Доброго ранку, шановні депутати, гості Верховної Ради, представники Кабінету Міністрів, журналісти, радіослухачі і телеглядачі! Я прошу депутатів підготуватися до реєстрації. Проводиться поіменна реєстрація. [[10:03:46]] Зареєструвалося -444 444 народних депутатів готові брати участь у роботі ранкового засідання. Я оголошую це засідання відкритим. Давайте його розпочнемо з приємної справи – поздоровимо Миколу Володимировича Мартиненка з Днем народження. Побажаємо йому успіхів у всіх його справах. Тепер відносно деяких речей, які передбачені Регламентом 25-ю статтею. 11 січня Центральна виборча комісія зареєструвала народного депутата України, обраного 26 березня 2006 року в багатомандатному загальнодержавному виборчому окрузі, Кічатого Юрія Святославовича, включеного до виборчого списку Партії регіонів. Відповідно до статті 79 Конституції України перед вступом на посаду народні депутати України складають присягу перед Верховною Радою України. Для складення присяги запрошується на трибуну народний депутат України Кічатий Юрій Святославович. Прошу.
Присягаю на вірність Україні. Зобов’язуюся усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників.
Вітаючи Юрія Святославовича. Павло Гнатович, уже всі чули, всі чули. Вітаючи його із обранням і вступом у статус народного депутата, побажаємо, щоб у цій складній справі робота його була успішною на користь українському народу. Відповідно до Регламенту я оголошую запити народних депутатів України. Арнольда Радовця до Президента України про відміну незаконних рішень Київради від 29 травня 2003 року та від 12 лютого 2004 року щодо виділення органам Прокуратури земельних ділянок під будівництво житла. Я хочу, зобов’язаний поставити на голосування пропозицію про підтримку змісту цього запиту. Питання справді дуже серйозне, і я просив би зважити на його обгрунтованість. Ставлю на голосування пропозицію про підтримку змісту цього запиту. [[10:07:31]] За-235 Рішення підтримується. Тепер ставлю на голосування пропозицію про направлення цього запиту Президенту. Будь ласка. [[10:07:52]] За-359 Депутати вважають, що цей запит треба направити, 359. Орест Муц звертається із запитом до Голови Верховної Ради, Прем’єр-міністра України, першого віце-прем’єр-міністра, міністра фінансів щодо фактів незаконного відшкодування податку на додану вартість, що відбувається з відома голови Державної податкової адміністрації в Тернопільській області Мирослава Свистуна та першого заступника голови Ігоря Шиманського, а також щодо дій згаданих осіб та керівництва Тернопільської обласної ради [[представники.]] проти рішення керівництва Державної податкової адміністрації призначити фахових працівників на керівні посади в Державній податковій адміністрації Тернопільської області. Орест Муц також робить депутатський запит до Голови Верховної Ради, Генерального прокурора щодо фактів цензури в бюджетних виданнях Тернопільщини, засновниками яких є місцеві ради та щодо причетності до фактів цензури, тиску на журналістів, до якого вдаються представники блоку Юлії Тимошенко, що становлять більшість у радах Тернопільщини та відповідають за інформаційну політику бюджетних видань. Євген ГІРНИК робить депутатський запит до Прем’єр-міністра України щодо відновлення роботи підземного лікувального відділення Української алергологічної лікарні в селищі міського типу Солотвино Закарпатської області. Я на цьому запиті робив супровідний лист і переконаний в тому, що він абсолютно обґрунтований, цей запит, його треба підтримати. Микола СИВУЛЬСЬКИЙ робить запит до Віце-прем’єр-міністра Дмитра Табачника про незадоволення відповіддю заступника Міністра праці та соціальної політики Олени Гарячої, щодо надання розрахунків до статті 36 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб звільнених з військової служби, та деяких інших осіб». Микола СИВУЛЬСЬКИЙ робить запит до Віце-прем’єр-міністра Андрія КЛЮЄВА про незадоволення відповіддю на депутатське звернення стосовно надання копії договору [[контракту]] між компанією «РосУкрЕнерго» та закритого акціонерного товариства «УКРГАЗ-ЕНЕРГО», що регламентує поставки газу на 2007 рік. Я для радіослухачів пояснюю, що аплодисменти прозвучали не з привожу змісту запиту, який я зачитав, а в зв’язку з тим, що в роботі Верховної Ради бере участь Прем’єр-міністр України Віктор Янукович. Вітаємо його теж. Юрій ЗУБКО звертається із запитом до Генерального прокурора, Голови Львівської міської ради щодо порушення чинного законодавства, інтересів та законних прав військовослужбовців на житло при будівництві будинків по вулиці Гетьмана Івана Мазепи, 29 у місті Львові. Євгеній СУСЛОВ робить запит до Генерального прокурора про перевірку діяльності Фастівського міського голови. Група депутатів [[ГІРНИК, ГРИГОРОВИЧ та інші. Всього 7 депутатів]] роблять запит до Генерального прокурора, Міністра внутрішніх справ, тимчасово виконуючого обов’язки Голови Служби безпеки, Голови Головного контрольно-ревізійного управління про незадоволення відповіддю на депутатський запит, щодо можливих зловживань службовим становищем та інших порушень чинного законодавства у 2003-2004 роках з боку керівництва Національної акціонерної компанії „Нафтогаз України”. Групи депутатів [[ВОЛИНЕЦЬ, В’ЯЗІВСЬКИЙ, ВІТЕНКО]] роблять запит до Генерального прокурора щодо незадоволення відповіддю на депутатські звернення та запит стосовно порушень конституційних прав та свобод громадянина Яковлєва І.А. Роман ЗАБЗАЛЮК робить запит до Генерального прокурора щодо незадоволення відповіддю на депутатське звернення з приводу порушень діючого законодавства з боку окремих посадових осіб Нікопольського району Дніпропетровської області. Група депутатів [[СЛАУТА, ЧУКМАСОВ та інші]] звертаються із запитом до Голови Київської обласної державної адміністрації про підтримку в рамках діяльності Міжфракційного депутатського об’єднання по сприянню здійсненню програми «Добрик-Всесвіт» у проведенні дитячого конкурсу на кращі природоохоронні заходи. Ярослав ФЕДОРЧУК звертається із запитом до Голови Національної ради з питань телебачення і радіомовлення щодо формальної відписки Національної ради з питань телебачення і радіомовлення на депутатське звернення про порушення більшістю телерадіостанцій діючого законодавства України стосовно гучності реклами, яка транслюється на телеканалах і радіостанціях. Ольга БОДНАР робить запит до Миколаївського міського голови щодо незадоволення відповіддю на депутатське звернення про депутатів Миколаївської міської ради, які є сумісниками в порушення вимог чинного законодавства України. Роман ЗАБЗАЛЮК також робить запит до Голови правління акціонерного комерційного банку «Промінвестбанк» щодо залишення без реагування депутатського звернення з приводу банкрутства відкритого акціонерного товариства по виробництву продовольчих товарів «Нектар». Ми ці запити направляємо адресатам, сподіваємося, що вони будуть всебічно розглянуті і депутати народні одержать з приводу цього конкретну відповідь. Згідно із протоколом засідання депутатської фракції „Наша Україна” від 11 січня 2007 року та відповідно до пункту три статті 60 Регламенту Верховної Ради України повідомляю про виключення народних депутатів України Волкова Олександра Анатолійовича і Заплатинського Володимира Михайловича зі складу депутатської фракції „Наша Україна”. На підставі пункту чотири статті 59 Регламенту Верховної Ради України інформую, що народні депутати України Волков Олександр Анатолійович і Заплатинський Володимир Михайлович є позафракційними депутатами. З цього приводу рішення підписано головою фракції Кириленком, і інші супровідні матеріали теж підготовлені. Відповідно до статті 13 Закону України „Про статус народного депутата України” та статті 59 Регламенту Верховної Ради України інформую про входження народного депутата України Кічатого Юрія Святославовича до складу депутатської фракції Партії регіонів. А також на підставі його особистої заяви повідомляю про його входження до антикризової коаліції депутатських фракції Партії регіонів, Соціалістичної партії України та Комуністичної партії України у Верховній Раді. Заява його є з цього приводу теж, додається до цього оголошення. У нас у порядку денному передбачено питання про призначення на посаду віце-прем’єр-міністра. Це питання такого роду не треба додатково розглядати щодо включення до порядку дня, це процедура в цьому відношенні спрощена. Я слово надаю Прем’єр-міністру України Віктору Федоровичу Януковичу.
Шановний Олександр Олександрович! Шановні народні депутати! Відповідно до частини 8 статті 83-ї пункту 12 частини 1 статті 85-ї та частини 4 статті 114-ї Конституції України вношу подання щодо призначення Радченка Володимира Івановича на посаду віце-прем’єр України. Дякую.
У вас на руках, шановні депутати, є дані про Володимира Івановича Радченка, який працював міністром внутрішніх справ, керівником Служби безпеки України, керівником Митного комітету України зараз секретарем Ради безпеки і оборони, зараз радник Прем’єр-міністра. Якщо є запитання до Володимира Івановича, будь ласка, можна йому поставити. Запишіться, будь ласка, на запитання. Володимир Іванович, тоді на трибуну йдіть, будь ласка. 10 хвилин на запитання. Чукмасов прошу.
Доброго дня шановні депутати!
Сергій Червонописький, фракція Соціалістичної партії України. Володимире Івановичу! Які функції ви будете виконувати, будучи віце-прем’єр міністром?
Я буду забезпечувати всім, як кажуть, необхідним і створювати умови для забезпечення обороноздатності нашої країни, національної безпеки України, громадського порядку, боротьби з злочинністю, координація силових відомств, дій.
Матвієнко Анатолій Сергійович.
Українська Республіканська партія „Собор”, Блок "Наша Україна". Володимире Івановичу! Сьогодні безпека України – це найперше її внутрішні проблеми. І серед них це корупція, це ігнорування закону і Конституції. Сьогоднішній уряд, який ви зараз будете представляти ігнорує Конституцію, ігнорує закони в ім’я своєї якоїсь ідеології і реалізації цієї ідеології. Приклад вам конкретний по Закону „Про уряд”, який порушує Конституцію мінімум більше ніж 10 і норма. Оскільки це є приклад повного правового нігілізму, від так себе веде і суспільству. Я хочу вас запитати, чи розумієте ви, що це атмосфера, в якій корупцію ми ніколи не подолаємо і чи ви будете адекватно діяти як віце-прем’єр, в чіткому дотриманні закону і Конституції? Дякую.
Я не перший раз знаходжусь в цій залі і на цій трибуні. І я запевняю, що буду керуватись, як і раніше, коли працював в різних силових відомствах тільки законами, Конституцією.
Ляшко.
Турчинову.
Турчинов.
Шановний Володимир Іванович, я вас давно знаю як професіонала, який все життя присвятив діяльності в силових структурах. Але ж ви, мабуть, знаєте, що зараз інша ситуація, є зміни в Конституції і уряд є політичним урядом. І я завжди знав, що ви були поза політикою. Зараз, коли йдете на посаду до уряду Віктора Федоровича Януковича, то ви повинні чітко займати уже і політичну позицію. У мене питання, від якої політичної сили ви висуваєте цей уряд? І відповідно, з якою політичною силою ви будете себе асоціювати? Дякую.
Я не знаходжусь в лавах жодної політичної партії, безпартійний, можна сказати. І ще раз повторюю, шановний Олександр Валентинович, що буду керуватись тільки законом, Конституцією і мораллю на сьогоднішній день. Але я дуже сподіваюсь, дуже сподіваюсь, що ближнім часом все-таки буде консолідація і влади, і консолідація певних політичних сил, які налаштовані на розбудову держави і створення цієї держави, дійсно, квітучої, незалежної і сильної України, і буду працювати на це.
Кузьменко.
Спасибі. Володимире Івановичу, я вас добре пам’ятаю по другому скликанню Верховної Ради, ми з вами співпрацювали. Я хотів би запитати, зараз ви йдете в уряд, так би мовити, координувати діяльність силових структур і правоохоронних органів. Скажіть, будь ласка, відносно правоохоронних органів, в першу чергу, як ви вважаєте, які, ну, один-два першочергових завдання треба вирішити.
Саме головне завдання на сьогоднішній день по правоохоронним органам - це припинити оцю метушню, яка спостерігається в призначеннях, зняттях, значить, в хаотичному в деяких моментах в постановці завдань перед службою. Є багато на сьогоднішній день невідкладних питань, пов’язаних з тими викликами національній безпеці, які на сьогоднішній день існують в цій державі. І тому треба створити, поставити конкретні завдання – це політичне завдання поставити і контролювати, і створювати умови для їх виконання негайно.
Шкіль.
Шановний Володимире Івановичу, я хотів би ну, також підтвердити ваш фаховий рівень і висловити знову ж таки здивування, що в коаліційному уряді все одно ви можете бути безпартійним, але все одно, якась політична сила мусить брати відповідальність за висування вас на цю посаду. Але у мене трошки інше запитання. Ви в своїй відповіді на те, чим будете займатися в уряді перерахували ще й обороноздатність країни, ще й оборону. Так я хотів би вияснити ваше ставлення до вступу України в НАТО, в інші військово-політичні союзи, яке ваше ставлення, чи потрібен референдум для цього чи не потрібен. Ваше ставлення щодо стану української армії на день сьогоднішній, на те, в якому стані перебуває вона, чи реформація іде, чи вона не просувається, і теж саме правоохоронних органів. Чи потрібна нам реформація правоохоронних органів і чи буде вона проведена за вашою допомогою? Дякую.
Реформування повинно проходити. На сьогоднішній день після, знову ж таки, хаотичного з боку кожного відомства силового розгляду цього питання, значить, ми не просунулися далеко наперед, але останнім часом, останні півтора місяці, коли створена ця комісія по реформуванню, в яку входять і народні депутати, керівники, провідні наші політики, силовики, у тому числі, як кажуть, ветерани запрошені процес пішов. Ближнім часом буде розповсюджено результати і огляду, і ці конкретні вже пропозиції, які є. Треба розуміти, що таке взагалі реформування. Це перетворення тої структури, яка є, у сучасну, якщо ми, як кажуть, пропагуємо євроатлантичну інтеграцію подібну європейським структурам. Значить відомство повинно бути для того, щоб, дійсно, воно відповідало всім.
Будь ласка, дайте закінчити думку. Володимир Іванович не знає, що на відповідь дається одна хвилина за регламентом. Будь ласка.
Я вибачаюсь.
Ви закінчили, да? Іванов задає запитання.
Іванов, Партія регіонів, Луганщина. Шановний Володимире Івановичу! Ми у фракції відмічаємо своєчасність подання і введення такої посади у складі Кабінету Міністрів. Я хотів би вам задати одне запитання. Сьогодні, зокрема, на Івано-Франківщині проти наших колег з фракції Партії регіонів застосовується, скажемо, не тільки моральний, але і інший вид тиску, зокрема, зі сторони політичних сил при такій бездіяльності правоохоронних органів. Чи не вважаєте ви за потрібне, якщо вас сьогодні призначать на цю посаду, координувати діяльність правоохоронних органів по всій Україні, а не тільки на окремих її територіях, з тим, щоб виконувалися України, зокрема, Закон „Про статус народного депутата”. Дякую.
Розумієте, на сьогоднішній день багато непорозумінь є в різних регіонах. І першочергове завдання - це провести нормальні координаційні заходи з усіма силовиками для того, щоб закони в країні виконувались. Ну а те, що стосується порозуміння між політичними паріями, я думаю, що нагальна уже, життєва проблема, і тут силовики тільки своїми діями не зможуть зробити. Тут кожен з нас потрібен робити свій внесок для того, щоб ситуація виправилась, тому що я розумію, що всі, хто знаходиться, в тому числі і в цій залі, це – патріоти України, які дбають тільки про її майбутнє.
Сухий.
Дякую. Ярослав Сухий, Запоріжжя, "Регіони України". Шановний Володимир Іванович, повернення до виконавчої гілки влади професіоналів – це професійна ознака нашого часу, безумовно, з одного боку. І це – надія на поліпшення, на стабілізацію роботи силових структур. Скажіть, будь ласка, чи є у вас бачення і розуміння того, яким чином і в який час можна виправити ті гіркі і драматичні наслідки того кадрового погрому серед силовиків, котрі було вчинено в 2005-2006 році? Не секрет ні для вас, ні для суспільства, що поза роботою опинилися в перш чергу люди професійні, люди високого професіоналізму, на яких було затрачено багато часу і коштів державою і Радянським Союзом, і незалежною Україною, тому що виховати хорошого професійного силовика, на це потрібен певний час. Отже чи є у вас розуміння того, як цю ситуацію можна поправити і за який час це можна зробити? Дякую.
Цю роботу треба проводити негайно, тим більше на підтвердження ваших слів я можу навести рекомендації, які надають нам закордонні наші колеги про те, що тих фахівців, які вже навіть відслужили певні терміни у силових відомствах, не можна на сьогоднішній день відправляти кудись на пенсію, їх треба зараховувати чи на державну службу і залишати оцей фонд цього досвіду, тих знань, які є на сьогоднішній день для того, щоб вчити молодь, тому що більшість людей, переважна більшість, які зараз працюють в правоохоронних органах, це люди, яким 25 років. Розумієте, досвіду ще немає. І краще, як кажуть, вчитись на конкретних помилках, ніж їх робити самим. Тому це питання буде нагальне.
Дякую вам. Сідайте, будь ласка. Є потреба висловлюватися? Немає. Я ставлю на голосування пропозицію про призначення Радченка Володимира Івановича віце-прем’єр-міністром України. Будь ласка. [[10:29:25]] За-251 Рішення прийнято. Привітаємо Володимира Івановича із високою довірою, побажаємо йому успіхів у складній справі на тій ділянці, котра є визначальною для забезпечення порядку, правопорядку і безпеки держави. Спасибі. Турчинову з процедури дайте слово.
Шановний Олександре Олександровичу, шановні колеги! Сьогодні у нас в порядку денному стоять дуже серйозні питання, зокрема Закон про Кабінет Міністрів. Олександре Олександровичу, Вікторе Федоровичу, я вибачаюся, треба зі спікером домовитися. Перше питання у нас. Опозиція знову наполягає, що такі питання, як Закон про Кабінет Міністрів, не можна відривати від інших концептуальних речей, зокрема від Закону про опозицію. Друге питання. Сьогодні дуже багато прикладів корупційних і інших некерованих речей в регіональних радах. Причина тому, що сьогодні, запровадивши партійні вибори місцеві, ми не маємо механізму впливати на депутатів, які обрані по партійних списках. Це стосується всіх політичних сил. І тому ми вимагаємо, щоб припинити вакханалію з землею, з тарифами і так далі і так далі, наступний порядок розгляду питань. Спочатку, Олександре Олександровичу, після звіту тимчасової комісії розглянути: перше – закон номер 2881, що стосується імперативного мандату для місцевих рад, після цього.
Дайте йому закінчити думку.
Після цього розглянутий Закон про опозицію і після прийняття рішення можна тоді переходити до інших питань порядку денного, в тому числі і Закону про Кабінет Міністрів. Це – наша вимога, и дуже просимо, шановні колеги, прислухатися до нашої пропозиції. Дякую.
Хочу сказати, що це питання не один раз обговорювалося на Погоджувальній раді. Йшлося тоді, що не завершена робота у комітетах над ним. Наскільки мені зрозуміло, є висновки комітетів? Тому, будь ласка, я ставлю на голосування пропозицію депутата Турчинова про включення в порядок денний на сьогодні двох законопроектів – про імперативний мандат. про опозицію включений, а про імперативний мандат? Але в тій послідовності в порядок денний на сьогодні. Ставлю на голосування. Зараз візьмете. [[10:32:16]] За-375 Приймається. Будь ласка, з мотивів хто хотів висловитися? Запишіться на висловлення з мотивів. Турчинов, прошу. 5 хвилин.
Шановні колеги, бачите, яка справедлива система: дає можливість і далі розвити думку. Я дякую Верховній Раді за підтримку пропозицій опозиції щодо розгляду першочергово і закону про імперативний мандат, і щодо закону про опозицію. Я хочу підтвердити ті слова, які сказали представники в президії, що комітети розглянули ці законопроекти. І за пропозицією комітету, що стосується Закону про імперативний мандат, всі питання зняті, його можна приймати, Олександр Олександрович. По Закону про опозицію: є деякі нюанси, але ж його можна доопрацювати до другого читання. Тому прохання саме в такій послідовності, як ми зараз проголосували, розглянути. Про імперативний мандат, потім про опозицію, потім давайте переходити до інших стратегічних питань. Дякую.
Фельдман.
Ні. Я не бачу Фельдмана. Білорус.
Прошу передати слово відомому демократу і гуманісту Томенку.
Шановні колеги, я хотів би привернути увагу до системності рішень вищого законодавчого органу. Для того, щоб суспільство і ми розуміли, які рішення ми приймаємо, ми повинні розуміти, що ми в країні створюємо систему стримування і противаг. Якщо система виконавчої влади уточнює свої позиції у тій чи іншій мірі, суспільство повинно знати і бути впевнене, що опозиція гарантує недопущення монополізації чи концентрації влади. Тому цілком зрозуміло, що, думаючи про місце Кабінету Міністрів у системі влади, ми повинні розуміти місце опозиції. Не менш важливою є ситуація, яка склалася, починаючи з Києва і з інших міст, і парламент не може спостерігати на те, як депутати сьогодні займаються розкраданням державного майна. Тому, звичайно, імперативний мандат.
Ясно. Попеску.
Дякую. Попеску, фракція Партії регіонів. Вельмишановні колеги, нам потрібно закінчити політичну реформу. Декілька кроків ми зробили. Один із них ми впровадили пропорційну систему на регіональному і субрегіональному рівні, мається на увазі обласні і районні списки. Але до кінця ми не вирішили питання щодо відповідальності тих депутатів, які пройшли у відповідні ради за відповідні списки. Якщо ми прагнемо створити в Україні таку систему, яка діє в інших цивілізованих країнах і прагнемо бути справжніми демократичними країнами, систему мати, то ми повинні вирішити і це питання в залі. І ми повинні тут обговорити і прийняти відповідні рішення. Наша партія виступає за те, щоб обговорити. Дякую.
Замість Ключковського Кириленко виступає.
Кириленко, "Наша Україна". Шановні колеги, шановний Олександре Олександровичу, ми вважаємо, що, якщо вже сьогодні раптом терміново вночі внесений закон про Кабінет Міністрів України на розгляд Верховної Ради, то в першу чергу треба розглянути його, хоча, чесно кажучи, фракція „Наша Україна” не розуміє, звідки така поспішність і як можна після чотирьохгодинних розмов трьох перших осіб держави скликати терміновий комітеті і відкидати 42 пропозиції Президента, навіть без обговорення. Але, очевидно, таку помилку комітету може виправити Верховна Рада України. І тому ми наполягаємо, щоби, якщо вже стоїть в порядку денному, то повинен розглядатися закон про Кабінет Міністрів першим і ми повинні пройти по всіх пропозиціях Президента і проголосувати, а потім вирішувати інші питання порядку денного. Бо, якщо хтось з кимсь уже домовився, то це не означає, що від цього повинна страждати демократія і країна.
Я хочу сказати, що питання про послідовність розгляду питань вирішена Верховною Радою, а процедуру розгляду закону про Кабмін із зауваженнями Президента, я підтримую вашу пропозицію, ми будемо розглядати із зауваженнями Президента. Ружицький.
Прошу передати слово депутату Стретовичу.
Будь ласка, Стретович.
Стретович, „Наша Україна”, Партія Християнсько-Демократичний Союз. Олександр Олександрович, ваші слова правильні, але не зовсім. В порядку дня 2329 стоїть про внесення змін, подолання вето, але щойно, тільки що, 3 хвилини назад роздали матеріали про подолання вето. Це означає, що комітет ще не розглянув, його ще не було в матерії, його не існувало, рішення комітету, процедура парламентська не була дотримана, а ви кажете, що Верховна Рада вже вирішили порядок розгляду цього питання. Ну, давайте не лукавити. Якщо є домовленості, якщо хтось з кимсь уже вирішив за всю Верховну Раду, то ви так і кажіть, що ми привикли порушувати Регламент, це наша традиція, нам так треба, політично доцільно і в такий спосіб ми будемо вмивати руки, бо так ми вирішили, бо нас більшість. І не треба говорити, спирати на всю Верховну Раду. Не вся Верховна Рада однакова, це ж видно білими нитками, 12 січня комітет засідає, 12 січня слухається. Коли це таке було в новітній історії України, що в один.
Володимире Миколайовичу, я вас привертаю до засідання Погоджувальної ради, яка торкаючись цього питання, у понеділок, вірніше, у вівторок цей раз визначилася, що при наданні зауважень Президента, вони будуть обов’язково на цій сесії розглянуті у Верховній Раді, і Погоджувальна рада з цим погодилася. Відносно засідання комітету Віктор Миколайович Тихонов, будь ласка, візьміть слово.
Я хочу ответить своему коллеге и всем депутатам, что сегодня в 9.30 утра состоялось заседание комитета и единогласно проголосовала о том, чтобы вынести этот закон на сессию Верховного Совета и предложить преодолеть вето.
Дякую. Спасибі вам за інформацію за участь в обговоренні питання з мотивів обговорення питань. У нас є заява двох фракцій: фракції Соціалістичної партії України і Партії регіонів про перерву, або щоб дали їм час для виступу, щоб не робити перерву. Я думаю, що треба дати їм змогу краще виступити із заявою замість того, щоб тратити півгодини на перерву. Будь ласка, Бокий Іван Сидорович. Виступає Бокий Іван Сидорович.
Заява фракції Соціалістичної партії України. Декілька днів тому у деяких інтернет-виданнях і газетах було опубліковано фрагмент телефонних переговорів між Головою Верховної Ради України Олександром Морозом та одним із британських дипломатів. У згаданих матеріалах повідомляється, що ці телефонні розмови записані в результаті операції українських спецслужб і в основному Служби безпеки України. Є всі підстави вважати, що запис розмови є справжнім. Це тим більш обурливо, що керівники всіх правоохоронних органів, які мають технічні засоби для таких незаконних операцій, регулярно запевняли пресу та широку громадськість, що ніякого незаконного прослуховування політичних діячів не здійснюють. Фракція Соціалістичної партії України вимагає від керівництва правоохоронних органів і спецслужб у найкоротший термін провести офіційне службове розслідування та виявити витоки незаконних прослуховувань Голови Верховної Ради України. Служба безпеки України, Міністерство внутрішніх справ України, Державна служба спеціального зв’язку повинні надати офіційний звіт про систему контролю за використанням засобів електронного нагляду. Також офіційно має бути оголошено, скільки систем електронного шпигунства було завезено в Україну за останні роки, у чиєму вони розпорядженні і хто з посадових осіб несе персональну відповідальність за те, що були створені умови для незаконного прослуховування відомих державних діячів. Доти, поки керівництво спецслужби не надасть повної інформації за всіма пунктами, фракція Соціалістичної партії України не буде брати участь у будь-яких голосуваннях у Верховній Раді з прийняття рішень щодо діяльності спецслужб. Враховуючи сьогоднішню політичну ситуацію, стає очевидним, що розвал у роботі українських спецслужб, який призводить до безконтрольного шпигунства за українськими громадянами, є результатом продуманих дій ряду політичних діячів. Скандал з незаконного прослуховування телефонних розмов українських політиків повинен стати предметом звіту у Верховній Раді України керівників силових відомств, а також Генеральної прокуратури України. Ми вважаємо, що відзвітуватися перед Верховною Радою України про причини зловживань службовим становищем у спецслужбах, про причини злочинних дій, пов’язаних з використанням спецслужб у політичній боротьбі, зобов’язані представники секретаріату Президента України, які взяли на себе відповідальність за реформування СБУ. Секретаріат Президента також повинен відзвітуватися про причини свого втручання в роботу українських спецслужб. Керівництво секретаріату Президента в публічних інтерв’ю заявило про те, що воно по суті саме здійснює оперативне керівництво СБУ. В офіційному інтерв’ю один з заступників глави секретаріату заявив, що особисто проводить наради з керівниками підрозділів.
Завершуйте, будь ласка.
особисто займається розстановкою кадрів в спецслужбі. Парламент повинен знати, чи є який-небудь зв’язок між втручанням секретаріату Президента України в роботу Служби безпеки України та незаконним прослуховуванням телефонних переговорів українських політиків і посадових осіб.
Оскільки це питання стосується і мене особисто, я можу тільки підтвердити, що опублікована в інтернет-матеріалах, в інтернет-виданнях роздруківка розмови із одним із послів зарубіжної країни моєї розмови, абсолютно точна. Це, справді, я говорив. Я не соромлюся того, що я говорив, я згоден, щоб це все було опубліковано. Тому що я свої позиції не приховував, а мене обурює те, що можна виявляється таким чином слідкувати. Я не розумію, кому це дозволено слідкувати за розмовою політиків і так далі, коли це є пряме порушення Конституції України. Я буду підтримувати пропозицію фракції, наполягаючи, щоб і Генеральна прокуратура, і інші служби навели в цьому відношенні нарешті порядок в державі. Розглядається питання про Звіт Тимчасової слідчої комісії з питань вивчення ситуації, що склалася у зв’язку з проведенням 26 листопада нинішнього року позачергових виборів Кіровоградського міського голови та фактами порушень виборчого законодавства. Доповідає голова слідчої комісії Фесенко. Оголошується перерва на 15 хвилин.
Я прошу депутатів зайняти свої місця. Тільки-но відбулася нарада керівників фракцій, які розглянули конфліктне питання, котре виникло щодо порядку і особливості розгляду питань, які вносяться сьогодні на засідання. Я перед тим, як надати слово по одній хвилині представникам від фракцій, котрі брали участь в обговоренні цього питання, хочу звернутися до вас, щоб ви голосуванням підтримали таку пропозицію. Сьогодні є чимало питань для розгляду у сесійному залі, але три із них надзвичайно важливі, це Закон „Про Кабінет Міністрів”, це Закон«Про опозицію” і Закон про зміни до Закону про місцеві ради. Тому я прошу вас, підтримайте, і керівники фракцій висловилися так, підтримайте пропозицію про те, що ми обов’язково сьогодні остаточно розглянемо всі ці три питання. І в такій послідовності: Закон „Про Кабінет Міністрів”, Закон про імперативний мандат, а потім Закон по опозицію. Я ставлю на голосування цю пропозицію. [[11:35:43]] За-361 Рішення прийнято. За – 361. Це, до речі, на пропозицію „Нашої України” я так ставлю на голосування. Я прошу уваги. По фракціях? Будь ласка, по фракціях. Партія регіонів – 185, Блок Юлії Тимошенко – 120, „Наша Україна” – 0, соціалісти –30, комуністи – 21, позафракційні – 5. Від фракції, будь ласка, по хвилині. Хто буде говорити від „Нашої України”. Так будемо. Кириленко, будь ласка. Потім Тимошенко.
Кириленко, „Наша Україна”. Шановний Олександре Олександровичу! Пропозиція щодо розгляду всіх трьох питань до завершення пленарного засідання не виходило від нас, а відходило від членів Антикризової коаліції і ще однієї фракції. Для нас є важливим розгляд питання про Кабінет Міністрів України. Внесені пропозиції Президента, їх 42, вони складні і крупні, і ми переконані, що якщо вже чомусь така терміновість із розглядом цих пропозицій саме сьогодні, то їх треба ставити в порядок денний першими і розглядати по повній процедурі, заслухавши представника Президента, його аргументування і голосуючи кожну із пропозицій Президента України. Якщо Верховна Рада не підтримає пропозиції Президента, то значить, буде подолання вето. Але всі інші законопроекти, на нашу думку, не є такими важливими і перше питання ми пропонуємо заслухати по повній процедурі.
Тимошенко. Турчинов говорить.
Шановні колеги, єдине я хочу сказати зразу, що рішення, яке зараз проголосовано, було прийнято всіма лідерами фракцій, ми під час наради у Голови Верховної Ради. І я хочу констатувати, що фракція „Блоку Юлії Тимошенко”, яка внесла вимогу щодо обов’язкового розгляду сьогодні і Закону про опозицію, і Закону про імперативний мандат, підтримала „Нашу Україну” в їх вимозі, щоб першим розглядати Закон про Кабінет Міністрів. Ми вважаємо, що всі ці три закони є системними для держави, всі ці три закони вибудовують вертикаль і влади, і відносини між владою і опозицією. І не можна розглядати один закон, не розглянувши інші закони. Тому ми вважаємо, що всі лідери фракцій, які брали участь в цій нараді, виконають свої обов’язки і свої обіцянки. Дякую за увагу.
Дякую. Бокий.
Шановний Олександре Олександровичу, шановні колеги. Фракція соціалістів підтримує саме ось такий порядок розгляду питань порядку денного. І я думаю, що тут ми всі повинні проявити політичну зрілість. Ідеться про прийняття законів, які по суті зміцнюють позиції політичної реформи, конституційної реформи. І сьогодні, я думаю, треба прийняти консолідовані рішення і щодо Закону про Кабінет Міністрів, і щодо імперативного мандату, і в першому читанні щодо Закону про опозицію. Ну, я трохи хочу висловити подив тим, що домовленості наші, які тільки що відбулися на Погоджувальній раді, скажімо, під час голосування по порядку денному чомусь не були підтримані однією із фракцій. Це наводить на трохи сумні думки, але я думаю, що під час розгляду фракція „Наша Україна” займе конструктивну позицію. Дякую.
Богатирьова.
Шановні народні депутати, я хочу наголосити на декількох моментах, які були озвучені на Погоджувальній раді. Це перше. Незалежно від того, які будуть наслідки по голосуванню за Закон про Кабінет Міністрів , фракція Партії „Наша Україна” не буде надалі заважати роботі парламенту і не буде блокувати трибуну. І тому ми погодилися, всі чотири фракції, по наступному порядку розгляду: Закон про Кабінет Міністрів по тій процедурі, яка виписана в Регламенті, поправки, в залежності від нашого рішення чи подолання вето, чи інше рішення; і далі законопроекти, які є вкрай важливими. Фракція „Регіонів України” завжди говорила, що і Закон про опозицію, і Закон про імперативний мандат потрібен сьогодні. І тому ми підтверджуємо публічно свою позицію сьогодні, що ми будемо голосувати і за ці законопроекти: по імперативному мандату - в цілому і про опозицію закон – в першому читанні.
Симоненко.
Симоненко, фракция коммунистов. Уважаемые коллеги, я надеюсь, что мы с вами понимаем, насколько важно принятие сегодня Закона о Кабинете Министров в условиях переходного политического и законодательного по времени периода с точки зрения управления страной. Мы видим, что продолжается война указная, распоряжений, постановлений, законов. И эта война ведется на поражение и захват власти. Поэтому принятие решения в отношении Кабинета Министров сегодня очень необходима, ибо Верховный Совет уходит на перерыв, отпуск, и, естественно, еще целый месяц, практически, будут не согласованны целый ряд позиций. Мы должны это принять решение в условиях переходного периода, когда именно парламент и Кабинет Министров несет всю ответственность за происходящее в стране. Поэтому я предлагаю поддержать этот проект и приступить немедленно к его рассмотрению.
Дякую. Ми взяли до уваги всі міркування керівників фракцій парламенту. Зараз оголошено до розгляду питання про звіт Тимчасової комісії, і я запрошую депутата Фесенко на трибуну для того, щоб ми оперативно розглянули це питання і далі приступити в тій послідовності до розгляду інших питань. Якщо можна, постарайтеся скоротити свій виступ.
Фесенко, фракція Партії регіонів. Шановний Олександр Олександрович, шановний Адам Іванович, шановні колеги! До складу Тимчасової слідчої комісії увійшло 5 народних депутатів, по одному від кожної депутатської фракції. За результатом роботи Тимчасова слідча комісія встановила: постановою Верховної Ради України від 14 вересня 2006 року позачергові вибори Кіровоградського міського голови були призначені на 26 листопада 2006 року. Територіальною виборчою комісією міста Кіровограда на цю посаду було зареєстровано 36 кандидатів, які були висунуті різними партіями та шляхом самовисування. 25 листопада 2006 року за півгодини до дня виборів ТВК після розгляду скарг одного з кандидатів на посаду міського голови. виносить постанову, якою одночасно визнаються дії кандидата на посаду міського голови Нікуліна Олександра Васильовича неправомірними та скасовує рішення про його реєстрацію кандидатом на посаду міського голови. Цією посадою ТВК також зобов’язує дільничні комісії внести зміни до виборчих бюлетенів. Приймаючи постанову, ТВК керувалося наступним: що кандидатом Нікуліним за день до голосування, тобто 25 листопада на будинку на вулиці Леніна були розвішані листівки про зупинення рішення ТВК стосовно скасування реєстрації кандидата, що не може вважатися агітацією. Зацікавлені особи не були повідомлені про час розгляду скарги, і зі слів деяких членів ТВК на момент розгляду не було кворуму для ухвалення рішень ТВК. Дані обставини були виявлені прокуратурою міста Кіровограда при перевірці скарг суб’єктів виборчого процесу. Згідно пункту 11 частини першої статті 48 ТВК має право скасувати рішення про реєстрацію кандидата, якщо йому оголошено попередження, що оприлюднюється в державних та комунальних засобах, і кандидат повторно порушив вимоги цього закону. Таким чином ТВК всупереч вимогам закону в одній постанові виносить попередження і тут же ухвалює рішення про скасування реєстрації кандидата Нікуліна. Цього ж дня кандидат Нікулін 25-го подав до Ленінського районного суду адміністративний позов про відміну цих постанов. Суд, прийнявши позов, витребувавши копії даних постанов, призупинив дію ТВК. І були направлені документи для того, щоб видані були на руки заінтересованим лицям. По даним фактам були складені відповідні акти. Враховуючи те, що не були надані докази та не добуті, в інший спосіб не представився можливим, суд своєю постановою залишив позов Нікуліна без задоволення. 14 грудня 2006 року Ленінський суд Кіровограда розглянув заяву кандидата Нікулін, скасував своє рішення і виніс нове рішення, в якому відмовив Нікуліну вже у зв’язку з пропущеним процесуальним строком. Слід зазначити, що на неодноразові вимоги членів тимчасової слідчої комісії Багно, секретар Ушаков відмовлялися надавати протоколи, постанови ТВК та інші матеріали для вивчення. За результатами голосування 26 листопада 2006 року найбільшою кількістю голосів виборців одержав кандидат на посаду міського голови Пузаков Володимир Тихонович. Після отримання протоколів про підрахунок голосів виборців дільничних виборчих комісій ТВК міста Кіровограда своєю постановою від 1грудня 2006 року позачергові вибори міського голови визнала недійсними. Підставою для ухвалення такого рішення послужив той факт, що на дільничних комісіях, всього 13, у виборчих бюлетенях не було відміток про вибуття кандидата Нікуліна. Відповідно до пункту першого частини першої статті 70 про вибори дільнична комісія ухвалює рішення про визнання голосування на виборчій дільниці недійсним у разі порушень вимог цього закону, в результаті яких неможливо достовірно встановити результати волевиявлення виборців. Тимчасовою слідчою комісію не отримано жодної постанови дільничної комісії про визнання виборів недійсними. 7 грудня 2006 року ТВК приймає постанову, якою призначає повторне голосування на 11 лютого 2007 року. кандидат на посаду міського голови Пузаков звернувся до суду з адміністративним позовом про визнання постанови недійсною. Кіровським судом йому було відмовлено, але Апеляційний суд кіровоградської області, розглянувши апеляційну скаргу Пузакова, своєю ухвалою від 30 грудня 2006 року скасував рішення місцевого суду та постановив нову судове рішення, яким визнав постанову ТВК незаконною та зобов’язав ТВК до 5 січня 2007 року встановити результати виборів міського голови відповідно до вимог статті 73. Постановою ТВК від 5 січня 2007 року знову було прийняте рішення про визнання виборів міського голови недійсними, але на цей час воно оскаржене, знаходиться у судовому провадженні. І як мені стало відомо, вчора і сьогодні провадиться судове дослідження. Під час роботи на адресу тимчасової слідчої комісії надходили скарги про нарушення виборчого законодавства з боку секретаря Ушакова. Заяву члена Щербакова про спробу її підкупу з боку заступника міського голови було передано в обласну прокуратуру для вжиття заходів. 20 грудня 206 року прокурором міста Кіровограда на підставі заяви голови ТВК Кіровського району, а також кандидатів на посаду міського голови Пузакова, Цуканова, Манухіна, Хільченка було порушено кримінальну справу за ознаками частини 3 статті 157 Кримінального кодексу України. На даний час проводиться досудове слідство. На виконання доручення Верховної Ради України тимчасовою слідчою комісією не було встановлено фактів втручання, незаконних дій та перевищення службових повноважень посадовими особами Кіровоградської обласної ради, обласної державної адміністрації, працівниками правоохоронних органів під час проведення позачергових виборів Кіровоградського міського голови. Таким чином, тимчасова слідча комісія вважає, що в період проведення позачергових виборів Кіровоградського міського голови 26 листопада 2006 року посадовими особами територіальної виборчої комісії були порушені норми виборчого законодавства, які вимагають відповідного розслідування правоохоронними органами. Враховуючи вище наведене, тимчасова слідча комісія пропонує Верховній Раді України: взяти до відому звіт комісії, доручити Генеральній прокуратурі України взяти під контроль хід розслідування даної кримінальної справи та припинити повноваження тимчасової слідчої комісії. Дякую за увагу.
Дякую і вам. Мені здається, доповідь була вичерпною і на ті питання, які цікавила депутатів, і матеріали ці у вас теж є. Тому, оскільки немає запитань сідайте, будь ласка. У вас на руках є проект постанови, який передбачає взяття до відому інформацію комісії, доручення Генеральної прокуратури і інші речі. Я ставлю на голосування цю постанову. [[11:50:22]] За-385 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду для повторного розгляду з пропозиціями Президента Закон України "Про Кабінет Міністрів України" і доповідь з цього приводу за ким буде?
Зварич.
Зварич. Арсен Петрович. Доповідає від Президента Яценюк Арсен Петрович.
Вельмишановний Олександр Олександрович! Шановні народні депутати! Президентом України розглянуто проект Закону України „Про Кабінет Міністрів” та повернуто його до Верховної Ради з відповідними пропозиціями. Дозволю собі нагадати про те, що Президентом було внесено альтернативний проект Закону України „Про Кабінет Міністрів”, який, на превеликий жаль, було відхилено. Але у зв’язку з тим, що жодна з пропозицій цього альтернативного законопроекту Закону „Про Кабінет Міністрів” не була врахована, таким чином, глава держави прийняв рішення відправити даний закон з чітко аргументованими пропозиціями до нього. Хотів би зазначити, що основна позиція Президента щодо ветування даного законопроекту, полягає в тому, що він суперечить чинній Конституції України. Дозвольте поділити на два блоки мотивувальну частину рішення глави держави щодо відхилення Закону України „Про Кабінет Міністрів”. Перша частина - це формально юридична частина, мова йде про те, що в проекті Закону України „Про Кабінет Міністрів” йде пряме порушення, принаймні 11 конституційних норм. Слід зазначити, що норми Конституції є нормами прямої дії. Таким чином, Закон „Про Кабінет Міністрів” вступає в пряму суперечність з конституційними нормами. Дозвольте зупинитися на окремих аспектах таких порушень. В першу чергу, мова йде про процедурне рішення щодо подання до Верховної Ради призначення Прем’єр-міністра України та інших членів Кабінету Міністрів України. Мова йде про не конституційне тлумачення норми в частині того, що в тому випадку, якщо Президентом порушується термін подання такої кандидатури, то така кандидатура може бути подана іншими особами. Тобто йде підміна понять і йде не конституційна передача повноважень від Президента України до інших органів державної влади. Аналогічна ситуація відбувається і при призначенні міністра оборони, та міністра закордонних справ і, власне кажучи, при звільненні цих посадових осіб. За умови прийняття такого закону, ці посадові особи фактично можуть бути призначені за іншим, аніж президентським поданням. Також не врегульовано питання щодо звільнення цих посадових осіб, яке, власне кажучи, вже проходило стінами Верховної Ради і сьогодні подання про звільнення міністра закордонних справ, а точніше, рішення Верховної Ради про звільнення міністра закордонних вже є предметом розгляду Конституційного Суду України. Надзвичайно важливим моментом є конституційне повноваження глави держави щодо зупинки дії актів Кабінету Міністрів. Дане положення не врегульовано Законом України про Кабінет Міністрів, хоча є пряма конституційна норма, яка передбачає право глави держави зупинити дію Кабінету Міністрів і одночасно подати відповідне конституційне подання до Конституційного Суду України. Важливим елементом є непрозора, а, точніше, відсутність прозорої процедури прийняття рішень Кабінетом Міністрів, яка була передбачена в даному законі та процедури оприлюднення актів Кабінету Міністрів. Мова йде про те, що Кабінет Міністрів буде оприлюднювати тільки ті акти, які стосуються прав і свобод громадян. Інші акти не підлягають оприлюдненню за цим законом. Це означає непрозорість в діяльності уряду. Надзвичайно важливим питанням є порушення конституційної норми щодо оскарження будь-якої дії чи бездіяльності в суді загальної юрисдикції. За даним проектом Закону про Кабінет Міністрів виключається норма, за якою будь-який український громадянин, захищаючи власні конституційні права, має право звернутися до суду загальної юрисдикції з метою скасування чи призупинення тієї чи іншої постанови Кабінету Міністрів. Дуже важливий елемент, який, м’яко кажучи, специфічно врегульований в законі. В проекті Закону України Про Кабінет Міністрів, це порядок скріплення Указів Президента України. За редакцією, яка запропонована Кабінетом Міністрів, фактично ставиться в залежність видання і оприлюднення Указу Президента до його скріплення, а не навпаки. Таким чином, питання про скріплення, а не контрасигнацію, тому що чинне українське законодавство не передбачає такої юридичної дефініції як контрасигнація, означає те, що конфлікт між гілками влади і надалі буде поглиблюватися. Також важливим елементом є фактичне нівелювання місця і ролі колегіального конституційного органу – це Ради Національної безпеки і оборони. Мова йде про те, що Закон України „Про Кабінет Міністрів” напряму втручається в конституційну норму щодо контролю і координації діяльності всіх органів виконавчої влади у сфері національної безпеки і оборони Радою національної безпеки і оборони. Таким чином, слід констатувати наступне, з формально юридичної точки зору проект Закону України „Про Кабінет Міністрів” напряму втручається в Конституцію України та суперечить мінімум 11 статтям української Конституції. Що стосується ідеологічних підходів до даного закону. Хотів би зазначити, що глава держави вносив абсолютно іншу ідеологію Закону України „Про Кабінет Міністрів”, а саме: даний закон повинен сформувати устої функціонування державної влади і повинен гарантувати стабільність державної влади в державі незалежно від тих чи інших політичних течій. Таким чином, Президент України запропонував передбачити розділення адміністративних та політичних посад. Більше того, вперше в українському законодавстві, в президентських пропозиціях з’являється нова юридична дефініція – це політична відповідальність міністрів. Також Президент запропонував розширити і чітко врегулювати межі відповідальності вищих державних посадових осіб і зазначити в законі про те, що на них розповсюджується і кримінальна, і адміністративна, і цивільно-правова відповідальність. Що стосується адміністративних посад, то глава держави запропонував введення Інституту державних секретарів. Хотів би зазначити, що в жодному випадку Президент України не претендує на призначення цих посадових осіб. Президент України запропонував відсилочну норму на Закон України „Про Державну службу” за умови яких би призначались ті чи інші державні секретарі. Такі державні секретарі міністерств повинні становити костяк стабільності державної служби і залишатися в вищих органах виконавчої влади незалежно від зміни тієї чи іншої політичної конструкції. При цьому рішення щодо призначення цих посадових осіб покладається виключно на Кабінет Міністрів. З огляду на вищевикладене, Президентом України внесено 42 пропозиції до проекту Закону України „Про Кабінет Міністрів”, які глава держави. на яких глава держави наполягає і просить їх розглянути у порядку, встановленому Регламентом Верховної Ради. На думку Президента України, даний проект Закону України „Про Кабінет Міністрів” призведе виключно до посилення дестабілізації державної влади в державі, до порушення принципу розподілу влад в Україні на законодавчу, виконавчу і судову, до втручання виконавчої влади в компетенцію, як Президента України, так і судової гілки влади. З огляду на вищевикладене, Президент просить розглянути пропозиції і підтримати їх. Дякую за увагу.
Чи є запитання до Арсена Петровича? Немає. Сідайте, будь ласка. Голова Комітету. Вибачите, є запитання, будь ласка, будь ласка. Запишіться на запитання. 10 хвилин. Матвієнко.
Садовий.
Микола Садовий, фракція Соціалістичної партії України. Я досить уважно слухав ваш виступ тоді, коли по землі слухалося і я так бачив, що ви були невпевнені у тому, про що говорите. Ну, в мене таке враження склалося. Але я не до цього, а що стосується конкретного сьогоднішньої теми розмови. Чи був зроблений аналіз закону, який ми сьогодні обговорюємо із точки зору, що у нас із 1 січня 2006 року уже діє інша форма влади в Україні. Тобто, що конституційна реформа уже працює. Так враховували те, що вона вже працює, чи ще по старому накату все це робиться?
Дякую за запитання. Воно дуже слушне у тому питанні. Якщо дозволите, я його перефразую. Президент ні в якому випадку не переслідував ідеологію писати цей закон під інститут Президента. Закон і пропозиції Президента писалися незалежно від посад і прізвищ, а писалися виключно з національних інтересів. Таким чином в пропозиціях Президента враховані в обов’язковому порядку всі зміни до чинної Конституції.
Лановий.
Будь ласка, передайте слово Юрію Ключковському.
Ключковський.
Дякую. Моє запитання буде з двох частин. Одна адресована доповідачу, а друга Голові Верховної Ради. Шановний Арсенію Петровичу! Скажіть, будь ласка, чи погоджуєтеся ви з оцінкою, що ця редакція Закону „Про Кабінет Міністрів” відтворює в Україні диктатуру однієї особи – Прем’єр-міністра України і таким чином є поверненням до ситуації значно гіршої навіть, ніж була в умовах кучмізму. А до Голови Верховної Ради у мене запитання таке. Олександре Олександровичу, скажіть, будь ласка, чи це нормальна підготовка питання до розгляду, коли таблиця роздається після того, як починається доповідь з цього питання, і в цій таблиці йде спочатку 15 поправка, потім 11, потім 16, коли друга поправка йде між 13 і 14? Скажіть, будь ласка, на яких ідіотів тут у залі ці документи розраховані і доки ми будемо так свавільно порушувати Регламент Верховної Ради України?
Я відповідаю на ваше питання відразу. На нас розраховано з вами. [[О п л е с к и]] Це перше. По-друге. Ви, очевидно, помітили у документі від комітету, а в тому переконався вчора, аналізуючи подання Президента, що в ньому передбачені всі ті норми, які розглядалися детально Верховною Радою під час першого і другого читання законопроекту. Тому тут ніяких новацій немає. Технічні помилки там відносно нумерації, очевидно, ви тут праві, треба, щоб їх не було. Але справа у тому, що ці поправки в одній послідовності виносилися стосовно по тексту їх треба було розкидати. І, очевидно, це була справді технічна некоректність і неточність. Я відповідаю таким чином на ваше питання. Арсеній Петрович, будь ласка.
Хотів би ще раз зазначити, що прийняття даного закону зумовить посилення розбалансування державної влади і однозначно порушить хитку рівновагу трьох гілок влади і глави держави. Що стосується позиції Президента по цьому закону? На зустрічі Президента, Прем’єр-міністра і Голови Верховної Ради було прийнято спільно рішення щодо доопрацювання Закону України про Кабінет Міністрів і винесення спільної редакції закону. Чого поки що зроблено не було.
Ружицький, будь ласка.
Антон Ружицький, партії „Християнсько-демократичний союз”, "Наша Україна". Я прошу передати слово Борису Беспалому для запитання.
Ну, спочатку інформація, шановний доповідачу. Чи відомо вам, що нам оцю таблицю порівняльну роздали, вона ще тепленька в буквальному сенсі. Це я думаю і буде цікаво нашим слухачам, що нам роздали буквально тепленький матеріал. Тобто він був таким чином опрацьований. Но сутність цього законопроекту і сутність вето, воно зрозуміло і обрунтовано, том що ж не є конституційний закон, сутність якого – вся влада Кабміну, а всередині Кабміну вся влада Прем’єр-міністру, це просто, звичайно, неконституційно. Але ще є одна невідповідність серйозна. От я дивлюсь пропозиції Президента, вони опрацьовані грунтовно, вони є на рівні конкретного тексту і це теж треба відзначити, як дуже якісно підготовлені. Тоді виникає запитання, от документ ще тепленький: чи проводилось представниками Президента і Секретаріату узгодження цих.
Будь ласка, відповідайте.
Я, напевно. Очну з того, що про те, що розглядаються президентські пропозиції, ми сьогодні дізналися о дев’ятій ранку. Все.
Будь ласка, Таран.
Віктор Терен, „Блок Юлії Тимошенко”. Шановний доповідачу, чи не вважаєте ви, що відсутність Закону про Кабінет Міністрів приводить до постійних неузгодженостей між гілками влади, і йде постійне перетягування владного канату, і це врешті веде до дестабілізації в країні? З іншого боку, тут, справді, на мою думку, є чотири - п’ять пропозицій Президента, які варто розглянути і над якими варто подумати. А інші пропозиції, ну, пробачте мені, це просто констатація відомих фактів. Ну, наприклад, я не хочу бути голослівним, наприклад, пропозиція 16. Ті люди, які готували ці пропозиції, пишуть: „Діяльність Кабінету Міністрів спрямовується на утвердження прав і свобод людини, захист інтересів українського народу шляхом забезпечення виконання Конституції.”, - і так далі. Скажіть мені, будь ласка, хто сумнівався в тому, що діяльність Кабінету Міністрів має спрямовуватися на користь українського народу? Тобто я міг би цитувати до безкінечності, це просто, ну, не для слів, знаєте.
Те, що стосується пропозиції 16-ї, то подивіться, будь ласка, редакцію, яка запропонована Кабінетом Міністрів. Мова йде про уточнення нормопроектуальної техніки. А те, що стосується даного закону і розбалансування влади, то хотів би зазначити, що за умови прийняття даного закону в тій редакції, в якій він запропонований, розбалансування влади не буде, тому що все буде сконцентровано тільки у виконавчій.
Будь ласка, Яковина.
Микола Яковина, Українська республіканська партія „Собор”, фракція „Наша Україна”. Шановний доповідачу, нам відомо, що тільки вчора від Президента надійшли зауваження у Верховну Раду. Чи вам відомо, коли комітет розглядав ці пропозиції Президента, який був порядок розгляду, чи був представник Президента на цьому засіданні комітету? Тому що сьогодні нам бадьоро доповіли, що начебто одноголосно комітет прийняв рішення стосовно законопроекту, але чи були там представники всіх фракцій, які відповідно є членами цього комітету? Бо дев’ять разів двома президентами вже застосовувалося право вето стосовно цього, такого багатостраждального конституційного закону. Це вже друге головування, коли Олександр Олександрович є Головою Верховної Ради. І це при вас перші законопроекти вносилися до Верховної Ради, я тепер думаю, що, очевидно, гра уже перейде на інше поле, і, напевно, Конституційний Суд повинен буде.
Пропозиції Президента були надіслані вчора о 17.55 до Верховної Ради України. Повідомлення про те, що будуть розглядатися дані пропозиції, не надійшло офіційно. Воно було сьогодні отримано через Інтернет о 9-й годині ранку. Жодна з уповноважених головою держави осіб не приймала участі в засіданні комітету. Більше того, не було повідомлено про місце і час засідання відповідного комітету.
Мойсик.
Передайте слово Юрію Ключковському.
Ключковський.
Дякую дуже. Ну, мабуть, глибока іронія долі, що цей конституційний закон сьогодні буде прийнятий в абсолютно антиконституційній формі в поєднанні зусиль антикризової більшості і радикальної опозиції. Це Бог їм суддя, особливо опозиції. Але в мене запитання інше, знову ж таки, я адресую це Голові Верховної Ради: Олександр Олександрович, ви за Регламентом маєте пильнувати дотримання Регламенту Верховної Ради у діяльності всіх структур Верховної Ради, скажіть, будь ласка, чи ви знаєте коли було прийнято рішення про засідання комітету, коли відбулося засідання комітету і коли членів комітету про це повідомляли? Я вам скажу, що особисто мені дзвонили сьогодні о 9.28 про те, що о 9.30 буде засідання комітету. Скажіть, будь ласка, знову на яких ідіотів.
Юрій Богданович, мені не дзвонили, тому на мене, очевидно, не розраховували. Але відносно часу засідання комітетів, Голова Верховної Ради це питання не регулює, вони є в загальному регламенті визначені. Якщо було засідання комітету, це запитання до Голови комітету, він скаже. Я керуюся, в даному випадку, висновком комітету. Це мій обов’язок як ведучого засідання. Юрію Богдановичу. І потім тут ще один нюанс. Арсеній Петрович правильно говорить про те, що деякі норми закону, проголосовані у Верховній Раді, так певною мірою суперечить Конституції і можна їх по-різному трактувати. Але те ж саме можна сказати про пропозиції, які надійшли від Президента. Там є теж чимало норм, які абсолютно не відповідають вимогам Конституції. Тільки що це все буде визначатися шляхом голосування сесійним залом по пропозиціях конкретних. Я думаю, що це і буде предметом подальшого обговорення. Арсеній Петрович.
Я мушу відповісти на репліку.
А він мені задавав питання, не вам.
А я?
А вам не задавав питання.
А хочеться сказати. Останнє слово, можна?
Я прошу вас, сідайте на місце. Все.
Можна останнє слово?
Будь ласка. Будь ласка.
Шановний Олександре Олександровичу. Ваша теза про те, що окремі норми можливо є суперечливими, має право на життя. Задля цього глава держави запропонував разом втрьох сісти і підготувати єдиний спільний проект Закону про Кабінет Міністрів для того, щоб не було неоднозначних тлумачень. Чого не відбулося.
Будь ласка, будь ласка. Тихонов Віктор Миколайович, будь ласка, голова комітету.
Я сначала хочу ответить на вопросы, которые касались комитета. Комитет, не бывает, вы знаете, как тот сержант, один он только в ногу, а все не в ногу. 90 процентов были на заседании, со всех фракций, кстати, и никто не ставил вопрос, сегодня в 9.30 утра. В 9.30 утра. За сорок минут, да. Я хочу оголосити рішення комітету по даному питанню, і ви будете тоді, да, сміятися не будете. Значить Комітет з питань державного будівництва, регіональної політики та місцевого самоврядування на своєму засіданні, яке відбулося сьогодні, 12 січня 2007 року розглянув пропозиції Президента України до прийнятого Верховною Радою України 21 грудня 2006 року в цілому закону „Про Кабінет Міністрів України”, реєстраційний номер 2325, відзначаючи тотожність змісту вищевказаних пропозицій до змісту пропозицій, що подавалися Президентом України ще до другого читання законопроекту і були в більшості своїй відхилені як комітетом, так і Верховною Радою України, комітет рекомендує Верховній Раді України за результатами повторного розгляду на пленарному засіданні Закону України відхилити пропозиції Президента до даного закону та прийняти його в цілому.
Ви закінчили доповідь? Запитання до голови. Запишіться. 10 хвилин теж. Шкутяк.
Шановний пане доповідачу, скажіть, будь ласка, в минулому скликанні сесії Верховної Ради проти конституційної комісії, наскільки я пам’ятаю, голосувала єдина фракція, це „Блок Юлії Тимошенко”. А сьогодні, як заявили депутати, прийняття цього, подолання цього вето Президента посилює реформу політичну. Як ви вважаєте, коли одного разу голосуємо проти політичної реформи, а іншого разу, голосуємо за посилення політичної реформи, це не є це якась ілюзія реформи політичної?
Наша фракція йде послідовно.
Ви зараз виступаєте як голова комітету. Запитання прозвучало, давайте на нього відповідь. Я прошу вас. Відповідь, це поважати треба депутата.
Ну,.
Якщо ви потребуєте, знаєте, була така передача на телебаченні, не можете самі відповісти, я можу допомагати, але відповідь така, що я так розумію, що фракція могла змінити позиції і міг змінитися зміст закону, тому це досить таке дискусійне питання. Будь ласка, Ружицький.
Антон Ружицький, Партія Християнсько-Демократичний Союз, „Наша Україна”. Шановний доповідачу, у мене таке коротеньке питання. За півгодини ви приймали політичне рішення комітету, чи ви приймали юридичне рішення комітету? І прошу передати слово Кириленко.
Ми приймали рішення, як положено по Регламенту. Я з того і починав, і ми записали це у своєму рішенні, що жодної нової поправки не проходило. Ми всі їх розглядали ще той раз. І тому ми пройшли по кожній із них і прийняли рішення одноголосно, те, яке я сказав.
Ключковський.
Дякую. Юрій Ключковський, член вашого комітету Віктор Миколайович. Я хочу сьогодні спростувати дві ваші тези. Перша теза, що сьогодні були присутні всі представники всіх фракцій. Я не знаю, як відносно радикальної опозиції, представників, а представників нашої фракції ваш секретаріат комітету повідомив в останній момент з розрахунку на те, що ми не прийдемо. І ми, дійсно, фізично не могли бути присутніми. Тому неправда, що були представники всіх фракцій. А друга річ, я хочу спростувати ваше твердження про те, що всі ці поправки були розглянуті раніше на комітеті. Неправда. Процедура розгляду на комітеті перед прийняттям у другому читанні була настільки брутальною, що ніхто із авторів пропозицій не витримав до кінця цього розгляду, останнім пішов із засідання комітету я. І ви це дуже добре пам’ятаєте. Ми тоді пройшли виключно першу главу, жодна інша поправка всерйоз на комітеті не обговорювалася, а розгляд проходив під диктат присутнього на засіданні міністра юстиції. Оце така правда, яку ви сьогодні сказали.
Юрій Богданович, це ж ваша правда, а є правда. Бо ви пам’ятаєте, я стояв тут напевно годин чотири або п’ять, і більшість поправок Президента були, із вашим ім’ям в тому числі, і ми кожна із 500 чи 600 поправок розглянули навіть на Верховній Раді. І ви це пам’ятаєте.
Григорович.
Прошу передати слово В’ячеславу Кириленко.
А він зараз має слово й так. Будь ласка.
Кириленко, „Наша Україна”. Шановний Олександр Олександрович! Шановні колеги! От все нові обставини не регламентного способу розгляду цього питання розкриваються. От представник Президента Яценюк сказав, що на засідання жоден представник уповноважений Президентом не був запрошений взагалі, це по-перше. По-друге, депутати, які належать до фракції „Наша Україна”, зокрема, про засідання профільного комітету також не знали. Третє, депутати, які належать до всіх фракцій, не тільки „Наша Україна”, отримали таблиці порівняльні всупереч пункту 7 статті 128 Регламенту, у якому чітко сказано, що пропозиції Президента, разом з висновком головного комітету, порівняльною таблицею надаються народним депутатам не пізніше, як за три дні до розгляду питання на пленарному засіданні Верховної Ради. Їх тільки що роздали, вони ще гарячі. Олександр Олександрович, якщо ви налаштовані на Регламент, то треба зараз це питання знімати з розгляду і повернуться до нього на наступній сесії.
Я вже відповідав на це питання. Підкреслюю, всім обдзвонили ще вчора, всім, це буває дуже часто, коли з „Нашої України” не приходять на засідання, буває, на жаль. Пропозиції Президента, я підкреслюю, один до одної схожі на ті, які були в той раз. І тому, я підкреслюю, ми їх розглянули швидко і роздали вам. Там нічого нового немає.
Гірник.
Віктор Михайлович, я тут взагалі сиджу. Ви кажете, що там нового немає, давайте так, ви ж не могли навіть за такий час встановити є чи немає нового. Це є 42 пропозиції, досить великий текст і навіть почитати його, ну, це потрібно десь півгодини часу. Ви на чолі так званого комітету, який засідав, маєте всі шанси увійти у Книгу рекордів Гінеса, за півгодини розглянувши три такі важливі закони і винісши весь цей вердикт. Перше питання. Чи взагалі технічно, юридично і регламентно можна було це зробити? Друге. Чи приймаючи такий антиконституційний закон, ну, ви ризикуєте бути гробовщиком української Конституції взагалі. Чи годиться для вас така роль?
Я хочу відповісти так званому депутату Гірнику, що ми зробили все можливе, і всі присутні проголосували одноголосно за те, що ми приймали. Були присутні навіть депутати, не члени комітету, і присутні були як наглядачі на нашому засіданні. І ми Конституцію, якщо ви так думаєте, що нарушили, то один орган, який може це поправити, - це суд.
Ляпіна.
Як сказав він, так я і відповів.
Ксеня Ляпіна, Народний Союзу "Наша Україна" Прошу передати слово Оніщуку.
Прошу.
Шановний Голово! Шановний голово комітету! Є очевидним, що сьогоднішній розгляд зауважень Президента до Закону про Кабінет Міністрів відбувається, на жаль, в не правовому полі. Йдеться про те, що [[і зараз про це говорив голова фракції]], що народні депутати не мають можливості ознайомитися зі змістом порівняльної таблиці, в тому числі із зауважень Президента, які з цього приводу надані. Ймовірно, що це буде підставою, однією із підстав, визнання сьогоднішнього рішення парламенту, якщо воно відбудеться, неконституційним. Виникає питання, яка потреба, власне, діяти саме в такий спосіб, оскільки ми не обмежені в даному.
Будь ласка, відповідайте.
Я отвечал на этот вопрос. И еще раз подчеркиваю, таблица роздана. Вы как никто знаете, что там все слово в слово переписано. Тем более, кстати, я хочу заодно ответить моему коллеге Юрию Богдановичу, что мы ее вот опубликовали так, как было подано Секретариатом Президента. К сожалению, с нарушениями подхода регламентного, по сути дела, был общий текст не разбитый совершенно на подпункты, мы его точно так и опубликовали.
Аржевітін.
Прошу передати слово Беспалому.
Беспалов.
Борис Беспалий, „Наша Україна”. Ну, на мій погляд, доповідач цілком слушно сказав, що нічого нового, тобто як брутально антикризова коаліція порушувала Конституцію і Регламент, так і продовжує і в цьому плані, дійсно, нічого нового. Але, Олександр Олександрович, тепер уже частина, яка до вас, не було відповіді на запитання голови нашої фракції, який ясно, чітко назвав вам статтю Регламенту, яка грубо, брутально, тупо порушена. Це 128 стаття частина 7, де ясно, чітко, хорошою українською мовою написано, що пропозиції Президента, ну разом з відповідними матеріалами, роздаються народним депутатам не пізніш як за 3 дні, порушуються права народних депутатів. З тог, що так сильно форсується питання, всупереч всьому, чи не є це свідченням того, що є якісь такі, да, змова і так далі. Тому ми вимагаємо зняти питання з розгляду і заслухати доповідь Регламентного комітету з питань до того беспределу, вибачайте за іншомовне слово.
Це питання до мене, я відповім на нього. Я не проти розгляду цього питання у Регламентному комітету. Крім того, хочу сказати, що у вівторок на засіданні Погоджувальної ради, коли було задане питання про те, що вже оголошено про те, що Президент наклав вето на Закон „Про Кабінет Міністрів”, хоч юридичного факту такого ще не було. Члени Погоджувальної ради погодилися з тим, що якщо буде це питання вирішене саме таким способом, то негайно Верховна Рада розгляне це питання. Це на Погоджувальній раді було озвучено, а до Регламентного комітету, будь ласка, можете звернутися, я підпишу це доручення. Будь ласка, ще запитання. Запитань немає більше. Сідайте, будь ласка. Відносно репліки. Ви ж обмінялися люб’язностями один до одного.
Ні, ви сказали: „так званий комітет”, а він сказав: „так званий депутат”.
Ви сказали: „комітет так званий”. Підніміть стенограму. Ви стенограму підніміть. І якщо виявиться, що це не так, так ви, будь ласка, беріть слово скільки завгодно. Хочете репліку, говоріть. Говоріть на трибуні, не мені, щоб люди чули.
Я маю право на репліку. Я маю право говорити чи ні?
Я вам сказав, говоріть. Одна хвилина.
Шановні депутати, я, по-моєму, звернувся до депутата Тихонова по імені і по-батькові і вважаю, що він є законнообраним депутатом, якого обрав народ. Але я вимагаю, щоб до моїх виборців, які так само не перший раз обирають мене як на окрузі, так і зараз по списку, відносилися з відповідною повагою і їх не ображали. Щодо ситуації з проведенням комітету і сьогоднішнього засідання, я маю право назвати її „так званою”, тому що фактично, це є антиконституційний переворот і український народ буде діяти адекватно.
Ясно. Депутат висловив свою позицію, він має право на це. Він бачить так ситуацію. І, будь ласка, не коментуйте. Тепер за процедурою регламентною розглядаємо поправки Президента послідовно. Починаємо з першої поправки. Вона відхилена. Представник Президента, який був, доповідав про це питання, якщо він хоче аргументувати ще раз, він може взяти слово. Так в Регламенті це не передбачається, але якщо, Арсен Петрович є тут? Тоді я голосую пропозицію Президента. Поправка перша про доповнення частини першої статті 1 відповідним змістом. Я ще раз прошу. Пропозиції Президента обґрунтовані у виступі і у відповідях на запитання. Ставлю на голосування першу пропозицію. Хто за, підтримайте, будь ласка. [[12:29:03]] За-46 Я ще раз хочу сказати, заспокойтеся. Ще раз повторюю, процедура здійснюється відповідно до Регламенту. Розглядаються окремі пропозиції Президента. Перша пропозиція підтримала 46 голосів. Друга пропозиція, будь ласка. Є бажаючі, не бажаючі, від Президента представник буде обґрунтовувати цю пропозицію? Значить він відмовляється від обґрунтування, я так розумію? Ми не припиняли засідання, ми не відправляли його кудись. Я ставлю на голосування цю пропозицію, будь ласка, підтримайте. [[12:30:20]] За-23 Будь ласка, Адаме Івановичу.
Шановні колеги! Я розумію, що декому бракує часу прочитати, легше біля трибуни постояти, то я за вас це зроблю для всіх. Стаття 129 Регламенту: „Порядок розгляду на пленарному засіданні Верховної Ради пропозицій, які надійшли до повернутого Президентом України закону”. Пропозиції Президента України до повернутого ним закону розглядається у порядку голосування пропозицій, поправок з врахуванням особливостей встановлених цією главою. Друге. Розгляд пропозицій Президента України починається з доповіді цих пропозицій посадовою особою визначеною Президентом України. Відсутність цієї посадової особи не перешкоджає розгляду питання. після доповіді заслуховується співдоповідь головного комітету. Доповідач та співдоповідач відповідають на запитання народних депутатів. Ми це з вами пройшли. Третє. Після закінчення доповіді та співдоповіді Головуючий на пленарному засіданні ставить на голосування пропозиції, запропоновані Президентом у тому порядку, в якому вони викладені Президентом або в іншому визначеному Верховною радою порядку. Тобто якщо зараз Верховна Рада прийме рішення про те, щоб голосувати всі пропозиції разом, то це буде зовсім інший порядок і буде голосуватися три позиції разом. Головуючий поступає відповідно до Регламенту – він ставить кожну пропозицію Президента на голосування.
У порівняльній таблиці четверта пропозиція Президента відносно статті три закону. Я ставлю на голосування пропозицію Президента. Уже зробив обґрунтування представник Президента. Ну читав же тільки що Регламент, прошу! [[12:32:31]] За-28 П’ята пропозиція Президента. Будь ласка, хто від Президента може обґрунтувати її, хай обґрунтовує. Ну немає обґрунтування, він вже зробив обґрунтування. Я ставлю на голосування цю пропозицію, будь ласка. [[12:33:09]] За-1 Один депутат підтримує цю пропозицію. Шоста пропозиція. Будь ласка, хай обґрунтовує представник Президента, хай її обґрунтовує, я не проти. Немає пропозицій в цьому відношенні. Я ставлю на голосування пропозицію Президента, будь ласка. [[12:33:41]] За-15 Розглядається сьома пропозиція Президента, вона є у вас в порівняльній таблиці. Якщо немає міркувань від представника Президента, я ставлю її на голосування. [[12:34:13]] За-3 Хай стає, Яценюк, я не проти. Так я ж його нікуди не посилав! Арсен Петрович, ставайте на трибуну. Я відпустив його з трибуни, бо доповідь була голови комітету, як передбачено. Восьма пропозиція Президента. Якщо є представник, який хоче обґрунтувати її додатково, можна обґрунтувати. Ставлю на голосування цю пропозицію. [[12:35:04]] За-2 Будь ласка, я не порушую процедуру. Беріть їх, домовляйтеся, говоріть, ставте на трибуну, хай йде. Уповноважений Арсеній Петрович Яценюк. Я не заперечую, щоб він обґрунтовував окремі процедури. Звідки ви взяли? Де це записано? Дивіться, 129 стаття. Прошу уваги! Люди повинні вияснити суть питання. „Розгляд пропозиції Президента України починається з доповіді цих пропозицій посадовою особою, визначеною Президентом України”. Далі: „Відсутність цієї посадової особи не перешкоджає розгляду питання”. Написано в Регламенті. Дев’ята пропозиція, ставлю на голосування. [[12:36:24]] За-1 Десята пропозиція, відносно програми діяльності Кабінету Міністрів. Ставлю на голосування цю пропозицію. [[12:36:48]] За-2 Не підтримується. Пропозиція відносно пункту 2.2. в статті 13 закону про припинення повноважень Кабінету Міністрів. Ставлю на голосування цю пропозицію. Це 11-та за черговістю. [[12:37:16]] За-2 За – 2 голоси. 12-та пропозиція відносно п’ятого пункту 13-ї статті, відносно відставки Кабінету Міністрів. Ставлю на голосування цю пропозицію. [[12:37:46]] За-1 13-та пропозиція, в такій же послідовності. Ставлю на голосування. [[12:38:10]] За-1 Із статті 15-ї у пропозиції Президента другій є пункт 2.2 на 16-й сторінці порівняльної таблиці зверху. Я ставлю на голосування цю пропозицію, також вона зв’язана з відставкою Кабінету Міністрів. Іде голосування. [[12:38:42]] За-2
Беруть, дивіться.
Пропозиція 14-та Президента.
Ставлю на голосування цю пропозицію.
Чому ж ні? [[12:39:10]] За-3 15-та поправка.
Так сядьте і беріть участь, чого ж ви.
Участь беруть депутати не тут біля трибуни, а сідають на місце і голосують. Я прошу вас. 15-та поправка Президента ставиться на голосування. [[12:39:49]] За-2 16-та поправка Президента ставиться на голосування. [[12:40:10]] За-2 Я ще раз запрошую Арсенія Яценюка на трибуну. Будь ласка.
17-та поправка ставиться на голосування. [[ІЗ ЗАЛУ. Ви порушуєте Регламент,.]] [[12:40:30]] За-1
18-та поправка в порівняльній таблиці на сторінці 29 відносно передачі повноважень Кабінетом Міністрів іншим органам виконавчої влади. Ставлю на голосування цю поправку. [[12:41:05]] За-2 Ставиться поправка Президента до статті 23, вона викладена на 30 сторінці порівняльної таблиці відносно такого змісту, в міністерстві відповідальний перед Кабінетом Міністрів України підзвітний та підконтрольний йому, і далі по тексту. Ставлю на голосування цю поправку. [[12:41:39]] За-4 На цій же сторінці наступна поправка змісту такого, питання, віднесені до компетенції урядових органів в Кабінеті Міністрів представляють міністри, в системі міністерств яких функціонують відповідні урядові органи. Це інша редакція, яка викладена в лівій колонці теж. Ставлю на голосування цю поправку. [[12:42:12]] За-3 Ця не підтримується теж поправка. На сторінці 31 поправка, яка стосується призначення на посади і звільнення з посад посадовців. Ставлю на голосування її. Ну, я ж читав уже Регламент. [[12:42:41]] За-1 Так повна процедура. Я не проти, будь ласка, ще раз повторюю. перша за змістом поправка, але на 31 статті щодо утворення, реорганізації та ліквідації міністерства, урядових органів, служб, інспекцій, агентств на сторінці 32 зміст цієї поправки. Ставлю на голосування. Я поясню, чому так. [[12:43:29]] За-1 Не підтримується ця поправка. 19-та поправка, будь ласка. [[12:43:51]] За-1 Такий же результат. 20-та поправка. 21-ша поправка. [[12:44:12]] За-1 Теж не підтримується. 22-га поправка. [[12:44:33]] За-2 Не підтримується. 23-тя поправка. [[12:44:54]] За-0 Теж не підтримується. На сторінці 39 є поправка, за змістом вона у Президента сформульована, як 21-ша поправка, а стосується відносин Кабінету Міністрів з консультативними, дорадчими і іншими органами і службами, утвореними Президентом України. Вона ставиться на голосування. [[12:45:17]] За-0 Не підтримується. На сторінці 41 24-та поправка. [[12:46:16]] За-0 Теж не підтримується. Тут же 25-та поправка. [[12:46:37]] За-0 Теж не підтримується. 26-та поправка. [[12:46:55]] За-1 27-ма поправка. [[12:47:14]] За-0 На сторінці 43 порівняльної таблиці, стаття 41 в тій редакції, яку пропонує Президент. Відносини Кабінету Міністрів з Національним банком і іншими установами. Ставлю на голосування. [[12:47:41]] За-2 Не приймається. На сторінці 44 пропозиція Президента про виключення із тексту слів „керівників інших центральних органів виконавчої влади”. Ставлю на голосування. [[12:48:08]] За-1 А на 45 сторінці поправка змістом така: „Вносить на розгляд Кабінету Міністрів України за пропозиціями міністрів до системи міністерств, в які входять урядові органи, подання про призначення та звільнення з посад керівників таких органів”. Будь ласка. [[12:48:38]] За-1 Не підтримується. 28-ма поправка в цілому ставиться на голосування. [[12:49:00]] За-1 Вона не підтримується теж. На сторінці 47 є пункт такий: у пункті сім частини першої статті 46 виключити слова „та інших центральних органів виконавчої влади”. Ставлю на голосування. [[12:49:25]] За-0 Не підтримується пропозиція. А на сторінці 48 так само пропозиція про виключення пунктів 5 і 6 щодо утворення ліквідації служб урядових. Ставиться на голосування. [[12:49:55]] За-1 Не підтримується вона. 29-та поправка ставиться на голосування. [[12:50:16]] За-0 У пункті 49 ставиться. на сторінці 49 пункт 1.7.2. пропозиція про виключення 14-го пункту цієї статті, яка розміщена на цій сторінці, слова „Прем’єр-міністрові України”. Йде голосування. [[12:50:49]] За-0 Не підтримується пропозиція. 30-та поправка ставиться на голосування. [[12:51:08]] За-1 Не підтримується. 31-ша.
Зараз, зараз. [[12:51:28]] За-0 Не підтримується. По фракціях, покажіть, будь ласка. Бачите, всі фракції не підтримують це голосування. 32-га поправка. [[12:51:56]] За-0 33-тя поправка.
Зараз. [[ІЗ ЗАЛУ. По фракціях, давайте! Давайте, ну, нехай люди знають, що ніхто участі у голосуванні не бере.]] [[12:52:14]] За-0 По фракціях дайте 33-тю поправку. Всі фракції нуль голосів дають за неї підтримку. 34-та поправка ставиться на голосування. [[12:52:41]] За-1 Один голос. Ще раз по фракціях, будь ласка. 1 голос від соціалістів підтримує цю пропозицію. 35-та поправка. [[12:53:09]] За-1 Один голос, той же. 36-та поправка.
36-та поправка. [[12:53:28]] За-0 37-ма поправка. [[ІЗ ЗАЛУ. Олександр Олександрович, оголосіть нашим громадянам, як голосують, щоб люди зрозуміли, що ніхто не голосує в Верховній Раді.]] [[12:53:46]] За-0 Немає підтримки. На сторінці 59 порівняльної таблиці є пропозиція Президента щодо організації діяльності Кабінету Міністрів і доповнення цього розділу новим розділом, Міністерство про Кабінет Міністрів України та центральні органи виконавчої влади. Реєстраційний номер такий-то, такий-то. Я ставлю на голосування цю пропозицію. Вона відхилена комітетом. [[12:54:22]] За-1 Не підтримуються вона сесією. 38-ма поправка ставиться на голосування. [[12:54:43]] За-0 Нуль, за – 0. Всі дають нуль. Треба по фракціям. 39-та поправка, будь ласка. [[12:55:10]] За-1 40-ва поправка, будь ласка. [[12:55:28]] За-0 41-ша поправка голосується. [[12:55:46]] За-1 42-га поправка щодо Прикінцевих положень голосується у повному тексті. [[12:56:05]] За-0 Теж не підтримується. Таким чином, всі поправки Президента проголосовані, вони не одержали необхідної підтримки депутатів. Відповідно до Регламенту я зобов’язаний ставити пропозицію комітету про подолання вето Президента. Тобто ставиться на голосування проект 2325 з пропозицією відхилити пропозиції Президента та прийняти закон у цілому. Ставлю на голосування проект закону про Кабінет Міністрів. Будь ласка. [[12:57:06]] За-366 Будь ласка, по фракціях. Партія регіонів – 185, Блок Юлії Тимошенко – 121, „Наша Україна” – 0, соціалісти –31, комуністи – 21, позафракційні – 8. Запишіться, але якщо звільните трибуну. Звільніть трибуну, будь ласка, і він буде говорити. [[ІЗ ЗАЛУ.]] [[Не чути]] .
Запишіться, але якщо звільните трибуну. Звільніть трибуну, будь ласка, він буде говорити.
Я розумію, це ваша думка. Я прошу, звільніть трибуну, він буде говорити. Розглядається проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо статусу депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим та місцевих рад. Звільніть трибуну, я дам вам слово. Будь ласка, одну хвилиночку. Кириленко зараз буде виступать, але він один буде виступать з трибуни, а не гуртом. Будь ласка. Ідіть всі від трибуни, будь ласка. Я прошу, розблокуйте засідання. Ну давайте слово, будь ласка.
Скільки у мене регламенту?
Одна хвилина, це – репліка. Говорить Кириленко В’ячеслав Анатолійович.
В’ячеслав Кириленко, фракція "Наша Україна". Шановні колеги, щойно ми всі, як і виборці, стали свідками того, що був ухвалений Закон про Кабінет Міністрів України, розроблений під диктовку партії регіонів. Багаточисельні поправки Президента України Ющенка, депутатів фракції "Наша Україна" у кількості понад чотири сотні, які були ухвалені до редакції цього закону, не враховані. Після накладення вето у пожежному порядку комітет зібрався без повідомлення представників Президента, депутатів фракції "Наша Україна", без роздання таблиці порівняльної депутатам згідно Регламенту і після цього у антиреглментний спосіб Верховна Рада ухвалила цей законопроект. Закон про Кабінет Міністрів, який ухвалений щойно, дає можливість уряду Януковича узурпувати владу. Тепер не потрібно внесення Президентом кандидатури Прем’єр-міністра, тепер не потрібно внесення Президентом міністра оборони і Міністерства закордонних.
Дякую. Дайте закінчити думку депутату.
Це все може зробити і без Президента всупереч порушення Антикризова коаліція. Але, шановні виборці і шановні колеги, нам прикро, що до Антикризової коаліції сьогодні у питанні подолання вето приєдналися колеги із „Блоку Юлії Тимошенко”. Мені здається, що Антикризова коаліція поповнилась однією фракцією. Ми сумуємо з цього приводу, вважаємо, що це рішення не є остаточним для БЮТ. Але в таких умовах ми не можемо далі брати участь у роботі такої Верховної Ради, у якій Антикризова коаліція тепер поповнилася однією фракцією, яка називала себе демократичною. Фракція „Наша Україна” вилучає свої картки, залишає засідання Верховної Ради України.
Дякую. Будь ласка, Тимошенко.
Юлія Тимошенко. Шановні колеги, я хочу привернути вашу увагу, що фракція „Наша Україна” блокувала трибуну не за підняття пенсій, не за підняття мінімальних заробітних плат, не за те, щоб „РосУкрЕнерго” викинути з України, не за те, щоб знизити тарифи на житлово-комунальні послуги. Вони блокували зараз трибуни за свої посади, за те, щоб зберегти Державне управління справами в своїй власності, щоб розпоряджатися санаторіями-профілакторіями. Вони не за народ стояли. І я можу зараз від імені нашої фракції зробити заяву, що ми абсолютно свідомо зараз прибрали конфлікт, який руйнував державу, між Президентом, Прем’єром, між секретаріатами. Тому що навести порядок і не позорити державу на весь світ скандалами внутрішньополітичними.
Дайте закінчити думку. 20 секунд.
Це є наша мета. І ми вважаємо, що люди, які власне зруйнували першу помаранчеву команду, які зруйнували все, що могли тільки зруйнувати, які власне своїми руками внесли і Прем’єр-міністра Януковича, сьогодні ще чимось докоряють! Ганьба „Нашій Україні” за те, що вони збираються хаос зберігати в країні.
Я прошу: заспокойтеся, будь ласка. Оскільки було у виступі, я прошу уваги, у виступі В’ячеслава Кириленка був докір, що цей закон не дозволяє призначати Прем’єр-міністра і вносити кандидатуру Президенту. Я читаю: стаття 8, пункт 1: „Прем’єр-міністр України призначається на посаду Верховною Радою України за поданням Президента України”. Точно так, як записано в Конституції України. Будь ласка. Я оголосив уже для розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо статусу депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим та місцевих рад. Доповідає народний депутат України Сергій Сас.
Дякую, Олександр Олександрович. Сергій Сас, фракція „Блок Юлії Тимошенко”. Шановний Головуючий, шановні народні депутати! Як вам відомо, відповідно до Закону України "Про вибори депутатів Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів”, вибори до Верховної Ради Автономної Республіки Крим, а також до місцевих, крім рад. крім сільських і селищних, проводяться за пропорційною системою за виборчими списками відповідних організацій, політичних партій, виборчих блоків партій у відповідному багатомандатному виборчому окрузі. Обрання депутатів за пропорційною системою покладає на них обов’язок формування на партійній основі у відповідних радах – Верховній Раді Автономної Республіки Крим та місцевих радах, крім сільських і селищних, депутатських фракцій з метою забезпечення виконання програмних завдань політичних партій, виборчих блоків політичних партій за виборчими списками організацій, в яких їх було обрано. Неприведення окремих вимог законів про Верховну Раду Автономної Республіки Крим, про статус депутатів місцевих рад до вимог виборчого законодавства призводить до „свавілля”, в лапках, з боку депутатів цих рад, наслідком чого є невходження до депутатської фракції, відповідної організації політичної партії, виборчого блоку партії, за виборчими списками якої його було обрано депутатом або виходу з такої депутатської фракції чи добровільного переходу в іншу фракцію, що не відповідає реальному волевиявленню громадян, перешкоджає представленню інтересів виборців відповідних територіальних громад у місцевих представницьких органах влади. У зв’язку з цим виникла нагальна потреба внесення запропонованих змін до Закону про Центральну виборчу комісію, про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних голів, про Верховну Раду Автономної Республіки Крим, про статус депутатів місцевих рад. Які зокрема передбачають: обов’язковий вступ та постійне перебування депутата Верховної Ради Автономної Республіки Крим та місцевої ради [[крім депутатів сільських і селищних рад]] у складі депутатської фракції відповідної партії, відповідного виборчого блоку політичних партій, за виборчими списками, відповідної організації якої його було обрано депутатом такої ради; дострокове припинення повноважень депутата Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутата місцевих рад [[крім сільських селищних рад]] за рішенням вищого керівного органу політичної партії, виборчого блоку політичних партій, за виборчими списками, відповідної організації якої він був обраний депутатом Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевої ради [[крім сільської, селищної ради]] у разі його невходження до складу депутатської фракції відповідної організації політичної партії, виборчого блоку політичних партій або його виходу із складу такої депутатської фракції внаслідок подання депутатом особистої заяви про вихід із депутатської фракції, добровільного переходу в іншу депутатську фракцію, інших підстав, визначених вищим керівним органом партії. Порядок визначення обраним та реєстрацію. Зміни передбачають порядок визнання обраним та реєстрацію наступного за черговістю кандидата у депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутата місцевої ради [[крім депутатів сільської, селищної ради]] у виборчому списку відповідної організації політичної партії, виборчого блоку політичної партії відповідною територіальною виборчою комісією чи Центральною виборчою комісією у разі невиконання територіальною виборчою комісією цих вимог. Прийняття даного закону є справедливим по відношенню волевиявлення виборців. Буде дієвим засобом для виконання партіями, виборчими блоками партій своїх передвиборчих програм. Прошу підтримати зазначений законопроект і прийняти його за основу та в цілому. Дякую за увагу.
Шановні колеги, доповідь завершено. Чи є запитання? Немає? Є. Декому не все ще я. Так, будь ласка, підніміть руки, хто хоче задати запитання. Тоді, будь ласка, один Ляшко. Прошу. Мікрофон Ляшко.
Олег Ляшко, „Блок Юлії Тимошенко”. Шановний Сергій Володимирович, у мене до вас питання, ми з вами дискутували, коли ви ще готували цей проект закону. Проектом закону передбачається, що відкликання депутат здійснює вищий керівний орган партії в порядку та з підстав, встановлених вищим керівним органом партії. Скажіть, будь ласка, про який порядок та підстави йде мова? Це кожна партія сама собі встановлюватиме порядок чи, можливо, варто все-таки було б встановити, виписати в законі про діяльність політичних партій цей порядок. І вказати чітко, щоб не було суб’єктивного підходу до позбавлення депутатів мандатів. Дякую за відповідь.
Дякую, Олег Валерійович, за відвертість. Дійсно така дискусія у нас відбулася з вами, але, коли я вам запропонував підготувати такий перелік підстав, я від вас ніяких пропозицій не отримав. Я переконаний в тому, що вичерпний перелік виписати в законодавстві неможливо і кожна політична партія, вищий політичний орган партії має визначати ці підстави. І тільки за, після затвердження таких підстав за рішенням вищого органу партії, яка об’єктивно підійде до розгляду даного питання, буде прийнято рішення про відкликання та дострокове припинення депутата відповідної місцевої ради. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, Сергій Володимирович. Заспокойтесь, шановні колеги. В ролі опозиції я буду зараз виступати, так що помовчіть трошки. Будь ласка, від комітету Тихонов. Прошу. Яка думка комітету?
Спасибі. Розглянувши проект Закону України про внесення змін до деяких Законів України [[щодо статусу депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим та місцевих рад]], реєстраційний номер 2881, внесений народними депутатами Сасом, Швецем та іншими, комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді України проект закону про внесення змін до деяких Законів України щодо статусу депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим та місцевих рад, реєстраційний номер 2881, при розгляді в першому читанні прийняти за основу і в цілому.
Думку комітету ви почули, Чи є запитання? Немає. Сідайте, будь ласка. Хто бажає взяти участь в обговоренні? Ніхто не наполягає? Ні? Ляшко не наполягає? Добре. Ставлю на голосування пропозицію профільного комітету про прийняття як закону Закон України про внесення змін до деяких Законів України щодо статусу депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим та місцевих рад. Реєстраційний номер 2881. В цілому як закону. [[13:12:01]] За-362 Закон прийнято. Переходимо до розгляду Проект Закону про парламентську опозицію. Реєстраційний номер законопроекту 2885. Хто буде доповідати? Швець. Будь ласка. Тут група авторів, вони уповноважили Швеця, прошу.
Шановний Адам Іванович! Шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується проект Закону „Про парламентську опозицію”. Цей закон, як ви пам’ятаєте, був розроблений робочою групою на підставі розпорядження Голови Верховної Ради. У робочу групу увійшли майже всі представники всіх політичних сил, які представлені в парламенті. Законопроект належним чином унормовує діяльність парламентської опозиції. Всі питання, які були дискусійними, спірними, в результаті роботи робочої групи повністю узгоджені. У зв’язку з цим, ми пропонуємо прийняти цей законопроект за основу з тим, щоб в подальшому всі ваші зауваження, пропозиції ще врахувати і при доопрацюванні внести відповідні правки, якщо такі будуть.
Я так зрозумів, доповідь завершена. Будь ласка, чи є запитання? Немає. Рук ніхто не піднімає. Сідайте, Віктор Дмитрович, будь ласка. А профільний комітет? Тихонов, прошу, будь ласка. Я дивлюсь, кому комітет доручив виступати.
Комітет Верховної Ради з питань державного будівництва, регіональної політики та місцевого самоврядування 12 січня 2007 року на своєму засіданні розгляну проект закону про парламентську опозицію, реєстраційний № 2885, внесений народними депутатами України Ковалем, Комаром, Томенко, Тимошенко та іншими. Комітет рекомендує Верховній Раді України при розгляді зазначеного проекту закону в першому читанні, прийняти його за основу.
Так, чи є запитання до голови комітету? Немає. Дякую. Сідайте. Хто бажає взяти участь в обговоренні? Немає. Тим більше, шановні колеги, я вам нагадую, що ми питання обговорення цього законопроекту, хоча це вже на заміну, за результатами обговорення того, що ми проводили, витратили досить багато часу. І за повною процедурою ми його обговорили, з урахуванням того обговорення, внесені вже нові пропозиції. Тому в нас є підстави приймати законопроект у першому читанні. Немає заперечень? Я ставлю на голосування про прийняття за основу у першому читанні Проект Закону „Про парламентську опозицію”. Номер законопроекту 2885. Прошу голосувати. [[13:15:35]] За-362 Дякую. Шановні колеги, зараз ми продовжуємо засідання. Буквально два слова з приводу того, що у нас відбулося, і тих домовленостей, які були на Погоджувальній раді. На Погоджувальній раді всі 5 фракцій дійшли наступного висновку, наступної згоди, що ми будемо працювати в такій послідовності: спочатку приймаємо Закон про Кабінет Міністрів, потім приймаємо Закон про зміни до законів щодо депутатів місцевих рад і пізніше переходимо до розгляду питання про опозицію. Я повинен сказати, що тут всі чотири фракції, в першу чергу "Блок Юлії Тимошенко" пішов на зустріч пропозиції "Нашої України" , яка категорично вимагала поставити першим Закон про Кабінет Міністрів. В результаті консультації ми дійшли згоди, що ми кожен з тих, хто дає обіцянку, зобов’язується її виконати. Я підтверджую, що зобов’язання чотирьох фракцій, за виключенням "Нашої України", ми 100 відсотково виконали. "Наша Україна" обіцяла, якщо ми за процедурою тою першим розглядатимемо Закон про Кабінет Міністрів із дотриманням процедури, а ви бачите, що ми її пройшли, це не наша біда, що доповідач не хотів стояти на трибуні і доповідати ще раз ці поправки, які він доповідав. "Наша Україна" обіцяла, так би мовити, дотриматися також обіцянок. Тобто, я хочу підтвердити, що коли ми доходимо до якоїсь згоди, ми її дотримуємося. І я дуже радий, і дякую, керівникам фракцій і всім вам, які дотримали даного слова. Дякую вам. Давайте, шановні колеги, буквально коротко, у нас деякі питання, ми швиденько їх пройдемо в тому порядку, який є. Друге читання проект закону. Вірніше, у нас є ще один законопроект із пропозиціями Президента України для повторного розгляду, це Закон України „Про внесення змін до статті 7 Закону України „Про банки і банківську діяльність” реєстраційний номер 2329 Доповідає Роман Михайлович Зварич, чи Арсентій Петрович буде. Будь ласка, Арсентій Петрович. Підготуватися від комітету Клюєву.
Шановний Адам Іванович! Шановні народні депутати! Дозвольте, в котре представити пропозиції Президента. Президент України повернув до Верховної Ради Проект закону України про внесення змін до статті 7 Закону України „Про банки і банківську діяльність”. Коротко нагадаю суть даного закону. За чинним законом склад наглядових рад двох державних банків формується рівноцінно з боку Президента України та з боку Верховної Ради. Таким чином, Президент України представлений 7 людьми, Верховна Рада представлена 7 людьми, а Кабінет міністрів як орган, уповноважений управляти державним майном, представлений через інструмент затвердження статуту і відповідно управління даним державним банком. Даний проект закону пропонує поділити на три частини склад наглядових рад. Таким чином, мова йде про те, що президентська частина у кількості 5 осіб не буде приймати фактичної участі і юридичною в контролі за діяльністю державних банків. У зв’язку з тим, що 5 осіб призначаються від Верховної Ради і від Кабінету Міністрів, а точніше від більшості, таким чином, 10 осіб будуть сконцентровані в одних руках. Під час голосування даного законопроекту опозиційними фракціями, в тому числі фракцією Блоку Юлії Тимошенко, було підтримано даний проект закону з одного мотиву, у зв’язку з тим, що за даним проектом закону передбачається можливість для опозиції отримати по одному місцю в кожному державному банку. Президент України в своїх пропозиціях повністю підтримав пропозицію опозиційних фракцій, і зазначив на необхідність включення по відповідній квоті по одній кандидатурі від опозиції. Таким чином, ці вимоги виконані. Те, що стосується подальших дій, навіть в тому випадку, якщо пропозиції Президента не будуть підтримані, Президент України звернувся з листом до керівників відповідних опозиційних фракцій Верховної Ради з проханням, надати кандидатури до складу наглядових рад державних банків з тією метою, що навіть у випадку відхилення Верховною Радою пропозиції щодо включення до наглядових рад державних банків відповідних представників опозиційних фракцій Президент за власною квотою включить відповідних осіб. З огляду на вище викладене, Президент України просить підтримати відповідні пропозиції. Дякую за увагу.
Дякую, Арсене Петровичу. Вибачте. Є запитання? Немає. Добре. Сідайте, будь ласка. Так, від профільного комітету Сергій Клюєв, будь ласка, комітет банків і. Комітет з питань фінансів і банківської діяльності називається. Будь ласка.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги! В своем докладе я хотел бы напомнить о том, что на предыдущем заседании, которое состоялось 22 декабря 2006 года, Комитет по финансам и банковской деятельности рекомендовал преодолеть предложения Президента к Закону Украины о внесении изменений в статью 7 Закона Украины «О банках и банковской деятельности» относительно членов.советов Госбанков. На заседании Верховной Рады Украины за новую редакцию закона проголосовало 353 народных депутата. Однако, к сожалению, Президент повторно представил свои предложения к указанному закону, которые были рассмотрены на заседании комитета сегодня утром. При обсуждении указанного документа, на заседании комитета народными депутатами Украины были высказаны предложения относительно преодоления вето к этому закону. Комитет по финансам и банковской деятельности принял решение рекомендовать Верховной Раде Украины преодолеть вето Президента. Спасибо.
Чи є запитання? Є. Запишіться, будь ласка. Так, Євген Кирильчук, прошу.
Чи розглядав сьогодні комітет кандидатури у банки від опозиції? Дякую.
Сегодня кандидатуры не розглядались, не рассматривались. Но, практически все члены оппозиции присутствовали на заседании комитета и единогласно поддержали решение комитета. Это следующий шаг.
Так, більше запитань немає. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги! Відповідно до 129 і 130 статей Регламенту обговорення немає. Це пропозиції Президента, вибачте. Розглядається перша пропозиція Президента, в якій він пропонує в абзаці другому слова „із статутом державного банку” виключити, що Кабінет Міністрів здійснює управління державним банком у випадках встановлених цим законом, іншими законами і статутом державного банку. Президент пропонує виключити слова „із статутом державного банку”. Прошу визначатися. [[13:24:05]] За-0 Не підтримана пропозиція. Також в абзаці шостому, п’ятнадцятому слова „і Кабінетом Міністрів виключити” – пропозиція Президента. Ставлю її на голосування. [[13:24:35]] За-1 Один із присутніх не любить Кабінету Міністрів. В абзацах пропонується також, в абзацах сьомому та восьмому слова „ п’ять членів наглядової ради” замінити словами „сім членів наглядової ради”. Ставиться на голосування ця пропозиція Президента. [[13:25:06]] За-1 Також 1. Пропонується виключити з нашого закону абзац дев’яти – це пропозиція Президента. Ставлю її на голосування. [[13:25:33]] За-1 Так, один. Друга пропозиція Президента. Він пропоную статтю третю, четверту виключити. У третій статті говориться: у місячний термін з дня набрання чинності цим законом Верховна Рада України, Президент України, Кабінет Міністрів зобов’язані привести склад наглядових рад державних банків у відповідність із цим законом. Ну, оскільки ми не підтримали пропозицію про розширення від п’яти до семи, то вони вже приведені у відповідність, ну але проголосуємо. І четверта стаття: у разі невиконання Верховною Радою України або Президентом України пункту третього цього закону в установлені терміни всі члени наглядових рад державних банків, призначені суб’єктом, який допустив невиконання пункту три цього закону вважаються відкликаними. Призначення нових членів наглядової ради взамін відкликаних здійснюється відповідно до вимог цього закону. Отже, я зачитав третю і четверту статті закону, які пропонує Президент виключити. Ставлю на голосування цю пропозицію Президента. [[13:26:48]] За-0 Так, вона також не одержала жодної підтримки в сесійній залі. Тому, шановні колеги, ми розглянули дві пропозиції Президента, вони не підтримані. Ви чули пропозицію профільного комітету, який пропонує подолати вето на Закон Президента. Я ставлю на голосування про подолання вето Президента щодо Закону України про внесення змін до статті Закону України „Про банки і банківську діяльність”, реєстраційний номер 2329. [[13:27:32]] За-358 Закон прийнято з подоланням вето. Президент відповідно до Конституції має, зобов’язаний його підписати. Розглядається проект Закону про мораторій на відчуження майна, яке перебуває у володінні Федерації професійних спілок, реєстраційний номер 2257. Це друге читання. Доповідає голова підкомітету Комітету з питань економічної політики Бондар Олександр Миколайович. Його немає. Будь ласка, від комітету Чечетов. Прошу.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Комітет з економічної політики після прийняття даного законопроекту в першому читанні розглянув уважно всі поправки і практично всі поправки врахував, за виключенням поправки Катеринчука, яка була відхилена. Да, поправок Катеринчука, які були відхилені, двох поправок. Всі інші поправки були враховані. Прохання підтримати цей законопроект у другому читанні. Дякую.
Дякую. Зараз, зараз дійдем, Ярослав, дійдем, дійдем. Поправка номер один, народний депутат Катеринчук. Не наполягає. Денісова, друга поправка, врахована редакційно. Не наполягає. Козаков, третя поправка, частково врахована. Не бачу. Відхилена Князевича четверта поправка. Не наполягає. П’ята, Катеринчук. Те ж саме. Козаков. Катеринчук, сьома. Зараз, зараз. Князевич не наполягає. Катеринчук, Круць, Катеринчук. 11-та поправка врахована. Будь ласка, зараз, зараз, почекайте. Що, „ні, ні”? 11-та поправка врахована, до неї є заперечення. Будь ласка, Сухий. Зараз все буде, Михайле Васильович, все буде нормально.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, я прошу поставити на голосування цю поправку. Її врахував комітету, але сесійний зал її не може підтримати, тому що цією поправкою ми фактично те майно, яке ми намагаємося зараз врятувати, даємо дозвіл, аби його можна було здавати в оренду. Оренда, ви знаєте, фокус: 49 років – і до свіданія, і фактично набуття власності нової. Тому статтю третю із законопроекту виключати не можна. І я прошу цю поправку комітету, номер 11, проголосувати. Дякую.
Зрозуміло. Шановні колеги, порядок такий. Якщо комітет врахував, але є заперечення, ми повинні підтвердити це залом сесійним. Тому я ставлю на голосування пропозицію про. Я ставлю на голосування пропозицію таким чином, хто за те, щоб залишити в законі ту норму, яку ми прийняли у першому читанні, не виключаючи нічого? Прошу голосувати. [[13:30:53]] За-324 Тобто відхилена поправка, яка була врахована комітетом. 12-та, не наполягають. Денісова – редакційно. 14-та, 15-та відхилена. Ну, ті, хто відхилені, не наполягають. Хто з колег наполягає на тих поправках, які враховані, але він вважає, що ми повинні ще визначитися і сесійною залою? Немає? Добре, дякую, Михайло Васильович. Тоді я ставлю на голосування про прийняття у другому читанні і в цілому як закону закон про мораторій на відчуження майна, яке перебуває у володінні Федерації професійних спілок України, номер законопроекту 2257. Прошу голосувати. [[13:32:01]] За-357 Дякую, закон прийнято. Нам потрібно, шановні колеги, включити до порядку денного і прийняти рішення з приводу двох постанов. Я ставлю на голосування про включення до порядку денного проекту постанови про утворення Державного комітету у справах ветеранів, реєстраційний номер 2410. Прошу підтримати. [[13:32:39]] За-337 Питання включено. І потрібно нам включити ще до розгляду питання – проект Постанови про утворення тимчасової спеціальної комісії Верховної Ради України для вивчення питань аналізу стану додержання Конституції та законів України у нормотворчій та правозастосовчій діяльності державних органів посадових осіб, суб’єктів владних повноважень. Реєстраційний номер 2876. Прошу проголосувати. [[13:33:22]] За-246 Включене питання. Переходимо до їхнього розгляду. Щодо, шановні колеги, проекту постанови про утворення Державного комітету України у справах ветеранів. Це я маю щастя доповісти цей законопроект, оскільки я вносив цей проект постанови. Суть зводиться до того, що ви знаєте, що у нас протягом тривалого часу в системі органів центральної виконавчої влади існував Державний комітет у справах ветеранів. Якщо я не помиляюся, у квітні 2005 року указом Президента України цей комітет було ліквідовано, і його повноваження були передані до Міністерства соціальної політики і праці. Я думаю, немає необхідності, шановні колеги, агітувати за те, що у нас досить велика частина населення відноситься до тої категорії, яку ми вважаємо ветеранами. Їх у нашому суспільстві незабаром буде майже половина населення дорослого, і сьогодні майже половина дорослого населення. І було б цілком справедливо, якби ми порекомендували Кабінету Міністрів повернутися до розгляду цього питання і розглянути можливість створення Державного комітету у справах ветеранів. Я думаю, немає більше необхідності вам доповідати. Чи будуть запитання? Є запитання у Ляшка. Будь ласка, увімкніть мікрофон.
Олег Ляшко, „Блок Юлії Тимошенко”. Шановний Адаме Івановичу, ветерани, українські ветерани, звичайно, потребують державної підтримки і захисту. І ми тут для того й сидимо, щоб у них і зарплати кращі були, і пенсії, і медичне обслуговування, соціальне тощо. Але, коли ви мотивуєте про те, що потрібно створити окремий державний комітет, по-перше, наведіть аргументацію, чому Міністерство соціальної політики не справляється, очевидно, з цим питанням, раз це треба окремо виділити. А, по-друге, розкажіть, будь ласка, тим же ветеранам, скільки буде коштувати утримання цього державного комітету, його структурних підрозділів, зарплати, чиновницькі пенсії, кабінети, машини тощо. Тобто чи треба ветеранам на шию саджати ще одну чиновницьку армаду? Дякую.
Дякую. Ну, ви, мабуть, самі і відповіли на це запитання в тому розумінні, що, коли ліквідовували комітет, то його функції і відповідно посади, машини, столи і стільці передали до того міністерства, куди його передавали. Тобто нічого не скоротили, просто злили з міністерством. А я вважаю, що більш логічним, якщо буде діяти той орган, який діяв, тому що є, у міністерства є досить багато своїх зобов’язань, які воно повинно виконувати по соціальному захисту і по тому, що стосується організації роботи, забезпеченням їх працею. Так що тут не буде ніяких додаткових витрат, тому що вони сьогодні є у міністерстві. Будь ласка, Іван Олександрович Герасимов. Так я? мені ялинка не дає, мені ялинка не дає побачити. Будь ласка, Герасимова мікрофон.
Уважаемые Адам Иванович, Совет организации ветеранов Украины считает, что внесение вопроса о создании при комитете, при Кабинете Министров Комитета по делам ветеранов, ну, вообще можно будет принять. Но я считаю, мы считаем, что надо исключить из проекта закона, где сказано, что Министерство труда и социальной политики исключить от решения этих вопросов. Мы считаем, что этот комитет мог бы быть дополнением к министерству. В Министерстве труда и социальной политики находятся все данные на ветеранов. Ну представьте себе, в селе, куда пойдет, кто будет заниматься этим ветераном? Нет, там социально. скажет, а мы.
Дякую, Іван Олександрович. Я зрозумів вашу пропозицію, ми її. перед голосуванням я її озвучу. Запитання, шановні колеги, було одне запитання. Будь ласка, Бондарчук, голова Комітету з питань соціальної політики. Будь ласка, Іван Миколайович Бондарчук. Мікрофон.
Шановний Адам Іванович! Шановні колеги! Я хотів би відповісти колезі Ляшку, що створення або відновлення діяльності Державного комітету у справах ветеранів не потягне за собою додаткових фінансових витрат, оскільки всі ці люди були включені до складу головних управлінь соціальної політики та праці на рівні областей, там було всього по одному представнику. Вони не мали ні машин, нічого. Зараз вони будуть відновлені у своїх правах, але це дасть можливість цілеспрямовано займатися вирішенням ветеранських проблем. І цю ідею підтримують і ініціюють ветеранські організації, тому ми повинні проголосувати і підтримати цю пропозицію.
Дякую. Шановні колеги! Шановні колеги! Все. Досить. Давайте послухайте, мене, будь ласка. Я хочу сформулювати пропозицію, яку шановний Іван Олександрович Герасимов вніс. У проекті постанови записано: рекомендувати Кабінету Міністрів, рекомендувати у місячний строк з дня прийняття цієї постанови розглянути питання про утворення центрального органу виконавчої влади зі спеціальним статусом державного комітету, увільнивши від виконання функцій та виконання зобов’язань з вирішенням відповідних питань Міністерство праці. Я пропоную коротше, так як була пропозиція Івана Олександровича. „Рекомендувати у місячний строк з дня прийняття цієї постанови розглянути питання про утворення центрального органу виконавчої влади Державного комітету у справах ветеранів” і поставити крапку. А Кабінет Міністрів, приймаючи постанову, визначить, що, як, куди і до чого. Підтримується? З такою поправкою. Обговорення? Хто хоче взяти участь в обговоренні, запишіться хто хоче взяти участь від фракцій. Від Блоку Таран, будь ласка. Давайте по одній хвилині, якщо не заперечуєте, я думаю, вистачить час. По одній хвилині. Мікрофон з місця, будь ласка, Тарана.
Шановний Адаме Івановичу, це є абсолютно нормальна практика і в контексті абсолютно нормальної європейської практики, ви пропонуєте свій законопроект. Бо в кожній країні, яка себе поважає, є ветеранська організація, вони там називаються Організація. і таке інше. Але я хотів би сказати от про що, сьогодні в принципі, вибачте, маленька ремарочка, ми прийняли закон про Кабінет Міністрів і ми прийняли його, передусім, з єдиною метою, щоб в Україні не було розбрату, щоб врешті решт було чіткіше розподілення влади і не було б конфліктних ситуацій. І мені здається, що кожен законопроект, який приймається у Верховній Раді, він теж має бути націлений на те, щоб у суспільстві існувала єдність, однозначно. І тому, дуже хотілося б, аби в цій організації ветеранів були ветерани Великої вітчизняної війни і так само ветерани УОН УПА, які так само боролися за незалежну Україну. І тоді це було б єдність, і я дуже вас просив би, стояти на цій позиції. Дякую.
Цибенко, будь ласка. За ним Бондарчук.
Дякую. Фракція комуністів. Цибенко. Шановний Адам Іванович, шановні колеги, комітет у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів розглянув на своєму засіданні проект зазначеної постанови і підтримав це рішення. Рішення про створення державного комітету. Ми виходили з того, що ліквідація державного комітету у справах ветеранів в рік шестиріччя великої перемоги, це була наруга над ветеранами. Але при цьому ми говорили, коли обговорювали проект постанови. І я хотів би висловити побажання майбутньому комітету у справах ветеранів, що мова йшла про те, що він має займатись усім комплексом проблем соціального захисту ветеранів. Щоб він не відокремлював для себе частину ветеранства, як це, на жаль, було до недавно, а займався всіма проблемами ветеранів. І я хотів би ще раз підкреслити, що фракція комуністів і комітет у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів, підтримують ідею створення державного комітету. Дякую.
Дякую. Бондарчук передає Червонопиському, будь ласка, мікрофон.
Дякую. Червонописький Сергій, фракція Соціалістичної партії. Я хотів би звернути увагу шановних колег перш за все, що в світовій практиці такі структури існують майже в усіх державах світу. Тільки один приклад Америки: із восьми міністерств Сполучених Штатів міністерство в справах ветеранів і бюджет якого, до речі, 79 мільярдів доларів. Ми тут трошки цікавимося де які стільці, автомобілі. Це по-перше. По-друге. Дійсно, якраз функції цього комітету не стільки соціальні, скільки якраз, дійсно, те, що Таран задавав, якраз робота з ветеранськими організаціями, якраз те, патріотичне виховання, яке вкрай необхідно Україні. От, власне, оці функції, цей комітет. Фракція Соцпартії підтримує створення його.
Дякую. Шановні колеги, результати голосування за включенням до порядку денного цього питання показали, що ми маємо всі підстави підтримати цю пропозицію. Але ще раз для стенограми наголошую, що Верховна Рада постановляє: Кабінету Міністрів [[перший абзац першого пункту]] рекомендувати в місячний строк з дня прийняття цієї постанови розглянути питання про утворення центрального органу виконавчої влади, Державного комітету України у справах ветеранів. далі комітету. І наступні пункти. Ось з такою поправкою я ставлю на голосування про прийняття постанови за номером 2420 в цілому. Прошу голосувати. [[13:44:54]] За-356 Дякую. Рішення прийнято. Тепер слово за Кабінетом Міністрів. Розглядається проект Постанови реєстраційний номер 2876 про утворення Тимчасової спеціальної комісії Верховної Ради України для вивчення питань аналізу стану додержання Конституції та законів України у нормотворчій та правозастосовчій діяльності державних органів, посадових осіб, суб’єктів владних повноважень. Автор законодавчої ініціативи Комар. Є? Будь ласка, Микола Степанович. Прошу.
Шановні колеги, останнім часом особи, що займають найвищі пости в державі, органи державної влади та їхні посадові особи приймають рішення, в тому числі індивідуального характеру, з перевищенням повноважень встановлених Конституцією та законами України. Правовий нігілізм вищезазначених осіб створює підґрунтя для розбалансування системи державної влади, що в свою чергу провокує недовіру громадян України до органів державної влади, їх службових та посадових осіб. Враховуючи наведене, вважаємо за потрібне, утворити Тимчасову спеціальну комісію з метою забезпечення неухильного додержання Конституції та законів України у нормотворчій і правозастосовчій діяльності державних органів та підготовки попереднього розгляду пов’язаних з цим питань. Основними завданнями Тимчасової спеціальної комісії Верховної Ради України пропонується визначити: Перше. Вивчення стану відповідності Конституції України актів чинного законодавства України. Друге. Проведення моніторингу актів виданих Президентом України і Кабінетом Міністрів України. Третє. Підготовку проектів відповідних рішень Верховної Ради. Прийняття даної постанови не викликає додаткових витрат з бюджету. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Є бачу запитання, хто хоче, запишіться, будь ласка. Так, ну записались представники однієї фракції, давайте 3 хвилини. Будь ласка, Ляшко.
Шановний доповідачу, не зрозуміло, що ця комісія, яку ви пропонуєте створити, чергову, у парламенті буде робити. Про які факти йде мова? Я пам’ятаю, ми розглядали на комітеті, куди ми з вами входимо, проект вашої постанови і ви так і не дали інформації про те, про які факти порушень законодавства йде мова. Про що йде мова, що ми будемо розглядати? Ми в парламенті ледь ще не щодня створюємо комісії. Ви б натомість порадили Голові Верховної Ради, який входить до вашої так званої антикризової коаліції підписати Закон „Про слідчі комісії”, який він мав би підписати, щоб комісії ці мали повноваження і права, а не б’ють наших колег депутатів у Кіровограді по морді і не пускають у приміщення виборчої комісії чи ще кудись. А ви натомість пропонуєте створювати чергову комісію, від якої ніякого толку не буде. Дякую.
На здоров’я. Я чекав на такі запитання і хочу відповісти, що у нас як каже попередній виступаючий, так званий, Конституційний Суд прийняв до впровадження вже багато справ і як би ви не перебивали, я вже б закінчив.
Дотримуйтесь етики поведінки. Будь ласка, Миколо Степановичу.
То ви знаєте, шановні колеги, скільки вже Президент подав до Конституційного Суду подань з проханнями роз’яснити конституційність і правомірність документів державних і Кабінет Міністрів. Ви знаєте, що Міністерство юстиції постійно займається цими питаннями. На сьогодні такої ясності немає. Сьогодні ми зробили велику справу, ми проголосували Закон „Про Кабінет Міністрів”. Сьогодні ми зробили крок у визначенні функції, ролі опозиції в український державі. Поки все це робиться , поки Конституційний Суд.
Так, Білорус Олег, будь ласка.
Прошу передати слово народному депутату Турчинову.
Турчинова мікрофон.
Дякую. Шановні колеги, я, чесно кажучи, не зовсім зрозумів мету створення цієї слідчої комісії. Я би хотів порадити шановним колегам, все ж таки слідчі комісії, безумовно, це є формула роботи в першу чергу, опозиції. І опозиція, яка немає ні прокурорів, ні міністра юстиції, ні інших важелів юридичного і іншого впливу, і інформації, дійсно, може створювати слідчі комісії для того, щоб це зробити. У вас є міністр юстиції, будь ласка, висновки. У вас є інші важелі в Кабінеті Міністрів, в тому числі, і можливість апелювати до судових і інших інстанцій. Тому, мені здається, що це просто зайва форма, яку ви ще для себе берете. Вона буде тільки відволікати увагу від роботи. Але ж я не з цього хотів приводу переговорити. Я підходив до шановного доповідача і сказав, що так вийшло, що чотири чоловіка, яких вписали у комісію, у нас, на жаль, вони не є зовсім юристами. Ми просили би юриста включити, я просив Писаренка, і саме.
Олександре Валентиновичу, коли ми будемо голосувати, ви скажете свої пропозиції, ми внесемо зміни персональні. Це не має ніякої проблеми. Будь ласка, Миколо Степановичу.
Так, дійсно, по Писаренку була домовленість, і він вже включений. І, Олександре Валентиновичу, я вже підписав і на реєстрацію, на заміну цього документу. Щодо комісії.
Писаренко замість кого?
Замість Бірюк.
Бірюка, добре.
Так. Це з голосу, але я вже підписав і воно вже є документально. По першому питанню, яке ви задавали. По слідчій комісії. Ця комісія називається не слідча, а Тимчасова спеціальна комісія. Слідчі комісії, ви абсолютно вірно говорите, і ми це передбачили у проекті Закону про опозицію, це, дійсно, функція опозиції. Що стосується Тимчасової спеціальної комісії, то вона повинна буде виконувати ці функції щодо моніторингу актів, які видають Президент і Кабінет Міністрів на той період, поки ми схвалюємо Закон про опозицію і інші закони.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Хто хоче взяти участь в обговоренні, підніміть руки. Запишіться від фракцій по одній хвилині, хто хоче взяти участь. Будь ласка, Лук’янчук, Блок Тимошенко. Кому, Олегу Білорусу?
Прошу слово передати Білорусу Олегу Григоровичу. Дякую.
Білорусу мікрофон, будь ласка.
Шановний Головуючий, шановні колеги! Створення спеціальної комісії з такими функціями, прерогативами і повноваженнями викликає подив. У нас є великий апарат Генерального прокурора, є врешті-решт Президент як гарант Конституції, є судова система. І тому я вважаю, що зовсім непосильно комісії парламентській брати на себе відповідальність контролю за дотриманням Конституції з блоку вищих, середніх бетонних посадовців і так далі, і так далі, бо тут за логікою йде розслідування, а за розслідуванням, я к кажуть, суд і розправа. Все це нереально. Не знаю, хто був таким романтиком-ініціатором.
Будь ласка, Бульба Степан, фракція соціалістів.
Дякую, Адаме Івановичу. Степан Бульба, фракція соціалістів. Я вважаю, що створення тимчасової комісії, воно є актуальним сьогодні з огляду на те, що у нас навіть гарант Конституції останній час досить часто, як на мене, порушує той же основний закон. І тому парламент, виходячи зі своїх повноважень, має повне право здійснювати парламентський контроль за діяльністю будь-яких посадових осіб. І це стосується не лише тих, скажімо, кого я зараз озвучив, а будь-кого, в тому числі і актів з боку Кабінету Міністрів, з боку окремих міністерств і так далі. І я думаю що треба її створити. Власне кажучи, ми зобов’язані здійснювати парламентський контроль. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, я ще раз привертаю вашу увагу до того, що тут говорилось. Ми не створюємо спеціальної слідчої комісії, яка буде комусь, як казали тут, викручувати руки і ставити під стінку. Ми створюємо свого роду комісію моніторингу за тим, як виконується законодавства. І, я думаю. В цьому абсолютно немає ніякої, ну, підспудної думки про те, що це обов’язок парламенту, парламентського контролю. Воно буде тільки на користь, коли група представників кожної фракції буде нам засідати і доповідати про стан законодавчої і законотворчої роботи в державі. Я думаю, вони ж рішень. Не зобов’яже ні Президента, ні Кабінет Міністрів, ні Верховну Раду прийняти те чи інше рішення. Це будуть приймати ті, хто може це приймати. Їхнє завдання полягатиме в моніторингу прийнятих рішень і як вони кореспондуються з Конституцією і законами. Я ставлю на голосування: про прийняття в цілому Постанови Верховної Ради за номером 2876 з внесенням зміни від Блоку Тимошенко, вони пропонують замість колеги Бірюка – Писаренка. Ось з такою зміною я ставлю в цілому на голосування. Прошу підтримати. [[13:56:39]] За-242 Дякую. Рішення прийнято. І ще в нас одне залишилося питання, шановні колеги, воно в нас з бородою, бо вже довго ми до нього підходимо. Вчора ми прийняли рішення про те, щоб розглянути за скороченою процедурою. Це законопроект, Закон про внесення змін до Земельного кодексу України [[щодо запровадження прозорих механізмів продажу земельних ділянок, набуття права оренди на земельні ділянки]]. Реєстраційний номер 2520. Доповідає народний депутат Ольга Борисівна Боднар. Підготуватися Бевзенку від комітету. Будь ласка, Ольга Борисівна.
Шановні колеги, шановний головуючий. Законопроект, який я представляю, спрямований на запровадження прозорих механізмів продажу та набуття права оренди земельних ділянок. Це питання надзвичайно актуальне сьогодні, і той факт, що на розгляд Аграрного комітету все частіше вносяться законопроекти з подібним предметом регулювання, лише підтверджують це. Не зважаючи на те, що де-юре питання ринку земель ще не врегульовано, відповідний законопроект досі не прийнято, де-факто він існує. Місцеві ради та адміністрації, по-різному застосовуючи норми Земельного кодексу, затверджують власні порядки проведення земельних торгів, які не є типовими. Так, наприклад, за період з 1 січня 2002 року по 31 грудня 2003 року в Україні відбулися 47 аукціонів у 18-ти населених пунктів. Але корупція на ринку землі відбувається тоді, коли земельні торги просто не проводяться, землі роздаються за копійки. Місцеві бюджети через тіньові оборудки не отримують величезних коштів. Ми з вами подолали вето, Президент підписав законопроект стосовно заборони приватизації, продажу землі. Тим самим ми захистили від зловживань наше найбільше національне багатство – землю. Законопроект, що розглядається, є логічним продовженням зазначених змін. По-перше, запроваджуються конкуренті засади передачі в оренду або продажу вільних від забудови земельних ділянок несільгосппризначення, що перебувають у державній та комунальній власності. Такі угоди пропонується укладати виключно за результатами земельних торгів у формі аукціонів. Виняток зроблено лише для випадків, коли земельні ділянки передаються для будівництва об’єктів за кошти Державного чи місцевого бюджетів для будівництва об’єктів соціального призначення та при виконанні міжнародних договорів. По-друге, передбачається, що стартова ціна продажу землі або права оренди на неї повинна бути не нижче ринкової і має встановлюватися на підставі експертно-грошової оцінки, як це передбачається статтею.
Завершуйте, але у вас 2 хвилини, будь ласка.
В мене. Передбачається статтею 5 чинного закону про оцінку земель, в якій йдеться, що саме експертна оцінка використовується при вкладанні цивільно-правових таких угод. Крім того, положення Земельного кодексу приводяться у відповідність до Закону України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності, відповідно до якого проведення земельних торгів має здійснюватися на підставі ліцензії, а не дозволу. Ви, певно, звернули увагу, що запропонований законопроект внесений на зміну раніше розданого. В ньому враховані всі зауваження Головного науково-експертного управління та членів профільного комітету до попередньої редакції проекту, за що я їм щиро вдячна. Прийняття законопроекту дозволить зробити прозорими операції з землею, залучити значні кошти до місцевих бюджетів усіх рівнів. Завдяки аукціонному механізму реалізації права оренди землі місцеве самоврядування зможе отримати додаткові фінансові ресурси, залишаючи за собою владні повноваження щодо управління землями. Зважаючи на нагальну потребу термінового вирішення порушеної проблеми, прошу підтримати законопроект і прийняти його у першому читанні і в цілому як закон. Дякую за увагу.
Дякую, Ольго Борисівно. Сідайте, будь ласка. Немає, бо це скорочена процедура. Як ви неуважні сьогодні. Будь ласка, Бевзенко від комітету.
Шановний Олександре Олександровичу, шановні народні депутати. Законопроектом про внесення змін до Земельного кодексу України та Закону України „Про оренду землі” передбачені дуже стосовні зміни. Але на порядку вже реєстрації цього законопроекту у ньому було досить багато зауважень, які виявив наш підкомітет. І він доопрацьований авторами у повному обсязі. Після цього цей законопроект пройшов не тільки експертну оцінку у нашому комітету, але і в робочій групі по гармонізації земельного законодавства. Тому з огляду на те, що Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради пропонує прийняти зазначений законопроект за основу, наш комітет рахує, що зазначений законопроект, який пройшов нашу експертну оцінку також, можна прийняти у цілому. І я просив поставити це на голосування.
Дякую, Валерію Федоровичу, сідайте, будь ласка. Є бажаючі виступити? Будь ласка, запишіться. Зелена – „за”, червона – „проти”. Але не натискуйте і ту, і ту, бо не спрацює комп’ютер. Бо дехто з вас так робить, а потім ображається. Будь ласка, на підтримку Олег Білорус. Прошу мікрофон з місця. Кому? Кириленку Івану Григоровичу, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, шановний головуючий, хочу звернути увагу вас на 3 деталі при прийнятті цього закону. Перша деталь. Це вже третій законопроект, який приймає Верховна Рада після подолання вето Президента. Ми прийняли з вами позавчора закон „Про кримінальну відповідальність за самовільний захват земель”, вчора прийняли закон „Про порядок відчуження земель для громадських потреб” і сьогодні приймаємо теж дуже важливий закон, вносячи відповідні поправки в закон „Про оренду землі” та в Земельний кодекс. Тобто можна зробити висновок, що Верховна Рада виконує свої зобов’язання, які ми взяли в середу, а саме протягом 2007 року напрацювати весь необхідний пакет законів, які повністю розкрили б потенціал Земельного кодексу і земельної реформи. Третє. Цей закон, шановні колеги, це праобраз того закону, який буде базовим, який визначатиме ринок земель і сільськогосподарського призначення. Тобто записані засади конкурентності, записані засади аукціону, записані ті засади, які повністю відображають ринковий статус земельної реформи. Я б хотів ще звернути увагу на те, що в цьому законі ще раз наголошується те, що ми в цьому залі домовилися в середу, що стосовно земель сільськогосподарського призначення без зміни їх цільового використання в послідуючі періоди. Тобто наступний закон ми повинні вже опрацьовувати базовий, за який ми тут домовилися. І ще одне. Шановні колеги, перше півріччя нам відводиться для того, щоб нам прийняти ці всі закони, бо уряду ще ж доведеться прийняти десятки підзаконних актів. А скільки підзаконних актів доведеться прийняти ще відомствам, Міністерству юстиції, Держкомзему, міністерству аграрної політики і органам місцевого самоврядування? Тобто закликаю бути послідовними і цей закон прийняти в цілому. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Ще раз наголошую на тому, що і доповідач, і співдоповідач від комітету говорив, що це нам поданий проект на заміну. Тобто після першого проекту вони врахували абсолютно всі зауваження, які були у профільного комітету, зауваження, які були у Науково-експертного управління. Таким чином, враховуючи думку комітету профільного, ми маємо підстави голосувати в цілому за цей закон. Я ставлю на голосування про прийняття в цілому як закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо запровадження прозорих механізмів продажу земельних ділянок набуття права оренди на земельні ділянки за номером 2520. Прошу голосувати. [[14:05:52]] За-327 Закон прийнято. Дякую.
Шановні народні депутати! Власне ми наближаємося до моменту закриття сьогоднішнього засідання і закриття другої сесії. На цей час в роботі Верховної Ради бере участь весь склад Кабінету Міністрів на чолі з Прем’єр-міністром. Це я думаю знакова подія. І так само беруть участь керівники установ і відомств України, і Центральної виборчої комісії, Антимонопольного комітету, Рахункової палати, адміністративного суду, Верховного Суду України, Конституційної комісії, голова Фонду держмайна, Генеральний прокурор України і голова Національного банку України. Давайте їх привітаємо. А я сказав Конституційної комісії, Конституційного Суду, вибачте, будь ласка. Навіть Валентин Олександрович підійшов туди. Я хотів би надати слово коротке Прем’єр-міністру України Віктору Федоровичу Януковичу, Будь ласка.
Шановні народні депутати! Шановний Олександр Олександрович! Перш за все ми зараз порадились тут в уряді і ми прийняли рішення публічно висловити вам всім велику подяку за підтримку уряду, за прийняття закону. Вперше за 15 років незалежності уряд отримав свої законні права. Велика вам подяка. Я вважаю, що ця подія, вона визначальна. В останній день сесії ми побачили, що українські парламентарі можуть об’єднуватися навколо тих питань, від яких залежить життя в нашій країні. І практично ця сесія, вона переконала нас в тому, що пошук компромісів в багатьох питаннях життєдіяльності нашої країни, він завжди веде до успіху. Він завжди створює умови консолідації суспільства і дає можливість в піднятті рівня економіки, і рівня життя наших людей. Безумовно, ми всі мріємо про те, що колись парламент буде голосувати по багатьом питанням конституційною більшістю. І такий шлях, він приведе тільки до покращення внутрішнього становища, до заспокоєння суспільства і, безумовно, до стабілізації наших зовнішніх стосунків з нашими партнерами всюди у світі. Тому що ми знаємо, що саме імідж країни дає можливість і впевненість в майбутньому у вирішенні багатьох питань захисту національних інтересів нашої країни. Ця сесія починалась складно, але ми подолали ще черговий відтинок часу, який веде нас в наше майбутнє. Впевнений в тому, що 2007 рік буде ще більш успішним, тому що ці 5 місяців, які ми попрацювали, уряд і парламент, вони дали можливість стабілізувати ситуацію в економіці. І я хотів, шановні народні депутати, повідомити вас, що зростання внутрішнього валового продукту за 5 місяців у середньому було більше, ніж 8 відсотків. І за 2006 рік воно буде складати приблизно зростання ВВП 7 відсотків. На 19 відсотків ми підняли реальну заробітну плату. Я вважаю, що одним з головних здобутків останніх 5-ти місяців було подолання бюджетної кризи. Тому що біля 7 мільярдів розрив, касовий розрив виконання бюджету, він, як кажуть, не давав нам на початку роботи оптимізму. Ми подолали цей розрив і бюджет виконаний трошки більше, ніж на 104 відсотків. Я назвав тільки деякі приклади, які дають можливість нам сказати, що старт 2007 року вдалий. Ми вважаємо, що в 2007 році зростання внутрішнього валового продукту буде зберігати ту динаміку, яка була за останні місяці. Це означає, що ми будемо мати можливість залучати в нашу економіку додаткові інвестиції. І бюджет, який був прийнятий в цьому залі, він також буде цьому сприяти. Саме інноваційно-інвестиційна модель розвитку нашої країни буде давати можливість значному зростанню економіки, стабілізації надходжень до бюджету. Я з впевненістю можу сказати, що починаючи з 1 місяця, з січня цього року, ми на 100 відсотків забезпечимо виконання бюджету. Тобто бюджет буде виконуватися згідно з бюджетним розписом і цьому буде сприяти налагоджена робота уряду і парламенту. Я підкреслюю, парламенту всього, це мається на увазі і коаліції, і опозиції, тому що ми останнім часом почали співпрацювати. Наша співпраця дає можливість нам з вами разом бачити наше спільне майбутнє. Це ознаки того, що український парламентаризм є вже зрілим, що Україна почала розбудову нової системи влади, парламентсько-президентської системи, яка є найбільш ефективною. І, ми вважаємо, що це головний здобуток 2006 року. В 2007 році нас з вами очікує прийняття Закону „Про місцеве самоврядування”, це також зміни до Конституції, які невід’ємною складовою конституційної реформи. Я впевнений в тому, що ми з вами подолаємо і цей шлях. Тому я хотів би ще раз сьогодні в цю годину закриття першої сесії, вибачаюсь, другої сесії, ще раз сказати вам велику подяку. Я вважаю, що разом з вами ми повинні подякувати українському народові, який, дивлячись на те як ми вирішуємо державні питання, інколи дивується, але його терпінню, як кажуть, немає меж і ми повинні всі вклонитися і сказати велике спасибі нашому народові. Ми будемо виправляти ті помилки, які ми інколи робимо, ми будемо робити все, щоб у людей була довіра до влади, а вона буде тоді, коли влада в цілому буде працювати ефективно, коли в цілому буде ефективна система управління державою. Велика вам подяка і низькій уклін. І до зустрічі на новій сесії.
Слово для виступу надається Голові Верховної Ради Морозу Олександру Олександровичу.
Шановні колеги, шановний Вікторе Федоровичу, керівники державних установ і організацій! Ми закінчуємо сьогодні роботу другої сесії і фінал вийшов, на перший погляд, не зовсім красивим, тому що частина депутатів залишила сесійний зал. Я хотів би, щоб ми від того не впадали в розплач і не вважали, що це якась екстраординарна подія. Вся справа в тому, що ситуація в парламенті відображає загальнополітичну ситуацію в державі. Відбувається дуже складний процес зміни функцій, повноважень і відповідальності влади, інститутів влади. Ні в одній країні ніколи це не проходило безболісно і Україна не є винятком теж. Тому природно, що така реакція однієї політичної сили, яка підтримує інститут Президента і хоч вони прекрасно розуміють, що без Закону „Про Кабінет Міністрів” функціонувати ефективно влада не може. І хоч вони прекрасно розуміють, що відмінності між проектом закону, який вносив Президент і тим проектом, який ми прийняли і схвалили, подолавши вето, не настільки значні, щоб можна було таким чином реагувати. Тим не менше, вони мають право на такий спосіб висловлення своєї позиції. І треба їх поважати за те, що вони вважають цю позицію правильною і в такий спосіб її відстоюють. Але хочу приєднатися до тих слів, які говорив Віктор Федорович відносно нової якості роботи парламенту і влади взагалі. Бо ця нова якість проявлялася не лише в подолані вето чи прийняті такого важливого закону. Ця нова якість проявлялася в тому, що багато тих законів, які мають суспільне значення, загальнодержавне значення, приймалося Верховною Радою конституційною більшістю. А це означає, що і люди, які відстоюють опозиційні переконання, і ті, хто є представникам провладної коаліції, коли мова іде про інтереси держави голосують однаково. Візьміть всі ті закони, які стосувалися Світової організації торгівлі. Абсолютно непрості закони, і з цього приводу нам ще доведеться багато працювати спільно з урядом і не тільки з урядом для відстоювання захисту інтересів товаровиробників в Україні, але голосування було переконливим, і воно демонструвало для світу, у тому числі, рішимість, налаштованість України щодо входження у Світову організацію торгівлі і відстоювання інтересів України у перспективі. Соціальних законів прийнята велика низка, і теж вони голосувалися в основному конституційною більшістю. Ті питання, які стосувалися земельних відносин, впорядкування правовідносин у цій сфері економіки і національного багатства також продемонстрували єдність підходів представників різних політичних сил, які є у парламенті, і це може певною мірою бути виправдовуванням для виборців, які не задоволені результатами голосування у березні 2006 року. Все-таки надія на те, що парламент буде справлятися із своїми функціональними обов’язками ефективно, є, і вона підтверджується роботою у цей час. Я не буду приводити зараз статистику про те, скільки ми законів розглянули, у якій послідовності, яка ефективність цих законів тощо, не про те мова йде. Взагалі, очевидно, це певною мірою некоректна статистика, бо кожен закон із законом порівняти не можна, є поправка до закону з однієї статті, яку можна розглядати за скороченою процедурою, а є капітальний закон, масивний, який стосується багатьох напрямків правовідносин. Я сподіваюся, і, мабуть, Валентине Олександровичу, зробимо цей статистичний звіт у газеті „Голос України” для того, хто цікавиться цією темою. Він прочитає і йому стане зрозумілим, над чим працював парламент. Хочу тільки сказати, що ми прийняли 130 законів або у новій редакції, або нових законів, що ми уважно розглядали пропозиції від Президента, Від нього надійшло 35 законопроектів, всі вони розглянуті парламентом, 17 із них схвалено як закони України. Це говорить про те, що із інститутом Президента ми теж працюємо в тісному контакті. Правда, інколи ця співпраця регулюється занадто багатьма вето, що не до лиця законодавчому органу і, можливо, апарату інституту Президента, тому що я не сумніваюся, що юридична служба у Верховній Раді найкваліфікованіша в Україні порівняно з іншими інститутами влади. Але якщо 25 і більше процентів законів, які приймаються Верховною Радою, попадають під вето Президента, це говорить, що тут приєднується не тільки юридична, а й політична складова для визначення оцінок. Ми маємо це на увазі і це теж пояснюється оцим перехідним періодом від президентсько-парламентської до парламентсько-президентської форми правління. Ми повинні не забувати, в який історичний період ми працювали під час другої сесії, і які складні і надзвичайно складні питання розв’язувалися зокрема в міжнародному контексті. І ці непрості переговори, які проводили і структури парламенту, я хотів би найперше зважити на одну деталь: я регулярно читаю звіти наших делегацій і по лініях міжпарламентської співпраці, і офіційних делегацій, які від’їжджають з парламенту, уважно читаю ці документи впродовж 17 років, хочу сказати, що сьогодні якісно інший рівень висновків і пропозицій, і участі наших депутатів у таких зустрічах. Тут сидить Андрій Шкіль, який може підтвердити ці висновки, бо я мав на увазі і його інформацію і інших депутатів - Вечерко і інших. Вони грунтовно аналізують ситуацію в світі і бачать роль України, можливості парламенту для того, щоб захищати наші інтереси, їх відстоювати в різних сферах нашої зовнішньополітичної діяльності. У цей же час Кабінет Міністрів багато провів контактів із нашими партнерами, із нашими сусідами і демонстрував свою позицію в Європі і за океаном, і на Сході, я думаю, що було сприйнято позитивно в суспільстві і в парламенті теж. Інтенсивно в цьому відношенні працював Інститут Президента, і зустріч остання президентів Росії і України, мабуть, це теж продемонструвала. Я вважаю, що це той шлях, яким ми повинні йти. Ми повинні налагоджувати, захищати свої інтереси там, де вони є, використовуючи всі інститути держави. У нас склався інший рівень, якісно інший рівень взаємин із Кабінетом Міністрів. Під час особливо розгляду Закону про бюджет і всього того, що зв’язано із цим законом, ви не один раз в тому переконалися. І це дало змогу, навіть постатейно розглядаючи бюджет, знайти оптимальне рішення, в тому числі і з Інститутом Президента після вето на цей документ, для того щоб основний фінансовий закон, основний фінансовий документ держави був прийнятий своєчасно. Я розумію, що це закладає для нас певні завдання на перспективу, аби ми мали запас часу для більш якісної підготовки таких документів. І переконаний, що в нас такий час появиться, тому що не буде тих нюансів, які виникають під час організаційних засідань першої сесії. Тому я відразу звертаюся до представників комітету, зокрема фінансово-банківської діяльності, Бюджетного комітету, аби ми скоріше підготували відповідні нормативні документи. Ми прийняли під час цієї сесії перспективний план законодавчих робіт. І вже на наступну сесію – я звертаюся до всіх депутатів, до голів комітетів зокрема і фракцій, - аби вони в планування своєї роботи і складання загального плану роботи Верховної Ради на третій сесії в основу брали цей перспективний план. Крім того, я можу наперед визначити, що найважливішою темою для наступної сесії – це буде, звичайно, продовження політичної реформи, зокрема розгляд тих законопроектів, які стосуються вдосконалення Конституції. Я в даному випадку не торкаюся тільки питань місцевого самоврядування, бо це справді всім зрозуміла і важлива тема. Ми від того не відступимося і обов’язково вирішимо це питання. Мова і про те, про що ми мали розмову із Президентом і Прем’єр-міністром кілька днів тому, що практика запровадження змін до Конституції продемонструвала певні некоректності, певні напружені моменти, які треба, умовно кажучи, розшити, знайти формулу розв’язання запланованих передбачуваних або непередбачуваних конфліктів. І це можна буде зробити доповненням змін до Конституції. Ми сподіваємося, що у цю пору ефективно працюватиме і Конституційний Суд, бо після його створення пройшло вже півроку, а ми поки що не маємо тих рішень, які нам потрібні, зокрема, по закону 0900. Це мається на увазі закон, який раніше мав реєстраційний номер 3207 – про зміни до закону про місцеве самоврядування. Тому я думаю, що ця робота буде продовжуватися більш ефективно і з більшою динамікою. Я гадаю, що були невипадковими дискусії між інститутом Президента і інститутом Кабінету Міністрів, бо відбувався той процес, про котрий з самого початку ми вже говорили сьогодні. Я розумію прекрасно, що Верховна Рада намагалася посприяти зняттю напружень зайвих, особливо, якщо вони мали суб’єктивний характер. Ця лінія буде продовжуватися, і парламент буде уважно відслідковувати рівень, якість виконання прийнятих рішень і Президентом, і Кабінетом Міністрів, і Верховною Радою, оскільки вони мають нормативний характер і потребують такого контролю відповідно до функцій, визначених і в Регламенті, і в Конституції України. Завершуючи свій виступ, я хотів би сказати тільки дві речі, які, я б сказав би так, в сухому залишку залишаються після всіх дискусій, які пройшли впродовж, власне, півроку роботи парламенту: курс на підвищення ролі і статусу місцевих рад, на зміцнення демократії залишається незмінним, і він буде забезпечений Верховною Радою. І друге, в мене все більше складається переконання у тому, що парламент відпрацює всю нашу, визначену Конституцію каденцію успішно і ефективно. Я в тому глибоко переконаний. Хотів би також подякувати всім вам за небайдужість, за серйозну роботу над законопроектами. Хочу також, скориставшись моментом, привітати вас із всіма новорічними і різдвяними святами, тим паче, що через півтора дні розпочинається Новий рік за старим стилем, але все одно у нас він відзначається також як Новий рік. Щоб цей Новий рік нікому із вас не підсунув ніякої свині. Спасибі вам усім. Усього доброго. Я на цьому оголошую закінчення ранкового засідання і завершення роботи другої сесії парламенту України. Спасибі вам усім, спасибі.