Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad sednice Prvog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2002. godini. Radi utvrđivanja kvoruma za rad Narodne skupštine, molim narodne poslanike da ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da imamo kvorum i da možemo nastaviti rad. Obaveštavam vas da su prijavili odsustvovo sledeći narodni poslanici: Vasilije Pavićević, Stevan Lilić, Dragan Jočić, Branko Ružić, Pal Šandor, Nenad Lemajić, Alen Selimović, Petar Mišić, Višnja Nežić, Miroslav Markićević, Kermeci Karolj i Ratimir Svirčević, Miodrag Stamenković (popodne), a Branislav Grubački je najavio zakašnjenje. Obaveštavam Narodnu skupštinu da su pozvani da sednici prisustvuju: predsednik, potpredsednici, ministri i sekretar Vlade Republike Srbije, kao i sekretar Republičkog sekretarijata za zakonodavstvo. Takođe, saglasno članovima 83. i 84. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da sam na ovu sednicu pozvala predstavnike Narodnog pokreta "Otpor" i predstavnike Udruženja porodica otetih i nestalih Srba sa Kosova i Metohije. Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA KRIVIČNOG ZAKONA REPUBLIKE SRBIJE (načelna rasprava) Po Poslovniku, reč ima narodni poslanik Branislav Blažić.
Dame i gospodo, reklamiram povredu Poslovnika koja se juče dogodila i pozivam se na član 97. Očigledno je došlo do grube povrede osnovnih prava narodnih poslanika. Radi se o sledećem: o oduzimanju reči gospodinu Dragoljubu Stamenkoviću. Naknadnom proverom iz stenografskih beleški jasno je (a ja ću pročitati šta se konkretno dešavalo) da je gospođa Čomić, koja je tada bila predsedavajuća, grubo prekršila član 97. Dragoljub Stamenković je u svom izlaganju, a pročitaću samo par rečenica, rekao: "... za život i te kako opasne telesne povrede i, da vas podsetim, Ljubomir Jovanović Stakleni je onaj čovek koji je sa osam hitaca upucao i teško ranio Petra Panića. Predsedavajuća:Gospodine Stamenkoviću, izričem vam prvu opomenu. Dragoljub Stamenković: Nije šala da se u čoveka ispali osam metaka, ali bolje je u Srbiji suditi hirurgu koji je metke izvadio ... Predsedavajuća - Ponovo upada u reč i kaže - Gospodine Stamenkoviću, strategija vaše poslaničke grupe izricanjem ovakvih reči za govornicom pokazuje da niste svesni da je to što radite govor mržnje, to je nedopustivo u ovoj Narodnoj skupštini. Dragoljub Stamenković: ... i Petru Panićuspasio život, nego suditi rođaku Čedomira ... Predsedavajuća:Imate izrečenu drugu opomenu i oduzetu reč." Ovde je ključni momenat. Data je druga opomena i oduzeta je reč u jednoj rečenici;bukvalno nije dozvoljeno poslaniku da dobije drugu opomenu, pa ako nastavi sa nečim, što je, po mišljenju predsedavajuće, nešto iz člana 103. za šta bi mogla biti izrečena opomena i oduzimanjereči, tek da se onda nakon druge opomene izrekne čoveku, poslaniku oduzme reč. Znači, radi se o vrlo jasnoj stvari, da je prekršen Poslovnik, da je predsedavajuća bila prilično nervozna i nije imala živaca da sačeka i da vidi da li će gospodin Stamenković po njenom mišljenju nastaviti da krši Poslovnik, pa da onda,koristeći svoje pravo predsedavajuće, oduzme reč poslaniku. Mislim da je ovo očigledno gruba povreda Poslovnika - oduzimanje prava narodnom poslaniku da govori, pogotovo što se ona u svemu ovome pozivala na govor mržnje, a očigledno je iz ovog teksta koji sam pročitao da tu ni o kakvom govoru mržnje nije bilo reči, da se radilo samo o ukazivanju na kriminalne radnje koje su se dešavale, a na koje očigledno vlast iz ovih ili onih razloga ne reaguje.
Smatram da nema povrede Poslovnika. Predsedavajuća gospođa Gordana Čomić je izrekla dve opomene i posle toga oduzela reč narodnom poslaniku Dragoljubu Stamenkoviću. Da li hoćete da se Narodna skupština izjasni o tome? Da. Stavljam na glasanje primedbu da je izvršena povreda Poslovnika. Za 20, protiv 78, uzdržanih dvoje, nije glasalo 59, od ukupno 159 narodnih poslanika. Narodna skupština je donela odluku da nije izvršena povreda Poslovnika koju je reklamirao narodni poslanik Branislav Blažić. Prelazimo na načelnu raspravu prema prijavama za reč. (Milorad Mirčić, sa mesta: Po Poslovniku.) Kako sada vi po Poslovniku? Da li imate neki predlog, vi niste predstavnik poslaničke grupe. Svi ste, vas 23 ste svi. Neverovatno. (Milorad Mirčić, sa mesta: Imam pravo da reklamiram povredu Poslovnika.) Ako imate predlog, možete da se javite kao narodni poslanik.Inače, kao narodni poslanik možete samo da date neki predlog, ne možete da reklamirate povredu. Znači, ako se Dragoljubu Stamenkoviću oduzme reč, onda će predstavnik biti narodni poslanik Milorad Mirčić. Izvolite. Znači, danas ste vi predstavnik. (Gordana Pop-Lazić, sa mesta: Ne danas, nego dok mu ne oduzmete reč.) Da, dok ne oduzmemo reč narodnom poslaniku Miloradu Mirčiću, on će biti predstavnik poslaničke grupe SRS.
Vi već unapred planirate da ćete oduzeti reč; valjda predstavljam poslaničku grupu dok sam u sali, kada nisam u sali, kada nisam prisutan, onda sledeći sa spiska koji je priložen. Ono što reklamiram to je povreda člana 111. Poslovnika o radu Skupštine, a odnosi se na sledeće: da zapisnik koji se vodi u Skupštini podrazumeva da u njega uđe i priložena diskusija. Informacije kojima raspolažemo tačne su - priložene diskusije u zapisniku sa jučerašnjeg zasedanja nema, gospođo predsedavajuća. Prema tome, povredili ste Poslovnik. A, taj zapisnik bi trebalo da sadrži priloženu diskusiju srpskih radikala, gde fali još jedan deo, a to je: "U znak zahvalnosti što je zaštitio svog rođaka Ljubomira Jovanovića Staklenog, surčinska mafija je Čedomiru Jovanoviću poklonila trkačkog konja. Šta li je tek Stanko Subotić Cane poklonio Čedomiru Jovanoviću da bi ga zaštitio od suda i zakona."
Gospodine Mirčiću, vi ste se javili po Poslovniku.
Samo citiram šta je trebalo ući u zapisnik. "Stanko Subotić Cane organizovao je ubistvo policijskog generala Radovana Stojčića Badže."
Nemate pravo, ovo nisu primedbe na zapisnik. Gospodine Mirčiću, ovo je povreda Poslovnika.
Samo što je trebalo da uđe u zapisnik.
Ući će u zapisnik gospodine Mirčiću ...
... "Ukidajmo, braćo, sve zakone, jer mi imamo našeg Čedu. Čedomir Jovanović je paradigma DOS-manlijskog pravnog poretka. Živeo Čeda Jovanović" - samo je ovo trebalo da uđe u zapisnik - "alfa i omega DOS-ovskog shvatanja slobode i demokratije." Prema tome, postupite po Poslovniku.
Priložene diskusije će ući u zapisnik, predate su sekretaru, ući će u zapisnik. Neka diskusiju pripremi narodna poslanica Nataša Jovanović kojoj je takođe oduzeta reč, ako hoće da uđe u zapisnik. Sada dajem reč narodnom poslaniku Dragoljubu Vojinoviću, a posle njega je narodni poslanik Dragan Tomić.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici (evo i ministra - gospodine ministre, pozdravljam i vas), ako mogu najzad da govorim, posle petog najavljivanja najzad sam došao na red da kažem ono što mislim da treba da kažem. Možda je malo čudno što sam se, obzirom na moje zanimanje, prijavio da govorim u načelu o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Krivičnog zakona Republike Srbije. Međutim, sa moje tačke gledišta,moram neke stvari da pojasnim, iako ovde nije mesto da to elaboriram, a to su - čovek inačeformira svoje ponašanje uz nagonsko fiziološko određenje i onim što mi nazivamo nagrade i kazne. Šta su nagrade, o tome neću da govorim, a šta su kazne, to podrazumeva zabrane, i u školi, i u religiji i u državnom aparatu. Mi danas diskutujemo, a i juče smo diskutovali, o kaznama zbog krivica koje definišemo i o veličini i vrsti kazni koje treba odrediti. Najpre, hteo bih nešto da kažem o osnovnoj nagradi ili kazni, a to je odlučivanje o smrti. Silne su hvale juče izrečene, da je esencija ovog zakona ukidanje smrtne kazne. Naš narod kaže - čovek nije osuđen na smrt, čovek je osuđen na život. Pod tim podrazumeva nošenje sopstvenog životnog krsta kao manje ili više tegoban život. Prema tome, sa mog aspekta to se i podrazumeva u ukidanju smrtne kazne i mislim da tome ne treba davati neku posebnu pažnju. Ono na čemu bih sezadržao ovde to je da Predlog zakona uvodi i neke nove odrednice kao krivična dela u domenu mog zanimanja i delatnosti kojom se bavim više od 40 godina. To je oblast zdravstva i ja sam to protumačio kao pokušaj da se ova oblast reguliše Krivičnim zakonomviše nego što je do sada bila regulisana. Međutim, odmah moram da kažem da tu postoje izvanredne opasnosti ako bude, kako reče gospodin Mamula, laičkog pristupa u pisanju ovog zakona, ako je on neprimenjiv zbog tog laičkog pristupa ili ako je neprimenjiv sui generis, što znači da ćemo imati veliki broj problema, jer je zdravstvo jedna od najosetljivijih društvenih delatnosti i sa socijalnog i sa aspekta ljudskih prava i sa etičkih aspekata. Najpre o onome sa čime se slažem u zakonu. Nova odrednica je krivično delo nadrilekarstva, iako se može reći da u Srbiji postoji tradicija nadrilekarstva. Setimo se rodonačelnika naše države - Kodža Miloš je lečen od nadrilekara, a ne od narodnih vidara, ne od školovanih.Ipak smatram da ova odrednica treba da bude u ovom zakonu. Međutim, čini mi se da je akcenat stavljen na korupciju u zdravstvu. Ono što je gospodin Kurjački rekao, izgleda da se sada pokušava da se ta korupcija razvrsta, odnosno kako se to moderno kaže, da se locira u domenu zdravstva, školstva. U zdravstvu ona verovatno postoji, ali ne u toj meri koliko se o njoj govori. Ja ću izneti dokaz. Na nju je ukazano na način koji je predimenzioniran i o tome govori jedan član zakona, član 126, najedan, ja bih rekao čudan (ne bih rekao jednu oštru reč - besmislen) način, a to je nepotrebno lečenje. Lekar sam skoro 40 godina, živim u lekarskoj porodici i svi su mi lekari. Veoma često kažemo - nisu ti potrebni lekovi za to oboljenje, jer će samo po sebi proći. Znam za izraz - nesavesno lečenje;ono je sankcionisano, ali - nepotrebno lečenje - to nikada do sada nisam čuo niti mogu to da objasnim. Ne znam, pitao bih gospodina ministra zašto u sankcionisanju zloupotrebe položaja gde je potrošen novac nije napisao - nepotrebno trošenje novca? Očigledno je da je ovde pokušano da se korupcija na jedna veoma nevešt način dokaže, pokaže i da se pokaže da stvaramo instrumente za borbu protiv te korupcije. Druga stvar na koju bih hteo da ukažem, i na ovom primeru molim ministra da stvari jasno definiše, primereno nelaičkom poimanju zakona, jer će konfuzije i posledice biti katastrofalne i za onoga ko sudi i za onoga kome se sudi; radi se o etičkim problemima koje zakon izaziva, što bih ilustrovao članom 122a. On glasi - ko znajući da je zaražennaročito opasnom bolešću, zarazi tom bolešću drugoga koji nije znao ili nije mogao da zna za njegovu bolest, kazniće se zatvorom skoro do pet godina. Pitao sam gospodina ministra šta je to naročito opasna bolest, nadam se da nije antraks. Moje naslućivanje je da se radi o pošasti ovoga vremena - AIDS-u ili sidi, kako se to kaže. Međutim, moram da kažem, gospodo, iako nije čas da ja ovde držim jedno medicinsko predavanje, a i nije mi to bliža oblast - moje kolege su pokazale da izvestan broj HIV zaraženih, osobito žena, i posle osam godina ne pokazuju znake oboljenja. To je regulisano na jedan etički način. O zaraženosti HIV virusom zna samo jedan lekar. Upozorava se porodica, upozorava se suprug, upozorava se pacijent. Ako radi u zdravstvu mora da nosi duple bandaže kod povrede, rukavice, inače će izgubiti radno mesto. Jedna je činjenica koju vam moram objasniti. Procenat i mogućnost zaraženja HIV virusom je uporedan procentualno sa ekskretima, odnosno sekrecijama. Žene nisu u stanju da baš svakoga zaraze. Ukoliko bi se taj etički momenat prenebregao i neko saznao da je neko oboleo, a nije u stanju da mu prenese bolest, on može završiti na robiji od pet godina, a da ne govorimo o onome ko ima znake oboljenja - taj nije za robiju, taj je za prinudno lečenje, jer neće dugo živeti, od dve do tri godine. Zašto sam ovo rekao? Rekao sam zato što treba jasno definisati šta su odrednice koje se u ovom zakonu postavljaju, govorim sa aspekta moga zanimanja, i one treba da se poprave. Otuda su podneseni mnogi amandmani Demokratske stranke Srbije, kojoj ja pripadam, a mislim da sam bio jasan zašto ih treba prihvatiti. Ko ne razume može doći da mu objasnim nasamo.
Reč ima narodni poslanik Dragan Tomić, a posle njega narodna poslanica Nataša Milojević.
Poštovana gospodo narodni poslanici, kao što je naš uvodničar Zoran Nikolić rekao, poslanička grupa Socijalističke partije neće podržati ovaj predlog izmena i dopuna Krivičnog zakona, jer mislimo da ovo nisu dovoljne izmene, da je trebala da ide kompletna izmena krivičnog zakonodavstva na saveznom nivou. Pošto su ovde pobrojana brojna dela u raznim oblastima, koja su nastala kao novotarija ovog vremena, mislimo da bi ozbiljna i korenita promena poreskog sistema, Zakona o kontroli i naplati javnih prihoda, Zakona o stečaju i likvidaciji i Zakona o ličnom radu, a to su inače savezni propisi, značajno popravila stanje i onemogućila postojanje raznih vrsta krivičnih dela, koja su ovde nabrojana. Kada imate u jednoj oblasti kao što je primena poreskih zakona razne izvore za korupciju, koja se pojavljuje u raznim vrstama obavljanja delatnosti (a pominje se zdravstvo, prosveta, korupcija u državnim organima, u pravosuđu i pobrojane su maltene sve oblasti društvenog života), sve se to reguliše poreskim propisima, tako što ćete građane naterati da podnose poreske prijave za svaki posao koji obavljaju i plaćaju porez po stopi koja je propisana po zakonu. Mi danas imamo situaciju, zbog neregulisanog stanja u poreskoj oblasti, da postoje brojni propusti, manjkavosti i pojave koje su nastale pre svega zbog nemogućnosti države da ozbiljno finansira određene oblasti, a tu pre svega mislim na prosvetu, zdravstvo, pravosuđe i funkciju državne uprave, posebno na kontrolnu funkciju državne uprave. U ovom periodu, zadnjih pet-šest meseci, dobili smo jedno šest-sedam kojekakvih komisija koje će se baviti tzv. strateškim pitanjima u tim oblastima, pre svega u borbi protiv korupcije i mita, protiv morala ili nemorala itd. Znači, po raznim pitanjima, ali nismo dobili način kako da se to prekine. Prekida se poreskom politikom i jedini način je poreska politika i kontrola kod jednog organa. Vi danas imate pred državom sedam kontrolnih funkcija u toj oblasti; ako uzmemo i funkcije pravosuđa, to je onda već devet funkcija. Prema tome, pošto nema ozbiljne saradnje u tome (iako postoji priča da postoji saradnja, ja mislim da ne postoji, posebno u organima ove kontrole),prosto je nemoguće onda ostvarivati pravu funkciju. Kada govorim o delu koji se tiče nasilja nad pripadnikom drugog naroda, etničke grupe ili verske zajednice, prosto stičem utisak da je ovaj član opredeljen za srpski narod. Prosto je neverovatno da u ovom momentu imamo takvu tendenciju, iako je poznato da u zadnjih 10 godina nije bilo etničkog nasilja u Srbiji od strane pripadnika srpskog naroda ni nad jednim pripadnikom nacionalne manjine i druge verske grupe, da ovde dobijamo jedan član koji mene navodi na tu činjenicu da prosto upozoravamo pripadnike naroda da vode računa kako se ponašaju. Beograd je multikonfesionalni grad sa pripadnicima raznih naroda i narodnosti i nikada ga nije odlikovala takva vrsta nasilja. Ostajalo je uvek pred građanima da se opredele kako će da žive sa svojim komšijama i Beograd je karakterističan primer po tome, a ja mogu reći i Autonomna Pokrajina Vojvodina svakako. Bili smo svedoci u zadnjih 10 godina stalnog nasilja, od ubistava do iseljavanja, pretnji i ucena, i danas imamo na terenu tri opštine dole u južnoj Srbiji, Bujanovac, Preševo i Medveđu, odakle se Srbi masovno iseljavaju. Kako to sprečiti? To je jedan od oblika nasilja. Da li smo primenili koju državnu meru da sprečimo te oblike nasilja nad građanima srpske narodnosti na tom prostoru? Nismo, iako smo sa ove govornice u više navrata o tome govorili i pokušavali da nešto kažemo. Da se vratim na ovu priču o korupciji. Ona će postojati u svakom društvu i postoji. Nije srpsko društvo specifično kao kategorija. Samo pitanje je - kako se borimo protiv toga. Ne možemo se boriti apelima, već jasnom državnom kontrolom, a kontrola može nastati tako što ćemo državne organe, koji se pre svega bave poreskim zakonodavstvom, podići na najviši mogući evropski nivo. Evropu odlikuju, onu o kojoj vi pričate,kontrolni organi sažeti u jednoj službi koja se zove finansijska policija. Ne postoji sedam ili osam paralelnih organa, sa svim ovlašćenjima, u primeni propisa. Najznačajniji organi su republičke, odnosno uprave prihoda sa jasnim i temeljnim zadacima na naplati poreskih obaveza i poštovanju poreskih propisa. Zato nam je neophodno realno poresko oporezivanje. Ono će samo zaustaviti značajne priče o korupciji i naterati građane da plate svoje obaveze. Nije problem za državu ako neko treba da plati 200 dinara ili 2.000 dinara poreza, problem je onaj ko treba da plati 200 miliona. Tu su izvori i tu su evidentne priče. Nemojte više pričati o borbi protiv korupcije. Pričajte o borbi protiv sive ekonomije, jer ćete se onda naći na terenu jake srpske države. Na svaki drugi način ovo je samo mešanje teza i nikakva realizacija u interesu građana i države. Hvala lepo.
Zahvaljujem narodnom poslaniku. Reč ima narodni poslanik Nataša Milojević, a posle nje Miloš Lukić.
Dame i gospodo, drage kolege, gospođo Mićić, dragi gosti iz "Otpora", predstavnici Vlade trenutno odsutni, govorimo o Predlogu izmena i dopuna Krivičnog zakona Republike Srbije. Nadam se da ćemo se saslušati dok govorimo o viđenjima i predlozima onih koje u ovoj skupštini ja predstavljam, i one poslaničke grupe kojoj u ovoj skupštini pripadam, poslaničke grupe Demokratske opozicije Srbije. Slušajući komentare i izjave o osnovnom tekstu zakona i o predlozima izmena i dopuna ne mogu da se otmem utisku da je ovo presudan momenat između arhaičnog i novog; ne mogu da se otmem utisku da za reforme mnogi još nisu spremni ili ne znaju njihovu suštinu; ne mogu da se otmem utisku da konzervativni tekst i sadržaj KZ, kako ga zovu, mora konačno biti prevaziđen i izbačen iz upotrebe. Predlog izmena i dopuna Krivičnog zakona sadrži mnogo toga, ali ne sadrži jednu od osnovnih stvari. To je inventar i, naravno, to zakon ne može, ali pada u oči da je inventar krivičnih dela koja su činili eksponenti bivšeg režima do oktobra 2000. godine tako ogroman i tako značajan da nijedan sadašnji ili budući tekst Krivičnog zakona neće moći da sagleda sva ta krivična dela. Samo se setite na koji način je ugrožavano jedno od osnovnih ljudskih prava - izborno pravo. Samo se setite na koji način su službena lica zloupotrebljavala svoje položaje u brojnim (na hiljade slučajeva) hapšenjima članova "Otpora" i drugih koji su se suprotstavljali režimu. Samo se setite šta je bio epilog izborne krađe. Mislim da je ohrabrujuće što ćemo ipak pristupiti izmenama Krivičnog zakona, ali me ne hrabri činjenica da ne postoji inventar nekadašnje krivice. Nadam se da će nosioci pravosudnog sistema ovo sagledati i da će napraviti bar nekoliko koraka u tom pravcu. Šta je doneo Predlog izmena i dopuna zakona? Koje su to, po našem, socijaldemokratskom pristupu, ključne stvari. Prva je ukidanje smrtne kazne. Druga je ona koja se odnosi na ugrožavanje, odnosno sankcionisanje ugrožavanja ljudskih prava. Pominje se sankcionisanje nasilja nad pripadnicima drugog naroda ili drugihnaroda. Oslanjajući se na Zakon o zaštiti manjina, usvojen u načelu u Saveznoj skupštini, radujem se što ćemo moći da govorimo o kažnjavanju nasilja nad pripadnicima drugih naroda. Svedoci smo brojnih dela koja o ovome govore. Svedoci smo takvih dela u svim krajevima naše zemlje, svedoci smo takvih dela u Vojvodini, koja je višenacionalna, u Sandžaku, a naravno i na Kosovu. Jedna od prednosti teksta predloga za izmene i dopune ovog zakona jeste što su sankcije takve da pretpostavljam da će delovati preventivno, a ne stimulativno. Ono što ovaj predlog takođe tretira, možda ne na zadovoljavajući način i otud se nadam da će usvajanjem amandmana biti korigovan i poboljšan osnovni tekst predloga, odnosi se na seksualno zlostavljanje i nasilje u porodici. Obe teme su tretirane u javnosti, ali nikada nisu u zakonodavstvu našle prostor, koji tim temama i tim sankcijama pripada. Svedoci smo brojnih događaja nasilja u porodici (a ova skupština se time bavila ravno pre sedam meseci), oblika i formi seksualnog zlostavljanja, ali nisam sigurna da su svi shvatili poruke glasanja ove skupštine 11. jula o tome kako se može sankcionisati onaj ko sa pozicije službe ili službenog položaja nekoga seksualno zlostavlja. Nisam sigurna da će mnogi shvatiti, i posle usvajanja ovog teksta zakona, ali zakon je okvir. Zakon je obaveza. Zakon pišu ljudi, ali zakon i primenjuju ljudi. Nadam se da važi da niko nije iznad zakona, ali očekujem da oni koji će ga primenjivati neće biti ispod zakona, odnosno ispod onog što zakon od njih očekuje. Moram ovaj žamor da prekinem jednim neverovatnim svedočenjem, ako uspem naravno, juče objavljenim u dnevnim novinama: "Donošenjem presude pred Okružnim sudom u Novom Pazaru završeno je suđenjeMuzaferi Rizvanović, ženi koja je pre oko dva meseca ubila svoga muža. Na ovakav očajnički čin Muzafera se odlučila posle 17 godina psihičkog i fizičkog zlostavljanja i torture, posle batina, pretnji i nadljudskog ponižavanja." Epilog ove priče je osam godina zatvora za Muzaferu, a iza nje je ostalo troje maloletne dece. Ono što se zamera pravosuđu, možda neopravdano, jeste kratak sudski postupak. Ono što ja, kao jedan od boraca za zaštitu ženskih ljudskih prava, zameram jeste nefer i nepravedno suđenje. Mislim da najmanje što Muzaferi i sličnima dugujemo jeste pravedno suđenje. Gospodin Batić nije trenutno tu, ali verovatno čuje da apelujem da se suđenje Muzaferi ponovi. Ne zloupotrebljavam ovu govornicu. Govorim samoo stavkama, odnosno članovima Predloga zakona koji se odnose na nasilje u porodici i duboko podržavam predloge mojih kolega Leile Trifunović i Stevana Lilića, predloge amandmana koji se na ovu problematiku odnose. Ali, da se vratim temi seksualnog zlostavljanja i da vas podsetim da je reakcija na te događaje uvek ista - seksistička. Niko nikada nije sebi priznao do kraja da li je seksualno zlostavljanje nešto što je samo nasilje nad ženskim polom ili oba pola. Ni ovaj predlog zakona, pa ni amandmani ne sankcionišu ili ne tretiraju ovaj problem sa istog stanovišta. Nadam se da ćemo u trećem milenijumu sazreti, porasti i da ćemo uočiti da seksualno zlostavljan može biti svako, bez obzira na pol, i, nažalost, bez obzira na uzrast. Amandmani Socijaldemokratije koji tretiraju ovu temu, kao i druge teme koje se odnose na prinudu na polno opštenje, tiču se budućnosti. Možda sada, u ovom trenutku, još uvek ne postoji dovoljan nivo društvene svesti da je seksualno zlostavljanje jedan od najvećih ili najznačajnijih oblika kriminalnih radnji danas. Neću vas daviti statistikom, jer statistika, onima koji ne razumeju, ne govori ništa. Reći ću vam samo da su žrtve na različite načine,bilo na poslu, u porodici naročito, ogromne i brojne. U svetu postoje apeli brojnih nevladinih organizacija, a ovde nažalost malobrojnih, ali pre svega hrabrih nevladinih organizacija, da se pravo na zaštitu od seksualnog zlostavljanja i zakonom predvidi. Samo taj napor je učinio da mi kao poslanici sprovedemo takvu vrstu apela i u tekst amandmana i, nadam se, u konačan tekst zakona. Juče je neko rekao da računa na novi pravosudni sistem i na nove sudije u našem novom sistemu. Krivični zakon ne vidim samo kao pravnu vrednost ili pravno uređenje države, vidim ga kao odraz društvenih i moralnih vrednosti ili, nadam se, novog uspostavljenog moralnog principa u našem društvu. I, kad sam kod pominjanja moralnog principa, oprostiće mi oni čije neznanje možda ne doseže dovde, ali ja ću ih upoznati sa moralnim principima zacrtanim još u petom i početkom četvrtog veka pre nove ere. Kaže ovako: "Ništa posebno ne tražim, samo, kao što sam vam oduvek govorio, hoću vas, zagledane u sebe, to je usluga koju mi uvek morate činiti, kao što je to moja usluga činjena vama" - Sokrat. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Miloš Lukić.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovano predsedništvo, uvaženi gosti, kad je reč o izmenama i dopunama Krivičnog zakona, nameće se jedan utisak - da imamo određenu protivurečnost u samom obrazloženju za donošenje ovog zakona. To obrazloženje sastoji se u tome što se konstatuje da je trenutno nedovoljno oštra kaznena politika u našoj državi. Mi, kao stranka SSJ, pozdravljamo sve one korake koji vode ka tome da se kaznena politika pooštri, da se što bliže određena krivična dela preciziraju i da se sankcije za njih tačno utvrde. U čemu se sastoji ova protivurečnost - sastoji se pre svega u tome što mi imamo ukidanje smrtne kazne, a to je otprilike i najveće ublažavanje koje je obuhvaćeno ovim zakonom. Ima puno razloga što smatramo da je ukidanje smrtne kazne preuranjeno u ovom društvu i u ovoj državi, koja se nalazi u jednom post-ratnom periodu, gde je deo teritorije još uvek pod okupacijom, kada mnogi odnosi nisu regulisani i imamo mnoge oblike kriminala, a posebno onog opšteg, kojim su ugrožena najosnovnija ljudska prava - pravo na život, zatim, mnoga dela koja se čine iz koristoljublja. Možda u nekom sledećem periodu, možda onda kada se kod nas ekonomski, društveni i ostali uslovi budu stekli da se ova kaznaukine. Kod građana je diskusija o ovom zakonu posebno izazvala pažnju u delu koji se odnosi na zaštitu maloletnika. Međutim, ovim izmenama je samo dodato delo otmice maloletnog lica, i ono je obrađeno, ali mi smo došli do zaključka da posebnu pažnju treba posvetiti zaštiti maloletnika od opojnih droga. Svakodnevno u štampi čitamo izveštaje po kojima se nagađaili precizno govori o procentima učenika u srednjim, a sve više i u osnovnim školama, koji su uživaoci droge. Ti procenti su zapanjujući i svako ko iole misli na budućnost naše omladine i naše dece treba o tome ozbiljno da razmisli. U tom delu sigurno treba pojačati i sankcije. Pitanje usitnjavanja krivičnog dela korupcije je takođe, po našem mišljenju,bespredmetno; mislim da je tu samo uneta dodatna zabuna deljenjem na korupciju po raznim oblastima. Jedno pitanje se posebno nameće, a to je pitanje povrede ugleda Republike Srbije. Tu imamo ublažavanje sankcija koje smo do sada imali, a ako tome dodamo i pojačavanje sankcija prema pripadnicima drugih nacionalnosti, čini mi se da se kroz izmene ovog zakona proteže jedna nit, da Srbija i izraz - Srbija sve manje treba nešto da znači, a da će ostati zaštićena samo Republika kao takva; njeni organi biće dostupni svakome, da ih vređa i da nanosi određene uvrede ovoj državi na taj način. Još jedna oblast koja neposredno nije obuhvaćena ovim izmenama i dopunama zakona, to je pitanje velikog broja propisa, a na to smo i ranije ukazivali, kojima su uređena krivična dela; to su Zakon o oružju i municiji, Zakon o gradnji, itd. Smatramo da sva krivična dela treba da budu kodifikovana u Krivičnom zakonu, iz prostog razloga što će to kod onih koji primenjuju propise, a to su sudije, izazvati veću pažnju i biće ozbiljniji i u samoj primeni ovih propisa, mnogo više će se voditi računa kada budu u Krivičnom zakonu, nego ovako. Imamo puno primera za to, nego vreme ne dozvoljava, pa možemo nekom drugom prilikom o tome. Zahvaljujem.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Srđan Sikimić.
Dame i gospodo narodni poslanici, za mene je nesumnjivo da je ukidanje smrtne kazne i pojava novih oblika devijantnih ponašanja nužno nametnula potrebu da se menja postojeći Krivični zakon. U skladu sa takvim okolnostima, izrađen je i ovaj tekst Predloga izmena i dopuna Krivičnog zakona Republike Srbije. Sve izmene, ako ih analiziramo, kreću se ili od usaglašavanja sa novonastalom situacijom, ili u delu koji se odnosi na konstituisanje novih krivičnih dela ili novih oblika postojećih krivičnih dela. Naravno da je ovo istovremeno bila i prilika da se u zakon ugrade iskustvene norme, u delu koji se odnosi na propisane sankcije u postojećem zakonu, i da se iskustvene norme, koje su se iskristalisale u praksi, ugrade u ovaj predlog zakona, sa jednim osnovnim ciljem - da se stvore realne osnove za ujednačenu kaznenu politiku na teritoriji Republike Srbije. Ako prihvatimo da su ovo okviri u kojima se kreće novi predlog zakona, u delu izmena i dopuna, onda mislim da, nesumnjivo, taj zakon mora dobiti našu podršku u načelu. Ja se ne bih složio sa nekima od prethodnika, koji su izneli stav da zakon nije dobar. Odsustvo pojedinih rešenja koja se tiču izostanka nekih pojava, koje smo već nazvali novim krivičnim delima, kao npr. takozvana kompjuterska dela i slično, nisu osnova za kritiku ovog teksta. Oni su osnova za našu načelnu raspravu, koja, po meni, treba da ukaže na određene pojave i da evidentira i locira određene pojave sa takvog aspekta da izazivaju određenu zakonodavnu intervenciju u tom segmentu koji smo locirali kao problematičan. To je, po meni, svrha načelne rasprave. Nažalost, naša procedura je propisana Poslovnikom, u tom delu je oskudna i onemogućava nas da ono što mi u načelnoj raspravi evidentiramo kao problem, istovremeno ugrađujemo u tekst zakona, već nas tera da to uradimo u nekoj ponovljenoj proceduri, kroz ponovnu izmenu nekog od zakonskih projekata. Na nama je sada, u ovom trenutku jedino je moguće ono što nam Poslovnik dozvoljava, da kroz čitavu paletu, po meni, kvalitetnih amandmana, odabirom najkvalitetnijih poboljšamo ponuđeni nam tekst. Mislim da se u svakom slučaju, ako damo podršku u načelu, moramosložiti sa činjenicom da pojedine odredbe i pojedina rešenja trpe kritiku. Ne pledirajući da ovde govorim o stručnoj analizi, smatram da ima potrebe ukazati na pojedina rešenja koja bi zavređivala vašu pažnju. Dosta je ovde bilo reči o članu 5, koji predviđa uvođenje novog člana, novog krivičnog dela, sa članom 60a, a to je nasilje nad pripadnikom drugog naroda, etničke grupe ili verske zajednice. Jesam za konstituisanje ovakvog krivičnog dela, ali nisam za tekst koji je ponuđen. Tekst koji je ponuđen otvara mogućnost raznih zloupotreba svih učesnika u krivičnom postupku, iz sledećih razloga: u stavu 1. on predviđa mogućnost nehata, a u stavu 2. govori o umišljaju koji nije upravljen na pripadnika drugog naroda, verske zajednice ili etničke grupe, već je taj umišljaj upravljen na nanošenje teške telesne povrede itd. Ovakva formulacija je, po meni, nedopustiva, jer pripadnost drugom narodu, etničkoj grupi ili verskoj zajednici ne može biti bitan element jednog krivičnog dela, već može biti samo element vinosti okrivljenog u tom postupku. Posebno treba imati u vidu da će, ako ovakva formulacija zakonskog teksta ostane, u višenacionalnim sredinama, naročito treba imati u vidu teritoriju Vojvodine, gde ima pripadnika više od 28 raznih naroda i narodnosti, dolaziti do zloupotrebe. Ove zloupotrebe će u procesnom smislu izazivati, praktično, porast ovih krivičnih dela. Na granici smo, obzirom na ovakvu formulaciju, da mnoge radnje koje u ovom trenutku kvalifikujemo kao prekršaje kvalifikujemo kao krivična dela sa vrlo teškim predviđenim sankcijama. Sledeće delo je u članu 32, koji nosi naslov - nedavanje izdržavanja. Ovde se radi o jednoj terminološkoj nedoslednosti premapostojećim propisima. Ne postoji radnja nedavanja izdržavanja. Prema članu 310a Zakona o braku i porodičnim odnosima, izdržavanje može da se dosudi jedino u novcu, ni na koji drugi način. Ovo dalje znači da bi ovo delo moralo da nosi naziv - neplaćanje izdržavanja. Dalje, element na osnovu kojeg se utvrđuje krivična odgovornost je da je obaveza izdržavanja konstituisana izvršnom sudskom odlukom ili izvršnim poravnanjem; obzirom da imaju jedan jedini naziv, a to je (prema članu 16. Zakona o izvršnom postupku) izvršna isprava, nepotrebno je da koristimo nešto za šta u pozitivnom pravu imamo sinonimni izraz. Nadalje, iz ovog teksta treba izbaciti deo koji se odnosi na utvrđivanje obaveze izdržavanja od strane drugog nadležnog organa. Jednostavno, u našem pozitivnom pravu ne postoji drugi nadležni organ koji može da utvrdi obavezu izdržavanja za bilo koje lice. Član 62. se odnosi na član 216. postojećeg zakona, koji predstavlja novu formulaciju postojećeg krivičnog dela. Međutim, ova formulacija otvara mogućnost da postane sredstvo represije u odnosu i na ustavna i na međunarodno priznata načela pravai slobode čoveka i građanina na kritiku organa vlasti. U ovakvoj formulaciji doći ćemo u priliku da sprečavamo bilo kakvu, da je tako nazovemo, konstruktivnu ili ozbiljnu dobronamernu kritiku organa vlasti i uskraćujemo jedno od osnovnih načela koje je prisutno u svim konvencijama o ljudskim pravima. Sledeće na šta bih vam ukazao je član 64. koji govori o novoj formulaciji člana 218. koji nosi naziv - širenje lažnih vesti. I ova formulacija, praktično, dovodi do mogućnosti ponovnog uvođenja delikta mišljenja u naš pravni sistem, samo u nešto drugačijem obliku od onoga kojeg smo imali. Zbog čega? Ovde se kaže: "Ko iznošenjem ili pronošenjem lažnih vesti ili tvrđenja izazove uznemirenje građana..." itd. Termin "tvrđenja" podrazumeva stavove, ocene i shvatanja o pojedinoj pojavi, a ne puko iznošenje činjeničnog stanja. Ako nečije razmišljanje tretiramo kao krivično delo, onda ćemo biti u situaciji da je to potpuno novi oblik delikta mišljenja, što je apsolutno nedopustivo. Tako nešto smo u našoj pravnoj praksi izbacili. Što se tiče odredbe člana 79, dosta je bilo reči o tome ovde. To je ona odredba člana 255a koja reguliše blaže kažnjavanje, a vezano je i za član 3. stav 3. ovog zakona. Mislim da ovoj odredbi nije mesto u ovom zakonu. Pozdravljam ideju da za ove oblike, kako je to navedeno u zakonu, treba predvideti blaže kažnjavanje, ali ovo bi bila materija saveznog zakonodavstva, iz prostog razloga što je u članu 25. saveznog Krivičnog zakona regulisano da svi oblici saučesništva, odnosno lica iz bilo kog oblika saučesništva mogu biti blaže kažnjena u situaciji kada spreče izvršenje krivičnog dela. Ovde imamo samo drugačiju radnju, a to je "ko otkrije". Jednostavno, mislim da to treba locirati u taj zakon. Što se tiče grupe krivičnih dela o korupciji, možemo raspravljati o raznim formulacijima ponuđenog teksta. U ovom trenutku to ne bih učinio. Prepustio bih to stručnoj javnosti i praksi. Treba pozdraviti ideju da ono što smo locirali kao problem konačno i sankcionišemo. Ono na šta treba ovde ukazati, a mislim da ima prostora da se kroz amandmane to ispravi, jeste razlika u predviđenim kaznama, koju, u svakom slučaju, treba ujednačiti, jer ne vidim ozbiljnog osnova za različiti pristup. Posebno treba ukazati na to da postoji razlika u kažnjavanju za pokušaj, za, praktično, jedno te isto delo u različitim varijantama, u zavisnosti od učesnika tog postupka. Konačno, iskoristio bih priliku da ukažem na poslednji član, odnosno na tekst jednog amandmana koji je prisutan. Ne znam tačno čiji je. Amandman pokušava da, kroz prelazne i završne odredbe, reši pitanje sudbine postojećih pravosnažnih presuda za lica koja su osuđena na smrtnu kaznu. Amandman je dobar, pravno kvalitetan, ali treba ukazati na to da ne bi trebalo da bude predmet naše rasprave, jer opet ovaj zakon ne trpi tu materiju. To je materija Zakona o krivičnom postupku. Taj amandman u suštini, mada je dobar, ne bismi smeli usvojiti, jer ne bi bio u skladu sa postojećim pravnim sistemom. Svakako ga treba prihvatiti kao inicijativu, koju treba pokrenuti u Saveznoj skupštini da se ovo pitanje reši, jer praktično u ovom trenutku ne postoji mehanizam za takvo rešenje. Hvala lepo.
Zahvaljujem narodnom poslaniku. Reč ima narodni poslanik Milorad Mirčić, a posle njega narodni poslanik Slobodan Tomović. Izvolite.
U skladu sa Poslovnikom, zahtevam da se nakon mog izlaganja proveri kvorum, jer očito je da ovo što je na ekranu ne odgovara pravom stanju u poslaničkim klupama. Dame i gospodo narodni poslanici, SRS smatra da je sasvim besmisleno danas da Narodna skupština Republike Srbije raspravlja o izmenama i dopunama Krivičnog zakona. Srbiji ne treba krivični zakon. Nama zapravo ne treba nikakav zakon, jer mi imamo Čedomira Jovanovića. Ionako se uvek kada su u koliziji Čedomir Jovanović i bilo koji zakon primenjuje Čeda. Nije više uopšte reč o Čedinoj zebri, o Čedinoj ulici, reč je o najtežem krivičnom delu...
Gospodine Mirčiću, upozoravam vas da se vratite na temu dnevnog reda.
Ovo je zabranjen govor i ovo je svima jasno. Samo ovaj govor SRS ne može da se saopšti sa ove govornice, a mogu novinski isečci da se saopšte, mogu slobodne procene i ocene drugih poslanika. Ubijanje je zabranjeno, osim ako ste rođak Čedomira Jovanovića...
Gospodine Mirčiću, izričem vam drugu opomenu, na osnovu člana 103. i 104.
Rođaci Čedomira Jovanovića imaju pravo da sasvim slobodno ubijaju. Čedinim rođacima ni sudovi ni zakoni ne mogu ništa.
Gospodine Mirčiću, oduzimam vam reč i molim vas da se udaljite sa govorinice. (Milorad Mirčić i dalje priča za govornicom.) Gospodine Mirčiću, vi upravo kršite Poslovnik zato što nećete da se udaljite sa govornice. Molim narodne poslanike da utvrdimo da li imamo kvorum, pošto je na početku izlaganja to zatražio narodni poslanik Milorad Mirčić. Konstatujem da imamo kvorum i možemo nastaviti rad. (Stevan Kesejić, sa mesta: Po Poslovniku.) Kako po Poslovniku? Kao predlog? (Stevan Kesejić, sa mesta: Kao predstavnik poslaničke grupe.) Piše ovde, ako oduzmem reč ili isključim sa sednice narodnog poslanika Milorada Mirčića, onda ga zamenjuje narodni poslanik Miroljub Veljković. On nije tu. Nećemo se sada prozivati ovde, gde vam je Miroljub Veljković. Kada dođe Miroljub Veljković, neka dođe pa ću mu dati reč. (Stevan Kesejić, sa mesta: Po Poslovniku tražim reč.) (Poslanik Stevan Kesejić stoji pored govornice i traži reč.) Reč ima narodni poslanik Zoran Radovanović, a posle njega... Ne, nisam vam dala reč. (Stevan Kesejić: Imam pravo na povredu Poslovnika.) Nisam vam dala reč. Gde ste pošli? Nemate reč, neću vam dati reč, reč ima narodni poslanik Zoran Radovanović. Po Poslovniku, kada dođe Miroljub Veljković. Izvolite. Molim vas da oslobodite prostor da prođe narodni poslanik Zoran Radovanović. (Poslanici Stevan Kesejić i Zoran Radovanović stoje pored govornice.) Hoćete li vi da govorite ili nećete? Izvolite. (Stevan Kesejić: Molim vas da mi date reč po Poslovniku.) Ne dam vam reč. Završili smo. Izvolite. Molim vas da se udaljite i da ne polemišete sa mnom, vratite se na mesto. Izvolite, reč ima narodni poslanik Zoran Radovanović. (Stevan Kesejić: Hoću da reklamiram povredu Poslovnika u ime poslaničke grupe; ja sam predstavnik poslaničke grupe i imam pravo. Miroljub Veljković nije prisutan na sednici i posle njega ja sam ovlašćeni predstavnik.) Izričem vam opomenu zato što polemišete sa mnom, a nisam vam dala reč. Prvu opomenu. Reč dajem narodnom poslaniku Zoranu Radovanoviću. (Stevan Kesejić: Molim vas da mi date reč po Poslovniku. Veljković nije prisutan. Ja sam sada ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe.) Molim vas da se udaljite, da omogućite... (Stevan Kesejić: Molim vas da mi date reč da reklamiram povredu Poslovnika.) Ne dajem vam, a to je moje pravo da vam ne dam. Ne dam vam pravo na reč. Već sam vam izrekla opomenu. (Stevan Kesejić: Veljković nije prisutan. Ja sam ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe.) Izričem vam drugu opomenu. To ne piše u vašem spisku - ako nije prisutan. Ne mogu da se igram ovde sa vas 23: svi ste predstavnici; pa ako vam se oduzme reč; ako niste u sali. Zato što vršite povredu i zato što moram, zato što sam dužna da poštujem Poslovnik. Narodni poslaniče, izričem vam drugu opomenu i molim vas da se vratite na svoje mesto. (Stevan Kesejić i dalje stoji pored govornice.) Zato što polemišete sa mnom. Nisam vam dala reč, dobacujete. Oduzimam vam reč. (Stevan Kesejić: Zašto mi oduzimate reč?) Izvolite, reč ima narodni poslanik Zoran Radovanović.
Poštovani predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani ministre, pred nama je danas Predlog zakona o izmenama i dopunama Krivičnog zakona Republike Srbije. Osnova je, pre svega, u izmenama i dopunama člana 3, gde se smrtna kazna zamenjuje kaznom od 40 godina zatvora. Pre svega, kao lekar i kao humanista, a propo toga da su poslanici SPS-a u saveznom parlamentu glasali za ovakvu izmenu, ja ovo podržavam i smatram usklađivanjem sa evropskim tendencijama, što je korektno. U delu Predloga zakona koji govori o nasilju nad pripadnikom drugog naroda, etničke grupe ili verske zajednice govori se kao što kaže i sam naslov - o pripadnicima drugog naroda, etničke grupe ili verske zajednice. Ono što mi smeta, a što na osnovu ponašanja vladajuće DOS-ove većine mogu da konstatujem, jeste da ovde nema dela koji govori o zaštiti prava, pre svega, mog, srpskog naroda. Na vašim TV stanicama od 5. oktobra gledali smo nekoliko desetina science fiction filmova o Markalama, o Račku, gde je moj narod satanizovan, gde svi treba da se plaše srpskog naroda i ja pitam - kada će i u koji zakon ući neka takva odredba po kojoj će biti zaštićen i srpski narod. Inače, članovi Predloga zakona koji govore o otmici, o diskriminaciji (to su 6, 7. i 8.) su vrlo interesantni. Otprilike, ovi članovi zakona bi bili doneseni onda kada se mi vratimo na vlast, odmah, prvog dana, jer niko nema pravo da građane Srbije... a imate jednog građanina Srbije, ranijeg predsednika, gospodina Miloševića, koji je u Hagu, koji je otet, poslat i njemu se u Hagu sudi. (Hvala, kolega Nikoliću - izručen.) Isto tako i mi ćemo doneti slične zakone, sa još većim kazanama za ova krivična dela. Kada se govori o delu zakona o povredi slobode kretanja i nastanjivanja, opet se vraćamo na istu ovu priču. Član 76a, koji je dodat, govori: "Ko protivpravno uskrati ili ograniči građanima Republike Srbije slobodu kretanja.." i tako dalje, a svih tih primera smo se mnogo nagledali u prethodnim danima. Deo zakona koji se odnosi na zdravstvo otprilike je pisan kao da su ga pisala dva studenta. Studnet prava i student medicine. Zašto ovo govorim. Član 126.govori o nepotrebnom lečenju, 126a - lekar koji odredi očigledno nepotreban način lečenja u nameri da pribavi kakvu korist za sebe ili drugoga - i tako dalje - biće kažnjen zatvorom od šest meseci do pet godina. Svi lekari u Srbiji znaju odlično da će pacijent hiljadu puta od nas lekara da traži da se neki dopunski pregled izvrši, tražiće posle ultrazvuka - molim te, doktore uradi mi skener da vidim šta mi je, a ukoliko neko od nas to ne učini, pacijent se ljuti. Vrlo je teško napraviti razliku između nepotrebnog i onoga što donosi korist. Isto tako, možda bi u nekom delu zakona trebalo da stoji, znači, ne lekar, nego lider koji je odredio očigledno nepotreban način vođenja države u nameri da pribavi kakvu korist za sebe ili drugoga. Imaćete prilike da i o tome slušate od drugih poslanika. Mislim da ova vlada treba više pažnje da posveti nekim zakonskim rešenjima i, pre svega, aktivnostima na povećanju plata zdravstvenih radnika, a manje da se bavi problemom korupcije u zdravstvu koje po ovom predlogu izgleda da ima toliko mnogo kao da su svi lekari korumpirani, a ja odgovorno tvrdim da nisu. Članovi 212a i 212b Predloga zakona govore o veleizdaji i neovlašćenom stvaranju i korišćenju naoružanih formacija. Član 212a je otprilike takav, što bi naša niška deca rekla - frka, frka. Kaže - ko pokuša upotrebom sile da promeni ustavno uređenje Republike Srbije ili svrgne njene najviše državne organe... Ili, član 212b koji govori oneovlašćenom stvaranju formacija, i tako dalje, i tako dalje. Vaši lideri su se na svim televizijama u Nišu hvalili kako su tog 5. oktobra imali ovoliko cevi, onoliko cevi, bili su spremni za sve i svašta, pa šta je to drugo nego ovo. Ali, izgleda ovakve dopune zakona se rade posle 5. oktobra. Ja mislim da, pošto mi ministar dobacuje da je saglasan da je toga i bilo...Članom 62. menja se član 216. i ovaj član, koji je najinteresantniji, glasi: "Ko druge poziva na otpor ili nepoštovanje zakonitih odluka ili mera državnih organa ili na neposlušnost prema službenom licu u vršenju službene radnje..." Da ga ne citiram dalje, ja vas molim, ovaj član jasno govori da ste svi vi, mislim na vas iz vladajuće većine, iz DOS-a, svesni toga koliko dobro vodite državu. Vi ste toga svesni i vas je strah od toga da neko ne poziva narod, a narod čeka da ga neko pozove na izbore, da se ova vlast definitivno sruši. Hvala. (Tomislav Nikolić, sa mesta: Replika!)
Pravo na repliku zato što vam je rekao - hvala, gospodine Nikoliću, izručen je? (Tomislav Nikolić, sa mesta: Šta on ima meni da kaže hvala, on je iz bivše vlasti.) Nema uvrede uopšte, ne mogu da vam dam repliku. Reč ima narodni poslanik Miroljub Veljković [[Tomislav Nikolić, sa mesta: Da li imam ja pravo na repliku?]] Nemate pravo na repliku. (Tomislav Nikolić, sa mesta: A zašto?) Zato što nema osnova za repliku, po članu 97. nije vam povređeno dostojanstvo ni ugled, niti vam je izneo nešto iz privatnog života. (Tomislav Nikolić, sa mesta: Kako nije povređeno dostojanstvo?) Narodni poslanik Miroljub Veljković nije prisutan, po Poslovniku narodni poslanik Branislav Blažić, predstavnik poslaničke grupe SRS.
Dame i gospodo, ja se ponovo javljam da reklamiram povredu Poslovnika; to je sada povreda Poslovnika i kod gospodina Mirčića i kod gospodina Kesejića. Prvo ću vam obrazložiti, a sada imamo i kod gospodina Tome Nikolića. Ovde se Poslovnik neprekidno krši, gospođo predsedavajuća. Gospodin Kesejić se javio po Poslovniku, ne da reklamira povredu Poslovnika nego po Poslovniku. Vi ste u obavezi da date svakom poslaniku ovde reč ako se javi po Poslovniku. Prema tome, to morate naučiti i to je toliko jasno. A, ako on izađe za govornicu i počne da priča da je reč o povredi Poslovnika, vi imate pravo da mu oduzmete reč i kažete da to može da govori samo ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe. Prema tome, to je toliko jasno i molim vas da takve stvari ipak ne radite više, jer ovo je već stvarno diktatura i ovo se već graniči sa diktaturom. Pogotovu obrazloženja kada se oduzima reč poslanicima koji imaju pravo i na ovakav način da izražavaju neki svoj revolt ili protest protiv nečega što smatraju da je diktatura, i u Skupštini i u društvu. Ako oni to na takav način rade, oni imaju to pravo. Vi imate opet pravo i da oduzimate reč, ali sa jednim obrazloženjem koje tu stoji, a ne ovako kao što je reč u slučaju gospodina Mirčića, kada ste mu na njegovo čitanje teksta oduzeli reč, sa obrazloženjem da se vređa dostojanstvo nekih ljudi ili da se radi o govoru mržnje. Ovde se ta reč dosta ponavlja - govor mržnje u društvu, govor mržnje u Skupštini. Gospodo, mržnja se u Skupštini rasplamsala posle 5. oktobra. Euforičnim dolaženjem na vlast vi niste mogli da sakrijete svu svoju, na neki način, strast koja se rasplamsala, taj revanšizam koji je bio u vama; vi ste rasplamsali jednu mržnju i zlo koje se sada širi Srbijom. Prema tome, način vašeg izražavanja, pretnje, dolazak u onom euforičnom stanju, želja da ćete vi sve promeniti na takav način kako ste počeli to je rasplamsalo ne samo mržnju, nego morate priznati da je u Srbiji i porast kriminala, porast otmica, porast ubistava, da je porast svega onoga što je negativno, a od pozitivnih emocija ili pozitivnog stanja u društvu niste napravili ništa. Prema tome, nemojte se pozivati da je mržnja nešto što je posledica ovoga, ili je posledica ovog rada parlamenta, ne, pogotovu ne da dolazi iz usta poslanika SRS.
Gospodine Blažiću, ja se u potpunosti slažem sa vama. Kršenja Poslovnika ima zaista, ali to rade članovi vaše stranke, što pokazuje i evidencija. Narodnom poslaniku Kesejiću nisam dala reč zato što po članu 97. o povredi Poslovnika Narodne skupštine može da govori samo predsednik, odnosno predstavnik poslaničke grupe. Ovlašćenje ima narodni poslanik Miroljub Veljković. Ja sam vas lepo pitala, žao mi je što ste bili neuki, da li imate predlog ili po povredi, a vi ste pet puta ponovili - po povredi, i to je ušlo u stenografske beleške; ne mogu sada da vas učim kako da koristite pravo za reč. Druga stvar, narodni poslanik Nikolić nije dobio repliku zato što se prethodni govornik nije uvredljivo izrazio o njemu, niti je pogrešno protumačio prema članu 98. Prema tome, nema povrede Poslovnika. Narodni poslanik Miroljub Veljković nije prisutan. Reč ima narodni poslanik Đura Lazić, a posle njega narodni poslanik Veroljub Arsić.
Poštovano predsedništvo, uvažene kolege i koleginice narodni poslanici, poštovani ministre, ovaj predlog zakona vidim kao jedan pokušaj Vlade Republike Srbije da uskladi određena rešenja sa saveznim Krivičnim zakonom i to je u redu. Zapazio sam da mnoge odredbe zakona znatno i drastično povećavaju kaznene odredbe. Ja bih se osvrnuo samo na dva segmenta Predloga ovog zakona, a to je član 5. u Predlogu zakona koji predviđa odredbu nasilja nad pripadnikom drugog naroda, etničke grupe ili verske zajednice. U članu 60a koji se predlaže po ovom zakonu, moram da citiram, kaže se: "Ko pripadnika drugog naroda, etničke grupe ili verske zajednice napadne, teško vređa, zlostavlja ili vrši drugo nasilje na način ili pod okolnostima koje izazivaju osećaj nesigurnosti ili neravnopravnosti pripadnika tog naroda, etničke grupe ili verske zajednice, kazniće se zatvorom od jedne do deset godina". Mislim da bi ovaj član bio smislen i u redu da Vlada Republike Srbije odredbama nekih članova Zakona o amnestiji ovaj član apsolutno nije devalvirala. Zašto ovo kažem? Zakon o amnestiji, koji smo doneli u ovoj skupštini i u Saveznoj skupštini, omogućava oslobađanje mnogih vinovnika dela protiv pripadnika srpske nacionalne zajednice, srpskog naroda, pripadnika drugih nealbanskih zajednica na Kosovu i Metohiji; oni su pušteni iz zatvora pod plaštom donošenja Zakona o amnestiji, a znamo da je i u ranijem zakonu bila jedna odredba koja se odnosila na krivična dela koja su vezana za međuetničke odnose, u cilju sprečavanja masovnog ataka i progona srpskog naroda na području Kosova i Metohije. Sada se dogodilo da je ovaj član apsolutno obezvređen tim činom, ti oslobođeni vinovnici sada haraju po Kosovu i Metohiji, a za uzvrat naši ljudi, Srbi, Crnogorci, čame po šiptarskim kazamatima na Kosovu i Metohiji, ni krivi ni dužni, a nemamo mogućnosti da utičemo na njihovo oslobađanje, niti znamo za sudbinu mnogih koji su nestali. Drugo što bih hteo da kažem - činjenica je da je sve masovnija pojava rada mnogih sekti (i o tome je ovde bilo dosta reči), koje kroz svoje delovanje duhovno truju našu omladinu. Mislim da bi trebalo, ministre, da se nađe neka mogućnost da se u ovom predlogu zakona ugradi neka odredba koja bi sankcionisala ili ograničila delovanje tih sekti ili sankcionisala delovanje koje truje našu omladinu, jer toga je ranije bilo a ima ga i sada. Mislim da bi bilo neophodno da se ugradi jedan segment koji bi zaštitio našu omladinu.
Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić. Nije prisutan. Posle njega je narodni poslanik Srboljub Živanović, a posle narodni poslanik Slobodan Tomović. Vreme za Srpsku radikalnu stranku je 23 minuta, u skladu sa Poslovnikom. Biće mi drago da vas slušam svih 23 minuta.
Dame i gospodo, pucaju, pucaju Čedini rođaci, meci fijuču na sve strane, krv lipti u potocima, žrtve se sa dušom bore, hirurzi se upinju iz petnih žila da spasavaju živote, a policija to posmatra skrštenih ruku. Sudovi nezainteresovano ćute.
Molim narodnog poslanika da se pridržava Poslovnika i da se drži teme dnevnog reda.
Čeda je tako naredio, Čedina reč je snažna, snažnija od zakona.
Narodni poslaniče, obavezni ste po Poslovniku da u slučaju kada vam se predsedavajući obraća zastanete i saslušate. Samo predsedavajući ima pravo da se obraća za vreme govora.
Tako je početkom 2000. godine rođak Čedomira Jovanovića i poznati pripadnik surčinske mafije Ljubomir Jovanović Stakleni ispalio osam metaka u Petra Panića. Petar Panić je izbušen kao sito: četiri metka su Paniću prosvirala pluća, dva metka su mu probušila jetru, uništila bubreg i slezinu, jedan metak ga je pogodio ...
S obzirom da imate dve izrečene opomene, narodni poslaniče, oduzimam vam reč. Reč ima narodni poslanik Slobodan Tomović, a posle njega narodni poslanik Branislav Blažić. Izvinite, narodni poslaniče, narodni poslanik Branislav Blažić, ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe Srpske radikalne stranke, povreda Poslovnika.
Ja stvarno moram ponovo da upozorim predsedavajuću da obrati pažnju na član 97. i da ipak u tom dijalogu koji vodi sa poslanikom koji govori za ovom govornicom ne možemo sve ni da čujemo šta u stvari ona želi da kaže i zbog čega oduzima reč narodnom poslaniku. U ovom tekstu koji je pročitan opisuje se jedno kriminalno delo, opisuje se jedan pokušaj ubistva i ranjavanje sa nekoliko metaka, za šta nije pokrenut postupak za rešavanje isključivo zbog rođaka gospodina Jovanovića. Zbog čega je tu sada nešto uvredljivo i šta je tu razlog da se oduzme reč narodnom poslaniku? Sigurno da je lakše otići iz demokratije u diktaturu. Obično mnogi početni demokratski sistemi kada krenu u razvijanje demokratije, jer je za to potrebno mnogo nerava, živaca, tolerancije i pozitivnih emocija, odnosno vlast koja misli da stvara neke demokratske procese i odnose jednog momenta vrlo lako sklizne i vrati se u diktaturu, zato što je diktaturom daleko lakše vladati, daleko jednostavnije i nema razloga ni za kakvu sekiraciju. Upravo to se dešava danas u našem društvu. Sve priče i pokušaji da ćemo razvijati demokratsko društvo očigledno padaju na tome što se mnogo šta pokušava rešiti batinom. Znate, batina od ljudi dobrih pravi loše ljude, a od loših ljudi pravi još gore. Sigurno da to nije način. Mi ćemo ovaj tekst pročitati, bez obzira kakvim ćete vi pokušajima to probati da sprečite. Radi se o nečemu što je evidentna istina. Radi se o nečemu što javnost ima pravo da zna. Uostalom, ova govornica služi da se iznesu neke istinite priče. Druga je stvar što nekog istina zaboli i pokušava da sakrije to, objašnjavajući da se radi o uvredi protiv nekog čoveka ili pojedinca. Ovde, verujte, ništa nije upereno ni protiv jednog pojedinca. Radi se o sistemu, radi se o tome da li mi imamo sistem koji može da stvarno pravi nezavisno sudstvo ili imamo sistem da pojedinci mogu da određuju šta će se i kome suditi.
Oduzimanje reči prethodnom govorniku, narodnom poslaniku Srboljubu Živanoviću, nije išlo po odredbi koju ste citirali, narodni poslaniče Branislave Blažiću, a kao što vidite, kada se držite teme dnevnog reda nema potrebe da prekidam narodnog poslanika. Radi se o tome da se ne sluša dovoljno pažljivo. Dakle, narodnom poslaniku Srboljubu Živanoviću 24. januara su izrečene već dve opomene. Upozorila sam ga, po članu 100, da se ne drži teme dnevnog reda i da to predstavlja kršenje Poslovnika Narodne skupštine, što je diskreciono pravo predsedavajućeg. On je dužan, po stavu 2. člana 100, da sasluša primedbu predsedavajućeg o Poslovniku Narodne skupštine. Pošto to nije hteo da učini, to je bio razlog za poslednji stepen kažnjavanja, odnosno oduzimanje reči. Da li želite da se izjasni Narodna skupštin? [[Žagor.]] Narodni poslanik Branislav Blažić se žali na šturost objašnjenja. Molim vas da se usaglasite u okviru poslaničke grupe, pošto se vaši ostali poslanici žale da je preopširno, pa da imate usaglašene političke stavove. [[Žagor.]] Znači, nema izjašnjavanja. Hvala. Narodni poslanik Čedomir Jovanović, predlog po Poslovniku ili povreda?
Gospođo Čomić, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, samo bih vas zamolio da pri izricanju opomene i pozivanju na član 101. ne citirate treći stav tog člana u kome se kaže da nije dozvoljeno korišćenje uvredljivih izraza, kao ni iznošenje činjenica i ocena koje se odnose na privatni život drugih lica, već da citirate prvi stav u kome se kaže da narodni poslanici moraju poštovati dostojanstvo Narodne skupštine.
Primedba stoji i član 101. i član 103. i član 100. su predmet kršenja od strane narodnih poslanika; činjenica je da ako neko neće da poštuje Poslovnik onda neće. S obzirom da ste se požalili na šturost, onda evo još šireg objašnjenja. Obaveštavam Narodnu skupštinu da je predsednik Narodne skupštine, uz moju saglasnost, a na zahtev poslanice Srpske radikalne stranke Nataše Jovanović, prekršila Poslovnik i dopisala govornike iz Srpske radikalne stranke u sred tačke dnevnog reda, sa zahtevom da, pošto im je oduzeta reč, oni usred tačke i mimo Poslovnika učestvuju u diskusiji. Ima veze zbog toga što poslanici Srpske radikalne stranke žele da Poslovnik Narodne skupštine ne važi za njih, nego da važi samo za druga lica. Stepen tolerancije je iskazan u tome da vam je dopušteno dausred tačke dnevnog reda, što bi jako osporili da su u pitanju drugi poslanici u ovoj Narodnoj skupštini, dobijete pravo na reč. Dakle, član 101 - da su narodni poslanici dužni da poštuju dostojanstvo Narodne skupštine - stoji kao obaveza svih nas. Narodni poslanik Slobodan Tomović ima reč, uz izvinjenje što ste čekali zbog kruga replika i Poslovnika.
Poštovana gospođo predsedavajuća, uvaženo predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, razumeli smo da osnovna ideja, zbog koje treba doneti ovaj zakon, pre svega polazi od toga da neke nove oblasti ovim zakonom treba da se urede. Dakle, nešto što bi bio dodatak u odnosu na zakon koji smo imali do sada, a sa druge strane da se ovaj zakon primeri, ili da tako kažem - upodobi sa zahtevima Evropske unije, donošenje jednog ovakvog zakona, razumeli smo, takođe podrazumeva ispunjenje jednog od uslova za naš prijem u Evropsku uniju. Kad to kažem, pre svega mislim na ukidanje smrtne kazne, a o tome smo se mi kao pripadnici Socijalističke partije Srbije izjašnjavali i u saveznom parlamentu. Ipak, složićete se, nadam se, sa mnom, ostaje jedan gorak ukus, bez obzira na to koliko se pledira na humanost i razloge zbog kojih treba ukinuti smrtnu kaznu, da u sadašnjim uslovima, stvorenim u raznim periodima iz raznih razloga u Srbiji, zaista jedna takva bezbednosna situacija verovatno ostavlja dosta razloga da u zakonu, kako bi to pravnici rekli, ostane kao mogućnost da za pojedina dela bude zaprećeno smrtnom kaznom. Očigledno je,izgleda, da se bez toga u Evropu ne može.Ako je to već tako a mi smo se već izjasnili da nećemo da budemo prepreka, sa tog aspekta, ulasku Jugoslavije i Srbije u Evropu,ne bih hteo to o čemu smo se jednom izjasnili da eksploatišemo ovde, ali moram da podsetim da ipak ostaje jedan gorak ukus, i siguran sam da većina u ovoj sali deli moje mišljenje, da je tako nešto valjda zadnje što bi trebalo da uradimo. Iz tih razloga želim da pitam uvežnog gospodina ministra da li je to sve što mi treba da uradimo, što se tiče njegove jurisdikcije i pre svega Krivičnog zakona, i onda smo sve to ispeglali, ili će još nešto biti naknadno potrebno. Ne želim da bilo šta karikiram, ali će možda jedan od zahteva da bismo ušli u Evropu biti i priznavanje gej brakova, pa sad ako to neko ne učini onda će to biti krivično delo, ili nešto drugo. Prema tome, dajte, ako ima to što treba da uradimo, da znamo, da spakujemo sada odmah ikada se o tome diskusija i pričazavrši da znamo da smo uradili to što se od nas traži ili što se od nas očekivalo. Što se tiče drugih stvari koje su se našle u ovom zakonu kao nove ili stare, od starih želimo da pozdravimo inicijativu koja kaže da je za neka dela zaprećeno strožijim kaznama, pre svega mislimo na silovanje i na druge stvari na koje se to odnosi, mislimo da to apsolutno tako treba da bude. Ali, ovog trenutka postavljamo pitanje - imamo na jednoj strani u Krivičnom zakonu ostavljenu mogućnost da se po osnovu davanja i primanja mita to okvalifikuje kao krivično delo i da se u tom smislu izriču određene kazne. Mi smo sada uveli korupciju koja je to ili tome slično, pa sad ne znamo da li je to paralelizam ili akoto nije treba da se ipak kaže šta se smatra jednim, a šta drugim,jer se drugo uvodi u neke druge oblasti u kojima se to do sada nije uvodilo. Moguće je da je to isto ili da je različito; neka meni bude oprošteno (s obzirom da u toj materiji nisam baš "kod kuće", s obzirom na moj obrazovni profil) da i ovakvo pitanje, možda i nesuvislo, postavim. Konačno, postoji u okviru ovog predloga i jedno novo poglavlje koje se odnosi na krivično delo koje učini pripadnik jednog naroda pripadniku drugog naroda. Tako nešto do sada nije postojalo u našem zakonu. Možda to negde postoji, ali opet... (Ministar, sa mesta: Prihvatili smo amandman.) E, pa, dobro, ako jeste da onda o tome ne pričamo jer mislimo da to nije to. Ako je amandman prihvaćen, onda tu temu dalje ne bih eksploatisao. U svakom slučaju, mi smo u odnosu na ovo što se čulo sa ove govornice, u odnosu na to što su moje kolege već pričale, podneli jedan broj amandmana i naše izjašnjavanje vezano za ovaj zakon biće u funkciji amandmana koji budu prihvaćeni, u meri u kojoj budu prihvaćeni. Dotle, dakle, nećemo glasati za ovaj zakon u načelu. Zahvaljujem se što ste mi dali priliku, gospođo predsedavajuća.
Ovim je iscrpljeno vreme poslaničke grupe SPS-a. Reč ima narodni poslanik Branislav Blažić, a posle njega Dragan Čolić.
Dame i gospodo, Srpska radikalna stranka smatra da je sasvim besmisleno da danas Narodna skupština raspravlja o izmenama i dopunama Krivičnog zakona. Ne radi se o tome da li nama neki bolji zakon treba ili ne. Svaki zakon se može popraviti u zavisnosti od vremena u kome živimo, novi su zahtevi, nove procene, drugačije se sve to uređuje. Mi smo imali krivični zakon, ali problem je u tome da li se primenjuje ovaj koji imamo ili se ne primenjuje. Onaj bivši, nenarodni, diktatorski režim je zbog pokušaja ubistva raspisao poternicu za Ljubomirom Jovanovićem Staklenim, rođakom Čedomira Jovanovića. Rođak Čedomira Jovanovića, Ljubomir Jovanović Stakleni, pobegao je u inostranstvo. Kad je 5. oktobra demokratija pobedila u Srbiji i DOS došao na vlast, ...
Molim narodnog poslanika da vodi računa o dostojanstvu Narodne skupštine i o svim stavovima. Po članu 101. ste dužni da se u svojim govorima koncipirate prema Poslovniku Narodne skupštine i uz poštovanje svih odredaba.
Poternica je povučena, pa se Ljubomir Jovanović Stakleni vratio u Srbiju. Niko Čedinog rođaka nije uhapsio. Nijedan sud nije u stanju da Čedinom rođaku Ljubomiru Jovanoviću Staklenom sudi za pokušaj ubistva i teške, po život opasne povrede.
Narodni poslaniče, izričem vam prvu opomenu zbog nepoštovanja člana 101. koji se tiče obraćanja predsedavajućeg Narodne skupštine, koji ima obavezu da prekida govornika.
Nije šala u čoveka ispaliti osam metaka. Bolje je suditi lekaru, hirurgu koji je metke izvadio i Petru Paniću spasio život.
Gospodine Blažiću, izričem vam drugu opomenu.
U znak zahvalnosti što je zaštitio svog rođaka, Ljubomira Jovanovića Staklenog ...
Iskreno smatram da je ovakav način komuniciranja sa govornice potpuno nepotreban i da nećemo završiti na onome što je uvažavanje dostojanstva Narodne skupštine, ako se ne usaglasimo o zajedničkom poštovanju Poslovnika.
... surčinska mafija jeČedomiru Jovanoviću poklonila trkačkog konja. Šta li je tek Stanko Subotić Cane poklonio Čedomiru Jovanoviću, da bi ga zaštitio od suda i zakona. Stanko Subotić Cane organizovao je ubistvo policijskog generala Radovana Stojičića Badže.
Narodni poslaniče, nakon dve izrečene opomene oduzimam vam reč, zbog nepoštovanja Poslovnika Narodne skupštine.
Hvala lepo.
Reč ima narodni poslanik Božidar Vujić, kao ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe SRS. (Povreda Poslovnika.)
Dame i gospodo narodni poslanici, sve do 12,30 časova verovao sam da Narodna skupština ima Poslovnik. Izlaskom gospodina Jovanovića utvrdili smo da Poslovnik više ne postoji. Poslovnikom se kaže ko vodi ovu sednicu i ko se stara da na sednici bude reda. Poslovnikom se takođe u pojedinim odredbama kaže na koji način se održava red na ovoj sednici i ko to vodi. To treba da bude trenutno predsedavajuća, gospođica Čomić. Izlaskom gospodina Jovanovića, u 12,30, utvrdili smo sve ono što poslanici SRS neprekidno, u okviru rasprave o Krivičnom zakonu, govore i što vam plastično pokazuju - da je sva rasprava o Krivičnom zakonu nepotrebna, zato što Srbija već ima postojeći Krivični zakon, koji se, doduše, ne sprovodi; a, da je besmislena - jeste, baš kroz primer gospodina Jovanovića. I u ovom slučaju neće nam trebati ni Poslovnik, neće nam trebati ni gospodin Jovanović, primenjivaće se Čeda Jovanović. Zato je gospođica Čomić pogrešila i očito je gospodin Jovanović pokazao da vi DOS-ovci treba da imate takvog predsedavajućeg, koji ne zna da primenjuje Poslovnik i da ga sprovodi. Sada će se ponovo primenjivati Čeda Jovanović. Nepotreban je Poslovnik, nepotrebni su nam zakoni. Imali smo zebru, imamo sve ono što mafija, koja rukovodi DOS-om, a u stvari je mafija postala DOS, i DOS je postao mafija, ima kroz očigledan primer gospodina Čedomira Jovanovića. Gospodo iz DOS-a, ubuduće, uvek kada bude izlazio gospodin Jovanović sve poslovnike koje imate, sve zakone koje će raditi ova skupština, sklonite u stranu, saslušajte šta je to mafija odlučila na svom sastanku i prenela gospodinu Jovanoviću, kao jednom od njihovih izvršilaca.
Narodni poslaniče, izričem vam prvu opomenu zbog nepoštovanja Narodne skupštine i zbog toga što se prema ostalim narodnim poslanicima odnosite bez uvažavanja i sledeći taktiku koju ste počeli juče. Molim vas da završite svoje izlaganje o povredi Poslovnika, citiranjem odredbe Poslovnika i da se prema celoj Narodnoj skupštini odnosite sa uvažavanjem.
Gospodin Jovanović ne priznaje ni Poslovnik, nije priznavao ni narodne poslanike, kada se tako obratio, vređajući vas, koji se u stvari starate da vodite ovu skupštinu, gospođice Čomić. Ali, povreda Poslovnika se ogleda u članu 103 - dali ste jednu, p drugu opomenu, i potom ste oduzeli reč gospodinu Branislavu Blažiću, a da ni u jednom stavu člana 103. niste našli opravdanje za to. Ono što je gospodin Branislav Blažić iznosio jeste sušta istina. Čitanje ovoga teksta, samo zato što je istinit, vas boli, ali je činjenica da je gospodin Branislav Blažić iznosio istinu. Činjenica je da je, ono što je on počeo da čita, ono što vi DOS-ovci stalno kažete, onaj bivši, nenarodni, diktatorski režim,radio sve loše, protiv naroda, ali je ipak činjenica da su se primenjivale odredbe i pokušaj sankcionisanja po postojećem Krivičnom zakonu. Zato je i bila raspisana poternica za učinjeno ubistvo, pokušaj ubistva, i za učinjena krivična i kriminalna dela gospodina Ljubomira Jovanovića Staklenog. Sada, rođak njegov, kada ste vi došli na vlast, pokušava da ...
Molim narodnog poslanika po drugi put da se vrati na temu, a to je povreda Poslovnika.
Vratio sam se na temu, ali vi me, gospođice Čomić, uopšte ne slušate. Nije ni čudo da Čedomir Jovanović traži vašu smenu. Radi se o tome da je gospodin Branislav Blažić iznosio suštu istinu. Jeste bio nenarodni režim, ali je pokušavao da učinioce krivičnih dela privede pravdi i da ih sankcioniše. Sve je to iznosio gospodin Branislav Blažić i vi ste učinili povredu člana 103. dajući mu prvu, drugu opomenu, i potom ste mu oduzeli reč, ne nalazeći nijedno opravdanje u stavovima člana 103. Pročitajte, imate vremena, jer ne vodite vi Skupštinu, nego gospodin Čedomir Jovanović, a vi, gospođice Čomić ...
Gospodine Vujiću, kršite Poslovnik. Vreme, peti minut, povreda Poslovnika.
Završavam i pozivam se na član 103 - da se o tome obavezno glasa, da pročitate na osnovu čega ste davali i jednu i drugu opomenu gospodinu Branislavu Blažiću, a potom mu oduzeli reč baš na osnovu tog člana 103, jer nigde se ne nalazi opravdanje za ovakve sankcije.
Pravo na repliku, narodni poslanik Gordana Čomić.
Dame i gospodo, kaže gospodin Nikolić: "Kako Čeda kaže". Što je babi milo, to se babi snilo. Ipak neće moći, nego će biti kako institucije kažu, mada znam da bi voleo gospodin Nikolić da bude: "Kako Čeda kaže". Replika i osnov za repliku koju sam tražila je u delu rečenice koju je izneo narodni poslanik Božidar Vujić, a ticao se togako predsedava Narodnom skupštinom. Neistinitost je slika koju on ima, da neko drugi predsedava Narodnom skupštinom. Moram da ga upozorim da je to osnov po kome mogu da se javim za repliku, kao narodni poslanik i kao neko kome je dužnost predsedavanja bila u tom trenutku poverena. Juče sam rekla i danas ću ponoviti da, kao politička stranka i poslanička grupa, imate prava da svoju strategiju političkog nastupa koncipirate onako kako smatrate da treba. Ono što ja smatram da je pravo više, to je da to plasirate kao većinski stav ove skupštine. I ono štoprepoznam, kao predsedavajući Narodne skupštine, kad je reč o uvredljivim izrazima, govoru mržnje, nameri da se plasira jedna vest i da to postane opšte mesto, a da nije važno ko je to proveravao, to je trenutak kada neko mora da vam kaže - ne može nikada više. Sve vrste ljutnji koje imate na mene, kad je u pitanju predsedavanje, na njih imate pravo kao ljudi, kao poslanici. Ali, i sada, i svaki put kada budem vodila sednice Narodne skupštine, iznošenje, proizvoljno, paušalno, govorom mržnje, govorom netolerancije, izricanjem osuda stavova i predstavljanje toga kao činjenice - ne može nikada više. Probali smo, nije dobro. Hvala vam. (Tomislav Nikolić: Replika.)
Nemate pravo na repliku, gospodine Nikoliću. Spomenuti ste, ali ne uvredljivo, a i spomenuti ste zato što ste kršili Poslovnik, a i dobacivali ste. (Tomislav Nikolić: Samo hoću da uđe u zapisnik da li imam pravo na repliku.) Vi ste izazvali govornika da vas pomene zato što ste dobacivali. Nemate pravo na repliku. Narodni poslanik Tomislav Nikolić nema pravo na repliku zato što je spomenut, usled činjenice što je dobacivao narodnoj poslanici Gordani Čomić. (Tomislav Nikolić: Tražim repliku na osnovu uvrede stranke i poslaničke grupe. Ovde je rečeno da mi koristimo govor mržnje.) Nije spomenuta stranka. (Tomislav Nikolić: Našem poslaniku se obraćala gospođa Čomić.) Ajde, izvolite. (Tomislav Nikolić: Nije "ajde", nego "izvolite".) To znači da imate pravo. Kad ja kažem - izvolite, to znači da imate pravo.
Ne mogu da prihvatim taj vaš ton "ajde, izvolite". Prvo, nije to u vašoj milosti, nego u milosti Poslovnika, da li ja imam pravo na repliku ili nemam. Pravo na repliku imam, bez obzira na to što vi ovde u Skupštini zavodite diktaturu, uvodite kažnjavanje narodnih poslanika za reči koje izgovore za govornicom Narodne skupštine Republike Srbije, svidele vam se te reči ili ne. Ni meni se ne sviđa ono što vi izgovorite o nama, ni meni se ne sviđa to što ne sankcioniše predsedavajući reči mržnje koje su upućene SRS. Vi možda očekujete da se mi povučemo u mišije rupe kada nam tako nešto kažete. Juče smo ovde čuli otvorenu pretnju jednom narodnom poslaniku, da se on, tobož, boji Haga zato što je organizovao i činio ratne zločine, a vi na to uopšte ne reagujete, a reagujete na bilo kakvu diskusiju, čak ste oduzeli reč narodnom poslaniku Stevanu Kesejiću koji je tražio reč po Poslovniku. Vi mu reč po Poslovniku niste dali. On nije hteo da prigovori povredu Poslovnika. On je tražio reč po Poslovniku i hteo je da predloži da radimo danas do 15,00 časova. Ali, vi ste cenili šta on hoće da kaže, pa mu čak ni u tom slučaju niste dali reč. Nema veze koja od vas dve predsedava sednicom Narodne skupštine, istovetno se ponašate, samo što su obrazloženja gospođe Čomić nešto šturija od obrazloženja koja daje Nataša Mićić. Molim vas, ustanovite jedan kriterijum pa da se po tom kriterijumu ovde svi ponašamo. Nemojte da mislite da možete poslanicima SRS da izgovorite ovde sve što vi hoćete, a da ćemo se mi uplašiti novčanih kazni, zato što svaka ova vaša uzurpacija demokratskog ponašanja u Narodnoj skupštini povlači rigorozne novčane kazne prema narodnim poslanicima SRS. Nemojte da mislite da ćete tim novčanim kaznama od radikala načiniti ono što ste načinili od ostalih poslaničkih grupa koje trenutno nisu u vlasti, ali vam pomažu da vršite vlast. Nas nije mogla ni goropadnija zver da uplaši, a naročito nećete vi, kojima se gaće tresu od straha. Prvi put ste shvatili kako to izgleda kad vršiš vlast u zemlji u kojoj više od polovine ljudi nije za tebe.
Reč ima narodni poslanik Dragan Čolić.
Ukidajmo, braćo, sve zakone, jer mi imamo našeg Čedu. Čedomir Jovanović je paradigma dosmanlijskog pravnog poretka. Živeo Čeda Jovanović, alfa i omega DOS-ovskog shvatanja slobode i demokratije. SRS smatra da je sasvim besmisleno da danas Narodna skupština Republike Srbije raspravlja o izmenama i dopunama Krivičnog zakona. Srbiji ne treba Krivični zakon. Zapravo, ne treba nikakav zakon, jer mi imamo Čedomira Jovanovića. Ionako se uvek, kad su u koliziji Čedomir Jovanović i bilo koji zakon, primenjuje Čeda. (Predsednik: Gospodine Čoliću, upozoram vas da se vratite na temu dnevnog reda.) Nije više uopšte reč o Čedinoj zebri, o Čedinoj ulici. Reč je o najtežem krivičnom delu, krivičnom delu ubistva. Ubijanje je zabranjeno. (Predsednik: Gospodine Čoliću, izričem vam prvu opomenu na osnovu članova 103. i 104. ) Ubijanje je zabranjeno, osim ako ste rođak Čedomira Jovanovića. (Predsednik: Izričem vam drugu opomenu.) Rođaci Čedomira Jovanovića imaju pravo da sasvim slobodno ubijaju.
Oduzimam vam reč. Reč ima narodni poslanik Božidar Vujić, povreda Poslovnika.
Bez obzira što pravite leteće izmene kao u hokeju, gospođice Mićić, kada sam prošli put izašao po Poslovniku, tražeći reč da ukažem i na povredu Poslovnika (jer ovaj poslovnik se više ne primenjuje, važi Čeda), tražio sam da se o tome glasa, o povredi, i da obrazložite član 103. na osnovu kojeg je gospodin Branislav Blažić od gospođice Čomić dobio prvu opomenu, potom drugu, a potom izricanje mere oduzimanja reči. Rekao sam da je gospodin Branislav Blažić iznosio samo istinu čitajući ovaj tekst i da se ni u jednom stavu člana 103. ne može pronaći mera na osnovu koje je sankcionisan. To isto ste činili i sada, u istom slučaju, po članu 103. i članu 104, na koje ste se pozvali. Ne znam da li se u ovom trenutku menjate kao u hokeju, ali nema potrebe da se pozivate na članove 103. i 104, jer kao i prethodnog puta, ne poštujući ovaj poslovnik, jer vi se ovde samo menjate,izgleda da se držite Čede, a ne postojećeg Poslovnika. Pa, držite se i dalje Čede. Mislim da za narodnog poslanika treba da važi ovaj poslovnik, ma kakav da je. Na osnovu toga ste izrekli i gospodinu Čoliću sve tri sankcije. Znači, izrekli ste prvu opomenu, potom drugu i na kraju treću, time što ste mu oduzeli reč. Pozivam vas ponovo, ovaj put, opet ne znajući da li se u međuvremenu vi i gospođa Čomić menjate, da konačno jednom, kao i u slučaju gospodina Branislava Blažića, tako i sada u ovom slučaju gospodina Čolića, date obrazloženje zbog čega sute sankcije prema tim narodnim poslanicima SRS izrečene i da pročitete član 103, a verujem da nećete. Ja ću sada da ga pročitam, a vi kažite na osnovu čega ste izricali sankcije. Citiram i verujem da mi ovo vreme nećete uzeti u obzir: "Opomena se izriče narodnom poslaniku koji je prišao govornici, bez dozvole predsednika Narodne skupštine" - ovo pada u vodu jer ste prvo gospođica Čomić, a sada ste vi, gospođice Mićić, prozvali i gospodina Blažića i gospodina Čolića da izađu za ovu govornicu; ".... koji govori pre nego što je zatražio i dobio reč" - ni po ovome ne možete, jer su na osnovu prijave dobili reč od strane vas, privremeno predsedavajućih, dok se konačno ova skupština ne usaglasi da Poslovnik više stvarno ne važi, nego Čeda da važi; "... koji, i pored upozorenja predsednika Narodne skupštine, govorio o pitanju koje nije na dnevnom redu" - nije ni ovo, jer na dnevnom redu jeste Krivični zakon. Mi kroz plastične primere prikazujemo kako vi ne sprovodite ni postojeći Krivični zakon, a želite da donesete nov u kojem ste proširili kazne za određena dela, a izašli u susret Evropi, da budemo civilizovana zemlja i da se smrtna kazna zameni maksimalnom kaznom zatvora. Ne može da se izrekne mera ni gospodinu Blažiću ni gospodinu Čoliću, jer ovo što su oni čitali i što će čitati i dalje poslanici SRS jeste istina i nije iznošenje neistine
Nemojte sad obrazlagati posebno svaki da citirate.
Gospođice Mićić, izvinjavam se, evo čitam, ako prekidam govornika u izlaganju. Ni gospodin Blažić ni gospodin Čolić nisu sami sebe prekidali, nege ste to vi radili, a ne znam da li će gospodin Čeda tražiti i da se vama izrekne opomena. Čini mi se da u ovoj skupštini važi Čeda, a ne Poslovnik. "Ako iznosi činjenice i ocene koje se odnose na privatni život drugih lica" činjenje kriminalnih radnji, iznošenje kriminalnih radnji u javnosti, a javnost saznaje o tome i preko sredstava informisanja, ne može da znači da je to privatni život. To su dela koja po Krivičnom zakonu, postojećem, koji vi uopšte ne sprovodite, treba da se sankcionišu i to nema veze sa privatnim životom. "Ako upotrebljava psovke i uvredljive izraze" - pa, kažite i jednu psovku ili uvredljivi izraz koji je izneo gospodin Blažić ili gospodin Čolić; a ne samo ova skupština, ne samo skupštinska većina DOS-ova, i narod će vam verovati. "Ako drugim postupcima narušava red na sednici ili postupa protivno odredbama ovog poslovnika... Gospođice Mićić, ili ako ste se u međuvremenu zamenili sa gospođicom Čomić, obrazložite vi taj član 103; i tražim da se o tome glasa i o povredi Poslovnika kada je izrečena mera gospodinu Branislavu Blažiću i sada gospodinu Čoliću.
I gospodin Branislav Blažić i gospodin Dragan Čolić izvršili su povredu koju ste vi pročitali, i pored upozorenja predsednika Narodne skupštine govorili su o pitanju koje nije na dnevnom redu i iznosili su činjenice i ocene koje se odnose na privatni život drugih lica. Svako drugi će dobiti tu sankciju ukoliko bude povređivao pomenuti član 103. Stavljam na glasanje povredu koju je istakao narodni poslanik Božidar Vujić. Za 34, protiv 90, uzdržanih nema, nije glasalo 62, ukupno 186. Narodna skupština je donela odluku da nije bilo povrede Poslovnika. Reč ima narodni poslanik Ljubomir Kragović, a posle njega narodni poslanik Vitomir Plužarević.
Dame i gospodo narodni poslanici, Čedinim rođacima ni sudovi ni zakoni ne mogu ništa. Pucaju, pucaju Čedini rođaci, meci fijuču na sve strane...
Gospodine Kragoviću, upozoravam vas da se vratite na temu dnevnog reda.
... hirurzi se upinju iz petnih žila da spašavaju živote, a policija to posmatra skrštenih ruku. Sudovi nezainteresovano ćute. Čeda je tako naredio...
Gospodine Kragoviću, na osnovu člana 102. a zbog povrede člana 103. Poslovnika Narodne skupštine, izričem vam prvu opomenu.
Hvala. Tako je početkom 2000. godine poznati pripadnik surčinske mafije Ljubomir Jovanović Stakleni ispalio osam metaka...
Na osnovu istih članova izričem vam drugu opomenu.
Petar Panić je izbušen kao sito, četiri metka su Paniću prosvirala pluća, a dva metka su probušila jetru, zamrsila creva...
Gospodine Kragoviću, oduzimam vam reč. Izvolite, povreda Poslovnika.
Gospođice Mićić... Nisam obavešten o tome, ako je gospođa, ja ću se izviniti, izvinjavam se. Evo, sugeriše Milka, verovatno Milka zna. Dakle, gospođo ili gospođice Mićić, treći put član 103; malopre ste rekli da ste i gospodinu Blažiću i gospodinu Čoliću oduzeli reč zbog uvredljivih izraza. Pozivam se treći put, ovaj put je govorio gospodin Kragović. Zar vam je malo; gospođice, gospođo Mićić, sve ono što je gospodin Kragović doživljavao i doživljava na prostoru Kosova i Metohije u opštini Kosovska Mitrovica - terorisali su ga, i njega i ostatak srpskog naroda tamo, Šiptari. Sada to radite vi, sada to radi DOS. Nadam se da srpski narod i na Kosovu i u celoj Srbiji to vidi. Tražim da se ponovo glasa o članu 103. i da obrazložite gde je to gospodin Kragović govorio neistinu pa ste mu izricali opomene. Jeste, on je čitao istinu; a šta je rekao gospodin Kragović. Rekao je - onaj bivši ...
Gospodine Vujiću, nećemo se baviti tim, moram da vas prekinem, gospodine Vujiću...
.... nenarodni diktatorski režim - to je rekao gospodin Kragović - zbog pokušaja ubistva raspisao je poternicu za Ljubomirom Jovanovićem Staklenim, rođakom Čedomira Jovanovića. Vrli rođak Čedomira Jovanovića, Ljubomir Jovanović Stakleni...
Gospodine Vujiću...
... pobegao je u inostranstvo. Kada je 5. oktobra demokratija pobedila u Srbiji, DOS došao na vlast, a Čedomir Jovanović postao važan državni faktor, poternica je povučena, pa se rođak Čedomira Jovanovića, Ljubomir Jovanović Stakleni..
Gospodine Vujiću, gospodine Vujiću, prekidam vas u izlaganju, po ovlašćenju koje imam po Poslovniku, i upozoravam vas na član 97. koji kaže: "Povredom Poslovnika ne smatraju se odluke Narodne skupštine i predsednika Narodne skupštine koje se donose na osnovu diskrecionih ovlašćenja predviđenih ovim poslovnikom". Koristila sam svoja diskreciona ovlašćenja, a vi niste revizor i molim vas da se više ne javljate za reč po preduzetim merama.
Deca loših levičara uvode diskreciju i uvode ilegalu u Srbiju. Ali neka. Niko Čedinog rođaka nije uhapsio. Nijedan sud nije u stanju da ...
Gospodine Vujiću, izričem vam drugu opomenu na osnovu člana 102. i 103.
.... Ljubomiru Jovanoviću Staklenom sudi za pokušaj ubistva i teške, za život i te kako opasne, telesne povrede.
Gospodine Vujiću, oduzimam vam reč. Molim vas da se udaljite sa govornice. Reč ima narodni poslanik Vitomir Plužarević, a posle njega narodni poslanik Goran Cvetanović.
Dame i gospodo narodni poslanici, onaj bivši nenarodni diktatorski režim je zbog pokušaja ubistva raspisao poternicu za Ljubomirom Jovanovićem Staklenim, rođakom Čedomira Jovanovića. Vrli rođak Čedomira Jovanovića, Ljubomir Jovanović...
Narodni poslaniče Plužareviću, upozoravam vas da se držite teme dnevnog reda.
.... pobegao je u inostranstvo. Kada je 5. oktobra demokratija pobedila u Srbiji, DOS je došao na vlast, a Čedomir Jovanović postao važan državni faktor...
Narodni poslaniče, na osnovu člana 102. i povrede člana 103, izričem vam prvu opomenu.
.... poternica je povučena, pa se rođak Čedomira Jovanovića, Ljubomir Jovanović Stakleni, slobodno vratio u Srbiju.
Izričem vam drugu opomenu na osnovu člana 102. i 103.
Nijedan sud nije u stanju da Čedinom rođaku, Ljubomiru Jovanoviću Staklenom...
Oduzimam vam reč. Molim vas da napustite govornicu. Reč ima narodni poslanik .... Nećemo raspravljati, molim vas, ako prekršite član 97. i budete raspravljali o mojim diskrecionim ovlašćenjima [[žagor u sali]] takođe ću preduzeti mere. Upozorila sam na taj član Poslovnika.
Gospođo Mićić, želeo bih da mi objasnite na početku šta znači taj prst i ta pretnja? Kao ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe javio sam se da reklamiram povredu Poslovnika - i za ovo što ste sada učinili, i za ono što činite danas pre podne i juče ceo dan. Naime, i vi i vaša koleginica, gospođa Čomić uporno kršite Poslovnik oduzimanjem reči poslanicima SRS. Juče ste to objašnjavali iznošenjem neistina. Sve vreme ste govorili da poslanici SRS iznose neistine i da im zbog toga oduzimate reč. Objasnite mi, molim, vas šta su neistine od ovoga što su poslanici SRS iznosili ovde, što su pričali.
Gospodine Jovanoviću, ja sam vas upozorila da postoji član 97. i da ne povređujete taj član. Pošto vi to činite, ja vam izričem prvu opomenu.
I da li je činjenica da je izvesni Ljubomir Jovanović-Stakleni upucao Petra Panića?
Izričem vam drugu opomenu, gospodine Jovanoviću.
To je činjenica, to je tačno i zbog toga je onaj bivši režim raspisao poternicu za Ljubomirom Jovanovićem.
Oduzimam vam reč, gospodine Jovanoviću, i molim vas da se udaljite sa govornice. Obrazloženje sam već dala, član 97. Reč ima narodni poslanik Goran Cvetanović, a posle njega Lazar Marjanski i to je poslednji prijavljeni govornik.
Dame i gospodo narodni poslanici, premijer Đinđić je u svom ekspozeu rekao da je na prvom mestu borba protiv kriminala. Rekao je - moramo svesti račune sa kriminalom i zloupotrebama iz proteklih 10 godina. Rekao je prvo ona najteža krivična dela, građani s pravom od ove vlade očekuju da se u najkraćem roku, a tu govorim o sedmicama i danima, a ne o mesecima, rasvetli ubistvo Slavka Ćuruvije; ubistvo na Ibarskoj magistrali; otmica Ivana Stambolića i još nekoliko ubistava koja su očito imala političku pozadinu. Njihovi nalogodavci, počinioci, moraju da se nađu pred licem pravde. Osnovaćemo i parlamentarnu komisiju koja će ispitati umešanost državnih službi u teška krivična dela. Zato vas pitam šta je tu sporno ako je premijer u ime Vlade rekao da će da se bori protiv kriminala, zašto je problem i zašto nije nijedan sud u stanju ...
Gospodine Cvetanoviću, naša tema dnevnog reda nije slobodna tema o kriminalu, nego Predlog o izmenama i dopunama Krivičnog zakona, potpuno konkretan i jasan. Molim vas da se vratite na temu dnevnog reda.
S obzirom da ste vi, navodno, pravnica, mislim da treba da budete kompetentni i da znate šta je zakon o kriminalu ili očigledno tek treba da učite. Zbog toga postavljam pitanje - zašto nijedan sud nije u stanju da Čedinom rođaku Ljubomiru Jovanoviću Staklenom sudi za pokušaj ubistva i teške, za život...
Izričem vam prvu opomenu na osnovu člana 102. i 103. Poslovnika.
... i te kako opasne, telesne povrede. Nije šala u čoveka ispaliti osam metaka. Bolje je suditi lekaru, hirurgu koji je metke izvadio i Petru Paniću spasao život. U znak zahvalnosti što je zaštitio svog rođaka...
Izričem vam drugu opomenu na osnovu člana 102. i 103.
... Ljubomira Jovanovića Staklenog, surčinska mafija je Čedomiru Jovanoviću poklonila trkačkog konja.
Oduzimam vam reč, gospodine Cvetanoviću, i molim vas da se udaljite. Poslednji prijavljeni govornik je narodni poslanik Lazar Marjanski.
Gospodo narodni poslanici, gospođo predsedavajuća, sad prvo reklamiram Poslovnik po članu 97, a imam jedan predlog. Pošto je ministar pravde ovde, zastupa i treba da bude nezavisno pravosuđe i sve ostalo, toliko se vodi diskusija o dokazivanju i dokazano je da je gospodin Čeda i njegov brat, ne znam, neki rođak, trebalo je da izađe ovde i da kaže da li je istina ili nije i ne bi srpski radikali toliko insistirali na istini da to nije. Zato predlažem da gospodin Čeda izađe i da kaže istinu.
A ja predlažem da se vi vratite na temu dnevnog reda.
A zašto ovo nije tema dnevnog reda?
Zato što je tema dnevnog reda Predlog zakona o izmenama i dopunama Krivičnog zakona Republike Srbije.
Ja sam se javio po Poslovniku.
Ja sam vas najavila kao poslednjeg prijavljenog govornika.
E, pa, tu ste pogrešili.
Da, a tako ste dobili reč po Poslovniku posle ovog izlaganja.
Inače, o ovom predlogu zakona mogu da kažem sledeće - da ovaj zakon treba da sankcioniše sve one ljude i ubice koji su do sada to radili, koji imaju krivicu. U znak zahvalanosti što je zaštitio svog rođaka Ljubomira Jovanovića Staklenog, surčinska mafija je Čedomiru Jovanoviću poklonila trkačkog konja. Šta je tek Stanko Subotić Cane poklonio Čedomiru Jovanoviću?
Upozoravam vas da se vratite na temu dnevnog reda.
Čedomir Jovanović je paradigma DOS-manlijskog pravnog poretka. Živeo Čeda Jovanović! Ja samo toliko.
Pošto na listama poslaničkih grupa više nema prijavljenih za reč, pre zaključivanja načelnog pretresa pitam da li žele reč predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa koji to svoje pravo nisu iskoristili na početku? Nema prijavljenih. Zaključujem načelni pretres. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Krivičnog zakona Republike Srbije u načelu. Za 134, protiv 51, uzdržanih nema, nije glasao 11, od ukupno 196 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Krivičnog zakona Republike Srbije. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto Vlada Republike Srbije nije dostavila mišljenje o podnetim amandmanima na Predlog zakona, podsećam vas da, prema članu 136. stav 5. Poslovnika, Narodna skupština može odlučiti da se Predlog zakona razmatra i bez njega ili utvrditi novi rok u kome će to oni učiniti. Za reč se javio ministar pravde i lokalne samouprave. Prvo po Poslovniku, izvolite. Da li je neki predlog? Predlog, izvolite.
Predlog po Poslovniku, da vreme za raspravu o amandmanima bude tri minuta.
Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika; narodni poslanik Dragan Pavlović je predložio da, na osnovu člana 138, vreme za raspravu u pojedinostima bude ograničeno na tri minuta. Za 112, protiv 60, uzdržanadva, nije glasao 21, od ukupno 195 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština donela odluku da će vreme za raspravu po amandmanima biti ograničeno na tri minuta. OTVARAM PRETRES PREDLOGA ZAKONA U POJEDINOSTIMA. Reč ima ministar pravde i lokalne samouprave gospodin Vladan Batić.
Uvažena gospođo predsednice, dame i gospodo narodni poslanici, cenjeni posmatrači, budući da je sinoć održana sednica Odbora za pravosuđe i to je razlog što vam pismeno nije dostavljen stav Vlade o podnetim amandmanima, ali želim da vas obavestim da je Vlada prihvatila sledeće amandmane: amandman narodnih poslanika Petra Cvetkovića, Dušana Budišina, Đorđa Mamule i Veroljuba Arsića i Tome Bušetića na član 4; amandman poslanika Petra Cvetkovića, Dušana Budišina, Đorđa Mamule, Aleksandra Vučića i Zorana Nikolića na član 5. Prihvatili smo brisanje člana 5. kojim je uvedeno krivično delo nasilje nad pripadnikom drugog naroda, etničke grupe ili verske zajednice, da to ne bi bez razloga izazivalo velike dileme i sumnje da li ima neke diskriminacije ili nešto slično, i to je opšteprihvaćen stav na Odboru za pravosuđe. Zatim, amandman narodnih poslanika Petra Cvetkovića, Dušana Budišina, Đorđa Mamule i Gorana Cvetanovića na član 7. Predloga zakona; amandman narodnih poslanika Petra Cvetkovića, Dušana Budišina, Đorđa Mamule i Dragoljuba Stamenkovića na član 8. Predloga zakona; zatim amandman Petra Cvetkovića, Dušana Budišina i Đorđa Mamule na član 16; Petra Petrovića na član 20; amandman narodnih poslanika Petra Cvetkovića, Dušana Budišina i Đorđa Mamule na član 22; amandman Petra Cvetkovića, Dušana Budišina, Đorđa Mamule i Đure Lazića na član 24;zatim, amandmane narodnih poslanika Rodoljuba Šabića, Nataše Milojević, Olgice Kirćanski, Jelene Milenković, Branka Gligorića, Dragana Milentijevića, Aleksandra Vatovića i Meha Omerovića na član 25, 26, 27, 28, na član 29; amandman narodnog poslanika Milana Markovića na član 29; amandman prethodno pomenutih narodnih poslanika Rodoljuba Šabića i drugih na član 30. Amandman kojim se uvodi novi član-nasilje u porodici, narodnih poslanika Leile Ruždić-Trifunović i dr Stevana Lilića; amandman narodnih poslanika Petra Cvetkovića, Dušana Budišina, Đorđa Mamule i Branislava Blažića na član 34; Petra Cvetkovića, Dušana Budišina i Đorđa Mamule na član 35; istih poslanika na član 36; istih poslanika i poslanice gospođe Gordane Pop-Lazić na član 61; amandman narodnog poslanika Đorđa Mamule na član 64; Petra Cvetkovića, Dušana Budišina i Đorđa Mamule na članove 66, 68, 78. i 80. Predloga zakona o izmenama i dopunama Krivičnog zakona Republike Srbije.
Pošto nemamo izveštaj Vlade o ostalim amandmanima stavljam na glasanje predlog da, prema članu 136. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, odlučimo da Predlog zakona razmatramo i bez izveštaja Vlade. Za 134, protiv 21, uzdržanih nema, nije glasalo 37, ukupno 192. Konstatujem da je Narodna skupština donela odluku da raspravu u pojedinostima obavimo i bez izveštaja Vlade. Na sednici Odbora za pravosuđe i upravu narodni poslanik Milan Marković povukao je amandman da se posle člana 2. doda novi član 2a. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Podnosilac amandmana nije prisutan. Reč ima ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe Srpske radikalne stranke, narodni poslanik Lazar Marjanski.
Dame i gospodo narodni poslanici, podnoseći strpljivo i uporno amandmane na sve članove zakona o izmenama i dopunama Krivičnog zakona mi, srpski radikali, ne možemo da se odupremo utisku da je naš rad uzaludan, jer živimo u državi u kojoj je DOS-ovska vlast ukinula pravni poredak u celini. Dok pisac ovog zakonskog projekta objavljuje rat gatarama, mafija upravlja svim ekonomskim, finansijskim i političkim procesima. Glavni mafijaši Stanko Subotić Cane, Filip ..... i Dragoljub Mirković....
Upozoravam vas da se vratite na temu, a to je član 3. Predloga zakona.
... u potpunosti su monopolisali šverc nafte, duvana, oružja i droge. Ovladali su tajnom policijom, tako da njihovu glavnu ekipu za prljave poslove predstavljaju bivši i sadašnji najviši policijski funkcioneri...
Izričem vam prvu opomenu.
...Jovica Stanišić, Franko Simatović Frenki, Milorad Luković, Mihalj Kertes i drugi. (Kertes nije vaš.) Njihovo političko čedo je Zoran Đinđić, predsednik Vlade Srbije.
Izričem vam drugu opomenu.
... čovek koji je ukinuo Ustavni sud. Da li je to druga opomena zbog Kertesa?
Oduzimam vam reč na osnovu čl. 103. i 104. Gospodine Marjanski, ako sam vas dobro razumela vi ste povukli amandmane Srpske radikalne stranke? Ne. Učinilo mi se da ste rekli, izvinjavam se. Da li se još neko prijavljuje za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 45, protiv 114, uzdržanih nema, nije glasao 31, ukupno 190. Saopštavam da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Reč ima narodni poslanik Đorđe Mamula.
Ovako predloženo rešenje nije u skladu sa Ustavom i zakonima. Pre svega, nije jasno na koje saučesnike se misli kada je reč o tome da mogu biti oslobođeni, odnosno da mogu biti blaže kažnjeni ako otkriju delo, učinioce ili organizatora. Samo pomagač može biti blaže kažnjen po opštem delu Krivičnog zakona, samo pomagač. Ne može saučesnik da bude blaže kažnjen ako je podstrekač. Podstrekač ne može nikako da bude blaže kažnjen po ovom zakonu. Organizator zločinačkog udruženja ne može biti blaže kažnjen, saizvršilac ne može biti blaže kažnjen. Zamislite ovakvu situaciju: četiri čoveka ubiju jednog, dvojica odu u jednu policijsku stanicu i prijave drugu dvojicu, a ova druga dvojica prijave onu prvu dvojicu. I jedni i drugi mogu da se pozovu na to da budu blaže kažnjeni, a saizvršioci su. Dakle, ovakvo rešenje je protivustavno i protivzakonito. Ako se mislilo da se pojača borba protiv organizovanog kriminala, onda treba doneti poseban zakon koji se odnosi na organizovani kriminal i izmeniti opšti deo Krivičnog zakona, a koji se odnosi na granice odgovornosti saučesnika. Dakle, nemojte da se radi nešto što je protivno Ustavu i zakonu. Ne verujem ni da će ovo prihvatiti Savet Evrope. Znate, ne cene oni samo da li postoji smrtna kazna ili ne. Nemate ovakvo rešenje ni u jednom evropskom zakonu. Ni u nemačkom, koji je osnov i model za mnoge evropske zakone. Prema tome, ovo nije stranačko pitanje, nego je pitanje struke i dobrog uređenja Krivičnog zakona u državnom interesu. Zato prihvatite naš amandman.
Zahvaljujem narodnom poslaniku. Da li se još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi prijavljuje za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 81, protiv 57, uzdržanih 7, nije glasalo 43, od ukupno 188 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković, narodni poslanik Veroljub Arsić i narodni poslanik Toma Bušetić. Pošto je Odbor za pravosuđe i upravu prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, prihvatila ga je i Vlada, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 5. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković, narodni poslanik Aleksandar Vučić i narodni poslanik Zoran D. Nikolić. Pošto je Odbor za pravosuđe i upravu prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, prihvatila ga je i Vlada, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 6. amandmane su zajedno podneli narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li predstavnik podnosilaca amandmana želi reč? (Povukao je amandman.) Konstatujem da su narodni poslanici odustali od amandmana. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Čolić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Narodni poslanik Dragan Čolić nema pravo na reč. Imate pravo da priložite diskusiju, svakako. Prihvatila sam nekoliko ovakvih diskusija vaših kolega. Da li se neko drugi javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 27, protiv 117, uzdržanih nema, nije glasalo 43, od ukupno 187 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković, kao i narodni poslanik Goran Cvetanović. Pošto je Odbor za pravosuđe i upravu prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, prihvatila ga je i Vlada, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Toma Bušetić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite, reč ima narodni poslanik Toma Bušetić.
Dame i gospodo narodni poslanici, dobro je što je ministar Vladan Batić prihvatio amandman na član 4. kao i na član 7, čak bolje nego što sam i ja predložio. Ali, šta ovo znači? Ovo znači možda jedan pozitivan korak nove vlasti da prestane da se udvara međunarodnoj zajednici, jer sve ovo što je prvobitno bilo u predlogu na neki način, bilo je udvaranje međunarodnoj zajednici. I, evo, juče predsednik Vlade vapi za parama Evropske unije, i kaže - to je skandal ako ne date pare. Naravno, mi smo sve vreme govorili - neće oni ništa dati. Daće samo mrvice, a uslovi za dobijanje tih sredstava su veoma teški. Oni kažu - treba da se izvrši analiza strukturalnih reformi. Pre nekoliko dana sam govorio o tome šta znače strukturalne reforme ili prilagođavanje. Znače ad hoc privatizaciju, sa masovnim otpuštanjem, liberalizaciju tržišta kapitala, što podrazumeva odlivanje kapitala iz naše zemlje i bankrot i preduzeća i banaka, a znače i tržišno utemeljenje cena energije, hrane, komunalija i svega ostalog. Znači, oni nisu zadovoljni ovim cenama energije i traže da struja bude još skuplja, hiljadu posto. To su te strukturalne reforme. Pa, možda je Vlada sada na dobrom putu da shvati da ne treba prihvatati sve ono što traži međunarodna zajednica. Hteo bih da vas na jednu stvar podsetim. Jedina zemlja u našem okruženju koja ne prihvata ad hoc ono što traži Evropska unija to je Slovenija i jedino se u Sloveniji ipak dobro živi. Svuda tamo gde su ove reforme rađene po diktatu Evropske unije situacija je totalno loša, a stanovništvo totalno osiromašeno. Evo, u tom delu smatram da ova vlast i ova vlada treba da prekinu sa udvaranjem međunarodnoj zajednici i sa prihvatanjem svega onoga što oni predlažu, jer ništa nam dobro ne misle.
Gospodine Bušetiću, da li vi povlačite ovaj amandman, pošto je bespredmetan, s obzirom da je...? Povlačite. Konstatujem da je narodni poslanik Toma Bušetić povukao amandman na član 7. Na član 8. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković, kao i narodni poslanik Dragoljub Stamenković. Pošto je Odbor za pravosuđe i upravu prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, prihvatila ga je i Vlada, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Rodoljub Šabić, Nataša Milojević, Olgica Kirćanski, Jelena Milenković, Branko Gligorić, Dragan Milentijević, Aleksandar Vatović i Meho Omerović. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Narodni poslanik Rodoljub Šabić povlači amandman u ime poslanika koji su zajedno podneli ovaj amandman. Konstatujem da je amandman na član 8. povučen. Na član 9. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković, kao i narodni poslanik Zoran Radovanović. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li podnosioci amandmana žele reč? (Ne.) (Poslanici povlače amandman.) Povlačite, ali ostaje amandman narodnog poslanika Zorana Radovanovića. Da li i on odustaje od amandmana? (Nije prisutan.) Onda moramo glasati. Stavljam na glasanje amandman. Za 43,protiv 89, uzdržan jedan, nije glasalo 46, od ukupno 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Milan Marković. (Narodni poslanik Milan Marković povlači amandman na član 9.). Na član 10. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković, kao i narodni poslanik Branislav Blažić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li podnosioci amandmana žele reč? (Ne.) (Poslanici povlače amandman.) Da li narodni poslanik Branislav Blažić ostaje pri svom amandmanu? (Diskusija se prilaže, pošto poslanik nema prava na reč.) Stavljam na glasanje amandman. Za 29,protiv 90, uzdržan jedan, nije glasalo 61, od ukupno 181 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Milan Marković. Konstatujem da narodni poslanik Milan Marković povlači amandman na član 10. Na član 11. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li predstavnik podnosilaca amandmana želi reč? Poslanici povlače amandman. Konstatujem da su narodni poslanici povukli amandman na član 11. Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Vitomir Plužarević. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Narodni poslanik Vitomir Plužarević priložiće svoju diskusiju, pošto mu je oduzeta reč. Da li se neko drugi javlja za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 19,protiv 102, uzdržana tri, nije glasalo 57, od ukupno 181 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Milan Marković. Narodni poslanik Milan Marković povlači amandman na član 11. Na član 12. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković. Konstatujem da su ovi narodni poslanici povukli amandman na član 12. Predloga zakona. Na član 13. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković. (Poslanici takođe povlače amandman.) Konstatujem da je povučen amandman na član 13. Na član 13. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Podnosilac amandmana nema pravo na reč, ali će dostaviti diskusiju. Da li se neko drugi javlja za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 27,protiv 115, uzdržanih nema, nije glasalo 39, od ukupno 181 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković. Konstatujem da su ovi narodni poslanici povukli amandman na član 14. Na član 15. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković. Poslanici povlače ovaj amandman. Na član 16. amandman je podneo narodni poslanik Joca Arsić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li podnosilac amandmana želi reč? Ima reč narodni poslanik Joca Arsić.
Poštovani poslanici, ja sam, kao što je već rečeno, podneo amandman na član 16. koji glasi da se u članu 76a tačka 1. brišu reči "novčanom kaznom, ili". Radi boljeg praćenja ovog predloga - povreda slobode kretanja i nastanjivanja - predviđeno je: "Ko protivpravno uskrati ili ograniči građaninu Republike Srbije slobodu kretanja ili nastanjivanja na teritoriji Republike Srbije, kazniće se novčanom kaznom ili zatvorom do jedne godine." I, u stavu 2: "Ako delo iz stava 1. ovog člana učini službeno lice, u vršenju službe, kazniće se zatvorom od šest meseci do pet godina". Ja sam svojim amandmanom predložio da se ovo delo kažnjava strožijom kaznom, kaznom zatvora, jerje kažnjavanje novčanom kaznom mnogo blago u odnosu na učinjeno delo. Smatram da treba da se brišu ove reči "novčanom kaznom, ili", i da ostane samo ovaj deo "zatvorom do jedne godine". Znači, kazniće se zatvorom do jedne godine. Ovde su izrečene mnoge reči o tome da je kaznena politika koja se vodila u prethodnom periodu bila blaga, neadekvatna, da nije odgovarala, i ako je zakonom predviđen određeni broj kazni da one nisu poštovane, a sada se predlažu još blaža rešenja u odnosu na postojeća rešenja. Ovim predlogom mislim da ćemo to popraviti; ništa ne boli, ništa nije strašno, onaj ko sprečava kretanje građana sigurno treba da bude sankcionisan, i to, siguran sam, boljim i čvršćim kaznama, odnosno adekvatnijom merom zaprećenom u odnosu na počinioce tog krivičnog dela. Zbog toga predlažem da prihvatite ovaj moj amandman, iako ga je Vlada odbila, odnosno nije uzela u obzir, pošto nismo dobili ništa napismeno od Vlade da su amandmani odbijeni. Samosu nabrojani oni amandmani (ovde nam je ministar izložio) koje je Vlada prihvatila. Ali, pre nego što pristupimo glasanju o ovom mom amandmanu, izražavam sumnju da nas ima ovoliko, odnosno da jedan broj ne glasa. Mislim da oni nisu u sali, pa predlažem da prethodno utvrdimo kvorum, pa onda da izvršimo glasanje o ovom amandmanu. Hvala.
Zahvaljujem narodnom poslaniku. Molim narodne poslanike da utvrdimo kvorum. Konstatujem da u sali ima 13 poslanika poslaničke grupe SPS, koja je tražila utvrđivanje kvoruma. Da li se još neko prijavljuje za reč o ovom amandmanu? Izvolite, pravo na repliku, Branislav Ivković.
Dame i gospodo narodni poslanici, poslanici SPS-a nisu bez razloga još pre šest meseci tražili odgovornost tadašnje potpredsednice Skupštine, gospođe Nataše Mićić, jer je svojim brzopoteznim opomenama i izricanjima kazni jasno pokazala svoje prosto zagriženo političko opredeljenje. Ova situacija, da sada prebrojava poslanike i da pravi razliku u tom smislu između poslanika SPS-a i poslanika u okviru DOS-a, samo pokazuje njenu apsolutnu spremnost da navodi vodu na svoju političku vodenicu. Koliko je poslanika SPS-a, to je stvar SPS-a, a kakav je odnos poslanika DOS-a, neka iskaže procenat prisutnih poslanika DOS-a u odnosu na ukupni broj, pa se prebrojte koliko vas ima. Vi vršite vlast u ovoj zemlji i vaša je obaveza da držite kvorum.
Gospodine Ivkoviću, dostaviću vam listing i procenat prisutnih i izostalih poslaničkih grupa. Da li se još neko javlja za reč? [[Joca Arsić: Pravo na repliku.]] Nemate pravo na repliku. (Joca Arsić: Pogrešno ste me protumačili.) Ne mogu da pričam sa vama tako. Da li se neko prijavljuje za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman koji je podneo narodni poslanik Joca Arsić. Za 39, protiv 110, uzdržanih nema, nije glasalo 12, od ukupno 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković. Predstavnik Vlade i Odbor za pravosuđe i upravu su prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor nije prihvatio ovaj amandman.
Verovatno da je ovaj član sročen omaškom i u brzini. Mi smo se rukovodili onim što stoji u Ustavu Jugoslavije, član 30: "Građaninu se jamči sloboda kretanja, nastanjivanja i pravo da napusti SRJ i u nju se vrati". Dakle, građani Jugoslavije su kako građani Srbije tako i građani Crne Gore. Iz Predloga zakona proizilazi da uskraćivanje slobode kretanja i nastanjivanja građanima Crne Gore na teritoriji Srbije nije krivično delo, čime predlog diskriminiše građane Crne Gore. Zato molim da podržite naš amandman. Reč je o ljudskim pravima.
Predstavnik Vlade i Odbor za pravosuđe i upravu su prihvatili amandman, ali pošto nije Zakonodavni odbor, stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 123, protiv dva, uzdržanih pet, nije glasalo 23, od ukupno 162 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Određujem pauzu do 15,00 časova. [[Posle pauze - 15,55.]] Dame i gospodo narodni poslanici, molim vas da ubacite vaše kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da imamo kvorum pa možemo nastaviti sa radom, raspravom u pojedinostima o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Krivičnog zakona Republike Srbije. Na član 16. amandman je podneo narodni poslanik Lazar Marjanski. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za pet, protiv 95, uzdržanih nema, nije glasalo 49, od ukupno 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković. Narodni poslanici su povukli ovaj amandman. Takođe konstatujem da su narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković povukli amandman na član 18. Takođe konstatujem da su narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković povukli amandman na član 19. Konstatujem da su narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković povukli amandman na član 20. Na član 20. amandman je podneo narodni poslanik Petar Petrović. Predstavnik Vlade i Odbor za pravosuđe i upravu su prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odborsmatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković povukli su amandman na član 21. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Nikolić. Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li neko želi reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 26, protiv 118, uzdržanih nema, nije glasalo 26, od ukupno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 22. amandman su zajedno podnelinarodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković. Predstavnik Vlade i Odbor za pravosuđe i upravu su prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Povučen je amandman na član 23, koji su zajedno podneli narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković. Na član 24. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković, kao i narodni poslanik Đura Lazić. Predstavnik Vlade i Odbor za pravosuđe i upravu su prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković povukli su amandman na član 25. Predloga zakona. Na član 25. amandman je podneo narodni poslanik Stevan Kesejić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Narodni poslanik Stevan Kesejić će priložiti svoju diskusiju, pošto mu je oduzeta reč. Da li neko želi reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 12, protiv 105, uzdržanih dvoje, nije glasalo 53, od ukupno 172 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 25. amandman je podneo narodni poslanik Petar Petrović. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Podnosilac amandmana želi reč. Izvolite.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 25. Predloga zakona o izmenama i dopunama Krivičnog zakona Republike Srbije. U stvari, radi se o članu 103. izvornog teksta odnosno osnovnog teksta zakona. Tu je reč o krivičnom delu silovanja. U Predlogu zakona predlaže se da se u stavu 1. ovog člana brišu reči "sa kojim ne živi u bračnoj zajednici", a ja u svom amandmanu tražim, u ime poslaničke grupe SSJ, da reči "sa kojim ne živi u bračnoj zajednici" ostanu. Pa, da pojasnim: radi se o krivičnom delu silovanja u bračnoj zajednici. Treba razlikovati bračnu zajednicu od drugih zajednica. Naime, tamo gde su naročito poremećeni bračni odnosi može da dođe, i vrlo često dolazi, do zloupotreba optužbi zakrivično delo silovanja,tako da suprug ili supruga mogu da budu optuženi i da se vodi jedan proces koji ima dalekosežne posledice na te ličnosti. Mislimo da to ne bi bilo poželjno u današnje vreme, da se u našem društvu dozvoli da se ovo krivično delo silovanja u bračnoj zajednici sankcioniše na ovaj način. Takođe sam predložio da se najniže kaznene mere, odnosno sankcije predviđene za izvršenje ovog krivičnog dela promene, tako da sam predložio da u stavu 1. najniža kazna koja je bila predviđena, a to je jedna godina, bude tri godine, a u stavu 2. bila je predviđena najmanja kazna tri godine, a ja predlažem da to bude pet godina. Posebno vas molim da obratite pažnju na stav 3. ovog krivičnog dela gde se kaže - ako je delo iz stava 1. ovog člana učinjeno prema maloletnom licu ili je usled njegovog izvršenja nastupila smrt ženskog lica, učinilac će se kazniti zatvorom, pa je predloženo najmanje pet godina. Ja predlažem da to bude najmanje 10 godina. Zašto? Ako je krivično delo silovanja učinjeno i nastupila je smrt, mislim da je i najniža kazna od 10 godina, objektivno gledajući, mala, ali ipak moramo krenuti od neke kazne i mislim da bi trebalo podići ovu najnižu kaznenu meru, odnosno sankciju, na 10 godina. Hvala.
Da li se još neko prijavljuje za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 42, protiv 108, uzdržanih pet, nije glasalo 23, od ukupno 178 narodnih poslanika. Saopštavam da ovaj amandman nije prihvaćen od strane Skupštine. Na član 25. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Rodoljub Šabić, Nataša Milojević, Olgica Kirćanski, Jelena Milenković, Branko Gligorić, Dragan Milentijević, Aleksandar Vatović i Meho Omerović. Predstavnik Vlade i Odbor za pravosuđe i upravu su prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 26. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Milan Marković i zajedno narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković. Narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković su povukli ovaj amandman i narodni poslanik Milan Marković takođe povlači amandman na član 26. Na član 26. amandman je podneo narodni poslanik Miroljub Veljković. Odbor za prvosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Narodni poslanik nije prisutan. Da li neko drugi želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 26, protiv 124, uzdržan jedan, nije glasalo 30, od ukupno 181 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 26. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Rodoljub Šabić, Nataša Milojević, Olgica Kirćanski, Jelena Milenković, Branko Gligorić,Dragan Milentijević, Aleksandar Vatović i Meho Omerović. Predstavnik Vlade i Odbor za pravosuđe i upravu su prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 26. amandman je podneo narodni poslanik Petar Petrović. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Izvolite, reč ima narodni poslanik Petar Petrović, podnosilac amandmana na član 26.
Dame i gospodo narodni poslanici, radi se o krivičnom delu - prinuda na obljubu ili protivprirodni blud. Svojim amandmanom sam predložio da se najniže sankcije, odnosno kazne predviđene za izvršioce ovih krivičnih dela povećaju - umesto od jedne do 10 godina da budu od tri do 10 godina. U stavu 2. reči "najmanje tri godine", zamenjuju se rečima "najmanje pet godina". Ja ne bih ponavljao obrazloženje koje sam dao kada sam izlazio i objašnjavao u vezi prethodnog člana, ali sam, najblaže rečeno, iznenađen (i svi mi iz SSJ smo iznenađeni) što predstavnice Ženske mreže ne podržavaju da se na oštriji način sankcionišu izvršioci ovih krivičnih dela, a znamo da su najčešće i jedino su žrtve pripadnice lepšeg pola, odnosno da su žene i devojke te koje su uvek oštećene. Hvala.
Da li se još neko prijavljuje za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 40, protiv 116, uzdržana tri, nije glasalo 24, od ukupno 183 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 27. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković. Taj amandman je povučen. Na član 27. amandman je podneo narodni poslanik Milan Marković. Narodni poslanik Milan Marković povlači amandman na član 27. Na član 27. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Vujić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 26, protiv 124, uzdržanih nema, nije glasalo 34, od ukupno 184 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 27. amandman je podneo narodni poslanik Miloš Lukić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Izvolite, reč ima narodni poslanik Miloš Lukić.
Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženo predsedništvo, ovaj amandman odnosi se na član 105. osnovnog teksta Krivičnog zakona, a to je obljuba i protivprirodni blud nad nemoćnim licem. Ovo je pomalo specifičan slučaj gde su oštećene duševno poremećene osobe, zatim osobe koje su nemoćne da, usled stanja u kome se nalaze, pruže otpor i tako dalje. Kod ovog dela zakonodavac je predvideo kaznu od jedne do 8 godina, a ovim amandmanom mi iz SSJ predložili smo da to bude od tri do 10 godina. Zbog čega? Mislim da je kazna od jedne godine vrlo problematična i sigurno da kod onih lica koja su spremna na takvo krivično delo neće delovati preventivno. Ovo je posebna tema kada se radi o preventivnom delovanju zakona i mislim da bi donja granica od tri godine (jer uvek se u toku suđenja nađu određene olakšavajuće okolnosti za počinioce takvih dela) ipak imala određeni efekat i da bi uticala na smanjenje ovih krivičnih dela. Takođe, s obzirom na to kakvo je duševno stanje mnogih, pre svega mladih osoba u ovom društvu, a da je sve veći broj obolelih od duševnih oboljenja, kao i lica koja nisu u mogućnosti da pruže otpor, mislim da bi trebalo prihvatiti ovaj amandman. U stavu 2. imamo isto to delo sa posledicama, a to su teške telesne povrede, ili kada je delo izvršeno od strane više lica na naročito svirep i naročito ponižavajući način. Ovde je zakonodavac predvideo kaznu od najmanje tri godine, a mi iz Stranke srpskog jedinstva predlažemo da to bude pet godina. Smatram da u slučaju gde se stvarno pronađu tako naročito olakšavajuće okolnosti kod izvršilaca ovih dela postoje instituti vanrednog ublažavanja kazne, koji mogu izuzetno biti primenjeni. Međutim, u principu, sigurno treba ići sa povećanjem kazne za ova naročito teška krivična dela, još jednom ponavljam, s obzirom na to ko su žrtve ovih dela.
Da li se još neko prijavljuje za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 49, protiv 101, uzdržana tri, nisu glasala 32, ukupno 185. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 27. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Rodoljub Šabić, Nataša Milojević, Olgica Kirćanski, Jelena Milenković, Branko Gligorić, Dragan Milentijević, Aleksandar Vatović i Meho Omerović. Predstavnik Vlade i Odbor za pravosuđe i upravu su prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković povukli su amandman na član 28. Predloga zakona. Na član 28. amandman je podneo narodni poslanik Petar Petrović. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Reč ima narodni poslanik Petar Petrović.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, i ovim amandmanom predložio sam da najniže sankcije za učinioce ovih krivičnih dela budu više nego što su predviđene Predlogom zakona o izmenama i dopunama Krivičnog zakona Republike Srbije. Da vas podsetim, za one koji nisu čitali tekst, da se radi o krivičnom delu obljube ili protivprirodnog bluda sa licem koje nije navršilo 14 godina života. Dakle, radi se o izuzetno teškom i društveno opasnom krivičnom delu i zato poslanička grupa SSJ smatra da najniže predviđene sankcije treba da budu povećane, pa tako predlažemo da umesto "od jedne do deset godina" u stavu 2. bude od "tri do 12 godina"; u stavu 2. umesto "najmanje tri godine" da bude "najmanje pet godina", u stavu 3. umesto "najmanje pet godina" da bude "najmanje osam godina" i u stavu 4. "najmanje deset godina" da bude "15 godina". Stav 4. govori - ako je usled dela iz st. 1. i 2. ovog člana nastupila smrt maloletnog lica. Da li onaj kriminalac koji izvrši ovo krivično delo nad licem koje nije navršilo 14 godina života treba da bude, pod bilo kojim olakšavajućim okolnostima, osuđen samo na deset godina? Smatram da je i 15 godina malo, ali smo ipak procenili da bi to trebalo da bude najniža mera od koje bi se krenulo prilikom izricanja sankcija. Molim vas da ovo imate u vidu kada pritiskate dugmad za i protiv.
Da li se još neko prijavljuje za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 59, protiv 95, uzdržana tri, nije glasalo 29, ukupno 186. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 28. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Rodoljub Šabić, Nataša Milojević, Olgica Kirćanski, Jelena Milenković, Branko Gligorić, Dragan Milentijević, Aleksandar Vatović i Meho Omerović. Predstavnik Vlade i nadležni odbori su prihvatili ovaj amandman, pa konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 29. amandman je podneo narodni poslanik Milan Marković. Predstavnik Vlade i nadležni odbori su prihvatili ovaj amandman, pa konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 29. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Vučurović. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Podnosilac amandmana će dostaviti obrazloženje. Da li se još neko javlja za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 34, protiv 121, uzdržanih nema, nije glasao 31, ukupno 186. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković povukli su amandman na član 29. Predloga zakona. Na član 29. amandman je podneo narodni poslanik Miloš Lukić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Reč ima narodni poslanik Miloš Lukić.
Uvaženo predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, amandman koji sam podneo na član 29. u stvari se odnosi na član 107. osnovnog teksta zakona. Amandman se odnosi na stav 2. i stav 3. Zamolio bih vas da obratite pažnju na dve stvari u stavu 2. Izvršilac ovog dela je nastavnik, vaspitač, staralac, usvojilac, očuh ili drugo lice koje zloupotrebom svog položaja izvrši obljubu i protivprirodni blud sa maloletnim licem, a žrtva je maloletno lice. Kada se ima u vidu činjenica da ovo delo u poslednje vreme sve više uzima maha i da ima mnogo neprijavljenih dela, smatramo da bi trebalo ozbiljno da se pozabavimo prevencijom ovih dela i mislim da bi to bio prvi naredni zadatak ove vlasti i ukupnog krivičnog zakonodavstva, sve do sudova koji izriču ove sankcije. Stav 2. odnosi se na ista lica kao izvršioce, s tim što su žrtve lica ispod 14 godina života. Mi u Stranci srpskog jedinstva smatrali smo da je uputno da se donja granica kod ovih sankcija poveća, pa da u stavu 2. umesto "od jedne do deset godina" bude "od tri do deset godina", a u stavu 3. umesto "najmanje tri godine" treba da stoji "najmanje pet godina." Smatramo da ima puno opravdanja za naš predlog i smatramo da nećete pogrešiti ukoliko budete glasali za ovaj amandman.
Da li se još neko prijavljuje za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 46, protiv 109, uzdržan jedan, nisu glasala 32, ukupno 188. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 29. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Rodoljub Šabić, Nataša Milojević, Olgica Kirćanski, Jelena Milenković, Branko Gligorić, Dragan Milentijević, Aleksandar Vatović i Meho Omerović. Predstavnik Vlade i nadležni odbori su prihvatili ovaj amandman, pa konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 30. amandman su zajedno podneli narodni poslanici DušanBudišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Narodni poslanici su ovaj amandman povukli. Konstatujem da je taj amandman povučen. Na član 30. amandman je podneo narodni poslanik Srboljub Živanović. (Nije prisutan.) Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li se neko drugi javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 26, protiv 120, uzdržanih nema, nije glasalo 48, od ukupno 194 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 30. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Jovan Deretić i Zoran Novaković. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? Izvolite, reč ima narodni poslanik Zoran Novaković.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovo je jedan, po mom mišljenju, od bitnijih članova ovog zakona koji treba da deluje izrazito preventivno na one koji su svojim činjenjem doprineli ili doprinose jednoj opštoj nesigurnosti kod osoba ženskog pola. Radi se o odeljku koji se zove - protivprirodni blud ili prostije rečeno, radi javnosti, zločin silovanja. U tri kategorije kazni koje su ovde predložene predložio sam promenu vremenskog trajanja kazne u drastičnom obimu, baš radi prevencije, da siledžije konačno shvate da u našem društvu ne mogu da imaju osnova niti smeju da pomisle na takve protivzakonite radnje. Znači, i kao patrijarhalno vaspitan čovek i kao roditelj troje dece, mislim da ćete se složiti da ima osnova za ovo što je predloženo. A, predložio sam sledeće: da za silovanje, odnosno napastvovanje takoreći, umesto predložene kazne od najmanje jedne godine kazna bude 10 do 20 godina zatvora. U drugom slučaju, ako je nastupila teška telesna povreda prinuđenog lica, od strane više lica, ili na naročito svirep način (podvlačim, damama se posebno obraćam, naročito svirep način) ili naročito ponižavajući način, umesto ponuđene kazne od najmanje tri godine predložio sam kaznu od 10 do 20 godina teške robije. I, pod tri, zamolio bih vas za pažnju jer je ovo jako bitno, ako je ovo delo silovanja učinjeno prema maloletnom licu koje je navršilo 14 godina ili je usled njegovog izvršenja nastupila smrt, umesto predloženih najmanje pet godina predložio sam da to bude najmanje 20 godina. Što se mene lično tiče, bio bih saglasniji sa američkim zakonima, a možda i sa zakonom iz vremena cara Dušana. Hvala.
Hvala. Da li se još neko prijavljuje za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 49, protiv 114, uzdržanih tri, nije glasalo 30, od ukupno 196 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 30. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Rodoljub Šabić, Nataša Milojević, Olgica Kirćanski, Jelena Milenković, Branko Gligorić, Dragan Milentijević, Aleksandar Vatović i Meho Omerović. Predstavnik Vlade i Odbor za pravosuđe i upravu su prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć.Konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Narodni poslanici Rodoljub Šabić, Nataša Milojević, Olgica Kirćanski, Jelena Milenković, Branko Gligorić, Dragan Milentijević, Aleksandar Vatović i Meho Omerović podneli su zajedno amandman kojim predlažu da se posle člana 30. doda novi član 30a. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman. Zakonodavni odbor nije prihvatio amandman. Da li se neko javlja za reč? Izvolite, reč ima ministar pravde i lokalne samouprave gospodin Vladan Batić.
Dame i gospodo narodni poslanici bilo je velike polemike oko ovog člana i oko ovog predloga amandmana. Mislim da treba da se izvrši jedna adekvatna pravno-tehnička redakcija teksta i u ime Vlade Republike Srbije prihvatam ovaj amandman.
Vlada je prihvatila amandman. Reč želi predstavnik podnosilaca amandmana narodni poslanik Rodoljub Šabić.
Dame i gospodo narodni poslanici, pre svega zahvaljujem ministru pravde što je u ime Vlade prihvatio ovaj amandman, jer mislim da je to na liniji nečega što je normalna proevropska orijentacija koju vodimo. Budući da odbori, sticajem okolnosti, nisu prihvatili ovaj amandman, rekao bih da dugo vremena, bar koliko ja učestvujem u radu Odbora za pravosuđe, nije bilo takve višečasovne rasprave o jednoj relativno uskoj temi, dakle o predlogu da se u Krivični zakon inkorporira jedno novo krivično delo. Želim da najkraće objasnim motive koji su socijaldemokratske poslanike rukovodili da ovo delo predlože. Dakle, prvo, reč je o izuzetno važnoj temi. Temi koja u Evropi u koju idemo zaslužuje tretman kakav ćemo i mi, pre ili kasnije, morati da joj damo. To je tema koja je i u evropskom parlamentu i u Savetu ministara u Briselu tretirana kao tema od čak nadnacionalnog značaja. Ako već sa njom moramo da se suočimo, mislimo da je bolje pre nego kasnije. Pokušavamo ovim predlogom, a obrazloženje ste videli u pisanom tekstu, da zatvorimo one pukotine koje se javljaju u vidu asocijalnih ponašanja koja do sada nisu bila kažnjavana. Da budem krajnje otvoren, po cenu da to nije pristojno sa ove govornice, reč je o štipanju, pipanju, drpanju, lascivnim predlozima, dahtanju i sličnim stvarima koje moraju konačno biti kažnjive. I, najkraće, ako zbog formulacije koja jeste elastična, jer je nova, postoje razlozi da se ona učini egzaktnijom ili preciznijom, kroz pravno - tehničku redakciju, i ako je to intencija Vlade, onda naravno u ime predlagača moram da kažem da mi ne možemo imati ništa protiv toga. Zahvaljujem.
Hvala. Za reč se javio Zoran D. Nikolić, ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe Socijalističke partije Srbije. [[Žagor.]] Molim za malo pažnje.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, javio sam se da izrazim deo dilema koje smo imali kao članovi Odbora za pravosuđe prilikom, rekao bih, višesatnog razmišljanja i razgovora na temu uvođenja u naš Krivični zakon novog krivičnog dela koje se odnosi na seksualno zlostavljanje. Manje je važno kako smo mi socijalisti glasali na tom odboru. Bili smo uzdržani od glasanja, zbog nekih dilema vezanih za samo normiranje,za sam način kako je ova krivično-pravna norma uobličena, ne želeći ni na jedan način da devalviramo ideju ili da žmurimo pred objektivnim okolnostima i pred stvarnošću da zlostavljanje, a naročito zlostavljanje ženskih lica, jeste pojava koja zaslužuje pažnju društva i zaslužuje pažnju parlamenta. Ali, jedno je imati konsenzus o tome da je nešto krivično delo i da ga treba ugraditi u Krivični zakon, kao deo zaštite od društvene opasnosti koju ovo delo nosi, a drugo je forma i način na koji je to urađeno. Prvo, na Odboru smo detaljno govorili o tome - može li se intervenisati na bilo koji način na ovaj amandman tako da on dobije formu koja se može izvršiti u praksi i konstatovali smo da ovaj poslovnik ne omogućava nikakvu pravno-tehničku redakciju o kojoj je gospodin ministar govorio.Ja kažem - nažalost, jer zaista smatram da bi ovaj amandman sa određenim doterivanjima bio sigurno prihvaćen od ogromne većine u ovom parlamentu. Zašto ovo ne može biti prihvaćeno sa naše strane, šta je to u formi što ga ograničava, po našem mišljenju - prvo, što kao predmet zaštite uzima samo žensko lice. Ako pođemo od opšte usvojenog načela u pravu o ravnopravnosti polova, predmet zaštite, pa i predmet seksualnog zlostavljanja može da bude kako muško, tako i žensko lice. Kao izvršilac dela može biti teorijski i praktično i muško i žensko lice. Ovaj amandman to ne sadrži. S druge strane, ovako kako je napisano, elementi ovog dela sadržani su u već postojeća tri krivična dela u našem Krivičnom zakonu. I tu je potrebno jedno preciznije razgraničenje. Znači, ovde ima elemenata krivičnog dela uvrede, ima elemenata krivičnog dela zlostavljanja u službi i ima elemenata krivičnog dela bludnih radnji. Ukoliko uvedemo četvrto delo, koje sadrži elemente sva ova tri dela o kojima sam govorio, plus ove neodređenosti i nepreciznosti oko ravnopravnosti polova, onda je zaista pitanje - da li su to samo formalne prepreke ili zaista treba ostaviti Vladi malo vremena da se studioznije pozabavi ovim problemom i da u narednom noveliranju Krivičnog zakona izađe sa jednom inkriminacijom koja će biti opšteprihvaćena. Samo su to razlozi zbog čega ćemo mi socijalisti povodom ovog amandmana biti uzdržani.
Da li se još neko javlja za reč o ovom amandmanu? Predstavnik Vlade je prihvatio ovaj amandman, sa pravno-tehničkom redakcijom. Stavljam na glasanje amandman. Za 92, protiv 43, uzdržana 34, nije glasao 31, od ukupno 200 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Leila Ruždić-Trifunović podnela je amandman kojim predlaže da se posle člana 31. doda novi član 31a. Predstavnik Vlade je prihvatio ovaj amandman. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, a Odbor za pravosuđe i upravu je prihvatio ovaj amandman. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 32. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Rodoljub Šabić, Nataša Milojević, Olgica Kirćanski, Jelena Milenković, Branko Gligorić, Dragan Milentijević, Aleksandar Vatović i Meho Omerović, zajedno narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković, kao i narodni poslanik Joca Arsić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko od podnosilaca amandmana želi reč? Ima reč narodni poslanik Joca Arsić.
Poštovane kolege poslanici, kao što je rečeno, podneo sam amandman na član 32, i to da se član 32. briše. Raniji član 119. glasi: "Ko izbegava da daje izdržavanje za lice koje je po zakonu dužan da izdržava, a ta dužnost je utvrđena na osnovu izvršne sudske odluke ili izvršnog poravnanja pred sudom ili drugim nadležnim organom, kazniće se zatvorom od jedne godine". Predložena izmena glasi: "Ko ne daje izdržavanje za lice koje je po zakonu dužan da izdržava, u iznosu i na način kako je to utvrđeno izvršnom sudskom odlukom ili izvršnim poravnanjem pred sudom ili drugim nadležnim organom, kazniće se novčanom kaznom ili zatvorom do jedne godine". Mislim da je ovde ovom izmenom utvrđena jedna nelogičnost, a to je da se onaj ko ne daje izdržavanje kažnjava novčanom kaznom. Onaj ko nije davao izdržavanje do sada, nema ni svrhe da se kažnjava novčanom kaznom. Drugi, važniji razlog zašto sam predložio da se ovaj član 32. briše je taj što bi izmenjena odredba ovog krivičnog dela bila neprihvatljiva, jer ignoriše socijalnu i ekonomsku moć lica koje je dužno da daje izdržavanje. Sadašnje rešenje je životno pravednije, jer sankcioniše samo ona lica koja su u mogućnosti da daju izdržavanje i izbegavaju da to učine, jer je ranijim rešenjem predloženo da se kažnjavaju, odnosno sankcionišu lica koja, podvlačim, izbegavaju da daju izdržavanje. Ovde se ničim ne utvrđuje na koji način i zbog čega se izbegava izdržavanje, već se odmah sankcioniše ili kaznom zatvora ili novčanom kaznom, a rekao sam zbog čega je prosto neverovatna novčana kazna za onoga ko do sada izdržavanje nije ni davao. Smatram da ovaj amandman iz tih razloga treba prihvatiti. Hvala.
Da li se još neko javlja za reč? Ima reč narodni poslanik Dušan Budišin.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, naš amandman je identičan kao i amandman prethodnika, a ja ću vas podsetiti da se ovde radi o krivičnom delu iz glave - dela protiv braka i porodice. Sadašnje rešenje smatramo mnogo boljim, zato što ne glasi "ko ne daje izdržavanje". Ako tako date stilizaciju, kao u zakonskom predlogu, onda se time praktično zatvaraju vrata, praktično je nemoguće na sudu dokazati suprotno i može da se desi, posebno u ovoj situaciji u kojoj se danas nalazimo, da padnu osuđujuće presude i tamo gde ne bi smele da padnu. Postojeća stilizacija je mnogo bolja, jer kaže: "ko izbegava da daje izdržavanje". Dakle, to je uvek lako dokazati.Međutim, ako se kaže: "ko ne daje", onda su, praktično, svi oni koji ne daju podvedeni pod istu kategoriju. Ovo je vrlo opasno i vrlo velike teškoće će da pravi i u praksi. Zato predlažem da se ovaj amandman usvoji i ostavi stara stilizacija zakona.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam ovaj amandman na glasanje. Za 94, protiv 56, uzdržanih pet, nije glasalo 40, ukupno 195 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 32. amandman je podneo narodni poslanik Petar Petrović. Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.)
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, u svom izlaganju ste rekli da je intencija ovih izmena i dopuna Krivičnog zakona Republike Srbije, između ostalog, i pooštravanje kaznene politike. Poslanička grupa SSJ smatra da se u ovom članu ne radi o pooštravanju kaznene politike, nego o izricanju lakših mera. Naime, u postojećem zakonu je za ona lica koja ne daju izdržavanje bila predviđena kazna zatvora do jedne godine. Sada se alternativno predviđa da se izriču novčane kazne ili kazna zatvora. Zato sam predložio, ispred poslaničkog kluba SSJ, da se reči: "novčanom kaznom ili" brišu i da ostane jedina kazna koja se može izreći, a to je kazna zatvora za ona lica koja ne daju izdržavanje. Upravo je to i prema programu SSJ koja, pod brojem jedan, ima zaštitu porodice, a naročito dece koja u onim brakovima koji su razvedeni nemaju od čega da žive, a mnogi koji treba da daju izdržavanje toj deci da bi mogla normalno da žive i da normalno uđu u život, jednostavno ne daju. Ako bi ostala zaprećena kazna zatvora, čini mi se, da bi ta lica bila u obavezi da daju ta izdržavanja, jer novčana kazna je mnogo blaža kazna nego kazna zatvora. Zato i mislim da treba prihvatiti ovaj amandman.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam ovaj amandman na glasanje. Za 42, protiv 102, uzdržanih nema, nije glasalo 45, ukupno 189 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 32. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor nije prihvatio ovaj amandman. Narodni poslanik Nataša Jovanović prilaže pismeno obrazloženje. Da li neko drugi želi reč? (Ne.) Stavljam ovaj amandman na glasanje. Za 41, protiv 101, uzdržanih nema, nije glasalo 48, ukupno 190 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 33. amandman je podneo narodni poslanik Goran Cvetanović. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da jeovaj amandman pravno moguć. Narodni poslanik Goran Cvetanović prilaže pismeno obrazloženje. Da li neko drugi želi reč? (Ne.) Stavljam ovaj amandman na glasanje. Za 42, protiv 100, uzdržana dva, nije glasalo 45, ukupno 189 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 34. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković, kao i narodni poslanik Branislav Blažić. Predstavnik Vlade i Odbor za pravosuđe i upravu su prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Time je amandman na član 34. postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 35. amandman je podneo narodni poslanik Slobodan Janjić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Narodni poslanik Slobodan Janjić prilaže pismeno obrazloženje. Da li neko drugi želi reč? (Ne.) Stavljam ovaj amandman na glasanje. Za 43, protiv 102, uzdržanih nema, nije glasalo 46, ukupno 191 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 35. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković. Predstavnik Vlade je prihvatio amandman, Odbor za pravosuđe i upravu takođe, Zakonodavni odbor smatra da jeovaj amandman pravno moguć. Time je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 36. amandman je podneo narodni poslanik Zlatan Jovanović. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Narodni poslanik Zlatan Jovanović prilaže pismeno obrazloženje. Stavljam ovaj amandman na glasanje. Za 43, protiv 97, uzdržanih nema, nije glasalo 47, ukupno 187 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 36. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković. Predstavnik Vlade je prihvatio amandman, Odbor za pravosuđe i upravu takođe, a Zakonodavni odbor smatra da jeovaj amandman pravno moguć. Time je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 37. amandman je podneo narodni poslanik Ljubomir Kragović. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Narodni poslanik Ljubomir Kragović prilaže pismeno obrazloženje. Stavljam amandman na glasanje. Za 39, protiv 102, uzdržanih nema, nije glasalo 47, od ukupno 188 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 38. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Narodni poslanik Nataša Jovanović prilaže pismeno obrazloženje svog amandmana. Stavljam na glasanje amandman. Za 39, protiv 104, uzdržanih nema, nije glasalo 48, ukupno 191 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 40. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Todorović. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Podnosilac amandmana želi reč? Izvolite.
Dame i gospodo, suština ovog zakona, kao što sam u svom izlaganju i u diskusiji u načelu rekao, jeste da se izvrši revizija Krivičnog zakona Republike Srbije. Međutim, u ovom članu kojim se predviđa povećanje nominalnih iznosa u krivičnim delima čije zakonsko obeležje sadrži imovinsku vrednost, praktično se dešava jedna stvar kojom se otežava istražnim i sudskim organima da preduzmu krivično gonjenje za počinioce krivičnih dela, u predloženom tekstu - zbog nesavesnog rada u privrednom poslovanju. Pored toga, i zbog oštećenja stambenih i poslovnih zgrada i prostorija, nedozvoljene trgovine, neispravnog merenja, poreske utaje, teške krađe, razbojničke krađe, razbojništva, utaje, prevare, sitne krađe, utaje ili prevare, oštećenja tuđe stvari, zloupotrebe poverenja, iznude, ugrožavanja javnog saobraćaja, zloupotrebe službenog položaja, nesavesnog rada u službi, prevare u službi i pronevere. Dakle, laicima bi se možda učinilo da su na ovaj način, predloženim uvećanjem nominalnih iznosa otprilike četiri puta, ministarstvo ili vlada želeli da usklade i ove nominalne iznose sa redovnim povećanjem kazni za saobraćajne prekršaje od pet do 10 puta. Međutim, ovim se iznosi koji su usklađeni zadnji put 1998. godine decembra meseca sa nekih petnaestak hiljada, a konkretno vezano za član 136, koji reguliše nesavestan rad u privrednom poslovanju, podižu na 60.000 dinara. Iznos od 150.000 dinara zamenjuje se iznosom od 600.000 dinara. Suština mog amandmana jeste da se ovim amandmanima odgovorno lice u preduzeću ili drugoj organizaciji koja vrši privrednu delatnost, koje svesnim kršenjem propisa ili odluka organa upravljanja itd, kao i svojim delovanjem načini štetu, kako je predloženo, u iznosu preko 60.000 dinara, može krivično goniti. Suština mog amandmana je da ta šteta treba da bude izuzetno niža. Dakle, predložio sam iznos od 30.000 dinara, a ako se usled dela iz stava 1. ovog člana načini imovinska šteta u iznosu od preko 300.000 dinara, kako glasi moj amandman, umesto predloženih 600.000 dinara, ili je pokrenut postupak prinudnog poravnanja ili postupak stečaja, učinilac će se kazniti zatvorom od jedne do pet godina. Da ne bih zapao u kontradiktornost, želim da istaknem da je zbog uslova privređivanja u Srbiji svim privrednicima potrebno, ako nedodeliti odlikovanja, onda iskazati dužno poštovanje. Međutim, smatram da se zbog potencijalnih zloupotreba u poslovanju zaista ovaj nivo štete koja nastaje i koja određuje iznos za krivično gonjenje prekršioca zakona ne treba ovako drastično povećavati, već da se treba smanjiti za polovinu. Zbog toga je suština mog amandmana da se iznos od 60.000 dinara i iznos od 600.000 dinara smanjuju na 30.000 i 300.000 dinara. (Predsedavajuća: Tri minuta i 30 sekundi.) Nadam se da ćete imati razumevanja za moju argumentaciju. Zahvljujem.
Da li neko želi reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 55, protiv 97, uzdržanih nema, nije glasalo 35, ukupno 187 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 43. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković. Povukli su amandman, tako da on prestaje da bude predmet rasprave u pojedinostima. Na član 46. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Reč ima narodni poslanik Petar Jojić, predstavnik poslaničke grupe SRS.
Dame i gospodo narodni poslanici, podnoseći strpljivo i uporno amandmane na sve članove Zakona o izmenama i dopunama Krivičnog zakona, mi iz SRS ne možemo se odupreti utisku da je naš rad uzaludan, jer živimo u državi u kojoj je DOS-ovska vlast ukinula pravni poredak u celini. Dok pisac ovog zakonskog projekta objavljuje rat prorocima i gatarama, mafija upravlja svim ekonomskim, finansijskim i političkim procesima. Glavni mafijaši Stanko Studen Cane, Filip Cepter i Dragoljub Marković zvani "Krmivoprodukt"...
Molim narodnog poslanika da poštuje član 100, 101, 103. i da ne vređa dostojanstvo Narodne skupštine.
... u potpunosti su monopolisali šverc nafte, duvana, oružja i droge. Ovladali su tajnom policijom...
Narodni poslaniče Petre Jojiću, izričem vam prvu opomenu zbog nepoštovanja dostojanstva Narodne skupštine i iznošenja činjenica ...
Nisam vas čuo, nisam vas čuo, gospođo Mićić, jer ne mogu, upravo mi poslanici iz klupa dobacuju, ometaju me.
Podsećam narodnog poslanika, koji inače izvanredno vlada pravnom materijom, da kada vas po Poslovniku predsedavajući Narodne skupštine prekine, da ste dužni...
Kamo sreće da vlada Narodnom skupštinom predsedavajući pravom, ne bi do ovoga dolazilo.
Smatrajući to uvredom dostojanstva Narodne skupštine, izričem vam prvu opomenu.
Sramota je što Narodnom skupštinom raspolaže i upravlja i predsedava onaj u gaćama, onaj u pantalonama, farmerkama i u drugoj odeći koja je neprimerna ovom parlamentu. Još mene da opomene kao narodnog poslanika što govorim istinu javnosti.
Smatram ovakve izjave za govornicom Narodne skupštine uvredom dostojanstva Narodne skupštine i izričem vam drugu opomenu.
Ja vas nikada ne mogu da uvredim, a to je sigurno.
Narodni poslaniče, ja nisam Narodna skupština, rekla sam da ste uvredili ...
Vi ste jedan od članova Narodne skupštine, samo jednak svima ovde u ovoj Narodnoj skupštini.
Tako je.
Franko Simatović Frenki, Milorad Luković Legija, Mihalj Kertes...
Narodni poslaniče, nakon dve izrečene opomene i nepoštovanja Poslovnika oduzimam vam reč. Oduzeta vam je reč narodni poslaniče. (Petar Jojić: Prilažem ovaj tekst i molim vas priložite ga, a ukoliko to ne učinite, neka to bude u stenogramu.) Narodni poslanik Petar Jojić prilaže pismeno diskusiju o amandmanu na član 46. narodnog poslanika Veroljuba Arsića. (Narodni poslanik Petar Jojić, sa mesta: Izvinjavam se, Stanko Subotić Cane, izvinjavam se čoveku javno.) Da li neko želi reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 39, protiv 99, uzdržana dva, nije glasalo 54, ukupno 194 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 47. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Čolić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Narodni poslanik Dragan Čolić prilaže pismeno obrazloženje svog amandmana. Stavljam na glasanje amandman. Za 33, protiv 109, uzdržanih nema, nije glasalo 52, ukupno 194 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 48. amandman je podneo narodni poslanik Miroljub Veljković. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje amandman. Za 39, protiv 108, uzdržanih nema, nije glasalo 46, ukupno 193 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 51. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Vujić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Narodni poslanik Božidar Vujić prilaže pismeno obrazloženje svog amandmana. Stavljam na glasanje amandman. Za 36, protiv 102, uzdržanih nema, nije glasalo 55, ukupno 193 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 54. amandman je podneo narodni poslanik Zlatan Jovanović. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje amandman.
Za 29, protiv 111, uzdržanih nema, nije glasalo 56, ukupno 196 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 55. amandman je podneo narodni poslanik Ljubomir Kragović. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor nije prihvatio ovaj amandman. Podnosilac amandmana će priložiti svoju diskusiju. Da li se neko drugi javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 29, protiv 117, uzdržanih nije bilo, nema 53, ukupno 199 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 56. amandman je podneo narodni poslanik Dragoljub Stamenković. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Narodni poslanik može priložiti diskusiju. Da li se neko drugi javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 34, protiv 118, uzdržanih nije bilo, nema 47, ukupno 199 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 57. amandman je podneo narodni poslanik Đorđe Mamula. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Reč ima narodni poslanik Đorđe Mamula.
Meni uopšte nije jasno zašto Vlada nije prihvatila ovaj amandman. Reč je o tome da se, prvo, menja naziv krivičnog dela, to je prouzrokovanje saobraćajne nezgode i da se izbacuje umetnuta rečenica koja nikakvog smisla nema, a koja kaže - učesnik u saobraćaju na putevima koji se ne pridržava saobraćajnih propisa (i sada je ta rečenica) i time tako ugrozi javni saobraćaj da dovede u opasnost život ili telo ljudi ili imovinu većeg obima (tu se završava umetnuta rečenica), pa usled toga kod drugog nastupi laka telesna povreda ili imovinska šteta preko 120.000 dinara... Mislim da ova rečenica koja je umetnuta nema nikakvog značaja i bez nje će izreke presude biti jasnije i obrazloženja će biti jasnija. Dakle, član treba da glasi - učesnik u saobraćaju na putevima koji se ne pridržava saobraćajnih propisa i time prouzrokuje saobraćajnu nezgodu, pa usled toga kod drugog nastupi laka telesna povreda ili imovinska šteta preko 120.000 dinara kazniće se zatvorom. Dakle, ako nastupa posledica onda ne treba naglašavatida će biti prvo apstraktna posledica, pa onda konkretna. Prema tome, predlažem da uvažite ovaj amandman. I ujedno molim da se utvrdi kvorum.
Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace identifikacione kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da imamo kvorum. Da li se još neko prijavljuje za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 85, protiv 78, uzdržanih nije bilo, nema 15, ukupno 178 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na sednici Odbora za pravosuđe i upravu narodni poslanik Milan Marković povukao je amandman na član 58, amandman na član 59. i amandman na član 60. Na član 61. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković, kao i narodni poslanik Gordana Pop-Lazić. Predstavnik Vlade i nadležni odbori su prihvatili ovaj amandman, pa konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 61. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Jovan Deretić i Zoran Novaković. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Reč ima narodni poslanik Jovan Deretić.
Poštovano predsedništvo, poštovane kolege, dragi slušaoci, mi smo podneli jedan amandman da se poveća kazna za veleizdaju. Pitanje definicije veleizdaje je vrlo široko i to može biti ne samo, kao što je ovde navedeno u Predlogu zakona, rušenje ustavnog poretka Republike Srbije ili ugrožavanje nacionalne teritorije. Ova vrsta kriminala može da prouzrokuje na desetine hiljada ljudskih žrtava. Ako smo predvideli za ubistvo kaznu od 40 godina, smatram da za veleizdaju treba da bude kazna najmanje 20 godina. Zato molim kolege da povećaju ovu kaznu za veleizdaju prema amandmanu koji smo predložili.
Da li se još neko prijavljuje za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 41, protiv 105, uzdržan jedan, nisu glasala 23, ukupno 170. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković povukli su amandman na član 62. Predloga zakona. Takođe, narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković povukli su amandman na član 63. Na član 64. amandman je podneo narodni poslanik Đorđe Mamula. Predstavnik Vlade i Odbor za pravosuđe i upravu su prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković povukli su amandman na član 65. Predloga zakona. Na član 66. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković. Predstavnik Vlade i nadležni odbori su prihvatili ovaj amandman, pa konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 67. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković, kao i narodni poslanik Petar Jojić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. (Narodni poslanik Petar Jojić je priložio obrazloženje.) Da li se neko drugi javlja za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 37, protiv 108, uzdržanih nema, nije glasalo 30, ukupno 175. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 68. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković. Predstavnik Vlade i nadležni odbori su prihvatili ovaj amandman, pa konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 70. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Reč ima narodni poslanik Petar Cvetković.
Amandman Demokratske stranke Srbije na član 70. glasi: "Briše se član 70. Predloga zakona". Ovim članom predlaže se uvođenje novog krivičnog dela - vračanje (član 237a). Inkriminacija nije opravdana, pogotovo što zakon poznaje krivično delo nadrilekarstva (član 128. Krivičnog zakona Srbije). Ako se, dakle, vračanje sastoji od nekog oblika lečenja ili pružanja medicinske pomoći od nestručnog lica, kvalifikuje se kao nadrilekarstvo. Ako se vračanje ne odnosi na lečenje, već na neke druge radnje koje imaju za cilj da se njima pribavi protivpravna imovinska korist, postoji krivično delo prevare. Ako nema ni jednog ni drugog dela, onda bi moglo biti reči o prekršaju. Radnje dela vračanja, pravno posmatrano, krajnje su neprecizne. Ne zna se šta sve obuhvata gatanje, vračanje ili druga magija. Da li bi, na primer, postojalo krivično delo vračanja kod gledanja u šolju ili dlan, gašenja uglja, davanja raznih trava da se stave pod jastuk, sastavljanja horoskopa. Neodrživo je to što je za krivično delo vračanja predviđena strožija kazna nego za nadrilekarstvo (za vračanje - kazna zatvora do tri godine, a za nadrilekarstvo - zatvor do jedne godine i novčana kazna), iako je nadrilekarstvo nesumnjivo društveno opasnije. Stoga predlažemo usvajanje ovog amandmana, a s obzirom da se prilikom glasanja kod prethodnog amandmana Demokratske stranke Srbije, iskazalo po elektronskom sistemu da ima oko 160 prisutnih poslanika, a zatim se pojavio rezultat da je glasalo 175, molio bih ponovo utvrđivanje kvoruma i molio bih sve poslanike da se identifikuju da bismo tačno utvrdili koliko je prisutnih, da ne bi došlo do toga da se nekim famoznim glasovima odbija amandman. Znači, tražim kvorum.
Narodni poslanik Petar Cvetković je zatražio utvrđivanje kvoruma. Molim narodne poslanike da ubace identifikacione kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da imamo kvorum. Za reč se javio narodni poslanik Branislav Ivković, predsednik poslaničke grupe SPS.
Dame i gospodo narodni poslanici, poslanici Socijalističke partije Srbije će podržati amandman Demokratske stranke Srbije, ali sa jednim dosta drugačijim obrazloženjem. Naime, ocenjujemo da je ovim novim članom 237a, koji obuhvata oblast vračanja, u suštini predlagač zakona, Ministarstvo pravde, samo zagrebalo po površini jednog strahovitog problema sve više prisutnog u životu građana Srbije, a i Jugoslavije. To je problem mentalne manipulacije. Problem o kojem vi niste hteli da govorite ovde kada je bio Predlog zakona o zaštiti maloletnika, gde smo mi, poštujući pravnički kodeks da se u Krivičnom zakonu rešavaju krivice, predložili samo prekršajne mere, ali smo urgirali i sugerisali da se u zakonu o krivičnim delima obavezno uvede pojam mentalne manipulacije kao teško krivično delo. Želeo bih samo da podsetim one koji vole da druguju sa Evropom, jer misle da su veći evropejci od nekih drugih u opozicionim strankama, da je francusko zakonodavstvo i francuska skupština u proleće 1999. godine, dok je doduše bombardovala Jugoslaviju, donela pojam mentalne manipulacije kao teško krivično delo, kažnjivo sa pet do osam godina robije i velikim finansijskim izdacima. Pojam mentalne manipulacije aktuelizira se, nažalost,nesrećnim događanjima u Gimnaziji "Sveti Sava", u Beogradu, koja su privukla i te kako pažnju građanstva Srbije, kao i činjenica da je sekta "Crna ruža" deset kuća dalje, u jednoj fenomenalno renoviranoj trospratnoj zgradi, tako da čovek postavlja pitanje - ko to ima pare da renovira na uglu Miloša Pocerca i Kneza Miloša takav objekat i ko to te sekte toliko krije u ovom društvu. Ko one koji se bore protiv tih sekti stavlja na stub srama? Prema tome, naš stav je da ova oblast vračanja ne bude usvojena i zbog toga molimo Vladu Republike Srbije da efikasno, koliko već naredne nedelje, predloži celovitu oblast koja će konačno državi i državnim organima pružiti potpunu zakonodavnu podršku da deluju protiv sekti i njihovog delovanja na prostorima Srbije i Jugoslavije. Oblast narkomanije je svakako jednako veliki problem, ali s jedne strane lakši problem, jer je u zakonodavnom smislu i aktivnostima MUP-a, pravosudnih organa, zdravstvenih službi i specijalizovanihzdravstvenih ustanova ipak nešto učinjeno u ovoj zemlji i postoji podloga delovanja za borbu protiv narkomanije. Međutim, podloga za borbu protiv sekti apsolutno ne postoji i toga mi svi, pre svega kao roditelji, moramo da budemo svesni. Mi ćemo glasati protiv ovog člana, a za ovaj amandman, koji je ovde napisan, sa molbom da Ministarstvo pravde, koliko već naredne nedelje, efikasnoobradioblast mentalne manipulacije kao krivično delo i pruži osnov društvu i državi da deluju protiv velikog zla. Hvala.
Da li se još neko prijavljuje za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 95, protiv 80, uzdržana dva, nije glasalo tri, odukupno 180 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila amandman na član 70. Na član 71. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Nikolić. Izvolite, po Poslovniku, narodni poslanik Srđan Petrović, zamenik predsednika poslaničke grupe DOS - Demokratska stranka Srbije.
Iako je amandman koji smo mi predložili prošao, opet je došlo do zloupotrebe kartica u petom redu i u redovima pred kraj desne strane, pa molim službu da pokupi kartice koje su višak u klupama. Hvala.
Na član 71. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Nikolić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li podnosilac amandmana želi da priloži diskusiju? (Ne.) Da li se neko drugi javlja za reč o ovom amandmanu? Izvolite, reč ima narodni poslanik Branislav Ivković, predsednik poslaničke grupe SPS.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovim amandmanom je narodni poslanik Tomislav Nikolić... izvinjavam se, da li bi mi omogućili da govorim. Gospodin Tomislav Nikolić je amandmanom predložio brisanje člana kojim se predlaže brisanje člana 238. Zakonodavac predlaže da se briše član 238. koji glasi: "Verski predstavnik koji zloupotrebi slobodu vršenja verskih poslova ili verskih obreda u svrhe protivne ustavnom poretku, kazniće se zatvorom do tri godine". Mi živimo u državi koja je definisana kao građanska država i to je ona velika vrednost postojećeg ustavnog rešenja, koje poštuje da smo mi u multinacionalnoj i multikonfesionalnoj sredini. Međutim, sve ono što se dešavalo raspadom bivše Jugoslavije, secesijom Slovenije i Hrvatske, upućuje nas na tehnologiju u kojoj su predstavnici i propovednici pojedinih vera uzimali separatističke i secesionističke kapuljače i gurali narod u to. Ukidanje jednog ovakvog člana bi apsolutno značilo ohrabrenje ekstremnim snagama u pojedinim veroispovestima na teritoriji Republike Srbije, koje bi shvatile da su im odrešene ruke, slobodna krila, i gazili na onim stavovima koji su i doprineli umnogome svemu onome što se događalo na prostoru bivše Jugoslavije, a nažalost, svedoci smo u poslednjih 10 do 15 godina, i na prostoru sadašnje Jugoslavije. Prema tome, Socijalistička partija Srbije podržava ovaj amandman da se ne briše član 238. Smatramo da ova odrednica treba da ostane kao opomena ekstremistima u pojedinim veroispovestima, da ne kreću tim putem. Hvala lepo.
Da li se o ovom amandmanu još neko javlja za reč? Izvolite, replika. Pravo na repliku, narodni poslanik Tomislav Nikolić.
Dame i gospodo narodni poslanici, evo na posredan način da bar jedan amandman Srpske radikalne stranke mogu da obrazložim. Ovog puta se radi o tome da smo se borili za različite vrste ravnopravnosti kroz izmene i dopune Krivičnog zakona Republike Srbije, a čini mi se da predlagač zakona i većina koja ga ovde podržava u Narodnoj skupštini nisu spremni ovog časa da kažu popu pop, a bobu bob. Naime, smatram da je sloboda veroispovesti garantovana Ustavom Republike Srbije i potpuno je izvedena, do kraja, u ponašanjuvlasti prema različitim konfesijama, posebno prema priznatim crkvama koje postoje na tlu Srbije i Savezne Republike Jugoslavije. Ako je to već tako i ako je crkva, svaka priznata crkva,slobodna da sa svojim vernicima obavlja verske obrede bez uplitanja države, ako je Francuska buržoaska revolucija odvojila državu od crkve, postoje okviri u koje crkva mora da se uklopi. To su državni okviri i svaki građanin Republike Srbije ima ista prava i obaveze, bez obzira da li je general, sveštenik, profesor, radnik. Niko nema pravo da koristi veru u svrhe kažnjive zakonom, pa zašto bi to pravo bilo dozvoljeno nekome ko veru prenosi na vernike koji pripadaju njegovoj crkvi. Taj član nikada do sada, do dana današnjeg, nije zloupotrebljavan od strane vlasti, bilo kojih vlasti koje su birane u Skupštini Republike Srbije. Ne postoji osnov za njegovo ukidanje. Da su sveštenici punili zatvore, da su proganjani kao u vreme posle Drugog svetskog rata, da su se nad njima iživljavali mladi partijski radnici, to bih prihvatio. Nisu. Ali su, sa druge strane, oni tu slobodu previše koristili i došlo je do zloupotreba sloboda. Posebno kod sveštenika koji na drugom jeziku, a ne na zvaničnim jezicima Republike Srbije, iznose veru pred svoje vernike i koji su zatrovali krv mladih generacija, možda čak toliko da će proteći mnogo godina dok ne shvatimo da je svaki čovek jednak i da rođenjem niko od nas ne stiče nikakve privilegije. Ovako, izgleda sumnjivo, zašto država baš ovog časa, baš sada kada se uklapa u neke evropske standarde (ali samo u neke, a neke svesno izbegava), zašto baš sada oslobađa od bilo kakvog gonjenja ljude koji zloupotrebljavaju veru, ne koji ispovedaju veru, ne koji prenose veru, nego ljude koji zloupotrebe veru. To je znak da država ne želi da se brani ni od kakvog neprijatelja, pa će i tu sada da stvori dodatno sebi još više neprijatelja. Ovaj amandman treba prihvatiti, a zakon treba odbiti. Mislim da ćemo doći i do toga.
Da li se još neko javlja za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 56, protiv 107, uzdržana četiri, nije glasalo 17, od ukupno 184 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 72. amandman je podneo narodni poslanik Vitomir Plužarević. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li se neko javlja za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 41, protiv 116, uzdržanih nema, nije glasalo 28, od ukupno 185 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 73. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko od podnosilaca amandmana želi reč? Ima reč narodni poslanik Dušan Budišin.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, kao što smo rekli u diskusiji u načelu, ovaj predlog zakona sadrži dosta nejasnoća, dosta nepreciznosti, a ukazali smo i na sve ono što je protivustavno. Ovo posebno naglašavam zbog toga što ne bih želeo da, kao prošli put, ja i moj kolega, gospodin Cvetković,budemo pogrešno shvaćeni, jer ukoliko smo protiv krivičnog dela vračanja, onda nam se kaže da smo za vidovitu Zorku. To je još jedno lepo podmetanje, pa će javnost prosuditi o čemu se radi. Mi smo dali pravne razloge, a to što neko ne razume, neka nauči. Ovde se radi o članu 244a, novi stav - DSS u načelu nije protiv uvođenja toga novog člana, ali kako rekoh maločas, vrlo je neprecizan ovaj član. Mi smo pokušali amandmanom da ga uredimo tako da glasi: "Službeno lice koje korišćenjem svog položaja ili ovlašćenja zloupotrebi lice lišeno slobode ....", dakle: "zloupotrebi lice lišeno slobode, radi zadovoljenja svojih seksualnih potreba" - ovo je mnogo logičnije, jer je jasno rečeno u čemu se sastojiradnja izvršenja krivičnog dela i ko je pasivan subjekt toga krivičnog dela; da bi se moglo valjano optužiti i suditi za to delo, onda mora ovako da je objašnjeno. Ako ostane stilizacija, (ponavljam, krajnje neprecizna), koja se daje u Predlogu zakona, onda ćemo imati dodatnih teškoća. Treba svaki zakon da bude što jasniji i što kraći. Time će se lakše primeniti. To izgleda predlagaču nije jasno, kao što mu nije jasno ni to da sa amandmanima DSS ovaj zakon ima sasvim jedno drugo lice, od onoga što je hteo predlagač. Hvala.
Da li se još neko javlja za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 69, protiv 112, uzdržanih nema, nije glasalo tri, od ukupno 184 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 73. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li se neko javlja za reč o ovom amandmanu? (Ne.) (Narodni poslanik Milorad Mirčić priložio je diskusiju o ovom amandmanu.) Stavljam na glasanje amandman. Za 40, protiv 120, uzdržanih nema, nije glasalo 24, od ukupno 184 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 73. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Jovan Deretić i Zoran Novaković. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Reč ima narodni poslanik Zoran Novaković.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovim članom se, radi javnosti, kaže - za nepreduzimanje mera za sprečavanje seksualne zloupotrebe lica lišenih slobode, predlaže se ovaj član. Tačno je da je ovde nedefinisano, i u tome se slažem sa prethodnim govornikom, ko je ovde izvršilac, da li se tu podrazumeva službeno lice, i ako jeste, to je izuzetan nedostatak ovakvog člana, ali svejedno: Službeno lice koje ne preduzme neophodne mere ili radnje da onemogući ili spreči seksualnu zloupotrebu lica lišenih slobode" - znači onih koji su u zatvorima, ili na odsluženju zasluženih kazni, po predlogu ovog predloga zakona - "kazniće se zatvorom od šest meseci do pet godina". Bez obzira da li je ovde reč o zloupotrebi službenog položaja službenog lica ili službeno lice omogućava drugom kažnjeniku ili nekom drugom učesniku u ovakvom vidu zloupotrebe i zločina, kazna je po našem mišljenju mala i našim amandmanom predloženo je od pet do deset godina. Hvala.
Da li se još neko javlja za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 41, protiv 116, uzdržana četiri, nije glasalo 22, od ukupno 183 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 75. amandman je podneo narodni poslanik Lazar Marjanski. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Narodni poslanik će priložiti diskusiju. Da li se još neko prijavljuje za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam amandman na glasanje. Za 44, protiv 121, uzdržana dva, nije glasalo 19, od ukupno 186 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 76. amandman je podneo narodni poslanik Stevan Kesejić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Narodni poslanik će priložiti diskusiju. Da li se neko drugi prijavljuje za reč? (Ne.) Stavljam amandman na glasanje. Za 45, protiv 127, uzdržanih nema, nije glasalo 15, od ukupno 187 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 78. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković. Predstavnik Vlade, Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor su prihvatili ovaj amandman. Konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 79. amandmane, u istovetnom tekstu,podneli su zajedno narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković, kao i narodna poslanica Gordana Pop-Lazić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Narodna poslanica Gordana Pop - Lazić će priložiti diskusiju. Da li se još neko od podnosilaca amandmana prijavljuje za reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Đorđe Mamula.
Odredbom ovog člana predviđa se mogućnost blažeg kažnjavanja saučesnika za određena krivična dela protiv službene dužnosti ako otkriju delo, izvršioca ili organizatora ili spreče izvršenje dela. Ovo je protivustavno i protivzakonito. Nemojte da budemo novatori u krivičnom pravu. Uređujući granice krivične odgovornosti i kažnjivosti saučesnika, Krivični zakon Jugoslavije propisuje da saizvršilac, podstrekač ili pomagač mogu biti oslobođeni od kazne i blaže kažnjeni, ako dobrovoljno spreče izvršenje krivičnog dela, a ne ako posle dela otkriju delo. Tako je 150 godina u krivičnom pravu. Sada izmišljamo nešto novo što nigde nema. Odredba o granicama krivične odgovornosti saučesnika ulazi u opšti deo Krivičnog zakona, čije odredbe obavezuju i republičko krivično zakonodavstvo. "Odredbe opšteg dela ovog zakona važe za sva krivična dela određena saveznim zakonima i zakonima republika" - član 7. Krivičnog zakona Jugoslavije. Što se tiče onog člana 3. od pre podne, u izmenama saveznog Krivičnog zakona nije predviđeno kako se ublažava kazna od 40 godina.
Da li se još neko prijavljuje za reč o ovom amandmanu? Ministar pravde i lokalne samouprave, gospodin Vladan Batić.
Dame i gospodo narodni poslanici, netačna je konstatacija da je odredba predloženog člana protivustavna i netačno je interpretirana odredba opšteg dela Krivičnog zakona SRJ, koji predviđa samo okvire za ublažavanje kazne, a koji čak u svojim pojedinačnim delima ide mimo tih okvira, čime se automatski demantuje ono što se amandmanom predlaže.
Stavljam amandman na glasanje. Za 95, protiv 86, uzdržanih nema, nije glasalo 7, od ukupno 188 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 80. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Vučić. Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li se neko prijavljuje za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam amandman na glasanje. Za 44, protiv 116, uzdržanih nema, nije glasalo 26, od ukupno 186 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 80. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Dušan Budišin, Đorđe Mamula i Petar Cvetković. Predstavnik Vlade, Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor su prihvatili ovaj amandman. Konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 81. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li se neko prijavljuje za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam amandman na glasanje. Za 41, protiv 130, uzdržanih nema, nije glasalo 18, od ukupno 189 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili pretres Predloga zakona u pojedinostima i odlučivanje o amandmanima, da li predstavnik predlagača želi završnu reč? (Ne.) Zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Krivičnog zakona Republike Srbije u celini. Za 131, protiv 56, uzdržanih nema, nisu glasala dva, ukupno 189 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Krivičnog zakona epublike Srbije. Ovim završavamo današnji rad. Nastavljamo sutra u 10,00 časova. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo Prvo vanredno zasedanje Narodne skupštine Republike Srbije u 2002. godini. Radi utvrđivanja kvoruma za rad Narodne skupštine, molim narodne poslanike da ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da imamo kvorum i da možemo nastaviti rad. Obaveštavam da su sprečeni da prisustvuju sledeći narodni poslanici: Miroslav Hristodulo, Stevan Lilić, Dragan Jočić, Branko Ružić, Siniša Mitrović, Nenad Lemajić, Miroslav Markićević, Ratimir Svirčević, Zoran Bošković, Branislav Pomoriški, Ljubodrag Grbić, Kermeci Karolj, Torde Laslo i Miloš Lučić; pre podne Boško Ristić i Miloš Radivojčević. Obaveštavam Narodnu skupštinu da su pozvani da sednici prisustvuju predsednik, potpredsednici, ministri i sekretar Vlade Republike Srbije, kao i sekretar Republičkog sekretarijata za zakonodavstvo. Takođe, saglasno članovima 83. i 84. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da sam na ovu sednicu pozvala predstavnike Narodnog pokreta "Otpor" i predstavnike Udruženja porodica otetih i nestalih Srba sa Kosova i Metohije. Nastavljamo rad po dnevnom redu i prelazimo na 7. tačku dnevnog reda: - Predlog odluke o prestanku važenja Odluke o obrazovanju Privremenog izvršnog veća Autonomne Pokrajine Kosovo i Metohija (Vojislav Šešelj, sa mesta: Po Poslovniku.) Po poslovniku, reč ima narodni poslanik Vojislav Šešelj, predsednik poslaničke grupe SRS.