Доброго ранку, шановні колеги! Доброго ранку шановні представники засобів масової інформації! Будь ласка, займіть свої місця, підготуйтесь до реєстрації. Як завжди нагадую, реєстрація відбувається шляхом натискання кнопки "за", першої зліва або зеленої. Готові реєструватись? Прошу реєструватись. [[10:05:13]] В залі зареєстровано 200 народних депутатів України. Пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження у народних депутатів Киви Іллі Володимировича [[Оплески]], Миколи Леонідовича Княжицького [[Оплески]], Ігоря Сергійовича Кривошеєва. [[Оплески]] Бажаю вам успіхів від себе особисто, від колег! Всього найкращого і здоров’я! Шановні колеги, відповідно до статті 25 Регламенту Верховної Ради України ми маємо до 30 хвилин на виступи народних депутатів України з внесенням пропозицій, повідомленням заяв та оголошенням повідомлень. Будь ласка, запишіться на виступи від депутатських фракцій та груп, вибачте, від народних депутатів. [[Шум у залі]] То вчора було вас. Бачте, вчора було вчора. Бойко Юрій Анатолійович.
Шановні колеги, шановна президія, шановні громадяни України! Народний депутат Скорик, фракція "Опозиційна платформа – За життя". Ви знаєте, коли мене питали в перші місяці президентства Зеленського і перебування нинішніх депутатів у владі, що змінилося, якщо порівнювати з попередньою владою, я завжди говорив, що Президенту вдалося знизити градус громадського протистояння і взаємної ненависті. Інших досягнень тоді не було, але ми сподівалися, що вони будуть. На жаль, цього не сталося і ми бачимо, що в суспільство повернулася атмосфера 14-го, 19-го року. Атмосфера взаємної ненависті і протистояння, атмосфера переслідування опозиції, фактично знищення опозиції, коли влада намагається запроторити до в’язниці одного з лідерів опозиції – співголову нашої політичної сили Віктора Володимировича Медведчука, коли виповнилося вже 4 місяці з часу, коли були закриті телевізійні канали абсолютно без суду, коли РНБО в нас підміняє фактично судову гілку влади. Коли ми говоримо про досягнення, то влада говорить про те, що великим досягнення є те, що вони начебто відкрили ринок землі. Зараз під Радою буде відбуватися багатотисячний мітинг прихильників нашої політичної сили з вимогою відмінити цей грабіжницький ринок землі, тому що всі люди розуміють, і це показують всі соціологічні дослідження, що це не ринок, а фактично це розпродаж української держави. Ми дуже сподівалися, що влада дійсно піде на серйозні кроки щодо реформування сфери охорони здоров’я, але цього не відбулося. І ми бачимо, що продовжується реформа пані Супрун. Ми дуже сподівалися, що влада піде на серйозні кроки щодо реформи системи освіти, точніше остановки цієї реформи, такої реформи, яка фактично дебілізує наших дітей, але цього не сталося. І ми бачимо, що Президент говорить про якісь такі гасла, що будемо будувати новий університет майбутнього. Ми подивилися, що відбувається в тих класичних університетах багатьох – фактично вони знищуються. Мені б дуже хотілося, шановні колеги, щоб той час, який нам відведено з вами в цій залі, ми все-таки витратили не на те, щоб підвищувати рейтинги чи боротися за владу, чи приймати абсолютно недолугі закони, а те, щоб вирішити важливі для країни питання. Це питання миру. Це питання соціальної безпеки наших громадян. Це питання громадянського такого миру в суспільстві, якого ми з вами на сьогоднішній день не маємо.
Німченко Василь Іванович.
Доброго ранку, шановні колеги, шановні громадяни України! Німченко Василь Іванович "Опозиційна платформа – За життя". Мене спонукало сьогодні вийти до вас і поділитися тією інформацією щодо долі землі. По-перше. Хочу сказати, що завтра Конституційний Суд України починає розгляд двох конституційних подань. Разом з тим, шановні колеги, вам всім відомо, що нас в державі, яка констатувала як правова, на жаль, паралізована діяльність Конституційного Суду. На сьогоднішній день два судді Конституційного Суду у незаконний спосіб відсторонені від виконання своїх функціональних обов’язків. Це на совісті владних структур. Це на совісті глави держави, на якому лежить обов’язок забезпечувати дотримання прав і свобод і гарантій діяльності норм Конституції. Шановні колеги, я хочу вам сказати, що сьогодні під стінами Верховної Ради зібрались тисячі-тисячі громадян, яких доля і переживання за землю привели сюди з усіх куточків України, починаючи з Закарпаття, закінчуючи сходом і Черніговом. Шановні колеги, вийдіть, подивіться, що пригнало, вибачаюсь, сюди цих людей. Чому вони пішли на Київ, до Києва, як ті ходаки? Спасибі вам, люди, якщо вони чують, що вони прийшли підтримати, підтримати конституційні принципи діяльності й існування нашого суспільства. Шановні колеги, коли ми ведемо мову про те, бути чи не бути нашій державі, ми повинні виходити з конституційного постулату, що основа і природне джерело існування нашої нації – це земля. Прочитайте в Конституції. Прочитайте, про що сказав народ 1 грудня 1991 року. Він сказав, що земля є власністю українського народу і вона є матеріальною основою суверенітету і незалежності. Як ми могли з вами прийняти такі акти, коли дали можливість продавати землю. Я ще раз наголошую, що земля не є об’єктом вічного права взагалі і нема ніде в світі, іде питання про користування землею. І не треба плутати земельні ділянки з землею як геополітичне явище. Це на сьогоднішній день ставте питання, що.
Олександр Колтунович, будь ласка, фракція "Опозиційна платформа – За життя".
Дякую. Шановні народні депутати, шановні колеги, присутні, виборці! Я хочу звернути увагу на те, що вже казали мої попередні виступаючі колеги, що, дійсно, зійшлись до Верховної Ради України тисячі наших прихильників, тисячі українців, які виступають проти запровадження ринкового обігу земель сільськогосподарського призначення, проти продажу землі, яка на сьогоднішній день дозволена і вступить в силу з 1 липня цього року. Чому проти, чому ми проти? І чому дані соціології такі, що від 70 до 80 відсотків громадян України вступають проти продажу земель сільськогосподарського призначення? Це ж питання не тільки власних паїв – це питання державної землі, землі, яка знаходиться в державній і комунальній власності, це особливо цінні землі. Це ті землі, які ми блокували, всіма правдами і неправдами, для того, щоб ви не проголосували концентрацію в 100 тисяч гектарів землі для окремих територій. Це якраз ті землі, які використовуються Аграрною академією наук. Це ті землі, які на сьогоднішній день нам залишились у спадок, це 8-9 відсотків запасів світових чорноземів. Це наш стратегічний ресурс для продовольчої безпеки країни, для подолання сировинної спрямованості національної економіки і ряд інших похідних речей. Тому наша фракція і надалі наполягатиме на тому і ми це відстоювати будемо і надалі в Конституційному Суді, що питання обігу земель сільськогосподарського призначення має пройти референдум. І я переконаний, що 70 відсотків мінімум скажуть "ні" питанню продажу землі, тому що ми бачимо об’єктивну соціологію усіх, навіть недружніх для нас, статистичних служб. І тоді ми маємо розвивати інститут оренди землі – це той інститут, який на сьогоднішній день дає максимальну капіталізацію в світі для розвитку сільського господарства. Для подолання сировинної економіки, для переробної промисловості, для розвитку тваринництва, зрошення і багатьох інших речей, які формують продовольчу безпеку країни. Ще один дуже важливий момент, на який я не можу не звернути увагу. Що нам пропонують в ціновій політиці за земельні ділянки? Тисячу максимум 2 тисячі доларів за гектар. Уявіть собі, як обманюють людей, коли наші сусіди в інших країнах продають земельну ділянку по 20, 40, 80, а колеги приводили вже цифри нові з Німеччини, до 100 тисяч євро за один гектар землі. 100 тисяч євро у них і одна тисяча у нас. Хіба це справедливо? Це означає, що це крадіжка української землі в умовах низької капіталізації, спаду, стагфляції і всіх інших макроекономічних потрясінь, які сьогодні відбуваються в країні. Я не буду звертати увагу на інші економічні аспекти, я лише скажу, що в нинішніх умовах необхідно долати економічну кризу не ринковим обігом земель сільськогосподарського призначення, а принципово новою економічною політикою, яка буде відстоювати інтереси громадян України. Дякую за увагу.
Чийгоз Ахтем Зейтуллайович.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Шановні друзі, сьогодні в Україні вже декілька місяців працюють "Гончаренко центри", їх вже 16, вони в різних містах України: в Чернівцях, в Івано-Франківську, в Рівному, в Житомирі, в Жмеринці, в Миргороді, в Подільську, в Балтії, в Черкасах, в Миргороді, три центри працює на Донбасі (це є Костянтинівка, Краматорськ, Лиман), Добровеличківка, Кропивницький на Кіровоградщині. Всюди працюють ці центри і діти, дорослі там безкоштовно займаються. Там відбуваються заняття англійською мовою, у Миргороді і Жмеринці – китайську мову вивчають діти та дорослі, в Лимані – групи йоги від маленьких дітей 5-7 років, де самій старшій учасниці 76 років, фрезерувальник Віталій в Черкасах 57 років безкоштовно вивчає англійську мову, багатодітна родина з Жмеринки ходить всією родиною, щоб вивчити англійську мову. Відбуваються концерти, відбуваються читання, відбуваються презентації книжок. Олександр Ірванець читає цикл лекцій в Рівному про сучасну українську літературу. Здається, це всім має подобатися. Але ні, друзі, знайшлися ті, кому це не подобається! І влада почала атакувати "Гончаренко центри". І першим атакували "Гончаренко центр" в Черкасах, де ми знаходимося в будівлі музикально-драматичного театру, де працює вже "школа астронавтів", сценічна мова для всіх бажаючих. І, будь ласка, зверніть увагу, на відміну від президентського університету майбутнього, який, може, колись буде в майбутньому, в який хочуть вкласти мільярди бюджетних грошей, в "Гончаренко центри" не вкладено жодної бюджетної копійки, притому все, що там відбувається – є безкоштовним для дітей, для дорослих, для малечі. Вчора в День захисту дітей тисячі дітей по всій України приймали участь у заходах у "Гончаренко центрах". І, здається, така історія, якою мали би пишатися. Ні! Хочуть вбити, хочуть знищити. Коли самі не вкладаються в освіту, в культуру, коли кажуть "какая разница", а в той час, ті, хто робить це, з ними борються. На Донбасі три центри, в яких сьогодні діти і дорослі вивчають українську мову, історію України. З цим треба боротися чи цьому треба допомагати? Ні. Ніхто не те що не допомагає, а навпаки ми бачимо, як сьогодні намагаються знищити цю ініціативу. Тому від тисяч людей, які сьогодні вже, вже навчаються в "Гончаренко центрах", ми звертаємося: заберіть руки, геть від "Гончаренко центрів"! Дайте цим освітньо-культурним, неполітичним просторам далі працювати. Робіть щось хороше для людей, а не займайтеся політичною боротьбою з дітьми, з дорослими, з тими людьми, хто хоче ставати кращими. У нас на логотипі гончар. Цей гончар ліпить краще майбутнє України, тому що ми вкладаємося в людей. Беріть приклад, а не займайтеся безглуздою боротьбою! Дякую.
Жупанин Андрій Вікторович.
Доброго ранку, шановні колеги! Минулий свій виступ я завершив на тому, що український народ має право знати, хто та на яких умовах користується його надрами. І досить іронічно, що одразу після нього ми стали свідками чергової спроби по-тихому отримати права на розробку однієї з найбільш перспективних корисних копалин, яка залягає в Україні, – літію. Літій називають "білою нафтою" та одним із двигунів Четвертої промислової революції. Літієва батарея є одним з найбільш поширених предметів сучасності: наші телефони, планшети, електромобілі, системи накопичення енергії – всі працюють на літії. Як не парадоксально, але саме через таку привабливість літію Україна ще досі не розпочала промислового видобутку цієї корисної копалини. То права на розробку літію отримують невідомі компанії без проведення конкурсів, то ці невідомі компанії блокують проведення прозорих аукціонів. До цього часу спроба отримати під контроль літієві родовища обмежувалася судами, а також неформальним впливом на Державну службу з геології та надр України. Однак цього разу охочі прибрати до рук такий ласий шматок українських надр вийшли на новий рівень. У Верховній Раді України було зареєстровано законопроект, який планує перепідпорядкувати управління літієвими родовищами з відання Держгеонадр України до Міжвідомчої комісії з питань укладення угод про розподіл продукції. Окрім цього Мінстратегпромом України були розроблені зміни до підзаконних нормативних актів, мета яких повністю переформатувати склад діючої Міжвідомчої комісії та перепідпорядкувати її з Міненерго до Мінстратегпрому. Режисером цієї спецоперації виступив один із колишніх чиновників режиму Януковича. Як ви здогадуєтеся, наступними кроками повинно було би стати проведення квазіконкурсів на право використання літієвих родовищ та передачі їх у руки правильним користувачам. Зауважу, що така передача планувалася відбутися на підставі угод про розподіл продукції, які є найбільш пільговим режимом використання надр в Україні: строк користування складає 50 років, інвестору повертаються до копійки всі вкладені ним інвестиції. Силами 50 народних депутатів, за що всім, хто долучився, окреме велике спасибі, нам вдалося зупинити прийняття змін, розроблених Мінстратегпромом. Також сподіваюся, що нам вдасться прибрати із зазначеного законопроекту всі суперечливі положення. Загалом мораль цієї історії дуже проста – боротьба за українські надра досі триває. І саме в такій ситуації ключовим стає принцип: громадяни України повинні знати, хто та на яких умовах користується надрами України. Це означає, що літієві родовища повинні бути виставлені на прозорі аукціони, та право розпорядження ними повинен отримати той, хто заплатить найбільшу ціну. Дякую за увагу.
Савчук Оксана Василівна.
Оксана Савчук, Всеукраїнське об’єднання "Свобода", Івано-Франківщина. Вчора був дуже гарний день, ми говорили про дітей, про їхню безпеку і про їхнє майбутнє. Ми збирали їх в стінах парламенту, ми кожен намагалися як дорослий захистити і говорили про захист наших дітей. Я переконана, що захист і безпечне майбутнє наших дітей полягає в тому, яка буде наша державна мовна політика. Бо тільки сильна держава сильно і безперебійно відстоює єдину державну мову – і це є українська. Я вважаю, що жодних маніпуляцій, які зараз ведуться довкола того, що треба ще відтермінувати, вживання російської навпаки продовжити, – це повна маніпуляція. Українська мова є державною. Саме українською кожен з нас не тільки тут з трибуни, але і в повсякденному житті повинен максимально популяризувати, навчитися нею розмовляти. Для українського народу не дивина, що деякі міністри і досі, перебуваючи все своє життя в державній владі, не навчилися говорити українською. І навіть коли виступають тут дуже рідко, то роблять це дуже ламано і дуже непрофесійно. І це теж є свідченням того, поваги до нашого майбутнього. В тому числі до безпечного майбутнього наших дітей, про що ми вчора так багато говорили. Я вам скажу конкретні приклади того, як можна робити якісь речі, не чекаючи того, що буде порозуміння у стінах парламенту. Минулого тижня Івано-Франківськ підписав Угоду про співпрацю з містом Берегово Закарпатської області. Вчителі Берегова будуть приїжджати до Івано-Франківська краще навчатися української мови, а вчителі української мови Івано-Франківська поїдуть до Берегово. Це, здавалось би, дуже проста річ, яку ми можемо зробити на рівні країни і охопити декілька сотень міст простою звичайною нашою комунікацією. Саме мовне питання, яке ми будемо власним прикладом підтримувати, дозволить нам не мати в парламенті 204 голоси за те, щоб відтермінувати мовний закон. Цих 204 голоси – для мене це є все ж таки символ того, що в нас ще не все добре в цьому парламенті, і не кожен до кінця розуміє, що він є представник саме українського парламенту, де він має популяризувати єдину державну мову – українську. Тому що ворог не буде в країні тоді, коли ми будемо сильні і об’єднані, а об’єднає нас Бог і Україна, і єдина українська мова.
Кисилевський Дмитро Давидович.
Шановні народні депутати, у Верховній Раді постійно говорять про олігархів. Ми з ними воюємо, вводимо санкції і виголошуємо їм вироки. На сьогодні єдиний успішний випадок деолігархізації – це перемога українців на парламентських виборах у 2019 році у моєму 150 виборчому окрузі. Перемога, завдяки якій олігарх Жеваго втратив депутатську недоторканність і його було оголошено в міжнародний розшук. Це перемога не Зеленського чи Мовчана, а простих жителів Горішніх Плавнів і Кременчуцького району, яким остогид гоббсівський Левіафан, який відбиває голови і знищує людські долі. На жаль, олігархічна гідра в Кременчуцькому районі продовжує руйнувати людські життя. 20-ту добу мешканці села Єристівка живуть у знеструмлених домівках. У них не працюють холодильники, насоси в колодязях, вони не можуть напувати худобу, вони не мають зв’язку із цивілізацією. У центрі України відбувається кричуще порушення прав людей, бо олігарх Жеваго хоче розбудовувати гірничо-збагачувальний комбінат. Пояснюю, що сталося. 20 днів тому були знеструмлені кілька сіл, які знаходяться біля Єристівського ГЗК, одного з ключових активів, які належать групі компаній Ferrexpo біглого олігарха Жеваго. Проблема проста: було демонтовано десятки електроопор та 9 кілометрів електричного кабелю, що давав струм в населені пункти. Згадані ЛЕПи проходять крізь територію Єристівського ГЗК. На вимогу місцевих жителів в компанію "Полтаваобленерго" було стягнуто техніку з усієї області для швидкого відновлення електропостачання. Втім служба безпеки Єристівського ГЗК не допустила ремонтників на територію, вони просто перегородили дорогу кар’єрною технікою. Мотив цих дій простий – зробити так, щоб у селі неможливо було проживати. Жителі села Єристівка підлягають відселенню ще з 2010 року через розробку Єристівського ГЗК компанією Ferrexpo. Відповідальність за компенсацію завданої шкоди селянам лежить саме на цій компанії. Якщо знеструмити село, то тут неможливо буде жити, і тоді мешканці будуть вимушені віддати за безцінь свої оселі і покинути територія. Я хочу, щоб про знищення селян в Єристівці Кременчуцького району Полтавської області олігархом Жеваго дізналися всі: правозахисні організації, міжнародні партнери і народні депутати. Нехай інвестори, які купують акції компанії Ferrexpo, знають, що, заробляючи мільярди доларів на видобутку залізної руди, тут знищують простих людей, простих українців, порушують їх базові права, право на чисте повітря, воду, харчування і доступ до простих благ цивілізації. Дякую за увагу.
Тимофійчук Володимир Ярославович.
Доброго дня, шановні народні депутати! Дякую, пане Голово. Чорноморов Артем, 131 округ, Миколаївська область, об’єднаний Вознесенський район. Минулого тижня була робота на окрузі, і я, як зазвичай, як народний депутат об’їжджав, спілкувався з мешканцями 13 громад, це саме об’єднаний Вознесенський район, який сформувався навколо атомної електростанції Южно-Української. НА сьогоднішній день сталася ситуація, яку я вже неоднократно наголошував, це відняли 30-відсоткову знижку, але народні депутати проголосували постанову і вірять в те, що Кабмін все ж таки її поверне і справедливість повернеться. І мова йде зараз не про це, а мова піде про трішки інше. Я сказав, я об’їжджав 131 округ. Це дуже громко сказано, об’їжджав, оскільки доріг, шляхів, які з’єднують ці 13 громад, взагалі немає. Я говорю про траси Т-1506, Т-1510 і Р-55. 13 громад, які сполучені саме цими шляхами, об’єднуються і хочуть між собою зв’язуватися, спілкуватися і їздити. Люди, які там мешкають, дуже відверті, відзивчиві та працьовиті. Але, на превеликий жаль, більшість із них вже дуже давно не були в обласному центрі, у Миколаєві. Ми з вами, шановні колеги, голосуємо закони, які створюють опорні школи, опорні лікарні, амбулаторії. Але, вибачте, якщо я, об’їжджаючи округ, бачу, коли автобус опорної школи просто зупиняється від кілометра до закладу, і діти ідуть пішки. Шановні друзі, тоді скажіть мені, де діваються ті кошти, які ми голосуємо у Верховній Раді в бюджеті? Я дуже вдячний Олександру Кубракову за те, що він звільнив минулого очільника САД, і той з дуже невеселим обличчям пішов з цієї посади. Тому що замість робити роботу, він, вибачте, але він писав пости про те, скільки і чого він багато зробив. Я дуже вдячний народним депутатам Миколаївської області, які кожного разу відстоюють інтереси бюджету про дорожній фонд у Миколаївській області. Але наш Вознесенський об’єднаний район залишається, вибачте, в недобаченні цього. І цих коштів на дорогу ми так і не побачили. Ви знаєте, ми дуже поважаємо нашого губернатора, який з ініціативою вийшов для того, щоб створити туристичне кільце Вознесенщини. Але у мене запитання. Його, це туристичне кільце, можна побачити лише з повітряної кулі, тому що люди просто не можуть їздити, доріг немає. Тому я говорю від імені 13 громад: Мостівської, Веселинівської, Доманівської. Просимо вас зробити хоча б ямочный ремонт, щоб діти могли потрапити до опорних закладів. Дякую. Чорноморов Артем, 131 округ, об’єднана Вознесенщина.
Загородній Юрій Іванович.
Нестор Шуфрич, будь ласка, "Опозиційна платформа – За життя" фракція. Будь ласка.
Дякую. Шановний головуючий, шановні колеги, сьогодні 2 червня. 4 місяці як зухвало, антиконституційно, незаконно закрили рота журналістам трьох телеканалів: 112, NewsOne та Zik. Управління Верховного комісара ООН занепокоєне закриттям 112, NewsOne та Zik, це вже їх офіційна позиція. Звіт Моніторингової місії ООН по правам людини в Україні за період з 1 лютого по 30 квітня відмітило, що це рішення протирічить міжнародним стандартам, тому що не містить обґрунтування необхідності і пропорційності та було прийнято незалежним органом. Це оцінка міжнародних партнерів щодо того, що відбувається зараз зі свободою слова і з демократією в нашій країні. Ганьба – це не то слово, це вже дійсно зрада національних інтересів, коли журналістам, які критикують сьогодні владу, і є за що, закривають рота в такий ганебний спосіб. Це 1937 рік може відпочивати, там принаймні якісь трійки збирали, а тут двійка на офісі зібралась і закрила рота майже 2 тисячам журналістів. Це і є демократія від "слуг народу", це є "зелена демократія". І ви думає, що ви з цим зможете пройти Україною? Ні! Українці все бачать і, повірте мені, дадуть відповідну оцінку. Якщо ви думаєте, що, закривши рота журналістам, ви не зможете дати їм можливість говорити про розкрадання землі, то поясніть це тисячам людей, які зараз підходять під Верховну Раду України. Вони йдуть і кажуть вам: "Ні, продажу землі!". І це тільки початок. Завтра ми будемо тиснути і будемо вимагати від влади забезпечити справедливий референдум для того, щоб люди змогли прийти і сказати – чи за продаж землі вони чи ні. Дві третини людей, майже 80 відсотків, категорично проти того, щоб земля сьогодні розкрадалась за безцінь. Вкрали у людей майнові права під час ваучеризації, а зараз хочуть розкрасти найцінніше, найдорожче – землю. Тисячі людей зараз приходять на мітинг за ініціативи "Опозиційної платформи – За життя" сказати "ні" вам, "зеленим слугам народу". Ми будемо відстоювати права людей, права на землю і право на свободу слова. Дякую за увагу.
Дякую. Слово надається заступнику Голови Верховної Ради Кондратюк Олені Костянтинівні.
Олена Кондратюк віце-спікерка українського парламенту. Шановні колеги, доброго дня. Я би хотіла сьогодні привернути вашу увагу до порядку денного, який стоїть зараз нагальний для розгляду для нашої країни. Тому що на Погоджувальній раді я звернулася до всіх фракцій і груп про те, щоб сьогодні, вірніше ще навіть вчора або сьогодні, на днях, проголосувати Постанову Верховної Ради щодо звернення до міжнародних організацій, урядів та парламентів держав світу з подіями відносно Білорусі. А саме, засудити дії білоруської влади та визнати режим Лукашенка таким, що становить загрозу міжнародній безпеці. Сприяти міжнародному розслідуванню примусової посадки пасажирського літака. Висловити вимогу до влади Білорусі щодо припинення незаконного переслідування журналістів і політичних опонентів. Посилити тиск на Білорусь, в тому числі шляхом запровадження обмежувальних заходів, тобто санкцій проти діячів режиму Лукашенка. Чомусь дана постанова українського парламенту не з’явилася і сьогодні в порядку денному. Як на мене, це абсолютно неприпустимо і неприйнятно. Оскільки якщо ми як країна хочемо солідарної позиції від європейських держав, то ми маємо так само солідаризовано діяти в межах демократії європейської. Я прошу звернути вашу увагу, що обидві палати Сейму Польщі одностайно проголосували за подібну постанову ще минулого тижня. То де ж наша солідарність, де приклад України? Ми повинні не лише негайно проголосувати за дану постанову, але також зафіксувати чітку позицію Верховної Ради щодо порушення прав людини у Білорусі. І ми маємо звернутися до Президента, до Ради національної безпеки і оборони України з проханням визнати перелік і терміново застосувати санкції проти конкретних осіб з оточення Лукашенка, а також чиновників, безпосередньо причетних до актів державного тероризму, системного порушення прав людини, переслідування та ув’язнення журналістів і політичних опонентів режиму. Шановні колеги, ми зобов’язані прийняти нову реальність, в якій режим Лукашенка становить загрозу національній безпеці України. І нам треба діяти рішуче, відповідно до подій часу і не боятися говорити тут слова правди. Я дуже сподіваюся, що керівник комітету профільного, керівництво парламенту відреагує і якнайшвидше поставить дану постанову в порядок денний парламенту. Дякую.
Дякую, шановні колеги. Час на виступи вичерпаний. Надійшло дві заяви про перерву з заміною на виступ. Перша – Лозинський Роман Михайлович.
Роман Лозинський, фракція "Голос". На Донеччині і на Луганщині є безліч чудових громад, українських громад. І однією з таких громад є Дружківка. Там живуть справжні патріоти. Але, на превеликий жаль, живуть також і зрадники. Так от зрадники України, яких досі не покарали, вони продовжують порушувати закони України. Володимир Григоренко з Дружківки в 2014 році проводив так званий псевдореферендум в статусі заступника міського голови. Цей факт встановлений прокуратурою і судом, однак Григоренко досі не поніс за це покарання. Сьогодні Григоренко є мером Дружківки від ОПЗЖ, і він досі продовжує порушувати закони України. На знак протесту проти масових порушень законодавства в цій громаді чотири фракції не прийшли на сесію, скликану Григоренком. Проте, попри очевидну відсутність кворуму, тобто більшості присутніх, Григоренко таки провів, незаконно, засідання сесії. Більше того, він оголосив про початок повноважень двох депутатів. Хоча закон чітко визначає, що це повноваження територіальної виборчої комісії, але ні засідання, ні цього оголошення, не відбулось. Так от, зараз чотири фракції подали позов до суду про порушення взагалі прав і законодавства в Дружківській громаді – це депутати "Голосу", "Слуга народу", "Європейська солідарність" та "Опозиційний блок". Зараз вони оскаржують рішення, прийняті на цій псевдосесії. І разом з колегами, ми теж звертаємося до правоохоронних органів, щоб зупинити це свавілля, щоб зупинити порушення законодавства на Донеччині. Непокаране зло – це як пухлина, воно має властивість зростати. І ми маємо підтримати відновлення правового поля України в громадах не тільки Донеччини, а по всій нашій країні. Тому що, якщо зараз не зупинити порушення на Донеччині, чому потім інші громади не будуть порушувати законодавство так само? І зрештою, якщо вже мова пішла за Донеччину, то, пане Голово, звертаються представники не тільки Новогродівської громади, але й інших громад, повернути в порядок денний до перейменувань громад громаду Нью-Йорка. Це було рішення громади, це було рішення проукраїнського патріотичного табору Донеччини. І я звертаюся, від їхнього імені, зупинити порушення, які зараз відбуваються в Дружківці і повернути також назву, історичну назву Нью-Йорк громаді, яка зараз називається Новогродівська. Дякую.
Качура Олександр Анатолійович.
Олександр Качура, фракція "Слуга народу". Шановний народе України, шановні колеги, я хочу сьогодні поговорити про те, що турбує без виключення всіх українських громадян. Люди, які проживають у містах та селах, виховують своїх дітей та намагаються звести кінці з кінцями. Я хочу запитати от у мільйонерів, мільярдерів, які пролізли від старих партій до цього складу парламенту. Та чи знаєте ви, який зараз прожитковий мінімум, у мене питання? А я вам скажу: це 2 тисячі 270 гривень для працездатних осіб і 1 тисяча 769 гривень для непрацездатних осіб, тобто це 2 долара 30 центів на день. А згідно інформації Світового банку, люди, які у світі живуть на менше ніж 1 долар 90 центів, вони знаходяться за межею бідності. Це кава, яку я купив біля стін Верховної Ради, це на сьогоднішній день прожитковий мінімум українця. Це бідність, це зубожіння і це зубожіння зафіксувала попередня влада у 2016 році рішенням свого уряду. Я хочу вам зачитати, що люди повинні, згідно цього рішення. Їсти в рік не більше 7 кілограмів м’яса (риби), носити одну куртку 5 років, а якщо вони інваліди і втратили працездатність, то 8 років, що одні чоботи мають служити 5 років, що дві сковороди на 9 років – це нормально, що з ліків людині потрібні лише прості препарати – валідол, корвалол, анальгін. Вони їздили на Мальдіви, а всім нам казали, що треба затягнути пояси. Чому важливо підняти прожитковий мінімум? Тому від цього відраховується все: зарплати, пенсії, виплати на догляд за дітьми, всі соціальні виплати. Тому ми з колегами від "Слуга народу", від профільного Комітету соціальної політики напрацювали законопроект номер 3515, який передбачає збільшення прожиткового мінімуму до 40 відсотків від середньої заробітної плати і поступове збільшення на один відсоток щороку. Тобто якщо зараз середня зарплата 13 тисяч 500 гривень, то прожитковий мінімум – це 5 тисяч 400 гривень, біля того. Звісно, це не європейський рівень, але це збільшення в три рази. І ми пропонуємо реальний механізм для українців, щоб вони відчували себе гідно, а не як деякі попередні міністри казали, що українці надто забагато їдять. Тому я прошу вас всіх, тих, хто вважає себе народним депутатом, підтримати законопроект сьогодні, він стоїть першим в порядку денному, 3515, щоб люди в Україні дійсно відчували знову себе гідно. Дякую.
Дякую. Переходимо до розгляду питань порядку денного. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо врегулювання питань формування прожиткового мінімуму та створення передумов для його підвищення (3515, 3515-1). Законопроект розглядається за повною процедурою. До слова запрошується голова Комітету з питань соціальної політики та захисту прав ветеранів Третьякова Галина Миколаївна.
Добрий ранок, шановний головуючий! Дякую, шановні народні депутати. Я дуже вдячна фракціям, які поставили законопроект 3515 сьогодні у порядок денний. У нас в комітеті розглядалося 15 законопроектів, які стосувалися прожиткового мінімуму, починаючи з номера 1175 та альтернативних до нього. Крім того хочу зауважити, що уряд Гончарука вніс теж законопроект 2720, який, власне, і об’єднався у законопроекті, який ми зараз розглядаємо і став його частиною. Законопроект 2720 відв’язував прожитковий мінімум від купи величин в нашому законодавстві, і я зараз розкажу чому. Хочу також слова вдячності висловити Юлії Соколовській, яка як експертка підготувала власний законопроект 2720 і багато часу провела разом з комітетом, зі мною особисто для того, щоби він був методологічно вивіреним. Крім того – Лібановій Еллі Марленівні, з якою теж ми щодо прожиткового мінімуму дебатували дуже часто. Це були, власне, перші кроки комітету і комітет показав, що проблема прожиткового мінімуму – це одна із нагальних проблем. Ми провели 18 грудня 2019 року парламентські слухання. Отаку книжечку може отримати кожний народний депутат. Комітет зробив із парламентських слухань методологічну підбірку для того, щоб всі народні депутати розуміли питання і проблеми. Тут зібрані наукові матеріали не тільки інститутів, але й обласних рад, бо на парламентських слуханнях приймали участь багато представників регіонів. Я вдячна першому заступнику нашого комітету Цимбалюку Михайлу Михайловичу за те, що він єдиний з народних депутатів провів повністю свій час на цих парламентських слуханнях. Тепер щодо структури законопроекту. Він складається з чотирьох частин. Перша частина – це відв’язка прожиткового мінімуму, друга – методологія, третя – яким чином будуть визначатися заробітні плати, якщо ми відв’яжемо прожитковий мінімум від. кратність від заробітних плат і четверта частина – це трансформація, як ми маємо досягти нарешті того прожиткового мінімуму, про який, я показувала вам, коли ми затверджували рекомендації парламентських слухань. Бо на сьогоднішній день, дійсно, як і сказав Олександр Качура, прожитковий мінімум менше в 1,9-2,2 рази від того реального, який має бути в Україні. Зупинюсь на кожній з цих чотирьох частин. Почну з методології. У світі є різні підходи до методології обрахунку прожиткового мінімуму, і різні країни по-різному його використовують. Але у нас їх п’ять. Чому у нас 5 прожиткових мінімумів, а у світі один – це загадка, яку я залишу для розгадування. Ці п’ять прожиткових мінімумів залишилися нам у спадщину від радянських часів. Але коли ми мали бесіду із Юлією Соколовською, вона запропонувала, щоб ми зробили два прожиткових мінімумів: один – фізіологічний, який, власне, сьогодні і обраховувався по постанові Кабінету Міністрів, яку скасував суд. І, власне, у нас сьогодні Постанова по обрахунку прожиткового мінімуму взагалі відсутня, її немає. І суд скасовував саме фізіологічний прожитковий мінімум. Якщо людина отримує менше того, що закладено в фізіологічному рівні, в цьому випадку в неї починається аутофагія клітин, вони починає помирати. Ми маємо сьогодні, як і всі країни світу, орієнтуватися не на фізіологію, не на 2200 кілокалорій, ми маємо орієнтуватися на соціальний показник. Те, що світ каже, що це методологія обрахунку реального чи національного прожиткового мінімуму. Тому я думаю, що на друге читання ми ще зробимо диференціацію щодо фізіологічного прожиткового мінімуму. З другого боку, у нас є Конституція, і Конституція чітко каже, що прожитковий мінімум згадується там прямо чи опосередковано в двох статтях. Перша стаття – це 46 стаття Конституції: мінімальна пенсія має бути не нижча прожиткового мінімуму в разі, якщо вона є основним джерелом фінансування людини. А ще у нас є 48 стаття Конституції, яка каже, що кожний має право на достатній рівень для себе і своєї сім’ї, що включає достатнє харчування, одяг і житло. Таким чином, оцей фізіологічний рівень, він має обраховувати фізіологічні потреби людини, в тому числі з харчування, одягу і житла. Але все ж таки, законопроект направлений на те, щоб ми впровадили соціальний рівень, який у країнах Європи пов’язаний із середньою заробітною платою і з тим рівнем життя, який є у суспільстві. Тепер щодо того, яким чином у нас прожитковий мінімум прив’язаний до заробітних плат. Прожитковий мінімум у нас став прив’язаним у 15 законах щодо заробітних плат. Причому коефіцієнти, якщо хтось захоче з народних депутатів, вони в мене тут перераховані, коефіцієнти прив’язки заробітних плат до прожиткового мінімуму дуже цікаві. Ну, наприклад, педагогічні працівники отримують кратність 4 і більше. А, якщо ми подивимося на нові закони, то ми побачимо, що, наприклад, судді Верховного Суду мають кратність 75, а судді спеціалізованих і місцевих судів – 50 і 30. Особи, які мають спеціальні звання в Бюро економічної безпеки (ми ще недавно приймали цей закон) – 20 і більше. Голова, члени, працівники територіальних регуляторів, відповідно до Закону про НКРЕКП, – 75, 60, 30. Таким чином кратності, ну, і можу показати ще по інших законах, але кратності до заробітних плат гуляють від 4 до 75. Чому важливо відв’язати сьогодні прожитковий мінімум від заробітних плат? Бо, коли Рада і бюджет хоче підняти прожитковий мінімум, то одночасно і піднімаються заробітні плати. Тому, коли кажуть, що ми не можемо підняти прожитковий мінімум, піднімаючи його на невелику величину, ми отримуємо в 75, у 50, у 20 разів більші зростання заробітних плат і інших величин, до яких є прив’язка в прожитковому мінімумі. Можна констатувати так, як констатувала Київська школа економіки, що прожитковий мінімум втратив в Україні свій первинний фізичний сенс. Ми маємо повернути йому його. І ще раз згадаю Конституцію: це мінімальна пенсія і мінімальні соціальні виплати, і це те, що для людини, для малозабезпеченої родини є необхідним достатнім рівнем для того, щоб вижити в цьому суспільстві. Соціальні виплати. Хочу трішечки на них зупинитися. Давайте подивимося на них. Ми ввели, десь з 10 років тому в нашому законодавстві з’явився показник "рівень забезпечення прожиткового мінімуму". Ми почали знижувати соціальний захист людей, забезпечений Конституцією ще на якісь відсотки, тому що не здатні були одночасно забезпечувати заробітні плати і інші витрати, які прив’язані до прожиткового мінімуму. За оцінками Міністерства соціальної політики, у мене теж є табличка така товстенька, коли Мінсоц встановлює кожен рік по три мінімальні величини по більше ніж 115 величинах в країні. Ми множимо сенси. Можу також згадати і 7 статтю бюджету на 2021 рік, де згадано не тільки 5 прожиткових мінімумів, а ще додаткові прожиткові мінімуми окремо для прокурорів і для суддів. Отака множинність, а за оцінками Мінсоцу це більше ніж 63 типи соціальних виплат, мені здається, вже в 116, у нас тут є заступник з Міністерства соціальної політики. Але логіка такої кратності або неповноцінного заміщення прожиткового мінімуму є не тільки неочевидною, але і незрозумілою для будь-кого. Соціальні виплати є фрагментованими, нерелевантними. Для тих, хто не розуміє що таке слово "нерелевантне" – вони невідповідні нічому. Ми сьогодні маємо фінансову пастку, ми не можемо збільшувати прожитковий мінімум із-за того, що є така прив’язка. Держава сьогодні не може собі цього дозволити. І це діагноз. Що потрібно робити? Як вирішити проблему, щоб зсунути з мертвої точки? Прийняти цей законопроект, він відв’язує ці коефіцієнти. Забезпечити прив’язку прожиткового мінімуму тільки до релевантних величин, зокрема, до цих двох. Законопроект, в якому всі народні депутати, які приймають тут участь, можуть прийняти участь для доопрацювання його у другому читанні. Дуже важко йшло узгодження із Міністерством фінансів. Але із ним ми підготували табличку на друге читання для того, щоб не розбалансувати бюджет, але виходити на збільшення прожиткового мінімуму. Він фундаментальний. Я хочу, щоб у народних депутатів і в суспільства не було ілюзій, що саме цей законопроект підвищує прожитковий мінімум. Він створює засади для його підвищення з наступного року в бюджетному процесі, без нього бюджетний процес буде неадекватним. Прошу всіх народних депутатів це підтримати. Комітет соціальної політики та захисту прав ветеранів прийняв рішення рекомендувати законопроект 3515 прийняти за основу, а альтернативний – 3515-1 відхилити. Дякую щиро всім, якщо буде підтримка, звісно. І взагалі дякую, що вислухали.
Королевська Наталія Юріївна.
Шановні колеги, шановні присутні! Сьогодні ми розглядаємо один із найважливіших законопроектів, який дає відповідь, як люди будуть жити далі, відповідь на те, як країна, влада збирається перемагати бідність. І ми всі розуміємо, що у нас є два шляхи. Перший шлях – це цементування бідності, це знищення остаточно залишкових крох соціального захисту українців. І це боротьба не з бідністю, це боротьба з бідними. Є інший шлях, який запропонувала наша команда разом з науковцями, з експертами, з профспілками. І сьогодні ви будете вирішувати, яким шляхом піде Україна, як в нашій стране буде формуватися базова соціальна величина, базовий стандарт, від якого далі формується вся політика соціального захисту країни. Тут пані Третьякова казала, що їх законопроектом вони пропонують відв’язувати прожитковий мінімум від базових соціальних стандартів. Звучить абияк – щось десь там відв’язувати. А якщо говорити професійною мовою, то, по-перше, вони планують передбачити виключення з 95 статті Кодексу законів про працю України норму про встановлення розміру мінімальної заробітної плати не нижче розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Ця пропозиція, вона взагалі суперечить статті 3 Конвенції МОП № 131 про встановлення мінімальної заробітної плати, яка ратифікована Україною ще в 2005 році. Шановні, що ви наробили? Сьогодні офіційний прожитковий мінімум в країні 2 тисячі 379 гривень. Може хоч одна людина в нашій країні прожити на ці гроші? Ні. Ми вчора з вами всі відзначали День захисту дітей. Так от, у нас прожитковий мінімум на дитину до 6 років становить 1 тисячу 921 гривню. Я хочу побажати нашим народним депутатам, щоб вони прогодували свою дитину, вилікували та забезпечили догляд цій дитині за 1 тисячу 921 гривню в місяць. І це вперше, коли розрив між фактичним прожиточным мінімумом, який встановляє Міністерство соціальної політики, а на квітень місяць цього року це було 5 тисяч 492 гривні, в два рази майже, більше ніж в два рази відрізняється від встановленого прожиткового мінімуму в держаному бюджеті. І зараз вашою ініціативою, яку ви тут збираєтесь підтримати, ви зацементуєте цей прожитковий мінімум назавжди. Ви запропонуєте людям і далі жити на ці 2 тисячі гривень, на які вижити, ми дуже добре з вами розуміємо, не можна. Наступна норма, яку ви пропонуєте – це скасувати існуючі гарантії щодо визначення розміру мінімального посадового окладу. Що зараз відбувається? Всі пишаються, у нас мінімальна заробітна плата 6 тисяч гривень. Всі пишаються, що у нас середня заробітна плата в країні 13 тисяч 543 гривні, ура! Так ні, це не перемога. Тому що, на жаль, в нашій країні повністю зруйнована сьогодні тарифна сітка. І сьогодні всі живуть на мінімальну заробітну плату. А за рахунок глав великих державних корпорацій, які призначають собі мільйонні заробітні плати щомісяця, вони піднімають і роблять середньоарифметичну заробітну плату по країні. Колеги, це ті соціальні розриви, які ще ніколи не бачила Україна. І сьогодні ви бажаєте цим законопроектом "зацементувати" оці повністю гібридні норми, які були запропоновані ще попереднім урядом і продовжені цими новими урядами цієї влади. Що пропонує команда "Опозиційної платформи – За життя". Ну, перше, ми пропонуємо те, щоб прожитковий мінімум встановлював набір продуктів харчування, набір непродовольчих товарів та набір послуг, щорічно затверджений урядом після проведення відповідної науково-громадської експертизи та до початку розгляду проекту державного бюджету. Що розрахунковий розмір споживчого кошика не може бути менше, ніж офіційно затверджений у попередньому році. Друге: ми пропонуємо, що прожитковий мінімум встановлюється урядом саме на базі вартості затвердженого складу споживчого кошика. Третє: впровадити норму, згідно з якою розмір прожиткового мінімуму не може бути меншим від прогнозованих фактичних розмірів прожиткового мінімуму. Четверте: розмір фактичного прожиткового мінімуму протягом двох місяців перевищив затверджений державним бюджетом, то ви повинні у 15-денний термін внести зміни та індексувати прожитковий мінімум. Ми сьогодні з вами маємо шанс провести реальну реформу базової соціальної величини. Мы имеем с вами шанс сьогодні затвердити правильний підхід до формування прожиткового мінімуму в нашій країні. Ми також пропонуємо змінити підходи до встановлення розміру посадових окладів, а саме встановлювати їх в залежності не від прожиткового мінімуму, а від розміру мінімальної заробітної плати. Для цього вводиться законодавча норма, що мінімальний посадовий оклад, тарифна ставка встановлюється в розмірі не менше мінімальної заробітної плати, встановленої для працездатних осіб на 1 січня календарного року і не нижче прогнозованого фактичного розміру прожиткового мінімуму для цієї категорії. Це дасть нам з вами можливість відновити цю тарифну сітку та заплатити людям ті гроші, які вони реально сьогодні заробляють. І третє. І я впевнена, це буде для вас перешкодою для голосування за цей законопроект. Ми пропонуємо встановити обмеження розміру заробітної плати в державному секторі та для топ-керівників державних корпорацій. Ну, не можна так знущатися. Ті завжди пишаються, які вони великі менеджери та заробляють десятки мільйонів гривень щомісяця. Ви призначаєте туди нефахових людей, а робити з них заробітчан, які сьогодні отримують гроші з державного бюджету. Тому наша позиція однозначна – ми повинні обмежити розміри заробітних плат державних службовців та працівників топ-менеджменту державних корпорацій. Для цього пропонується обмежити десятьма розмірами мінімальної заробітної плати рівень заробітної плати, включаючи надбавки, премії, заохочувальні виплати народних депутатів, членів уряду, їх заступників, керівників і заступників керівників державних органів, державних підприємств та державних компаній. Четверте. Відновити справедливість в питанні оплати праці педагогічних працівників, встановивши посадові оклади педагогічного працівника найнижчої кваліфікаційної категорії в розмірі трьох мінімальних заробітних плат, а також передбачити інші стимулюючі надбавки за вислугу років, наукове звання та інші виплати. Колеги, у нас є з вами шанс. І я дуже сподіваюся, що як мінімум ви почуєте, що перший законопроект, запропонований, як сказала пані Третьякова, ще урядом Гончарука на самокаті, – це законопроект, який повністю знищує соціальний захист України. Це законопроект, який повністю суперечить Конституції України та відкидає нашу країну в прірву бідності. Наша пропозиція – це пропозиція, коли ми можемо об’єднати всі зусилля та до другого читання підготувати справжню реформу. Реформу захисту та підтримки людей. Реформу справедливих заробітних плат та соціальних гарантій. Реформу, яка дасть людям бачення майбутнього, віру в свою державу та справедливу соціальну гарантію, соціальний щит з боку держави. Тому ми звертаємося до вас з проханням. Не треба боротися з бідними. Сьогодні треба об’єднати всі наші зусилля та подолати бідність в Україні. Дякую за увагу.
Слово надається голові комітету, соціального комітету Галині Третьякові. Пані Галина, прошу. Від комітету, прошу, ваш виступ.
Комітет на своєму засідання прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти цей законопроект за основу. І я хочу сказати, що цей законопроект, хоча і містить норми в Законі про прожитковий мінімум щодо відв’язки від мінімальної заробітної плати, але, пані Наталія, я хочу вам сказати, що є Закон "Про оплату праці", який теж фундаментально не змінювався багато років. І там є стаття 6 і 9, яка залишає прив’язку прожиткового мінімуму до мінімальної заробітної плати. І мінімальна заробітна плата у нас і сьогодні більше ніж реальний прожитковий мінімум. Дякую.
Запитання до доповідача. Будь ласка, Галина Миколаївна, на трибуну поверніться, будь ласка. Три хвилини запитання, будь ласка. Запишіться на запитання до доповідача. Власенко Сергій Володимирович.
Прошу передати слово колезі Цимбалюку.
Цимбалюк Михайло Михайлович.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Дякую, Галина Миколаївна, що ви відзначили в своїй основній доповіді про те, що команда "Батьківщина" брала участь в комітетських слуханнях. Так, я хочу сказати, що тема дуже непроста і справді потребує глибокої дискусії. Я хотів би, перше, щоби все-таки ви прокоментували. Ми створили робочу групу. Якщо цей законопроект проголосується, чи є зміст роботи цієї групи в комітеті? І наступне питання. Чому немає присутніх Прем’єр-міністра і міністрів? Це важливе питання, яке змінює всю конфігурацію. Де вони, де ті пани, які найняті Верховною Радою на роботу? Де їхня позиція? Дякую.
Дякую, Михайло Михайлович, за запитання. Тільки я хочу зазначити, що комітет провів і комітетські слухання, і парламентські. Я хочу зазначити, що ви були і там, і там як представник від "Батьківщини" в тому числі. Тому щодо робочих груп, ви знаєте, як у нас формуються робочі групи. Як тільки приймається законопроект в першому читанні, створюються також робочі групи, де зокрема головую не я, хоча я авторка цього законопроекту. Тому підготовка таблиць в комітеті відбувається зазвичай тими силами, які є в тому числі опонентами до цього закону. І я обіцяю, і я думаю, що і ви самі є основою обіцяння, що в комітеті відпрацювання цього законопроекту на друге читання буде відбуватися всіма фракціями. Я впевнена стовідсотково, що це проблема не однієї фракції, а проблема всієї країни, і ми маємо дружньо це зробити саме задля того, що ми всі хочемо, щоб прожитковий мінімум для наших громадян підіймався. І ми почали робити кроки. За останній рік при нашому уряді підіймався він швидше ніж в попередні роки з 2014-го по 2019-й. Ну а чому уряд – ні, то до уряду питання, не до мене. Дякую.
Королевська Наталія Юріївна.
Шановна пані Галина, ми всі бачили, як на минулому тижні, за вашою ініціативою була розроблена програма грабування пенсіонерів, коли ви намагалися провести приватні пенсійні фонди і остаточно пограбували всю пенсійну систему України. Зараз ви пішли далі, тому що пенсіонери – це добре, а є ще працюючі люди в нашій країні, залишаються. І ви пропонуєте пограбувати кожну працюючу людину в нашій країні, позбавивши права її отримувати тарифну заробітну плату та нормальний тарифний розряд. Тому, будь ласка, ну може вже досить знущатися над соціальним захистом людей в нашій крані? Чим вони так вас образили, що ви так ненавидите соціальний захист та соціальну підтримку людей в нашій країні? Дякую.
Дякую, Наталія Юріївна, за запитання. Я хочу сказати про грабування спочатку. Ну, по-перше, цей законопроект не стосується отієї схеми, яку ви називаєте "грабування". Але я згадаю для всього залу, що другий рівень пенсійного забезпечення у державних структурах робиться тільки в двох країнах в світі – Росія і Казахстан. В інших країнах другий рівень пенсійного забезпечення робиться в приватному секторі. Що стосується "трудящих", то я б хотіла, щоб з вашого лексикону це слово поступово зникало, тому що Верховна Рада прийняла Закон про дерадянізацію, який був створений Русланом Стефанчуком, і ми пропонуємо це слово радянське змінити на "працівників". Тому і зазначу, що Закон "Про прожитковий мінімум" трудящих не стосується, він стосується тих, хто потрапив в складні життєві обставини, а також потрапив в малозабезпеченість в ринкових умовах. Тому прошу вчити соціальну політику в ринкових умовах, а не тільки в Радянському Союзі.
Дякую. Займіть, будь ласка, своє місце, Галино Миколаївно. Запишіться на виступи від депутатських фракцій та груп. Цабаль Володимир Володимирович.
Шановні колеги, зараз ми розглядаємо закон, який вирішує проблему, котру потрібно було вирішити вже багато років тому. Система обрахунку прожиткового мінімуму в Україні архаїчна і зараз ми говоримо про те, що прожитковий мінімум не відображає реального мінімуму, який потрібен для виживання громадян, але це не єдина проблема. Цей закон намагається цю проблему вирішити, але також він вирішує інші проблеми. Інша проблема, яка існує, – це те, що дуже багато показників (штрафів для бізнесу, пені, заробітних плат для чиновників і так далі) прив’язані до цієї одиниці. І це не дозволяє державі достатньо гнучко проводити як соціальну політику, так і політику підтримки бізнесу. Наведу приклад. Кожного разу, коли піднімається прожитковий мінімум, це тягне за собою підняття штрафів для бізнесу. Кожного разу, коли є бажання збільшити соціальні стандарти для громадян, ми тим самим погіршуємо ситуацію для бізнесу, який має створювати робочі місця і ці стандарти покращувати. Тому в підсумку страждають всі: страждає бізнес, страждає економіка через підняття штрафів, але й страждають громадяни. Бо, як ви думаєте, скільки раз були ситуації, коли прожитковий мінімум не піднімався до достатнього рівня якраз через те, що не хотіли настільки сильно піднімати штрафи чи пеню і інші показники. Тому цей закон, він прогресивний, це перший крок по вирішенню цієї проблеми. Цей закон роз’єднує всі ці показники. Цей закон окремо виділяє мінімальний прожитковий мінімум, який, так, дійсно, згідно закону має підніматися в подальшому, щоби відображати більш реальну цифру. Але також він роз’єднує бізнес, штрафи, пені. Відповідно кожного разу, коли уряд буде , чи ми – Верховна Рада, приймати рішення по підняттю штрафів, нам не доведеться думати, а чи потягне це за собою збільшення чи зменшення соціальних стандартів, а чи потягне це за собою інші речі. Тому, колеги, я вважаю, що це прогресивний закон. Ми його дуже довго чекали. Так, дійсно там є деякі недоліки, в тому числі в мене є певні зауваження, є зауваження бізнес-асоціацій. Але це перший крок, який потрібно приймати, доопрацьовувати до другого читання і після того робити наступні кроки. Колеги, прошу підтримати. Дякую за увагу.
Цимбалюк Михайло Михайлович.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановна президія, шановні народні депутати, громадяни України! Насправді команда "Батьківщина" підтримує перегляд величини прожиткового мінімуму. Бо насправді це надзвичайно важлива річ, яка стосується не тільки соціальної сфери, а життя всього українського суспільства. І заради справедливості варто відзначити, що ця проблема виникла не сьогодні і не вчора. І ця проблема не тільки стосується теперішньої влади. Але в мене запитання. А де Прем’єр-міністр і уряд при розгляді такого законопроекту? В нас є що спитати їх, як і у всього українського народу. Бо справді 20 грудня 2018 року Конституційний Суд скасував Постанову Кабінету Міністрів про затвердження споживчого кошику. Увага, 20 грудня 2018-го! Всі уряди після того не спромоглися запросити науковців, представників соціальної сфери і громадськості, щоб обрахувати: а що потрібно громадянину України, щоб прожити рік? Один колега говорив, що критикував ту постанову, яку скасували. А чому уряд не підготував тепер уже постанову? Є питання до них. А це є та величина, яка має обраховуватись щорічно перед прийняттям державного бюджету. Я також погоджуюся, що та тарифна сітка посадових окладів, яка нині існує, не витримує жодної критики. Бо декілька тарифів, вони є нижчі мінімальної заробітної плати. Де таке може бути, коли дотягують в бюджетній в тому числі сфері до мінімальної зарплати посадові оклади? Це нонсенс, тут теж треба наводити порядок. Наступна річ. Справді, Галина Миколаївна Третьякова сказала, що створена робоча група і сьогодні буде перше засідання о 14:30. Ми запрошуємо всіх народних депутатів, представників відомств, міністерств для дискусії – що таке ця стала величина. Але в такому варіанті, яка пропонується зараз, її не можна приймати. Ми бачимо позицію профспілок і інших фахівців. Давайте проведемо серйозну дискусію, бо ми створимо бюджетний, економічний і фінансовий колапс державної структури. Ще раз підкреслюю, фракція "Батьківщина" не буде голосувати за таку редакцію.
Бурміч Анатолій Петрович.
Прошу передати слово Колтуновичу.
Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні колеги! Якраз тут неодноразово звертались до розрахунків, до науковців. Порахували що ми будемо мати. Я хотів би звернути увагу на дві важливі норми цього законопроекту. Перше – це те, що вводиться в статті 96 система оплати праці, де мінімальний посадовий оклад 1 тарифного розряду буде становити 50 відсотків від мінімальної заробітної плати. Що ми будемо мати? Ми будемо мати 3 тисячі гривень. Да, це більше, ніж є сьогодні. 2 тисячі 270 гривень – це прожитковий мінімум для працездатних осіб. Невеличке, але зростання. Наша фракція, я про це буду згодом говорити, вона все-таки наполягає, щоб ми повернули норму, яку скасував колись пан Яценюк і його уряд, коли було – мінімальний посадовий оклад дорівнював розміру мінімальної заробітної плати, тобто 6 тисяч гривень, а не 3. Але в будь-якому випадку, якщо ви берете цей закон за основу, то 3 тисячі – більше ніж 2 тисячі 270 гривень. Це раз. Друге – це стаття 4 щодо того, як буде встановлюватися порядок затвердження прожиткового мінімуму. В 21-му році, тобто в цьому році, пропонується поставити 40 відсотків від середньої заробітної плати. Я використовую середній параметр із січня по квітень, за 4 місяці, він 13 тисяч 13 гривень. Якщо ми візьмемо 40 відсотків, це 5 тисяч 205 гривень. Звичайно, це більше ніж є сьогодні в 2 рази. Але де висновок бюджетного комітету, де висновок Мінфіну? А ви розумієте ресурсну базу державного бюджету, як ви будете наповнювати для того, щоб подолати цю всю діру дефіцитного бюджету, який на сьогоднішній день є? Цього немає. Ми маємо побачити реальні розрахунки для того, щоб вирівняти всі ці речі. Другий момент, на тому я хотів би наголосити увагу, що необхідно зробити і на наш погляд. Тому що ми бачимо Центр Разумкова навіть дає дані, що 60 відсотків громадян України вважають економічну і соціальну ситуацію в країні дуже поганою, тоді як 5 відсотків її вважають доброю. Очевидно, хто вважає, але суть не в тому. Ми маємо розуміти, що ми маємо під такі соціальні проекти запропонувати економічну потужну ресурсну базу з наповнення бюджету. Тобто якщо ми даємо працююче підприємство, він має ж звідкись платити 22 відсотки єдиного соціального внеску. Якщо ми навіть беремо ту саму мінімальну заробітну плату – якщо вона буде 6 тисяч чи, точніше, є – 18 відсотків ПДФО, 1,5 відсотка військового збору, – це у нас виходить 4 тисячі 830 гривень на руки. Це не ті кошти, за які ми маємо виживати в такій епосі бідності в країні. І для того, щоб. Завершуючи, якщо ви хочете реально подолати епоху бідності: а) ресурсна економічна база, збільшення відрахувань податків і зборів, реалізація достойної соціальної політики всередині країни. Я прошу підтримати законопроект моєї колеги Королевської, яка пропонує і обмеження для наглядових рад в 10 мінімалок, і прив’язку до мінімальної заробітної плати, і ряд інших моментів. Тому що це з економічної точки зору буде більш кращим для українців. Дякую.
Сухов Олександр Сергійович. Бабенко Микола.
Депутатська група "Довіра", Бабенко Микола, Біла Церква. Шановні колеги, на сьогоднішній день те, що ми називаємо прожитковим мінімумом, – це навіть не смішно, це соромно – 2 тисячі 189 гривень, а для непрацездатних осіб – це 1 тисяча 769. Фактично на сьогодні декілька мільйонів пенсіонерів, які є непрацездатними особами, і вони отримують мінімальну пенсію саме в такому розмірі. Мені завжди хотілося подивитися в очі тій людині або людям, які визначили, що, наприклад, прожитковий мінімум для пенсіонера має бути меншим, ніж прожитковий мінімум для інших людей. Пенсіонер що, менше їсть, менше лікується, менше сплачує за комунальні послуги? Відповідь очевидна. І на сьогодні говорити про те, що ми не повинні приймати даний законопроект, це, знаєте, це безпідставно, і це можуть робити тільки ті люди, які дійсно не хочуть сьогодні підвищувати соціальну якість життя наших людей. Але що дасть прийняття даного законопроекту, і ми в комітеті його підтримували. Перш за все, він знімає поділ на прожиткові мінімуми: більше ми не ділимо пенсіонер має отримувати стільки, працездатна особа – стільки, неповнолітні діти – іншу суму. Це знімається. Це по-перше. По-друге, ми повністю відв’язуємо рівень прожиткового мінімуму від побажань звичайного чиновника, який сидить в своєму кабінеті в Міністерстві фінансів чи я не знаю навіть, де він сидить, тому що ніколи не вдавалось його побачити, ту людину. І він не буде розраховувати на власний розсуд, скільки мусить з’їсти та особа, та особа чи та особа. Буде чітка прив’язка до середньої заробітної плати, яка є в державі. Я розумію, що це не аби що. Але це принаймні відмова від багаторічної практики того, що ми соціально незахищені верстви населення заганяємо взагалі в повну безвихідь. Що нам дає законопроект. 40 відсотків від середньої заробітної плати – це плюс. Але, як і в кожному законопроекті, є свої мінуси. По-перше, цей період розтягнутий на багато років, коли ми вийдемо на ці 40 відсотків. І ми будемо вносити правки і змушувати Мінфін знаходити додаткові ресурси. Нема ресурсу додаткового – говоріть, зменшуйте кількість відкатів з 20 відсотків з державних закупівель до 10-ти. Знайдете тоді відсотки, які платити пенсіонерам будете. Це по-перше. По-друге, можливо, необхідно буде говорити про збільшення коефіцієнту з 40 відсотків хоча б до 50 відсотків.
Скороход Анна Костянтинівна.
Я думаю, що в цьому залі в жодного народного депутата не стоїть питання про те, що треба дійсно підвищувати прожитковий мінімум, і не тільки прожитковий мінімум, але й мінімальну заробітну плату, і середню заробітну плату та інші соціальні виплати. Але, шановні колеги, я цитую дослівно: "Аналіз положень проекту свідчить про те, що насправді вони не пов’язані зі створенням передумов для підвищення прожиткового мінімуму". Це я вам процитувала ГНЕУ. То про який взагалі. Про яке підвищення ми з вами говоримо? Законопроект є нічим іншим, як черговою спробою закріпити на законодавчому рівні маніпуляції з прожитковим мінімумом. Так само читаю без змін: "Спільний представницький орган репрезентативних всеукраїнських об’єднань профспілок на національному рівні." Є пан Рудик, представник їх у парламенті. "Запропоновані норми законопроекту 3515 протирічать Рекомендаціям парламентських слухань на тему: "Проблеми формування прожиткового мінімуму в Україні". Я вам цитую це те, що прислали профспілки. Вони проти прийняття цього законопроекту. Над ним треба багато працювати і доопрацьовувати його. У нас нині діючий законопроект підтриманий Міжнародною організацією праці. Даний законопроект навіть не обговорювався з ними. Як ми будемо виглядати перед своїми західними партнерами, про яких ви так багато говорите, якщо ви навіть не провели з ними консультації по даному законопроекту? Далі. Проект містить велику кількість змін до законодавчих актів, а саме до 20 законопроектів. Скажіть, як пов’язано підняття прожиткового мінімуму з 20 законодавчими актами, в тому числі Кримінальним та адміністративним кодексами? Далі. Скасування норми про встановлення розміру мінімальної заробітної плати не нижче від розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Профспілки проти цього і вони не підтримують цього. Вони не підтримують включення фінансових можливостей державного бюджету та інших економічних чинників до факторів, які враховуються під час визначення мінімальної зарплати. Скажіть, тобто ми будемо формувати це залежно від можливостей бюджету? В когось взагалі мозок працює в цій сесійній залі? Третє. Скасування існуючих гарантій щодо визначення розміру посадового мінімального окладу (тарифної ставки). Посадовий мінімальний оклад має дорівнювати мінімальній заробітній платі, і це треба повертати, і про це всі говорять. Ми не будемо підтримувати даний законопроект у першому читанні. Його необхідно відправити.
Кубів Степан Іванович. Гончаренко?
Шановний пане Голово, передайте Гончаренку Олексію.
Гончаренко Олексій Олексійович.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Шановні друзі, ми з вами знову бачимо ту історію, яка вже стала фірмовою, абсолютно фірмовою карткою нашої монобільшості і діючої влади взагалі. Дивіться, що відбувається. Ми всі пам’ятаємо, як нам гучно кричали про те, що, дивіться – перемога, Закон про імпічмент у нас є. Насправді там ніякий імпічмент по цьому закону зробити не можна. Тобто це була тільки обгортка і назва "Закон про імпічмент", а що всередині, ніхто не читає. І це означає, що кажіть що хочете, начебто закон є, а насправді його немає. Ось, що ми бачимо зараз. Ми бачимо Закон про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо врегулювання питань формування прожиткового мінімуму та створення передумов для його підвищення. Подивіться як гарно – передумови для підвищення прожиткового мінімуму, одразу хочеться аплодувати. Але, друзі, а давайте почитаємо, а де ж в цьому законі це? Де в цьому законі передумови для підвищення прожиткового мінімуму? Цього просто немає і це кажу не я, народний депутат від опозиції, не тільки наша фракція "Європейська солідарність" чи представники інших фракцій, це каже Головне науково-експертне управління Верховної Ради. Ось я тримаю в руках висновок ГНЕУ, який нам чітко, перший же пункт, каже, законопроект має назву, яку я зачитував, при цьому основні положення законопроекту спрямовані на зміну підходів до встановлення розміру мінімальних посадових окладів працівників підприємств, установ, закладів, що фінансуються з бюджету. І далі робиться висновок про те, що проект не містить жодних змін, які б прямо створювали підґрунтя для підвищення прожиткового мінімуму. Ще раз, це висновок ГНЕУ: проект не містить жодних змін, які б прямо створювали підґрунтя для підвищення прожиткового мінімуму. І це означає, що це знову брехня. Ніякого підвищення прожиткового мінімуму тут немає. Тут є спроба відв’язати мінімальну зарплату, до речі, від прожиткового мінімуму. Це означає, що далі так можемо сказати. У нас сьогодні дійсно дуже низький прожитковий мінімум. Завтра влада нам може сказати, що прожитковий мінімум вони порахували, він тепер чесний і ось такий високий. Але мінімальну зарплату люди вже не будуть отримувати в розмірі цього мінімального прожиткового мінімуму. Я сьогодні йшов до Верховної Ради, жінка мене зустріла, виходила з Кабміну прибиральниця, сказала: "Скажіть, будь ласка, там у Верховній Раді, що ми отримаємо абсолютно нищенские гроші, абсолютно жебракуємо". А замість того, щоб піднімати зарплату, ви дурите голову людям оцим. Ганьба!
Зараз виступи від народних депутатів. І переходимо до голосування. Запишіться на виступи від народних депутатів. Зінкевич Яна Вадимівна. Ніна Петрівна Южаніна.
Шановні колеги, насправді дуже добре, що ми розглядаємо цей проект закону по такій розширеній повній процедурі, тому що все треба обговорити. Дуже важливе питання. Розмір прожиткового мінімуму – найболючіше питання. І в 16-му році воно було найболючішим. І ми розуміли, що ті кардинальні зміни, які ви зараз намагаєтесь запропонувати, вони дуже потрібні, надзвичайно потрібні. Але хотіла би звернути увагу на перший виступ перед розглядом цього проекту закону. Ну це ж треба мати зовсім відсутні знання щодо того, як обраховується в країні прожитковий мінімальний розмір. Ви розумієте, коли людина говорить, що там порахували одяг, взуття, ліки. Так це норма діючого законодавства. Так обраховується розмір прожиткового мінімуму. Тому, мені здається, всі ці емоції комсомольські чи то піонерські треба відкинути, і зараз думати над тим, що насправді треба і як рахувати. Мене дуже здивувало, що насправді дуже розгромний висновок ГНЕУ. Мене дуже здивувала відсутність уряду і те, що цей проект закону неурядовий. Пані Галино, це точно має бути урядовий проект закону, тому що він має збалансувати підходи і суть тих норм в багатьох законопроектах, які прив’язані до обрахунку саме прожиткового мінімуму. Тому і ГНЕУ про це також пише. Що ви змінюєте в іншому законодавстві? Ви говорите, що у вас цілий розділ, трансформація і зміни певні в закони, порядка від 17 до 20 таких законів існує в Україні. Але не розуміючи змісту, суті того, що в тих законах, бо ви – один комітет, а це стосується життєдіяльності буквально в усіх сферах економіки. Мені здається, що те, що написав Мінфін у своєму висновку, ви маєте врахувати. Це, по-перше, вони наполягають на тому, і я думаю, що комітет також мав на увазі, бо ви в своєму виступі сказали, що треба робити прив’язку до релевантних величин. Які це релевантні величини? Що це означає до рівня життя? Так, отже, рівень життя якраз і визначається показником, який достатній обсяг для споживання основних матеріальних благ та послуг для людини. Інакше ви не зможете забезпечити справедливий, прозорий розрахунок цієї величини. Міністерство фінансів в своєму висновку вказало, що вони за те, щоб зараз застосувати нові підходи до розрахунку і наполягають на комбінованих підходах, на нових підходах. Але ви точно маєте це зробити спільно з Міністерством фінансів і спільно з урядом. Це насправді зараз запропонований некий популізм. Не треба в це гратися. За прожитковий мінімум.
Макаров Олег Анатолійович. Железняк Ярослав Іванович.
Шановні колеги, давайте ще раз. Те, що нам треба підвищувати прожитковий мінімум, я думаю, що це питання точно не викликає жодного сумніву незалежно від поглядів, політичних вподобань в економіці. Друге. Те, що зараз пропонується цим законопроектом – це логічний крок. Він дасть можливість нам підвищувати прожитковий мінімум, тому що зараз кожна гривня підвищення, якщо ви подивитесь на висновок Мінфіну, ви побачите, які втрати несе бюджет. Тому що так сталося, що ми відв’язали ще декілька років тому мінімальну заробітну плату, але прожитковий мінімум залишився тої категорії, яка прив’язана і до зборів і до окладів, і до штрафів, і до інших кваліфікацій, в тому числі і правопорушень. Третє і найголовніше – це те, що фракція "Голос" декілька разів зверталася до комітету, ми не знайшли компромісу. Щиро дякую і очільниці комітету і всім членам, і сподіваюсь, це питання буде доопрацьоване до другого читання. Яке це питання? Зараз до прожиткового мінімуму у нас прив’язані знову ж таки штрафи, у нас прив’язані деякі збори, у нас прив’язані деякі кваліфікації правопорушень. Це, звичайно, турбує бізнес, тому що як і ми, кожен представник бізнесу за те, щоб прожитковий мінімум підвищувався, щоб люди наші жили краще і це нормально. Але одночасно, нелогічно це робити таким чином, щоб коли ми підвищуємо добробут наших громадян, підвищувалась рівні штрафів або рівні покарань, і саме тому є логічним і правильним кроком від’єднання цих двох показників. Якщо ми підвищуємо добробут людей – це не повинно одночасно дорівнювати тому, коли ми підвищуємо добробут наших правоохоронців, які більше будуть збирати штрафи. Саме тому ми звертаємося до комітету, до провладної більшості дослухатись до тих логічних і правильних пропозицій бізнесу щодо встановлення запобіжників в цьому законопроекті, під час другого читання. Але, звичайно, цю ініціативу, яка має бути в нашому законодавстві, і яка, я сподіваюсь, з наступного бюджетного року запрацює повноцінно, ми підтримуємо в першому читанні. Дякую.
Дякую. Переходимо до голосування, будь ласка, займіть свої місця і підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо врегулювання питань формування прожиткового мінімуму та створення передумов для його підвищення (реєстраційний номер 3515). Готові голосувати? 3515. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:40:31]] За-253 Рішення прийнято. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до статті 21 Закону України "Про лікарські засоби" щодо заборони продажу лікарських засобів дітям (реєстраційний номер 5122 і два альтернативних). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:41:09]] За-253 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Кузьміних Сергій Володимирович.
Доброго дня, шановний головуючий! Доброго дня, шановні колеги! Необхідність запропонованих у законопроекті змін обґрунтована наявною ситуацією з неконтрольованим відпуском ліків в Україні. Адже наразі лікарські засоби, які повинні відпускатися аптечними закладами виключно за наявності рецепта, можна спокійно придбати, ігноруючи ці обмеження, а інколи навіть самі фармацевти можуть продавати той чи інший лікарський засіб та закрити очі на відсутність відповідного рецепту. Такі явища є яскравими прикладами ситуації, коли законодавча норма є, проте вона не виконується. Особливо це є критичним випадком, коли лікарські засоби купує неповнолітня особа, оскільки у дитячому віці немає повного усвідомлення наявних ризиків від неправильного вживання того чи іншого лікарського засобу. За даними Всесвітньої організації ВОЗ більше 60 відсотків самогубств відбуваються завдяки лікарським засобам, і більший відсоток з них – це саме діти. Лише за даними ОХМАТДИТУ щорічно близько 70 дітей ми маємо, які закінчують життя самогубством. І наразі є чудові приклади, які сталися в Черкаській області, Київській, де двоє діточок отруїлися дротаверином. Тому суть цього законопроекту полягає, зазначений законопроект підготовлений для врегулювання на законодавчому рівні ситуації з неконтрольованим зловживанням лікарськими засобами неповнолітніми особами та сприяння зменшеної кількості випадків отруєння лікарськими засобами, аби зменшити кількість суїциду для дітей. Дякую.
Дякую. До слова запрошується народний депутат України Соломчук Дмитро Вікторович. Немає? Народний депутат України Плачкова Тетяна Михайлівна.
Доброго дня, шановні колеги! Насправді, сьогодні і зараз ми розглядаємо дуже важливий, соціально важливий законопроект стосовно заборони продажу лікарських засобів дітям. Я абсолютно не хочу тут в цій залі перелічувати всі ці трагічні насправді наслідки, які ми бачили в цьому році, у минулому році. І зрозуміло, що є багато законодавчих ініціатив цієї теми, тому що нас всіх це турбує, дійсно турбує. Але в чому відмінність того законопроекту, який я зараз представляю, від основного? Я хочу вам показати, шановні, – це лікарські засоби, які в Україні доставляються онлайн. Тому основна відмінність того законопроекту, який я сьогодні представляю, це в тому, щоб заборонити і не тільки продаж у аптеці для дітей, але і заборонити онлайн-продаж. Я дуже сподіваюсь, що ця зала насправді об’єднається, тому що це не є питанням політики, це не є питанням взагалі якимось політичним, це питання навіть не народних депутатів, а батьків. Шановні колеги, ми з вами чітко розуміємо, що наші діти сьогодні постійно знаходяться онлайн. І якщо ми хочемо прийняти дійсно важливий дієвий законопроект, то ми маємо прийняти саме цей альтернативний. Тому що його можна прийняти як за основу і в цілому і він дійсно запрацює. Тому я дуже вас прошу, шановні колеги, давайте об’єднаємося і приймемо дійсно працюючий якісний законопроект, і зробимо так, щоби лікарські засоби в Україні дітям не були доступні, їх не можна було продавати і зробимо так, щоб не було жодних зловживань лікарськими засобами, і забезпечимо дійсно якісне майбутнє наших дітей. Сподіваюсь на вашу підтримку. Дякую.
Дякую. До слова запрошується голова Комітету з питань здоров’я нації, медичної допомоги та медичного страхування Радуцький Михайло Борисович.
Шановний Голово, шановні народні депутати України! Комітету Верховної Ради України з питань здоров’я нації, медичної допомоги та медичного страхування розглянув основний та альтернативний законопроекти: Проект Закону України про внесення змін до статті 21 "Про лікарські засоби" (5122), про внесення змін до Закону "Про лікарські засоби" (5122-1) та законопроект про зміни до тієї ж самої статті (5122-2). Всі запропоновані законопроекти мають єдину мету – заборона продажу лікарських засобів громадянам, які не досягли чотирнадцятирічного віку. Під час обговорення законопроектів народні депутати зазначили, що основний законопроект 5122 пропонує не лише заборонити реалізацію ліків малолітнім особам, а й надає можливість аптечним працівникам перевірити вік покупця у разі виникнення сумніву щодо його віку. Законопроектом реєстраційний номер 5122, на відміну від основного, пропонується уточнити, що забороняється реалізація ліків малолітнім особам, купленим в онлайні. Таке уточнення не впливає на суть законопроекту, однак переобтяжує його. Крім того, в будь-якому випадку відпуск безпосередньо громадянину чи через інтернет, реалізацію ліків здійснює аптека, яка повинна дотримуватися правил відпуску ліків та встановлення заборони на їх продаж малолітнім особам. За результатами обговорення законопроектів комітет дійшов висновку, що найбільш збалансованим є законопроект 5122. З огляду на це, комітет ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України, за результатами розгляду в першому читанні, прийняти за основу та в цілому як закон проект Закону про внесення змін до статті 21. Доручити комітету спільно з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради України здійснити його техніко-юридичне доопрацювання при підготовці на підпис Голові Верховної Ради. Альтернативні законопроекти 5122 і 5122-2, і 5122-1 відхилити. Дякую та прошу підтримати пропозицію комітету.
Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти на виступи від фракцій. Вельможний Сергій Анатолійович.
Сергій Вельможний, Луганщина. Прошу передати слово Сергію Шахову.
Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, чи треба приймати цей законопроект? Безумовно. В цьому залі є мами та тати, які виховують дітей. І коли ми чуємо за трагедії, наприклад, як в Боярці, коли дві дитини, дві дівчинки пішли під час перерви і купили пігулки типу но-шпи і випили по 40 пігулок. Хто продавав, по-перше, треба дізнатися. Поліція досі не розслідувала це питання. По-друге, одну дівчинку не вдалося врятувати – померла. Це яке горе не тільки для батьків, взагалі для всього суспільства. Другу дівчинку, 12 років, ледве витягнули з цієї ями практично, з мертвої. Хто буде за це відповідати? До речі, якщо батьки захворіли, можуть звернутися до сусідів, щоб сусіди пішли і купили ці ліки. А дітей посилати, по 40 пігулок які потім п’ють, або начитаються чогось сьогодні в соцмережах, ми бачимо – суїцид, суїцид, суїцид. Шановні, у мне п’ятеро дітей, п’ятеро. Слава Богу, старшому – 27. І треба стежити нам, батькам, за цим. Але чи можемо ми це зробити? Треба робити кожному продавцю, і в магазинах не продавати тютюн, і алкогольні засоби не продавати, а також ліки, якими можуть отруїтися наші діти, українці. Треба дбати про майбутнє, треба дбати про Україну, треба дбати про наших дітей. Дякую. Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Ми будемо підтримувати цей законопроект.
Стефанишина Ольга Анатоліївна.
Шановні колеги, цей законопроект з’явився ще взимку, тоді, коли сталася трагічна ситуація зі школярками з Боярки, які пішли і дійсно купили ліки в аптеці без рецепта без проблем. І дійсно одну з дівчат не вдалося врятувати. Той випадок був дуже гучний, і саме тоді колеги з нашого комітету зареєстрували цей важливий законопроект. Але таких випадків є насправді дуже багато. І дійсно Всесвітня організація охорони здоров’я каже про те, що отруєння ліками є одним із найпоширеніших методів завдання собі суїциду, в тому числі і підлітками. Ми, на жаль, з вами не можемо проконтролювати оточення кожної дитини, її мотивацію. Але як законотворці ми маємо зробити все можливе і залежне від нас для того, щоб обмежити можливості для вчинення собі шкоди неповнолітніми дітьми. Тому ми будемо підтримувати обов’язково цей законопроект основний. Хочу зазначити, ми аналізували і альтернативні, і основний враховує також обмеження продажу ліків неповнолітнім, у тому числі і онлайн. Тому цей законопроект є, на нашу думку, найбільш комплексним. Я хочу подякувати колегам, які ініціювали цей законопроект. Дуже жаль, що ми півроку його розглядали. Я думаю, за цей час ми ще більше життів втратили, але нарешті в нас дійшов до цього час. Тому я закликаю підтримати цей законопроект. Дякую.
Приходько Наталія Ігорівна.
Прошу передати слово Плачковій Тетяні. Дякую.
Плачкова Тетяна Михайлівна.
(Хтось забрав ліки звідси.) Шановні колеги, я ще раз хочу вас попросити все ж таки підтримати 5122-2, тому що, на жаль, у попередніх, у основному законопроекті і в першому альтернативному, немає жодної норми стосовно заборони онлайн-продажу ліків. Чи важливо сьогодні це для нас? Так, важливо. Чи ми хочемо зробити крок назустріч здоров’ю і безпеці наших дітей? Я впевнена, що хочемо. Якщо ми не приймемо і чітко не зазначимо норму стосовно заборони онлайн-продажу, ми ніколи не досягнемо цієї мети. Це буде виключно декларативний закон, це буде декларативна норма, яка ніколи не запрацює. Так, я знаю, що, можливо, будуть порушення, але все ж таки ми маємо про це згадати безпосередньо у законі. І абсолютно не вірно, що десь є заборона на онлайн-продаж, це вільний і відкритий ринок. І тоді, коли сьогодні дорослим це дуже зручно, то ми маємо убезпечити дітей від онлайн-продажу ліків. Тому, колеги, "Опозиційна платформа – За життя" буде підтримувати саме 5122-2. І я дуже прошу залу також підтримати альтернативний законопроект. Дякую.
Молоток. Констанкевич Ірина Мирославівна.
Ірина Констанкевич, Волинь, 23 виборчий округ, група "За майбутнє". Наша депутатська група, звичайно, буде підтримувати даний законопроект з огляду на те, що ми вважаємо, що це проблема є реальною, складною і комплексною. Але, шановні народні депутати, я хочу звернути вашу увагу на те, що та офіційна статистика, яка існує, на жаль, вона не відображає реального стану справ. Таких випадків насправді є значно більше. І, власне, вони пов’язані із тими трендами, які панують в молодіжному житті, з тими трендами, які панують серед наших школярів. І наше з вами завдання – рухатися не лише шляхом заборон. Бо даний законопроект, як головний, так і альтернативні, впроваджують заборону продажу дітям до 14 років лікарських засобів. Нам потрібно також передбачити і широку комплексну інформаційну роботу. Підключити усі можливі канали телебачення, друкованих видань для того, щоб розвінчувати оті міфи, які утверджуються в молодіжному середовищі. Наші депутати, які працюють на округах, я маю на увазі мажоритарники, знають реальний стан справ. І ми вважаємо, що боротися з цим явищем треба не лише шляхом заборони, а передбачити усі можливі форми інформаційно-просвітницької роботи. А також залучити сюди і правоохоронні органи, які будуть контролювати виконання даних законів. Тому ми підтримуємо головний законопроект. Але дякуємо всім авторам альтернативних, які долучилися до вирішення цієї проблеми. І вважаємо, що до другого читання треба доопрацювати, додавши ті норми, які є в альтернативному законопроекті під грифом 2. Дякую за увагу.
Зінкевич Яна Вадимівна. Після цього Крулько. Після цього переходимо до голосування.
Дякую. Цей законопроект є дійсно надзвичайно важливий. І ми сьогодні будемо його підтримувати. Трішки аргументів для розуміння чому це важливо. Кожного року в світі відбувається понад 800 тисяч. понад 800 тисяч осіб закінчують життя самогубством. 60 відсотків цих осіб – це неповнолітні, тобто діти. При цьому більшість якраз самогубств дітей приходиться на країни, де є або середній або низький рівень доходу. При цьому на другому місці по методу закінчення життя самогубством є саме метод прийому лікарських препаратів. Зараз, звісно, нам потрібно взагалі комплексно ставитись до цієї ситуації. І рано чи пізно, я мрію, що в цілому в нашій країні буде заборонено продаж не тільки дітям, а й дорослим препаратів без рецепту, і ми приведемо все ж ці норми до європейського законодавства. Дякую.
Крулько Іван Іванович.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Фракція "Батьківщина", безумовно, чудово розуміє проблему, яка сьогодні склалася, коли, на жаль, підлітки під впливом різних соціальних мереж можуть бути втягнуті в смертельні челенджі. І таке вже траплялося в Україні, коли діти купували лікарські засоби, вживали їх понад міру, і це могло призводити навіть до смертельних наслідків. Тому, безумовно, цю проблему треба врегульовувати, але завжди думати про баланс, який полягає в тому, що бувають випадки, коли діти йдуть купляють ліки для старих бабусь, і більше нікому ліки купити, і тільки дитина це може зробити за проханням. Тому тут, безумовно, це має бути баланс. Ми як "Батьківщина" будемо підтримувати законопроект 5122-2 як альтернативний саме через те, що він є більш повним. І він включає дуже важливу складову, яка стосується онлайн-купівлі ліків саме в контексті того, щоб покласти відповідальність за продаж неповнолітнім дітям через онлайн на.
Дякую. Будь ласка, займіть свої місця, підготуйтеся до голосування. Ставлю на голосування. Комітет пропонує прийняти за основу і в цілому. Немає заперечень? [[Шум у залі]] Від "Слуга" ніхто не виступав. Радуцький Михайло Борисович.
Дякую. Колеги, маленьке уточнення. В Законі 5122 є норма, яка розповсюджується на всі ліцензійні умови продажу лікарських засобів. І навіть якщо онлайн-оператор має ліцензію на продаж ліків (ми з вами приймали нещодавно закон, який дозволив онлайн-торгівлю), він має виконувати ті самі ліцензійні умови, що і аптека. Він не має права після введення в дію цього закону продати ліки неповнолітнім. Тому це просто повторення норми закону і 21 статті Закону про ліки і лікарські засоби.
За основу? Дві фракції проти. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до статті 21 Закону України "Про лікарські засоби" щодо заборони продажу лікарських засобів дітям (реєстраційний номер 5122). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:59:58]] За-306 Рішення прийнято. 12:00. Оголошую перерву до 12:30.
Шановні колеги, запросіть, будь ласка, народних депутатів до зали.
Доброго дня, шановні колеги. З вашого дозволу, декілька оголошень. Перше. До мене звернулися деякі народні депутати все-таки з проханням звернути увагу інших народних депутатів щодо вживання айкос в межах Верховної Ради і попросили все-таки не робити цього, а виходити за межі приміщення. Друге. Відповідно до статті 60 прим. Регламенту Верховної Ради України повідомляю про створення у Верховній Раді України дев’ятого скликання міжфракційного депутатського об’єднання "Запорізька ініціатива". головою цього об’єднання обрано народного депутата України Касая Геннадія Олександровича. Вітаю колег. І ще одне міжфракційне об’єднання. Відповідно до статті 60 прим. Регламенту Верховної Ради України повідомляю про створення у Верховній Раді України дев’ятого скликання міжфракційного депутатського об’єднання "За ратифікацію Стамбульської конвенції". Головою цього об’єднання обрано народного депутата України Мережка Олександра Олександровича. Теж вітаю колег.
Шановні колеги, є пропозиція зараз без обговорення проголосувати чотири постанови про призначення позачергових виборів. Немає заперечень? Немає. Будь ласка, займіть свої місця і підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про призначення позачергових виборів Надлацького сільського голови Голованівського району Кіровоградської області. Готові голосувати? Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:34:29]] За-254 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про призначення позачергових виборів Уланівського сільського голови Хмільницького району Вінницької області (реєстраційний номер 5569). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:35:03]] За-270 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про призначення позачергових виборів Смотрицького селищного голови Кам’янець-Подільського району Хмельницької області (реєстраційний номер 5567). Прошу підтримати та проголосувати. [[12:35:33]] За-276 Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про призначення позачергових виборів Кельменецького селищного голови Дністровського району Чернівецької області (реєстраційний номер 5568). Прошу підтримати та проголосувати. [[12:36:04]] За-280 Рішення прийнято. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до статті 39 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб" щодо врегулювання окремих питань соціального захисту медичних працівників, постраждалих від коронавірусної хвороби (COVID-19) (реєстраційний номер 5415). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:36:46]] За-224 Може без обговорення, шановні колеги? З обговоренням? До слова запрошується голова Комітету з питань здоров’я нації, медичної допомоги та медичного страхування Радуцький Михайло Борисович. Дайте до 4-х хвилин і від авторів і від комітету.
Дякую. Шановний головуючий, шановні колеги, законопроект 5415 спрямований на вдосконалення механізму страхових виплат медикам, що захворіли на COVID-19 під час виконання професійних обов’язків та як наслідок отримали інвалідність. Законопроект стосується статті 39 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб", діюча норма зазначає, що страхова виплата проводиться медикам у разі встановлення інвалідності протягом 1 календарного року. Бюджетний кодекс визначає період календарного року від 1 січня до 31 грудня. Обмеження календарним роком не дозволяє провести виплати медику, який захворів у 2020 році, а отримав групу інвалідності наприклад у 2021. Внаслідок цього, медпрацівники втрачають право на компенсацію, адже зазвичай процес встановлення інвалідності займає декілька місяців, тому такі випадки трапляються доволі часто. У законопроекті 5415 ми прибираємо прив’язку до календарного року та надаємо можливість отримати виплати тим медикам, які через цю технічну неточність були позбавлені права на кошти від держави. Автори законопроекту, всі без виключення члени Комітету здоров’я нації, прийняття законопроекту. Також законопроект повністю підтримується Міністерством охорони здоров’я. Комітет підтримав законопроект 5415 і рекомендує Верховній Раді України, за результатами розгляду в першому читанні, прийняти його за основу та в цілому як закон та доручити комітету, спільно з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради України, здійснити його техніко-юридичне доопрацювання при підготовці на підпис Голові Верховної Ради. Прошу підтримати цей законопроект за основу і в цілому. Дякую.
Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти на виступи від депутатських фракцій та груп. М’ялик Віктор Ничипорович. Рудик Сергій Ярославович.
Шановні колеги, безперечно потрібна законодавча новація, яку треба підтримати всім залом. Але питання виникає в іншому. Чом у зараз, маємо сьогодні початок літа 2021 року, ми вносимо зміну в закон, який приймався у квітні і був підписаний Президентом ще 7 травня 2020 року? Перша "штанга", яку зробила монобільшість, була квітнева 2020 року, ви пам’ятаєте, цей вопиющий факт, коли були обмежені поточні витрати Фонду соціального страхування, внаслідок якого без лікування, без оплати за лікування в реабілітаційних центрах, в санаторно-курортних закладах опинилися десятки тисяч людей. Хворі на черепно-мозкові травми, після інсультів, після опіків, після ортопедичних, багатьох інших хвороб і травм, люди до кінця минулого року були обмежені в праві лікуватися після цих хвороб. У кінці минулого року після великих наполягань з боку Федерації профспілок України це вдалося врегулювати. Були внесені зміни в бюджет на 20-й рік і ці люди почали, по-новому, отримувати виплати. Зараз ми маємо теж саме, тільки з іншого боку. Фонд соціального страхування не має можливості оплачувати на сьогоднішній день видатки, якщо, наприклад, людина-лікар захворів у листопаді 20-го року, а МСЕК йому дав групу з інвалідності в січні 21-го. Користуючись законодавчою нормою про те, що виплати мають відбуватися в тому ж календарному році, людина не може отримувати виплати Фонду соцстраху. Ну, вже ви, приймаючи законопроект, товариство з монобільшості, не можете це все передбачити? Це елементарні речі, які потім коштують багатьом людям здоров’я, часу і нервів, а для багатьох – і життя. Голосуємо "за" і не робимо подібних помилок у майбутньому.
Бондар Михайло Леонтійович.
Будь ласка, передайте слово Яні Зінкевич.
Зінкевич Яна Вікторівна.
Дякую. Колеги, ми будемо підтримувати даний законопроект, він є суто технічним насправді. А зараз виникають проблеми при тому, якщо медик, який захворів коронавірусом і внаслідок цього отримав інвалідність, він не може отримати виплату, якщо йому була призначена група інвалідності в наступному календарному році. Тобто якщо фактично людина хворіла, наприклад, у листопаді, інвалідність отримала у грудні, перепрошую, у січні, відповідно вона не претендує на ці виплати. Тому ми його підтримуємо. А також хочемо додатково наголосити, що, звісно, дуже важливо, щоб також монобільшість і прислухалася до інших ініціатив "Європейської солідарності", що стосується боротьби з коронавірусом. Ми пам’ятаємо, як тільки на початку епідемії спочатку блокувалися наші законодавчі ініціативи стосовно і страхування медиків, і від смерті, і від інвалідності. Тому прошу звертати на це увагу. Дякую.
Павлюк Максим Васильович.
Доброго дня, шановні колеги! Прошу підтримати даний надзвичайно важливий законопроект та переходити вже до голосування. Дякую.
Соболєв Сергій Владиславович.
Євтушок.
Євтушок Сергій Миколайович.
Дякую, пане Голово. Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина", Рівненщина. Я хочу сказати одразу, що фракція "Батьківщина" буде підтримувати даний законопроект, оскільки серед авторів, яким ми завдячуємо, є і наші представники фракції "Батьківщина", які входять до складу Комітету охорони здоров’я. Але хочу також підняти два гострих питання, які стосуються страхової медицини. Перше. Звичайно, що Юлією Тимошенко та експертами було напрацьовано чіткий дороговказ для Міністерства охорони здоров’я у вигляді законопроекту, який, на жаль, не ставиться керівництвом парламенту і керівниками фракцій у сесійній залі для розгляду, – це законопроект 3464 Юлії Тимошенко про обов’язкове медичне страхування. Я хочу сказати, що в даному проекті закону чітко передбачено, що громадяни України можуть мати, якщо ми ухвалимо даний закон в Україні, в парламенті, мати фінансовий супровід для того, аби в разі виникнення якихось проблем із здоров’ям, у них не було проблем з фінансуванням. Мається на увазі, що незахищені верстви населення будуть супроводжуватися фінансово державою і держава має передбачити ці кошти. А ті, хто працюють на роботі, чоловіки і жінки, вони будуть за рахунок роботодавців супроводжуватися фінансово. І друге. Звичайно, я хочу привернути увагу до того, що служба, Національна служба здоров’я зараз уже, враховуючи, напевно, фінансовий дефіцит коштів, намагається скоротити видатки і в такий спосіб скоротити перелік опорних лікарень. Ми що з вами, шановні колеги, вже побороли COVID, що будемо закривати ковідні лікарні? Тому недопустимо даної ганьби і Національна служба здоров’я не має цього робити. Дякую.
Зараз Шуфрич з мотивів, після цього Стефанишина і переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів до зали.
Дякую. Шановний головуючий, шановні колеги, станом на вчора, тому що ми маємо дані за вчора, підкреслюю, це не статистика, це дані про кількість загиблих українців. І це для нас не може бути статистикою, тому що за кожною загибеллю – родина, біль і скорбота. Так от ми зараз треті в Європі і дев’яті в світі. Якщо порівняти кількість загиблих до чисельності населення, то ми сьогодні в два рази випереджаємо Індію. Безумовно, в цих умовах ми підтримаємо цей закон, який хоч якось допоможе нашим лікарям. Але те, що ми сьогодні останні по вакцинації, ми пишаємося четвертим пунктом масової вакцинації. Їх же має бути 4 тисячі. В Сполучених Штатах 300 мільйонів людей провакцинували, а ми – мільйон. Оце є ганьба. Це є злочин проти людей, за який має бути відповідальність! Дякую за увагу.
Стефанишина Ольга Анатоліївна.
Шановні колеги, ми, звичайно, будемо підтримувати законопроект, який сьогодні розглядається, адже він дає більше можливостей для наших медиків отримати страхові виплати. Але я, користуючись можливістю, хочу вам розказати історію Олега Гайди, який помер від коронавірусу 30 червня, і досі його родичі не отримали виплати. Його син поневіряється майже рік по українських судах і комісіях. Вже три комісії встановили, що Олег Гайда захворів на коронавірус на робочому місці. Але Фонду соціального страхування цього мало. Вони подали в суд на родичів і судилися весь цей час з родичами померлого лікаря, аби не виплатити державні гроші. 30 квітня нарешті вже суд виніс позитивне рішення, але він вимушений ще до 11 червня чекати, поки ця виплата відбудеться, і цей фонд ще може подати апеляцію. Тому я просто хочу, щоб ви розуміли, коли ми приймаємо наші закони, як погано вони потім виконуються на місцях. І хочу закликати все-таки наш уряд нарешті допомагати медикам, а не їх принижувати. Дякую.
Дякую. Переходимо до голосування. Комітет пропонує прийняти за основу і в цілому. Немає заперечень? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до статті 39 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб" щодо врегулювання окремих питань соціального захисту медичних працівників, постраждалих від коронавірусної хвороби (COVID-19) (реєстраційний номер 5415). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:48:47]] За-332 Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону (реєстраційний номер 5415). Прошу підтримати та проголосувати. [[12:49:12]] За-337 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Наступне питання – це проект Закону про внесення змін до статті 42-4 Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо продажу лікарських засобів дітям (реєстраційний номер 5123, 5123-1). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:49:49]] За-257 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Кузьміних Сергій Володимирович.
Доброго дня, шановні колеги! Доброго дня, шановний головуючий! Законопроект підготовлений з метою встановлення адміністративної відповідальності за відпуск лікарських засобів громадянам, які не досягли 14 років. Проектом пропонується викласти у новій редакції статтю 42 Кодексу України про адміністративні правопорушення, встановивши таким чином адміністративну відповідальність за продаж в аптечних закладах лікарських засобів громадянам, які не досягли 14 років. Таке порушення тягне за собою покарання для винних осіб у вигляді накладання штрафу від 6 до 25 неоподаткованих мінімумів доходу громадян. У випадку повторного протягом року вчинення такого правопорушення, за яке особу вже було піддано адміністративному стягненню, настає адміністративна відповідальність у вигляді накладання штрафу від 25 до 70 неоподаткованих мінімумів громадян України. Цей законопроект системно пов’язаний із проектом Закону про внесення змін до статті 21 Закону України "Про лікарські засоби", який ми з вами щойно підтримали, щодо заборони продажу лікарських засобів дітям та є похідним від нього. Але, враховуючи висновок профільного комітету, я не буду наполягати на прийнятті мого законопроекту та пропоную колегам підтримати альтернативний законопроект, в якому більш комплексно врегульовано правові та організаційні заходи регулювання у сфері боротьби з неконтрольованим зловживанням лікарських засобів. Дякую.
Дякую. До слова запрошується народний депутат України Плачкова Тетяна Михайлівна.
Шановні колеги, ми з вами вже розглянули законопроект щодо внесення змін до Закону України "Про лікарські засоби", яким фактично, я сподіваюся, заборонимо продаж дітям, неповнолітнім дітям, лікарських засобів в аптеках. Зараз ми з вами чітко розуміємо, що закон не буде працювати, якщо немає сили, яка здатна змусити. Тому ми пропонуємо, авторський колектив цього законопроекту пропонує встановити адміністративну, щонайменше адміністративну відповідальність за подібні порушення. Наш законопроект передбачає, що відповідальність мають нести безпосередньо особи, які задіяні у сфері продажу, тобто це аптекарі та особи, які здійснюють доставку ліків додому. Ми впевнені, що або продавець ліків, або кур’єр, який їх доставляє, має нести відповідальність принаймні у вигляді штрафу. І якщо це правопорушення буде повторюватися, цей штраф буде збільшуватись. Було дуже багато дискусій на Комітеті правоохоронному, я вдячна колегам за те, що підтримали саме цей законопроект, стосовно того, хто має встановлювати акти, і хто має взагалі слідкувати за тим, щоб не було цих правопорушень. І ми разом дійшли до висновку, що це має бути Національна поліція. Тому що ми розуміємо, що Держлікслужба, на жаль, фактично вона втрачає свої функції, вона сьогодні не виконує свої повноваження. Про що безпосередньо вони самі заявили, що вони не можуть виконувати ці повноваження в рамках цього законопроекту. Тому відповідальність має бути обов’язково невідворотною і такою, що має наставати, якщо ці порушення будуть вчинені. Шановні колеги, я прошу вас підтримати цей законопроект. І дійсно встановити відповідальність, жорстку відповідальність за ці правопорушення. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, ми, в принципі, схожий законопроект сьогодні розглядали. Можливо, без обговорення? Дякую. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до статті 42-4 Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо продажу лікарських засобів дітям (реєстраційний номер 5123-1). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:54:17]] За-319 Рішення прийнято. Дякую, колеги. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до статті 367 Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за службову недбалість, якщо вона спричинила загибель людини (реєстраційний номер 4634). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:54:58]] За-245 Шановні колеги, обговорення необхідне? Так, цього необхідне. До слова запрошується народний депутат України Мамка Григорій Миколайович. Немає. До слова запрошується голова підкомітету Комітету з питань правоохоронної діяльності Бакумов Олександр Сергійович.
Дякую, шановний головуючий. Шановні колеги, Комітет Верховної Ради з питань правоохоронної діяльності розглянув на своєму засіданні законопроект реєстраційний номер 4634. Законопроект має на меті посилення кримінальної відповідальності за службову недбалість, якщо вона спричинила саме смерть особи. Вказаним законопроектом пропонується статтю 367 "Службова недбалість" Кримінального кодексу доповнити частиною третьою, в якій передбачити кримінальну відповідальність за діяння, визначені частиною першою цієї статті, якщо вони спричинили загибель людини. На сьогоднішній момент у нас є кваліфікуючими ознаками тільки істотна шкода і тяжкі наслідки, тобто матеріальний склад злочину. Якщо ж у нас іде мова про загибель особи, у нас немає такої кваліфікуючої ознаки. У нас цей законопроект підтримують всі основні органи. Це, зокрема, Уповноважений Верховної Ради з прав людини, Офіс Генерального прокурора, Національна поліція. Таким чином, комітет рекомендує Верховній Раді України ухвалити вказаний законопроект за основу і в цілому. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, від депутатських фракцій та груп. Іванчук Андрій Володимирович.
Прошу передати слово Вельможному.
Вельможний Сергій Анатолійович.
Сергій Вельможний, Луганщина, група "Довіра". Шановні колеги, законопроектом передбачається внесення змін до статті 367 Кримінального кодексу України "Службова недбалість", якими пропонується виділити в окремий розділ – службову недбалість, яка заподіяла загибель людини, та встановити відповідну кримінальну відповідальність за цей злочин. Звучить все вірно, але є низка зауважень до законопроекту. Визначення поняття "тяжкі наслідки" надається в примітці 4 до статті 364 Кримінального кодексу України як наслідки, які в 250 і більше разів перевищують неоподаткований мінімум доходів громадян. При цьому судова практика свідчить про можливість віднесення до тяжких наслідків не лише матеріальної шкоди, але й нематеріальної, якщо вона може бути оцінена в грошовому вимірі. Крім того, запропонований авторами законопроекту підхід не дає можливості визначити, яким же чином кваліфікувати інші злочини цього розділу Кримінального кодексу. Наприклад, перевищення влади або службових повноважень працівником правоохоронного органу чи зловживання владою або службовим становищем у випадку, коли їх наслідком є загибель людини. Тому, щоб досягти мети, яку декларують автори законопроекту, потрібно внести зміни до статті 364, які дозволятимуть чітко визначити, що загибель людини є тяжкими наслідками в усіх відповідних статтях, де є згадка про тяжкі наслідки, а не вносити певні зміни в кожну статтю із такими визначеннями. Це дозволить вирішити поставлене в законопроекті питання більш комплексним шляхом і системним розумінням всіх норм Кримінального кодексу чинного розділу, а не порушувати цілісність системи кримінально-правових норм для кваліфікації злочину та призначення покарання за іншими статтями Кримінального кодексу. Тому група "Довіра" не буде голосувати даний законопроект і закликає авторів не розбалансовувати норми Кримінального кодексу. Сергій Вельможний, Луганщина.
Герасимов Артур Володимирович.
Прошу передати слово народному депутату Сергію Алєксєєву. Дякую.
Алєксєєв Сергій Олегович.
Сергій Алєксєєв, фракція "Європейська солідарність". Шановні колеги, законопроектом пропонується передбачити кримінальну відповідальність за службову недбалість, яка спричинила смерть людини. Справа в тому, що на сьогодні статтею 367 Кримінального кодексу України передбачена відповідальність за службову недбалість в тому разі, якщо ця службова недбалість привела лише до матеріальних збитків, тобто у нас є лише матеріальний склад злочину. Але останнім часом події, які. Ситуація, яка сталася, – пожежі в Одесі та в Харкові, які спричинили смерть людей, пов’язані саме з неналежним виконанням службовими особами своїх службових обов’язків. Тому фракція "Європейська солідарність" буде підтримувати цей законопроект лише у першому читанні. Це у зв’язку з тим, що в законопроекті є ряд юридичних неузгодженостей, які необхідно врегулювати до другого читання. Дякую за увагу.
Лубінець Дмитро Валерійович.
Доброго дня, шановні колеги, шановні громадяни України, шановна президія! Депутатська група "Партія "За майбутнє" буде підтримувати даний законопроект, дійсно, тільки в першому читанні, бо є багато неузгодженостей, про які написало Головне науково-експертне управління в своєму висновку. Разом з тим, звертаю увагу, що і Верховний Суд України, який безумовно підтримує саму ідею даного законопроекту, виступає за те, щоб він був прийнятий. Проте зазначає, що запропоновані зміни є несистемними, оскільки не вирішують питання кваліфікації інших злочинів у сфері службової діяльності, в результаті вчинення яких була завдана істотна шкода або тяжкі наслідки нематеріального характеру. Тому ми звертаємо на це увагу. І також звертаємо увагу як професійні юристи про те, що такі зміни напевно доцільно було вносити не в 367-му, а в примітку до статті 364. І саме там визначити, що тяжкими наслідками можуть бути наслідки, які у 250 та більше разів перевищують неоподатковуваний мінімум доходів громадян або спричинили загибель людей. Тому, шановні народні депутати, ми закликаємо, щоб Верховна Рада проголосувала, підтримала в першому читанні. Безумовно, його потрібно доопрацьовувати, і ті зауваження, про які я зараз сказав, ми як народні депутати депутатської групи "Партії "За майбутнє" не тільки звертаємо вашу увагу, а й будемо готувати під час підготовки до другого читання у вигляді поправок. Дякую.
Дякую. Івченко Вадим Євгенович. Мамка Григорій Миколайович, з мотивів.
Шановні народні депутати, я вибачають, що я не мав можливості, по суті, з моєї вини, презентувати законопроект. Але корисно буде виступити з мотивів останнім і сказати деяким народним депутатам, які дійсно розбираються в праві. Можна говорити про зміни і про матеріальний характер. А чого ж немає по лінії ДТП, по 286-й? Тому що, на мою думку і на думку Верховного Суду, життя людини неможливо оцінити в матеріальний склад. Якщо говорити про події в Одесі, зверніть увагу, 367-а – скерована до суду. У виступі правоохоронних органів немає тої відповідальності, щоб суд обрав запобіжний захист – тримання під вартою. Порушення прав пожежної безпеки і події в Харкові всі пам’ятають? Кваліфікували за іншою статтею, ну зовсім не халатність, а кінцевий вихід буде по халатності. І санкція, передбачена з 367-ї, зовсім не передбачена тими реальними покараннями. Прошу зал підтримати законопроект.
Дякую. Ставлю на голосування. Але поки колеги займають свої. Вибачте. Бакумов Олександр Сергійович з мотивів, після цього переходимо до голосування.
Шановні колеги, я вас закликаю підтримати вказаний законопроект, він є важливим для правового регулювання. На моє глибоке переконання, тут немає чого змінювати по суті до другого читання, оскільки передбачається частина третя – по службовій недбалості. Для прикладу, якщо сталася пожежа десь у зв’язку з тим, що рятувальник чи пожежники не перевірили пожежну безпеку і у нас загинули люди, загинули, вони будуть нести відповідальності за спеціальною частиною спеціальної норми. А тому про те, що кажуть, що треба примітки переписувати, це неправильний варіант, тому що примітки мають загальний характер, там декілька норм передбачено. Тому вказану пропозицію народного депутата Мамки, вказаний законопроект, я закликаю вас підтримати і за основу і в цілому. Дякую за увагу.
За основу і в цілому немає заперечень? Дві фракції проти? Три, бачу. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до статті 367 Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за службову недбалість, якщо вона спричинила загибель людини (реєстраційний номер 4634). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:05:35]] За-302 Рішення прийнято. Наступне питання – це проект Закону про внесення зміни до розділу X "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про публічні закупівлі" щодо забезпечення можливості закупівель лікарських засобів за договорами керованого доступу (реєстраційні номери 4662 і 4662-1). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. [[13:06:13]] За-251 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Радуцький Михайло Борисович.
Шановний Голово, шановні народні депутати, законопроект 4662 про внесення зміни до розділу X Закону України "Про публічні закупівлі" було розроблено на базі Комітету здоров’я нації та внесено більшістю від його чисельного складу. Основна мета законопроекту – усунення існуючого конфлікту між діючими нормами Закону 531-IX, що був прийнятий у березні 2020 року, в частині застосування договорів керованого доступу процедур публічних закупівель, з метою забезпечення доступу хронічно хворих та важких пацієнтів до оригінальних та інноваційних ліків. Мова йде про лікування орфанних хворих, лікування онкології та інших складних патологій. Зокрема законопроект пропонує, як пілотний проект, до 31 грудня 2023 року не поширювати дію Закону "Про публічні закупівлі" на випадки, якщо предметом закупівлі є оригінальні лікарські засоби. Встановити обов’язковість оприлюднення в електронній системі інформації про такі закупівлі та щорічного звіту. Задля нівелювання корупційних ризиків визначити необхідність погодження Кабінетом Міністрів України з Комітетом здоров’я нації переліку лікарських засобів, що закуповуються за договорами керованого доступу. Визначити необхідність у проведенні оцінки медичних технологій, встановити, що у разі державної реєстрації в Україні генеричного лікарського засобу, договір керованого доступу розривається. На відміну від редакції альтернативного законопроекту 4662-1, комітетський законопроект передбачає: чіткий термін дії закону до 31 грудня 2023 року, обов’язок КМУ погоджувати перелік лікарських засобів, головним з розгляду Комітетом з питань економічного розвитку, як і Комітетом здоров’я нації, рекомендовано законопроект 4662 прийняти за основу. Від імені авторського колективу та як голова профільного комітету, прошу підтримати основний законопроект 4662. Дякую.
Дякую, Михайло Борисович. До слова запрошується перший заступник міністра охорони здоров’я Садов’як Ірина Дмитрівна.
Шановний Голово, шановні народні депутати, в першу чергу я хочу вам подякувати за всі закони, які ви сьогодні прийняли і по лікарських засобах, і те, що стосується страхування медичних працівників, це для нас дуже важливо. Що стосується законопроекту, який на сьогоднішній день вам представлено, Міністерство охорони здоров’я запропонувало свій законопроект і різниця була тільки в тому, що сказав Михайло Борисович. Але на сьогоднішній день Міністерство охорони здоров’я все ж таки вважає, що треба за основу прийняти законопроект комітету, і ті положення, зміни до законопроекту, які були запропоновані комітетом, є досить доцільні. Тому що встановлюючи певні межові часові проміжки, ми все ж таки розуміємо, що якщо щось піде не так, ми зможемо це змінити. І дуже досить важливим моментом є запропонована позиція щодо погодження з комітетом профільним переліку лікарських засобів і це зменшить корупційні ризики. Тому ми просимо вас прийняти законопроект, який представлений профільним комітетом, за основу. І це дуже потрібний нам закон. Дякую.
Дякую. До слова запрошується голова підкомітету Комітету з питань економічного розвитку Мовчан Олексій Васильович.
Шановні народні депутати! Комітет з питань економічного розвитку на засіданні 12 квітня 2021 року в режимі відеоконференції розглянув альтернативні законопроекти 4662 і 4662-1 щодо внесення змін до Закону "Про публічні закупівлі" та "Основи законодавства України про охорону здоров’я" стосовно забезпечення можливості закупівель лікарських засобів за договорами керованого доступу і прийняв рішення підтримати депутатський законопроект реєстраційний номер 4662 і відхилити урядовий законопроект 4662-1. Обидва законопроекти за своїм змістом здебільшого містять аналогічні положення. Водночас законопроектом 4662 відповідні зміни пропонуються запровадити тимчасово до 31 грудня 2023 року, а не на постійній основі, як пропонується урядовим законопроектом. На думку народних депутатів членів комітету, запропонований народним депутатом Радуцьким та іншими народними депутатами України механізм закупівлі оригінальних інноваційних лікарських засобів за договорами керованого доступу сприятиме прозорості процесу закупівель таких лікарських засобів та ефективному контролю за виконанням договорів керованого доступу, а встановлені запобіжники унеможливлять зловживання у цій сфері. Додатково повідомляємо, що Комітет Верховної Ради з питань здоров’я нації, медичної допомоги та медичного страхування підтримує прийняття законопроекту 4662 в першому читанні за основу, та пропонує законопроект 4662-1 відхилити. Натомість Міністерство охорони здоров’я зазначає, що законопроект 4662 потребує доопрацювання. Отже комітет рекомендує Верховній Раді прийняти за основу законопроект 4662, який поданий народними депутатами України. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, від фракцій та депутатських груп. Німченко Василь Іванович.
Прошу передати слово народному депутату України Нестору Івановичу Шуфричу.
Шуфрич Нестор Іванович.
Дякую. Наша фракція не буде підтримувати цей законопроект, тому що є серйозні зауваження, в тому числі і у експертів щодо корупційності даного законопроекту. Сьогодні все, що пов’язане із здоров’ям нації, особливо питання закупівлі медичного обладнання та ліків, має бути прозоре. І якщо створено відкритий майданчик ProZorro, то там мають і проводитися закупівлі. А вот эти "шухер-махери" і "схематози" ніким сприйматися не будуть. Ви ж інші, ви ж – "нові обличчя", ба, а дії дуже нам до болі знайомі. Що ж воно таке? Не дає вам спокою діяння "попєрєдніков" і з новими рожами делаете то же самое? Вважаю, що цей закон дискримінує "Слуга народу" як корупційний, як такий, який дає можливість наживатися на здоров’ї і житті людей. Тому закликаю вас, схаменіться, зупиніться. Ви ж хочете бути і "зеленими" і пухнастими, ну так не виходить, треба бути або "зеленими" або білими і чистими. Тому я розумію тягу до "зелені", но понимаю вас, але, мабуть, не з вашими "новими обличчями" дуже навіть симпатичними. Але бачу "дядю Сема" вже за вами і $. Тому прошу вас, зупиніться в цьому нахабстві. Я розумію, що гроші потрібні – заробите на асфальті, на будівництві доріг. Але зупиніться вже грабувати і заробляти на здоров’ї людей. П’ятдесят тисяч загиблих від COVID – оце ціна, яку українці платять сьогодні за "Зе-владу". Дякую за увагу.
Іонова Марія Миколаївна.
Прошу передати слово Кубіву Степану Івановичу.
Кубів Степан Іванович.
Шановний пане Голово, президія! Хочу сказати, що по суті ці два законопроекти є схожими. Їх ключова відмінність – це терміни, де пропонується запровадити особливу процедуру укладання договорів керованого доступу. 4662 йде про тимчасову дію норми до 31 грудня 2023 року, урядовий – пропонується не встановлювати термін. Тому хочу виразити зауваження до даних законопроектів у трьох ключових позиціях. Позиція перша – це не визначене поняття "оригінальний або інноваційний лікарський засіб". Позиція друга – відсутність чіткої процедури моніторингу договорів керованого доступу. І позиція третя – це відсутність належних передумов для проведення державної оцінки медичних технологій. Україна не є нова в тих договорах, тому що в Європі ці угоди є властиві. І хочу сказати, що специфічним зауваженням у законопроекті 4662 є норма погодження із Комітетом питання здоров’я нації, медичної допомоги, медичного страхування переліку лікарських засобів, які можуть закуповуватись за договорами керованого доступу. Але, при всій повазі до комітету, це не входить до кола повноважень комітету, бо у нас є Конституція України. І хочу сказати, що політична партія і фракція "Європейська солідарність" готова підтримати за основу законопроект 4662, якщо до другого читання будуть зміни, про які я сказав. Дякую.
Бобровська Соломія Анатоліївна.
Стефанишиній Ользі.
Стефанишина Ольга Анатоліївна.
Шановні колеги, я думаю, що багато з нас тут бачили і пам’ятають маленького Діму зі спінальною м’язовою атрофією, якому пів країни збирало гроші на один укол, який коштував понад 2 мільйони доларів. Слава Богу, Дімі кошти назбирали. Але таких хворих, як Діма, сьогодні сотні в Україні. І я вважаю особисто, що саме держава має закуповувати ліки таким хворим з орфанними захворюваннями, з онкологічними захворюваннями і так далі. Але, на превеликий жаль, навіть держави не можуть собі дозволити закуповувати ліки за такими високими цінами. Для того, щоб їх знижувати, існує такий механізм як договори керованого доступу. Такі механізми діють в багатьох розвинених країнах: і в Сполучених Штатах, і у Франції, і в Бельгії і в інших країнах. Що вони роблять? Вони дають можливість державі напряму вести перемовини з виробниками. Іноді знижки на такі ліки сягають 90 відсотків, але ціна про них не розкривається для того, щоб інші країни не могли, на превеликий жаль, цим скористатися. Ми маємо дозволити українським пацієнтам отримувати такі ліки за кошт держави. І саме цей механізм, про який говориться в цьому законопроекті, це дозволить. Але ми ж прекрасно знаємо, що в Україні, особливо з попереднім міністром, є печальний досвід взагалі закупівель. Тому ми в комітеті напрацювали дійсно запобіжники, які дадуть можливість контролювати нам цей процес. І перше – це, звичайно, контроль з боку Комітету з питань здоров’я нації переліку, який буде визначений для цього механізму. Друге – це оприлюднення всієї інформації, окрім ціни, в звітах, які будуть публікуватися у ProZorro. І звичайно, ми пропонуємо зробити цей проект тимчасовим, щоб подивитися, як він буде працювати в Україні. Бо не все хороше, що працює за кордоном, гарно працює і в нас. Ми будемо підтримувати зараз цей законопроект.
Приходько Борис Вікторович. Шахов Сергій Володимирович. Після цього переходимо до голосування.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, прозорість повинна бути у всьому, у всіх закупівлях. І відповідальність повинна бути також за все. Два роки сьогодні керує влада. Когось покарали за ту прозорість? Де відповідальність за ковідний фонд? Скільки грошей, куди розтринькали? Я вимагаю сьогодні від Кабміну – а тим паче депутати сьогодні підтримують і дали свій законопроект – я вимагаю від Кабміну перевірити повністю діяльність всіх лікарень і закупівель в Луганській області. А саме: Сєвєродонецька, Лисичанська, де військово-цивільні адміністрації грабують нахабно ратицями чиновників і голову військово-цивільної адміністрації Луганської області Гайдая. Також Біловодську лікарню, в якій 5 мільйонів гривень зникли ковідного фонду. Далі, також я звертаюся до Кабміну звернути увагу на те, що постанова є дітей війни готувати безкоштовно в усіх школах, в Києві одна буде дитина їсти, яка переїхала, переселенець, а в Луганській області – 250 тисяч людей. Тільки Біловодська громада ОТГ буде сплачувати 5 мільйонів гривень зі свого бюджету, а дірка в бюджеті. Вимагаємо, щоб негайно Кабмін звернув на це увагу і дав дотацію Донбасу саме на дітей війни, на яких взагалі не звертають увагу, тим паче що вчора був День захисту дітей. Хто ж їх так захищає? Дякую. Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра".
Неклюдов Владлен Михайлович, після цього голосуємо, з мотивів.
Владлен Неклюдов, фракція "Слуга народу". Якраз Нестор Іванович там стоїть біля трибуни спікера, він сказав, що наша фракція, вона дуже до "зелені" така схильна і наше "рильце в пушку". Я думаю, що, Нестор Іванович, це досить некоректно з вашої точки зору, оскільки гордо з сепаратистами ваш духовний лідер, ваш наставник, ваш глашатай руху до Росії, це він торгував вугіллям з колишнім Президентом. Ми до цього відношення не маємо. І звинувачувати нас в тому, що ми маємо відношення до "зелені" чи наше "рильце в пушку" це некоректно. А тому я прошу підтримати цей законопроект, я думаю, що він доцільний. І я думаю, що ми маємо голосувати за нього. Дякую.
Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до розділу X "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про публічні закупівлі" щодо забезпечення можливості закупівель лікарських засобів за договорами керованого доступу (реєстраційний номер 4662) Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:22:37]] За-301 Рішення прийнято. Дякую. Надійшла заява про перерву з заміною на виступ. Шуфрич Нестор Іванович.
Дякую. Шановні колеги, різне я бачив у Верховній Раді. Боротьба за посади була різна, але боротьбу за посаду керівника міжпарламентської групи дружби я бачу вперше за 20 років присутності в цій залі. Вчора відбулася дивна річ. Із 63 членів групи дружби угорсько-української терміново скликали 34 представника "Слуга народу" і відкликали з посади співголів, двох народних депутатів. Двох, до речі, єдиних угорців в цій Раді – це мене і мого колегу Валеру Лунченка. Заради чого? Та ми все зрозуміли. Заради того, хто є третьою за впливом особою в Україні після Президента, після голови Офісу Єрмака – Коля. У Лукашенка свой Коля, а у Зеленского и Ермака свой Коля. Я задаю питання: Коля, ну какой же ты венгерский? Ты же "Оболонский". Куда ты прешься? [[Шум у залі]] Ви знаєте, в таких питаннях треба мати честь. Якщо хочете відкликати. Да, я прошу "Коле Оболонскому" дать реплику. Треба мати честь в усьому. Хочете відкликати – запросіть, принаймні "листа щастя" напишіть. Запросіть нас, ми прийдемо або не прийдемо – це вже наше право. Але з 63 членів міжпарламентської групи дружби закликати тільки своїх, ну, так даже революции не делают. Якщо ви думаєте, що ви якось вплинули на нашу позицію – ні. Але якщо ви думаєте, що такими діями ви покращите українсько-угорські стосунки – оце я знаю точно, що ні. Два угорці: у мене бабуся – угорка, у Валери – мама. І ми дійсно робимо все для того, щоб покращити відносини між нашими країнами. Але. [[Виступ іноземною мовою]] Давай, до свиданья! Спасибо большое за внимание.
На щастя, ви не згадали жодного народного депутата України, тому репліки не надаються. Переходимо до наступного питання порядку денного. Вам запропоновано до розгляду. [[Шум у залі]] Шановні колеги! Шановні колеги! Вам запропоновано до розгляду проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо стимулювання розвитку цифрової економіки в Україні (реєстраційний номер 5376). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:26:39]] За-243 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Чернєв Єгор Володимирович.
Шановний пане головуючий, шановні колеги! Шановний Коля! Сьогодні я прошу підтримати вас законопроект 5376, який встановлює найкращі податкові умови в Європі для IТ-сектора. Це один із законопроектів з низки про правовий та податковий режим "Дія Сіті". Перший ми проголосували з вами місяць тому в першому читанні. Цей законопроект надає величезні можливості для вітчизняного ІТ-бізнесу. По-перше, компанії-резиденти "Дія Сіті" зможуть обирати, який податок їм сплачувати – податок на прибуток у 18 відсотків чи податок на виведений капітал у 9 відсотків. По-друге, будуть нові умови щодо оподаткування заробітних плат – це ПДФО 5 відсотків, 1,5 відсотка військового збору та 22 відсотки ЄСВ з мінімальної заробітної плати. Ні для кого не секрет сьогодні, що більшість ІТ-компаній працює через ФОП. Але це не дає можливості залучати іноземні інвестиції та створювати в Україні власний ІТ-продукт. Фактично сьогодні це фіксує Україну у "гетто" аутсорсингу, де працюють українські хлопці та дівчата, а отримують мільярди іноземні компанії. Від зниження податків насправді не буде зниження надходжень до бюджету, буде збільшення, тому що "Дія Сіті" буде детінізувати цілу галузь, при цьому військовий збір, який зараз не сплачують ФОПи, будуть сплачувати компанії-резиденти "Дія Сіті". Законопроект 5376 публічно підтриманий Європейською Бізнес Асоціацією, Федерацією роботодавців України, Асоціацією "ІТ Ukraine" та іншими. Тож сьогодні я прошу і вас підтримати ці зміни, час яких настав. Прошу підтримати законопроект 5376. Дякую.
До слова запрошується голова підкомітету Комітету з питань фінансової, податкової та митної політики Діденко Юлія Олександрівна.
Шановна президія, колеги, після такої яскравої доповіді стовідсоткова підтримка залу, мені здається, буде. Комітет фінансів, податкової та митної політики на своєму засіданні 13 травня розглянув проект Закону України про внесення змін до Податкового кодексу України щодо стимулювання розвитку цифрової економіки в Україні (реєстраційний номер 5376). Цей проект системно пов’язаний із законопроектом про стимулювання розвитку цифрової економіки в Україні (реєстраційний номер 4303), який прийнято Верховною Радою за основу. Поданим проектом закону пропонується в частині податку на прибуток підприємств запровадити особливий порядок обчислення та сплати податку за ставкою 9 відсотків. В частині податку на доходи фізичних осіб встановлюється ставка 5 відсотків. В частині єдиного внеску на загальнообов’язкове соціальне страхування пропонується встановити мінімальний страховий внесок для працівників резидентів "Дія Сіті" та 22 відсотки суми винагороди фізичним особам за виконання робіт за їх контрактами. Головне науково-експертне управління в цілому не заперечує щодо необхідності удосконалення питань оподаткування ІТ-галузі в Україні. На сьогодні ІТ-індустрія є вагомим сектором економіки країни. Експорт української ІТ-галузі у 20-му році зріз на 20 відсотків та перевищує 5 мільярдів доларів. Частка комп’ютерних послуг в загальному експорті становить 8,3 відсотка. Тому створення простору з пільговими умовами оподаткування, в якому буде сконцентрована діяльність всіх суб’єктів ІТ-сектору відповідає як світовому досвіду, так і сьогоденню. Комітет підтримує цю ініціативу та рекомендує Верховній Раді України проект Закону України про внесення змін до Податкового кодексу України щодо стимулювання розвитку цифрової економіки України прийняти за основу. Прошу зал підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, запишіться: два – за, два проти, на виступи від депутатських фракцій та груп.
Слово надається народній депутатці України Федині Софії Романівні, фракція політичної партії "Європейська солідарність". Южаніна Ніна Петрівна, будь ласка.
Шановні колеги, шановні українці! Ну де логіка в діях правлячої влади? Я не розумію. В Комітеті цифрової трансформації досі знаходиться на підготовці до другого читання законопроект 4303. Ми знаємо, що ми його ледь проголосували в залі, 227 голосів. Ми знаємо, що в перелік видів діяльності, які будуть підпадати під спеціальні норми "Дія Сіті" є включені непритаманні для ІТ-індустрії послуги. Це величезна сфера послуг. І сьогодні ми розглядаємо уже податкові пільги для невідомо кого. Ми не знаємо навіть спектр послуг, які будуть підпадати під оці податкові пільги, про які тільки що говорили. Мені здається, що ви також маєте звертати увагу на зареєстровану петицію якраз ІТ-сфери. Тисячі працівників і тих, хто працює в ІТ-сфері, не підтримують саме запуск цієї спеціальної норми, спеціальної системи, виокремленої від цього сектору – це "Дія Сіті". І на останок щодо підтримки, про яку ви сказали. Проект 5376 дозволить створити в країні прогресивні, прозорі та ефективні для розвитку високих технологій умови, передбачає запровадження в Україні одні з найкращих податкових стимулів для розвитку ІТ-індустрії. Ви думаєте, хто це сказав? Це цитати на підтримку проекту закону від директора однієї української компанії. Проте ви знаєте, який вид діяльності цієї компанії? Це організація азартних ігор і всім відома ця компанія. Тому що якраз податкові пільги для організаторів казино в мережі Інтернет будуть надаватися цим проектом закону, який ви сьогодні розглядаєте. Абсолютно неможливі зміни, непродумані. Я не розумію, де знову Міністерство фінансів? Чому немає зараз тут Міністерства фінансів? Чому ви не думаєте про те, що буде з місцевими бюджетами, які по цьому закону матимуть повертати ПДФО сплаченого мінімального внеску. Ви.
Слово надається народному депутату Железняку Ярославу Івановичу. Будь ласка.
Шановні колеги, ми зараз дуже важливий законопроект розглядаємо. Чому він важливий, тому що експорт послуг ІТ у нас зріс майже до більше ніж 8 відсотків від нашої структури експорту. Для розуміння, ще менше ніж 10 років тому це було менше ніж 1 відсоток. Знову ж таки, якщо ми говоримо про експорт ІТ-послуг, то у нас він складає 4,5 мільярда. Ми від експорту пшениці отримуємо 3 з чимось мільярди. Тому цей законопроект надважливий, але його ми повинні приймати правильно. Дуже погано, що коли ми обговорюємо ініціативи для ІТ, то деякі асоціації достатньо справедливо говорять про свої зауваження і фракція "Голос" і партія "Голос" їх чує. Тому саме цей законопроект, на відміну від попереднього, ми готові підтримати за умови двох доопрацювань, на яких наполягає бізнес. Доопрацювання перше – це те, що 5-відсотковим податком ПДФО будуть обкладатися не тільки самі зарплати, а і будь-які виплати і бонуси, які йдуть з цієї зарплатою. Правка номер друга, яка відображена до речі вже в рішенні комітету, – це те, що можна буде сплачувати ЄСВ від мінімального розрахунку, за мінімальним страховим внеском. Шановні колеги, цей законопроект надзвичайно важливий, але його ми маємо доопрацювати. Я дуже прошу, щоб коли ми робимо ініціативи для ІТ, ми в першу чергу питали асоціації, бізнес, що саме їм потрібно. І щоб ми їм не пропонували гірші умови, а навпаки кращі. І тоді і держав буде заробляти більше і найголовніше, наші бізнесмени принесуть більше валюти в цю державу. Тому в першому читанні ми підтримаємо, а до другого наполягаємо на доопрацюванні. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату Батенку Тарасу Івановичу. Бондар Віктор Васильович, будь ласка.
Шановні колеги, наша депутатська група політичної партії "Відродження", пропонує, "Відродження", "За майбутнє" пропонує підтримати цей законопроект. І ми розуміємо, що насправді це дуже важливий для ІТ-галузі України законопроект, тому що по суті ми піднімаємо і ставимо на ноги ту галузь, яка експортує не сировину, а ту галузь, яка експортує високі технології. Всі країни світу намагаються якраз такі галузі повернути до себе, зробити їм максимально сприятливі умови для того, щоби піднімати бюджети, для того, щоби наповнювати бюджети своїх країн і для того, щоби ставити на ноги саме найперспективнішу галузь, яка дає надвисокі прибутки. Цей законопроект дає можливість реально зменшити податкове навантаження на айтішні компанії, дає можливість прийти в Україну інвесторам, які будуть вкладати кошти в цю галузь і які дійсно зможуть створити нові робочі місця, причому не викачуючи з України гроші, не викачуючи з України сировину, не перетворюючи Україну на місце таке як сировинний додаток до якихось великих країн, а саме створюючи інтелектуальні робочі місця, які дають можливість стати на ноги молоді і не тікати з країни. Тому наша депутатська група буде підтримувати цей законопроект, ми безумовно готові сприяти, щоб він був доопрацьований, якщо у когось є зауваження, щоб воно спрацювало нарешті в Україні. І, повірте, вся айтішна галузь, всі програмісти, які працюють в Україні, будуть дякувати кожному депутату, хто сьогодні це підтримає, це реальний крок вперед і його треба зробити. Україна має стати сучасна, перспективна, цікава і країною, яка експортує високі технології, а не сировину. І ми якраз за це постійно виступаємо: виробництво власне українське, це промисловість, і високі технології – оце симбіоз, який дасть Україні майбутнє. Дякуємо. Ми – за майбутнє.
Дякуємо. Колтунович Олександр Сергійович, фракція "Опозиційна платформа – За життя".
Прошу передати слово Волошину Олегу Анатолійовичу.
Будь ласка, Олег Анатолійович Волошин.
Шановні колеги, наша фракція буде підтримувати цей законопроект. Ми дійсно вважаємо, що це один з небагатьох, на жаль, прикладів, коли правляча більшість зосередилася на тому, щоб в практичній площині зробити кращі умови для зростання української економіки, українського бізнесу. Можливо, навіть реалізація цього законопроекту дозволить втілити в життя ту ідею, з якою бігають в деяких колах, щоб переманити з Білорусі ІТ-фахівців і щоб вони працювали в Україні. Але питання в іншому. А чи допоможе цей законопроект можливо втримати ціни на бензин на наших бензозаправках на тому рівні, на якому вони є, а не зрости в рази через те, що будуть припинені постачання бензину з Білорусі? А чи дозволить це зберегти 3 мільярди нашого експорту до Білорусі? А чи задовольняє цей законопроект інтереси аеропорту "Київ", який втратив великий обсяг пасажиропотоку через непродумані дії щодо Білорусі? Ні, цей парламент зобов’язаний робити все, щоб покращувати економічну ситуацію в країні, а не займатися політиканством і ідеологізацією нашої зовнішньої політики. Єдина країна в світі, яка може дозволити собі ідеологічну зовнішню політику – це Сполучені Штати Америки. Але хіба вони заборонили своїм літакам літати у повітряному просторі Білорусі? Ні. Тому що навіть Сполучені Штати Америки думають про економіку і про власні прагматичні національні інтереси. Ми що тут більші борці за демократію, ніж навіть американці? Розкажіть про це Байдену, буде дуже цікаво. Я закликаю цей парламент припинити псувати відносини з нашим важливим північним сусідом, який є ключовим фактором, для того щоб в Україні економічна ситуація не стала гіршою. Подумайте двічі, перед тим як будете у п’ятницю голосувати за цю ганебну постанову по Білорусі. Дякую.
Будь ласка, Жмеренецький Олексій Сергійович. Ще будуть бажаючі виступити? Бачу, Шахов. Бачу, Сергій Владиславович. Від нас Жмеренецький попросився. Будь ласка.
Доброго дня, шановні друзі! Багато ми говоримо про нашу IT-галузь, якою ми пишаємося. Але проблема в тому, що навіть IT-галузь в Україні сировинна, вона складається в основному з аутсорсингу. Коли мова йде про роботу в офісах міжнародних компаній, то ці компанії перевозять сім’ями наших програмістів в ті ж самі Сполучені Штати Америки і в інші країни світу, де вони працюють вже в офісах транснаціональних корпорацій. В Україні, на жаль, досі IT-бізнес працює, так би мовити, кустарно. І якраз законопроект про "Дія Сіті" покликаний створити цивілізований податковий режим, такий, як існує в будь-якій розвиненій країні і країнах сусідніх Україні. Сьогодні у світі налічується близько двох тисяч різних спеціальних податкових режимів, які підтримують промисловість, IT, біотехнології, RnD і так далі. В Україні немає нічого. Нещодавно ми з вами підтримали законопроект про індустріальні парки для того, щоб розвивалась українська промисловість. Настав час підтримати і українську IT-газуль для того, щоб вона не була сировинною.
Дякую. Соболєв з мотивів, після цього Шахов і переходимо до голосування.
Без сумніву, питання дуже важливе і наша фракція довго обговорювала його. Але, колеги, дві норми: звідки тут з’явилися інтернет-казино, яким ви знімаєте податки або їх зменшуєте? Друга норма. Скажіть, будь ласка, якщо ви хочете для ІТ-галузі зробити добре, ну читайте тоді хоча б Булгакова "Собаче серце": якщо ти – не член профспілки, пива тобі немає. Це нагадує один до одного те, що ви запропонували в цьому законопроекті. Приберіть ці дві норми і фракція готова була б підтримати цей законопроект. Дякую.
Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Чи потрібна країні цифровізація? Безумовно, потрібна. В світі вже є 5G, в нас не тільки в селах, у великих містах немає інтернету. Я запрошую кожного з вас, шановні колеги, всі комітети на Луганщину. Ми – хлібосольні повністю: сальця підріжемо, горілки наллємо, каравай винесемо. І від Троїцького (Троїцьке, Білокуракине, Мілове, Новоайдар) проїдемося по тих ковбанях, як могили, і подивимося, поспілкуємося з людьми. Ваші телефони там працювати не будуть. А тим паче сьогодні немає нашого телебачення українського на тій території окупованій Луганської і Донецької областей. Треба теж туди дивитися. Треба поспілкуватися з людьми, в яких немає робочих місць, сьогодні поїхали бідкатися в різні країни, до Ростова, до Москви, в Пітер, в Польщу. Безумовно, цифровізуємо країну, але давайте спочатку людей.
Переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу з пропозицією комітету щодо врахування запропонованих уточнень при підготовці до другого читання, згідно з частиною першою статті 116 Регламенту Верховної Ради України, проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо стимулювання розвитку цифрової економіки в Україні (реєстраційний номер 5376). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:44:31]] За-281 Рішення прийнято. Наступне питання – це законопроект (реєстраційний номер 3403). Голосуємо. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення зміни до статті 2 Закону України "Про правовий режим майна у Збройних Силах України" (реєстраційний номер 3403). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:45:13]] За-315 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Шановні колеги, є наступна пропозиція. Зараз без обговорення проголосувати 5099, після цього буде друге читання ще один законопроект і крайній, що ми сьогодні встигнемо, ще з обговоренням 5465. Немає заперечень? Немає. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про антидопінгову діяльність у спорті (реєстраційний номер 5099). [[Шум у залі]] Антидопінгову діяльність у спорті, 5099. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:46:21]] За-342 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо меценатської діяльності у сфері спорту (реєстраційний номер 3498). На трибуну запрошується голова Комітету з питань молоді і спорту Кожем’якін Андрій Анатолійович. Наскільки я розумію, на одній правці будуть наполягати, да? Будуть, не будуть? Можемо голосувати? Так будете чи не будете? Мазурашу, правка номер 8.
Шановні колеги, я вас прошу зараз дуже почути. Це законопроект, який важливий, а водночас треба, щоб всі колеги розуміли, що меценатство в спорті в Україні існує. І зараз без проблем всі меценати за бажанням надають допомогу будь-кому, будь-яким видам спорту, будь-яким видам діяльності у спорті. Але держава, державницька позиція полягає в тому, що ми не можемо закладати основи, що будь-який меценат може надавати будь-кому допомогу на умовах преференцій. А законопроект закладається під майбутні преференції. Тому я вас дуже прошу підтримати 8 правку, яка знімає ці проблеми. І в разі, якщо ви почуєте, тут, як кажуть, є рація, логіка є в цій правці. Якщо ви підтримаєте цю правку 8, то законопроект збалансується і ми зможемо його спокійно підтримати всім залом. Дякую за увагу. Логіка є, да.
Позиція комітету.
Дякую, Георгій Георгійович. Дякую вам за те, що ви дійсно дали можливість попрацювати дуже плідно над цим законопроектом у таких і в розмовах, спорах, це правильно. Але я хочу сказати думку і зараз оголосити думку фахівців, і юристів, і спортсменів, і меценатів, які кажуть наступне. Що правку цю, про яку каже Георгій Георгійович, ми відхиляємо, оскільки Закон України "Про фізичну культуру і спорт", у ньому не визначено поняття, яке є в цій поправці – пріоритетні види спорту. А також її ухвалення призведе до обмеження прав осіб на отримання меценатської допомоги, що суперечить Конституції, статті 24 Конституції. Тобто повинні отримати меценатську допомогу всі, а не тільки ті, хто грає в спорт олімпійський або дефлімпійський, паралімпійський. І це буде рівно, це буде правильно і справедливо.
Дякую. Переходимо до голосування за закон в цілому. А, вибачте, правка. Ставлю на голосування правку номер 8 народного депутата Мазурашу. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[13:49:28]] За-171 Рішення не прийнято. Правка не підтримана. Ставлю. Що ви руками машите? Ставлю на голосування закон. [[Шум у залі]] На яких правках? Добре. На якій правці наполягаєте? У вас іще є? Зараз. 11 правка, Мазурашу.
Шановні колеги, ще раз наголошую, в законопроекті закладений, вибачте, "схематоз". Я вас попросив підтримати для того, щоб ми зняли цю проблему. Прошу не маніпулювати, там немає мови про те, що не зможуть займатися меценатською діяльністю щодо інших видів спорту. Всі види спорту зможуть отримувати меценатську допомогу на умовах навіть преференцій, але в оздоровчому напрямку. А в спорті, вибачте, ми не можемо плювати і топтатися по спортивним принципам. Не має бути такого, що держава дає можливість підтримувати будь-що будь-кому на будь-яких умовах, на умовах преференцій без пріоритетності, тому що преференції – це і є пріоритетність. І в цьому законопроекті нам треба дати чіткий сигнал, що держава розуміється на пріоритетах, і олімпійський, паралімпійський і дефлімпійський спорт у всьому світі є пріоритетним. Без преференцій можуть підтримати будь-які напрямки, тому я прошу не підтримувати цей законопроект, а відправити на повторне друге читання.
Дякую. Шановні колеги, я хотів би. Георгій Георгійович, я хочу звернутись до вас. З повагою, якщо можна, оці слова "схематоз" і таке інше не вживайте, тому що якщо ви знаєте мене і знаєте, якщо би це було насправді, то я би не був тут на трибуні і цей законопроект не був би в залі. Це раз. По-друге, я хочу сказати наступне. Справа в тому, що. Про що і про які "схематози" ви кажете, якщо нас підтримує Національний олімпійський комітет на чолі з паном Бубкою. Нас підтримує пан Гутцайт на чолі з Міністерством молоді і спорту. Комітет підтримують всі ваші п’ять колег з вашої фракції "Слуга народу". Так який "схематоз" може бути і які питання до нас? Це правильний закон, який дасть можливість відкрити двері для меценатів в спорт. Дякую.
Ставлю на голосування правку номер 11. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[13:52:13]] За-136 Рішення не прийнято. Правка номер 17, Мазурашу.
Ще раз наголошую, шановний Андрію Анатолійовичу, ви не маєте досвіду у сфері фізичної культури і спорту. Не вводьте в оману парламент. Тут закладено "схематоз", який ви не відчуваєте, тому що ви не маєте відповідного досвіду. Не може бути, щоб держава надавала можливість на умовах преференцій підтримувати будь-що, будь-кого. Тому що це недержавницька позиція. Держава має дбати про пріоритети. Преференції, під які закладається цей законопроект, – це і є пріоритети. Тому, будь ласка, не вводьте в оману. Будь-який меценат може надавати і сьогодні будь-яку допомогу без цього законопроекту. Немає для цього потреби. А законопроект закладається саме під преференції держави. А вони не можуть надаватися всім. Тому що інакше це шлях в нікуди. Будь ласка, не вводьте колег в оману. Ви не розумієте, де "схематоз"? Я вас неодноразово просив почути, де він. Я знаю, де він є як практик у сфері фізичної культури і спорту. Тому законопроект треба на повторне.
Ставлю на голосування правку номер 17. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[13:53:42]] За-171 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Наступна правка 18, Мазурашу.
Шановні колеги, я знаю, що в залі у нас більшість людей або всі наші депутати підтримують спорт. І назва законопроекту дуже позитивна. Вона нібито, свідчить про те, що ми нібито маємо залучати меценатство у сферу фізичної культури і спорту. Меценатство є і сьогодні у сфері фізичної культури і спорту. Шкода, що не всі, що наш голова не знає про це, я так розумію. Є у нас меценатство у сфері фізичної культури і спорту. Просто закладання основ під преференції має мати пріоритетний характер, це є державницька позиція. Мені дуже шкода, що ви не розумієте цього. Я вас прошу, колеги, не підтримувати в такій редакції законопроект, тому що схеми в парламенті не треба підтримувати. Давайте відправимо на повторне друге читання і виправимо те, чого не має бути в законодавстві України. Не може парламент ухвалювати лобістські, "схематозні" законопроекти. Я вас прошу почути мене. Я рідко, коли прошу почути.
Ставлю на голосування правку номер 18 Мазурашу. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[13:55:05]] За-171 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 20 правка, Мазурашу.
Давайте я ще раз поясню колегам, про що йде мова. Закладена в законопроекті, наприклад, така норма про бенефіціарство, тобто меценат під привілеї, під пільги від держави, надаючи, наприклад, допомогу певній федерації, не надає просто федерації, а вказує, кому (прізвище): Пупченко. Це суперечить спортивним принципам, такого не може бути апріорі. Я вас прошу почути. Це і є схема. Через те і уникається пріоритетність в цьому законопроекті, тому що пріоритетні види не йдуть на ті "схематозні" домовленості. А через непріоритетні легко цього добитися. Я вас прошу, цей законопроект треба відправити на повторне друге читання і виправити схеми, щоб не пройшли. Ми маємо бути на державницькій позиції, я вас дуже прошу, у мене великий досвід роботи у сфері, я відчуваю цю тему. Почуйте, будь ласка.
Ставлю на голосування правку номер 20 народного депутата Мазурашу. Прошу визначатися та голосувати. [[13:56:31]] За-201 Рішення не прийнято. Правка не підтримана. 21 правка, Мазурашу.
Ще раз, колеги, я вас прошу, почуйте, цей законопроект, він якби не був із закладеними схемами, він був би корисним для сфери фізичної культури і спорту. Мені прикро, що не всі розуміють цього. Я вам як практик кажу, його треба відправити на повторне друге читання і виправити, щоб він був державницьким, а не лобістським в інтересах тих, які мають намір цими схемами скористатися. Я вас прошу, не підтримуйте його в другому читанні і відправте на повторне друге читання для того, щоб ми зміцнили державницьку позицію і відобразили в цьому законопроекті, а не схеми. Дякую.
Ставлю на голосування правку номер 21 народного депутата Мазурашу. Прошу визначатися та голосувати. [[13:57:40]] За-185 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 35 правка, Мазурашу.
А тепер я звертаюся лише до колег з фракції "Слуга народу". Колеги, хто читає офіційну сторінку "Слуга народу", в грудні 20-го року було написано, що якщо не будуть підтримані на комітеті державницькі і фахові правки мої, про які я наголосив і які я пояснив, ми не будемо підтримувати цей законопроект у другому читанні. Я прошу вас орієнтуватися на командність і на те, що я представник сфери фізкультури і спорту, практично я прийшов в парламент з практичної роботи і я відчуваю цю тему. Не можна пропускати цей законопроект в цій редакції. Я вас прошу, давайте відправимо на повторне друге читання і зробимо його державницьким і справді корисним для сфери фізичної культури і спорту. Ті, хто задумав цей законопроект заклали туди схеми, мені шкода, що колеги це не побачили. Я вас прошу почути і відправити його на повторне друге читання. Дякую.
Продовжую засідання на 15 хвилин. Позиція комітету і переходимо до голосування. Немає. Ставлю на голосування правку номер 35, Мазурашу. Прошу визначатися та голосувати. [[13:59:04]] За-187 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Переходимо до голосування за закон. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо меценатської діяльності у сфері спорту (реєстраційний номер 3498). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:59:41]] За-302 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Дякую. Наступне питання порядку денного. Шановні колеги, я наскільки розумію, без обговорення, правильно? Без обговорення. Це крайнє тоді питання на сьогоднішній пленарний день. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту. Ні, вибачте. Стоп. Бачу. Той вже прийняли. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до закону України "Про освіту" щодо вдосконалення науково-методичного забезпечення освіти та якості навчальної літератури (реєстраційний номер 5465). Прошу підтримати та проголосувати. [[14:00:44]] За-301 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. 14:00, пленарне засідання оголошується закритим.