
Завершуйте, будь ласка.
Ликвидация технологических ошибок, которые были в первоначальном, в действующем законопроекте, уточнение терминологии виноградарства и виноделия и согласование подзаконных нормативных актов базирующихся на положениях Закона Украины «О винограде и виноградном вине». Законопроект единогласно поддержан комитетом, насколько мне известно. И замечания, высказанные все в ходе обсуждения, несомненно будут ко второму чтению учтены.
Дякую. Будь ласка, голова підкомітету Комітету з питань аграрної політики Сідельник Іван Іванович. Немає Сідельника? Прошу записатись на виступи. Будь ласка, Шкіль.
Звичайно, дуже мило слухати представника, я так розумію, виноробів, які борються за якість винопродукції. А треба боротись не тільки за якість, а і за конкуренцію, тобто треба сприяти і розвивати. Бо чесно кажучи, завжди за розмовами і за законами, які мають сприяти розвитку винної промисловості, ховається, в першу чергу, наголошую, в першу чергу, лобістські речі. Тому я записався „за”, тому що я за розвиток українського виноробства. Я за те, щоб українська продукція була конкурентна в світі або хоча б конкурентна в Україні, бо тут треба зараз, в першу чергу, боротися за якість. Тут сказано дуже багато про якість, але, чесно кажучи, от у мене є таке внутрішнє переконання, що тут більше мова йде про лобізм і сприяння. Я не впевнений, що цей лобізм і сприяння підвищить якість винопродукції в Україні. Тому що тут в даній ситуації це має бути реальна державна програма. Ми маємо або подбати про те, щоб Україна забезпечувала українського споживача якісним першокласним продуктом або просто тоді вже забезпечувати таким самим якісним першокласним продуктом тільки за межі України. Бо коли ми в цій сесійній залі прийняли закон, який називає коньяком ту штуку, яка зроблена за допомогою алюмінію і дубової клепки, то я ще раз наголошую, що клепок треба мати в голові достатньо для того, щоб робити з Україною те, що робить нинішня влада. Насправді, аграрна країна, ми мали найбільші площі, засаджені виноградною лозою, і зараз маємо всі можливості для того, щоб здійснити прорив, але має взяти всю відповідальність на себе влада, і тут нема що ховатися за лобістськими чи іншими законами, які розвивають, поглиблюють, сприяють, покращують. Це закони про ніщо. Тут потрібна повноцінна якісна державна програма. Дякую.
Іване Івановичу, від комітету, будь ласка, дайте заключення.
Уважаемые народные депутаты! Комитетом Верховной Рады Украины по вопросам аграрной политики и земельных отношений еще в мае этого года рассмотрен проект Закона о внесении изменений в Закон о винограде и виноградном вине. Указанный законопроект направленный на повышение отечественной конкурентности винодельческой продукции. Предложения, изменения, которые вот здесь в этом законопроекте есть, направленные на то, чтобы улучшить работу в этой отрасли и навести порядок в сортах винограда, которые сегодня есть или производятся в нашей стране. Поэтому есть предложение. Учитывая то, что уже назрел вопрос по этому законопроекту давно принять решение согласиться с предложением, с предложением в комитете.
Так все у вас?
Все.
Дякую. Шановні колеги! Ми завершили розгляд цього питання. Висновок комітету: прийняти за основу. Висновок Головного науково-експертного управління аналогічне: пропонують прийняти за основу. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про виноград та виноградне вино” [[щодо захисту якості вітчизняної виноробної продукції і посилення боротьби з її фальсифікацією]] [[реєстраційний номер 5364]]. [[12:41:12]] За-250 Рішення прийнято. Шановні колеги! Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 61 Закону України "Про Державний бюджет України на 2010 рік" щодо списання заборгованості за фінансовою допомогою, наданою на поворотній основі Луганському учбово-виробничому об’єднанню Українського товариства сліпих за рахунок коштів Фонду соціального захисту інвалідів на створення робочих місць для інвалідів по зору. Реєстраційний номер 6441. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд цього питання за скороченою процедурою. [[12:42:01]] За-207 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат України Петро Степанович Цибенко, співдоповідач – член Комітету з питань бюджету Юрій Олександрович Болдирєв.
Фракція комуністів, голова Ради ветеранів України Петро Цибенко. Шановні колеги! Шановні громадяни України! Запропонований вам до розгляду проект закону має на меті списати заборгованість за фінансовою допомогою у сумі 250 тисяч гривень, яка надана на поворотній основі Луганському учбово-виробничому об’єднанню Українського товариства сліпих за рахунок коштів соціального захисту інвалідів шляхом внесення змін до статті 61 Закону України „Про Державний бюджет України на 2010 рік”. Необхідно зазначити, що Луганське учбово-виробниче об’єднання Українське товариство сліпих використало отриману допомогу абсолютно за цільовим призначенням, а саме на створення робочих місць для інвалідів по зору. Однак, в умовах виходу країни з економічної кризи Луганське учбово-виробниче об’єднання, як і всі підприємства Українського товариства сліпих, опинилося в дуже скрутному фінансовому становищі через складність в реалізації своєї продукції на ринку аналогічних товарів, виготовлених іншими структурами з використанням здорової робочої сили через необхідність утримання розгалуженої непромислової сфери, дефіцит обігових коштів. Через складні обставини Луганське учбово-виробниче об’єднання УТС не мало можливості повернути позику у грудні 2008 року і не має перспектив її повернення в подальшому. Повернення такої суми коштів може бути здійснене лише через продаж основних фондів, що призведе до повної зупинки підприємства, інваліди по зору залишаться без роботи, а їх сім’ї без засобів існування. Чи нам потрібне таке? Тому, шановні колеги, я звертаюсь до вас з уклінним проханням і прошу народних депутатів України підтримати поданий законопроект за основу і в цілому з урахуванням пропозицій Комітету з питань бюджету. Дякую.
Дякую вам, Петро Степановичу, також! Співдоповідач – член Комітету з питань бюджету Юрій Олександрович Болдирєв, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Вопрос совершенно ясен, источник – это средства фонда социального страхования инвалидов. В этом фонде за прошедшие 10 месяцев перевыполнения на 8,2 миллиона гривен, а денег нужно всего лишь 250 тысяч, так что с источниками вопрос ясен. А что касается редакционных изменений, которые предлагает комитет, они изложены в проекте, который роздан вам на руки, они не существенные, предлагается там где-то вставить два слова, где-то убрать три и изменить название. Голосование на комитете дало результат: 19 – „за”. Лист согласования с подписями также приложен к решению нашему. Прошу поддержать. Спасибо.
Шановні колеги, є потреба обговорити це питання? Є. Будь ласка, Олександр Єфремов.
Спасибо, Владимир Михайлович. Было предложение докладчиков о том, чтоб мы проголосовали в первом чтении. Я думаю, здесь вопрос совершенно ясный. Люди уже несколько месяцев здесь бьются в коридорах, просят эти несчастные копейки. Давайте мы все-таки поддержим данную организацию и проголосуем в целом сегодня.
Валентин Матвєєв, будь ласка, мікрофон, фракція комуністів.
Дякую. Шановні колеги, що нам пропонується? Пропонується списати всього суму у 250 тисяч гривень, яка була використана на створення, вдумайтесь, робочих місць для інвалідів по зору. Термін повернення цієї заборгованості закінчився ще в грудні 2008 року. Безумовно воно не буде ніколи повернуто. І згідно з тим, що уже виступали мої колеги і говорили про це, отримана фінансова допомога, була використана за цільовим призначенням. Тому я пропоную від імені нашої фракції, фракції комуністів підтримати цей законопроект не тільки за основу, а прийняти його в цілому. Дякую.
Уляна Мостіпан, будь ласка, фракція БЮТ. Да, будь ласка, карточку подивіться там.
А вже бачу, включено. Шановні, я би просила підтримати цей законопроект, оскільки я в комітеті нашому представляю підкомітет у справах інвалідів і входжу в комісію, яка створена при міністерстві, яка розподіляє гроші. Знаю точно, що гроші використовуються так, як потрібно за призначенням. Але, Володимир Михайлович, і до вас і до всіх інших звертаюся з абсолютно таким нормальним питанням, щоб вони ніколи не потребували грошей, якби ми звернулися до, ну, до них віднеслися з державницьких позиції. Тобто продукцію, яку виробляє дане підприємство, на неї якби були державні замовлення. Тоді, звичайно, не прийшлося б інвалідам просить у нас іще подачок, а це підприємство надзвичайно потужне і продукція їхня користується попитом. Тому справа за державою, зробити інвалідів повноцінними виробниками і дати можливість їм реалізувати вироблену їми ж продукцію. Прошу проголосувати в цілому.
Так, Володимир Карпук, будь ласка, мікрофон.
Володимир Карпук, „Наша Україна”. Звичайно, без сумніву треба підтримати законопроект і в цілому, однак я хочу підтримати народного депутата Уляну Мостіпан. Хто стикався з роботою в учбово-виробничих об’єднаннях товариств сліпих, а це є в кожній області, у них є величезна проблема з робочими місцями. Кількість неповнозрячих людей в Україні – більше 300 тисяч людей. Ці люди об’єднані в ці товариства, але, як правило, їх учбово-виробничі об’єднання не забезпечені роботою. Вони роблять примітивні речі, державних замовлень, як правило, немає. І така ситуація як по Луганську є, звичайно, в кожній області. Тому треба на це звернути, щоб були держані замовлення, де можливо, і забезпечували роботу цих учбово-виробничих об’єднань. А також я би просив комітет, в якому працює Петро Степанович Цибенко, дійсно вивчити цю проблему і сприяти роботі цих об’єднань. Дякую.
Шановні колеги, обговорення питання завершено. Очевидно тут всі, хто виступав з цього приводу, мають рацію. І нам, можливо, треба дати доручення комітету, щоб комітет проаналізував взагалі економічну ситуацію на підприємствах, де працюють люди незрячі і, можливо, вніс єдині уніфіковані пропозиції, бо ми тут локально вирішуємо цю проблему. Думаю, що немає заперечень, і ми протокольно таке доручення комітету формулюємо, визначаємо 2 тижні, щоб внесли загальні пропозиції з цього питання. Ну, давайте ширше подивимося на інвалідів, які працюють. Шановні колеги, і така пропозиція є, яка прозвучала у виступі, зокрема Олександра Єфремова, що з урахуванням уточнень, які пропонує Комітет з питань бюджету, прийняти його за основу і в цілому як закон. Немає заперечень? То я ставлю одразу на голосування цю пропозицію: про прийняття за основу і в цілому проекту закону [[реєстраційний номер 6441]] про внесення змін до статті 61 Закону України „Про Державний бюджет України на 2010 рік” щодо списання заборгованості за фінансовою допомогою, наданої на поворотній основі Луганському учбово-виробничому об’єднанню Українського товариства сліпих за рахунок коштів Фонду соціального захисту інвалідів на створення робочих місць для інвалідів по зору з урахуванням пропозицій Комітету з питань бюджету, які викладенні у рішенні комітету. Прошу голосувати. [[12:51:07]] За-327 Рішення прийнято. Тобто закон прийнято. Тепер, шановні колеги, пропонується вашій увазі проект Закону про конфлікт інтересів у діяльності публічних службовців. Тут поступила нагальна пропозиція, настійна така, наполеглива пропозиція розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[12:51:45]] За-210 Шановні колеги, цей закон налічує 45 статей. Якщо він мав би більше, 100 статей, ми б тоді не мали право розглядати його за скороченою процедурою. Доповідач – народний депутат України Олег Валерійович Ляшко, а також буде доповідачем виступати Власенко Сергій Володимирович. Співдоповідач – Новіков Олег Володимирович. Прошу вас.
Дякую, Володимире Михайловичу. І сподіваюся, що пропозиція про розгляд важливого законопроекту, який спрямований на боротьбу з корупцією, надійшла не від тих, хто не бажає боротися з цією корупцією. Ви знаєте, починаючи від Президента, глави уряду, Верховної Ради, усі в нашій країні декларують бажання проводити реформи. Лише вони, на думку всіх, хто розказує про реформи, здатні змінити ситуацію в країні. Всі говорять про економічну реформу, про реформу в інших галузях, але, на моє переконання, найважливіша реформа, яка треба країні, це реформа у сфері боротьби з корупцією, бо все зло іде звідси. І які б чудові економічні реформи ми не провели, але коли держава Україна пронизана корупцією з самого верху до самого низу, ніякі реформи не допоможуть вирішити економічні проблеми, які є в країні. Бо корупція – це головна економічна проблема в країні, коли бізнес не зацікавлений працювати публічно, бо йому дешевше у тіні платити откати, ніж публічно сплачувати податки, бо на гривню зарплати, він повинен дві гривні сплатити податків; коли за кожну довідку, починаючи від сільради, від медичного якоїсь комісії, до вступу у вуз і за місце у списку до Верховної Ради партійне, треба платити гроші. От у чому головна проблема нашої країни – це корупція. Тому законопроект, який пропонує група авторів, і називається „Про конфлікт інтересів у діяльності публічних службовців. Ми пропонуємо цим законопроектом запровадити не лише декларування доходів, а і витрат публічних службовців, моніторити декларації, які вони подають. Ми встановлюємо коло об’єктів, на яких поширюється закон, зокрема на Президента, народних депутатів, прокурорів, суддів, інших державних службовців. Крім того, встановлюється цілий ряд додаткових обмежень щодо використання службового становища та отримання подарунку.
Мікрофон, будь ласка.
Метою прийняття цього закону, як ми автори сподіваємося, буде ще один крок, спрямований на подолання всеохоплюючою корупції у нашій країні. На заключення абсолютно тверде переконання. Я думаю, що 95 відсотків людей у цьому залі його розділяють. До тих пір, поки корупція правитиме країною, ніякі реформи не дадуть позитивного результату, все це буде лише пусті декларації. Дякую.
Власенко Сергій Володимирович, будь ласка, ваш проект.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Запропонований вам законопроект 4420-1 розроблений на виконання вимог Конвенції ООН проти корупції, яка ратифікована Україною 1 січня 2010 року. Я би хотів погодитися з усіма тими оцінками такого ганебного для України явища як корупції, які прозвучали у виступі попереднього виступаючого. Єдине що, я би хотів зазначити, що запропонований законопроект сконцентрований лише на одному елементі такого явища як корупція, а саме конфлікт інтересів та його запобігання на публічній службі. На жаль, 20 років існування незалежної української держави, конфлікт інтересів у нас існує. Але українське чиновництво чомусь не знає, що такий конфлікт існує. І тому чиновник на сьогоднішній день абсолютно безперешкодно приймає рішення щодо видачі або не видачі ліцензій підприємству, власником якого є його дружина або якийсь інший родич. Цей чиновник залучає таке підприємство на безальтернативній основі для закупівлі товарів, робіт і послуг для державних потреб, витрачаючи мільйонні кошти на таке підприємство безальтернативно і не несе за це жодної відповідальності. Запропонований законопроект пропонує ліквідувати таке явище. Запровадити чітке визначення поняття конфлікту інтересів, зазначити, що це протиріччя між приватними інтересами публічного службовця та його службовими обов’язками. Закон також додатково і достатньо ретельно регламентує ну, таке цікаве, українське, специфічно українське явище як наявність подарунків так званих. Законом, окремим розділом цього закону, який присвячений запобіганню отримання публічним службовцем неправомірної вигоди, в тому числі і подарунків. Під поняттям неправомірної вигоди охоплюються подарунки та будь-які інші блага, отримані всупереч вимогам законодавства публічним службовцем у зв’язку з виконанням ним службових обов’язків. Закон забороняє отримання таких подарунків. Я розумію, що чиновництво буде не в захваті від такого нововведення. Але я би закликав всіх народних депутатів не.
Будь ласка, продовжуйте.
Не дивлячись на таке „побажання” [[в лапках]] українських чиновників, все-таки відтягти їх від такого корита, як подарунки. Відповідну регламентацію у законі отримали також і вперше, до речі, за 20 років існування української держави отримали додаткові обмеження публічного службовця, який вже припинив державну служби. Зокрема, чиновникам забороняється найматись працювати до тих роботодавців, щодо яких службовець вирішував питання в ході виконання службових обов’язків. Службовцям навіть після закінчення їх кар’єри службовців заборонено розголошувати конфіденційну інформацію, яку вони отримали, а також здійснювати представництво осіб, щодо яких службовець вирішував питання, виконуючи службові обов’язки. Я би просив шановних колег прислухатись до позиці профільного комітету і підтримати цей законопроект у першому читанні. Я розумію, що він, можливо, недосконалий, але ми зможемо його доопрацювати до другого читання. Дякую.
Член Комітету з питань боротьби із організованою злочинністю і корупцією Новіков Олег Володимирович доповість про рішення комітету.
Шановний головуючий, шановні колеги! На розгляд комітету по боротьбі з корупцією та злочинністю і Верховною Радою України вноситься проект Закону України [[4420]] про конфлікт інтересів у діяльності публічних службовців. Законом пропонується встановити загальні принципи та правила запобігання і врегулювання конфлікту інтересів, що можуть виникати у діяльності публічних службовців при виконанні ними службових обов’язків, а також відповідальність за їх порушення. Метою прийняття даного законопроекту 4420 є закріплення на законодавчому рівні поняття конфлікту інтересів, а також визначення правил запобігання та способів врегулювання конфлікту інтересів у діяльності публічних службовців. Проте, аналіз законопроекту до чинного законодавства з питань статусу публічних службовців свідчить, що у більшості приписів поданого законопроекту не врахована специфіка правового статусу різних категорій публічних службовців. В результаті цього в разі прийняття даного законопроекту значна частина його норм залишиться декларативними приписами і не зможе бути практично реалізованими. Головним науково-експертним управління висловлено ряд зауважень до даного законопроекту. Комітет на своєму засіданні прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді відхилити даний законопроект. Що стосується законопроекту 4420-1. Метою прийняття даного законопроекту є створення в Україні ефективної системи правових норм, які утворюють основу для попередження та запобігання корупційним проявам в діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави. Принципово новим є в даному законопроекті запровадження терміну „конфлікт інтересів”, під яким розуміється протиріччя між приватними інтересами публічного службовця та його службовими обов’язками, наявність якого може вплинути на об’єктивність та неупередженість прийняття рішень, а також на вчинення чи не вчинення дій в процесі його службової діяльності. Головне науково-експертне.
Завершуйте, будь ласка.
Головне науково-експертне управління вважає за доцільне відхилити даний законопроект. Проте, Комітет Верховної Ради України по боротьбі з організованою злочинністю та корупцією підтримує даний законопроект та рекомендує Верховній Раді прийняти його у першому читанні за основу. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення питання. Руслан Князевич, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”.
Шановний голово, шановні колеги! Ну, відверто кажучи, ці два законопроекти поєднує те, про що сказав один і другий доповідач, це ще один з кроків чи ще один з можливих етапів на шляху того, що ми називаємо, скажемо так, побудова нормативно-правової бази, метою є якої саме або боротьба з корупцією, а що найважливіше, навіть не боротьба, а створення умов, які унеможливлюють корупцію як явище. І будемо відверті, насправді це в тому числі якісь такі, можливо, емоційні кроки, бо в нас є той пакет законопроектів, який був прийнятий після ратифікації Міжнародної конвенції і який, на превеликий жаль, був прийнятий і фактично став законом, але Верховна Рада України вдалася до безпрецедентних речей і протягом двох голосувань відтермінувала вступ законів в силу. Тобто такого не було до цього і вже, напевно, не буде ніколи після цього. Я чому знаю, передбачаю, що ці закони ніколи не набудуть чинності. Більше того, я відверто вам скажу, є великою ілюзією вважати, що створення найідеальнішої законодавчої бази допоможе боротися з корупцією. Ніякій країні воно ще так, відверто кажучи, особливо і не вплинуло на якість корупції. Якщо ми хочемо. знаєте, ми зараз дуже часто паразитуємо тим, що наводимо грузинський досвід. Грузинський довід засвідчує: для того, щоб побороти корупцію, треба всіх одномоментно звільнити з роботи, набрати нових людей і дати їм нормальну високу заробітну плату. І зараз Грузія, яка була серед останніх в світі за поширенням корупції, за останніми показниками входить в десятку країн з найменшим рівнем корупції. 94 відсотки громадян в соціологічних опитуваннях публічно декларують про те, що за останні 5 роки вони жодного разу не давали і не брали хабар. Ну яким ще може бути кращим, скажімо, свідченням на користь такого роду дій? Можна звичайно зарегульовувати безкінечно, можна зійти до рівня Китаю, який передбачає вищу міру покарання на законодавчому рівні. Але це не діє. Кожен тиждень відбуваються розстріли, а корупція як є так.
Завершуйте, будь ласка.
так і поширює свої метастази. Але без цих законопроектів, звичайно, жодного кроку поступу вперед не буде. Тому, якщо ми не приймемо сьогодні їх, давайте повернемося до того, щоб набрали чинності пакет законопроектів, який ми задекларували перед всім світом. Дякую.
Павло Сулковський, фракція Партії регіонів. Мікрофон, будь ласка.
Павло Сулковський, фракція Партії регіонів, Рівненщина. Ви знаєте, що у всьому світі корупція – це найстрашніше зло для суспільства, і тому це зло якраз і не дає розвиватися в повну силу і економіці в державі, і дуже уповільненими темпами покращується рівень життя і добробуту народу України. тому за особливо останні попередні 5 років помаранчевої команди Президента Віктора Андрійовича Ющенка, патріота України так званого, який бив себе, що він націонал-патріот, нашоукраїнці, які допомагали йому, за останні 5 років влади його розкрутили маховик корупції в повну силу в Україні. Чому я так говорю? Та тому що ми переконались, та не тільки ми, парламентарі, а й весь народ України побачив і ось буквально позавчора на виборах і дав оцінку цій політичній силу, зокрема Віктору Ющенку, який уже Героя України, герої України, які навіть не відомі Україні особи, він їх понагороджував героями України. Оце і говорить, підтверджує оті всі вчинки корупції, яку втілював у життя патріот Віктор Ющенко. Тому сьогодні я переконаний, що ці проекти – вони мають право на життя, але в такому вигляді, в якому вони сьогодні розглядаються, подані в парламент, на мій погляд, їх треба сьогодні відправляти на повторне перше читання. І вірю в те, що Президент України Віктор Янукович у цьому питанні, я вірю, що він зламає хребет корупції.
Все у вас, да? Завершуйте, будь ласка.
Тому я вірю, що ми найближчим часом допоможемо Президенту цей хребет зламати і навести порядок. І ми сьогодні спостерігаємо: це саме найстрашніше зло було - в судах корупція, що зараз відбувається, і наводимо порядок. І думаю, так далі по кожній галузі буде наводитись порядок. Дякую.
Валерій Бевз, фракція комуністів. Мікрофон, будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Скільки себе пам’ятаю, 19 років незалежності країни – і всі 19 років ми успішно боремося із корупцією у нас в державі. Може, дійсно, вже пора переходити до конкретних дій, а не до розмов. Приймаємо один закон про боротьбу з корупцію – відтерміновуємо його дію, приймаємо другий – знову відтерміновуємо. І так із року в рік. З ідеологією і цих законопроектів треба погоджуватись, і зрозуміло, що треба їх голосувати і приймати, але головне – треба було б і діяти, щоб ці закони працювали, а в цьому є наша сама головна проблема. Дякую за увагу.
Микола Томенко, мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги, я підтримую тих, які говорять про те, що ми в боротьбі з корупцією йдемо хитрим українським шляхом. Ми спочатку прийняли закони, потім сказали, що їх не будемо виконувати до 1 січня, а тепер вирішили ті самі закони знову перевнести. Причому привнесли дуже нормально, розділили на дві групи, практично, одні ідентичні закони. Тому, перше, ну, саме правильно було би просто дати можливість діяти тим законам, які вже ми прийняли. Друга альтернатива – сьогодні взяти за основу будь-який законопроект, тому що по великому рахунку суттєвої ідеологічної різниці ні в одному, ні в іншому законопроекті нема. Обидва формувалися нашими колегами, які в масі працюють в комітеті Калетніка і які прилучилися до цієї роботи. Хоча у мене відчуття таке, що сьогодні не буде прийнятий жоден законопроект, оскільки всі чекають, що Президент подасть, оскільки він ідеологічно головний по боротьбі з корупцією України, а депутати не борються з корупцією. Наступна теза. Ми на місцевих виборах отримали одну дуже небезпечну штуку, про яку ніхто не говорить. Значить, засхідно за всіма соціологічними дослідженнями порядку 20 відсотків громадян сказали, що готові продати свій голос, ну, і душу відповідно, і серце, і совість за гроші. Хто за 500 гривень, хто за 100 гривень і так далі. І я думаю, що це люди – це чесні прагматики. Тому що ще багато людей продали, тільки не сказали про це. Так от мені здається, що оцей цинізм поведінки людей, він адекватний тому, що відбувається у владі. Якщо ми не почнемо реальні кроки по боротьбі з корупцією, то ми дійдемо до ситуації, коли 50 відсотків людей буде казати, що нам різниці немає, яка партія, хто заплатить, за того і проголосуємо. І ми дійдемо до просто, ну, критичної точки. Тому мені здається, що сьогодні все-таки треба було б наважитись на це голосування і. Да, ще одна небезпека, так званої, вибіркової боротьби з корупцією. Я згадую, колись, як анекдоти, ходили розмови про те, як Черновецький їздив до Лужкова в гості, значить, і вся Москва обговорювала це десь пів року. Черновецький сказав, говорить Лужкову: „Вы знаете, я там знаю, что у вас деньги бюджетные осваивает жена, - говорит. А у меня – зять, так давайте семьями объединимся и будем осваивать”. Оце в нашому законі називається конфлікт інтересів. От у Москві з Лужковим відбулися відомі події. Мені цікаво, коли Черновецький із своєю родиною буде відповідати перед законом. Уже навіть Росія в силу політичних суб’єктивних обставин вирішила розібратися з Москвою, давайте ми розберемося з Києвом. Тому моя пропозиція сьогодні: голосувати будь-який законопроект і не чекати, коли від Президента нам напишуть текст. Я абсолютно переконаний, що такого роду законопроекти повинні бути законопроектами депутатів, Верховної Ради, яка повинна показувати приклад, як боротися з корупцією.
Шановні колеги, обговорення питання завершено. Комітет пропонує відхилити законопроект 4420, а 4420-1 прийняти за основу. Головне науково-експертне управління пропонує відхилити два законопроекти як такі, що не відповідають належним вимогам. Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію першу: про прийняття за основу проекту Закону про конфлікт інтересів діяльності публічних службовців, реєстраційний номер 4420, його доповідав Олег Ляшко. [[13:11:08]] За-60 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка: Партія регіонів – 0, „Блок Тимошенко” – 32, "Наша Україна–Народна самооборона" – 26, комуністів – 0, "Блок Литвина" – 0, позафракційні – 2. Тепер ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону, реєстраційний номер 4420-1, про правила професійної етики на публічній службі та запобігання конфлікту інтересів. [[13:11:22]] 4420-1 Проект Закону про правила професійної етики на публічній службі та запобігання конфлікту інтересів. Немає мотивів за скороченою процедурою? [[13:11:49]] За-111 Рішення не прийнято. Я поставлю на голосування ще одну пропозицію, щоб направити законопроекти 4420 і 4420-1 на повторне перше читання. На повторне перше читання, прошу голосувати. [[13:12:20]] За-294 Рішення прийнято. Шановні колеги! Оголошую до розгляду проект Закону про заходи державного фінансового контролю публічної служби [[реєстраційний номер 4472]]. Пропозиція аналогічна: розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:12:51]] За-201 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат України Сергій Володимирович Власенко, співдоповідач – член Комітету з питань боротьби з організованою злочинністю і корупцією Олег Володимирович Новіков.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Законопроект 4472 прийнято на виконання вимог Конвенції ООН проти корупції, яка була ратифікована Україною 1 січня 2010 року, а також в розвиток першого антикорупційного пакету законів, які от ми все відтерміновуємо і які ми згадували під час обговорення попереднього питання. Дійсно, цей перший пакет містить лише декларацію того, що запроваджується механізм державного фінансового контролю публічної служби. Законопроект же 4472 абсолютно чітко виписує коло суб’єктів процедури, механізми та відповідальність за таке не декларування. Слід зазначити, що цей законопроект є ідеологічним, він змінює врешті-решт ідеологію боротьби з корупцією в Україні замість того, щоб бігати по сільських рада і хапати за руки якихось чиновників середнього і низького рангу. Цим законопроектом запроваджується абсолютно інший механізм. Цим законопроектом запроваджується суцільне декларування доходів та витрат всіх публічних службовців України. Тобто всі публічні службовці, починаючи від депутатів місцевих рад і закінчуючи Президентом України, повинні подавати декларації про свої доходи і витрати. І не тільки свої декларації, а і декларації своїх родичів. Нарешті, якщо ми проголосуємо і приймемо цей закон, не зможе уже суддя приїжджати на мерседесі і говорити, що це мерседес його тещі, або його мами, яка пропрацювала все життя вчителькою у сільській школі. Не зможе районний чиновник приїжджати на „Лексусі” і жити в Конча-Заспі у чотириповерховому будинку і говорити про те, що він його орендує за 100 гривень чи за 20 гривень. Я розумію той острах, який має чиновництво перед цим законом. Я розумію, що деякі колеги, які тут зараз голосно виступають, проголосують проти цього закону. Тому що, напевно, щось бояться щодо себе.
Завершуйте, будь ласка.
Тому я закликаю всіх не чекати президентських законопроектів чи чиїхось інших, а я закликаю всіх проголосувати, підтримати рішення комітету профільного і проголосувати за цей законопроект в першому читанні. Дякую.
Олег Володимирович Новіков.
Шановний пане головуючий, шановні колеги! Законопроект 4472 розроблено відповідно до положень статей 7 та 8 Конвенції Організації Об’єднаних Націй проти корупції. Найбільш ефективним заходом, здатним забезпечити зниження рівня корупції в даному секторі, є запровадження системи декларування доходів майнового стану та видатків осіб, уповноважених на виконання функції держави, членів їх сімей та близьких родичів. Особливістю даного законопроекту є те, що він спрямований не лише на виявлення фактів незаконного збагачення публічних службовців, а й на виявлення фінансових конфліктів, інтересів, які можуть виникнути або виникли у публічних службовців під час виконання ними своїх функцій. Також законопроект передбачає широке коло суб’єктів декларування з огляду на те, що наявність високих корупційних ризиків досить часто обумовлений не рівнем, посаду, яку займає публічний службовець, а характером функції, які він виконує. Головне науково-експертне управління у своєму висновку рекомендує відхилити даний законопроект. Проте, Комітет по боротьбі з корупцією і організованою злочинністю Верховної Ради України прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти даний законопроект у першому читанні за основу. Прошу підтримати. Дякую.
Шановні колеги, прошу записатися на обговорення цього питання. Прізвища, будь ласка, покажіть. Володимир Стретович, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Володимир Стретович, Християнсько-Демократичний Союз, фракція "Наша Україна – Народна самооборона". Шановні колеги! Шановні радіослухачі! Шановні громадяни України! На превеликий жаль, боротьба з корупцією в Україні нагадує боротьбу Дон Кіхота з вітряками, який весь час боровся, але незрозуміло чого він досяг у своїй боротьбі. У кінці нинішнього року, в грудні-місяці група організації ГРЕКО і Організації європейського співробітництва буде слухати Україну, а як ми боремося з корупцією. Те, що ми двічі відміняли вже закони. законами про вступ у дію законів про протидію корупції, це нас не хвалить і не додає нам нормального політичного обличчя в Європейському Союзі. Цей законопроект не новий. Ще в 2005 року, якщо мені не зраджує пам’ять, 2003, вибачте, ми намагалися тоді провести відповідний закон, тоді таких добровольців було 93 у нашому залі. Цікаво, скільки сьогодні буде прихильників того, щоб встановити фінансовий контроль не тільки за особами, що несуть публічну службу, а й за родичами, близькими родичами. А їх визначення, як відомо, дає Цивільний кодекс, де чітко визначено перелік, які особи повинні декларувати, їх доходи, статки і відповідним чином трохи збити навал корупції в Україні. Звичайно, це нова форма. Звичайно, ті, хто хочуть боротися, будуть шукати можливість як це робити. Ті, хто не хочуть боротися, Володимире Михайловичу, покажіть по фракціях, як хто проголосує в кінці, хто підтримує подібне нововведення чи не підтримує? Хочу сказати, що ця практика не нова для України, вона існує дуже в багатьох країнах. І при вступі на державну службу або зайнятті високої посади від чиновника на рівні міністрів, заступників міністрів вимагаються такі декларації, і спеціально уповноважений орган чи то податкова, чи Служба безпеки перевіряє, чи це відповідає дійсності і таким чином дають зелене світло на зайняття відповідної посади. Тому я пропоную всім моїм колегам підтримати цей законопроект у першому читанні, обговорити і разом з вступом в дію з 1 січня ввести його.
Іван Вернидубов, фракція Партії регіонів.
Шановний головуючий! Шановні колеги! Я зразу скажу, що буду закликати вас не голосувати за цей закон. І не тому, що ми боїмося, як каже автор, якихось його пропозицій чи тому що не треба боротися з корупцією. Все це треба. Але я проти того, в який спосіб і якими методами пропонується в цьому законі встановлювати фінансовий контроль в Україні. Фінансовий контроль в Україні давно створений, він є. Він, правда, не спрацьовує в тому вигляді, в якому нам би хотілося. Але треба шукати, дійсно, шукати треба такі методи і способи, які б законодавчо правильно виглядали. Ну, наприклад, поданим проектом визначене, на мій погляд, дуже широке коло суб’єктів декларування, а також не виправдано широкий перелік відомостей, які мають вноситись у декларацію, що створить, дійсно, великі істотні незручності, адже по-суті вимагатиме від суб’єктів декларування вести постійний облік абсолютно всіх доходів, а також видатків. Не виправданим, на мій погляд, є внесення такого обсягу відомостей для всіх без винятку державних службовців та членів їх сімей. Адже абсолютно зрозуміло, що доцільним є декларування тільки тих осіб, які обіймають високі посади. Ну, і звичайно суб’єктам декларування багато дуже питань. Ми кажемо, боїмося тещі там чи будемо використовувати майно, але давайте дійсно. А що, як дорослі діти? Живуть окремо, не завжди в злагоді з батьками, є конфлікти. Як ми можемо заставити особу, яка претендує на якусь посаду, давай мені від свого сина, якому вже 40 років і живе давно зі своєю сім’єю і не ладить з батьками, давай мені відомості. Звичайно, він не доб’ється цього. І давайте, а як же Конституція? Конституція, ніхто не має права втручання в його особисте і сімейне життя, крім випадків, передбачених Конституцією України і таке інше. Проектом також передбачається, наприклад, створення.
Завершуйте, будь ласка.
скільки можна цих органів нових упроваджувати? Я думаю, що треба такий закон відхилити. Дякую за увагу.
Олег Зарубінський, фракція "Блоку Литвина".
Олег Зарубінський, Народна Партія. Шановні колеги, шановний суб’єкт законодавчої ініціативи, відразу сказати, що такий певний шантаж з приводу того: не проголосуєте, значить ви корупціонер – до мене не пристали. Не працював ні в митниці, ні в Податковій службі, не займався поверненням ПДВ і так далі. Тому, очевидно, до мене це зовсім не стосується. Але я за інше. Знаєте, коли ми висуваємо гарну ідею, а ідея, безумовно, правильна – декларування, то давайте це не компенсувати тим, що тут є просто неякісні речі, і я вам хочу про це сказати відверто. Бо якщо ми хочемо прийняти серйозний закон, то він має бути серйозно виписаний. Дивіться ситуацію: 11 червня 2009 року Верховна Рада прийняла закон, ви знаєте, називався він „Про засади запобігання та протидії корупції”. Якщо він не діє, давайте його відмінимо, але він є. І в цьому законі уже фінансовий моніторинг прописаний. У цьому законі прописано, я читав і цей і ваш, в цьому законі, послухайте, в цьому законі прописано: що є конфлікт інтересів. Ви пропонуєте інше визначення конфлікту інтересів, це є в статті 1. Як це має співвідноситися і кореспондуватися те, що є частиною законодавства? Вибачте, так не можна робити з точки зору просто юридичної техніки і юриспруденції. Другий момент. Ясно, що ваш закон носить антикорупційну спрямованість, і це дуже добре. Але коло суб’єктів відповідальності за корупційні правопорушення [[стаття 2 згаданого цього закону]] відрізняється від кола осіб уповноважених на виконання функцій держави і місцевого самоврядування, які є суб’єктами декларування, вибачте, згідно вашого закону. Чим користуватись тоді тому, хто має виконувати ці закони? Просто деклараціями про те, що треба боротися з корупцією? Очевидно, так теж не можна робити. Другий момент, я хочу звернути увагу, Закон про засади запобігання та протидії корупції, нещодавно прийнятий.
Мікрофон, будь ласка. Завершуйте.
зазначено порядок фінансового контролю. Тут пропонується фактично інша система фінансового контролю. Як синхронно може існувати дві системи фінансового контролю? Хто буде, в залежності від політичних уподобань і політичної кон’юнктури застосовувати ту чи іншу систему? Тому я пропоную, не відкидати цей законопроект як такий. Над ним треба ще дуже серйозно працювати не з точки зору політики і піару, я нічого не маю поганого щодо вас, дійсно піару, а з точки зору змісту законопроекту. Закони мають бути якісними. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Я лише одне скажу у розвиток виступів, які прозвучали. Нам, дійсно, треба приймати відповідні рішення, але складається враження в процесі обговорення, що ці рішення часто-густо пропонуються для того, щоб поставити в позицію інші сторону, яка має виправдатися. І розрахунок такий: ми свою справу внесли, закон подали, його не приймуть, але зате у нас будуть підстави для політичних розмов. Давайте будемо говорити про те, що нам треба прийняти рішення, яке потрібно було б для країни. А то всі пишуть і думають, це мене не стосується. А я скажу, шановні колеги, те, що ви всі думаєте, стосується кожного з присутніх тут. Правду я кажу? Правду. То давайте зробимо такий закон, який відповідав би інтересам країни, а не інтересам політичної боротьби. От і все. комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону „Про заходи державного фінансового контролю публічної служби” [[реєстраційний номер 4472]]. Прошу, голосуйте. [[13:26:09]] За-124 Рішення не прийняте. Ставлю на голосування другу пропозицію, яка прозвучала, до речі, у виступі Олега Зарубінського, про те, що необхідно доопрацювати цей законопроект, а відтак вноситься пропозиція про направлення його на повторне перше читання. [[13:26:39]] За-295 Рішення прийнято. Шановні колеги, пропонується вашій увазі. пропонується вашій увазі проект Закону про лісові ресурси [[реєстраційний номер 5498]]. Пропозиція розглянути його за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:27:13]] За-187 Рішення прийнято. Доповідач – Володимир Андрійович Даниленко, Комітет з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи.
Шановні народні депутати України! Комітет з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи подав для розгляду у першому читанні законопроект про лісові ресурси [[реєстраційний номер 5498]] [[від 10.03.2010 року]], внесений на заміну народним депутатом України Шершуном. Законопроект розроблено в зв’язку з недостатньою урегульованістю на законодавчому рівні діяльності суб’єктів господарювання, пов’язаної з реалізацією, придбанням та експортом другорядних лісових ресурсів, особливо тих, таких як лікарські рослини, гриби, ягоди та горіхи. Згідно статті 73 Лісового кодексу України відповідними органами виконавчої влади встановлюється ліміт використання лісових ресурсів, який погоджується територіальними органами виконавчої влади з питань лісового господарства та охорони навколишнього природного середовища. Спеціальне використання лісових ресурсів є платним. Суб’єкти господарської діяльності, отримавши лісовий квиток, мають здійснювати заготівлі лісових ресурсів в межах встановлених лімітів. На практиці заготівля лісових ресурсів, особливо ягід та грибів, здійснюється в багатьох випадках із значним перевищенням встановлених лімітів. Забезпечити суровий контроль за цією діяльністю надзвичайно складно. Основна маса зібраних лісових ресурсів направляється за кордон, внаслідок чого виснажуються лісові угіддя, не сплачується до місцевих бюджетів збір за використання лісових ресурсів, втрачається сировинна база для вітчизняних переробних підприємств. Законопроект запроваджує порядок реалізації та експорту лісових ресурсів за наявністю сертифікату походження. Суб’єкт господарювання на кожну партію лісових ресурсів заявлено на митному контролі під час експортної операції.
Завершуйте, будь ласка.
має представити сертифікат походження, виданий відповідними Службою лісового господарства. Тому Комітет з питань екології, екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи рекомендує прийняти цей законопроект про лісові ресурси за основу. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, прошу записатися на виступи, якщо у цьому є потреба. Прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло. Володимир Стретович, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”.
Дякую. „Наша Україна – Народна самооборона”. Шановні колеги, шановний Володимире Михайловичу! Моє дитинство, як багатьох певно тут присутніх, минуло у лісовому господарстві, я виростав на лісовому кордоні, до 14 років взагалі не знав, що таке електроосвітлення. Тому, вирісши у лісі, мене дуже турбує проблема лісового господарства, розвитку цієї галузі. Якщо сьогодні лісівники ударно рапортують про те, що заліснення наших територій іде нормальними темпами, не може не турбувати те, що, наприклад, зараз відбувається в Чорнобильській зоні, де невідомі молодики свавільно вирубають радіоактивний у тому числі ліс, спроваджують його, щось виробляють, але не бачимо результату, про що говорить влада з цього приводу. Але вернемося до лісових ресурсів. Приймаючи певний закон, а як буде адмініструватися, як він буде застосовуватися. Зрозуміло, що встановлення відповідних ліцензій, лісових квитків для тих промислових заготівельників, що заготовляють горіхи, гриби, ягоди, - це цілком реальна імовірна річ. Але як буде це робитися на місці, коли людина, що живе у селі, наприклад, Рівненської, Житомирської чи Волинської області, найбільш заліснених, чи в Карпатах, піде для себе назбирати грибів чи ягід, а його там будуть стерегти, що він не буде мати відповідного дозволу на такі збори. Як буде виконуватись сам закон? Тому з цих мотивів, не бачачи механізму, як органи виконавчої влади будуть видавати відповідні ліцензійні умови на здійснення такої діяльності, я вважаю, що цей закон по суті потрібен, але немає механізму його застосування. Тому його треба або відправляти на повторне перше читання, або зовсім відхиляти як такий, що не може бути реалізований. Проблема, дійсно, є. Треба вибирати із державного ресурсу, державного багатства те, що може отримати Державний бюджет. Але даний закон не дасть можливість це здійснити. Тому що будуть потерпати рядові громадяни, лісівники, які мешкають в населених пунктах, що знаходяться в лісовій місцевості. Дякую.
Шановні колеги! Хто ще наполягає? Микола Томенко, будь ласка.
Шановні колеги! Я хотів би звернути увагу на те, що, дійсно, є дві складові даного законопроекту. Ідеться, якщо ідеться про простих людей, якщо ми проїдем сьогодні, наприклад, Волинська область, проїдемо Закарпатську і прикордонні області, де значна частина людей фактично живе за рахунок збору, сезонного збору чи лісових ягід, чи грибів, якщо зараз ми їм скажем, що відповідний орган Держліс, що займається цим заготовленням, буде продавати їм право назбирати в лісі, де вони народилися, ягоди чи гриби, то можете уявити собі, яке буде ставлення до нас і до нашої держави. І до тих органів, які представляють? Якщо хто бачив, як ці збираються ягоди, можна уявити, скільки сили і здоров’я треба затратити, коли сім’ями йдуть в ліс і їх збирають. Але інша проблема, це так звані посередницькі структури чи фірми, чи заготовачі. Отут Шершун за логікою правий, коли говорить про те, що треба навести порядок в цій системі координат. Бо коли уже поділені у нас Карпати між деякими, не буду називать країни, бо це неукраїнські в основному фірми, які працюють, які за безцінь скуповують і тоннами перевозять це для переробки в Італію там, в Польщу, Словаччину і в інші країни. Тому мені здається, що цю ідею, треба було б подумати, як її правильно організаційно, як Володимир Стретович сказав, організаційно і інституційно зробити. Що є ті люди, які для власних потреб, для утримання сім’ї, що, не дай бог, їм ще, їх ще чекати перевірками і дозвільними цими рішеннями і є фірми, які працюють, в основному іноземні. А фірма або спільні підприємства, які працюють на території і які заробляють на цьому шалені кошти. Тому я би саму ідею, можливо, так зберіг. Але подумав, як її зреалізувати. Щоб ми не нанесли шкоду тим сім’ям, які живуть в соціально вразливих і часом депресивних регіонах, фактично це єдиний, єдиний підзаробіток для наших сімей.
Шановні колеги, комітет пропонує прийняти за основу законопроект. Головне науково-експертне управління пропонує реалізувати законодавчу ініціативу шляхом внесення відповідних змін до Лісового кодексу України. Я ставлю на голосування першою пропозицію Комітету про прийняття за основу проекту Закону про лісові ресурси [[реєстраційний номер 5498]]. Прошу голосувати. [[13:35:21]] За-37 Рішення не прийнято. Зважаючи на таку незначну підтримку, законопроект відхилено. Шановні народні депутати, оголошую до розгляду проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про державну соціальну допомогу особам, які не мають права на пенсію, та інвалідам" [[щодо державної соціальної допомоги на догляд інвалідам війни]] [[реєстраційний номер 4535]]. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:36:08]] За-195 Рішення прийнято. Доповідач – Цибенко Петро Степанович і співдоповідач – голова Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів Валерій Михайлович Сушкевич. Будь ласка. Мікрофон.
Дякую. Фракція комуністів Петро Цибенко, голова Ради ветеранів України. Шановні колеги, шановні громадяни України, згідно із статтею 8 Закону України "Про державну соціальну допомогу особам, які не мають права на пенсію, та інвалідам" інвалідам війни I та II групи, яким призначено пенсію по інвалідності відповідно до Закону України „Про пенсійне забезпечення осіб звільнених з військової служби та деяких інших осіб” встановлюється державна соціальна допомога на догляд у розмірі відповідно 50 та 25 відсотків прожиткового мінімуму для осіб, які втратили працездатність. Тим же інвалідам, які одержують пенсію відповідно до інших законів, встановиться державна соціальна допомога на догляд у розмірі 15 відсотків прожиткового мінімуму для осіб, які втратили працездатність. Виходячи з діючого на 1 жовтня 2010 року прожиткового мінімуму для осіб, які втратили працездатність, а це 723 гривні, різниця в розмірі допомоги на догляд за інвалідами війни першої групи становить дуже суттєву суму, а саме 253 гривні. Законопроектом пропонується встановити однаковий розмір державної соціальної допомоги на догляд на інвалідами війни першої та другої групи незалежно від закону, за яким їм призначено пенсію. А саме, інвалідам війни першої групи 50 відсотків, інвалідам війни другої групи 25 відсотків прожиткового мінімуму для осіб, які втратили працездатність. На реалізацію законопроекту потребується додатково 44 мільйони гривень, коштів з державного бюджету. Проте вважаю, що це питання необхідно розглядати в першу чергу з урахуванням соціального аспекту, адже розмір допомоги на догляд за інвалідами війни не повинен залежати від того, за яким законом інвалід одержує пенсію. Крім того, необхідно враховувати категорію осіб, про яких іде мова. Це інваліди війни першої і другої групи.
Мікрофон, будь ласка.
Тобто людям, наймолодшому з яких сьогодні 83, і яких становить, скажімо, на 1 січня 2010 року інвалідів першої групи 50 тисяч чоловік і інвалідів другої групи 100 тисяч чоловік. Отже, шановні колеги, я уклінно прошу підтримати цей законопроект. Дякую.
Дякую. Мікрофон голови комітету Сушкевича Валерія Михайловича увімкніть.
Дякую, Володимире Михайловичу. Народний депутат Сушкевич, „Батьківщина”. Шановні колеги! Комітет у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів розглянув проект Закону про внесення змін до Закону України „Про державну соціальну допомогу особам, які не мають права на пенсію, та інвалідам” [[номер 4535]] на засіданні 9 вересня цього року. Ви знаєте, сьогодні до комітету з цього питання, з предмету закону, який тільки що доповів мій колега, значить, надходить дуже велика кількість звернень. Причому ці звернення, вони особливо важливі і значимі те, що цей рік – це рік 65-ої річниці Великої Перемоги. І тільки що ми відсвяткували 66-у річницю звільнення України від німецько-фашистських загарбників. І питання таке. Чому сьогодні інвалід Великої Вітчизняної війни 1 групи отримує надбавку на догляд у розмірі 361 гривню, якщо пенсію йому обчислено відповідно до так званого військового закону, тобто Закону про пенсійне забезпечення всіх звільнених з військової служби та деяких інших осіб, і тільки 108 гривень, якщо пенсію обчислено відповідно Закону про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування. Абсолютний дисонанс і колізія законодавча, яка існує вже багато років. І, до речі, вона, на жаль, була підтримана в свій час в Законі про державну соціальну допомогу особам, які не мають право на пенсії та інвалідам урядовим рішенням, урядовою пропозицією законодавчою. І тому сьогодні саме цей рік і саме виправляючи цю помилку по відношенню до наших інвалідів війни. я підкреслюю, шановні колеги, мова йде про вирішення питання для інвалідів війни. Комітет у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів рекомендує Верховній Раді підтримати законодавчу ініціативу, спрямовану на підтримку наших інвалідів війни і прийняти цей законопроект за основу. Необхідно зазначити, що Комітет з питань бюджету.
Мікрофон, будь ласка.
Комітет з питань бюджету, враховуючи позицію Міністерства фінансів на те, що законопроект має вплив на видаткову частину Державного бюджету, зазначає, що цей законопроект може прийнятий бути і набуття чинності не раніше 1 січня 2011 року. Головне науково-експертне управління підтримує законопроект з застереженням відповідно щодо 27-ої статті Бюджетного кодексу. Ще раз звертаюся до шановних колег народних депутатів. Підтримаємо вирішення питання по відношенню до інвалідів війни і встановимо однакові надбавки по всім законам України по відношенню до цих шановних людей. Дякую. Прошу підтримати.
Шановні колеги, прошу записатися на обговорення питання. Прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Катерина Самойлик, фракція комуністів.
Я щиро дякую. Я думаю, що сьогодні в цій залі ні у кого не здригне рука, не здригне рука, щоб не проголосувати за цей законопроект. Бо саме цей рік – це рік відзначення 65-річчя Великої Перемоги у Великій Вітчизняній війні, бо саме тому що декілька днів тому назад ми з вами відсвяткували 66-ту річницю звільнення України від німецько-фашистських загарбників. Я думаю, що ці люди, які пронесли любов до своєї Батьківщини і прагнення звільнити її, і зробили це, всі 65 років дійсно прожили в кошмарі, виконуючи саму благородну місію: звільнити свою державу, звільнити радянських людей – українців від загарбників, від фашистського іга. І тому на сьогоднішній день моя Херсонщина кожен день відзначає святкування звільнення кожного району від німецько-фашистських загарбників. Сьогодні - Херсон, Каланчак, Чаплинка, завтра – інші райони. І я думаю, що всі ветерани Великої Вітчизняної війни, інваліди, солдатські вдови, їх онуки та правнуки, слухаючи Верховну Раду України, дійсно, схилять доземно голову і перед великим подвигом інвалідів Великої Вітчизняної війни, і перед нашою громадянською позицією і виконаним обов’язком. І я думаю, що сьогодні ми повинні проголосувати за даний законопроект.
Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів.
Шановні колеги, коли мова йде про прийняття законопроектів, які мають соціальну спрямованість чи стосуються соціальної політики, я завжди притримуюся тої точки зору, я думаю, і більшість в сесійній залі дотримується, нам, окрім хороших, приємних, лагідних, солодких слів, потрібні реальні, практичні справи, тобто нам буде потрібний реальний працюючий закон, який дав би можливість підняти матеріальний добробут інвалідів війни. Це безумовно і однозначно. У такому вигляді, як цей законопроект написаний, він, безумно, працювати не зможе, не буде. Буде заветований і ми отримаємо неприємні речі. Тому я думаю, що цей законопроект потрібно доопрацювати з тим, аби внести необхідну, необхідні суми до бюджету на 2011 рік обов’язково і на цьому має наполягати як Комітет в справах інвалідів, так і Комітет з питань соціальної політики та праці, однозначно. Інакше ми отримаємо те, що ми дуже часто отримуємо. Ми приймаємо законопроекти, ми багато красивих слів говоримо, законопроекти не працюють, замість закону, замість матеріальної допомоги ми отримуємо одне роздратування наших людей. Це, я думаю із цим ніхто сперечатися не буде. Тому я би пропонував, якщо голосувати за цей законопроект, то тільки в першому читанні, тільки в першому читанні, з тим, аби дати можливість доопрацювати його. Бо з 1 січня 2010 року цей законопроект вже працювати не може, він виписаний був давно. І з другого боку, якщо. або в іншому випадку на доопрацювання, на повторне перше читання відправити законопроект, але приймати його потрібно обов’язково. Дякую.
Да. Мостіпан, будь ласка, мікрофон. Мостіпан, я сказав.
Мостіпан, Партія „Батьківщина”, фракція "Блоку Юлії Тимошенко". Шановні народні депутати, мій виступ теж у підтримку цього законопроекту. Ви вже чули, що це всього-на-всього десь 150 чоловік підлягає до перерахунку пенсій. А якщо вважати. врахувати те, що із цих 150 тисяч у нас уже за 9 місяців порівняно із минулим роком їх пішло із життя 20 тисяч, то, звичайно, немає ніяких підстав у нас говорити про те, що його приймати не можна. Якщо подивитися в грошовому виразі, ну, тут була названа цифра 44 мільйони, то я скажу, що інвалід першої групи буде отримувати плюс 361 гривню, другої – 180 і третьої – 108, тобто суми теж надзвичайно маленькі. І якщо говорити про те, що ми – більшість у цій залі, проголосували в березні цього року про те, що 2010 рік оголосити роком ветеранів Великої Вітчизняної війни, а якраз.
Завершуйте, будь ласка.
То, звичайно, закон повинен бути прийнятий, хоча б прийнятий за основу. Дякую.
Дякую. Шановні колеги. Микола Томенко, будь ласка.
Шановні колеги, я хотів би підтримати автора законопроекту і тих колег, які говорять про принцип справедливості у тій частині, що ми, думаючи про старших людей, так розширили категорію учасника війни, що десь загубилася, перше, та категорія людей, які реально війну пройшли, а передовсім, це інваліди, ті, які брали участь у бойових діях. І я так розумію, Петро Олександровичу, що тут же ж мої колеги, афганці, учасники війни, інваліди, потрапляють під теж цю категорію, в якій буде підтримуватися даний законопроект. Я вважаю, що це справедливо – розрізняти як би ступінь підтримки і соціальної справедливості у цьому питанні. Бо коли йдеться про не просто учасника війни, а інваліда учасника війни, це та категорія людей, яка першочергово потребує від нас допомоги і підтримки. І мені здається, тут. от і колега Ярослав Сухий говорив, він теж правий, але якщо порахувати, то йдеться про незначну суму. Якщо в цілому говорити про. коли ми розглядаємо деякі соціальні законопроекти, йдеться про мільярди, якщо тут комітет правильно підрахував, йдеться про 44 мільйони, мені здається, що це не та сума, про яку ми можемо вести суперечку. Але ще раз кажу, що не стільки з точки зору підтримки, що це невелика сума, а з точки зору загальної ідеології. Тобто сьогодні, коли ми кажемо про тих людей, які бачили війну, які пройшли війну, які захищали країну, вони, в першу чергу, потребують підтримки, тим більше, що от на досвіді нашого афганського госпіталю кількість людей, які мають інвалідність, практично, вони щорічно проходять лікування, тому що вони потребують і фінансової підтримки у тому сенсі, щоб держава про них турбувалася. Тому пропоную підтримати даний законопроект, а подивитися, з урядом уже порадитися, може, стане питання, може, не встигаємо там з 1 січня. Подумати, може з середини року його наступного ввести в дію. Це вже технологія. Тому голосуємо „за”, а коли воно буде чинне, треба радитися з Міністерством фінансів і з урядом.
Шановні колеги! Обговорення питання завершено, комітет пропонує прийняти за основу. Такої ж пропозиції дотримується Головне науково-експертне управління. Я ставлю на голосування про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про державну соціальну допомогу особам, які не мають права на пенсію та інвалідам” [[щодо державної соціальної допомоги на догляд інвалідам війни]]. Реєстраційний номер 4535. Прошу голосувати. [[13:50:23]] За-124 Рішення не прийнято. По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів – 2, Блок Тимошенко – 72, "Наша Україна - Народна самооборона" – 18, комуністів – 26, "Блок Литвина" – 0, позафракційні – 6. Ставлю на голосування про направлення на повторне перше читання законопроект. [[13:50:54]] За-312 Рішення прийнято. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення доповнення до статті 9 Закону України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності" [[щодо ліцензування авіавиробництва та торгівлі авіатехнікою]]. Пропозиція розглянути питання за скороченою процедурою і потім оголосити перерву. Прошу голосувати. [[13:51:30]] За-194 Рішення прийнято. Доповідач – Ярослав Михайлович Сухий. Співдоповідач – Наталія Королевська.
Шановні колеги! Я прошу народних депутатів України від співавторів і від комітету цей законопроект розглядом на сьогоднішній день перенести. Справа в тому, що він стосується галузі військово-промислового комплексу. І у нас виникло протиріччя на сьогоднішній день з виконавчою гілкою влади, тому що військово-промисловий комплекс і проблематика дерегуляції не співпадають між собою. Тому в мене переконливе прохання: дати нам час попрацювати з урядом найближчі тиждень-два і цей законопроект в розгляді сьогоднішній день перенести. Дякую.
Прошу підготуватися до голосування. Я поставлю на голосування про перенесення розгляду проекту закону. Я ставлю на голосування пропозицію про перенесення розгляду законопроекту [[реєстраційний номер 5444]]. [[13:52:45]] За-226 Рішення прийнято. Може ще одне питання розглянемо? Це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про статус депутатів місцевих рад" [[щодо декларації про доходи депутатів]]. Шановні колеги, давайте за скороченою процедурою розглянемо це питання. Прошу підтримати. Ставлю на голосування цю пропозицію. [[13:53:29]] За-202 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат Ландик, будь ласка. Немає. Від комітету – Трайдук Микола Федорович. Будь ласка, Миколо Федоровичу, дайте нам заключення, що нам робити з приводу цього законопроекту.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Комітет Верховної Ради України з питань державного будівництва та місцевого самоврядування розглянув проект Закону України про внесення змін до Закону України „Про статус депутатів місцевих рад” щодо декларації про доходи депутатів місцевих рад, внесений народним депутатом Ландиком. Зміст законопроекту полягає у внесенні змін до статті 18 Закону України „Про статус депутатів місцевих рад”, що передбачає покладання на депутатів місцевих рад обов’язку щорічно заповнювати та надавати у місцеву раду декларацію про доходи, зобов’язання фінансового характеру та про майновий стан щодо себе та членів своїх сімей у порядку, передбаченим регламентом відповідної місцевої ради. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України у висновку номер 60/3 рекомендує за результатами розгляду законопроекту в першому читанні повернути на доопрацювання суб’єкту права законодавчої ініціативи. Народні депутати України, члени комітету зазначають, що наслідком прийняття запропонованих проектом новел буде виникнення правової колізії з приписами Законів України „Про боротьбу з корупцією”, „Про державну службу”, „Про службу в органах місцевого самоврядування”. Комітет підтримує доцільне удосконалення законодавства з питань декларування доходів депутатів місцевих рад та вважає, що зазначені пропозиції можуть бути враховані при підготовці нової редакції Закону України „Про статус депутатів місцевих рад”. З огляду на зазначене комітет рекомендує Верховній Раді України за результатами розгляду законопроекту в першому читанні повернути на доопрацювання суб’єкту права законодавчої ініціативи. Посимо підтримати.
Шановні колеги! Немає заперечень? Будь ласка, запишіться на обговорення. Прошу прізвища народних депутатів. Катерина Самойлик, фракція комуністів.
Дякую. Я думаю, автор законопроекту, комітет взагалі дуже правильно і дуже слушно поступив. Тому що нам і ще залишилось, щоб кожний депутат сільської ради заповнював декларації по три кілометри, і тоді у нас буде взагалі не буде чим займатися. Але мені б хотілося б побажати і профільному комітету Верховної Ради, це виходячи з зустрічі з нашими депутатами сільських і селищних рад, про інше сказати. По-моєму, на часі вже настало наступне питання. У нас дуже багато є депутатів сільських та селищних рад, які обираються майже вже по 5, по 6 разів, бо люди їм довіряють. Довіряють вирішувати свої питання, хочуть сказати, то довіряють, мабуть, самі важливіші на сьогодні питання: і земельні питання, і горе своє, і все інше. І ось ці депутати до нас звертаються і говорять, Катерино Семенівно, розумієте, ми декілька років відпрацювали на громаду, на нашу країну, чи не варто було б продивитись, наприклад і законодавчо врегулювати наступні питання, це надбавка хоча б якихось 5, чи 10 відсотків до пенсії депутатам, які обираються впродовж декількох разів до сільської, чи селищної ради. Це перше. Друге. У нас є сільські ради, в які входять по 5-6 населених пунктів, то прохання до нас також виникає те, що безкоштовного проїзду на транспорті, чи це комунальний транспорт, чи це державний до сільської, чи селищної ради. Ось ці питання сьогодні мабуть якимось чином соціально гарантують діяльність тих людей, які від землі, які одержують довіру. Хотілося б.
Завершуйте, будь ласка? Все у вас, да?
Хотілося б, щоб профільний комітет вивчив саме ці питання.
Дякую. Шановні колеги, я поставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу. І якщо Верховна Рада України не підтримає це питання, тоді автоматично законопроект буде відхилено. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про статус депутатів місцевих рад” [[щодо декларації про доходи депутатів]]. Реєстраційний номер 3196. [[13:59:02]] За-4 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено, тим більше, що це питання врегульовано в Законі про місцеві вибори. Шановні народні депутати, ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. О 16 годині ми продовжимо нашу роботу в пленарному режимі.