Шановні народні депутати, прошу підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:00:42]] Зареєструвалися в сесійній залі картками 347 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошу відкритим. Шановні колеги, як ви знаєте, в Японії трапилась така планетарна катастрофа, у зв’язку з землетрусами є велика кількість жертв. Україна продемонструвала свою солідарність, виказала готовність надати практичну матеріальну допомогу. Від імені Верховної Ради я також висловив співчуття. Разом з тим, шановні колеги, прошу вшанувати пам’ять жертв і продемонструвати нашу солідарність. [[Хвилина мовчання]] Прошу сідати. Шановні колеги, сьогодні день народження народного депутата України Скубенка Володимира Петровича. Давайте привітаємо нашого колегу із життям, життєутвердженням і побажаємо йому спіхів. [[Оплески]] Шановні народні депутати, надаю вам інформацію про підсумки пленарної роботи Верховної Ради України за період з 1по 4 березня 2011 року. Відбулося п’ять пленарних засідань Верховної Ради України. Розглянуто 59 питань порядку денного, за результатами їх розгляду: прийнято 2 закони та 40 постанов, 11 законопроектів прийнято за основу, 5 законопроектів повернуто на доопрацювання суб’єктам права законодавчої ініціативи, 14 законопроектів та 14 проектів постанов відхилено, проголошено 116 депутатських запитів. Шановні колеги, прошу прослухати оголошення. Відповідно до статті 60 Регламенту Верховної Ради України та згідно заяви за підписами 27 народних депутатів України повідомляє про створення у Верховній Раді України міжфракційного депутатського об’єднання "Європейський вибір". Метою об’єднання є всебічне і послідовне сприяння політичній асоціації та економічній інтеграції України до Європейського Союзу. Співголовами міжфракційного депутатського об’єднання "Європейський вибір" є народні депутати України Кінах Анатолій Кирилович і Плющ Іван Степанович. [[Шум у залі]] Шановні народні депутати, відповідно до статті 25 Регламенту у вівторок відводиться 30 хвилин для виступів уповноважених представників депутатських фракцій і груп з внесенням пропозицій, оголошень, заяв, повідомлень. Прошу представників фракцій і груп записатися на виступ. Так, прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло. Микола Мартиненко, фракція "Наша Україна – Народна самооборона". Наступним буде виступати Михайло Чечетов.
Шановні співгромадяни, шановні колеги! Влада обіцяла українцям краще життя і стабільність, але стабільним протягом року було хіба-що підвищення цін і зниження життєвого рівня. Наче за принципом уряд не може зробити людину багатою, але він може її зробити бідною. Кабмін провалився буквально на всіх напрямках. Зокрема, українці з великою недовірою сприймають розповіді віце-прем’єра Сергія Тігіпка про те, як нібито поліпшиться ситуація з пенсіями після проведення так званої пенсійної реформи. Поки що видно лише один реальний наслідок, який вона матиме, – підвищення пенсійного віку. Причому так зване громадське обговорення виявилося фікцією. Думка суспільства уряд абсолютно не цікавить, він залишив старий розкритикований законопроект, а керівники Кабміну намагаються уникнути відповідальності та перекладають її один на одного за пенсійну реформу, за Податковий кодекс і за все наступне. Уряд ніби і звітує про зростання економіки, податків і зборів, але водночас говорить про збільшення дефіциту Пенсійного фонду. Пенсійна реформа неможлива без викорінення корупції і виведення економіки з тіні, адже лише безакцизне ввезення нафтопродуктів сумнозвісною фірмою "Лівелла" коштувало держбюджету мільярди гривень збитків. Корупція прямо впливає і на щоденне зростання цін на бензин. Наша фракція ініціювала відповідно створення слідчої комісії по цьому питанню, але не отримала поки що кандидатур від фракцій більшості. Я би просив би, колеги, все-таки дати кандидатури по цьому питанню. Річний обсяг контрабанди оцінюють у сотні мільярдів гривень. При цьому експерти попереджають, що Митний кодекс, проект якого готує уряд, створить нові можливості для ще масштабнішої корупції. Взагалі всі кодекси, які пропонує влада – Податковий, Житловий, Трудовий – лише погіршують ситуацію для громадян та бізнесу. Я вже казав: "Краще нічого не робіть". За даними засобів масової інформації сам урядовий відповідальний за пенсійну реформу свого часу продав свої банківські активи через офшор, бюджет України не дорахувався від цієї операції майже мільярд гривень. Мільярдні недоїмки були і очікуються від приватизації великих українських підприємств: "Укртелекому", "Луганського тепловозу", "Міжнародних українських авіаліній" та інших. Ця кулуарна приватизація фактично без конкурсу для своїх. Цивілізовані країни вже реагують на українську корупцію не лише словом, але й ділом. Так, як приклад. Єврокомісія позбавила Україну фінансової допомоги через непрозорість державних закупівель, Торгівельна палата США попередила про перспективу економічної ізоляції для України в разі монополізації експорту сільгосппродукції. Наша країна вчергове в негативному світлі фігурує в міжнародних рейтингах. Американські експерти поставили Україну на шосте місце у переліку 16 країн, яким загрожує дефолт. Є відомий вислів: "Відповідальність – це ціна за владу". Додам, що міра відповідальності за некомпетентне, шкідливе для людей і держави використання влади має бути високою. Або уряд остаточно, безповоротно розвалить економіку і соціалку, або буде відправлений у відставку. Третього не дано. Дякую за увагу.
Анатолій Кирилович Кінах від фракції Партії регіонів. Наступним буде виступати Олег Зарубінський.
Шановні співвітчизники, шановні народні депутати! Фракція Партії регіонів надає великого значення системній модернізації соціально-економічного, суспільного життя в нашій державі, які проголошені Президентом України Віктором Януковичем. В програмі "Заможне суспільство, конкурентоспроможна економіка – ефективна держава" передбачені реформування податкової, пенсійної, адміністративної систем, удосконалення земельних відносин, дерегуляція, розвиток підприємництва, розвиток науково-технічної, інноваційної діяльності, модернізація інфраструктури та базових галузей української економіки. Має принципове значення адаптація вітчизняного законодавства до європейських стандартів. Саме виходячи зі зворотності інтеграції України в європейський простір, в парламенті створено міжфракційне об’єднання "Європейський вибір", яке має на меті об’єднати зусилля законодавчої і виконавчої гілок влади, експертного середовища з метою завершення переговорів і підписання у 2011 році угоди про асоціацію України в ЄС, що включатиме створення поглибленої зони вільної торгівлі з Євросоюзом. Створення сучасних стандартів економіки, права, якості життя громадян дуже непроста справа, яка не минає без ускладнення, інертності виконавців, протидії незадоволених. Важливо, щоб суспільство, народні депутати усвідомлювали як незворотність та невідкладність змін, так і закономірність труднощів та проблем на обраному шляху, виявляли велику відповідальність, мужність та політичну волю, яких потребують зазначені процеси. Депутатский корпус має працювати злагоджено, як єдине ціле, його єдине завдання – підставити плече суспільству, Президенту, державі з метою поглиблення реформаторського курсу, наповнення його інтелектуальною складовою, підвищення ефективності організаційних заходів та виконавчих зусиль. Нам зрозумілі труднощі зростання, але й відомі шляхи їх подолання. Одним із найактуальніших завдань – завершення податкового реформування. Нині не виконані в повному обсязі доручення Президента України в контексті внесення нормативно-правових актів щодо удосконалення умов для підприємництва, спрощеної системи оподаткування. Потрібне спільний жорсткий моніторинг Верховної Ради, Кабінету Міністрів України, впливу нового податкового законодавства на ділову активність, діяльність підприємництва, від якого залежить створення робочих місць та надходження до бюджету розвиток української економіки в цілому. Адміністративна реформа, конче необхідно Україні передусім з огляду на актуальність підвищення якості професійності державних службовців, протидії корупції, вона є наріжним каменем успіху, оскільки від здатності системи державного управління діяти погоджено та професійно залежить кінцевий результат. Безумовно, необхідно якісне удосконалення кадрової політики. Пенсійна реформа, безумовно, повинна забезпечити людям гідну старість, вона має стати потужним джерелом внутрішніх інвестицій і в цьому контексті нинішній законопроект вимагає суттєвого удосконалення за участю Верховної Ради, Кабінету Міністрів, суспільства, громадських об’єднань. Отже, реалізація стратегії модернізації потребує прискорення. Важливим фактором успіху є постійні комунікації з громадськістю, експертним середовищем, рівноправність з високою взаємною відповідальністю, діалог влади і бізнесу, альтернативи змінам немає, без системних послідовних структурних реформ наша країна не може рухатися вперед та сподіватися на гідне майбутнє. Закликаємо всіх об’єднати зусилля. Дякую з увагу.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Наступним буде виступати Петро Симоненко.
Шановні співвітчизники, поділ власних громадян за соціальною значимістю на своєрідні касти – неприпустима річ для демократичного суспільства. Ми можемо пробачити юним їх вічний бунт, їх віру у вічну молодість, але сягнувши у зрілість, пробачити самим собі те, що в країні формується чергова соціальна фобія, неможливо. Ми можемо і повинні захищати права національних меншин, права біженців тощо. Але чому, захищаючи права меншості, ми забуваємо про більшість населення, чому ми допускаємо інший, не менш важливий поділ суспільства – дискримінацію за віком? Перефразовуючи знамениту фразу, складається враження, що в нашій країні старшому поколінню надається виключно пошана, а не дорога. Причому, і пошана якась дивна, адже вона закінчується відразу, як справа доходить до грошей. Ми зараз говоримо не лише про тих, хто вийшов на пенсію, обмеження за віком значно глибше. Відкрийте будь-який сайт з пошуку роботи, першою вимогою до будь-якого пошукача є не знання, досвід роботи чи професійні знання, професійні досягнення, а вік. Кому прийшло в голову, що на наступний день після святкування 35-річчя людина різко втрачає всі свої професійні навики і відразу впадає в старечий маразм? Хто породив цей соціально-психологічний комплекс роботодавця? Чому поширилось переконання, що зрілі люди не спроможні якісно виконувати свою роботу? Та й взагалі, хто надав право визначати, коли починається старість, коли людина втрачає можливість до сприйняття змін, до продукування новацій? І це йдеться лише про трудові права, а дискримінація відбувається за всіма напрямками, починаючи від соціальних і закінчуючи побутовими. Особливість єйджизму чи обмеження прав за віком у тому, що на собі колись його випробують всі. Складається враження, що життя закінчується разом з молодістю: після 45-ти неможливо змінити роботу, після 55-ти неможливо взяти кредит, а після 65-ти навіть претендувати на те, щоб тебе залишили на роботі. Україна зіштовхнулась з глобальною проблемою: близько половини населення – понад 20 мільйонів громадян відчувають на собі тиск через те, що їх вік перевалив за 45. Єдине, що поки рятує державу від величезного скандалу – це те, що в силу історично обумовлених причин громадяни літнього та похилого віку ще не мають досвіду досудового та судового захисту своїх інтересів, а тому вони не володіють відповідними механізмами відстоювання прав як в межах держави, так і в європейських чи міжнародних арбітражах. Але це поки що. Відповідно до статті 24 Конституції України громадяни мають однакові конституційні права і свободи та є рівними перед законом. Але ніхто 15 років тому, коли записували цю норму і не думав про те, що в Україні розквітне ще одне обмеження, про яке забули вказати в нормі цієї статті,це дискримінація за віком. Хіба ж знали ті 25-40-річні в 91-му році, коли підтримували суспільство нових можливостей, що саме їм доведеться стати жертвами нових фобій, нових комплексів цього суспільства. І що саме їх можливості будуть обмежені першими. Ми повинні створювати не просто державу рівних можливостей, а державу рівних можливостей для всіх незалежно від статі, національності та в тому числі і віку. Людина повинна бути позбавлена будь-яких обмежень і завжди в будь-якому віці мати надію на те, що життя може стати кращим і для неї. Дякую за увагу.
Петро Миколайович Симоненко, фракція комуністів. Наступним буде виступати Сергій Соболєв.
Уважаемые коллеги! Уважаемые избиратели! Несмотря на уникальные природно-климатические условия, уникальный потенциал украинского агропромышленного комплекса, Украина стоит реально перед угрозой продовольства и безопасностью. Украинское село за двадесятилетия так называемых реформ оказалось на грани вымирания, молодежь покидает наши села. Что говорить, если в сравнении с 90-м годом продукция сельского хозяйства в сопоставимых ценах сократилась более чем на 30 процентов. Рентабельности практически не какой. У селян просто нет оборотных средств, нет техники и нет возможности брать кредиты на приемлемых условиях. Если в 1990 году в Украине было выращено 51 миллиона тонн зерна, в прошлом году – 39. Производство мяса сократилось с 4,4 миллиона тонн до 2,9 миллиона тонн. Молока практически в два раза. Поголовье крупного рогатого скота сегодня в Украине меньше, чем на 1 января 1934 года, когда в Украине не было еще пяти западных областей. Закрыты сегодня клубы, библиотеки, уничтожаются ФАПы. Практически уничтожены мелиоративные системы в Украине. И это еще полбеды. А беда в том, что государство утратило контроль над стратегическим рынком продовольствия. Забили напрочь украинские заводы сельхозмашиностроения. Вздуты цены на минеральные удобрения, цены на горюче-смазочные материалы. Капитал не брезгует даже такими средствами как продовольство. и саботаж, о чем свидетельствуют пустые прилавки, когда речь идет о том, что отсутствует уже хлеб. Таким образом, саботаж надо пресекать на корню. И я считаю, что контрольные и правоохранительные органы должны дать оценку всем этим фактам в соответствие с Уголовным кодексом. Но главное, уважаемые коллеги, государство должно самым активным образом использовать все механизмы, в первую очередь экономические. И если надо, то сегодня национализировать и элеваторы, и вернуть в государственную собственность хлебозаводы. С этой целью Компартия Украины предлагает систему чрезвычайных мер по обеспечению продовольственной безопасности страны. Во-первых, безотлагательно принять Закон об основах продовольственной безопасности, которым предусмотреть введения государственной монополии на внешнюю торговлю продуктами сельского хозяйства. Во-вторых, инициировать подписание соглашения с государствами СНГ о продовольственной взаимопомощи в случае неблагоприятных климатических условий и мировой конъюнктуры. В-третьих, возродить систему ежегодной обязательной государственной закупки по твердым ценам продукции сельского хозяйства. В-четвертых, ввести мораторий на импорт продовольствия, которое в достаточном количестве производится в Украине, а тем более, сегодня обеспечить все то, что необходимо для защиты здоровья нашего народа, пресекая завоз всякого зарубежного мотлоха на территорию Украины. В-пятых, принять Закон о кооперативных сельскохозяйственных предприятиях, который бы на государственном уровне гарантировал таким предприятиям льготное кредитование сельскохозяйственного производства под 3-5 процентов годовых, льготные условия приобретения или аренды сельскохозяйственной техники, и этот перечень можно продолжить. В-шестых, обеспечить госфинансирование нужд агропромышленного комплекса Украины в размере не менее 10 процентов расходной части бюджета, ввести налоговые каникулы для предприятий АПК сроком на 5 лет и мораторий на банкротство сельхозпредприятий. Мы, коммунисты, сегодня также требуем безусловного запрета на свободную куплю-продажу земель сельскохозяйственного назначения. В Украине разыгрывается очередная трагедия, когда после того, как разворовали производственный комплекс и через приватизацию заводов и фабрик в Украине уничтожен экономический базис, сегодня взялись за землю. Мы выступаем за создание Земельного фонда, через который каждый владелец пая имел бы возможность продать его по рыночной цене только один раз и только государству. Мы убеждены в необходимости принятия таких чрезвычайных мер для обеспечения продовольственной безопасности страны.
Сергій Соболєв, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Наступним буде виступати Тарас Чорновіл.
Перебої з постачанням хлібу в деяких містах Луганщини, завезення для українців харчової гречки, яка придатна лише для харчування худоби, фактично входження України в двадцятку країн, яким загрожує дефолт і перебування України на шостому місці серед цих 20 країн. Якщо ще до цього додати появу в останній час кримінальних авторитетів, які розшукуються Інтерполом, це є найкраща картина, яка ілюструє, чим завершив рік своєї роботи цей геніальний уряд. Але я думаю, не це, навіть, найстрашніше. Вже майже півроку наша фракція "Блоку Юлії Тимошенко" наполягає на тому, щоб негайно були приведені до реальних статистичних показників рівень інфляції в країні. Щойно вчора бувша Прем’єр-міністр Юлія Тимошенко заявила офіційні дані, оприлюднені статистичними відомствами, експертних оцінок, де рівень інфляції є мінімум втричі вищий від 9 відсотків, проголошених урядом. Чому це так принципово для нашої фракції? Чому це так принципово для десятків мільйонів наших співгромадян. Я хочу зачитати лише одну витяжку із Закону про індексацію громадян України, де чітко сказано, що індексації підлягають: пенсії з врахуванням надбавок, доплат, підвищень до пенсій, додаткової пенсії, цільової грошової допомоги на прожиття, щомісячної державної грошової допомоги на компенсацію, соціальної допомоги, включаючи сім’ї з дітьми, з безробіття, тимчасової непрацездатності тощо, стипендії, оплата праці, грошове забезпечення, суми відшкодування шкоди, заподіяної працівником каліцтвом або іншими ушкодженнями здоров’я. І так майже на сторінку тексту тих речей, які повинні бути проіндексовані згідно з рівнем інфляції. Що ж ми отримали у результаті геніальних винаходів цього уряду за підсумками минулого і двох перших місяців цього року? 9 відсотків і відповідно 2 відсотка. Ви можете тільки уявити, що кожен громадянин України, включаючи працюючого або пенсіонера, того, хто сьогодні має можливість доглядати за дитиною або за інвалідом, недоотримає у результаті таких маніпуляцій уряду. Фактично на сьогодні зростання цін на товари першої необхідності, на комунальні послуги, яке сягає вже по окремих номенклатурах разів, а по комунальних послугах десятків відсотків, означає одне: кожен громадянин України, якому повинна бути проіндексована пенсія, допомога або заробітна плата, втрачає сотні гривень тих, які недоплачуються щомісяця згідно з законом, який фактично не діє. Це вже є не просто гра з цифрами, це фактично кримінальщина. При чому кримінальщина, де треба відповідати за кожну цифру, яка фактично обкрадає мільйони наших співгромадян. На сьогоднішній день, якщо порівняти реальний рівень інфляції з тим, що подається урядом, ми розуміємо, мало просто прозвітувати перед міжнародними організаціями, підписавши фактично зобов’язання не піднімати заробітні плати і пенсії. Мало просто на сьогодні підняти комунальні тарифи, піднімати галопуючими темпами ціни на товари першої необхідності. Фактично, на сьогодні ми опинилися в ситуації, коли мільйони наших співгромадян не мають можливості не те що отримати.
Завершуйте, будь ласка.
достойну заробітну плату і пенсію, а фактично вони опинилися за ціною і за ціновою межею того, що їм гарантувалося раніше. Тому, наша фракція вимагає терміново проіндексувати на реальний рівень інфляції заробітні плати і пенсії. Дякую. ([[Оплески]])
Дякую вам також. Тарас Чорновіл, депутатська група "Реформи заради майбутнього".
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги народні депутати! Сьогодні в порядку денному роботи парламенту стоять важливі питання. Це законопроекти, спрямовані на підтримку реформ в Україні, а також ряд законопроектів соціальних регулюючих. Але, основним пріоритетом, на наш погляд, є якнайшвидше завершення розгляду антикорупційного законодавства. Ми розуміємо, що саме прийняття Закону "Про боротьбу з корупцією" не є панацеєю. Необхідно розробляти серйозну програму дій, серйозні заходи, секторальні методи боротьби з корупцією і мати, головне, на це політичну волю. Але, треба також чітко розуміти, що без прийняття базового закону, ця робота не зрушить з мертвої точки. А значить, не буде й сенсу проводити всі інші реформи. Без прийняття антикорупційного законодавства бич нашої держави, корупція, зведе нанівець усі благі починання. Адже Україна, на превеликий жаль, сьогодні, і вже тривалий час, є одним із світових лідерів за рівнем корупції, що шкодить іміджу нашої держави, відлякує інвесторів і фактично зводить нанівець всі добрі починання, які робляться сьогодні, і втому числі і в цьому залі. І тому, фракція "Реформи заради майбутнього" буде всіма силами сприяти ухваленню Закону "Про засади запобігання і протидії корупції в Україні", а також інших необхідних законодавчих актів у найкоротші терміни. Це дозволить нам спокійно і системно рухатися далі і проводити наші реформи. Сьогодні ми також повинні заслухати Звіт уряду про виконання Держбюджету на 2010 рік. На наш погляд, у дуже складному році, яким був минулий рік, уряд доклав максимальних зусиль для утримання ситуації під контролем і заклав фундамент для початку позитивних змін в економіці. Позитивні тенденції, що спостерігаються в економіці у поточному році, підтверджують, що в цілому уряд у межах можливого впорався із завданням, і дають підстави для можливості корекції бюджету і виділення додаткових коштів на ряд соціальних проблем. Адже саме за соціальною складовою наші громадяни будуть судити про те, чи ефективними, чи неефективними були наші реформи. Правильний розрахунок фінансів, виконання податкового законодавства, успішна боротьба з корупцією, лібералізація регуляторної політики – ці умови необхідні для зміцнення національної економіки, успішного подолання можливої нової хвилі світової економічної кризи. При правильному реагуванні на зовнішні і внутрішні виклики Україна зможе, в принципі, навіть зміцнити свої позиції, зміцнити економічно і відновити свій міжнародний, на жаль, достатньо сильно втрачений авторитет. Драматичні події у країнах арабського світу, страшна трагедія, яка розігралася в Японії сьогодні стали провісниками можливої нової глобальної кризи – кризи фінансової, кризи економічної і, можливо, кризи політичної. До минулої світової кризи Україна, на превеликий жаль, виявилася не готовою. І ми пожинаємо плоди цього до сьогоднішнього дня. Дуже важливо, щоби до можливої нової кризи, яка сьогодні вже замріяла знову на обрії, Україна була підготовлена, щоби ми впровадили відповідне реформаційне законодавство і почали реально працювати над втіленням реформ. І тому фракція "Реформи заради майбутнього" закликає народних депутатів відкласти конфронтацію і згуртуватися перед обличчям глобальних викликів і підтримати законопроекти, як депутатські, так і внесені урядом та Президентом, які стосуються розвитку реформ, і перша з них і найважливіша, на наш погляд, – це є законодавство по боротьбі з корупцією. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, виступи від фракцій завершено. З приводу пропозицій, які містилися у виступах наших колег, секретаріат я прошу підготувати відповідні листи, звернення та доручення. Шановні колеги, переходимо до розгляду питань, визначених розкладом на сьогодні, вівторок 15 березня. Разом з тим, дозвольте поінформувати вас, шановні народні депутати, що під час засідання Погоджувальної ради на пропозицію фракції "Наша Україна – Народна самооборона" щодо того, що під час "години запитань до Уряду" заслухати інформацію голови Фонду державного майна. Була підтримана ця ідея з боку Погоджувальної ради, але разом з тим, враховуючи, що "година запитань до Уряду" передбачає відповіді на запитання членів Кабінету Міністрів України, а голова Фонду державного майна є керівником центрального органу виконавчої влади, але не є членом Кабінету Міністрів України, нам потрібно прийняти відповідне рішення Верховної Ради України. Тому, шановні колеги, я прошу вашої уваги. Я поставлю на голосування пропозицію у вигляді проекту Постанови Верховної Ради України про те, щоб заслухати на пленарному засіданні Верховної Ради України, що відбудеться 18 березня 2011 року, в рамках "години запитань до Уряду" інформацію голови Фонду державного майна України Рябченка Олександра Володимировича щодо процесу приватизації об’єктів державної власності протягом 2010-2011 року. Пропозиція зрозуміла? Оскільки ця пропозиція погоджена, шановні колеги, і підтримана Верховною Радою України, я ставлю її на голосування. Прошу голосувати. [[10:31:39]] За-305 Рішення прийнято. Я прошу оформити постановою це рішення Верховної Ради України. Я звертаюсь до секретаріату. Шановні народні депутати, переходимо до розгляду, продовження розгляду. Що? Руслан Князевич, будь ласка.
Володимир Михайлович, шановні колеги! Йде мова про що? Зараз нам роздали порядок денний, де це питання, якщо маєте під руками, почитайте. Йде про проект Закону про засади запобігання і протидії корупції в Україні [[друге читання]]. Адам Іванович вам підтвердить, що цей закон в другому читанні ми вже прийняли, ми просто. закон прийняли в першому читанні і поділили на два закони рішенням Верховної Ради. Закон той, який ви сьогодні написали, ми вже прийняли в другому читанні, відправили окремі статті на третє читання, а зараз розглядаємо в другому читанні Закон про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо відповідальності за порушення. за корупційні правопорушення. І це дуже важливо, бо зараз навіть депутати в цьому не розбираються, а засоби масової інформації і поготів, тому вони весь час продукують думку, що ми не спромоглися розглянути в другому читанні. Дякую.
Дякую. Я зараз попрошу Адама Івановича, він висловить позицію.
Шановні колеги! Шановний Руслане Петровичу! Ви маєте рацію, але наполовину. Дійсно, коли ми розглядали цей законопроект, ми говорили про те, що при остаточному прийнятті законопроекту ми поступимо таким чином, як ви говорите. Про те, що буде окремий Закон про боротьбу проти корупційних дій і буде окремий Закон про внесення змін до законів в зв’язку з прийняттям цього закону. Ми його пройшли, але ми за нього ще не голосували. Ми будемо в цілому голосувати за цей закон, розділивши його на два, тобто ще рішення не було.
Шановні колеги, пояснення зрозуміло? Оскільки закон має одну назву, а ми домовилися з вами, що при прийнятті остаточного рішення ми цей закон розділимо на дві частини: власне Закон про засади запобігання і протидії корупції в Україні і другий закон – це про внесення змін до законів у зв’язку з прийняттям цього закону. Але за умови, що ми остаточно розглянемо зараз всі ці таблиці. Зрозуміло, да? І поправки. Шановні колеги, ми переходимо зараз до продовження розгляду цього проекту закону. Я прошу шановних народних депутатів відкрити таблицю на сторінці 123 і запрошую Івана Васильовича Вернидубова до трибуни. Зараз ми розглядаємо статтю 364. Так, Іван Васильович?
Так. Ну перед статтею. назва.
"Зловживання владою або службовим становищем".
Перед статтею назва.
Так нам треба проголосувати, що назву розділу?. Це розділ XVII: "Злочини у сфері службової діяльності та професійної діяльності, пов’язані з наданням публічних послуг". Зараз переходимо до поправки 323, автор - Ар’єв. Наполягаєте на ній? Ні. Йдемо далі. Поправка 234, Арсеній Петрович Яценюк. Мікрофон, будь ласка.
Я прошу поставити на голосування поправку.
Будь ласка, Іван Васильович, позиція комітету.
Вона відхилена, ця поправка, оскільки, як і раніше, ми вже говорили багато, пропозиція ця, аналогічного змісту, вона містилася в положеннях проекту закону, який автор Яценюк доповідав нам: про внесення змін до Кримінального кодексу України. Цей законопроект був відхилений на пленарному засіданні. Це аналогічно. І комітет просить відхилити цю поправку.
Ставлю на голосування поправку 324, автор – Арсеній Яценюк. [[10:36:05]] За-17 Поправка не підтримана. Поправка 325 врахована. Немає застережень?
Немає.
Немає. Йдемо далі. Поправка 326. Вона відхилена. Автор наполягає? Народний депутат Пшонка.
Ні.
Ні. 327-ма, Ар’єв? Ні. 328-ма, Ар’єв? Ні. 329-та, Ар’єв? Ні. 330-та, Сергій Міщенко. Мікрофон, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, ми дуже уважно повинні приділити цим новим статтям, які запроваджуються в Кримінальний кодекс України. Чому? Тому що, якщо ми запровадимо 364 зі значком 1, то вона буде розмивати діючу статтю: "Зловживання владою або службовим становищем". Що я маю на увазі. Якщо ми побачимо, які санкції за ці статті пропонуються автором законопроекту, то ми побачимо, що з’являються штрафи, арешти до трьох місяців. Якщо б цей злочин, цей злочинець скоїв зловживання уже сьогодні, то нього було б застосовано санкції до трьох років, а тяжкі наслідки – до шести років. А ми запроваджуємо, що тепер корупціонери можуть штрафами відбутися. Тому це, я думаю, не логічно, якщо застосовуються нові ці статті законо.
Будь ласка, Іван Васильович.
дуже уважно поправку Сергія Міщенка як фахівця, але все-таки пропонуємо залу відхилити. Тому що ця поправка. наші. наш текст, який прийнятий в першому читанні, він зумовлений тим, що ці злочини, і про цей конкретно, про цю статтю, зумовлено тим, що суспільна небезпека дій службових осіб юридичної особи приватного права, вона, вона менше, ніж, скажімо, ніж, скажімо, в статті 364, де є інші суб’єкти. Пропонуємо відхилити цю поправку.
Шановні колеги, ставлю на голосування поправку 330, автор – Сергій Міщенко. Він щойно обґрунтовував свою поправку. [[10:38:44]] За-45 Поправка відхилена. Поправка 331 – врахована. Нема заперечень? Є? Будь ласка, Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати, я прошу вас ще раз в чергове замислитися, що ви зараз робите. Ви зараз ламаєте Кримінальний кодекс через коліно, бо вносите змінив Кримінальний кодекс треба тільки на підставі серйозних вивчень узагальнень і серйозних розробок. У вас лежить зауваження науково-експертного управління на семи сторінках, Володимир Михайлович, де у цьому числі є і оцінка цієї пропозиції. Там, де слова, що фінансується за рахунок державного, місцевого бюджету зловживання службовою особою, записано зараз, замінити словами "незалежно від організаційно-правової форми". Тобто у нас зараз буде так: зловживання повноваженням службовою особою, юридичною особою приватного права незалежно від організаційно-правової форми. Хто це, що це і для чого ви це робите, я не можу усвідомити, як та людина, яка віддала три роки роботі над Кримінальним кодексом, і кажу: ви знищуєте і нівелюєте.
Будь ласка, Іван Васильович.
Ну, це питання дискутувалося теж дуже багато, ви знаєте? І ми все-таки вважаємо, що ступінь суспільної небезпеки оцих статей, які доповнюються, значно менший, ніж там, де суб’єктами відповідальності являються службові та посадові особи. Тому ми вважаємо, що та редакція, яка прийнята у першому читанні, вона вдала, і ця стаття нормальна.
Шановні колеги, у зв’язку з тим, що автор наполягає на цій поправці, нам треба поставити на голосування про підтвердження цієї поправки, оскільки комітет її врахував, але потрібне рішення Верховної Ради України. Я ставлю на голосування поправку 331. Прошу голосувати. [[10:41:19]] За-241 Поправка враховується. 332-га поправка, вона врахована частково. Є наполягання з боку автора?
Нема.
Немає. Я маю на увазі народного депутата Рябека. Вернидубов, поправка, вона аналогічна, ми щойно її проголосували. 334-та, Рябека, немає. Арієв, 335-та, немає заперечень. Прокопчук Юрій, вона врахована частково, немає заперечень? Немає. 337-ма поправка Вернидубова, врахована. Немає заперечень? Немає. 338-ма, Юрій Воропаєв, вона відхилена, наполягаєте на ній?
Шановні колеги! Прошу уваги, я зараз поставлю на голосування статтю 365.
364-ту.
Я перепрошую, я ставлю на голосування статтю 364, прошу голосувати, з поправками, що враховані. 364-ри, 364-ри значок 1. [[10:42:43]] За-258 Стаття приймається. Переходимо до статті 365. Поправка 339, немає застережень Ар’єв?
Немає.
Вона не врахована. Коновалюк, 340-ва. Наполягає автор? Мікрофон, будь ласка.
Дякую. Я розраховую на те, що поправку необхідно підтримати, оскільки вона конкретизує об’єктивну сторону злочину, передбачену статтею 365 Кримінального кодексу. Додатково додамо, що аналогічні зауваження до цієї статті висловило і Головне науково-експертне управління. Дякую.
Будь ласка, Іване Васильовичу, є міркування в комітету?
Ні. тому що це термін, який нами прийнятий у першому читанні, вони узгоджуються із термінологією розділу ІІІ Закону "Про міліцію". Ми вважаємо, що краще залишити в тій редакції, яка є –відхилити поправку.
Ставлю на голосування поправку 340, автор – Валерій Коновалюк. [[10:44:15]] За-9 Поправка відхиляється. 341-ша. Сергій Міщенко, мікрофон.
Дякую. Якщо ми залишимо в остаточній редакції статті 365 наступну диспозицію, що перевищення влади або службових повноважень із застосуванням спеціальних засобів, то зразу стає питання: а що це таке за спеціальні засоби? Хімічні, математичні, я не знаю, які ще можуть бути спеціальні засоби? Треба конкретно вказати, що це спеціальні засоби, які спричиняють заподіяння шкоди. І якщо моя правка якби не ставиться до уваги, то я звертаю увагу на науково-експертне управління, яке теж саме вказує, - що необхідно спеціальні засоби доповнити словами "призначені для заподіяння шкоди". А так. спеціальні засоби. Які спеціальні засоби? Для чого?
Іван Васильович, вже аргументація була з цього приводу, да? То ставимо на голосування цю поправку – 341, яка аналогічна 340 поправці. Прошу визначатися. [[10:45:43]] За-39 Поправка відхилена. Поправка 342. Арсеній Яценюк, мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги, я хотів би окремо звернути увагу всіх на прийняття даного законопроекту. Цей законопроект бути пустий, як армійський барабан у тому випадку, якщо не буде прийняте рішення щодо кримінальної відповідальності вищих посадових осіб держави за вчинення корупційних діянь. Моя поправка спрямована на те, щоби термін ув’язнення для вищих посадових осіб, розпочинаючи з Прем’єр-міністр України, Президента, міністрів і інших керівників органів центральної влади, був від 8 до 15 років. Саме на це спрямована поправка. Ввести окрему відповідальність для тих посадових осіб, які сьогодні представляють уряд України, для тих посадових осіб, які пішли у політику не для того, щоби змінювати країну, а для того, щоб змінювати життя на краще своєї партії і своєї родини. Саме тому я наполягаю на голосуванні на цій поправці.
Будь ласка, Іван Васильович.
розглядав неодноразово пропозицію Яценюка, у цій залі ми розглядали пропозицію 12 січня, але терміни покарання достатні для, в тому числі для високих посадових осіб і для вищих посадових осіб. Ми вважаємо, пропозиції Яценюка треба відхилити.
Я ставлю на голосування поправку 342, автор Арсеній Яценюк. [[10:47:31]] За-59 Поправка відхилена. 343 поправка. Сергій Міщенко. Мікрофон, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, ну, ніхто не буде заперечувати, що завдання даних законопроектів є те, щоб корупціонери були відповідним чином притягнені до відповідальності, а не могли уникнути такої відповідальності. Що ми робимо, якщо застосовуємо і запровадимо нові статті Кримінального кодексу стосовно, в тому числі і зловживання посадовими чи службовими становищами? Тому що таким чином у нас не тільки подвійні стандарти будуть в притягненні до кримінальної відповідальності, а потрійні стандарти. Тому чиновник зможе ухилятися від корупційних діянь за новими статтями, тому що за тяжкі наслідки, наприклад, за зловживання – до 10 років позбавлення волі, а за новими статтями він уже може вибирати як виправні роботи, як штрафи і таке інше. Так це ж не боротьба з корупцією, це навпаки, ми чиновників виводимо із-під удару корупції. А іншим запровадимо, що фізичні особи.
Будь ласка, Іван Васильович.
Ну, пояснення те, що і при попередніх поправках Сергія Міщенка. Ми все-таки розділяємо ступінь суспільної небезпеки при діяннях суб’єктів, службових осіб публічного права і службових осіб приватного права, тому поправку пропонуємо відхилити.
Ставиться на голосування поправка 343, автор Сергій Міщенко. [[10:49:25]] За-53 Поправка не приймається. Поправка 344 врахована. Немає застережень? 345-та. Врахована частково. Немає застережень?
За статтю проголосувати треба.
Так ми може проголосуємо 365-ту зі значками всі зразу. Давайте таким чином підемо. 346-та. Врахована. 347-ма. Врахована частково. 348-ма. Відхилена. Ар’єв наполягає? Ні. 349-та. Юрій Прокопчук. Врахована частково. Є застереження? Ні. 350-та. Юрій Воропаєв. Ні. Валерій Коновалюк. Врахована. 352-га. Врахована. 353-тя. Відхилена. Наполягає? Ні. 354-та. Сергій Міщенко. Мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги, у цю статтю пропонується те, що наразі пропонує Науково-експертне управління, що слова "з метою завдання шкоди охороняємих законом правам, інтересам окремим громадян, юридичних осіб, інтерес суспільства чи держави" замінити словами "з корисливих мотивів чи в інших особистих інтересах або в інтересах третіх осіб". Тому що ми конкретно повинні розуміти, що такі дії, вони повинні бути з якихось мотивів. Ми повинні мотив визначити, який потім ми будемо застосовувати і правоохоронні органи до злочинців. А це так, знаєте, не зрозуміло, як її застосовувати дану статтю без відповідної диспозиції. Дякую.
Іван Васильович, голосуємо.
Комітет враховує, дійсно, ці обставини, про які каже Міщенко. І у статті буде так мета вказана: "з метою отримання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб, якщо це завдало істотної шкоди." і далі по тексту. У такій редакції є мета. І поправка Міщенка відхилена у зв’язку з цим.
Ставиться на голосування поправка 354. [[10:52:02]] За-53 Поправка відхилена. 355-та – Ар’єв наполягає? Ні. Юрій Прокопчук – 356-та. Наполягає? Мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги! У запропонованій мною редакції частині першої статті 365 з приміткою два, дається вичерпний, а не відкритий перелік суб’єктів злочину, склад якого унеможливить поширювальне тлумачення сформульованої у ній норми. Вжитий в цій статті та в статті 368 з приміткою чотири проекту Закону формулювання "іншою особою, яка не є державним службовцем, посадовою особою місцевого самоврядування, але здійснює професійну діяльність, пов’язану з наданням публічних послуг, у тому числі послуги." [[там перелік іде]], дозволяє відносити до таких осіб надзвичайно широке коло. Це знову ми говоримо і про вчителів, і про лікарів, про парикмахерів, водіїв таксі, інших транспортних засобів. То чи це є боротьба з корупцією тоді? Корупція подразумевает саме боротьбу у вищих ешелонах влади і в ешелонах влади, а тут будуть, для статистики, боротися з вказаними категоріями. Зауваження комітету, що застосована в пропозиції термінологія не відповідає і не узгоджується статтями.
Так, будь ласка, позиція комітету.
Значить, автор поправки Прокопчук, дійсно дуже серйозно працював над проектом закону, але все-таки текст, який прийнятий нами в першому читанні якраз цієї статті, він більше чіткіший і тому поправка Прокопчука ця відхилена.
Ставиться на голосування поправку 356 Юрія Прокопчука, прошу визначайтесь. [[10:54:02]] За-49 Поправка не підтримана. 357 поправка – Валерій Коновалюк. Ні? 358-ма – ні. Юрій Прокопчук – 359-та. Мікрофон, будь ласка.
Поправка 359, суть полягає в. Обґрунтовуючи необхідність поправки номер 356, я вже говорив, що формулювання ознак складу злочину, яким і пропонується доповнити Кримінальний кодекс частину першу статтю 365 з приміткою 2, не конкретне і дасть можливість визнавати його суб’єктом необмежене коло осіб. Знову ж я не буду перелічувати: і лікарів, і вчителів, і таксистів, і водіїв. Тому мною пропонується у примітці до статті 365.2 Кримінального кодексу дати визначення поняття "публічні послуги" та "особи, які здійснюють професійну діяльність", як ознак складів злочину, які проектом закону передбачаються сформулювати у статтях 365 з приміткою 2 та 358 з приміткою 4 Кримінального кодексу. Це зробить формульовані у них норми конкретними і чіткими і буде зрозуміло, з ким іде боротьба. Дякую. Прошу підтримати.
Шановні колеги! Що? Ми 359 поправку розглядаємо. Будь ласка, Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я хочу, щоб ви дослухались до поправки 359 народного депутата Прокопчука і подивилися, у кінці тексту у вас є зауваження юридичного управління на сторінці шостій, де вони говорять: люди, дайте визначення, хто це такі і зробіть примітку. Саме це і зробив Прокопчук. Тобто реально виконав те, що треба було зробити. І тут він якраз передбачив про послуги нематеріального характеру, які надаються і органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, державними комунальними підприємствами і так далі. І у другому пункті він чітко пише, що під особами, які здійснюють професійну діяльність, пов’язану з наданням публічних послуг, - це ті посадові особи, які на професійній основі, як самозайняті особи чи наймані працівники, надають ці послуги. Без цієї примітки не буде працювати, у будуть весь час колізії. Я хочу.
Шановні колеги, ставлю на голосування поправку 359. Обгрунтування щойно було вам надано. [[10:57:04]] За-55 Поправка не підтримується. 360 поправка, Юрій Воропаєв. Наполягаєте на ній? Ні. Шановні колеги, нам потрібно проголосувати 365 статтю із значками 1 і 2. Прошу уваги! Я ставлю на голосування 365 статтю зі значками 1 і 2 в тому числі. Прошу голосувати. [[10:57:45]] За-249 Стаття приймається. 366 стаття, 361 поправка, Ар’єв. Не наполягає. 362-га, Арсеній Яценюк. Будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги! Я знову звертаюся до тієї частини залу, яка представляє провладну більшість. Мова йде про введення кримінальної відповідальності по відношенню до Президента України, Голови Верховної Ради України, його заступників, Прем’єр-міністра України, його заступників, віце-прем’єрів, міністрів, Голови Служби безпеки України, Генерального прокурора України, Голови Національного банку України та вищих державних посадових осіб, які у тому випадку, якщо вони будуть звинувачені у корупційному діянні, будуть ув’язнені на термін від 5 до 10 років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатись певною діяльністю. Прийняття цієї поправки буде реальним кроком до боротьби з корупцією, до боротьби не з вчителями і лікарями, а саме цей закон з ними буде боротися, а з реальними корупціонерами. Прошу голосувати.
Шановні колеги, ставлю на голосування поправку 362, автор Арсеній Яценюк. [[10:59:25]] За-53 Поправка не підтримується. 363 поправка. Юрій Прокопчук, мікрофон, будь ласка.
Що стосується поправки 363-ї. Пропозиція – доповнити Кримінальний кодекс статтею 366 з приміткою 1 з назвою "Службова бездіяльність". Це дозволить диференціювати відповідальність службових осіб за умисні діяння, які пов’язані з невиконанням. Тобто з умисним ухиленням від виконання покладених на них обов’язків. Пропонований склад злочину не є однією з форм службової бездіяльності або недбалості, як вважає це комітет, тому що це велика різниця, як кажуть, де цілеспрямована бездіяльність, яка, до того ж, приводить до певних наслідків і просто недбалість. ну як можна її виразить, необережне поводження. Тому саме ця стаття дасть чітке поняття службової бездіяльності, і, на моє переконання, її необхідно вводити. Прошу підтримати.
Ставиться на голосування поправка 363. Автор – Юрій Прокопчук. [[11:00:52]] За-51 Поправка не приймається. Шановні колеги! Нам треба проголосувати статтю. статтю 366. Я ставлю на голосування. Прошу уваги! Статтю 366 прошу голосувати. [[11:01:28]] За-248 Рішення прийнято. Тепер стаття 367, поправка 364. Ар’єв. Ні. Арсеній Яценюк, поправка 365. Мікрофон, будь ласка.
Зміст цієї поправки аналогічний і до трьох попередніх. Мова йде про відповідальність тих, хто є реальними корупціонерами, а не відповідальність тих, на кого хочуть звалити вину за корупцію в країні. Прошу голосувати.
Ставлю на голосування поправку 365, автор – Арсеній Яценюк. [[11:02:17]] За-23 Поправка не приймається. 366 поправка, автор – народний депутат Пшонка. Наполягаєте на ній? Ні. Так, шановні колеги, нам треба проголосувати статтю 367. Прошу уваги! Ставиться на голосування стаття 367. Яка поправка? Я ставлю на голосування статтю 367. Прошу голосувати. [[11:03:02]] За-247 Прийнято рішення. Тепер йдемо до статті 368-ї. Арсеній Яценюк, 367 поправка. Мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги, мова йде про склад злочину, а саме – хабар. Це один з основних корупційних злочинів в країні. Відповідно до запропонованої редакції за цей злочин будуть нести відповідальність всі, крім тих, хто реально бере хабарі. Саме тому я знову наполягаю на тому, щоб була проголосована поправка, яка передбачає і відповідальність безпосередньо вищих державних посадових осіб: члені уряду, Прем’єра, Президента і тих, які дійсно впливають на прийняття рішень, і ті, які є основними корупціонерами в країні. Саме тому я прошу підтримати цю поправку.
Ставлю на голосування поправку 367, автор –Арсеній Яценюк. [[11:04:13]] За-52 Поправка не підтримана. 368 поправка, Юрій Прокопчук. Мікрофон, будь ласка.
Я ще раз хочу звернутися до тієї частини, коли ми розглядали минулого разу. Де визначення розміру хабаря? У нас виявляється закон, проект закону готується так, що мілкими порціями можна хабарі брати, якщо вони розбиті і не перевищують п’ять мінімумів. Ну, знаєте, як виміри попугаями, от стільки можна попугаїв брати, а стільки не можна. Мені здається, що все-таки ті особи, які є службовими, ті, які підпадають під дію Закону про корупцію, мають нести відповідальність з мінімальною, тобто з одного неоподаткованого мінімуму доходів громадян. І це відразу припинить видачу довідок там з проплатами, таке інше, таке інше, яке породжує саме мілку корупцію, яка потім переходить в крупну корупцію. Тому я прошу підтримати це рішення.
Шановні колеги, ставиться на голосування поправка 368. [[11:05:34]] За-40 Поправка не підтримана. 369 поправка, мікрофон Юрія Прокопчука.
Тут взагалі не тільки колізія, якийсь нонсенс і парадокс. Вот у нас комітет, відхиляючи пропозицію: визнавати службовими особами, які обіймають відповідальні та особливо відповідальне становище, службових осіб органів місцевого самоврядування, ну, таке оригінальне тлумачення виносить, що, значить, ставити на один щабель відповідальності за хабарництво державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування недоцільно. А скажіть, будь ласка, де найбільший хабар був взятий? Саме представником корупційним органу місцевого самоврядування в Броварах. Наскільки пам’ятаю, це сорок мільйонів за земельні питання. І зараз ми виводимо, в тому числі всіх посадових осіб, які перебувають на виборних посадах із-під дії цього закону. Значить, ті, хто та представником, наприклад, там адміністрації і так далі, вони відповідають, а хто обраний – голови рад і таке інше, вони не відповідають. Це знову ж та колізія, яку ми зараз закладаємо в закон. Відповідальність має бути для всіх однакова. Прошу підтримати.
Іван Васильович, будь ласка, позиція комітету.
Знаєте, тут багато поправка і ця конкретна Прокопчука про те, що скільки кому років дати. Ви ж розумієте, що нас 450 чоловік, і кожен може сказати: за оце треба дати чотири роки, інші скажуть – чотири з половиною, наступний і так дальше. Комітет виходив з того, що все-таки головним критерієм тут – скільки кому давати, і вписати в закон – є ступінь суспільної небезпеки злочину. І все-таки ми вважаємо, що високопосадовці, і в цьому правий Яценюк, вони отримувати більше, місцеві посадові особи трошки менше і так інше. Отакий критерій головний.
Ставиться на голосування поправка 369-та. [[11:07:47]] За-47 Поправка не підтримана. Поправка 370-та врахована, немає застережень до неї? 371-ша поправка, Ярослав Джоджик. Мікрофон, будь ласка.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Дана пропозиція пропонує гнучкий підхід для встановлення відповідальності для різних категорій осіб. З однієї сторони, дуже жорстка відповідальність, аж до довічного ув’язнення, за отримання хабара в особливо великих розмірах, з другої сторони, до службових та посадових осіб органів державної влади та місцевого самоврядування, що були затримані під час вимагання та отримання хабара, але які погодилися на співробітництво з правоохоронними органами, спрямованими на викриття спільників, що були задіяні у створенні системи вимагання та одержання хабарів, застосовується найнижча межа, і в тому числі, зменшена вдвічі. Поєднання цих заходів, на нашу думку, дозволить суттєво скоротити це ганебне явище, яке ми маємо сьогодні в Україні. Тому я прошу підтримати цю пропозицію. Дякую.
Так, Іван Васильович.
Ну, це все, Володимир Михайлович, з цієї ж теми, це – особиста пропозиція конкретно депутата Джоджика. У нього своє бачення цього. Але все-таки ми вважаємо, що текст диспозиції і санкції статті, які проголосовані в першому читанні, вони більш гармонійні і більш чіткіше відповідають цілям закону, зокрема, Кримінальному кодексу України.
Ставиться на голосування поправка 371, автор – Ярослав Джоджик. [[11:09:55]] За-34 Поправка відхилена. Поправка 372. Рябека народний депутат наполягаєте на ній? Ні, не бачу. Наполягаєте? Будь ласка, мікрофон народного депутата Рябеки.
Шановні колеги! Моя правка стосується того, що вимагає Рада Європи, ГРЕКО, міжнародні організації і спільнота міжнародна з тим, щоб такий злочин як хабар все ж таки був, мали в нього занести всі кримінальну відповідальність, а не адміністративну. Тому моя правка стосується таких понять про хабар. Тому я прошу її підтримати.
Ставиться на голосування поправка 372 народного депутата Рябеки. [[11:11:05]] За-45 Поправка не підтримана. 373 поправка врахована. Немає застережень до неї?
Немає.
374-та. Сергій Міщенко, мікрофон.
Шановні колеги! Що пропонується законодавством застосувати в новій статті Кримінального кодексу? Я тільки зачитаю диспозицію, а назву не буду говорити поки. "Одержання службовою особою неправомірної вигоди в значному розмірі", незаконне збагачення так зване. Всі скажуть, що це є хабар. Це одержання хабара. Чому ми зараз розділяємо поняття "хабар", "одержання хабара" на "незаконне збагачення"? А от чому? Тому що можливість чиновника, тут уже ніхто не скаже, Іван Васильович теж не скаже, що це службові особи публічного чи приватного права. Тут всі, тут всі чиновники всіх ґатунків. Вони тепер зможуть ухилятися від відповідальності за одержання хабара. Такою статтею "Незаконне збагачення", яка передбачає в двічі менше санкцій. Тому що за великий розмір – до 5 років, а було – до 10 років. Так оце у нас боротьба з корупцією проти чиновників буде?
Ставиться на голосування поправка 374 Сергія Міщенка. [[11:12:38]] За-47 Поправка не підтримана. 375 поправка врахована, нема застережень? 376-та – відхилена. Наполягає автор? Ні. 377-ма. Мікрофон Арсенія Яценюка, будь ласка.
На превеликий жаль, жодна з поправок, яка стосується відповідальності вищих державних посадових осіб не приймається парламентською більшістю. Ця поправка так само спрямована на те, щоби ввести окрему категорію відповідальності для вищих посадових осіб. Перелік я вже неодноразово зазначав: Президент, прем’єр, члени уряду, Голова Верховної Ради, Нацбанк і всі інші. Мова йде про одержання такими особами неправомірної вигоди у значному розмірі або їхнім близьким родичам. Пропозиція наступна: увести відповідальність для таких осіб щодо позбавлення волі на строк від 8 до 12 років. Прошу підтримати.
Шановні колеги, ставиться на голосування 377 поправка, автор - Арсеній Яценюк. [[11:13:55]] За-48 Рішення не прийнято. Поправка 378. Мікрофон Арсенія Яценюка, будь ласка.
Шановні колеги, тут пропонується надзвичайно серйозна норма, а саме: незаконним збагачення пропонується визначити перелік осіб, які відносяться до першої категорії державних службовців та членів їх сімей. Мова йде про те, що внести відповідальність для таких посадових осіб і ця відповідальність буде стосуватися, в тому числі у тому випадку, якщо такі посадові особи не подають – увага! – декларації про доходи та декларації про витрати. Це основне питання чинного закону. Цей закон буде ефективний тільки в тому випадку, якщо вищі державні посадові особи та державні чиновники будуть подавати декларації про свої витрати. Неподання такої декларації буде тягнути кримінальну відповідальність. Саме тому я прошу підтримати цю поправку.
Юрій Кармазін з цього приводу, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я звертаюся до вас з одним проханням. Я прошу звернути увагу зараз на те, що ми говоримо, що життя стає все важче, все тяжче, всі вже зрозуміли до чого все йде, а кошти наші виходять за кордон. Так-от ця стаття, це доповнення, ця поправка 378 зобов’язує, що декларується і майно, і акції, і все інше, в тому числі за кордоном, якщо вона належить нашій особі. Тобто, звісно, мова йде і про депутатів, які мають мільярди, чи за рік можуть отримати мільярди і, очевидно, вона буде стосуватися. Тому люди просять сьогодні, давайте почнемо з найвищих посадових осіб. Тому ця поправка надзвичайно актуальна, потрібна. І тільки вона, тільки ради неї треба приймати закон, інакше закон просто не має ніякого сенсу, якщо ми не можемо побачити ні яке майно ні в Україні, ні.
Шановні колеги, я ставлю на голосування. Ставлю на голосування поправку 378, автор – Арсеній Яценюк. [[11:16:35]] За-61 Поправка не підтримана. Далі. 379 поправка, Юрій Прокопчук. Мікрофон, будь ласка.
Якщо ми розглядаємо проблему незаконного збагачення. І взагалі, що таке "незаконне збагачення"? Незаконне збагачення – це, починаючи від мінімального розміру і до передачі у власність фабрик, заводів, перегону засобів у тому числі грошових, там офшори, на рахунки і таке інше, таке інше. Відповідно мною запропоновані і санкції, які мали б градуювати відповідальність у залежності від отриманої вигоди, тобто незаконного збагачення. Тільки тоді це буде працювати. Інакше, я погоджуюсь з виступаючим Юрієм Кармазіним, ми робимо із цього закону, ну, щось таке ефемерне, аби там комусь догодить, отримати чергові транші, які проїдять потім і таке інше, таке інше. Де ж боротьба з корупцією, коли ми на один рівень ставимо, вибачте, як-то кажуть, мілкого чиновника у якійсь конторі і тих, хто переганяє майно українське у подарунок там посадовим особам за те, що їх не будуть зачіпати. Тому прошу голосувати.
Шановні колеги, ставиться на голосування поправка 379. Автор – Юрій Прокопчук. [[11:18:14]] За-49 Поправка не підтримана. Поправка 380. Врахована. Немає застережень до неї? Поправка 381. Врахована частково. Немає застережень? Поправка 382. Сергій Міщенко. Мікрофон, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, ну до сьогоднішнього моменту було зрозуміло, що одержання хабара – це одержання хабара. А коли зараз застосовуються деякі статті, які нівелюють і розмивають поняття "одержання хабара", то зразу постає питання: для чого це потрібно? Так от у нас, ми вже говорили про незаконне збагачення, мені ніхто не відповів, а чим воно відрізняється від одержання хабара. Наступна стаття пропонується нам ввести – це "комерційний підкуп". А як можна без хабара підкупити? Чи, наприклад, наступна стаття - це "підкуп особи, яка надає публічні послуги", у тому числі і посадової особи місцевого самоврядування, де більше всього хабарів. Чому це робиться? Та після прийняття цих законів вам чиновники зааплодують. Тому що у них уже санкції статей за їх діяння були до 12 років, до 10 років, за значні, а тепер – 4, 3 роки, штрафи. Тому, я впевнений, що це боротьба з корупцією, це профанація боротьби з корупцією.
Ставиться на голосування поправка 382, автор – Сергій Міщенко. [[11:19:58]] За-43 Поправка не підтримана. 383 поправка – врахована. Нема застережень до неї? Поправка 384 – врахована частково. Нема застережень? 385 поправка, Юрій Прокопчук – врахована частково. Ви погоджуєтесь з нею? Дякую. 386-та –врахована. Нема застережень? 387-ма – врахована частково. Нема заперечень? Далі. 388-ма – врахована. 389-та – врахована. 290-та – відхилена. Юрій Прокопчук, мікрофон, будь ласка.
Власне тут знову йдеться, тільки трактовка статті, яка говорить про пропозицію або надання неправомірної вигоди, де якраз і йде градація відповідальності за скоєне. Тобто, в залежності від отриманої неправомірної вигоди. Щоб знову не ставить на один щабель працівника, наприклад якогось там земельника в сільраді, і чиновника в міністерстві. Тому що, знову ж таки, у нас наступає відповідальність, статисти роблять сьогодні і показують, що вони боряться з корупцією. Починаючи боротися у сільраді, райраді, міськраді маленьких міст, тому що у великих містах ми бачимо, що робиться. І тому, саме це дає якраз трактовку і відповідальність, в тому числі кримінальну, за міру скоєного. Прошу підтримають.
Ставиться на голосування поправка 390 Юрія Прокопчука. [[11:21:53]] За-58 Поправка не підтримана. Поправка 391, Юрій Воропаєв. Наполягаєте на ній ? Ні. 392-га врахована. Є застереження? Немає. 393-тя, Юрій Прокопчук. Будь ласка. мікрофон.
Власне, тут знову іде конкретизація, які мають підпадать під дію цього закону, тобто це передача аудитору, експерту, нотаріусу, оцінювачу. Тобто ті, які безпосередньо беруть участь і, як правило, у групі, тому що, ви знаєте, наприклад, рейдерські захвати як здійснюються, і хто у цьому приймає участь чи бере участь. Це, як правило, нотаріус, суддя, представник БТІ і таке інше. Тут дається саме суть, щоб не вихолостити цей закон і не боротися з усіма, а значить і не з ким саме з цього питання. А тому прошу підтримати.
Ставлю на голосування поправку 393, автор Юрій Прокопчук. [[11:23:06]] За-55 Поправка не підтримана. Поправка 394 Юрія Прокопчука аналогічного змісту.
Власне, вона діє в цьому саме ключі, знову ж таки конкретизує цей закон. Люди, подумайте, що ми робимо, з якою корупцію збирається тут хто боротися? Ну, коли жодна поправка, яка подається, у тому числі і визнається, що вона доцільною, що вона є правильною. Ми сьогодні побудували так закон, що прийде хто має боротися, і він має обложитися нотаріальним законом, іншим законом і так далі, і ми будемо дивитися, а з чого ж нам взяти конкретику. Вся конкретика повністю відметена у проекті закону. І ми зараз дійдемо до закінчення і просто-на-просто той документ, який буде запропонований – це буде боротьба, як тут вже перечисляли, з вчителями, лікарями, таксистами, водіями, але ж ніяк не з найвищими ешелонами влади так, як воно має бути, як робиться у всіх країнах. Тому я розумію, що і це не буде підтримано, але все-таки ставлю питання на голосування.
Ставить на голосування поправка 394. [[11:24:34]] За-65 Поправка не підтримана. Поправка 395, Юрій Воропаєв. Наполягаєте на ній? Ні. Віктор Швець, 396 поправка. Наполягаєте? Ні. 397-ма. Ні. Шановні колеги, нам треба проголосувати зараз статтю 368, включаючи і значки 1, 2, 3. 4 хіба є тут? І 4. Ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати за статтю. [[11:25:41]] За-253 Стаття приймається. Так, шановні колеги, тепер стаття 369, поправка 398. Автор не наполягає? Не бачу. 399-та. Також ні. Поправка 400, Арсеній Яценюк. Будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги! Завершується розгляд Закону про боротьбу за корупцію, а не про боротьбу з корупцією. В першу чергу звертаюся до провладної більшості. Ви говорили про необхідність діалогу. Весь ваш діалог – це стукання в стіну, яка навіть не відповідає. Всі поправки, які внесені опозицією до антикорупційного закону, вами як більшістю відхилені. Основні положення законопроекту, а це в першу чергу відповідальність Президента, Прем’єр-міністра, голови парламенту, міністрів, керівників спеціальних і правоохоронних органах виключені з цього закону. Основні питання, які передбачають відповідальність саме вищих державних посадових осіб умисно не проголосовані вами. Цей закон є не що інше як імітація боротьби з корупцією. Ви не хочете з нею боротися, ви її очолили і цим маєте повне задоволення. Я вимагаю поставити на голосування останню поправку з розумінням того, що ви не будете за неї голосувати по причині того, що вас це не цікавить.
Будь ласка.
Шановні колеги, зараз ви почули "пламенный" виступ Арсенія Яценюка і доповідаю вам, що в тій редакції Закону про боротьбу з корупцією, яка була в 2009 році якраз ця стаття – "Пропозиція або давання хабара" – один в один. і всі міри покарання, всі санкції цих. статті і частин статей один в один як і сьогодні. Ми нічого не змінювали. Так що, Арсеніє Петровичу, ваш виступ. він я не знаю до чого. Тоді ви приймали, голосували, все було нормально, якщо ваша влада була і так далі, а зараз уже все не так чогось. Все так, Арсеніє Петровичу.
Ставлю на голосування поправку 400. Автор – Арсеній Яценюк. [[11:28:16]] За-68 Поправка відхиляється. Так, 401 поправка. Автор наполягає? Ні. 402-а. Юрій Прокопчук. Будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги! Знову ж ідеться про те. про формулювання як відносить до відповідальності, скажімо так, тих, хто пропонував або дав хабар. Ви знаєте, що його іноді дуже гарно вимагають і особа вимушена для того, щоб не закрили підприємство там і таке інше, йти на крайні міри. Хоча це підлягає під, скажімо так, класифікацію певного злочину. Так? І я просто пропоную замінити слова "звільняється від кримінальної відповідальності" словами "не підлягає кримінальній відповідальності". Бо коли є вимагання хабара, а, до речі, ми знову знівелювали, в тому числі і цю статтю. Тому це, я думаю, досить, як-то кажуть, актуально, і воно б фактично в багатьох моментах повпливало б на те, що особи, які вимушено давали хабар, йшли б і про тих чиновників, які їх брали, заявляли, не підлягаючи кримінальній відповідальності. Дякую.
Ставиться на голосування поправка 402, автор – Юрій Прокопчук. [[11:29:52]] За-50 Поправка не приймається. 403 поправка, Юрій Прокопчук. Мікрофон.
Юрій Прокопчук, "БЮТ – "Батьківщина", Рівненщина. Я розумію, що діло йде до завершення. І те, що сьогодні пропонується українському суспільству під виглядом боротьби з корупцією, насправді є просто-на-просто покривання корупції у вищих ешелонах влади. Це є боротьба з тими категоріями, які тут неодноразово озвучувались, для того щоб статисти, тому що статистику необхідно робити, виконували план за рахунок притягнення до кримінальної відповідальності, знову ж таки повторюсь, вчителів, лікарів, водіїв автобусів, продавців, парикмахерів – всіх, хто сьогодні перебуває у сфері певних послуг. Від кримінальної відповідальності згідно цього закону будуть звільнені всі чиновники у вищих ешелонах влади і всі олігархи, які не будуть притягуватися до кримінальної відповідальності відповідно до тих санкцій, які пропонувалися. Це не є законом боротьби з корупцією – це є закон.
Шановні колеги, ставиться на голосування поправка 403, автор – Юрій Прокопчук. [[11:31:30]] За-56 Поправка відхилена. 404 поправка врахована. Є застереження? 405-та – також врахована. Є застереження? 406-та і 407-ма – враховані частково. Є застереження? 408-ма – відхилена. Віктор Швець, мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги, я пропоную залишити статтю 370 або поправку, яка під номером 408. Ці положення закону в тій редакції, в якій вони були проголосовані в першому читанні. Мені здається, що в першому читанні. більш вдало і більш відповідає суті того закону. Я хотів би зауважити, що підкуп є одним із видів, різновидів хабара і різниця полягає тільки в тому, що хабар в виді підкупу дається до здійснення посадовою особою, або нездійснення тих дій, які здійснюються в інтересах хабародавця. Я пропоную, якщо моя поправка зараз не буде проголосована, щоб, шановний Володимир Михайлович, ви поставили на голосування підтвердження тої редакції, яку комітет пропонує до другого читання. Дякую за увагу.
Так, ставит. Іван Васильович, з цього приводу?
Ну, з цього приводу що? Раз є відповідальність за комерційний підкуп, то ми, звичайно, і в першій редакції є відповідальність за провокацію комерційного підкупу. Це все, на наш погляд, логічно, тому ми пропонуємо відхилити поправку Швеця.
так, я тоді поставлю на голосування? Віктор Дмитрович, з цього приводу? Будь ласка, мікрофон.
Іван Васильович, моя ж пропозиція заключається не в тому, щоб вилучити, наприклад, ці положення. Я пропоную, щоб залишилась редакція першого читання, вона більш правильна, більш вдала. І суть моєї поправки саме до цього зводилася.
Так, шановні колеги, ставлю на голосування поправку 408, автор Віктор Швець. [[11:34:09]] За-63 Поправка не підтримана. Шановні колеги, нам треба проголосувати статтю 369-ту. Так, ставиться на голосування стаття 369, 369 значок 1. Так? Прошу голосувати. І 369.2. [[11:34:50]] За-244 Рішення прийнято. Так, стаття 370, Ярослав Джоджик, поправка 409-та. Наполягаєте на ній? Це сторінка 160-та. Мікрофон, будь ласка.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Суть пропозиції полягає у тому, щоб з Кримінального кодексу взагалі виключити відповідальність за провокування хабара. Це дозволить правоохоронцям активно використовувати провокування хабара як метод виявлення і покарання осіб, які в такий спосіб намагаються збагатитися. Це би дозволило пришвидшити подолати корупцію в тій же системі ДАІ, податковій, митній службі, багатьох інших наших державних органах, які здійснюють контрольні функції. Тому я прошу підтримати дану пропозицію. Дякую.
Шановні колеги, ставиться на голосування поправка 409, автор Ярослав Джоджик. [[11:36:10]] За-38 Поправка не приймається. 410 поправка врахована, немає застережень? 411-та, автор наполягає? Ні. 412-та, Сергій Міщенко, наполягаєте на них? Мікрофон, будь ласка.
Дякую. У мене є запитання до представника комітету. Іван Васильович, от коли комітет створював декілька зловживань службовим становищем і посадовим, перевищень, декілька підхабарів так званих, ви поясняли про те, що треба розмежувати відповідальність службових посадових осіб публічного та приватного права. А чого ж ви 370-ту в одне всунули – і провокацію хабара, і комерційний підкуп. А яке ж тут розмежування? Тим більше, про це говорить науково-експертне управління, це не моя тільки поправка. На це зауважує науково-експертне управління, що таким чином, ви і всіх в одне всунули: і приватне право і публічне, там ви одне робили, тут ви – зовсім інше. Яке ж буде пояснення?
нормальне пояснення буде. Тому що вашу поправку комітет пропонує відхилити тому, що у вас не врахована необхідність встановлення якраз відповідальності за провокацію комерційного підкупу. Вона відхилена.
Шановні колеги! Ставиться на голосування поправка 412, автор Сергій Міщенко. [[11:37:53]] За-48 Рішення не приймається. 413-та. Ні. Не наполягає Коновалюк. Ар’єв, 414-та. Ні. Наполягаєте? Ні-ні. Дальше йдемо. Ярослав Джоджик, 415-та, наполягаєте? Мікрофон, будь ласка.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Шановні колеги! Сьогодні ми всі є свідками того, як практично всі реальні механізми боротьби з корупцією, які пропонувала опозиція, в черговий раз відкинуті провладною більшістю. А це значить, що реально боротьби з корупцією в нашій державі не почнеться, а, ще раз наголошую на тому, що масштаби цього явища в Україні є такими, що вони загрожують українській незалежності як такій. А це значить, що жодна реформа в українській державі без прийняття реального механізму боротьби з корупцією не стане успішною. А це значить, що економічна ситуація в державі, якість життя кожного громадянина України буде погіршуватися. Тому я звертаюся до провладної більшості, усвідомити всі ті проблеми і ризики, які стоять перед державою і по новому переглянути пропозицію.
Будь ласка, Іван Васильович, будь ласка.
Шановні народні депутати, ну, це вже стає якось незрозумілим. Черговий плач – не зрозуміло по чому. Шановний пане Джоджику, і всі інші, які цю тему будете будоражити, реальна боротьба з корупцією буде. Вона буде, реальна боротьба з корупцією. Законопроект побудований так, а ви всі знаєте, хто займався за ним, що мишка не прошмигне. І "сядем усе" – не беспокойтесь, да.
Так. Ставиться на голосування поправка 415, автор поправки – Ярослав Джоджик. [[11:40:18]] За-28 Поправка відхиляється. 416 поправка. Ярослав Джоджик, будь ласка, мікрофон.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Шановні колеги, ми завершуємо прийняття в другому читанні цього законопроекту. В черговий раз хочу наголосити, що жодна з моїх 43 поправок, які я вніс до цього законопроекту, не врахована. Більше того, цим законопроектом замість створення реальних механізмів боротьби з корупцією, створюється, робиться ще один крок до створення тоталітарної держави, шляхом встановлення під контроль всього і вся в цій державі. Я в черговий раз, востаннє в мене є можливість під час обговорення цього законопроекту, звертаюся до провладної більшості, не здійснювати такий ганебний крок і ще раз повернутися до обговорення пропозицій опозиції. Дякую.
Шановні колеги, перед тим, як ставити на голосування, я просив би, щоб ми все-таки з політичної перевели в площину професійну. І перш ніж звертатися до провладної більшості, звернутися до власної фракції, яка вас також не підтримує. Фракція вас не підтримує ваша рідна. Із 28 депутатів підтримує лише голосування із 72. Так що. Будь ласка, спокійніше. Ставлю на голосування 416 поправку. [[11:42:12]] За-162 Бачите, прислухались. А тим не менш поправка не приймається. Поправка 417.
Кармазін.
Поправка 417. По цій поправці? Будь ласка, Юрій Анатолійович Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, шановний Володимир Михайлович, я просив би звернути вашу увагу на цю статтю, доповнення статтею 27 зі значком "2", це Кримінально-процесуального кодексу, яка говорить про те, що можна тепер притягувати до кримінальної відповідальності тільки, якщо є заява власника цієї юридичної особи чи за його згодою. От вдумайтесь, будь ласка, тобто закон не буде однаковим для всіх, як ви весь час говорили, як ми це говоримо. Це є порушенням Конституції України, по-перше. Подивіться, як характеризує про це науково-експертне управління і юридичне управління. Вони говорять, що це щось перетворюється в зразок приватного обвинувачення і є неприйнятним. І я звертаю вашу увагу, що основна мета була скасування законів для того, щоб правоохоронні органи і органи місцевої влади могли отримувати надходження. Це передбачене в статті 17. Давайте.
Шановні колеги, давайте таким чином зараз поступимо. Прохання проголосувати за статтю 370, 370 зі значком "1" Кримінального кодексу, а потім ми перейдемо до Кримінально-процесуального. Нема заперечень? Я ставлю на голосування статтю 370, 370 зі значком 1. Прошу голосувати. [[11:44:23]] За-252 Рішення прийнято. Тепер поправка 417, з приводу якої виступав Юрій Кармазін. Будь ласка, Іван Васильович.
Ми вважаємо, що той текст, який прийнятий нами у першому читанні, і доповнення до Кримінально-процесуального кодексу тут цілком логічне. Оскільки Кармазін, виступаючи, говори про юридичну особу, але ж ми говоримо не про всяку юридичну особу, ми говоримо про юридичні особи приватного права. І, дійсно, у нас уже стільки кримінальщини, що хватить посадити усіх, напевно все населення, всі 45 мільйонів. Але тут хай буде за заявою власника, дійсно, на його розсуд. Якщо інтересам конкретної невеличкої фірми якась завдана шкода, хай він вирішує, чи притягувати свого кривдника до відповідальності, чи ні. Нічого у цьому страшного немає.
Шановні колеги, нам треба зараз поставити на голосування пропозицію про підтвердження поправки 417. Вона врахована комітетом. Я ставлю цю пропозицію на голосування, а саме: про підтвердження поправки 417. [[11:45:47]] За-256 Поправка підтримана. Поправка 418. Сергій Міщенко, мікрофон.
Так я не зрозумів, поправка підтримана про виключення 27 зі значком 2? Її виключили цю статтю із.
Врахували, підтримали мою поправку там.
Врахували, що її виключили?
Не виключили. Чому виключили? Врахували поправку.
Тому що, якщо по логіці речей, то оця стаття 27 зі значком 2 вона сама породжує корупцію. Чому? І це не є кривдник. Це є суб’єкт корупційного діяння, який скоїв корупційний злочин. Іван Васильович, це не кривдник. Таким чином це ми породжуємо корупцію. Власник юридичної особи сам буде визначати, за що, за хабар той же, за гроші, буде визначати: притягувати його до кримінальної відповідальності, як ви кажете, кривдника, а я кажу, що це суб’єкта корупційного діяння, чи не притягувати. І це вірно з вашого боку?
Будь ласка, Іван Васильович.
Ну, це так як по звітах, наприклад у ДАІ республіки, то якщо взяти їх звіти скільки за рік притягується до адміністративної відповідальності за порушення Правил дорожнього руху, то так буде десь мільйонів п’ятдесят, хоча в нас уже значно менше мільйонів, скаже це кожний. Так і тут до корупції. Ви розумієте, під лозунгом боротьби з корупцією ми, я не знаю, що хочемо записати сюди. Все-таки там в юридичних основах приватного права ці речі, які ми пропонуємо, цілком логічні.
Шановні колеги, я ставлю на голосування поправку 418, Сергія Міщенка. [[11:47:47]] За-48 Поправка не підтримана. Таким чином, шановні колеги, я ставлю на голосування. Ні, ні. Статтю 27 значком 2 "Притягнення до кримінальної відповідальності юридичної особи" і відповідна стаття, прошу голосувати. [[11:48:23]] За-253 Стаття приймається. Тепер переходимо до 98 статті. Так? Іван Васильович, у нас тепер стаття 98.
Так, але ми 419 поправку не голосували.
А 419 поправка, вона ж, до чого вона відноситься, до якої статті?
До попередньої статті, яку ми проголосували. Не наполягає.
Ар’єв не наполягає, так що ми йдемо далі.
Да.
Стаття 98 поправка 321, 421 перепрошую, Сергій Міщенко наполягаєте на ній? Мікрофон, будь ласка.
Шановний Іван Васильович, ви знаєте, тоді у нас виходить з вашої логіки, що один корупціонер, який скоїв злочин, рівніший від іншого корупціонера; інший корупціонер біліший від іншого. Розумієте? Тут ми самі породжуємо цю корупцію, коли не правоохоронні органи і суд визначає, хто корупціонер, а визначають приватним обвинуваченням якісь власники юридичних осіб: хто винний, хто невинний, порушувати кримінальну справу, не порушувати кримінальну справу. Так а в чому є рівність перед законом у цьому випадку?
Відповідаю вас. Давайте так, істину завжди визначала і визначає практика. Ми цей законопроект як закон будемо приймати не на віки. Ми не напишемо, що неізменно на век. Так? Якщо щось буде не так, ми ж розуміємо, що може в чому він і нелогічний десь, може навіть і в цій частині, може. Це якась новела. То ми, якщо практика піде, ми ж будемо вислуховувати, будемо моніторинг робити правоохоронних органів, як буде здійснюватись практика. Якщо щось буде тут не так, звичайно, у тому числі ви подасте поправки, я подам поправки, і переглянемо цю норму, якщо вона не буде спрацьовувати.
Шановні колеги, ставиться на голосування поправка 421. [[11:50:46]] За-46 Поправка не підтримана. Шановні колеги, я ставлю на голосування статтю 98 "Порядок порушення справи". [[11:51:10]] За-253 Рішення прийнято. Далі переходимо до статті 112. Поправка 423 врахована. Є наполягання щодо неї? Немає. 424-та, Сергій Міщенко, будь ласка.
Шановні колеги, ця правка вона логічно випливає з правок, які я подавав раніше відносно того, що я проти того, щоб було у нас в кримінальному законодавстві декілька зловживань посадовим становищем, декілька перевищень, декілька хабарів, тому що таким чином ми даємо можливість чиновнику, корупціонеру, суб’єкту корупційних діянь згідно 4 статті закону, який ми прийняли в другому читанні, уходити від відповідальності. Тому він має право, має можливість відповідно через правоохоронні органи, через адвокатуру казати, що я не хабар отримав, я незаконно таким чином збагатився, і моя сім’я збагатилася, і давайте мені штраф, а не 12 років позбавлення. І тому вона логічно випливає, що ці статті повинно виключити з Кримінально-процесуального кодексу, як і з Кримінального.
Так, шановні колеги, ставиться на голосування поправка 424 Сергія Міщенка. [[11:52:41]] За-64 Поправка не підтримана. Так, 425 поправка. Наполягає на ній Воропаєв? Ні. 426-та? Ні. 427-ма? Ні. Так, 428-ма врахована. Хто наполягає на ній? Ні. Тепер нам треба проголосувати, шановні колеги, щодо частини першої статті 112, так? Я ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[11:53:29]] За-252 Прийнята. Тепер переходимо до внесення змін до Закону про державну службу. Поправка 428 врахована. Є застереження до неї? Немає. Тоді я ставлю на голосування. Ну, як, тут же йде до Закону про державну службу. Я ставлю на голосування пропозиції щодо правої частини щодо внесення змін до Законну України "Про державну службу". Прошу голосувати. [[11:54:18]] За-262 Рішення прийнято. Також ставлю зараз праву частину таблиці щодо підпункту 3 пункту 3 розділу 1 Закону України про внесення змін до Закону України про виконавче впровадження та деяких інших законодавчих актів щодо вдосконалення процедури примусового виконання рішень судів та інших органів посадових осіб. виключити і тут. і далі абзаци 4-й та 5-й підпункту 1 пункту 3 розділу 6 "Прикінцеві положення" Закону України про доступ до публічної інформації виключити. Я ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[11:55:10]] За-258 Рішення прийнято. І далі, шановні колеги, у нас ідуть доручення Кабінету Міністрів. З цього приводу є пропозиція Сергія Міщенка. Ви наполягаєте на ній? Ні. Так я ставлю зараз на голосування праву частину таблиці Кабінету Міністрів України в 3-місячний строк з дня набрання чинності цим законом "забезпечити прийняття нормативно-правових актів, передбачених цим законом; привести свої нормативно-правові акти у відповідність із цим законом; забезпечити приведення у відповідність із цим законом нормативно-правових актів міністерств та інших центральних органів виконавчої влади". Прошу голосувати. [[11:56:05]] За-259 Рішення прийнято. Шановні колеги! Ми завершили розгляд закону. Оскільки у нас ряд статей направлено на доопрацювання, тобто на третє читання, нам потрібно прийняти рішення про прийняття у другому читанні, за винятком окремих розділів, і направлення їх головному комітету на доопрацювання з наступним поданням законопроекту на третє читання, на повторне друге, да? Ми на повторне друге тільки направляємо статті, так? Шановні колеги, таким чином, пропозиція вноситься. Відповідно статті 123 Регламенту є пункт 4: про прийняття законопроекту в другому читанні, за винятком окремих розділів, глав, статей, частин статей, та направлення їх головному комітету на доопрацювання з наступним поданням цих статей на повторне друге читання. Це статті 1-ша і 11-та. Отаким чином. Я прошу, давайте таким чином. Оскільки законопроект надзвичайно відповідальний, тому я прошу: давайте по одній хвилині від фракцій. Руслан Князевич. Потім – Міщенко. Потім – Олег Зарубінський, Михайло Чечетов. Будь ласка.
Володимир Михайлович, я просто не зрозумів. Йде мова про те, що ми прийняли рішення окремі статті відправити на третє читання, так? Йде мова про першу статтю і про відповідно 12 статтю, що стосується фінансового контролю. Але справа в тім, що в статті 11, де йде мова про спеціальну перевірку, знову ж таки згадується питання фінансового контролю, а саме: йде мова, що під час того, як людина працевлаштовується, вона повинна надати відповідну декларацію. Оскільки в цій статті, 11-й, де мова, що таку декларацію затверджує Міністерство фінансів разом з Міністерством юстиції, і в статті 12 ми передбачили, що це має бути відповідно в самому законі, і не віддавати на відкуп спеціальним міністерствам, то треба і цю статтю, знову ж таки разом з 12-ю, переносити. Оскільки, якщо ми її не перенесемо, то ми повинні зробити наступне, і це закон нам дозволяє: внісши зміни до 12-ї до третього читання, треба буде переголосовувати в третьому читанні і 11-ту, яка випливає зі зміненої 12-ї.
Абсолютно правильно. Коли ми направимо на повторне друге статтю першу і одинадцяту, потворне друге передбачає їхнє переголосування. Будь ласка, Руслан Князевич, мікрофон.
Але, шановні колеги, тут є ще одна проблема. Йде мова про те, з якого часу цей закон набуває чинності? Коли ми обговорювали це питання, в тому числі і з Головним юридичним управлінням, ми дійшли розуміння того, що закон не може мати зворотну дію. І щоб не трапилося так, що ми повинні зобов’язати людей декларувати видатки, в тому числі з січня по цей момент на той час, коли відповідно люди не мали можливості калькулювати ці видатки, якимось чином їх відслідковувати, щоб з ці речі не каралися вони. Тому, зважаючи на ці обставини, коли ми будемо спеціальний додаток в. приймати. Нам треба врахувати, що його треба наступного разу переголосувати в цій частині і вводити інші строки введення його в дію буде, ніж саме тіло закону. Дякую.
У всякому разі, шановні колеги, цей закон набере чинності після перших днів квітня, а декларації всі державні службовці і ті, хто здає декларації, мають подати до 1 квітня. І відповідно.
відповідно за тою формулою, яка була. А коли ми будемо остаточно приймати закон, ми там оцю позицію зафіксую з вами, ви абсолютно в цьому праві, щоб не було двочитань. Сергій Міщенко, будь ласка.
Дякую. Дякую. Шановні колеги, нам дуже відповідально треба віднестися до прийняття цього закону. Дійсно, країні необхіден цей закон. Тому що, якщо ви пам’ятаєте, то Верховна Рада скасувала не тільки ті законопроекти по боротьбі з корупцією, але і скасувала законопроект 1995 року і уже три місяці правоохоронні органи не складають протоколи про корупцію взагалі. Тому що Закону про боротьбу з корупцією в країні немає. Його необхідно терміново приймати. Але питання в тому, що наші правки взагалі десь десять відсотків, а може, і п’ять відсотків тільки враховані. Вони повністю співпадають з тими зауваженнями, які дав науково-експертне управління і юридичне управління. Но якщо ви не хочете приймати наші правки, то ви подивіться на те, які фахівці Верховної Ради дали зауваження. Тому що ми розбалансовуємо таким чином наше законодавство. Я впевнений, що ми повинні повернутися до тих зауважень і повністю весь закон відпрацювати знову в комітеті і дати там на четвер чи на п’ятницю проголосувати його в цілому.
Дякую. Олег Зарубінський, будь ласка.
Олег Зарубінський, Народна Партія. Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Я хотів би відштовхнутися від фрази колеги Міщенка з привод у того, що треба до такого серйозного закону, законопроекту ставитися відповідально. І тому мені здається, абсолютно треба уникати всяких галасливих "кликушецьких" звернень, спрямованих не на вирішення законодавчих моментів, а тільки на засоби масової інформації і виключно на громадян. Це, дійсно, нагадує клікушество, коли хтось вигукує, а за нього голосує десять чоловік своїх однофракціонерів. Тому, мені здається, треба спокійно рухатися далі і пристати на пропозицію Князевича, що не може прийматися будь-яки законодавчий акт заднім числом, точніше, він не може діяти за ті місяці, коли людина не знала про те, що це цей акт приймається. Дякую.
Михайло Чечетов, будь ласка, потім Володимир Бевз.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Приятно видеть огромное количество депутатов в зале, приятно видеть, как консолидировано и правая, и левая часть зала работала конструктивно над данным законопроектом. Практически, каждый, кто вносил поправку, имел возможность аргументировать, он был услышан. И часть была поправок поддержана, часть отклонена, в том числе, отклонены поправки большинства и членов Партии регионов. Но я хочу сказать следующее, что, в принципе, мы были готовы сегодня проголосовать закон в целом и поставить точку, ввести в действие. Но после того, когда известные юристы, как господин Князевич, выступили довольно аргументировано с тем, что по отдельным статьям нужно еще раз посмотреть, мы поддерживаем. Потом не было, не говорили, что Партия регионов передавливает силой принятие закона, мы демократично подходим и предлагаем поддержать на второе чтение данный законопроект. На повторное второе чтение.
Валерій Бевз, будь ласка, фракція комуністів.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! З урахуванням всіх зауважень все-таки з точки зору технічної, я хотів би запропонувати, щоб ми ще раз визначилися, що ми виходимо на третє читання зі статтею номер 1, зі статтею номер 11, статтею номер 12 і є пропозиція, із Прикінцевими положеннями для того, щоб внести відповідні правки, і таким чином проголосувати через певний час в третьому читанні. На сьогодні є пропозиція проголосувати в другому читанні і виходити на третє читання. От мої пропозиції. Дякую за увагу.
Шановні колеги! Репліка, будь ласка, Руслан Князевич, його прізвище називалось.
Очевидно, мене не зрозуміли. Я повторюю свою логіку. Шановні колеги! Про що йдеться? Йде мова про те, що ми вперше в статті 12 йде мова про фінансовий контроль, вводимо можливість декларування не тільки доходів, а й видатків. Однак, у нас трапилась така ситуація, що не тільки цим Законом про корупцію встановлюється відповідно можливість декларування. Є ще Закон про державну службу, є Закон про статус народного депутата, є Закон про вибори народних депутатів і депутатів всіх рівнів, які теж передбачають необхідність подання відповідних декларацій. Але там йдеться про інші декларації. Оскільки це закон на цей момент вважатиметься базовим, і він передбачає у своєму тексті необхідність внесення змін до інших законів, то я якраз скажу, що нам треба буде його доопрацювати таким чином, щоб узгодити всі ці речі, щоб у нас не було збою. От зараз паралельно йде робота над Законом про вибори народних депутатів і там говориться про інше. А вчора ми прийняли Закон про доступ до публічної інформації, де не передбачено таку форму декларації. І у нас будуть вимагати зовсім іншу форму, хоча ми зараз говоримо, що ми її змінюємо.
Я цю ідею, що ви зараз сказали, оголошу. Я записав. Шановні колеги! Я говорив, ну, що ви. [[Шум у залі]] Ну, все, шановні колеги, я прошу вас давайте, давайте. Шановні колеги! Вже перерва, а ми зараз маємо приймати рішення. Іване Васильовичу у вас все? Так.
Комітет пропонує постанову.
Зараз ми. Шановні колеги! Ми завершуємо розгляд питання, воно доволі складне і давайте чесно визнаємо, що виступаючи за те, що закон вихолощений, ми десь на півсвідомості не хочемо, і з одного і іншого боку, щоб цей закон був. А тим більше, що було дуже багато спілкувань і з народними депутатами, які висловлювали побоювання, щоб у разі цього прийняття закону, він не був застосований до представників опозиції. Очевидно, такі побоювання мають право на життя. Але разом з тим, давайте не будемо знівельовувати той закон, який напрацьований. По-перше, шановні колеги, цей закон в основі своїй повторює ті закони, які раніше ми приймали під аплодисменти, які потім скасовували, повторює значною мірою. По-друге, цей закон напрацьовувався і узгоджувався з відповідними міжнародними організаціями. Якщо говорити про те, що там чогось не вистачає, то я думаю, це безпідставно. Переважно в своїй мірі він відповідає тому, що належить відповідати. І давайте, шановні колеги, приймемо таке рішення, яке відповідає статті 123 Регламенту Верховної Ради України. А саме, прийняти цей законопроект у другому читанні, за винятком статей: 1, 11, 12 і "Перехідні положення", направити їх головному комітету на доопрацювання з наступним поданням цих статей на повторне друге читання. Після того, коли ми проведемо повторне друге читання цих статей, ми тоді визначимо щодо остаточного прийняття закону. Пропозиція регламентна і реальна. Так? Тому, шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту Закону про засади запобігання і протидії корупції в Україні у другому читанні, за винятком статей: 1, 11, 12 та "Прикінцевих положень", які направляються головному комітету на доопрацювання з наступним поданням цих статей на повторне друге читання. Зрозуміла пропозиція? Прошу голосувати. [[12:08:56]] За-330 Рішення прийнято. Будь ласка, на табло по фракціях дайте інформацію. Партія регіонів – 181, "БЮТ – "Батьківщина" – 53, "Наша Україна – Народна самооборона" – 14, комуністів – 25, "Реформи заради майбутнього" – 20, Народна Партія – 20, позафракційні - 17. Шановні колеги, оголошується перерва до 12 годин 40 хвилин. Після перерви ми розглянемо Звіт Кабінету Міністрів України про виконання Державного бюджету України за 2010 рік. По повній програмі, півтори години будемо. Перерва зараз на 30 хвилин до 12 годин 40 хвилин.
Шановні народні депутати, я прошу вас заходити до сесійної зали, будемо продовжувати нашу роботу. У нас на черзі розгляд питання Звіт про виконання Державного бюджету України за 2010 рік. Доповідач – міністр фінансів України Федір Олексійович Ярошенко. Співдоповідачі: голова Комітету з питань бюджету Баранов Валерій Олексійович і голова Рахункової палати Симоненко Валентин Костянтинович. Я не бачу голови Рахункової палати. Я прошу секретаріат, з’ясуйте це питання. Є, да? Шановні народні депутати, пропонується такий регламент розгляду питання: для доповіді міністру фінансів, він просить, до 15 хвилин; відповіді на запитання – до 10 хвилин; співдоповіді – відповідно 5 і 5, я маю на увазі хвилин; виступи від фракцій, а потім безпосередньо виступи народних депутатів – не менше 15 хвилин, і заключне слово і прийняття відповідного рішення. Такий регламент не викликає заперечень? [[Шум у залі]] Шановні колеги, подивимося, як піде, може і депутатів не вистачить для обговорення. Шановні колеги, відповідно до Регламенту, я запропонував очевидне вам, переходимо до розгляду питання. Я запрошую до доповіді Міністра фінансів України Ярошенко Федора Олексійовича.
Шановний Голово Верховної Ради України! Шановні народні депутати! Шановні присутні! Від імені Кабінету Міністрів я представляю вам сьогодні Звіт про виконання Державного бюджету України у 2010 році. Перш за все хочу підкреслити, що бюджет 2010 року виконувався в складних економічних і політичних умовах. На виконання закону, ухваленого наприкінці квітня, фактично залишились тільки 8 місяців. Крім того, виконання бюджету ускладнювалось обтяжливою ситуацією, яка складалася в нашій державі. Проблеми, які були при формуванні бюджету 2010 року – це повна розбалансованість та безконтрольність системи державних фінансів, ручне керування, політична забарвленість, відсутність обігових коштів на обслуговування поточних зобов’язань бюджету, відсутність бюджету, прийнятого у законодавчо визначений термін, непрозорість системи державних фінансів, незбалансований Пенсійний фонд, системи розрахунків з Росією за газ, тиск на бюджет хаотично прийнятих законів по пільгам, політична нестабільність, багатомільярдний борговий тягар, в першу чергу за рахунок несвоєчасного відшкодування податку на додану вартість, і проігнороване збільшення соціальних виплат відповідно до ухваленого ще в жовтні 2009 року Закону "Про встановлення прожиткового мінімуму та мінімальної заробітної плати". Викликами бюджету 2010 року стали: нестабільність глобальної економіки, очікування другої хвилі фінансової кризи, несприятлива ситуація на глобальних ринках для українського експорту. За таких стартових умов виконання бюджету вимагало нестандартних інноваційних рішень проектного управління державними фінансами. Застосування такого підходу у 2010 році дозволило припинити управління у форматі гасіння пожеж та розпочати перехід до послідовного, стратегічно виваженого, автоматизованого управління державними фінансами. На цій основі з максимальною наближеністю до реальних умов було визначено місію та систему цінностей, на виконання яких спрямований основний фінансовий документ держави. Успішна реалізація завдань, визначених бюджетом на 2010 рік, стала можливою завдяки послідовній скоординованій професійній дії Президента і уряду щодо застосування ефективного фіскального менеджменту, посиленню бюджетної дисципліни, забезпечення раціонального розподілу видатків і підвищення прозорості державних фінансів. В результаті у 2010 році надходження до державного бюджету збільшились на 22,6 відсотків, виконання планового показника склало 100,8 відсотка проти 85,5 відсотка у 2009 році. На третину зросли надходження до загального фонду державного бюджету. Видатки державного бюджету виконані у повному обсязі, що більше, ніж на чверть, вище, ніж у 2009 році. Повністю профінансовані захищені статті статі та пріоритетні видатки загального фонду державного бюджету. Найбільше зросли соціально-значимі видатки, зокрема, - це соціальний захист і соціальне забезпечення – на 35 відсотків, освіта і охорона здоров’я, духовний та фізичний розвиток – 24 відсотка, житлово-комунальне господарство – у 2,7 рази, також суттєво зросли видатки на оборону – на 17 відсотків, на економічну діяльність – на 8 відсотків. Уряд забезпечив утримання дефіциту державного бюджету України в рамках визначеного граничного показника. Так. дефіцит державного бюджету склав 45 ,8 мільярда гривень або 4,2 відсотка ВВП при плані 5 відсотків. З урахуванням поповнення статутного фонду державної іпотечної установи та випуску ОВДП для погашення податку на додану вартість дефіцит склав 64,3 мільярда гривень, набув 5,9 відсотка ВВП, що на 11 відсотків менше розрахункового планового показника. В 2010 році уряду вдалося змінити тенденцію щодо неконтрольованого накопичення боргів, утворених в 2008-2009 роках. Було забезпечено уповільнення темпів зростання державного боргу, прогноз – 29,9, факт – 29,7. Запозичення здійснювалось виважено, внаслідок чого ставки запозичень були суттєво знижені, а терміни запозичень збільшені. В умовах вкрай обмежених ресурсів уряду вдавалось забезпечити виконання надзвичайно непростих завдань, визначених програмою Президента України Віктора Федоровича Януковича "Україна для людей". Найголовніше з них, це надання соціального захисту громадян. Підтвердженням цього стало, це виконання у повному обсязі вимог України про встановлення прожиткового мінімуму та мінімальної заробітної плати, поетапне підвищення впродовж року базових соціальних стандартів на чверть, зростання середньої зарплати на 20 відсотків, мінімальної пенсії на 22 відсотки, встановлення надбавок окремим категоріям бюджетних працівників, вчителям, медикам, працівникам бібліотек, клубів, музеїв. В цілому видатки соціального спрямування збільшились проти 2009 року на 25 відсотків, тобто на 43 мільярда гривень. Уряд значно посилив державну підтримку найменш захищених верств населення. Це допомога сім’ям з дітьми, малозабезпеченим сім’ям, інвалідам з дитинства, дітям-інвалідам зросла на 37 відсотків. Допомога по догляду за дитиною до 3 років збільшилась з 75 до 100 відсотків прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Розмір допомоги на дітей одиноким матерям зріс в середньому на 25 відсотків залежно від віку. Соціальна виплата матері-героїні збільшилась у 9 разів. Розміри допомоги для інвалідів з дитинства зросли в середньому на 22 відсотки. Видатки на соціальний захист та пенсійне забезпечення чорнобильців зросли на третину. Забезпечене повне фінансування дефіциту Пенсійного фонду України. Середньорічний мінімальний розмір пенсій, як і середня пенсія, в порівнянні з 2009 роком зросли на 22 відсотки і склали відповідно 734 гривні і 1152 гривні. З 1 серпня 2010 року інваліди Великої Вітчизняної війни та учасники бойових дій отримали додаткове підвищення мінімальної пенсії, пенсійні виплати в середньому на 21 відсоток. Видатки Державного бюджету на освіту в 2010 році зросли на 20 відсотків, тобто майже на 5 мільярдів гривень. Це дало можливість, зокрема, підвищити стипендію учням та студентам майже на 10 відсотків; встановити надбавки вчителям в розмірі 20 відсотків посадового окладу. В 2010 році видатки зведеного бюджету на охорону здоров’я збільшилися на 22 відсотки, більш, ніж на 8 мільярдів гривень. З державного бюджету для надання населенню медичної допомоги виділено на 16 відсотків більше, ніж це було в 2009 році. Вітчизняна наука у 2010 році з державного бюджету одержала в цілому 4,7 мільярда гривень, що на 12 відсотків більше, ніж в 2009 році. Суттєво збільшилося фінансування культури та мистецтва, по зведеному бюджету – на 27 відсотків. У 2010 році в реальний сектор економіки біло додатково спрямовано більше 150 мільярда гривень, зокрема майже 48 мільярдів гривень – відшкодування сум ПДВ, понад 20 мільярдів коштів стабілізаційного фонду на реалізацію інвестиційних проектів, майже 3,5 мільярда гривень – на соціально-економічний розвиток регіонів і понад 10 мільярдів гривень надання державних гарантій та інше. Удвічі збільшено фінансування капітальних видатків – це 21 мільярд гривень. Підтримка вугільної галузі зросла на 62 відсотки – і склала 17 мільярдів гривень. На розвиток мінерально-сировинної бази було спрямовано понад 500 мільйонів гривень, що в півтора рази більше 2009 року. Більше 220 мільйонів гривень отримали проекти найбільш енергоємкої – металургійної – галузі через механізм здешевлення кредитів. Видатки на утримання житлово-комунального господарства в 2010 році були збільшені втричі – і склали 574 мільйона гривень. Вперше в 2010 році була надана державна підтримка для будівництва доступного житла. В 2,6 рази збільшилося фінансування будівництва житла для військовослужбовців. За рахунок збільшення фінансування Євро-2012 у 2,7 рази надолужено відставання попередніх років щодо підготовки об’єктів Євро. Успішна реалізація державної програми щодо підготовки та проведення Євро-2012 – це не тільки позитивний імідж України як європейської держави, а й розширення транспортної, туристичної інфраструктури, створення умов для інтенсивного розвитку вітчизняного спорту, додатковий поштовх до структурних змін в економіці України. Майже 13 мільярдів гривень спрямовано на розвиток транспортно-дорожнього комплексу. Це на 27 відсотків більше рівня 2009 року. В результаті ефективного управління державними фінансами та успішної реалізації завдань, визначених Програмою економічних реформ на 2010-2014 роки, відновилась позитивна динаміка економіки. Реальний ВВП зріс на 4,2 відсотка, що є одним із найвищих показників серед європейських країн. Номінальний ВВП - на 18,9 відсотка, обсяг виробництва промислової продукції – на 11 відсотків, індекс споживчих цін – на 9,1 відсотка, заробітна плата – 20,1 відсотка. Крім того, відновлено довіру міжнародниїх фінансових організацій та іноземних партнерів, випуск єврооблігацій в 2010 року став підтвердженням повернення України на ринки єврооблігацій, засвідчив відкритість міжнародних ринків боргового капіталу для української держави та повну довіру найбільших світових фінансових інвесторів до України. Обсяг фінансового ресурсу для місцевих бюджетів, я хочу підкреслити, збільшився майже на 25 мільярдів гривень, або на 19 відсотків проти рівня 2009 року. Більше ніж на 30 відсотків збільшена сума дотації вирівнювання місцевим бюджетам. На інвестиційний розвиток регіонів було спрямовано 3,4 мільярди гривень, що в 4 рази більше, ніж в 2009 році. Завдяки покращенню фінансової забезпеченості місцевих бюджетів майже на 29 відсотків, тобто на 5,9 мільярди гривень скоротилася потреба місцевих бюджетів у позичках з єдиного казначейського рахунку. Таким чином, результати виконання Державного бюджет України в 2010 році стали відчутними для покращення життя кожного громадянина нашої країни. Водночас цей бюджет не тільки забезпечив виконання основних поточних завдань, але і сприяв створенню надійного фундаменту для створення ефективного функціонування системи державних фінансів у довгостроковій перспективі. Завдяки закріпленню досягнутих у 2010 році успіхів зі стабілізації економічної ситуації та впровадження дієвих структурних реформ в 2011 рік ми увійшли з реалістичним і збалансованим бюджетом. Бюджет 2011 року продовжує системну та поетапну реалізацію визначених програмою економічних реформ на 2010-2014 роки "Заможне суспільство. Конкурентноспроможна економіка. Ефективна держава", розробленою під керівництвом Президента України Віктора Федоровича Януковича. Шановні народні депутати, враховуючи вищенаведене, уряд України пропонує затвердити звіт про виконання Державного бюджету України за 2010 рік. Дякую за увагу.
Шановні колеги, доповідь завершена. Я прошу записатися на запитання до міністра фінансів. Так, будь ласка, прізвища народних депутатів. Так, народний депутат Літвінов, фракція Партії регіонів.
Хочу передать слово Пеклушенко Александру Николаевичу.
Будь ласка, мікрофон Пеклушенко.
Уважаемый Федор Алексеевич, я думаю, что и у наших коллеги, и у большинства избирателей может справедливо возникнуть вопрос: "Если все так хорошо в бюджете, то почему так трудно в жизни?". Поэтому мы должны реалистично. [[оплески]] реалистично смотреть на эти вещи. И мы, правительство и власть, должны говорить об этом. Самое главное, что вы должны сказать, что вам досталась страна, бюджет-банкрот, вам удалось из минус 100 миллиардов прийти к плюсу, вам удалось стабилизировать ситуацию. И сегодня на базе этой стабильной налоговой и бюджетной ситуации мы имеем поступательное движение вперед. Поэтому я прошу еще раз сосредоточиться на той бюджетной дырке, которая досталась нашим.
Завершіть, будь ласка, питання. Чи все у вас? Все, да? Будь ласка.
Значить, я дякую за запитання. Дійсно, я, по-перше, назвав, які проблеми і виклики ми мали у 2010 році. Дійсно, я не привертав вашу увагу, тому що я надаю вже цими інформаціями, де я вам всім розповідав, що за 2009 рік ми отримали дефіцит, прихований дефіцит Державного бюджету в обсязі більше 180 мільярдів гривень. І уряд якраз і працював задля того, щоб збалансувати абсолютно всі фінансові інструменти, які є у нас в державі для того, щоб ми отримали сталий розвиток нашої економіки і результатом цієї діяльності, я вам доповідав, що ми маємо сьогодні приріст, реальний приріст номінального ВВП – 4,2 і ми виконали номінальний ВВП в обсязі 1 трильйон 85 мільярдів гривень. Дякую.
Олександр Скибінецький, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Прошу передати слово Антоніні Болюрі.
Будь ласка, мікрофон Антоніни Болюри.
Шановний Федоре Олексійовичу! По-перше, я хотіла сказати, що всі оці плюси, прирости, мені здається, що некоректно цим вихвалюватись, тому що ми робимо порівняння до кризового періоду. До 2009 року це був дуже серйозний, дуже важкий рік і ми перемогли кризову все-таки ситуацію і економічну і фінансову. Ви зараз сказали, що покращено все соціальне забезпечення. Але ж аналіз виконання бюджету говорить про недофінансування соціальних статей на 2,4 мільярда. Так за рахунок чого ми тоді маємо такі плюси? Загальна сума, ще раз говорю, показує, що недофінансування за цією статтею видатків
Значить, дякую за запитання. Я навів плюси для того, щоб ви розуміли, що ми мали розбалансовану систему, ми мали фінансову кризу, і в 2010 році ми не вийшли з кризи, ми очікували другу хвилю фінансової кризи. І сьогодні, які виклики, ви розумієте, можуть бути у глобальному суспільстві, ніхто не може сказати. Ми маємо сьогодні приклад Японії, коли стались такі події і сьогодні на фінансових ринках, ще ми не знаємо. як вона себе поведе і які наслідки будуть для України. Тому. це я хочу сказати, що уряд сам незадоволений ще своїми результатами. Але ми кажемо те, що ми досягли сьогодні. І ті результати, які я вам сказав, які ми маємо плюси, вони дозволили забезпечити 100 відсотків профінансувати всі соціально захищені видатки, вот. Якщо у вас є якісь сумніви, будь ласка, підійдіть, я вам іще додатково покажу.
Михайло Чечетов, фракція Партії регіонів.
Уважаемые Федор Алексеевич, уважаемы коллеги, ну, объективности ради, нужно сказать, что действительно год бюджетный был необычный. Беспрецедентный факт мировой практики, когда предыдущее правительство отказалось подавать в парламент бюджет для того, чтобы в ручном управлении регулировать финансы и использовать его на собственные нужды. Вы с колес сформировали бюджет. Причем бюджет был сбалансированный, и он практически вытянул страну из преддефолтного состояния. 15 процентов дефицита бюджета – это практически на гране дефолта 2009 год и вам удалось практически свести бюджетный дефицит до 5 процентов. И практически был бюджет выполнен. У меня вопрос: скажите, пожалуйста, вот тенденция снижения бюджетного дефицита она будет пролонгирована и на этот год? Это уже стратегическая политика Минфина?
Дякую, Михайло Васильовичу. Да, дійсно це стратегічна позиція Президента, уряду і мене як міністра щодо збалансування державних фінансів. Наша держава не повинна жити в борг. Вона повинна заробляти гроші і фінансувати свої потреби за рахунок власних грошей. Тому в бюджеті на 2011 рік, ви знаєте, що у нас запланований дефіцит бюджету 3,5 відсотки, на 2012 рік ми будемо вносити пропозицію на 2,5 і 2013 – 2 відсотки.
Так. Олександр Чорноволенко, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Шановний пане міністре, дозвольте я вам здам кілька запитань, скільки встигну. Дивіться, по даних Рахункової палати виконання бюджету по доходній частині – 95,5 відсотків, а по видатковій – 93,5. Це при тому, що зростання валового національного продукту було вище, ніж було заплановано. Тому можемо сміливо ще відкинути 1,5 проценти звідти і звідти, реальне було би 93 і 92 відсотки. 94 і 92, якби не більше зростання. То виникає питання, як ви це можете пояснити, ну, має ж бути якесь пояснення, чому. При тому, що бюджет став більше, ніж розраховували, а виконання бюджету стало менше. Друге питання – це все ж таки по будівництву. Ви кажете, є якісь певні успіхи, але за рахунок Євро-2012. Реально воно все одно скоротилося на 5 процентів. І третє, місцеві бюджети. 50 відсотків місцевих бюджетів – це трансферти. Фактично їх не існує. Це не зовсім правильна позиція для європейської.
Будь ласка.
Стосовно першого питання. Дійсно, існують дуже багато різних методологій і я думаю, що керівник Рахункової палати Симоненко Валентин Костянтинович, він висловить свої дослідження, які він зробив при лічильній перевірці Звіту про виконання Державного бюджету на 2010 рік. Але я хочу вам сказати, що всі підстави і всі розрахунки я вам і на бюджетному комітеті все розповідав. І в нас з урахуванням, з урахуванням відшкодування податку на додану вартість облігаціями внутрішньої державної позики в обсязі 16,4 мільярда гривень доходи бюджету виконані на 100,8 відсотка. Стосовно приросту будівельної галузі. Да, дійсно, ми, уряд, наполегливо працював і ми намагалися у 2010 році значно покращити роботу, з першого для роботи уряду, будівельної галузі. Нам не вдалося в 2010 році вийти, так сказати, досягти плюсових результатів, але за підсумками уже січня місяця я хочу вам доповісти, ті заходи, які вжив уряд, вони дозволили вже з січня місяця мати приріст в будівництві 6 відсотків. Стосовно міжбюджетних трансфертів. В нас позиція і політика була у 2010 році – надавати більше повноважень місцевим бюджетам. І така політика, вона продовжується і в 2011 році, і надалі. Дякую за запитання.
Іван Кириленко передає право на запитання народному депутату Шлемку. Будь ласка, мікрофон.
Пане міністре, за останній період не лише щоки, але і груди розпирає урядовців, які звітуються за 2010 рік. ВВП зростає, фінансовий кошик наповнюється. Навіть інфляцію приборкали, про що народ аж ніяк не вірить. Тому аж ніяк дивно виглядає, коли у Звіті про виконання Держбюджету за 2010 рік читаю: рівень державного та гарантованого боргу на кінець 2009 року становив 317 мільярдів гривень. Заплановано на 2010 рік 315. Насправді, він зріст на 115 мільярдів і досяг у кінці року 432 мільярди гривень. Сторінка 229 ось цього звіту. Я ставлю питання: так чи можна вважати виваженою боргову політикою цього уряду, як відзначено у звіті? І за що ви критикуєте постійно своїх попередників? І, до речі, бюджет, про який говорив один із попередників, ми готові були прийняти, але більшість його не прийняла, у якому закладені зовсім інші були контрольні цифри.
Я дякую за запитання. Я хочу вам сказати, ми ні щоки не надуваємо, груди також, а ми просто доповідаємо суспільству про стан справ, як працює уряд, і люди повинні знати. Тепер стосовно другого питання. Хочу наголосити, сьогодні я не критикував попередній уряд, ви чули, і мене, допустим, от з фракції Пеклушенка просив, щоб я вам нагадав, але я вам просто назвав, які проблеми і виклики існували при формуванні державного бюджету і при його виконанні. Тепер стосовно боргу. Послухайте уважно. Значить ті показники, які ми маємо номінальні – це номінал. А якщо ми робимо з врахуванням які відсотки до ВВП, то у нас іде зменшення. Тобто це, так сказати, треба дивитися більш глибоко у цифри. Дякую вам за запитання.
Час вичерпаний. Федір Олексійович, сідайте, будь ласка. Я запрошую до співдоповіді голову Комітету з питань бюджету Баранова Валерія Олексійовича.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Комітет з питань бюджету на своєму засіданні 1 березня за участю представників Рахункової палати та Міністерства фінансів розглянув цей звіт. Серед позитивних кроків виконання бюджету у минулому році порівняно з 2009-м слід відмітити такі: по-перше, на відмін від попереднього основні макропоказники економічного і соціального розвитку за підсумками 2010 року були кращими, порівняно з відповідними прогнозними показниками, і свідчать про поступове зростання економіки і відповідно кардинально відрізняються від показників 2009 року, в якому найбільше проявились наслідки фінансово-економічної кризи. По-друге, стан виконання доходів держбюджету у 2010 році значно покращився порівно з минулим роком. По-третє, за 2010 рік значно підвищені розміри соціальних гарантій. Так середньозважений місячний розмір прожиткового мінімуму на одну особу виріс проти аналогічних показників попереднього року більше, ніж на третину, а розмір мінімальної заробітної плати та мінімальної пенсії – майже на 40 відсотків. Загалом слід віддати належне, що уряду вдалося певним чином стабілізувати соціально-економічну ситуацію в Україні, відмовившись від минулого популізму та забезпечивши реальність показників бюджету. У 2010 році розпочався процес реформування як системи управління, так і інших сфер життя. Реформи можна і треба критикувати, але вони, нарешті, розпочались. Разом з тим у процесі виконання бюджету минулого року залишилося ряд проблемних питань, характерних для попередніх років, які потребують врегулювання, насамперед це стосується пенсійних джерел поповнення бюджету. Так, значними залишаються суми податкового боргу – понад 16 мільярді гривень, зросли втрати доходів бюджету від пільгового оподаткування і становлять 38 мільярдів гривень. Уряд не встиг вирішити системні і причинні проблеми, які гальмують розвиток економіки всіх минулих років, - це такі: залишилася негативна практика наповнення бюджету за рахунок, так званих, переплат податків і зборів, уряд додатково залучає кошти без встановлених законом обмежень, не вдалося наблизити посадовий оклад працівника першого тарифного розряду на основі Єдиної тарифної сітки до рівня мінімальної заробітної плати, співвідношення між якими сьогодні 65 відсотків. На низькому рівні залишається фінансова дисципліна розпорядників бюджетних коштів, про що свідчать значні обсяги дебіторської та кредиторської заборгованості. Уряд поки що не зміг уникнути політики традиційної жорсткої централізації державних фінансів. Так, на доходи місцевих бюджетів припадає лише четверта частина зведеного бюджету. Частка трансфертів з державного бюджету у доходи місцевих бюджетів порівняно з 2001 роком зросла майже вдвічі. До сьогодні не зруйновані перепони для інвестиційної привабливості регіонів. Питома вага доходів бюджету, розвитку у доходах місцевих бюджетів зменшилася порівняно з 2007 роком у 2,5 рази. Окремі територіальні громади взагалі не мають джерел доходів для свого розвитку. Відповідно видатки місцевих бюджетів спрямовуються переважно на утримання соціально-культурної сфери, притому частка видатків на виконання самоврядних функцій щорічно зменшується. Зокрема, на житлово-комунальне господарство виділено лише 3 відсотка коштів бюджету. Вважаємо, що існуюча система надання субвенцій з державного бюджету місцевим бюджетам є неефективною. Треба ламати систему надання пільг і субсидій населенню та переходити до адресної допомоги. Тарифи на комунальні послуги так і не приведені до відшкодування їх собівартості. Нацкомісія, створена для цього, так і не розпочала свою роботу. З огляду на зазначене питання місцевих бюджетів і міжбюджетних відносин поставлені на перший план у роботі бюджетного комітету. Ми готуємо свої пропозиції уряду по вирішенню цих нагальних проблем і знаходимо підтримку. Загалом шляхи врегулювання окремих з перелічених проблем визначені у підготовленому Комітетом з питань бюджету проекті Постанови про звіт виконання Закону України "Про Державний бюджет на 2010 рік", який вам роздано. Таким чином, комітет рекомендує Верховній Раді України прийняти проект Постанови Верховної Ради за номером 8104-д, затвердивши звіт уряду про виконання Державного бюджету за 2010 рік. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Так, шановні колеги, запитання до голови комітету якщо є, запишіться, будь ласка. Прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Народний депутат Корж, будь ласка. Фракція партії регіонів.
Я прошу передати слово депутату Пеклушенко.
Олександр Пеклушенко, мікрофон.
Уважаемый докладчик, прежде всего вам, как человеку, который давно связан с бюджетом. Как вы оцениваете работу правительства по исполнению бюджета 2010 года. Вы лично. Второе. Вы знаете, что бюджетный комитет он призван не только формировать бюджет, он еще призван контролировать исполнение бюджета. И вот с учетом опыта 2010 года, что вы собираетесь сделать в 2011-ом по контролю? И вам хорошо известно, вчера Президент дал команду Кабинету Министров 5 миллиардов направить на неотложные вопросы. Надеюсь, что вы как председатель бюджетного комитета уже включились в это и помните: село, дороги, газ, вода, а также запорожские мосты. Подтвердите, пожалуйста, это пожелание.
Спасибо, Александр Николаевич. Если эти деньги найдены в государственном бюджете, то мы активно включимся и естественно все проблемы, которые обозначаются нашими депутатами, мы получаем с территории по социально-экономическому развитию, мы совместно с Министерством финансов постараемся максимально учесть. Второе. Исполнение бюджета за 2010 год – я уже говорил в своем выступлении – я оцениваю [[и лично ко мне вопрос]] как положительное, поскольку удалось стабилизировать финансово-экономическую ситуацию и итоги работы правительства за январь-месяц показали 8 процентов роста поступлений в бюджет. Это вселяет надежды и, если таким образом будет правительство работать и дальше, если начнутся системные реформы, то у нас есть будущее, и меня радует, что прекращен популизм, который 20 лет уничтожал наше государство.
Володимир Ярощук, фракція Партії регіонів.
Прошу передати слово Чечетову Михайлу Васильовичу.
Михайло Чечетов.
Уважаемый Валерий Алексеевич, ну вы то же самое подтвердили о том, что очень. и вопрос господина Пеклушенка подтвердил о том, что действительно, несмотря на то, что с колес делался бюджет 2010 года, но он был очень сбалансирован, это бюджет был стабилизации и бюджет, который заложил возможность экономического роста. Вы смотрите, после выполнения этого сбалансированного бюджета мы сделали площадку, которая позволила уже в первые два-три месяца нарастить экономический рост, и не за счет кредитов получить 5 миллиардов, не за счет кредитов, которые брались под 30 процентов, под похоронные проценты брались кредиты в 2009 году, а заработать 5 миллиардов денег, которые могут пойти на социальные. на решение социальных вопросов, социальной.и прочее. Вы считаете целесообразным вот такую коррекцию делать и в этом году бюджета по итогам второго квартала, третьего по мере получения дополнительных финан.
Ну, вы помните о том, что, когда мы принимали бюджет, у нас были такие пункты, где мы писали, что по итогам социально-экономического развития государства он может быть пересмотрен и могут учитываться те проблемы, которые не нашли своего отражения в бюджете. Я имею ввиду и проблемы, связанные с детьми войны, и проблемы, связанные с социальными различными программами, которые не могут сегодня полностью финансироваться. Поэтому, если сегодня бюджет увеличивает свои поступления, то это делает хороший задел для того, чтобы выполнять те наказы, которые избиратели давали Президенту и каждому из нас.
Володимир Бондаренко, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Василю Кравчуку, будь ласка, передайте.
Василь Кравчук, будь ласка, мікрофон.
Василь Кравчук, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Шановний Валерій Олексійович, як члену партії, яка позиціонується з тією партією, яка відстоює інтереси селян, скажіть, будь ласка. Фінансування у 2010 році зменшилося на сільське господарство в 22 рази порівняно з фінансуванням у 2008 році. В Японії відбувся землетрус – і, як наслідок, виник дефіцит продуктів харчування. В Україні замість землетрусу – уряд Азарова, і є дефіцит продуктів харчування таких, як гречка, борошно, мука, олія. У мене запитання: скажіть, будь ласка, зі слів міністра, як покращилося життя у 2010 році селян, а саме, скільки профінансовано галузь сільського господарства коштів і як ви оцінюєте фінансування сільського господарства в 2010 році? Дякую.
По тем цифрам, которые мы имеем с вами в бюджете, финансирование АПК увеличивается по сравнению с 2009 годом. Я хочу вам привести одну цифру только: на поддержку строительства тваринницьких ферм предполагалось выделить 50 миллионов, а правительство выделило 500. Поэтому проблемы известны и вы правы в том, что они существуют сегодня, но нельзя сказать, что финансирование АПК ухудшилось по сравнению с прошлыми годами.
Так, час, час вичерпаний. Валерій Олексійович, сідайте. Прошу не кричати. Я таки нагадаю. [[Шум у залі]] Тихше, тихше, тихше, тихше, в 2007-2008 році вносилися пропозиції щодо змін до Закону про підвищення фінансування села, чомусь я не бачив такої патетики в голосуванні, так що спокійно. Спокійно. Так, шановні колеги, тепер. [[Шум у залі]] Ну, я прошу вас, ну, я прошу вас. Прошу. Я запрошую до співдоповіді голову Рахункової палати Симоненка Валентина Костянтиновича.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые народные депутаты, в соответствии с действующим законодательством Счетная палата провела экспертизу Закона о Государственном бюджете за 2010 год, они вам розданы. Поэтому остановлюсь на. лишь на тех основных проблемах бюджетной политики прошлого года, которые, на наш взгляд, формируют риски и проблемы, сопровождающие бюджет и в текущем году. Первое. Игнорирование в последние годы установленных Конституцией, Бюджетным кодексом и другими законами, порядка подготовки, утверждения, исполнения и отчета об исполнении государственного бюджета приводит к следующему. Напомню, что в 2010 году страна, находящаяся в системном кризисе, четыре месяца жила не по Закону "О Государственном бюджете", а по утвержденному правительством порядку, большинство положений которого шли вразрез с нормами Бюджетного кодекса. Рассматриваемый сегодня Государственный бюджет утвержден в апреле прошлого года, и реально, с учетом всех необходимых процедур как закон начал действовать только со второй половины прошедшего года. По надуманным причинам и Закон о Государственном бюджете на текущий год принят с грубым нарушением сроков, процедур и не как сбалансированный документ, а как новогодний подарок под елочку. Это приводит к тому, что бюджет теряет свое предназначение основного финансового документа страны, концентрированно выражение экономическая политика государства и становится элементарной приходно-расходной кассой по раздаче бюджетных средств. Второе, обычной стала практика передачи Верховной Радой Украины части своих полномочий в бюджетном процессе Кабинету Министров. В результате правительство получило возможность корректировать по своему усмотрению такие важнейшие параметры Государственного бюджета как предельный размер дефицита и государственного долга. Объем государственных заимствований, а также изменение направления государственных расходом, а это было ни много ни мало, 20 миллиардов гривен, что привело к возрождению практики управления бюджетных средств в ручном режиме, и самое главное, усечению одной из важнейших функций Верховного Совета – контрольной. Третье, существующий порядок распределения бюджетных средств делает невозможным достижение приоритетно устойчивого экономического развития. Судите сами: в этом году из доходной части бюджета треть необходимо отдать на обслуживание и погашение долговых обязательств. Около сорока миллиардов гривен на подготовку к Евро-2012 и еще около 30 миллиардов на помощь Пенсионному фонду. Итак, три направления – это половина Государственного бюджета. На обеспечение социальных выплат, поддержку развития экономики, обеспечение государственных функций остается меньше половины бюджета. А это – мучительно и мало. Положение архисложное, но резервы имеются. Вопрос в оптимизации расходов. Ведь каждая треть бюджетной гривны расходуется или с нарушением действующего законодательства, или неэффективно. Подчеркиваю, что неэффективно – когда бюджетные средства направляются не туда куда необходимо, а туда, кому это надо. По нашим подсчетам, это около 30 миллиардов гривен. Поэтому без внедрения инструментов стратегического финансового планирования и совершенствования порядка бюджетирования, которое должно обеспечить практическую реализацию программно-целевого метода управления экономическими процессами создание эффективной, бюджетной, финансовой архитектуры просто невозможно. Необходимо пересмотреть все без исключения бюджетные программы, а их, не много – не мало, 774. И определить четкий критерий эффективности использования бюджетных средств. На наш взгляд, это первостепенная задача Минфина, да и Кабинета Министров. Пятое. Устойчивые тенденции к чрезмерной централизации управления бюджетными средствами страны негативно влияют на социально-экономическое развитие. Нам необходимо уменьшить процесс аккумулирования бюджетных средств в государственном бюджете, только тогда регионы могут задышать свободно. И в завершение отмечу, что нынешняя экономическая ситуация в стране представляет новый шанс для проведения жизненно важных и необходимых реформ намеченных и начатых уже в стране. И этим шансом необходимо нам всем воспользоваться. Он в ваших руках, уважаемые народные депутаты!
Так, шановні народні депутати, прошу записатись на запитання до голови Рахункової палати. Прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло. Володимир Лещенко, фракція комуністів.
Володимир Лещенко, фракція Компартії України. Шановний Валентине Костянтиновичу! Тут сьогодні міністр фінансів доповів про таку ситуацію, що все виросло, все збільшилося і таке інше. Але він не сказав одного єдиного, наскільки поліпшилося життя простої людини. Що можна сказати про ті програми, які іменно стосувалися нашого трудового народу, як вони з точки зору вашої виконувалися чинним урядом? Дякую.
Уважаемые народные депутаты, мы вам специально роздали неделю тому назад наши высновки по выполнению бюджета, где четко, ясно написано: что ни доходная, ни расходная часть государственного бюджета не выполнена. По-моему, этим сказано или все, или очень многое. Более того, мы дали расшифровку по каждой статье, которую необходимо было дать. Поэтому делайте вывод сами. Мы даем те факты, по которым вам необходимо принять конкретные выводы.
Олег Ляшко, фракція, я перепрошую, позафракційний.
Дякую, шановний Володимире Михайловичу. Знаєте, якийсь час тому я виступав і закликав відправити у відставку Валентина Симоненка. Я сьогодні, шановний Валентине Костянтиновичу, приношу вам вибачення за цю мою пропозицію і визнаю, що я був неправий. Бо сьогоднішнім своїм виступом ви продемонстрували, що сьогодні при владі ви єдиний посадовець, який, можливо, говорить правду. Щойно своїм виступом ви абсолютно спростували усе те, про що нам щойно доповідав міністр фінансів. Міністр фінансів розказує, що він інформує суспільство про стан справ з фінансами. Насправді, шановний пане Ярошенко, ви дезінформуєте суспільство про ситуацію в країні. Американські видання вже розказують, що ми на межі дефолту. А ви нам розказуєте, як все добре. Ви хвалите, що ви підняли соціальні стандарти. Ви розкажіть молодим людям, які ходять без роботи, скільки робочих місць ви створили в країні за минулий рік, скільки людей отримали роботу і зарплату. Бо ви все розказуєте, як ви любите пенсіонерів. А хто подбає про молодь, яка немає ні зарплати, ні роботи.
Я розумію, що це була підтримка. Да, тут не було питання. На підтримку було. Володимир Ландік, фракція Партії регіонів.
Прошу передати слово Сухому Ярославу.
Ярослав Сухий, будь ласка мікрофон.
Дякую. Шановний Валентин Костянтинович, Державний бюджет України окрім інших завдань має і ще одну, чи не найголовнішу в наш посткризовий час, мету. Це підтримка базових, розвитку базових галузей економіки. І про це у вашому виступі вже мова йшла. Не буде бюджетної мотивації - не буде росту економіки, не буде бюджетних надходжень. Пам’ятаєте, в 2003 році ми про це говорили в цьому залі. Державні інвестиції в 2 з половиною рази переважали видатки на соціалку, а вже в 2005 році ледве досягали 40 процентів. В 2001 році на пенсійне забезпечення 9 процентів з держбюджету, зараз – 20. Скажіть, будь ласка, яким чином контролюється вашим відомством, яке дійсно сьогодні є чи не найавторитетнішим серед контролюючих, видатки з державного бюджету на виконання інвестиційних програм. Чи ці кошти працюють на економіку, чи працюють вони на господарку, чи десь в іншому місці?
К сожалению, инвестиционных средств на поднятие нашей экономики мучительно мало. Поэтому нам необходимо руководствоваться, прежде всего, при принятии бюджета в сокращении расходной части бюджета на потребление. А что касается конкретного контроля, то у нас есть прямой договор с Банком реконструкции и развития Европы, с Мировым банком, где мы, прежде всего, контролируем те, как говорится, кредиты, которые получаем и, кстати говоря, по всем этим сообщаем вам. К сожалению, система организации потребления кредитных денег у нас стоит, ну, не то что на нуле, а в отрицательном, находится на отрицательном уровне. Поэтому систему организации, систему ответственности надо повышать. А Верховному Совету и особенно комитетам, которые этими занимаются вопросами, не заниматься созерцанием, а выполнять конкретные.
Будь ласка, мікрофон. Так, дякую вам. Час вичерпаний. Валентине Костянтиновичу, сідайте, будь ласка. Шановні колеги, переходимо тепер до обговорення цього питання. Я просив би спочатку записатися на виступи від фракцій. Проводиться запис на виступ представників фракцій і груп. Так, і тепер прошу запис здійснити народних депутатів. Прошу призвіща народних депутатів. Таким чином, шановні колеги, 30 хвилин на обговорення цього питання. Я пропоную продовжити ранкове засідання на 15 хвилин для того, щоб ми могли завершити розгляд цього питання, тобто до 14 години 15 хвилин. Олег Зарубінський, фракція Народної Партії, потім буде виступати Олександр Чорноволенко.
Олег Зарубінський, Народна партія. Шановні колеги, на початку свого виступу я хотів би запропонувати утриматися від бальної оцінки роботи уряду, і не тільки уряду, бо це подекуди нагадує просто знаєте таке публіцистично-образне намагання відтворити своє власне бачення. Бо немає шкали вимірювання для того, щоб ставити три бали, три з мінусом, два з плюсом і так далі. Це знає будь-який науковець початкового пошибу, оскільки для того, щоб ставити бали, треба знати, де сто балів. З чим рівняти з 2009 роком чи з 2007 роком, чи може з 1913 роком. Тільки коли ми знаємо стобальну оцінку, тоді можна визначати інші бали. Це перше. І тому, мені здається, треба спиратися на реальні цифри, які можна вимірювати. Є проблема і серйозна проблема з приводу того, про що казав міністр фінансів, і з приводу того, що було і до цього уряду, і три уряди тому. Мова йде про співвідношення доходної і видаткової частин. Добре, що дефіцит бюджету скорочується – це позитивна тенденція, це позитивна динаміка і, я думаю, з цим всі погоджуються і ніхто цього не заперечує. Але що співвідноситься, де збіг між видатковою і доходною частиною? Про видатки знають всі, бо вони є прозорими, бо всі знають, що є майже 14 мільйонів пенсіонерів, всім треба платити пенсії; всі знають ті закони, які були прийняті протягом багатьох років у Верховній Раді, їх треба реалізовувати у плані видаткової частини, перш за все соціальних витрат. А що стосується дохідної частини, з чого цей бюджет складений, де дохідна частина, 60 відсотків економіки чи 70 відсотків економіки? У всякому разі ніхто не каже, що менше, ніж 40 відсотків є у тіньовому секторі. Таким чином виходить, що доходна частина береться тільки з частини реальної економіки у той час, коли заробляють набагато більше, а видаткова частина береться по 100 відсотків. Мені здається, що і цьому уряду, і наступним урядам треба звернути на це увагу, бо ніколи не буде вагомим і ідеальним бюджет, хоча б оптимальним бюджет, якщо вираховування цієї доходної частини буде 60, 50 чи навіть 70 відсотків. І мені здається, у даному випадку уряд має бути ініціатором всіх речей, пов’язаних з уникненням від податків, мінімізації оподаткування, офшорних зон, про які всі кажуть, бо мільярди гривень, мільярди доларів і про це всі знають, не входять у доходну частину бюджету, і тому платять лише ті, які на поверхні, видатки ідуть тим, які є визначені, і всі є прозорі, а 30 і 40 відсотків не вносять свій внесок, свій вклад у формування державного бюджету. У мене нема часу, на жаль, але, мені здається, що при формуванні бюджету на 2011 рік ви маєте все.
Завершуйте, будь ласка.
зробити, шановний пане міністр, у плані ініціації тих речей, які б не давали можливості мати ледве не найбільший тіньовий сектор у світі. Дякую.
Олександр Черноволенко, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”. Наступний буде виступати Владислав Лукьянов від фракції Партії регіонів.
Шановні друзі, ми маємо визнати, що у нас у країні існують дуже серйозні проблеми з бюджетом державним, з його розробленням, обгрунтуванням і виконанням. І хотілось би підкреслити, що у цьому році ці проблеми, на жаль, не покращились, а погіршились. Мова йде про 2010 рік, і тенденції на 2011 рік зберігаються. Якщо взяти позицію бюджетного комітету, то ми на комітеті розглянули ту суперечку, яка певною мірою є між Міністерством фінансів і Рахунковою палатою. Все ж таки Рахункова палата каже 95 відсотків виконання по доходах, а, значить, Міністерство фінансів – 100,6 відсотка. Бюджетний комітет, все це розглянувши в своїй постанові, назвав іншу цифру 94,5 відсотки, тобто фактично ще менше ніж Рахункова палата. Я вам хочу сказати, що в бюджетному комітеті більшість складає Партія регіонів, тому тут ніяк не можна сказати, що це під впливом опозиції. Тобто все ж таки бюджет на цей рік був не виконаний як по доходах, так і по видатках, і це з урахуванням того, що ми в липні місяці з вами провели секвестр на 18 мільярдів гривень вперше в історії України, і оцей уже відкоригований бюджет ми не виконали. Ну, хочу одразу наперед сказати, що коли приймався цей бюджет, ми і на засіданні бюджетного комітету, і в залі, точніше не в залі, бо він без обговорення в залі приймався, а все ж таки ми застерігали, що він розроблений необґрунтовано, і варто було би на це звернути увагу. На це звернули увагу в процесі виконання, але недостатньо. Так що ми ще раз звертаємо, підбиваючи підсумки, що він був розроблений необґрунтованим. Ви його прийняли без належних на те підстав, шановна більшістю Верховної Ради, тобто поставились недбало до своїх обов’язків депутатів, про що опозиція попереджала. Дефіцит бюджету. Дефіцит бюджету зріс на 18 відсотків, державний борг зріс до більш ніж 325 мільярдів гривень, тобто на 40 процентів, обслуговування державного боргу складає 14 відсотків від поточного, складала того бюджету того року. Тобто ми говоримо про серйозну фінансову кризу і оті американські видання, які кажуть про дефолт, серйозно про це кажуть, ми. нам би варто було на це звернути увагу. І ще одна прикра деталь – це повне нехтування місцевих бюджетів при. бо фактично ми їх.
Завершуйте, будь ласка.
за рахунок того, що свого часу ми виділили абсолютно не європейську норму на співвідношення між Державним бюджетом і місцевими, різко скоротивши потреби.
Дякую. В’ячеслав Лук’янов, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Микола Томенко.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги народні депутати! Шановні громадяни України! Ми зараз досить уважно заслухали доповідь міністра фінансів і голови Комітету з питань бюджету. І головним є навіть не те, що бюджет був не те що виконаний, а трохи перевиконаний майже на 1 відсоток. Головним є те, в якій важкій ситуації цей бюджет був виконаний. Дуже важливим є те, що ми можемо порівнювати ті відсотки падіння української економіки за часів минулої команди і переламну ситуацію, перелам від падіння до зростання, яку спромоглась досягти нова команда під керівництвом Миколи Яновича Азарова. Я хочу сказати, що я дуже багато чую різних закидів від ура-патріотів, але я хочу сказати, що більше, ніж Азаров ніхто з вас для цієї держави не зробив позитивного, корисного – того, що нашу державу піднімає, того, що дає піднесення нашій державі: піднесення економіці, відродження держави. І все це є головним досягненням в минулому році. В минулому році нам вдалося утримати країну на межі прірви, на межі фактично вже розпочавшогося банкрутства, яке розпочала ваша команда. Так на кого працює. працювала минула команда? І є різниця між новою командою, яка не скаржитьсяна всі складнощі, а бере закачує рукава - і працює, досягає результатів. Наведу декілька цифр. По-перше, зростання ВВП: мінус 15 відсотків – 2009 рік, плюс 4,2 відсотка – 2010 рік. Цього досить? Ні, цього не досить, цього мало. Але ми працюємо – і змінюємо ситуацію на краще. Ми бачимо, що тенденції, які закладаються, позитивні. Ми бачимо, що рівень інфляції був стриманий і був менше, ніж у попередньому році. Якщо рівень інфляції у 2009 році був на рівні 13 відсотків, по тій самій методології обрахунків рівень інфляції у 2010 році був на рівні 9 відсотків. Ми бачимо, що рівень зростання валового національного продукту на 2010 рік закладено теж більший, зі зростанням. І ми можемо порівнювати: в бюджеті була закладена цифра 3,7 відсотка, це було заплановано; отримано було 4,2 відсотка. Це каже про те, що уряд не робить популістських заяв – уряд робить дуже стримані заяви. І те, що він.
Завершуйте, будь ласка.
І те, що уряд декларує, він перевиконує. Тому я пропоную всім об’єднатись і налаштуватись на те, щоб ми працювали на піднесення нашої держави.
Дякую. Микола Томенко, будь ласка.
Шановні колеги, для того, щоб зрозуміти, яким був бюджетний рік, а ми тут почули як мінімум три різні версії нашого життя в Україні: урядову версію, комітетівську версію і версію Рахункової палати, - і це версії, ну, як мінімум трьох різних країн: однієї - фантастично багатої і щасливої, другої – не дуже багатої і нещасливої, а третьої – дуже нещасливої і дуже небагатої. Я не хочу дебатувати з цифрами, які не стикуються оцих трьох структур. Я думаю, що тут народна мудрість, яку можна перефразувати, більш адекватна: якщо ми хочемо дізнатися, яким був бюджет за 2010 рік, треба запитати у наших громадян. Я цитую вам узагальнені соціологічні дослідження стосовно настроїв громадян, які зроблені в січні-лютому за 2010 рік ми. соціологи запитали: як змінилося ваше матеріальне становище за 2010 рік? Погіршилось – 61,7, не змінилося – 33,3, покращилось – 4 відсотки. От вам реальна ситуація того, що відбулося за бюджетний рік 2010 року. Я, до речі, сьогодні і жартома, і всерйоз сказав, що я зараз цікавлюся, хочу зустріти тих людей, в яких покращилася ситуація за минулий рік, значить, і от відомий американський журнал, коли подав список мільярдерів, він радісно поінформував, що в Україні а 2010 рік додалося три нових мільярдери. Тобто життя покращується для частини надбагатих людей. І трагедія полягає в тому, що найважливіше, що мусив би зробити уряд – ліквідувати розрив між багатою частиною і бідною. Цей розрив збільшується, тому що збільшення кількості мільярдерів і збільшення кількості тих людей. цитую знову вам результати дослідження, які кажуть, що вони, їм не вистачає грошей навіть на їжу – 11,2. В ХХІ столітті в Україні 11,2 – не вистачає грошей на їжу. То про що ж ми говоримо про соціально-економічні параметри? Сьогодні цінова політика, яку здійснює уряд, призвела до того, що вперше в історії, знову повертаюсь до аналізу цьогорічних досліджень, 97, 5 відсотків вважають, що зростання цін відбувається в такому темпі, що для них це ключова загроза життя. Тобто 97,5 прокидаються зранку з думкою: на що ще зростуть ціни перш за все щоденного життя, продуктів харчування. Це що, не оцінка того, як працював уряд в 2010 році? Дуже важлива річ, пов’язана з тим, що, фактично, зліквідоване місцеве самоврядування в бюджетному процесі. Поїдьте зараз в регіони, запитайте чи "Регіони" – Партія регіонів, чи "Блок Литвина", чи БЮТ, чи "Наша Україна": є можливість місцевого самоврядування здійснювати самостійну бюджетну політику? Звичайно, немає. Значить, треба їхати до чиновників, кланятися їм глибоко, значить, і приносити сумку, чи якісь аргументи, щоб вибити елементарні речі. Звідки тотальне закриття шкіл і лікарень? Та яка ж це реформа? Тотальне закриття шкіл і лікарень – що коштів нема на утримання шкіл і лікарень. Тому, шановні колеги, я. вже 2010 рік ми не виправимо. Я думаю, що коли ми будемо слухати інформацію за виконання кварталу 2011 року, от тоді треба внести, дійсно, адекватні зміни до бюджету, щоб хоча б мінімально підстрахувати людей на інфляцію, хоча б проіндексувати пенсії і зарплати на інфляцію і мінімально допомогти людям. Тоді ми скажемо, що уряд хоча б частково відреагував на ту соціально-економічну ситуацію, в яку попали наші громадяни. Тому, друзі, треба допомагати уряду, який, на жаль, не справився з соціально-економічним 2010 роком.
Петро Степанович Цибенко, фракція комуністів. Наступним буде виступати Перестенко.
Петро Цибенко, фракція Компартії України, перший заступник голови Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів і інвалідів, голова Ради ветеранів України. Шановні колеги, шановні громадяни України! Всі ми прекрасно пам’ятаємо, коли, а це було 27 квітня, у яких умовах, це бачила вся Україна, і після якої спадщини приймався Державний бюджет України на 2010 рік. І відповідно виникає питання, чи могли бути викладені. з урахуванням цих проблем виконані ті завдання, які стояли перед бюджетом 2010 року? Отже, фракція Компартії України робить висновок про те, що більшість завдань бюджету 2010 року, особливо в частині посилення соціального захисту найбільш вразливих верств населення, виконані не були. Але нечесно було б не помітити і ряд позитивів у порівнянні з бюджетом 2009 року, які були, а саме: дещо підвищено рівень пенсійного забезпечення, вдалося, практично, удвічі збільшити розмір виплат різним категоріям учасників війни до Дня Перемоги, вдалося відновити бюджетну програму придбання автомобілів для інвалідів війни та інвалідів-чорнобильців, програми, яка не працювала у 2009 році. Вперше, підкреслюю, вперше за всі пострадянські часи у Державному бюджеті України було передбачено 200 мільйонів гривень для придбання житла для інвалідів Великої Вітчизняної війни, вперше за 20 років. Отже, підкреслюю, деякі позитиви у цьому бюджеті була, хоча, підкреслюю, головні завдання по соціальному захисту населення виконані все-таки не були. Отже, я хотів би ще раз наголосити на тому висновку, який робить для себе фракція. В бюджеті 2010 року з’явились певні тенденції до поліпшення соціального захисту найбільш важливих верств населення, які, ми дуже сподівалися, в бюджеті 2011 року знайдуть своє продовження і посилення. Але, на превеликий жаль, оці сподівання найбільш незахищених верств населення України, вони, на превеликий жаль, не справдилися. Уряд взяв курс на проведення надзвичайно непопулярних реформ і найголовніше, що тягар цих реформ було покладено на плечі громадян України. Що я маю на увазі? Це і помітне зростання цін, і тарифів на житлово-комунальні послуги, це і те, що уряд ініціював підвищення пенсійного віку вже в 2011 році, це і ініціатива уряду щодо перегляду скорочення, а в перспективі, очевидно, і ліквідації системи соціальних пільг для найбільш вразливих верств населення. Отже, шановні колеги, я дуже хотів би, щоб представники уряду, які присутні сьогодні, при обговоренні виконання бюджету 2010 року, зробили висновки і не повторювали тих помилок при виконанні бюджету 2011 року.
Завершуйте.
бо я сподіваюсь, що Верховна Рада України за виконання бюджету 2011 року, який приймався вчасно спитає значно більш жорстко з усіма наслідками, які з цього випливають. Дякую.
Так, Перестенко передає Лещенко, будь ласка, підготуватись Ко.
Володимир Лещенко, фракція Компартії України, Чернігівщина. Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! Шановні виборці! Надзвичайно складний помаранчевий спадок дійсно мав місце. Вони догосподарювалися до ручки і добре, що пішли в політичне небуття. В доповіді міністра названі оптимістичні цифри, мовляв, все різко збільшилось – доходна і видаткова частина, середня зарплата на 20 відсотків, середня пенсія на 22. Суттєво поліпшилась підтримка освіти і охорони здоров’я, і житлово-комунального господарства, індекс інфляції невеликий. Є звичайно позитив. Але ж нас чують виборці. Вони дивуються, чи в реальному світі живе Президент, уряд, народні депутати? На практиці картина зовсім інша. Продовжується занепад в агропромисловому комплексі, промислові підприємства ті, що стояли при помаранчевих, стоять і зараз. Масове безробіття продовжується, особливо на селі. Заборгованість по зарплаті сягає астрономічних для простої людини сум. Ситуація в освіті теж складна. Школи закриваються, коштів не вистачає. Ситуація в медицині. На харчування і медикаментозне забезпечення виділяються копійки - гірше, ніж у в’язниці. В житлово-комунальному господарстві сказано, що витрати збільшились в тричі, але ж воно знаходиться в занепаді. Теж стосується і шляхової мережі. І потрібно сказати про фінансування базового рівня місцевого самоврядування - тільки на 9 місяців. Ціни і тарифи ростуть як гриби за сприятливої погоди. Вони з’їдають оті мізерні підвищення зарплат, пенсій, про які було сказано. Народ продовжує виживати, хворіє, не доїдає, вимирає. І запитання: чи хоч трішечки підвищився життєвий рівень населення за 2010 рік? Ні. Дійсно мільярдери накопичили нові мільярди доларів і займають провідні місця в світі з цього показника. Висновок. Не зважаючи на переможні реляції, на зразок, "жити стало краще, жити стало веселіше", простим людям живеться дуже погано. Поки що помаранчевий капіталізм нічим не відрізняється від регіонального капіталізму. Крупний капітал як тоді, так і зараз наживається, паразитує на горі трудящої людини. Тобто величезні проблеми в трудового народу не від прізвищ президентів, міністрів, народних депутатів України, а від капіталізму як антилюдської системи суспільних відносин. Дякую за увагу.
Володимир Олександрович, треба було ще подякувати тим, хто вас підтримував із дружніх фракцій. Коваль передає Жебрівському. Будь ласка, Павло Іванович. Гнаткевич передає. Підготуватись Кирильчуку.
Після виступів деяких колег згадується старий анекдот, коли зустрічаються 2 друга, один каже: "Як справи, Микола?" Каже: "Погано, просто жахливо". Каже: "Миколо, життя як зебра. Спочатку чорне, потім біле". Через деякий час зустрічаються, кажуть: "Ну, Миколо, як?" Каже: "Пам’ятаєш, ти розказував про зебру? Так вчора було біле, а сьогодні ще чорніше". Насправді, сьогодні немає чого хвалитися, бо насправді сьогодні оте, за що критикували минулий уряд, і є за що критикувати, абсолютно адекватно повторилося в бюджеті 2010 року. Набралися кредитів в 2009? Набралися. Але в 2010 ще більше взяли. Ручне управління в 2009 було? Було. А в 2010 в квадраті було ручне управління. За що не візьмись, все ще більше в гіпертрофованому вигляді в бюджеті 2010 року відбулося. Сьогодні наводили соціологію з приводу, яким чином людям стало жити краще чи гірше. І ключове питання не ми, не Верховна Рада даємо звіту уряду, а дають люди, які відверто говорять, що з кожним днем жити, на жаль, стає все гірше. Сьогодні можна розказувати, що, оскільки ми там в більшості чи наполовину в більшості, то через це повинні хвалити уряд. Сьогодні ми маємо сказати, що уряд не виконав ні бюджету, вперше за останні роки двічі був секвестр бюджету. Ми на це не зважаємо? Ні. Вперше на сьогоднішній день, уже скільки років, а в Верховній Раді, Верховна Рада фактично до закону про бюджет фактично передала уряду. Робіть що хочете з державними фінансами. Жодних контрольних функцій не робить. І що, це тільки в 2010 році робилося? Ні. В 2011 році те ж саме, віддали всі фінанси уряду і робіть, що хочете. А потім ми стенання, плач Ярославни на валу, що людям жити стало гірше. Друзі, на сьогоднішній день більшість, яка є, має нести поряд з урядом повну відповідальність за той безлад, який на сьогоднішній день є в державі з державними фінансами. Шановні друзі, насправді можна було б говорити, якби започаткувалися реформи. Зараз розказують про падіння 2009 – 15 відсотків. І це правда. Найбільше падіння. Але що зробили в 2010 і що роблять в 2011 році, щоб змінити цей тренд. У нас сьогодні одна тисяча підприємств дає 75 відсотків бюджету. Фактично як такого дрібного і середнього бізнесу взагалі не існує. Чи виділені кошти, чи є бачення того, щоб люди самозайняті, дрібний і малий бізнес почав розвиватися і став стабілізатором, платформою для економіки України? Ні. І це ключовий мінус уряду. І я вважаю, що на сьогоднішній день ми не маємо затверджувати цей звіт, тому що насправді ні люди, ні економіка не відчули покращення, і нічого доброго, на жаль, немає. Дякую.
Євген Кирильчук. За ним підготуватися Матвєєв передає Гордієнку.
Євген Кирильчук, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Шановні народні депутати, шановні виборці, як ви відчули з цієї дискусії, яка вже відбувається, що сьогодні дається відповідь на одне запитання. Кому на Київській Русі за минулий рік стало жити краще? Я думаю, що тим трьом мільярдерам, ну ще двадцяти сім’ям і окремим чиновникам. Всім остальним стало жити гірше. І не просто гірше, а на багато гірше. І отой весь інформаційний виступ міністра фінансів, його можна було б звести до одного знаменника. Як би ви ще краще були і вище підняли ціни на газ, на електроенергію, на продукти харчування, у вас було б перевиконання бюджету. Але повернемося до конкретики: а скільки вироблено молока більше, а скільки вироблено м’яса більше, а скільки видобуто вугілля більше, металу? Так от тут була б реальна картина, чи валовий внутрішній продукт збільшився за рахунок підвищення цінової політики, чи за рахунок збільшення виробництва готової натуральної продукції. А щодо натуральної продукції, то я міг би вам сказати, що ціни на продукти харчування перевищили будь-який базис: молоко – на 33 проценти, мука – на 70 відсотків, капуста – на 133, картопля – на 100, масло – на 40, ну гречка зросла, значить, вище китайських всяких меж. І тепер, за рік стало вироблятись менше на 100 тисяч тон хліба, на 219 тисяч тон овочів, на 261 тисячу тон картоплі і ми вже картоплю купляємо в Єгипті, масло в Білорусії, гречку в Китаї. А от звідси зробіть висновок: кому на Київській Русі стало жить краще? Думаю, що прихована інфляція, а вона такою є, для того, щоб не виплачувати індексацію пенсіонерам, інвалідам, багатодітним сім’ям і інше, то ви її покажете, що вона у вас там десь в межах 9. Ви складіть чисту математичну пропорцію: 30 процентів – газ, 25 – електрика, 30 процентів – продукти харчування. То яка середня інфляція вийде? Більше 20, і так воно є. Це ставилось пита.
Завершуйте, будь ласка.
Мудро ставилось питання. Треба після першого кварталу повернутись до Державного бюджету цього року і поправити всі ці викрутаси, які допустив уряд і міністр фінансів. Дякую. ([[Оплески]])
Сергій Гордієнко, фракція Комуністів.
Дякую.
Депутатів запросіть до сесійної зали, рішення приймати будемо зараз.
Шановні колеги! Шановні громадяни України! Кожний уряд, який звітує на цій трибуні, він розказує, що він саме кращий ніж був попередній. І я щойно чув, коли мій колега розказував, наскільки відсотків зросла капуста, то я можу нагадати, що велика радянська економіка давала вам хліб по 20 копійок і можу розказати всю гамму, і скільки ви споживали на душу. Але ви цього слухати не хочете і, напевно, саме погано. Але давайте говорити фахово і принципово. Перше. Всі, хто тут виступає, саме не робити, у тому числі і уряд, аналізу, говорять багато про успіхи, а ніхто не говорить про недоліки і в чому їх причина. Чого живеться людям гірше, чому закриваються лікарні і соціальні заклади. Давайте так. Бюджет виконаний по доходах на 96,5 відсотків. Які причини не дали нам виконати, чому ми не ведемо зацікавлену розмову у цьому сегменті? Ніхто не хоче. По видатках. Зрозуміло, що на 93 відсотки, і немає жодної галузі, де були б видатки виконані на 100 відсотків. Давайте ми скажемо чесно людям, бо це впливає на споживчий ринок. Ми планували скоротити борг по заробітних платах до 0,5-0,6 мільярда, а він не лише не скорочений, а зріс і сьогодні становить близько півтора мільярда. Давайте ми дуже серйозно і зацікавлені у контексті бюджету по думаємо, як зробити із тим, що у нас сьогодні рівень спеціаліста у бюджетній сфері дорівнює вже зарплаті технічного працівника і це величезною проблемо, бо ви знаєте, що ми говоримо про корупцію, але самі її і створюємо. Держаний борг у нас виріс на 5о мільярдів і 500 мільйонів. Чому ми про це не говоримо? Але дивіться, подивимося, 250 мільйонів у державному бюджеті 2010 року було передбачено, так званих, гробових на компенсацію знецінених заощаджень тим, хто помер, по 500 гривень. Ми не лише його не виплатили, бо ми вже два роки, ми нарощуємо тут борг, а ми ці кошти, 250 мільйонів, пустили на погашення внутрішнього і зовнішнього боргу. Чого ми не говоримо про джерела наповнення. Давайте подивимось на природні монополії і те, що дає нам природа – надра, і перекриємо всі тіньові схеми, і це наповнить, саме, бюджет, і ми не будемо говорити про невиконання. Дякую за увагу.
Шановні колеги, ми завершили розгляд питання. Я прошу зараз підготуватися до прийняття рішення. Міністр фінансів, Федір Олексійович, у вас є щось для заключного слова? Будь ласка. І запросіть депутатів в сесійну залу.
Дякую, шановний Володимире Михайловичу. Я хочу сказати, що, дійсно, в період обговорення були затронуті надзвичайно важливі питання. Я їх всі записав і, безумовно, буду в своїй повсякденній роботі, да, не враховувати, а використовувати задля того, щоб уникнути проблем, про які ви казали в майбутньому і наступним разом доповідати. Крім того, я хочу подякувати також народним депутатам за ту роботу, яку ми спільно проводимо і в бюджетному комітеті, і на протязі всього часу, всього року. Тобто в нас іде непроста така, але вона, я думаю, конструктивна робота, тому всі ваші пропозиції, вони Міністерством фінансів і урядом будуть враховані. Я іще раз хочу попросити вас сьогодні проголосувати і затвердити звіт про виконання бюджету за 2010 рік, підтримати. Дякую.
Шановні колеги, ми завершили розгляд питання. Фактично ми тут виконали якусь таку процедуру. Оскільки підведення підсумків і звіт за 2010 рік, зрозуміло, що тут багато у нас і політики, і правильно, бо Верховна Рада України повинна говорити про ті проблеми, які печуть людям. Разом з тим, видається більш важливим і надважливим, щоб ми вже зараз, я маю на увазі профільний комітет і наші всі інші комітети, зосередилися на аналізі ходу виконання бюджету у цьому 2011 році, щоб за підсумками першого кварталу ми могли прийняти зміни до бюджету, тим більше, що це передбачено і в Законі про Державний бюджет на 2011 рік. А зараз, шановні колеги, я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України про звіт про виконання Закону України "Про Державний бюджет України на 2010 рік [[реєстраційний номер 8104-д]] для прийняття його як постанови. Прошу голосувати. [[14:07:32]] За-243 Постанову прийнято. Шановні колеги, будемо вважати, що ми підвели риску під минулим. Будем говорити про сьогодення, враховуючи помилки. Ще одне питання. Прошу уваги! Шановні колеги! Ми з вами прийняли Закон про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення управління землями на території Автономної Республіки Крим. Разом з тим у процесі опрацювання цього закону виявилося, що деякі статті роз’їжджаються. В зв’язку з цим комітетом було підготовлено відповідні пропозиції щодо уточнення ряду положень цього закону. А? Це не нова редакція. Відповідно. Я прошу вас! Відповідно до статті 131 Регламенту комітет готує, Головне юридичне управління доопрацьовує, це було зроблено, вам роздано відповідні уточнення. Там йде мова про погодження. Нічого там немає, шановні колеги. Інакше закон роз’їжджаються, грубо кажучи. Тому давайте. ви познайомились, я ставлю на голосування про усунення неузгодженостей у тексті прийнятого Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення управління землями на території Автономної Республіки Крим [[реєстраційний номер 7035]]. Мова йде про уточнення. Йде голосування. Чого ж ви не голосуєте? Так закон прийнятий, це йде уточнення! Я прошу вас! Це не нова редакція, це уточнення двох положень. Подивіться, будь ласка. [[14:09:24]] За-245 Прийнято рішення щодо усунення неузгодженостей у прийнятому законі. Реєстраційний номер 7035. Шановні народні депутати, ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Ми продовжимо роботу в пленарному режимі на вечірньому засіданні з 16 години. Першим буде розглядатися питання про включення до порядку групи законопроектів.