Доброго ранку шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України. Прошу народних депутатів підготуватися до реєстрації. Ввімкніть систему "Рада". [[10:01:15]] Зареєструвалося 425 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження народного депутата Співачука Володимира Леонідовича. Давайте привітаємо Володимира Леонідовича і побажаємо міцного здоров’я і всіляких гараздів. Відповідно до статті 2.5.2 Регламенту у середу ми маємо 45 хвилин для виступів уповноважених представників фракцій і груп з внесенням пропозицій, оголошенням запитів, заяв, повідомлень. Прошу представників фракцій і груп подати заяви на виступ. А я тим часом оголошу депутатські запити, що надійшли, коли немає заперечень. Надійшли запити народних депутатів України: Олега ТЯГНИБОКА та Тараса СТЕЦЬКІВА до Голови Верховної Ради України щодо порушення Закону України “Про статус народного депутата України” керівництвом Управління справами Апарату Верховної Ради України. Дмитра РУДКОВСЬКОГО до Прем’єр-міністра України щодо незадовільного вирішення питання усунення наявних диспропорцій у пенсійному забезпеченні військовослужбовців. Романа ТКАЧА до Прем’єр-міністра України щодо зниження тарифів на роботи і послуги, що виконуються і надаються за плату державною санітарно-епідеміологічною службою. Михайла ВОЛИНЦЯ до Прем’єр-міністра України, Міністра промислової політики щодо протиправного втручання в діяльність первинної організації незалежної профспілки гірників України шахти імені Леніна відкритого акціонерного товариства “Криворізький залізорудний комбінат”. Миколи ШЕРШУНА та Валерія САМОПЛАВСЬКОГО до Прем’єр-міністра України стосовно виплати у Березнівському районі Рівненської області одноразової допомоги матерям при народженні дитини, затримка виплати якої пов’язана з ліквідацією банку “Україна”. Бориса ЗАГРЕВИ до Прем’єр-міністра України щодо виділення бюджетних коштів на реконструкцію Волинської обласної інфекційної лікарні. Петра КУЗЬМЕНКА до Прем’єр-міністра України щодо добудови об’єктів соціальної сфери села Родниківка Уманського району Черкаської області. Миколи ПОЛІЩУКА до Прем’єр-міністра України з приводу неврегульованості питання компенсацій втрат виробникам лікарських засобів на медичний спирт у зв’язку із збільшенням ставки акцизного збору до 16 гривень замість пільгових 2 гривень. Івана ТОМИЧА до Прем’єр-міністра України з приводу відмови передання фермерському господарству “Агрозлагода” села Губник Гайсинського району Вінницької області майнових паїв селян, які передали в оренду свої земельні паї. Юрія СОЛОМАТІНА до Прем’єр-міністра України у зв’язку із незадовільним фінансуванням чорнобильської житлової програми в розмірі лише 1% від потреби. Григорія БОНДАРЕНКА до Прем’єр-міністра України щодо виділення коштів на забезпечення пільгового перевезення окремих категорій громадян автотранспортними підприємствами. Петра СИМОНЕНКА до Прем’єр-міністра України, голови Служби безпеки України, голови Фонду державного майна України стосовно руйнування виробничих потужностей акціонерної компанії “Свема” Сумської області. Бориса ЗАГРЕВИ до Прем’єр-міністра України щодо будівництва мосту в Любешівському районі Волинської області. Віктора КАПУСТІНА до Прем’єр-міністра України, Генерального прокурора України стосовно ситуації, яка склалася з приватизацією державної акціонерної компанії “Титан” Автономної Республіки Крим. Анатолія ОРЖАХОВСЬКОГО до Прем’єр-міністра України стосовно проблем лікування населення, створення належної матеріально-технічної бази Херсонського обласного онкологічного диспансеру. Степана ХМАРИ до Прем’єр-міністра України, Генерального прокурора України щодо усунення порушень статті 22 Конституції України, статті 67 Закону України “Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи” та проведення перерахунку розмірів компенсаційних виплат потерпілим громадянам відповідно до змін індексу вартості життя та зростання мінімальної заробітної плати. Станіслава ПХИДЕНКА до Прем’єр-міністра України, Голови Київської міської ради щодо порушення Указу Президента України “Про положення про національний заклад [[установу]] ” та Постанови Кабінету Міністрів України “Про умови передачі культових будівель - визначних пам’яток архітектури релігійним організаціям” під час виселення колективу Національного будинку органної та камерної музики з приміщення колишнього костелу святого Миколая. Геннадія АСТРОВ-ШУМІЛОВА до Прем’єр-міністра України, Міністра транспорту України з приводу незадовільного стану поставки залізничних вантажних вагонів для вуглевидобувних підприємств. Івана СТОЙКА до Прем’єр-міністра України щодо кризового становища соціально-економічної сфери в Добромилі Львівської області. групи народних депутатів [[КУРАС, ШИРКО, ШЕРШУН та інші. Всього 6 депутатів]] до Прем’єр-міністра України щодо відзначення 100-річчя від дня народження видатного українського письменника Уласа Самчука. Анатолія КОЗЛОВСЬКОГО до Першого віце-прем’єр-міністра, Міністра фінансів України стосовно матеріального забезпечення державної безпроцентної облігації. Володимира ЛЕЩЕНКА до Першого віце-прем’єр-міністра, Міністра фінансів України з приводу позбавлення військовослужбовців, які стали інвалідами при проходженні військової служби, законних пільг. Василя БАРТКІВА до Першого віце-прем’єр-міністра, Міністра фінансів України стосовно фінансування добудови будинку культури та пішохідного містка через річку Свіча в селі Міжріччя Болехівської міської ради Івано-Франківської області. Нвєра МХІТАРЯНА до Віце-прем’єр-міністра України Дмитра Табачника щодо забезпечення гарантії конституційних прав громадян на вільний вибір та відновлення національності, у реалізації цих прав при оформленні паспортних документів в Україні. Володимира ЛЕЩЕНКА до Віце-прем’єр-міністра України Дмитра Табачника щодо порядку надання пільг окремим категоріям громадян по оплаті житлово-комунальних послуг. Анатолія МАТВІЄНКА до Віце-прем’єр-міністра України Андрія Клюєва щодо трирічної заборгованості Запорізької АЕС перед малим підприємством “Таможенка” міста Енергодар Запорізької області. Георгія БУЙКА до Віце-прем’єр-міністра України Андрія Клюєва щодо дії керівництва Донецької залізниці стосовно підтримки професійно-технічного училища. Петра КУЗЬМЕНКА до Генерального прокурора України щодо захисту інтересів мешканців сіл Уманського та Христинівського районів Черкаської області. Юлії ТИМОШЕНКО до Генерального прокурора України щодо протиправного псування умов проживання мешканців будинку №72 по проспекту Гагаріна міста Харкова. Юрія КАРМАЗІНА до Генерального прокурора України, Міністра внутрішніх справ України щодо перевірки фактів зловживання службовим становищем, розкрадання державних коштів в особливо великих розмірах, корупційних діянь з боку окремих посадових осіб відділу Державної автомобільної інспекції Управління Міністерства внутрішніх справ у Львівській області та вирішення питання про звільнення з органів внутрішніх справ окремих керівників Львівського міського управління та УМВС України у Львівській області. Романа ТКАЧА до Генерального прокурора України з приводу незаконної перереєстрації кооперативу “Помічник” міста Івано-Франківськ у приватне підприємство. Валентини СЕМЕНЮК до Генерального прокурора України стосовно скасування Розпорядження Кабінету Міністрів України від 4 лютого 2004 року “Про здійснення заходів щодо забезпечення розвитку Національної акціонерної страхової компанії “Оранта” як такого, що суперечить нормам чинного законодавства України. Людмили КИРИЧЕНКО до Генерального прокурора України щодо незаконного вилучення майна відкритого акціонерного товариства “Акціонерна торгово-промислова компанія “Ритм” міста Запоріжжя. Левка ЛУК’ЯНЕНКА до Генерального прокурора України стосовно порушення права доктора фізико-математичних наук Максима Стріхи керівництвом Прикарпатського університету імені Стефаника щодо проведення лекції на філологічному факультеті. Володимира ПУЗАКОВА до Генерального прокурора України з приводу небезпечної ситуації, що склалася в Устинівському районі Кіровоградської області. Марії МАРКУШ до Генерального прокурора України у зв’язку з незадоволенням відповіддю на запит щодо притягнення до відповідальності керівництва товариства з обмеженою відповідальністю “Інтер” та “Інтер-ОПТ” за умисне ухилення від виплати заробітної плати бригаді сезонних робітників з села Калини Закарпатської області. Михайла ВОЛИНЦЯ до Генерального прокурора України з приводу протиправного втручання в діяльність незалежної профспілки відкритого акціонерного товариства металургійного комбінату “Азовсталь”. Миколи КУЛЬЧИНСЬКОГО до Генерального прокурора України з приводу пограбування власників майнових паїв Іваново-Селищанського сільськогосподарського кооперативу села Демченки Глобинського району Полтавської області. Анатолія НАЛИВАЙКА до Генерального прокурора України, Міністра внутрішніх справ України щодо порушення чинного законодавства України посадовими особами України. Павла МОВЧАНА до Генерального прокурора України щодо причетності правоохоронних органів Новосанжарського району Полтавської області до виробництва і збуту фальсифікованого коньяку. Юлії ТИМОШЕНКО до Генерального прокурора України щодо неправомірних дій адміністрації підприємства стосовно порушення особистих прав через політичні переконання. групи народних депутатів [[МИГОВИЧ, ОРОБЕЦЬ, МАТВІЄНКО]] до Генерального прокурора України з приводу порушень органами виконавчої влади Закарпаття Указу Президента України №1486 від 25 грудня 2003 року та невиконання рішень Мукачівського міського суду, пов’язаних з його реалізацією. Віктора ДРАЧЕВСЬКОГО до Генерального прокурора України щодо службової недбалості посадових осіб управління житлового господарства Шевченківського району міста Києва. Анатолія МАТВІЄНКА до Генерального прокурора України щодо невиконання рішень Херсонського господарського суду. Юрія КАРМАЗІНА до Генерального прокурора України, Міністра внутрішніх справ України щодо вжиття заходів з приводу підривання авторитету органів внутрішніх справ України та неправомірного звільнення з правоохоронних органів командира батальйону патрульно-постової служби міліції Білоцерківського міського відділу Головного управління Міністерства внутрішніх справ України у Київській області підполковника міліції Івана Одрини з притягненням до відповідальності посадових осіб Міністерства внутрішніх справ України. Степана ХМАРИ до Голови Служби безпеки України стосовно усунення порушень статті 17 Закону України “Про статус народного депутата України” та надання в порядку і строки визначені цим законом уточненої інформації щодо біографічних даних Голови Центральної виборчої комісії. групи народних депутатів [[СОБОЛЄВ, ОСТАШ, КОСІВ]] до Голови Верховного Суду України щодо надання роз’яснення Верховного Суду України стосовно приводів та підстав для порушення кримінальних справ за ознаками злочину, передбаченого статтею 212 Кримінального кодексу України. Віктора РАЗВАДОВСЬКОГО до Міністра освіти і науки України щодо виділення коштів на добудову спортивного залу школи села Тетірка Червоноармійського району Житомирської області. Володимира ПЕТРЕНКА до Міністра освіти і науки України стосовно порушення Указу Президента України “Про заходи щодо вдосконалення системи вищої освіти України” у місті Суми. Володимира ПУЗАКОВА до Міністра України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи стосовно статусу і соціального захисту громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи. Юрія АРТЕМЕНКА та Олексія БАБУРІНА до Міністра юстиції України стосовно порушення законодавства посадовими особами державної виконавчої служби Шевченківського районного управління юстиції міста Києва. Миколи ОНІЩУКА до Міністра аграрної політики України, Голови Державного комітету лісового господарства України щодо забезпечення законності та стану лісокористування в лісах, що підвідомчі Міністерству аграрної політики та Державному комітету лісового господарства України. Миколи МЕЛЬНИКА до Міністра України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи щодо причин скасування пільг учасникам ліквідації наслідків аварії на Чорнобильської АЕС. Віктора РАЗВАДОВСЬКОГО до Міністра аграрної політики України щодо виділення цільовим призначенням коштів для завершення будівництва будинку культури в селі Соколів Червоноармійського району Житомирської області. Групи народних депутатів [[ГІРНИК, КРУЦЬ, КОСТИНЮК та інші. Всього 7 депутатів]] до Міністра оборони України про передачу військових містечок №13 та №8 у спільну власність територіальних громад Івано-Франківської області для розташування Прикарпатського військово-спортивного ліцею. Зареми КАТУШЕВОЇ до Голови Національного банку України стосовно повернення цільових грошових коштів, у зв’язку з ліквідацією банку “Україна”. Марії МАРКУШ до Голови Державної судової адміністрації України щодо фінансування територіального управління державної судової адміністрації та місцевих судів Закарпатської області на виконання Розпорядження Президента України “Про заходи забезпечення належних умов діяльності судів” та “Регіональної програми забезпечення діяльності судів на 2003-2005 роки”. Павла МОВЧАНА до Голови Полтавської обласної державної адміністрації щодо ситуації, яка склалася з посівами озимої пшениці в Полтавській області. Анатолія ОРЖАХОВСЬКОГО до Голови Херсонської обласної державної адміністрації стосовно проблем збереження та експлуатації об’єктів соціально-культурного призначення села Новодмитрівка Херсонської області. Володимира ЯВОРІВСЬКОГО до Головного редактора газети “Відродження”, Головного редактора газети “Яворівщина” з приводу грубого порушення Закону України “Про статус народного депутата України” у зв’язку з ненаданням відповіді на депутатське звернення та відмови друкування матеріалів, поданих народним депутатом України. Миколи ШЕРШУНА, Валерія САМОПЛАВСЬКОГО до Прем’єр-міністра України про зволікання вирішення питання застосування антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну деревостружних плит ламінованих із Словацької Республіки та Республіки Польща, що призводить до значних ненадхожень до державного бюджету України. Олега ТЯГНИБОКА до Генерального прокурора України, міністра юстиції України про перевірку законності та порушень при купівлі-продажу цілісного майнового комплексу цукрового заводу села Керсанівка Кульчинського району Вінницької області. Валентини СЕМЕНЮК до Голови Конституційного Суду України щодо затягування розгляду і оприлюднення конституційного подання про визнання невідповідності Конституції України Указів Президента України про Державне управління справами від 23.02.2002 року номер 278, про положення про Державне управління справами від 21.03.2000 року номер 174, про Положення про державне управління справами від 17.12 2002 року номер 1180. Указ видано під грифом "опублікуванню не підлягає". Михайла РОДІОНОВА до Генерального прокурора України про неправомірне відключення теплоенергоносіїв у споживачів міста Києва. Шановні колеги, всі запити письмові, які надійшли, виголошено. Переходимо до виступів представників депутатських груп і фракцій з заявами, інформаціями, повідомленнями. Слово має Олег Зарубінський від фракції Народно-демократичної партії України. Підготуватися Аніщуку від Компартії.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні народні депутати, колеги, журналісти! До фракції Народно-демократичної партії надійшло ряд звернень від громадян України, що з тих чи інших причин певний час перебували на території Російської Федерації. В цих зверненнях йдеться про неприпустиме з точки зору дотримання прав людини ставлення представників деяких органів влади РФ [[Російської Федерації]] до українських громадян під час їх перебування в Росії. Свідками цих порушень, до речі, є мільйони українських громадян. Моральне приниження через примусову реєстрацію, неприпустимий, а часто і протизаконний тиск з боку представників влади на громадян нашої країни не вписується в рамки добросусідських відносин між державами, до того ж стратегічними партнерами. Працівники державних органів, які мали б забезпечувати виконання прав людини на території Російської Федерації закривають очі на порушення основоположних прав громадян і часто й самі, і про це також йдеться в зверненнях до нас беруть участь у протиправних діях по відношенню до українських громадян, які прибувають на територію Росії з метою працевлаштування, участі у міжнародних наукових форумах чи навіть для відвідання своїх рідних. Україна як демократична, будемо сподіватися, країна та суб’єкт міжнародних відносин не може споглядати за постійним та цілеспрямованим приниженням наших громадян в країні, що конституційно проголосила себе "демократическим правовым государством." Тим більше, шановні колеги, я хочу звернути увагу на цей момент. Тим більше, цей фактор посилюється тим, що на громадян країн так званого далекого зарубіжжя Англії, Франції подібні норми не поширюються, а на Україну. Це можна розцінити лише як зневагу сусідньої держави до громадян нашої держави. Між іншим, один із апологетів принизливої для України процедури, українців процедури реєстрації московський мер нещодавно отримав Орден за вагомий особистий внесок у розвиток співробітництва між Україною та Російською Федерацією. Питання: чи має наша держава запроваджували аналогічні дії по відношенню до російських громадян? На мою думку, ні. По-перше, ми хочемо бути демократичною країною, ми позиціонуємо себе як демократична країна, і ми маємо вирішувати ці питання цивілізованими механізмами. А по-друге, громадяни і державний апарат - різні категорії. Тому ми проти того, щоб до російських громадян застосовувалися подібні підходи. Фракція НДП вважає, що на даному етапі саме ця проблема має стати однією з пріоритетних тем українсько-російських стосунків, бо вона стосується мільйонів наших співгромадян. Дякую за увагу. Зекономив.
Від фракції комуністів слово має Аніщук, підготуватися Гурову.
Спасибо. Владимир Анищук, фракция коммунистов, город-герой Одесса. Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги. Печально, но нужно констатировать, что южная пальмира Одесса за последние полтора десятки лет превратилась в обычный областной центр с ужасными дорогами, отсутствием горячей воды, падающими балконами и так далее. 10 апреля одесситы готовятся праздновать 60-летие освобождения города-героя Одессы от немецко-фашистских захватчиков. И к юбилею местная власть, мер Боделан, городской совет, который состоит в большинстве своем из бизнесменов, преподнес всем нам одесситам в кавычках “ подарки”. Но, во-первых, в 1,7 раза повысили цены на холодную воду, передали на 50 лет частной фирме "Инфокс" городской водоканал. И новые хозяева, если я не ошибаюсь, из партии социал-демократов объединенных, еще раз стремятся увеличить цены на холодную воду. Рекомендации Специальной следственной комиссии, созданной в 2003 году, Следственной комиссии Верховной Рады Украины по проблеме, решению проблемы воды в городе-герое Одессе, местной властью полностью проигнорированы. Во-вторых, с первого апреля в 2,3, в 2,5 раза будут увеличены тарифы на жилищно-коммунальные услуги. Правда власть обещает часть компенсировать этих тарифов. Как и при Гурвицу, так и при Боделане [[а Боделан является лидером партии "Регионов" в городе Одессе]] Одесса снова стала испытательным полигоном. Несмотря на рекомендации даже Президента Украины, не проводить в настоящее время повышать тарифы на жилищно-коммунальные услуги, несмотря на многочисленные требования одесситов, местная власть идет напролом, осуществляя первый на Украине, как они говорят, свой пилотный проект. В след за Одессой аналогичную антинародную преступную грабительскую политику проводят в Харькове, Виннице, Сумах и во многих других городах Украины. Вчера об этом шла речь. 27 марта, в эту субботу, в 13 часов на Думской площади в городе Одессе состоится народное вече, организованное оппозиционными партиями. Приглашаем всех одесситов, народных депутатов Украины от Одесщины прийти на собрание избирателей, на народное собрание и сказать: "Нет повышению жилищно-коммунальных услуг в городе Одессе". Владимир Михайлович, прошу.
Вадим Гуров від депутатської групи "Народовладдя" запрошується до виступу. Підготуватися Роману Зваричу.
Вадим Гуров, Кривбасс, "Народовладдя". Уважаемые коллеги, при всем внешнем благополучии в нашем горно- металлургическом комплексе назревает та черта, через которую переходить нельзя. Ведь горно-металлургический комплекс - это пока локомотив, который тянет за собой довольно разбитую телегу. Считаю - это результат отсутствия продуманной промышленной политики, хотя есть и Министерство экономической политики, и Министерство промышленной политики. Мне понятно, что 12 лет мы наделали много ошибок и их, эти ошибки как-то можно понять. Но сейчас мы не имеем права ни на одну ошибку, знаем сколько нужно выплавить стали, сколько проката и другие, но вопреки здравому смыслу в горно-металлургическом комплексе творится что-то непонятное, как будто последний день Помпеи. Одно указание идет за другим. Так Президент дал совершенно нормальную команду, разобраться с внутренним рынком - это нормально, потому что внутренний рынок - это практически работа всей нашей страны. И что же последовало. Как выполняется эта команда? 1-3 марта подписан меморандум о согласованных действиях между металлургами и сырьевиками. И, что ж мы имеем? Должны были застолбить цены декабря месяца 2003 года. А теперь посмотрим по данным Запорожстали, что мы имеем: в декабре силикомарганец был 2,2, а сейчас - 4 тысячи, в два раза; електромарганец 2 тысячи, сейчас - 4 тысячи; природный газ - 319, сейчас - 344. Так спрашивается, как же правительство выполняет команду и нормальную команду нашего Президента. Теперь второй вопрос, второй вопрос, что касается экспорта металлолома. Значит, Америка, Соединенные Штаты Америки запретили экспорт, считают, что это стратегическое сырье, это обороноспособность Соединенных Штатов Америки. А мы по-прежнему смотрим на Европу, что она нам скажет. И что имеем в настоящее время? Посмотрите, уже отгружено 506 тысяч, на выходе 360, а всего по балансу надо отгрузить только 1 миллион. Поэтому считаю, что не надо смотреть налево и направо, а надо немедленно экспорт металлолома запретить. Ну, и последнее. Два года бродит закон о надрах в Кабинете Министров. Мы все с вами занимаемся одним вопросом: 30 сантиметров, то есть сельскохозяйственная земля. Мы знаем. пытаемся что-то делать. А спрашивается, а от 30-ти до полтора километров где моя Гуровская земля, кто ею командует и как планировать? Это вопрос номер один. Без решения.
Так, дякую. Іван Зварич від фракції "Наша Україна". Підготуватися Василю Надразі.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати України! Перше, що я хочу сказати, що не потрібно бути дуже вченим політологом, коли подивитися на порядок денний, який виноситься сьогодні, щоб констатувати абсолютну цинічність ініціаторів державного перевороту, який проводиться під назвою "політична реформа". Комусь треба бульдозером проїхатися по семи конституційних підвалинах держави, щоб забезпечити свої суто кланові, олігархічні інтереси. З цього приводу фракція "Наша Україна" в категоричній формі хоче висловити наступні вимоги, їх є п’ять. Володимир Михайлович, ми насамперед звертаємося до вас, перед тим, як буде проведено голосування щодо будь-якого питання, ви повинні вилучити картки всіх відсутніх народних депутатів України, оголосивши насамперед, хто вони є. Ми також звертаємося до вас, що ви повинні захистити парламент і все ж таки полагодити питання з депутатами-сумісниками. Їхні картки також не повинні голосувати. Друга вимога. Ми не розуміємо необгрунтованості цієї гонитви, щоб провести ці зміни до Конституції. Тому ми вимагаємо від ініціаторів цих постанов, щоб була обгрунтована їхня позиція. Що, крім того, має бути також обгрунтована ця позиція з боку профільного комітету. У відсутності такої обгрунтованості ми не можемо розглядати ці питання. Третя вимога. Пропонується також обмежити право на законодавчу ініціативу народних депутатів України, оскільки пропонується обмежити термін для внесення поправок до Закону про місцеві вибори. Ми вимагаємо, щоб це питання було знято і щоб було забезпечено повне право народних депутатів України на законодавчу ініціативу. Четверта вимога. Ми вимагаємо, щоб по питанню щодо парламентського пристава було розмежоване питання внесення змін до закону від питання внесення змін до Регламенту. Це питання має бути, насамперед, законодавчо врегульоване, а щойно тоді мають появитися зміни до Регламенту. І п’ята, сама найпринциповіша вимога. Перед тим, як розглядати в остаточному вигляді будь-які зміни до Конституції, ми вимагаємо, щоб було вирішено питання щодо порядку внесення змін до Конституції. Відповідні постанови нами зареєстровані. І останнє, до народу України. Одне тільки хочу сказати: пам’ятайте: тирани ще нікому ніколи свободу не дарували. Потрібно міняти не Конституцію України, але владу в Україні. Дякую за увагу.
Василь Надрага від депутатської групи "Народний вибір". Підготуватися Миколі Шершуну.
Уважаемые коллеги, сегодня, когда мы говорим о тех или иных обращениях, проблемах, которые нас мучают, и все остальное, мы очень часто с вами в этом зале вспоминаем несчастный народ Украины и жалуемся, что у нас плохие зарплаты, плохие пенсии, все-все остальное. Но я всегда говорил, и буду повторять это, что оценка любой деятельности - это есть конкретные результаты: что сделано, что не сделано. Позвольте вам напомнить, что было сделано вчера в этом зале. в день голосования. Первое. Законопроект 4584, который вносил изменения в законодательство Украины в части ответственности руководителей субъектов хозяйствования, если они не в полном объеме или с нарушениями делают отчисления в Пенсионный фонд. Что такое "отчисление в пенсионный фонд" мне вам объяснять не надо. Вы великолепно понимаете, что чем больше ресурсов в Пенсионном фонде, тем больше базы финансовой для повышения пенсий. И к сожалению, к большому сожалению, этот законопроект не набрал должного количества, и здесь можно много рассказывать политикам, специалистам и все остальное, но суть проблемы заключается в следующем. При всем моем глубоком уважении я не могу не сказать, что две крупнейших фракции оппозиции дали ноль голосов за законопроект, который бы дал возможность навести порядок в том, каким образом платятся ресурсы для отчисления в Пенсионный фонд, а соответственно на выплату пенсий. Этот же законопроект ставил вопрос, который в этом зале очень много и часто дебатируется, как честно и добросовестно, и в каком объеме Государственный бюджет выполняет свои обязательства перед Пенсионным фондом в части возмещения выплат, которые не являются выплатами по трудовой пенсии. Докладываю и вам, уважаемые коллеги, и нашим слушателям, что проголосовав таким образом, мы и Госбюджету все-таки оставили законодательную, подчеркиваю, лазейку на эту тему. Следующий момент. Вчера был законопроект 3400. Вообще непонятная ситуация почему мы с вами за него не проголосовали. Потому что докладывая с этой трибуны, я объяснял, что проблема касается инвалидов и, если мы сегодня говорим о том, что мы должны создать инвалидам какие-то возможности реабилитироваться и адаптироваться в обществе, то закон 3400 - законопроект - вообще эту тему решил, но голосование в зале в очередной раз пошло по какой-то иной логике. Я боюсь, что оно пошло по принципу политики, а не социальных вопросов. И поэтому, когда мы сегодня обсуждаем эту тему, я еще раз хочу обратиться ко всем выходящим на эту трибуну. Пожалуйста, давайте так постараемся, чтобы наши с вами слова не расходились с делом. И последнее. Комитет по делам пенсионеров, ветеранов и инвалидов обращается к нашему уважаемому Владимиру Михайловичу, просьба, законопроект 3400 внести в повестку для следующий.
Микола Шершун, фракція Аграрної партії України. Підготуватися Вернигору.
Микола Шершук, Рівненщина. Шановний Голово! Шановні народні депутати! Фракція Аграрної партії України звертається до уряду із стурбованістю з приводу ігнорування проблем територій, які входять до 30-кілометрової зони навколо Рівненської та Хмельницької атомних електростанцій у Рівненській області. Звернення депутатів Рівненської обласної ради щодо фінансової підтримки проведення водозахисних заходів на річці Горин залишилося непочутим. І єдиною реакцією уряду на нього стала відписка Міністерства фінансів, яке не спромоглося глибоко вивчити проблему. В той же час Рівненщина є чи не єдиною областю, де дії відразу дві атомних електростанції, що негативно позначається на природно-водному балансі навколишнього середовища, загострює соціальні проблеми. Не виконуються і заходи щодо спорудження об’єктів соціального призначення у прилеглих населених пунктах, які входять в зону добудови енергоблоків на цих станціях. Водночас аналіз стану довкілля переконливо засвідчує про порушення природно-водної рівноваги та значне забруднення і пониження рівня основної водної артерії області річки Горин. А введення другого енергоблоку на Хмельницькій атомній станції без врахування екологічного та водогосподарської обстановки басейну річки Горин спричинить соціальну напругу. Невиконання розпоряджень уряду та протоколів спільних з обласними адміністраціями нарад, які стосуються фінансування комплексу природоохоронних заходів та будівництва об’єктів соціального призначення на території області, що входять до 30-кілометрової зони, навколо Рівненської та Хмельницької атомних електростанцій, свідчить про одне: ці документи прийняті тільки для тимчасового зняття напруги. Ми підтримуємо відповідне звернення депутатів Рівненської обласної ради і вважаємо, що населення територій, на яких розміщується ядерні установки, а це переважно сільські люди, має бути передбачене чинним законодавством право на соціально-економічну компенсацію ризику від діяльності атомних станцій. Тому аграрна фракція звертається до Кабінету Міністрів України з вимогою здійснити фінансування згаданих заходів, а також розглянути питання пільгового постачання електроенергії населенню, яке проживає в 30-кілометрових зонах АЕС. Шановні колеги, проблема, яку ми піднімаємо, надзвичайно серйозна. Її ігнорування може призвести до екологічної, а в перспективі і до атомної катастрофи. Тому вважаємо за необхідне звернутися до Прем’єр-міністра України Віктора Януковича з вимогою доручити компетентним організаціям більш глибоко вивчити ситуацію, передбачити в Державному бюджеті України на 2005 і наступні роки відповідні видатки на відновлення природної і екологічної рівноваги басейну річки Горин. Дякую.
Від фракції Соціалістичної партії України слово має Вернигора. Підготуватися Нощенку.
Леонід Вернигора, фракція Соціалістичної партії України. Режим Кучми-Януковича безсоромно обкрадає пенсіонерів. Заява парламентської фракції Соціалістичної партії України з приводу перших результатів здійснення пенсійної реформи. Початок нинішнього року приніс нові свідчення безсоромності і цинізму правлячого режиму. В цьому особливо переконалися пенсіонери, які одержали перші пенсії після перерахунку їх згідно з новим Законом про пенсійне забезпечення. Більше як 80 відсотків пенсіонерів одержали пенсії, які порівняно з грудневими збільшилися в межах до 10 гривень. Якщо врахувати, що за останні місяці різко підвищено ціни на продовольчі і деякі промислові товари, тарифи на житло і електроенергію, таке підвищення пенсій виглядає, як відвертий глум влади над найзаслуженішими громадянами України, які поклали своє життя на побудову нашої держави, захист вітчизни від іноземних поневолювачів, підняли її з руїн. Початок пенсійної реформи з усією очевидністю показав, що вона прирікає старше покоління на жалюгідне існування, принижує людську гідність і гідність держави. На жаль, збуваються попередження опозиції, зокрема соціалістів. Ситуація особлива загострилася на селі. Уряд Януковича спільно з кучмівською більшістю у парламенті запровадили податок на сільськогосподарську продукцію, вирощену на присадибних ділянках, змушують сплачувати шалені кошти за оформлення приватизації земель присадибних ділянок. Режим уже тривалий час свідомо гальмує реформу заробітної плати, зробивши дешеву робочу силу єдиною підставою здешевлення, отже конкурентоспроможності вітчизняної продукції. Тим самим штучно стримується зростання доходів працездатного населення, поповнення Пенсійного фонду. Нинішні маніпуляції із середньою заробітною платою, зі зниженням мінімальної заробітної плати вказують на те, що режим на цих операціях відмиває гроші на брудні передвиборчі технології і поповнення капіталу олігархів. Це недопустимо з будь-якого погляду. А якщо врахувати, що держава обкрадає найнезахищеніших своїх громадян, дії правлячого режиму набувають особливої небезпеки для України, для її народу, для її майбутнього. Фракція Соціалістичної партії України розцінює цинізм режиму щодо пенсіонерів, як найвищий рівень зневажання загальноприйнятих норм моралі, нехтування декларацією прав людини. Ми вимагаємо від Кабінету Міністрів скасування зловісної постанови номер 1783 як такої, що ущемляє матеріальні і фінансові права пенсіонерів, кладе фальсифікацію в основу державної політики і відкриває можливості для подальших маніпуляцій. Вимагаємо також відмінити оподаткування доходів селян від ведення підсобного господарства, провести безкоштовне оформлення земельних присадибних ділянок. Соціалісти закликають політичні сили різних спрямувань одностайно виступити на захист пенсіонерів від посягань нинішнього правлячого режиму на їхні невід’ємні права.
Микола Нощенко, від фракції Партії промисловців і підприємців та "Трудової України", підготуватися Анатолію Матвієнко.
Нощенко Микола, Луківський 160 виборчий округ, фракція "Трудова Україна". Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, шановні виборці. За дорученням фракції хочу привернути увагу присутніх у цій залі, всіх, хто нас сьогодні слухає, що однієї із гострих проблем держави - це міграція громадян України за кордон з метою тимчасового працевлаштування, яка набуває останнім часом нечуваного розміру. Кількість трудових мігрантів за різними показниками, джерелами наближається до семи мільйонів. Зокрема бажання заробити кошти на пристойне життя погнало майже один мільйон наших співвітчизників у Росію. В Італії, Польщі, Чехії, Португалії, Іспанії працюють тисячі наших громадян у кожній з цих країн. Багато хто перелетів навіть через океан. Водночас за статистикою за кордоном легально працює лише 50 тисяч наших українців. Таким чином більшість наших співвітчизників здійснює трудову діяльність за кордоном у статусі нелегальних працівників і належить до найбільш дискримінованих та незахищених категорій іноземних трудових мігрантів. Хто ж винен у цьому? Перш за все багато українських суб’єктів господарської діяльності надають неякісні посередницькі послуги з працевлаштування за кордоном і головне - не несуть за це ніякої відповідальності. Можна сказати, заробляють на перепродажі робочої сили сумнівним закордонним замовникам. Все це призводить до чисельних звернень ошуканих громадян. Сьогодні в Україні працює біля 500 суб’єктів підприємницької діяльності, які надають такі послуги. Щорічно припиняється шляхом анулювання ліцензій діяльність близько ста посередників. Але від цього громадянам ні холодно в Україні, ні жарко, відкриваються десятки нових недобросовісних фірм, які на горі і злиднях людей роблять брудний бізнес. Фракція "Трудова Україна" вважає за необхідне якомога швидше на законодавчому рівні підвищити вимогливість до суб’єктів господарювання, які надають послуги із пошуку та отримання роботи громадянами України в іноземних роботодавців. На наше переконання, ліцензія на цей вид діяльності повинна видаватися і діяти лише при наявності діючої у суб’єкта господарювання угоди із іноземним замовником, із визначенням чітких умов праці і гарантій. Фракція також звертається до уряду, Міністерства закордонних справ з проханням дати відповідні доручення посольствам та консульствам негайно створити належні умови захисту прав співвітчизників за кордоном., з якими відсутні угоди про співпрацю, своєчасно надавати громадянам України посильну допомогу. Це перш за все допомога у поверненні додому, питання збереження заробленого майна й коштів, захист від державного і кримінального рекету тощо.
Так. Анатолій Матвієнко від Блоку Юлії Тимошенко. Підготуватися Шурмі.
Українська республіканська партія "Собор", Блок Юлії Тимошенко. Шановні колеги, я хочу звернутися до вас, не знаю, навіть уже і не з криком і не з проханням, а з бажанням задуматися. Соромно за те, в що перетворюється сьогодні Верховна Рада. Замість того, щоб реагувати на нагальні проблеми, які ставить перед нами життя, захищати інтереси наших виборців, ми сьогодні біжимо по якійсь дорозі абсурду, гонимі нелюдами із Банкової і демонструємо агонію самоїдства. Про що йде мова? Ви всі перебуваєте в округах. Сьогодні реальна платеспроможність населення не збільшилася, а зменшилася, підвищення тарифів і ціни на газ, і електроенергію довели ситуацію до надзвичайно критичного стану, бюджети місцеві, які колись компенсували цю ситуацію, сьогодні в результаті їх незбалансованості і завищення доходної бази не можуть ніяк компенсувати цю різницю. Все кидається на плечі людей. Ми маємо сьогодні тут негайно розглянути проблеми найперше захисту наших громадян, 240 - мінімальна заробітна плата, тарифікація, підвищення пенсії, реальна компенсація місцевим бюджетам не перетворювати їх в заложники, і це є вимога часу. А чим ми сьогодні займаємося? Ми сьогодні займаємося угодництвом, демонструючи якусь необхідність, порушуючи Конституцію і Регламенту змін до непринципових питань. Ми сьогодні хочемо не людям допомогти, а захистити і зберегти владу злодіїв, корумпованих бандитів замість того, щоб відповісти на нагальні проблеми, які стоять перед Україною. Володимир Михайлович, я звертаюся до вас як до людини, яка має гарантувати захист Регламенту і Конституції: ви перший сьогодні мусите стати на цю дорогу. Я звертаюся до всіх, хто хоче ігнорувати сьогодні і Регламент, і Конституцію. Дивлячись на законопроект або на порядок денний, який внесено, це дає мені підстави заявити, що опозиція сьогодні не давала вам підстав звинувачувати її в тому, що вона порушує Регламент. Але коли сьогодні більшовики і, на превеликий жаль, дякуючи комуністам, які чомусь не розуміють, які реальні сьогодні проблеми України, стають на цю дорогу, то ви маєте знати, що ви тим самим штовхаєте нас на протест і штовхають на те, щоб ми захищали і Конституцію, і Регламент. Володимир Михайлович, я вас прошу ще раз, і відповідально звертаюся від фракції захистити Регламент і Конституцію. Дякую.
Ігор Шурма, фракція Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]]. Підготуватися Нечипоруку у зв’язку з незадоволенням відповіддю на депутатські запити.
Ігор Шурма, фракція Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]]. Нашою фракцією внесено на розгляд Верховної Ради України проект Закону України "Про загальнообов’язкове державне страхування новонароджених дітей. Ми знову свідомо звертаємо увагу саме на цей проект, переслідуючи цілком прагматичну мету - закликати депутатів всіх фракцій долучитися до роботи над цим законопроектом, адже цей законопроект стосується близько 11 мільйонів громадян України віком до 18-ти років. Адже кожна політична сила, йдучи у парламент, обіцяла виборцям сприяти розвитку молодіжної політики та стояти на позиціях дитинства. Фракція СДПУ(о) глибоко переконана, що захист дитинства є тим питанням, яке хоча б з точки зору моралі не може розводити політиків по різні сторони барикад. І це зрозуміло, опікуючись дітьми, ми забезпечуємо майбутнє України. Тому висновок науково-експертного управління щодо відхилення цього законопроекту за результатами обговорення у першому читанні, вважаємо не просто помилковим, а неприпустимим. А от за що ми вдячні Науково-експертному управлінню, так це за дуже оперативний і грунтовний аналіз законопроекту та за пропозиції щодо його вдосконалення. Фракція за вдосконалення і за доопрацювання, але відхиляти законопроект не можна ні в якому разі. Впевнені, що переважна більшість зали поділяє нашу позицію. Зрештою, Верховна Рада мусить звернути увагу на законопроект навіть з огляду на його особливу історію. Фракція цілеспрямовано з цієї трибуни наголошувала, що законопроект щодо страхування новонароджених дітей ініційований та в основному прописаний молодим поколінням, став переможцем у номінації "Кращий законопроект у сфері підтримки дитинства" в рамках Всеукраїнського конкурсу на кращий законопроект у сфері державної політики, який проводила Соціал-демократична партія України [[об’єднана]] і фракція та Соціалістичний конгрес молоді. Проблему перед державою і перед Верховною Радою ставить сама молодь. І, на наш погляд, ця обставина змушує законодавця поставитись до законопроекту належним чином, тобто відповідально, тим більше з огляду на проголошений напрямок побудови в Україні громадянського суспільства та реального залучення молоді до управління державою. Прийняття Верховною Радою Закону "Про страхування новонароджених дітей" додасть реальних важелів для реалізації загальнонаціональної політики у сфері охорони дитинства, і, що особливо важливо, надасть кожній українській дитині державні гарантії щодо повноцінного розвитку та сприятиме становленню її як повноцінного члена суспільства. Окрім того, з прийняттям цього закону держава отримає і дієвий механізм, який сприятиме розв’язанню проблеми демографічної кризи, проблеми, яка для України є особливо актуальною. Депутатська фракція Соціал-демократичної партії України просить профільний Комітет з питань фінансів і банківської діяльності врахувати викладені аргументи при розгляді соціального і за змістом, і за суттю законопроекту і закликає всіх народних депутатів незалежно від фракційної приналежності долучитися до роботи над його фаховим вдосконаленням. Дякую.
Слово має Володимир Нечипорук відповідно до Регламенту у зв’язку з незадоволенням відповіддю на неодноразові депутатські запити.
Дякую, шановний Володимире Михайловичу. Шановні колеги і гості. Володимир Нечипорук, 194-й виборчий округ, Хмельниччина. Я від імені мажоритарників прошу, Володимире Михайловичу, вислухати і зробити висновок. І всім народним депутатам прошу уваги і вислухайте, тому що сьогодні у Верховній Раді нависла загроза підміни керівництва Верховної Ради керівником більшості Гавришем. Звідки Гавриш став другий раз керівником більшості? Ми що, його обирали керівником більшості народні депутати? Його обрали 5 чи 6 керівників фракцій, і я рахую, що, якщо Гавриш хоче будувати свою республіку харківську, то хай будує її в Харкові, а не у Верховній Раді! І мажоритарники ми всі категорично проти цього. І ми не дамо, щоб нас вели як овець якісь гавриші чи ще хтось. Я вибачаюсь, що я можливо. І ми не дамо можливості провести такий закон як пропорційний по закритим спискам. Чому цей закон сьогодні існує тільки в трьох країнах: в Ізраїлі, в Албанії і в Естонії? Україна що, четверта? Чи вона - колонія Ізраїлю стала? Я хочу, шановні, зупинитись ще на одному. Мажоритарники, прошу вас давайте об’єднаємося в одну фракцію. Ми люди від народу, ми представники народу, нас народ обирав, і давайте, щоб ця фракція захищала народ, а не часні корпоративні інтереси керівників фракцій і Гавриша! Кроме того, я хочу всіх попросити. Шановні колеги, прошу від імені Верховної Ради, українського народу висловити співчуття палестинському народу з приводу терористичного акту.
По запиту, будь ласка, говоріть.
Зараз, зараз я відповім. .Держави Ізраїль та вбивства духовного лідера і національного героя Палестини шейха Яссина і прошу вшанувати пам’ять Яссина вставанням.
Колего, по запиту давайте. По запиту. Я прошу вас, по запиту давайте. Ну ви ж сказали, що в зв’язку з незадоволенням відповіддю на запит. Давайте по запиту.
Значить, шановний Володимире Михайловичу, я прошу від імені мажоритарників дати час і хоча би 10-15 хвилин розказати і Верховній Раді, і народу України, що ніякі запити депутатів-мажоритарщиків зараз не приймаються до уваги. Нас взяли всіх під ноги. Я ще раз повторюю, я не знаю, хто керує Верховною Радою, на сьогодні, напевно, більше того, що керує Адміністрація Президента Верховною Радою і керує успішно через.
Дякую. Репліка Шуфрич, репліка Губський, репліка Гавриш, прізвище згадувалося.
Дякую, Володимире Михайловичу. Під час обрання координатором більшості Степана Богдановича Гавриша наш колега Нечипорук, на жаль, був членом фракції об’єднаних соціал-демократів. І він не міг не знати, що це питання було предметом обговорення у фракції, і наша фракція свідомо підтримувала кандидатуру Степана Богдановича Гавриша і, якщо я добре пам’ятаю, коли Нечипорук підтримував цю кандидатуру. Слідуюче питання щодо керівництва Верховної Ради. Сьогодні є обране керівництво Верховної Ради України, яке діє, і яке ми всіляко підтримуємо. Дякую.
Губський, потім Гавриш.
Вельмишановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Будь-який народний депутат, я абсолютно впевнений у цьому, має право на особисту думку. Але, враховуючи, що сьогодні виступи від фракцій і депутатських груп, то я хотів сказати, що думка Нечипорука, який він сьогодні висловив, вона: а його особиста; б) не співпадає з думкою фракції. Це перше. Я б не хотів ні критикувати нікого, ні хвалити. Тому хотів би довести, що фракція "Народовладдя" не уповноважувала Нечипорука виступати з цього приводу. Дякую.
Шановні колеги! Я ще раз хочу нагадати, що депутат Нечипорук [[прошу уваги]] відповідно до Регламенту звернувся письмово у зв’язку з незадоволенням відповіддю на депутатські запити надати йому слово, він виступав, як депутат, він не виступав від фракції. Тому я просив би уважно слухати це. Будь ласка, Гавриш. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, я би не хотів реагувати на позицію Володимира Нечипорука, який до цього часу не може визначитись з політичним пріоритетом і ніколи не був симпатиком дисципліни, Регламенту і політичної позиції в сесійному залі. Єдине, що хочу сказати: дочекаємося завершення суду над Павлом Івановичем Лазаренком і побачимо, чим це завершиться для таких людей, які займають несподівану позицію для всіх нас.
Всі виступили? Репліка Нечипорук, будь ласка. Ну прошу заспокоїтися. репліка Нечипорук. Я сказав репліка і будемо продовжувати роботу. Заспокойтесь, будь ласка.
Шановні колеги! По-перше.
Давайте збережемо конструктив.
Я для всіх скажу, що я виступав не від Лазаренка, не від людей Лазаренка, не від Ізраїлю, не від Адміністрації Президента, я виступав від народу України і від мажоритарщиків!
Шановні колеги, я прошу вас не збурювати. Давайте продовжувати далі в спокійному ритмі, робочому нашу діяльність. З якого приводу, Олександр Турчинов? Будь ласка. Шановні колеги! З якого приводу? Ваше не згадували прізвище, нема потреби для репліки. Шановні колеги, переходимо до розділу "Питання ратифікації". Вноситься на розгляд проект Закону про приєднання України до Конвенції про тимчасове ввезення. Доповідачі: Іванюк Михайло Миколайович - перший заступник Голови Державної митної служби, від комітету буде виступати Касьянов Сергій Павлович. Є потреба слухати інформацію? ГОЛОС З МІСЦЯ. Є.
Де Іванюк? Будь ласка, дуже коротко, прошу вас, в межах можливого.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Необхідність приєднання України до Конвенції про тимчасове ввезення обумовлена потребою забезпечення послідовної інтеграції України до світової спільноти та подальшої гармонізації законодавства України із законодавством Європейського Союзу з метою сприяння розвитку міжнародних торговельних відносин. Приєднання України до Конвенції про тимчасове ввезення надасть можливість значно спростити митні формальності при переміщенні через митний кордон окремі категорії товарів за рахунок відмови від оформлення митної декларації та використання уніфікованого міжнародного митного документа Карнета., який гарантує сплату ввізних податків і зборів у випадку несанкціонованої реалізації тимчасово ввезених товарів. Положення зазначеної конвенції поширюються зокрема на такі категорії товарів: зразки товарів, призначені для демонстрації на виставкових цілях, ярмарках, професійного устаткування представників засобів масової інформації, товариші переміщуються через митний кордон не з метою отримання прибутку, а в рамках навчальної, наукової, культурної та гуманітарної діяльності. Діюча практика на сьогодні вище зазначені товари при переміщенні через кордон підлягають митному оформленню у загальному порядку, як товари, що переміщуються у рамках комерційних операцій. У зв’язку з цим обсяг митних процедур, що здійснюється, значно перевищує достатню потребу та не сприяє розвитку міжнародної торгівлі. Це свідчить про необхідність приведення чинного законодавства з питань тимчасового ввезення міжнародного стандарту. Очікуваними результатами від приєднання України до Конвенції про тимчасове ввезення є: сприяння участі українських суб’єктів підприємницької діяльності у міжнародних виставках ярмарках, забезпечення розвитку виставнкової та ярмаркової діяльності в Україні, сприяння утвердженню України як транзитної держави, як це передбачено Законом України про комплексну програму утвердження України як транзитної держави до 2010 років. Проект Закону України про приєднання Конвенції про тимчасове ввезення та відповідних додатків до неї підтримано Комітетом з питань європейської інтеграції Верховної Ради України, Комітетом Верховної Ради у закордонних справах, Комітетом з питань економічної політики, управління народним господарством, власності та інвестицій Верховної Ради України. Прошу підтримати проект Закону України про приєднання України до Конвенції про тимчасове ввезення. Дякую за увагу.
Шановні колеги, оскільки багато бажаючих, прошу записатися. Три хвилини на запитання. Запишіться, будь ласка. На табло прізвища народних депутатів, що записалися. Сергій Дорогунцов, фракція комуністів, будь ласка. Ого, 32 чоловіки записалося. Сергій Дорогунцов. Ввімкніть мікрофон.
Скажіть, будь ласка, шановний доповідачу, які з цією угодою чи договором, чи цією конвенцію для України пов’язані додаткові зобов’язання, особливо фінансового характеру.
Дякую за запитання. Приєднання України до Міжнародної конвенції не потребує додаткових фінансових витрат. Це рух України до європейської інтеграції і спрощення митних формальностей. Конвенція стамбульська 1990 року, до неї приєдналося достатньо багато країн. Розробник Конвенції - Всемирна митна організація.
Віталій Шибко, фракція Соціалістичної партії України.
Віталій Шибко, фракція Соціалістичної партії України. Шановні колеги, ми дуже детально розглядали цей законопроект на засіданні нашого комітету і прийшли висновку, що його треба підтримати. Підтримати хоча б з тих причин, що ми входимо в цивілізоване поле європейських стандартів щодо митних наших можливостей. Чому саме? Уявіть собі, що є на сьогоднішній день пересування якихось товарів щодо виставок. Ми повинні повністю оформляти якусь декларацію, а тоді вивозити і знову оформляти цю саму декларацію. Тобто якась на сьогоднішній день є така “затрудненность” того, що вивозити і ввозити ті товари, які повинні просто не залишатися на території тої чи іншої країни. Ось з цього приводу нам треба підтримати цю пропозицію.
Дякую за підтримку.
Олександр Пеклушенко, фракція "Регіони України".
Александр Пеклушенко, 84 избирательный округ, город Запорожье. Скажите, пожалуйста, необходимость принятия этого закона наверняка в первую очередь связано с потерей бюджета. Вы просчитывали, сколько отсутствие положения данного закона повлияло на потерю бюджета, и сколько это может дать дополнительно в бюджет? Ориентировочно.
Дякую за запитання. Я ще раз хочу наголосити про те, що воно не тягне ніяких фінансових втрат.
Олег Тягнибок, фракція "Наша Україна".
Дякую. Олег Тягнибок, фракція "Наша Україна", Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Шановний доповідачу, а, можливо, не потрібно приймати таких конвенцій про тимчасове ввезення? От візьміть такий приклад, який в нас на Львівській, на західній регіональній митниці, там вже все давним-давно ввозиться, вивозиться без будь-яких документів, без будь-яких конвенцій, без будь-яких постанов і рішень Верховної Ради. Може, просто-на-просто на всій території України, де є митниці, проставляти таких чиновників, таких митників, які є в нас на західній регіональній митниці і ніяких проблем не буде, не будемо забирати часу в українського парламенту, який би мав займатися, напевно, іншими питаннями. Можливо, з цього приводу потрібно вирішувати питання? Або давайте, можемо звернутися у фракцію, скажімо, СДПУ (о), яка пропонує своїх митників і відповідним чином, які роблять прозорі кордони в нашій державі. Можливо з цього боку зробимо висновки і не будемо тратити даром часу. Дякую.
Дякую за запитання. Вважаю, що це питання не в повній мірі стосується питань конвенції, але все ж таки я відповім стосовно вашого запитання - це питання стосується борьби з контрабандою, яку веде Державна митна служба, і ті показники результатів діяльності за минулий рік свідчать про те, що Державна митна служба нарощує у своїй праці з правоохоронними органами протидію таким ганебним явищам як контрабанда. Якщо буде потрібно додаткові матеріали, я їх вам дам.
Євген Кирильчук, будь ласка. На 2 хвилини продовжуємо, бо багато питань було. Буде 5 хвилин.
Дякую.
З мотивів. зараз йде в розгляді.
Євген Кирильчук, фракція Блоку Юлії Тимошенко. Шановний доповідачу, ну, якщо немає витрат з бюджету на цей закон, то я думаю, що був обрахунок, а скільки це дасть користі нашій Україні? Яка вигода для нашої держави із прийняттям цього закону? Якщо у вас є такі обрахунки, будь ласка. Ви затулили мене.
Дякую за запитання. Я вже наголосив у своєму виступі про те, що необхідність прийняття цього закону обумовлена послідовною позицією України щодо інтеграції до європейської спільноти і сприяння міжнародної торгівлі.
Так, Сергій Сінченко, фракція комуністів, будь ласка. Немає? Лілія Григорович, фракція "Наша Україна".
Лілія Григорович, фракція Віктора Ющенка "Наша Україна", Народний Рух. Шановний доповідачу, уважно прослухавши ваш коментар стосовно пропонованої конвенції про тимчасове ввезення, очевидно, воно ж передбачає згодом і вивезення, хочу задати вам питання, яке є вельми актуальне в дусі останніх подій, що мали місце в Іспанії, в Європі тощо. Прошу мені сказати, які методи убезпечення України, які методи забезпечення національної безпеки, безпеки громадян, безпеки тих, хто прийдуть на ту виставку, якщо в разі щось везуть не те. Чи ви можете обгрунтувати текстом цієї конвенції оці останні, об’єктивні загрози, які з’явилися буквально у всьому світі і у Європі останнім часом? Дякую.
Дякую за запитання. Конвенція складається з самого тексту конвенції та відповідних до неї додатків. Це додатки "а", "б-1"-"б-9", додатки "е" і "д". В цих додатках, безумовно, обумовлено про те, що всі митні орган інших держав виконують свої процедури щодо захисту національних інтересів у повному обсязі і приєднання до цієї конвенції абсолютно не усуває можливості проведення необхідних митних процедур щодо безпеки ввезення товарів на територію України. Це конвенція спрощує саму формальну процедуру оформлення цих товарів, можливості їх пересування між територіями учасників конвенції.
Так, Олег Білорус, фракція Блоку Юлій Тимошенко.
Шановний доповідачу! Як ви оцінюєте в цілому ефективність нашої митниці, який процент оформлення митного законний, який процент незаконний, скільки мишей через митницю переходить в грошовому виразі!
Дякую за запитання. Я вважаю, що воно не в повній мірі стосується конвенції. Але відповім вам про те, що по підсумках діяльності митної служби за 2003 рік митна служба значно наростила вкладення до Державного бюджету у грошових виразах, а також є результати щодо боротьби з контрабандою. Безумовно, існує ряд питань, над якими ми працюємо з усіма іншими державними органами. Дякую
Останнє запитання. Володимир Єщенко, фракція комуністів.
Єщенко, фракція комуністів. Прошу передати Соломатіну.
Юрій Соломатін.
Дякую. Юрій Соломатін, фракція комуністів. Шановний доповідачу, кожен законопроект, він як та сама палиця о двох кінцях, і в цьому випадку ця палиця з одного кінця вона сприяє або, навпаки, заважає тим, які ввозять в Україну щось, і, навпаки, наші громадяни їдуть до інших країн - і так само в них виникають такі або приблизно такі проблеми. Скажіть, будь ласка, в цьому випадку на чию користь спрацює ця конвенція? Скільки іноземних громадян отримають певні преференції і скільки українських громадян використають саме такі преференції? Дякую вам за відповідь.
Дякую за запитання. Повинен вам відповісти про те, що ця конвенція не стосується громадян - ця конвенція стосується торгового обігу підприємств, міжнародних організацій, які можуть ввозити в Україну з використанням конвенції товари, і адекватно стосується українських підприємств, які так само можуть, використовуючи цю конвенцію, просуватися на ринки іноземних держав. Це конвенція, яка застосовується на паритетних засадах. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка, Михайло Миколайович. Я для співдоповіді запрошую голову підкомітету Комітету з питань європейської інтеграції Сергія Касьянова. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги. Касьянов Сергій Павлович, 37-й виборчий округ, "Позафракційні". Комітет з питань європейської інтеграції на своєму засіданні розглянув проект закону України про приєднання України до Конвенції по тимчасове ввезення за реєстраційним номером 0172. Комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти проект закону про приєднання України до Конвенції про тимчасове ввезення. Законопроект відповідає вимогам чинного законодавства, а також принципам та нормам ГАТ СОТ. Приєднання до Конвенції означатиме подальшу гармонізацію законодавства України з нормами та принципами світової організації торгівлі. На нашу думку, приєднання України до вказаної Конвенції прискорить процес приєднання країни до Світової організації торгівлі та інтеграції до Європейського Союзу. З огляду на те, що Конвенція запроваджує уніфіковані правила міжнародної торгівлі, які застосовуються в багатьох країнах світу, її прийняття справить позитивний вплив на показники зовнішньоекономічної діяльності України. Було дуже багато запитань. Ну якщо дійти до суті, то Конвенцією передбачається використання стандартів міжнародного митного документу, який замінює митну декларацію і дозволяє ідентифікувати товари, і крім того, містить гарантію на міжнародному рівні на покриття ввізних зборів та мита. Дякую за увагу та прошу підтримати цей законопроект.
Запитання, будь ласка. Запишіться. 5 хвилин на запитання. На табло прізвища, будь ласка, народних депутатів. Кость Меркурійович Ситник, фракція Блоку Юлії Тимошенко.
Немає? Тоді Михайло Родіонов, фракція комуністів.
Фракція комуністів, Родионов. Шановний доповідачу! Головна мета вашої доповіді і всієї Конвенції - прискорити вступ до Світової організації торгівлі. Скажіть, будь ласка, на вашу думку, коли цей вступ планується. От яка необхідність на сьогоднішній день прийняття цієї Конвенції?
Як я сказав, що це буде одним із заходів, які можна прискорити, але не це є мета цієї Конвенції. Як доповідав представник митної служби, предметом Конвенції про тимчасове ввезення ввібрала в себе всі існуючі конвенції та рекомендації щодо тимчасового ввезення і поширюється на товари, ввезення яких не врегульовано міжнародними правилами. І на сьогоднішній день ця конвенція спростить митне оформлення тих товарів, які врегульовані такими Конвенціями про зразки, Конвенції ради митного співробітництва про ярмарки та виставки та Конвенції про професійне майно. Це є те, що, скажемо, є передумовою розвитку міжнародної торгівлі та сприяння нормальним умовам для роботи наших підприємців.
Віталій Шибко, фракція Соціалістичної партії України.
Віталій Шибко, Соціалістична партія України. Сергію Павловичу, ви відчули по настрою залу, що дуже багато вам питань задавали і попередньому доповідачу щодо того, чи будуть якісь ще дірки у нашій митниці щодо прийняття чи приєднання до цієї конвенції? То я хочу вас запитати. Ви, як представник профільного комітету, розглядали ці питання детально, можете сказати щось з цього приводу?
Дякую вам за запитання. Ми дуже детально обговорювали це питання, і на сьогоднішній день ми не вбачаємо там ніяких створень, ніяких дірок. І тому на сьогоднішній день я можу сесійному залу сказати, що це тільки є спрощення митних процедур для участі в тих конвенціях те, що ми сказали, це виставки, це ярмарки, це саме введення цього документу, який спростить роботу наших підприємців і закордонників, які будуть працювати, приймати участь на таких заходах в Україні.
Богдан Костинюк, фракція "Наша Україна".
Дякую. Народний рух України, Блок Віктора Ющенка "Наша Україна", Богдан Костинюк. Прошу передати слово своєму колезі Валерію Лебедівському.
Валерій Лебедівський, будь ласка.
Дякую. Шановний Доповідачу! Зрозуміло, що цей документ передбачає застосування системи.спрощених митних процедур. і шляхом використання єдиного міжнародного митного документу. Але, на перший погляд, це дуже проста система. Але що стоїть за цим для України з точки зору приєднання до Світової організації торгівлі, до вступу до ЄС? І друге питання щодо макроекономічної ситуації: яким чином прийняття цієї Конвенції буде впливати на зовнішньоекономічні показники України, зокрема щодо експорту і імпорту? Дякую.
Дякую за запитання, шановний колега. На сьогоднішній день, ви знаєте, що однією метою Світової організації торгівлі є саме не тільки доступи товарів на ринки, а є і створення нормальних умов для підприємців. І саме в цьому приєднання до цієї Конвенції ми будемо працювати по митним правилам так, як працюють в усьому світі. І це, я думаю, що створення нормальних умов для роботи наших підприємців, а також закордонних підприємців, які будуть в Україні працювати, брати участь у ярмарках та інших заходах і ввозити тимчасово якусь продукцію, це створить належні умови. І я думаю, що якийсь бюрократизм якийсь час, вони затрачали, його буде набагато менше. Щодо макроекономічних показників, то на сьогоднішній день я нічого не можу сказати, у нас не було таких висновків ні від уряду щодо макроекономічних показників, яким чином. У нас є тільки інформація щодо видатків Бюджету, не буде ніяких, так сказати, видатків Бюджету нових з введенням до дії цієї Конвенції. Дякую.
Левко Лук’яненко, фракція блоку Юлії Тимошенко.
Українська республіканська партія "Собор", фракція Юлії Тимошенко. Шановний Сергій Павлович, я дістаю часом листи і особливо останнього часу дістав із Ковеля, в яких розповідають, що Ковельська, наприклад, митниця, ну, вона перетворена із державної установи практично в місце пограбування України. Перетворили, знаєте, в спосіб наживи деякі начальнички, які там недалеко від тої митниці. Скажіть, будь ласка, в якій мірі оцей закон, який ми зараз будемо приймати, він допоможе сконтролювати становище на митницях і щоб запобігти власне безконтрольному одержанню коштів за незаконне провезення товарів на Україну і з України. Поясніть, будь ласка.
Я думаю, що на сьогоднішній день, ми відповідали на це запитання, я ще раз кажу, що буде впроваджено стандартний міжнародного митний документ для тих товарів, які будуть ввозитися, який буде заміняти митну декларацію і дозволить ідентифікувати товари та крім того містить гарантію на міжнародному рівні на покриття ввізних зборів та мита. Це є та процедура, якою користується весь світ. І ніяких шляхів щодо ввезення неконтрольованого та контрабандного ввозу товарі тут не буде. Щодо вашого запитання щодо конкретної ситуації на митниці, я думаю, що це треба до Митної служби це запитання задавати, не до Комітету нашого з питань євроінтеграції.
Дякую. Сідайте, будь ласка, час вичерпаний. Час вичерпаний, з мотивів потім візьмете, час вичерпаний, що я можу зробити. Шановні колеги, переходимо до обговорення. П’ятнадцять хвилин на обговорення. Прошу на табло прізвища народних депутатів дати, які записалися для участі в дебатах з цього питання. Володимир Пузаков, фракція комуністів. Підготуватися Юрію Кармазіну.
Владимир Пузаков, фракция Коммунистической партии Украины, Кировоградщина. Констатируя тот факт, что современная ситуация, отличающаяся ростом числа и разрозненности международных таможенных конвенций о временном ввозе является неудовлетворительной, то присоединение Украины до Конвенции о временном ввозе своевременно и необходимо. Эта ситуация может еще больше ухудшится в будущем, когда прийдется осуществлять международную регламентацию новых объектов временного ввоза. В целях достижения экономических, гуманитарных, культурных, социальны и туристических целей нужно принимать решения, которые облегчат временный ввоз путем упрощения и гармонизации процедур. Принятие стандартизированных типов документов о временном ввозе в качестве международных таможенных документов наряду с международной гарантией, будет способствовать облегчению процедуры временного ввоза в тех случаях, когда требуется таможенный документ и гарантия. Положение настоящей конвенции не препятствуют применению запрещений и ограничений, вводимых национальным законодательством и основанных на соображениях неэкономического характера, таких как соображение морали или поддержание общественного порядка, общественной безопасности, гигиены и прав промышленной собственности. Положения настоящей конвенции предусматривают минимальные льготы и не могут служить препятствием для применения более широких льгот, которые договаривающиеся стороны предоставляют или предоставят в будущем либо в одностороннем порядке, либо на основании двусторонних или многосторонних соглашений. Ни одно из положений настоящей конвенции не исключает права договаривающихся сторон, образующих таможенный или экономический союз, устанавливать особые правила, касающиеся временного ввоза на территорию этого союза. Присоединение Украины к конвенции будет способствовать утверждению Украины как транзитного государства по урегулированию проблемных вопросов в сфере торговли с ЕС. Спасибо.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна", підготуватися Андрію Шкілю.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати! Я уважно вивчив вказану конвенцію. Маю серйозні питання до того, як вона може бути виконана в нашій державі з огляду на те, що сьогодні у нас і так напівпрозорі кордони. Я маю застереження у зв’язку з тим, що з країн колишнього Радянського Союзу ця система. працює тільки в Естонії, і почала частково працювати в Російській Федерації. В інших країнах Радянського Союзу колишнього вона ще не працює. Ми ж готові, виявляється, до того, щоб основними категоріями товарів, які ввозяться тимчасово на базі корнетів. були: антикваріат, обладнання і верстати, устаткування для виготовлення харчових продуктів, електрично-електронне, наукове, хірургічне, стоматологічне обладнання, комп’ютери, офісне обладнання, трансформатори, електрогенератори, ювелірні вироби і так далі, автомобілі і приладдя, перегонові авто, сільськогосподарська техніка. Шановні, а чи не здається вам, що нам треба було зробити застереження до цієї конвенції, застереження, які виходять із самої конвенції, які допускаються конвенцією, просто говориться, що Україна має зробити певні застереження. Мене дуже засмучує те, що, скажімо, в 4 статті, глави 3 перша частина написано: згода на тимчасове ввезення товарів, що ввозяться в рамках прикордонного обігу, надається без вимагання митного документа або гарантії. У нас немає ніякої гарантії того, що ці товари тут не залишаться, абсолютно ніякої, ми не застережуємося іншими методами. І шановні народні депутати, получається так, що китайці кажуть, що найгірше жити в часи перемін, нам якраз такі пропонують переміни. Ми не вмерли поки що без цієї конвенції, я хотів би, нас ніхто поки не запрошує до Європейського союзу, хоча це пишеться, що це одна мета - це інтеграція до Європейського союзу. Я просто би просив вас зробити застереження, юридичні застереження, які б не дозволяли порушувати економічний суверенітет держави Україна. Я боюсь в такому вигляді приєднання повномасштабного до конвенції. Ми не бананова республіка, яка може дозволити собі таке все. Дякую вам.
Андрій Шкіль, фракція Блоку Юлії Тимошенко. Підготуватися Юрію Соломатіну.
Дякую. Я хотів би наголосити на тому, що тут треба вводити не застереження до ратифікації цієї конвенції, а взагалі переглянути необхідність цієї ратифікації. Тому що насправді за цим криється. Якби нормальна конвенція - можна було б приєднатись. Але це ще одна дірка, це ще одна дірка на українському кордоні, це ще одна чорна діра в українському бюджеті, через котру буде висмоктуватися і так тих небагато мільярдів, які ледве назбирує чи нажебрує Українська держава. Тому тут під гарним приводом, що ввозяться виставкові взірці, що вони повернуться назад, - це все добрі наміри. А ми знаємо чудово, що добрими намірами вистелена дорога до пекла. І в це пекло нам пропонують ввійти шляхом ратифікації подібної конвенції. Повномасштабна ратифікація цієї конвенції, що воно дає? Пояснюю. Наприклад, хоче ввезти сюди 25 автомобілів, ну, припустимо фірма "Ауді-Фольксваген" на виставку. Без мита, без нічого ввезла, продала - і сказала: "Ну все, от ми на виставці ці взірці і продали". То для чого ці подвійні стандарти? Це торкається автомобілів, це торкається верстатів, це торкається всіх інших так званих взірців. Ви згадайте, як раніше працювала ця схема ввезення сюди виставкових і решти взірців. Зараз там трошки стабілізували ситуацію - знову в повному масштабі пропонується ратифікувати конвенцію. Взагалі Україна така специфічна держава: все, що найгірше є на Заході, ратифіковується негайно, і швидко, і воно ще й діє; все те, що є позитивом на Заході, в Україні не ратифіковується, а якщо ратифіковується - не діє і не впроваджується в життя. Тому я думаю, що український кордон є настільки прозорим, є настільки дірявим, умовно кажучи, і причому не тому, що там погані., і не тільки тобто тому що є проблема з митницею чи прикордонною службою, а тому що є проблема із законами, які регулюють захист внутрішнього ринку, а він зараз необхідний є напередодні становлення цього ринку. Я ще хотів би сказати. Не потрібно поспішати, то ще добре, що тут не була сказана чаклунська фраза, що ратифікація цієї конвенції приблизить нас до Європи, прискорить входження України в СТО і таке інше. Це все, знаєте, такі заклинання, які нагадують танці шаманів навколо вогню, що якщо ми потанцюємо таким темпом, то це призведе до входження України в ВТО чи, тим паче, в Євросоюз. Я хотів би закликати народних депутатів відкласти ратифікацію цієї конвенції, тому що це не найнагальніша і не найнеобхідніша річ, яка зараз потрібна у парламенті. Я б закликав би відкласти рішення по цій ратифікації у подальшому. Дякую.
Юрій Соломатін, фракція комуністів. Підготуватися Ігорю Осташу.
Шановні колеги! Ми з вами є зараз свідками дуже цікавої дискусії. З одного боку уряд міністрів-капіталістів вносить на розгляд і затвердження Закон про приєднання України до Конвенції про тимчасове ввезення, і саме ця конвенція передбачає покращання умов взаємодії бізнесу того, який є у Європі, Америці, і українського бізнесу, навпаки, з тою самою Європою і Америкою і не лише, а і на теренах єдиного економічного простору. І, диво-дивноє, буржуазна опозиція, якщо б вона була при владі і була в уряду, двома руками проштовхувала цю конвенцію, зараз вона робить застереження. Диво-дивноє. Але саме це виокреслює сутність буржуазної демократії і боротьбу двох гілок буржуазної влади та, яку складають пропрезидентська більшість, так звані більшовики, і та буржуазна опозиція, яка їх всебічно з різних сторін намагається спаплюжити. Що ми маємо сказати , ми комуністи і фракція комуністів з цього приводу. Дійсно, факт полягає в тому в тому, що світ вступив в епоху глобалізації. Хочемо ми чи ні, але Україна і не лише вона, а і весь пострадянський простір і насамперед Росія єльцинсько-путинська вони глобалізуються і вступають або намагаються вступити і в Світову організацію торгівлі, і зміцнювати зв’язку свого національного і не лише бізнесу з бізнесом інших країн і насамперед Європейського Союзу. Тому ми маємо з урахуванням і з розумінням ставитися до того, що цю Конвенцію нарешті все ж таки слід підтримувати і приймати. Але і зробити застереження, але дуже просте, що ця Конвенція буде працювати не для людей. Я не випадково запропонував таке питання одному з доповідачів. Вона буде працювати насамперед для бізнесу і ми - Верховна Рада України - маємо зробити все, щоб взяти цей бізнес з-під контролю із тим, щоб все те, що він отримує від дії цієї Конвенції воно пішло не лише на його користь, але і на користь нашого знедоленого українського народу. Дякую вам за увагу.
Ігор Осташ, фракція "Наша Україна".
Ігор Осташ, "Наша Україна". Шановні колеги, звичайно цей документ важливий для нас. Але й для нас усіх сьогодні ключове питання полягає в тому як підтвердити такий факт, що дані, які оприлюднюються, скажімо, німецькою, польською митницею не відповідають даним, які дають наші митники? Наприклад. Хочу, щоб ви вдумалися у ті цифри. Німеччина подає суму експорту в Україну за рік 2003 1,5 мільярда доларів, тобто це те, що є імпортом для нас в Україну. Це різниця того, що декларують німецькі митники і того, що декларують українські митники? Півтора мільярда доларів. Якщо говорити в пропорціях митників, то така сума складає 600 млн. доларів, і це означає, що це є пряме підтвердження контрабанди. Оце для нас це дійсно ключове питання: як ми зможемо відстежувати і контролювати рух товарів, які будуть ввозитися в Україну за Конвенцією про тимчасове ввезення? Ви, мабуть, всі дуже добре знаєте, що таке сьогодні митниця. Ми знаємо, що робиться в західній регіональній митниці, ми знаємо, скільки треба заплатити хабара для того, щоб влаштуватися на роботу. І ми знаємо, що, скажімо, кадрові призначення у західній митниці контролюються однією політичною партією, яка називається СДПУ(о). Давайте подумаємо, які реальні втрати Бюджет має від таких операцій контрабанди? Це дійсно сотні мільйонів доларів. І це означає, що це гроші, які не отримали наші медики, наші вчителі, наші працівники культури. Тому я переконаний, що для нас сьогодні головна проблема - це проблема контролю за тимчасовим ввезенням. Ми прекрасно розуміємо, що на сьогодні митниця - це, дійсно, велика чорна діра в українському Бюджеті. Тому я вважаю, настав час, і це говорили мої попередники, створити спеціальну тимчасову комісію Верховної Ради України, яка б вивчила стан справ на українських митницях, не тільки на західній, тому що ми маємо таку ж саму діру і на сході України, і на кордоні з Молдовою. і на кордоні з Росією. І я думаю, що це питання на сьогодні є надзвичайно важливим для української економіки. Ми прекрасно розуміємо, що ця Конвенція дозволить, дійсно, спростити перетинання кордону для тимчасового ввезення, можливо, дозволить нашим підприємцям брати участь в міжнародних виставках набагато частіше, і це - вихід на європейський ринок. Звичайно, цю Конвенцію треба ратифікувати, але ще раз наголошую: на сьогодні питання номер один - це контроль за тимчасовим ввезенням, щоб це не перетворилося в величезну чорну діру в українському Бюджеті. Дякую за увагу.
Олег Білорус, залишилась у нас ще одна хвилина. Будь ласка.
Шановні народні депутати! Сьогодні вперше, може, в цій залі обговорення питань ратифікації або приєднання до міжнародних конвенцій, дійсно, нагадує парламентську дискусію. Але не зважаючи на всю велич, не зважаючи поставлених проблем, не зважаючи на всю гаму питань, які сьогодні поставили наші колеги, залишаються питання більш високого порядку. Митниця сьогодні - це питання державного суверенітету України. Про який державний суверенітет можна говорити, якщо сьогодні в Україні немає державних кордонів, остаточно визначених і захищених. Митниця - це основа економічного суверенітету і економічної безпеки держави. Про який суверенітет і про яку безпеку ми можемо говорити, коли сьогодні одеська митниця демонструє на очах у наших громадян щодобово збір корупційний півмільйона доларів за добу. Не менше іде і через західну і так далі, і так далі. Прийшов час, коли Верховна Рада, яка відповідає безпосередньо не тільки за формування засад внутрішньої і зовнішньої політики, а й за контроль постійний і безперервний за діяльністю уряду. Верховна Рада повинна створити постійно діючу комісію по контролю митної справи. Що стосується приєднання України до Міжнародної конвенції тимчасового ввезення, тут проблем нібито немає. Це є крок до покращання нашої законодавчої бази. Але давайте подивимось на це у більш широкому плані. Ми сьогодні говоримо, що вже в цьому році Україна приєднається до системи ГАТ СОТ. А законодавства відповідного немає. Європейська інтеграція сьогодні для нас звучить так: експортна орієнтація України - це 40 відсотків ВВП, який йде на експорт. Наслідки для бюджету дуже незначні. Подивіться фактам в очі. Сальдо зовнішньоторговельного балансу України - це п’ять мільярдів плюс. І ці п’ять мільярдів залишаються за кордоном. Ми кредитуємо західну економіку, порахуйте.
Дякую, шановні колеги. Час відведений вичерпаний. З процедури, будь ласка. Ні, дуже багато. Тоді запишіться з мотивів. Будь ласка, запишіться. Три хвилини з мотивів, бо це буде безкінечність у нас. Запишіться, будь ласка, з мотивів, три хвилин. Володимир Макеєнко, будь ласка. Я кажу, запишіться, будь ласка. І з процедури, і з мотивів запишіться. Процедура закінчилася, ми питання обговорили. Тепер тільки з мотивів голосування можна вже. Так, Борис Беспалий, будь ласка. Я перепрошу, не включайте мікрофон. Тут зараз перевіримо. Манчуленко Георгій. То я неправильно, то восьмий записаний, я неправильно подивився.
Георгій Манчуленко, 203 виборчий округ, Українська народна партія, фракція "Наша Україна". Шановний Голово, шановні колеги! Питання, яке ми зараз розглядаємо, є надзвичайно важливе. Без сумніву, що проблеми на митниці є, і є серйозні проблеми. Як в західному регіоні України, так і в східному. На Заході - це зловживання службовим становищем, хабарі, на Сході - теж непоодинокі є такі факти і проблема в тому, що прозорий фактично є кордон. З другого боку, ми повинні розуміти про те і пам’ятати про те, що Україна прагне бути повноправним членом європейської сім’ї і інтегруватися в Європейський союз. Не наближаючи своє законодавство до Європейського союзу, в тому числі і через подібні конвенції про інтеграцію до Європейського союзу треба буде забути остаточно. Тому я вважаю, що в цій ситуації ми повинні підтримати ратифікацію даної конвенції.
Чичков, будь ласка, фракція Блоку Юлії Тимошенко.
Прошу передать слово Турчинову.
Олександр Турчинов.
Шановний Володимире Михайловичу, я до вас звертаюсь з якого приводу. Я розумію, що зараз у вас працює автоматика і депутати автоматично відключаються. Але ж мені здається. що треба трошки коректніше підходити до своїх колег. І коли депутат закінчує, йому буквально два слова залишається сказати, можна все ж таки йому і продовжити можливість виступати. Я маю на увазі дуже цікавий, насичений виступ професора Білоруса. Ми, на жаль, не змогли почути головне, то, що він хотів сказати на закінченні свого полум’яного просто виступу. Тому я прошу на майбутнє, Володимире Михайловичу, коректніше до своїх колег. Дякую.
Володимир Бондаренко, фракція "Наша Україна".
Володимир Бондаренко, блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Володимире Михайловичу, я просив, чому з процедури? Тому що при обговоренні ратифікаційних питань завжди виникає проблема, а хто ж ще ратифікував цю угоду? Наприклад, стосовно даної угоди мене цікавило, чи ратифікувала її Росія? І тільки Юрій Кармазін трошки щось про це сказав. Чому? Ми маємо один товар, який тимчасово ввозиться в Україну - це газ, який зберігається в карстових сховищах в Україні, російський газ, який потім далі йде в Європу і ми, зберігаючи його на місці, потім несемо якусь відповідальність весь час перед Росією, ніби-то крадемо цей газ. Чи передбачає ця конвенція, перш за все, розробку цього питання детально. Адже, Росія не до кінця, як сказано, ратифікувала дану угоду. І друге. У мене питання до митниці, котра представлена тут службовою особою. Поясніть, будь ласка, різницю в математиці між тими показниками переміщення товарів через митний кордон, котрі дають німецькі, польські митники і даними української митниці, в чому полягає проблема цієї різниці.
Шановні колеги, ми завершили розгляд питання. Представник митниці, у вас є щось? Дуже коротко. Я дуже коротко прошу. Михайло Миколайович, якщо можна буквально декілька слів. І підготуватися прошу до голосування. ______________М.М. Дякую, Володимир Михайлович. Я думаю, в процесі обговорення були висловлені всі точки зору, але єдина точка зору стосовно необхідності приєднання України до цієї конвенції, то я просив би з урахуванням вищевикладеного підтримати. Дякую, шановні народні депутати.
Шановні колеги, я ставлю на голосування. Що? Шановні колеги, ми вже повністю вичерпали весь час, вже всі, хто хотів, виступили. Я ставлю на голосування схвалення проекту Закону України "Про приєднання України до Конвенції про тимчасове ввезення", реєстраційний номер 0172. Прошу голосувати. [[11:43:24]] За-374 Шановні колеги, голосування відбулося, рішення прийнято, які ще мотиви? Будь ласка, Борис Беспалий з мотивів по голосуванню. Я прошу, шановні колеги, не затягуйте, час вичерпаний, все вже. Питання завершено розгляд. Один Беспалий - і все. Прошу уваги.
Блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановний Володимир Михайлович, я дійсно, у відповідності до Регламенту, дуже просив слова саме з процедури голосування, тому що у виступі сьогодні представника нашої фракції Романа Михайловича Зварича чітко і ясно прозвучало, що ми повинні дотримуватися конституційної, я нагадую, не тільки Регламент, но і процедури голосування. І є велике прохання, і я хотів це сказати перед першим голосуванням, але перед наступними голосуваннями оголосити список відсутніх і вилучити їхні картки - це перше. Друге, ми дуже поважаємо наших колег, яких запросили працювати в Кабінет Міністрів України, і ми горді, що ми їх тут виховали. Але в нас є, діє Закон про несумісність. І треба поставити питання: де вони зрештою працюють, бо кожен голос може мати вирішальне значення. Повинні поважати якщо не себе, то Конституцію України. І сподіваюся, ви це нарешті зробите. І це наша така, категорична вимога "Нашої України". Не провокуйте, будь ласка.
Дякую. Я прошу вас не лякати. Ніхто нікого поки що не провокує. А я зараз прошу Адама Івановича зачитати, хто з народних депутатів відсутній із поважних причин.
Шановні колеги, я інформую про те, що народні депутати Мішура Валерій Дмитрович, Ващук Катерина Тимофіївна знаходяться у клінічній лікарні "Феофанія", народні депутати Мусіяка, Живаго і Климпуш знаходяться у відрядженнях. З приводу тих, хто працює в уряді, ви бачите, вони усі сьогодні присутні і беруть участь у нашій роботі.
Яворівський, будь ласка. І зараз переходимо до наступного питання.
Володимир Яворівський. Шановний Володимире Михайловичу, я дуже хочу, щоб це було занесено сьогодні до протоколу. Я є заступником голови Тимчасової слідчої комісії, яка відстежує факти контрабанди на митницях України. Я просто, користуючись тим, що є генерал Іванюк тут, заступник голови Митного комітету, я просто хочу, щоб це було занесено до протоколу. Комісія почала працювати, й почала працювати доволі активно. На сьогоднішній день її робота фактично є заблокованою. Нам до цих пір не надано фактів: скільки з польського боку, з німецького боку, з інших - скільки вантажів перетнуло українську митницю. Я дуже прошу, пане Іванюк, розблокувати роботу нашої комісії, тому що ми повинні найближчим часом прозвітувати за її роботу. Дякую.
Дякую. Шановні колеги. Орест Дмитрович Климпуш присутній, він є в сесійній залі. Так що то помилково, він з відрядження повернувся. Є, є, тільки що він підходив. Шановні колеги, ну, досить уже виступів! Я прошу Секретаріат відповідним чином поступити з картками тих народних депутатів, які відсутні з поважних причин. Всі задоволені? Тепер продовжуємо роботу. Оголошується до розгляду Проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України і Урядом Литовської Республіки про співробітництво і взаємну допомогу в галузі попередження надзвичайних ситуацій та ліквідації їх наслідків. Чи є потреба доповідати цей документ? Я прошу. Шановні колеги, заспокойтесь. Я прошу першого заступника міністра з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи Косолапова Анатолія Григоровича до доповіді. Прошу коротко. Підготуватися Івану Зайцю. 3 хвилини на доповідь, 5 хвилин на запитання і відповідним чином для співдоповідача. Обговорення - до 15 хвилин. Погодились всі? Дякую.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! На ваш розгляд виноситься законопроект про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України і Урядом Литовської Республіки про співробітництво і взаємну допомогу в галузі попередження надзвичайних ситуацій та ліквідації їх наслідків. Зазначений законопроект є логічним продовженням договору про дружбу і співробітництво між Україною та Литовською Республікою від 8 лютого 1994 року. Проект угоди розроблено на виконання плану заходів з реалізації домовленостей, досягнутої під час офіційного візиту Президента України Леоніда Даниловича Кучми до Литовської Республіки 29 жовтня 2002 року. Підписання зазначеної угоди відбулося 5 червня 2003 року під час офіційного візиту в Україну Прем’єр-міністра Литовської Республіки. Правовою підставою для прийняття закону є стаття 7 закону України про міжнародні договори України та необхідність врегулювання питання щодо митних формальностей. Ратифікація угоди, щодо якої приймається закон, не потребує додаткового фінансування. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Прошу, шановні колеги, записатись на запитання. 5 хвилин. будь ласка, запишіться. На табло прізвища висвітліть народних депутатів. Михайло Родіонов, фракція комуністів. Андрій Шкіль наступним буде ставити з цього питання.
Фракція комуністів, Родіонов. Шановний доповідачу! Скажіть, будь ласка, про які надзвичайні ситуації йде мова, що там заплановано яких надзвичайних ситуацій, чи вони вже були. Що це таке на практичному рівні, як ви доповідаєте.
Дякую. Надзвичайні ситуації не плануються, ця угода на перспективу у разі виникнення цих ситуацій або взаємне інформування, якщо такі надзвичайні ситуації можуть виникнути.
Андрій Шкіль, фракція Блоку Юлії Тимошенко.
Шановний доповідачу! Звичайно, треба підтримати цю угоду, але мені скажіть. Чи дійсно бюджет від цього не буде втрачати? Бо це важливо з тим, щоби бути чесними перед своїми виборцями. І хочу, щоб решту часу передали Степану Хмарі для того, щоб він задав своє запитання.
Дякую за запитання. Шановний колег, дійсно.
Дозвольте я продовжу запитання. Шановний доповідачу! Скажіть, будь ласка, такі угоди вкрай необхідні, але я хотів би, щоб ви сказали, як вони будуть по-справжньому матеріалізуватися, щоб вони не залишилися лише на папері? І чому я задаю це питання, тому що ви сказали, що це не потребує жодних витрат з бюджету. Якщо не потребує, то хіба тільки витрати на папір. Я так розумію.
Дякую за питання. Я повідомив, що не потребує додаткового фінансування. Відповідно до рішення Кабінету Міністрів можуть бути невеликі витрати, це із резервного фонду або інші джерела. І як будуть.ці відбуватися, я скажу, що це відповідно до запитів тієї сторони чи нашої сторони, якщо ми не будемо вимозі ліквідувати якісь тяжкі наслідки природного чи техногенного характеру. Це буде взаємна потім допомога.
Георгій Манчуленко, фракція "Наша Україна".
Георгій Манчуленко, 203 округ, Українська народна партія, фракція "Наша Україна". Шановний Голово, шановний доповідачу, без сумніву, що Україна подає добрий приклад надання допомоги при надзвичайних ситуаціях. І це неодноразово підтверджувалося діями з нашої сторони і високою кваліфікацією наших рятівників. В цьому питанні треба віддати належне і міністерству, і тим людям, які працювали на ліквідації наслідків аварії. Я вважаю, що треба цю угоду підтримувати однозначно. Хочу від вас довідатися: на даний час з якими країнами Україна підписала аналогічні угоди і чи підготовлені вони до ратифікації, і на якій стадії знаходиться розгляд цих питань?
На даний час [[дякую вам за запитання і підтримку]], на даний час Україна ратифікувала аналогічні угоди з 24 країнами, в тому числі як країни співдружності, так і наші близькі сусіди європейського співтовариства. Ця угода підписана 25-го. Якщо ратифікують, то буде ратифікована 25 угода. Дякую.
Віталій Шибко, фракція Соціалістичної партії України.
Віталій Шибко, Соціалістична партія України. Анатолій Григорович, треба було вам у вашому виступі обов’язково зазначити, що це - рамкова угода, що це - цивілізований підхід до вирішення проблем сусідів, що такі існують угоди уже з багатьма країнами, тоді б ви зняли багато питань, які сьогодні задавалися в цій залі. І звичайно, що треба підтримувати таку угоду. Але у мене таке питання: як планується в вашому міністерстві уже створити якісь відповідні органи, які будуть на це реагувати, ну наприклад, з Литвою, чи це вже буде створюватися по мірі необхідності, коле, на дай Бог, якесь лихо складеться? Чи вже є зазначені особи, які будуть відповідати за реалізацію цих угод? Дякую.
Дякую. Ви пам’ятаєте, що Україна була однією з учасниць по ліквідації катастрофи природного характеру в Ісламській Республіці Іран. Туди виїздили наші підрозділи, аварійно-рятувальні підрозділи, кінологи. Туди виїздив підрозділ, який надавав медичну допомогу, шпиталь виїздив. Тому на сьогоднішній день ці структури створені, вони діють ефективно, як підсказала практика. І я рахую, що інших республіках ми надамо таку гідну допомогу.
Василь Надрага, депутатська группа "Народний вибір".
Уважаемый Анатолий Григорьевич, безусловно, это сегодняшнее решение должно состояться, нет вопросов. У меня может быть не совсем по теме, но все-таки, безусловно, помощь соседям и помещь соседей - это очень важно. Но в данном контексте то, о чем уже говорят ни один день, скажите, пожалуйста, а какие у нас отношения на эту тему с румынами. Потому что Румыния постоянно, я прошу прощения, отравляет басейн реки Тиса, в очередной раз это сделали. Больше того, наших представителей даже на этот завод не пускают. Так скажите, пожалуйста, что такое и почему у нас с румынами на эту тему нет порядка и нет какого взаимопонимания? Чья вина, чьи недоработки, что для этого нужно сделать? Потому что с Литвой - нет вопросов, понятно. Но почему мы не дорабатываем с ближайшим соседом, который, я прошу прощения, отравляет нас? Спасибо.
Дякую за питання. Воно, дійсно, можливо не по темі, але я відповім так коротко, що відносини наші з руминами відповідають загальноприйнятим міжнародними нормами і принципами. І та сторона, так само, як і ми, інформуємо про опасність виникнення якихось надзвичайних ситуацій. І ви пам’ятаєте, ось тиждень тому така подія відбулася, руминська сторона нас вчасно повідомила про оті 10 тон виливу у річку.
Дякую Анатолій Григорович. Сідайте, будь ласка. Іван Заєць. Шановні колеги, може ми без перерви продовжимо роботу? Тоді оголошується перерва до 12 години 30 хвилин. Ну, зараз вже 12 годин, тоді продовжимо роботу. До 12 години 30 хвилин.
Шановні колеги, продовжуємо нашу роботу. Запросіть народних депутатів до сесійної зали. Будь ласка, Іване Олександровичу, до трибуни. Перший заступник голови Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи.
Іван Заєць, Українська народна партія, фракція "Наша Україна". Шановні народні депутати, на ваш розгляд внесено Проект Закону України про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України і Урядом Литовської Республіки про співробітництво і взаємну допомогу в галузі попередження надзвичайних ситуацій та ліквідації їх наслідків. Реєстраційний номер 0173 від 28.01.2004 року, внесений Кабінетом Міністрів України. Запропонований законопроект спрямований на реалізацію завдань щодо попередження надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру, зменшення їх наслідків, обмін інформацією про можливе або фактичне виникнення надзвичайної ситуації, обмін аварійно-рятувальними технологіями тощо. Угода має 17 статей, включно із заключними положеннями. У цій угоді говориться про те, що може надаватися допомога у межах наявних ресурсів для держави, яка надає цю допомогу. І ця допомога повинна надаватися тільки в тому випадку, коли сама держава, де виникла надзвичайна ситуація, не може попередити або ліквідувати наслідки власними силами. Ця угода регулює умови надання добровільної допомоги. Це не є якийсь примус, а це є добра воля однієї сторони допомогти у ліквідації наслідків іншої сторони. Ця допомога може надаватися ресурсами, призначеними для гасіння пожеж, надання технічної та медичної допомоги, виконання інших рятувальних робіт, а також ліквідації наслідків повені, радіоактивного та хімічного забруднення, екологічних катастроф та інших надзвичайних ситуацій. Тут у цій угоді розписаний механізм обміну інформацією, сказано про те, яким чином здійснюється надходження цієї допомоги, визначені уповноважені органи і контактні пункти. Від України уповноваженим органом виступає Міністерство з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи. Врегульований порядок перетинання кордонів та правила тимчасового перебування груп з надання допомоги. Це є, ця угода, вона є базовою і заключається з багатьма країнами. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України, Комітету закордонних справ та Комітету з питань фінансів та банківської діяльності вцілому підтримують прийняття законопроекту. Комітет Верховної Ради України з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи вирішив підтримати законопроект та рекомендувати Верховній Раді прийняти його вцілому як закон. Прошу вас, народні депутати, підтримати пропозицію нашого комітету. Дякую за увагу. Будь ласка.
Прошу записатися на запитання - 5 хвилин, будь ласка. На табло прізвища народних депутатів, що записалися. Михайло Косів, фракція "Наша Україна". Будь ласка.
Я знаю, знаю. Михайло Косів, партія "Реформи і порядок", фракція Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановний Іване Олександровичу, це питання вже виникало в процесі доповіді основної, але воно є дуже важливим для того, аби ми з спокійним серцем ратифікували цю угоду. Що в даному разі, в контексті даної угоди, означає надзвичайні ситуації? Чи є перелік тих подій, які можуть бути занесені до цієї категорії, бо якщо такої конкретизації не буде і якщо це спроектовано на майбутнє, то можливі і всякі, ну, будь-які навіть, даруйте на слові, провокаційні моменти, які можуть підпасти під цей документ. Дякую.
Дякую і вам. Відповіді на це запитання ми знаходимо у статті другій, де дається визначення термінів, які використовуються в цьому законопроекті. Там написано, що надзвичайна ситуація - це порушення нормальних умов життя і діяльності людей спричинене аварією, катастрофою, стихійним лихом чи іншим небезпечним явищем, що призвели або можуть призвести до людських і матеріальних витрат. Уточнити цей термін можна і в статті третій, де мова йде про те, як ресурси надаються під ту чи іншу надзвичайну ситуацію. Тому можна сказати, що у цій угоді є чітке розуміння, що таке надзвичайна ситуація і визначені рамки цього поняття. Дякую.
Марія Маркуш, фракція комуністів.
Марія Маркуш. Прошу передати слово колезі Масенку.
Олександр Масенко, фракція комуністів.
Дякую, Марія Андріївна. Іване Олександровичу, мене цікавить ось таке питання, наскільки є гарантія того, що оті всі положення, які відображені в цьому законопроекті, вони обома сторонами будуть виконуватися? Я що маю на увазі, це той випадок прикрий, який трапився із Румунією буквально вчора чи коли оце днями, ви знаєте, що наших дипломатів не пустили навіть туди, і є загроза певна екологічна для України. Наскільки тут передбачено це все, що ми не будемо відсторонені від вирішення якихось загрозливих для нас питань?
Тут є цілий ряд статей, в яких говориться про порядок перетинання кордону, в якій говориться про порядок ввезення чи вивезення оснащення із тієї чи іншої країни, використання повітряних суден, відшкодування витрат і відшкодування шкоди. Тому якщо дивитися на цей перелік, то можна сказати, що наша сторона не буде ущемлена. Питання про що йде: що якщо, наприклад у Литви відбудеться якась надзвичайна ситуація [[не дай Боже, щоб так воно було!]] і вони до нас звернуться за допомогою. Ми добровільно надамо їм допомогу. Тому в даному випадку, коли б ми побачити щось таке, про що ви говорите, можна, в принципі, і не надавати цієї допомоги. Але цей законопроект врегульовує ці всі питання, що ви говорите. І нам потрібна така співпраця. Ви пам’ятаєте, як у нас були повені і нам надавали велику допомогу. Пам’ятаєте випадок у Харкові, коли колектор був виведений із ладу, і тоді, дякуючи, між іншим, НАТО, ми одержали дуже потужні насоси, з тим щоб забрати ці всі нечистоти і не допустити забруднення ріки Сіверський Донець. Тому питання дуже влучне ваше, але тут це є в цій угоді.
Андрій Шкіль, фракція Блоку Юлії Тимошенко.
Дякую, Володимире Михайловичу. Ну, по-перше, Володимире Михайловичу, я хотів би звернутися до вас, щоб не скорочувати все-таки це питання, бо воно важливе, особливо в контексті згаданих подій з Румунією. Тому що екологічній шкоді, екологічна загроза вона, дійсно, не має кордонів і меж. А щодо даної угоди, то я хотів би запитати: чи передбачено тут прозорість інформації? Тому що ви знаєте по тій самій румунській ситуації: нас годують інформацією про те, що ледве ці цианіди, які викинуті в річку, ледве не користь, а не те, що там вони загрожують життю фауни і людей, а ледве не корисні. Тому я думаю, що тут треба було б також передбачити прозорість інформаційних потоків. А Румунія просто ігнорує всі запити України з приводу того, що стало причиною екологічної катастрофи і що є причиною циклічних цих екологічних катастроф. Дякую.
По-перше, я погоджуюся з тим, що це питання надзвичайно важливе і що його треба обговорювати по повному регламенту. Ми маємо сумний досвід із забрудненням ріки Тиси знову ж таки з боку тієї самої Румунії, коли така інформація нам не надавалася, коли ми цю інформацію здобували, ну, прямо-таки скажу, шляхом далеко не відкритим. Я в той час був якраз міністром і представники нашого територіального управління у Закарпатській області проїхали на територію Румунії, сфотографували місце цієї аварії і тільки ці знімки дали мені можливість вести діалог із румунською стороною кваліфіковано і вимогливо. Тому питання обміну інформацією - це ключове питання. І якщо звернутися до угоди, то є 4-та стаття "Запити про допомогу та обмін інформацією". У цій 4-ій статті говориться про те, що цей запит здійснюється у письмовій формі. Він може здійснюватися і в усній формі, але обов’язково з підтвердженням потім у письмовій формі. І у цьому запиті визначається місце, час та дата, масштаб, характер надзвичайної ситуації, а також інформація про поточну ситуацію, про заходи з надання допомоги і багато іншої інформації. Я думаю, що ви ставите абсолютно питання правомірно і в подальшому такі угоди треба. Ну не кричіть же, дайте мені можливість дати відповідь. І в подальшому такі угоди треба виписувати буде у цій конкретній частині і ще більш детально, ніж виписано тут. Я абсолютно погоджуюся з цим. Дякую вам за увагу. Прошу підтримати цей законопроект.
Так, дякую, Іване Олександровичу. Час вичерпаний. Переходимо до обговорення. У нас залишилося 15 хвилин на обговорення. Прошу висвітити на табло прізвища народних депутатів, що записались для участі в дебатах з цього питання. Андрій Шкіль, фракція Блоку Юлії Тимошенко. Юрій Кармазін буде виступати наступним. Мікрофон ввімкніть Андрію Шкілю.
Дякую. Шкіль Андрій, фракція Блоку Юлії Тимошенко. Я. що ми однозначно підтримуємо ратифікацію цієї угоди поза як вона є тою, що регулює екологічну ситуацію в Україні і за її межами і співпраця між усіма країнами, які оточують Україну, з якими вона має дружні стосунки дуже важливо. А я просив би передати слово колегові Сергію Шевчуку з тим, щоб він висвітлив позицію і. більшості. Дякую.
Сергій Шевчук, мікрофон, будь ласка, увімкніть, фракція НДП.
Спасибі, пане Андрію. Шановні колеги! Коли ми обговорюємо це важливе питання, то якось складається враження, що Україна ніби-то бере на себе додаткові зобов’язання перед Литовською Республікою, ратифікуючи цю угоду. Між іншим я хотів би звернути увагу на зовсім протилежне. У нас є дуже багато подібних справ. І сумісний досвід може бути надзвичайно у пригоді і уряду, і парламентарям. Що я маю на увазі? Литовська Республіка на своїй території має атомну електростанцію збудовану за тими ж проектами, тією ж конструкцією, що і Чорнобильська атомна електростанція. І, безумовно, литовським колегам цікаво було б знати про всі складнощі по закриттю Чорнобильської атомної електростанції, з якими зіткнулася Україна. І, з іншого боку, нашій державі бажано було б використати цей позитивний досвід, якого добилася Литовська Республіка, коли на закриття блоків атомної електростанції розміщеній. міжнародні фінансові організації виділяють певні кошти, ті кошти вже отримала республіка і очікують наступні транші. Я думаю, той досвід, як працювати з міжнародними структурами також буде дуже корисний нам. Окрім цього, відомо, що Литва вступає з 1 травня до європейської спільноти. І для нашої держави ратифікація угоди дозволить використовувати певний досвід цієї молодої ще європейської держави щодо стандартів безпеки життєдіяльності щодо попередження надзвичайних ситуацій. І тому ратифікація угоди передбачає, на мій погляд, не лише, власне, ліквідацію наслідків техногенних аварій, а саме попередження і запобігання. Між іншим, тут декілька разів згадувалася інша сусідня держава Румунія. Так от позитивний досвід співпраці з Литовською Республікою дозволить більш серйозно вести переговори із Румунією. Я нагадаю також шановний колегам, що у нас розвиваюься дуже плідні стосунки в останній час між Україною і Литвою, недавно в Литві побував міністр закордонних справ пан Грищенко. Ми, як ви знаєте, створили конституційну асамблею українсько-литовську. І Литва одна із тих небагатьох держав, яка робить конкретні кроки на спрощення візового режиму між нашими державами для спрощення перетину кордону громадянами обох держав. Тому всі ці аргументи говорять на те, що нам потрібно ратифікувати цю угоду. Спасибі.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна". Підготуватись Юрію Соломатіну.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати! 5 червня 2003 року між урядом України і урядом Литовської Республіки була підписана ця угода, яку зараз пропонується ратифікувати. Нею регулюються умови надання добровільної допомоги, яка надається на основі запиту кожної з сторін з метою надання сторонам взаємної допомоги у межах наявних у них ресурсів у разі виникнення, не дай Боже, надзвичайних ситуацій, коли сторона, що запитує, не може попередити або ліквідувати наслідки власними силами. Я уважно вивчив цю угоду і хочу вам сказати, що на відміну від попередньої угоди, яку ми ратифікували бездарно, безглуздо зробленої, без застережень, і тут вас переважна більшість, на жаль, проголосували, навіть не відклали це, тут чітко написано, що митне оформлення, оснащення матеріалів допомоги та особистих речей і все інше, що ввозиться і вивозиться, здійснюється згідно з законодавством держав-сторін. Що чітко забороняється ввозити та вивозити зброю і боєприпаси, за винятком вибухівки, яка потрібна. Це - один із прикладів підготовки цієї угоди, як потрібно готувати документи до ратифікації. Вона підготовлена на досить високому юридичному і технічному, науково-технічному рівні. Я хотів би зараз, користуючись присутністю тут представників уряду, запитати: чому ми до сих пір, я, як представник Одещини, не можу зрозуміти, чому уряд України не пред’явив сьогодні ноту протесту Республіці Румунії в зв’язку з тим, що захаращений Дунай? Наші міста придунайські отруюються в зв’язку з цим вже вкотре це робиться. Ми з Дністра п’ємо воду, все це попадає до нас. Чому до сих пір немає ніякої ноти протесту? Чому ми сьогодні бездарно, це питання до міністра оборони, до головнокомандуючого Кучми, до Януковича як Прем’єр-міністра, бездарно скорочуємо першу найкращу в колишньому Радянському Союзі аеромобільну дивізію в Белграді? Що ми робимо? Залишаємо там всього 500 солдатів, 500 солдатів з кращої колись ВДВ, потім аеромобільна, перша аеромобільна дивізія називається, режим під ніж, не зважаючи на те, що у військових штабах Румунії висять карти великої Румунії, де половина України, Бесарабія і все інше. Що ми робимо? Де захист національних інтересів, чому з цього приводу терміново не беруть слово урядовці, чому мовчить Прем’єр-міністр, готується, коли буде висунутий кандидатом у президенти. А нам не треба президенти, які не захищають власний народ, нам треба, щоб захищали. Я вважаю, що цю угоду треба ратифіковувати, але вимоги до інших угод, які ратифіковуються, мають бути такі самі. І я чекаю відповіді, Володимире Михайловичу, на захист національного.
Юрій Соломатін, фракція комуністів, підготуватися Левку Лук’яненку.
Юрій Соломатін, фракція комуністів. Шановні колеги, я з самого початку маю наголосити, що наша фракція підтримує ратифікацію такої угоди і не лише тому, що Литва - це не Індія або Турція, Литва - це пострадянська республіка, але дуже цікава. Ми там маємо вивчати досвід не лише виведення ігнолінської атомної електростанції і збоку коштів на таке виведення, але ми маємо там вивчати досвід імпічменту Президента Литовської Республіки, що так само дуже цікаво, хоча це не руслі інтересів того міністерства, яке сьогодні нам доповідає це питання. Це перше. Друге. Шановні колеги, шановні представники уряду. Завжди направлення наших представників, представників держави України на допомогу до Індії або до Турції, які там відбувається така велика біда, як землетрус, коли зі всіх екранів телебачення ми бачимо, як працює наш, розгортається і працює наш шпиталь військовий або напіввійськовий, шпиталь МНС України, як місцеві мешканці, люди вдячні нашим представникам і нашій державі, це викликає велике задоволення. Але ж разом з тим, це у великій мірі утримання всіх цих сил воно йде за рахунок держави Україна. Тому я хотів би звернути увагу уряду і нашу спільну увагу і запропонувати, можливо б Україна мала сказати таке слово перше - створити світовий страховий фонд по допомозі у разі виникнення надзвичайних ситуацій з тим, щоб заздалегідь було відомо, звідки можна черпати ці необхідні кошти. Або на сьогодні, ось мій колега з Дніпропетровської області звертався до мене з запитаннями і консультувався у мене з приводу допомоги у ліквідації тої небезпеки, яка виникла навколо Придніпровського гідрометалургійного комбінату. Або жовтоводське питання, там, де була дуже велика структура, яка займалася видобутком і переробкою уранових родовищ. Що, нам там не хватає грошей? А на те, щоб демонструвати нам свою участь в Турції, в Індії або в Литві вистачає? Тому я хотів би все ж таки підкреслити, давайте ми наші зусилля будемо застережувати в ліквідації надзвичайних подій саме тут в Україні, а за кордонами України давайте будемо все ж таки більше залучати кошти з іноземних держав. Дякую.
Левко Лук’яненко, фракція блоку Юлії Тимошенко. Підготуватися Ширку.
Лук’яненко, Українська республіканська партія "Собор", блок Юлії Тимошенко. Шановний Володимире Михайловичу. Міжнародний досвід розв’язування таких проблем, які пов’язані із катастрофами, техногенними і природними, показує, що справді ці проблеми легше розв’язувати у співдружності і у співпраці з іншими державами. Тому цей закон необхідно буде схвалити, він є корисний і Верховна Рада має його запустити в діло. Завданнями закону є: надання взаємної допомоги з ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, які виникали; забезпечення зв’язку між компетентними органами держав-сторін; організація оперативного обміну інформацією про запити і пропозиції сторін щодо таких аварій; взаємодія в рамках міжнародних організацій і програм; прогнозування надзвичайних ситуацій і оцінка їх наслідків; обмін інформацією і телетехнологіями; інша діяльність, пов’язана з попередженням надзвичайних ситуацій і ліквідації їх наслідків, яка може бути погоджена уповноваженими органами сторін. В цьому законопроекті немає окремої статті, яка би описували обов’язок нашої держави у співпраці із Литовською державою запобігати наслідки аварій, а тим часом, коли ми подивимося на те, що відбувається на Україні, то ми бачимо, що багато таких лих стихійних можна було б і уникнути. Взяти, наприклад, наші Карпати. Відомо, що в Карпатах на їхніх схилах дуже активно випилюють ліс і будують там палаци, дачі і так далі, і ми знаємо, хто це робить. Отже ж, ліси в Карпатах виростали і там гумус складався на протязі мільйонів років. Тепер коли вирізають ліси і оголюють ці Карпати, то дощі і навесні повені змивають той гумус, який складався мільйони років і оголюють самі скелі. Для того, щоб зібрався той гумус, знову необхідні тисячі років. А ці вони, які спливають за один день, вони руйнують усе на своєму шляху. Отже, фактично, Україна мала б подбати про те, щоб заборонити вирізку лісів і контролювати і допускати тільки санітарну вирізку, і не дозволяти ні в якому разі оголювати схили Карпатських гір. Це робиться, і я вважаю, що Україна повинна перш за все зайнятися отаким попередженням стихійних лих. Причому ми маємо не тільки ці оголення Карпатських гір викликає не.
Дякую, Левко Григорович. Юрій Ширко, фракція "Наша Україна", останній виступ. З мотивів.
Блок Віктора Ющенка "Наша Україна", Українська народна партія, Юрій Ширко, місто Рівне. Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати! Ми маємо спільне історичне минуле з Литовською Республікою, ми навіть в певні історичні часи входили до однієї держави, тому є абсолютно логічним те, що ми укладаємо угоди про співпрацю і в галузі попередження надзвичайних ситуацій саме з Литовською Республікою. Тут уже говорилося народними депутатами про те, що Литовська Республіка має позитивний досвід експлуатації і підвищення безпеки експлуатації Інгулінської атомної електростанції. Цей позитивний досвід виражається в тому, що навіть зняття з експлуатації блоків у Литовській Республіці регламентується окремо прийнятими законами. Ці закони визначають порядок створення компенсуючих потужностей, а також повернення коштів за те, що ці блоки будуть зняті з експлуатації. Слід також зазначити, що в Литовській Республіці вирішені питання і щодо створення фондів про зняття з експлуатації атомних електростанцій і захоронення радіоактивних відходів. Тут якраз ця угода має підштовхнути наш уряд, для того щоб і ми йшли по такому шляху. Адже. на жаль, на мої депутатські запити тричі мені давалися відповіді, в яких йшлося про те, що мало місяця для того, щоб відповісти, коли буде готова нормативна база для створення фондів виведення з експлуатації атомних електростанцій, а також захоронення радіоактивних відходів. Негативна давалася відповідь про те, яким чином іде вибір земельних ділянок для побудови тимчасового сховища для так званих тепловиділяючих зборок або відпрацьованого ядерного палива. Також давалася негативна відповідь про те, що в Україну готується поставка обладнання на атомні електростанції, обладнання, яке виготовлено в сусідній державі і випробування якого не пройшло установлених термінів і установлених норм, що також є небезпечним для нашої держави. І я думаю, що саме такі угоди будуть рушійною силою для того, щоб підштовхнути наш уряд на шляху створення нормативної бази і подачі його на розгляд парламенту, на тому шляху, що ми будемо розглядати уже в світлі підписаних конвенцій Україною якраз порядок вибору земельних ділянок для розміщення майданчиків для сховищ відпрацьованого ядерного палива, і загалом утворення можливостей для більш безпечної експлуатації таких об’єктів, як атомні станції, і інших техногенних об’єктів. Дякую за увагу.
Шановні колеги, розгляд питання завершено. Якщо немає застережень, я ставлю на голосування: про схвалення проекту Закону України "Про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України і урядом Литовської Республіки про співробітництво, взаємну допомогу в галузі попередження надзвичайних ситуацій та ліквідації їх наслідків", реєстраційний номер 0173. Прошу голосувати. [[12:58:53]] За-405 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Постанови "Про порядок розгляду питання і прийняття Верховною Радою України рішень щодо них 24-26 березня 2004 року” Це питання потрібно включити в порядок денний. Я ставлю на голосування - прошу уваги! - про включення проекту постанови до порядку денного. Реєстраційний номер 5303. [[12:59:33]] За-237 Питання включено до порядку денного. Прошу уваги, шановні колеги. З процедури? По фракціях, будь ласка. "Наша Україна" - 0, "Регіони України" - 39, фракція комуністів - 57, Партії промисловців, підприємців та "Трудова Україна" - 37, СДПУ(о) - 38, "Народовладдя" - 12, СПУ - 2, Блок Юлії Тимошенко - 0, "Демініціативи" - 14, Аграрна партія - 15, "Народний вибір" - 13, НДП - 5, позафракційні - 5. З процедури, будь ласка, запишіться. Три хвилини з процедури. Запишіться, 3 хвилини. І прошу підготуватися Степана Богдановича до доповіді. Так, на табло, будь ласка, прізвища народних депутатів, що записались на запитання. Володимир Яворівський, фракція "Наша Україна". Нечипорук наступний буде ставити питання.
Я передаю слово Роману Зваричу. Прошу Романе.
Роман Зварич.
Шановний Володимире Михайловичу, у виступі представника фракції, яке відбулося сьогодні вранці, фракція висловила декілька вимог. Серед них була наша категорична вимога про те, що у випадку, коли буде ставитися питання про включення в порядок денний процедурних питань, ми вимагаємо, щоб суб’єкти законодавчої ініціативи виступили перед сесійним залом і обгрунтували необхідність внесення до порядку денного такого питання. Ви порушили це питання. Ми тепер-таки вимагаємо, щоб до наступних питань по кожному одному окремо. Представник групи ініціаторів цих питань виступили і конкретно обгрунтували ці питання. І ми також просимо вас дати офіційну відповідь чи питання було попередньо розглянуте.
Шановні колеги! Я не допустив жодних порушень. Оскільки, якщо питання не включено у порядок денний, то тоді не буде предмету для його обговорення, для аргументації цього питання. Але, шановні колеги, ще один момент. Відповідно до Регламенту процедурні питання Верховна Рада України розглядає без відповідного висновку відповідного комітету. А якщо у когось виникають сумніви чи це процедурне питання, чи ні, то може він звернутися до Верховної Ради і головуючий проставить на голосування, щоб Верховна Рада визначила питання, щодо якого є сумніви, чи воно процедурне чи ні. Це, я думаю, цілком очевидно, є процедурне питання. А зараз, шановні колеги,. Обговорення буде після доповідача. Я просто даю відповідь на запитання. Нечипорук, будь ласка. Ми включили питання до розкладу засідань, а тепер будемо обговорювати.
Я дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги! Це питання не тільки не можна включати, а і не можна його розглядати. Я ще раз звертаюся до народних депутатів, ви ж не вівці і Гавриш не пастух. Чому ми йдемо на поводу, що це за такий підхід, що нами керують хто як хоче? Давайте серйозно, чітко будемо працювати. Нам говорили: не їдете на округи цю неділю, працюйте тут. Тепер тут. Що Медведчуку не терпиться терміново зайняти пост Голови Верховної Ради? Хай почекає трошки, ще є час. Дякую.
Волинець Михайло, будь ласка, фракція Блоку Юлії Тимошенко.
Прошу передати слово Турчинову.
Олександру Турчинову слово передає Волинець.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Я нагадаю, що сьогодні середа за нашим календарем і у середу ми розглядаємо, голосуємо виключно з питань ратифікації. Володимире Михайловичу, нашій фракції не зрозуміло, чому зараз відбулося голосування щодо включення до порядку денного цього питання. Сьогодні не четвер і не вівторок. І саме тому я дуже прошу, Володимире Михайловичу, процедурне це питання, непроцедурне, не порушувати Регламент. І ми голосуємо у вівторок і в четвер, я нагадую. Наступне питання. Шановні колеги, нам сьогодні пропонують вісім якихось нових постанов. Тільки півгодини чи годину тому їх роздали народним депутатам. Я знову задаю питання до керівництва Верховної Ради: скільки ми будемо знущатись над здоровим глуздом, над народними депутатами, яких змушують голосувати за речі, які вони навіть не бачили в очі? Дякую.
Шановні колеги, вчора ми це питання обговорювали на погоджувальній раді. І я звертався до керівників депутатських груп і фракцій і просив про одне, просив керівників депутатських груп і фракцій: дайте мені право, хай Верховна Рада України дасть право Голові Верховної Ради України формувати розклад засідання, порядок денний. Тоді порушення Регламенту не було. В даному випадку порушення Регламенту освячується рішенням погоджувальної ради, а вам визначатись. Внесіть таку постанову, проголосуйте. І тоді я не буду вимушений виконувати волю погоджувальної ради. Я буду діяти, виконуючи волю Верховної Ради України. Бо в даному випадку є момент, що погоджувальна рада підміняє Верховну Раду, це - факт. Тепер переходимо до розгляду питання. Будь ласка, Степан Богданович Гавриш. Давайте внесіть таке рішення, прийміть таке рішення, і тоді не буде проблем у нас.
Шановні колеги, від імені авторів постанову хочу довести до вашого відому, що ми діяли відповідно до парламентської демократії, яка відтворена в Регламенті Верховної Ради України, і пропонуємо Верховній раді визначитися щодо того, щоб сьогодні прийняти рішення щодо проведення 24-26 березня 2004 року Верховною Радою України питань розкладу засідань з одночасним прийняттям рішень щодо них. Ми вважаємо, що на цей час в портфелі Верховної Ради України знаходиться величезна кількість законодавчих ініціатив народних депутатів, уряду, Національного банку і Президента України, яка вимагає вирішення цих питань. Зверніть увагу, що останнім часом ми працюємо в надзвичайно напруженому режимі. Тому ми пропонуємо сьогодні прийняти рішення щодо того, щоб ми могли визначитися в сесійному залі відносно тих питань, які сьогодні не вирішені Верховною Радою, яких очікують виборці. Дякую.
Шановні колеги! Все буде нормально. Питання - 3 хвилини. Запишіться на запитання. Тому що це процедурне питання, почитайте Регламент. Будь ласка, три хвилини. Іван Олександрович, не нервируйте меня. Розвадовський, будь ласка, депутатська група "Народовладдя".
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановний Степан Богданович, я хочу вас запитати не як депутат депутата, а як людина людину. Скажіть, будь ласка, у вас що округу немає? Я більше нічого не буду у вас питати.
Як людина людині відповідаю: є, який складається з п’яти районів, де я є досить впливовим народним депутатом, який постійно працює з виборцями.
Сергій Бубка, будь ласка, фракція "Регіони України". Немає? Юрій Соломатін, фракція комуністів.
Дякую. Юрій Соломатін, фракція комуністів. Скажіть, будь ласка, чи не відчуваєте ви певний тиск? Ну, те що у нас в стінах Верховної Ради він є і це зрозуміло, у нас певне політичне розшарування відбулося, визначилося дві партії, так би мовити, одна, будемо говорити, про бабушку Олбрайт і про дедушку Бзежинського, інша цілком наша радна українська, яка спрямовує свої дії на захист наших національних інтересів. Скажіть, будь ласка, з вашої точки зору, з вашої точки зору, в чому полягають сьогодні при розгляді цього питання, власне, українські національні інтереси? Дякую.
Дякую. Відчуваю, без сумніву, тиск, і він сьогодні був продемонстрований у виступі одного з народних депутатів. Але разом з тим я вважаю, що це нормальна практика нашої сучасної дискусії, людей, які визначають наступну долю української нації. У нас є різні погляди, але нас має об’єднувати саме Україна. Я би не хотів, щоб ми стали заручниками особистих амбіцій, вирішуючи стратегічні завдання, які ставлять перед собою ті люди, які називаються українською політичної елітою. Тому ми і пропонуємо саме те, що вчора вимагала опозиція, - прийняти Закон про вибори на пропорційній основі. І для цього потрібно нам мати час для обговорення майже тисячі зауважень і пропозицій, які внесені в цей закон. Обговорити і прийняти рішення щодо Закону про місцеві вибори, вибори у Верховну Раду Автономної Республіки Крим, де зауваження розмістилися на 220 сторінках. Я вважаю, що для цього потрібний час, і це є максимально демократична публічна відкрита процедура. Тому я би хотів попросити всіх нас зосередьтеся на головному - на своїх функціях законодавців.
Григорій Дашутін, фракція Партії промисловців і підприємців, "Трудової України".
Григорій Дашутін, фракція промисловців і підприємців та "Трудової України". Степане Богдановичу, ми теж дійсно відчуваємо якийсь певний тиск і незадоволення поведінкою. Але фракція "Трудової України" підтримувала і підтримує ваше обрання координатором більшості. І на сьогоднішній день хочемо підтвердити ваше правильне рішення. Тому не звертайте увагу на якісь ті чи інші амбіції.
Дякую.
Йосип Вінський, фракція Соціалістичної партії України.
Вінський, фракція Соціалістичної партії України. Степане Богдановичу, зрозуміло, що закони виборчі треба приймати. Я думаю, що в цьому не треба нікого переконувати. Але ми якось так робимо, вроді добру справу, а робимо не так, як потрібно. Давайте, якщо ми постійно наштовхуємося на проблему, що треба голосувати невизначені Регламентом дні, давайте змінимо Регламент не на сьогоднішній день і на завтрашній, ні під яку ситуацію конкретно. Ми вже це пропонували багато разів. Давайте проголосуємо, що з сьогоднішнього дня у подальшому всі сесійні дні йде розгляд питань і прийняття рішень, так, як це було до відповідного часу. І ми таким чином знімаємо проблему і не викликає ніяких підозр у штучності постановки цього питання. Бо саме так стоїть зараз питання?
Дякую. Шановний Йосипе Вікентійовичу, ви знаєте, що процедура аd-hoc і хоча не є правилом для Верховної Ради України, але часто використовується для прийняття тих чи інших рішень. Ми діємо до відповідно таким чином Регламенту. Що стосується вашої пропозиції, то вона є абсолютно справедливою. І я вважаю, що коли вона буде внесена ми будемо її підтримувати.
Дякую Степане Богдановичу. Сідайте, будь ласка, час вичерпаний. Шановні колеги, на табло, хто записався, нам треба 2 - за, 2 - проти, тому що це процедурне питання, я ще раз говорю. Це є процедурним питанням. Так, шановні колеги. будь ласка, Юрій Петрович Соломатін, фракція комуністів, підготуватися Юрію Кармазіну. Я не нав’язую, я просто говорю.
Юрій Соломатін, фракція комуністів. Шановні колеги, сьогодні ми з вами є свідками великого протистояння, з одного боку Україна як незалежна українська держава, яка має вирішувати власні завдання з урахуванням своєї тисячолітньої історії і традицій, з урахуванням ментальності українського народу, і з другого боку, сили, які є п’ятою колоною, так звані європроходимці , внучки від Бзежинського і бабульки Олбрайт. Тому давайте будемо щирими і відвертими, хто ми є? Або ми є громадянами і патріотами України, або ми є п’ятою колоною, на "5 каналі" і за 5 копійок. Фракція комуністів підтримує цей законопроект. Ми вважаємо, що на сьогодні, незважаючи на певні суперечності, які виникли, ми маємо зробити все, щоб політичний процес, пов’язаний з політичною реформою, відбувся до кінця. Я дякую вам за увагу і прошу підтримати благає весь український народ про це.
Так, Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна". Шановні колеги, я просив би, щоб ми зберегли спокій і рівновагу. Я дуже вас прошу. Шановні колеги, будь ласка. Відповідно до статті 4.2. 3.2.4 виступають від. два депутати від фракцій - два за, два проти з процедурного питання. А дальше визначимо голосуванням. Будь ласка, Юрій Анатолійович.
Мій час, Володимир Михайлович. Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", виборчий блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Для тих, для "п’ятої колони" я відповідаю, що ми є народ, якого "правди сила ніким звойована ще не була". І. і переможемо "п’яті колони", бо те, що зараз пропонується, це є, дійсно, знищення української державності. Вам що, завтра тільки не вистачає закону про вибори? Все, вже в Україні вирішили всі питання? Давайте вирішимо тільки питання про вибори. А тепер, шановний Володимир Михайлович, ви намагаєтеся робити по Регламенту, за Регламентом. Я б хотів би вам нагадати, що є Конституція і є конституційне право. Згідно Конституції і Закону про вибори народного депутата, стаття 12 - "Право законодавчої ініціативи народного депутата", там сказано, що воно реалізується у вигляді законопроекту, проекту постанови, іншою пропозицією, що депутат має право виступати із законодавчою ініціативою у Верховній Раді, брати участь у дебатах, ставити запитання, виступати з обгрунтуванням. Так ви мені скажіть, будь ласка, коли? Чотири дні, п’ять днів максимум. Заєць, ви мені заважаєте. Коли п’ять днів з Регламенту. п’ять днів з Регламенту використовується зараз тільки для підготовки тих законів, які дані, тому що 14 днів має бути у народного депутата на підготовку, 14, не включаючи вихідних і святкових і не включаючи сесійні засідання. Що ж ви робите? Ви це виключаєте, ви посилаєтесь зараз у своїй блюзнірській постанові 5303 на пункт третій. на частину третю статті 3.2.3 Регламенту. Але ця частина говорить зовсім про інше: вона говорить про прийняття рішення з процедурних і організаційних питань. А ми ж з вами внесли зміни до Регламенту, де, Турчинов вам правильно сказав, що ми голосуємо тільки у вівторок і в четвер. Давайте переголосуємо, давайте змінимо Регламент взагалі, приймемо закон про Регламент, як це записано у нас в Законі про статус народного депутата. І тоді це буде чинно, по закону, як положено. Сьогодні ж брутально порушується цей Регламент. І мені дуже прикро, Степане Богдановичу, що ви не хочете розглянути навіть ті поправки, які вам надані в установлений термін, бо ви виконуєте вказівку, і вказівку виконуєте ганебну, вказівку канцеляристів! Степане Богдановичу, вас правильно запитав Розвадовський про округ, правильно, бо там плануються роботи, там їх треба весь час проводити. Ми заважаємо іншим людям проводити сьогодні роботу на окрузі. Тому я вважаю, що внесення такої пропозиції, такої постанови 530.
Ми якраз. Андрій Шкіль, фракція Блоку Юлії Тимошенко. Шановні колеги, ми зараз, я хочу привернути вашу увагу, не обговорюємо питання щодо обмеження можливостей депутатів вносити свої поправки. Йдеться про те, щоб 24-го і 26-го після обговорення питань приймати рішення. От про що лише йдеться. А наступні питання, будемо обговорювати - там тоді треба визначати позицію. Будь ласка, Андрій Шкіль.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шкіль Андрій, фракція Блоку Юлії Тимошенко. Я хотів би, в першу чергу, пояснити, щоб не виникало ні у кого різних думок, причина, чому ми сьогодні обговорюємо абсолютно пересічне питання: голосувати чи не голосувати там в середу чи в п’ятницю. Це все зрозуміло стане після того, як ми збагнемо, для чого це робиться. Відбувається просто звичайне гвалтування Верховної Ради на те, щоб найшвидкішими темпами, абсолютно безглуздо, без розуму, без потреби провадити миттєво буквально зміни до Конституції. От такий темп і такий спосіб спонукає мене сказати, що це є спроба антиконституційного заколоту. І ці темпи можуть тільки таким чином бути пояснені. Бо я не розумію чому такі важливі закони, а це крок, ці 24, 25, 26 голосування це кроки до прийняття політичної реформи. І крок цей буде зроблено, далі почнеться гвалтування. Це момент розслабляння. Я хотів би сказати, що вниз завжди спускатися легше. Давайте встоїмо, давайте встоїмо на межі Регламенту, на межі здорового глузду, бо я хотів би звернутися до вас всіх, до всіх народний депутатів. Ну ви розумієте, що кучмократії потрібні кучманоїди. Невже ви хочете перетворитися на кучманоїдів? Я до більшості звертаюся. Залишіться хоча би гуманоїдами, хоча би людьми. Не перетворюйтесь в сатрапів існуючого режиму, майте свою думку! До комуністів я хочу звернутися. Ну будьте комуністами! Не перетворюйтесь на кучманоїдів. Ну серед вас є нормальні, порядні з здоровим глуздом люди! Для чого вам іти на поводу у Банкової і Медведчука? Для чого потім червоніти перед власними виборцями? І хотів би звернутися до Верховної Ради, до нас всіх з вами. Коли в такий спосіб приймається закон, який буде вирішувати долю, подальшу долю цілої держави, тому що Конституція - це закон держави, закон, за котрим ми всі живемо. Якщо в такий спосіб впроваджуються зміни, чи можуть бути вони якісними? Чи можуть бути вони послідовно чіткими і зрозумілими? Ні! Це все робиться задля того, щоб зберегти існуючий режим при владі за допомогою Конституції. Це все змін до Конституції внесення. Це все заколісування, нашіптування існуючого режиму вам з тим, щоб сказати: нічого подібного, все буде нормально, Верховна Рада буде призначати Кабінет Міністрів, знімати, вдягати. Ні, це буде все робити Прем’єр-міністр. Прем’єр-міністр отримає ті ж самі необмежені повноваження, які має нині Президент. А вони - ці повноваження - необмежені. Тому здавалось би такий простий і пересічний. пересічна постанова про збільшення терміну голосувань у мене викликає підозру в тому випадку, коли не підтримується абсолютно нормальна постанова про голосування кожен день. Я з цієї трибуни постійно закликав і закликаю про те, що треба розглянути і проголосувати.
Борис Беспалий, "Наша Україна".
Борис Беспалий, Блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні колеги! Ми взагалі завжди підтримували, наша фракція, ту плідну ідею, яку висловив сьогодні і наш колега Йосип Вінський, яка відображена у проекті постанови, яку чомусь не голосує систематично саме більшість пропрезидентська за те, щоб одразу після обговорення питань було їх голосування. Так має бути завжди. І, можливо, коли автор постанови тепер уже перший заступник Голови, вона нарешті буде проголосована. Це є перша позиція. Але чому раптом сьогодні ні сіло, не впало, ті, хто завжди були проти цього, раптом стали за. Виникає обгрунтована підозра. Вона посилюється, коли ми побачимо, що саме ті, хто два роки, а саме, пропрезидентська більшість, два роки систематично валила Закон про пропорційні вибори дог всіх рівнів. Ну, хіба це не так, шановні колеги? Ви маєте право на свою позицію, ми її поважаємо, прихильників мажоритарних виборів, ви її валили і раптом сьогодні ви хочете прийняти ці закони, при чому не просто прийняти, а те, що ви ж валили два роки, ви нам нав’язуєте, вірніше не нам, а українському народу, за дві хвилини. Тоді виникає вже такий висновок даруйте, а не підозра, що справа зовсім не в законах, справа зовсім не у тексті, справа у контексті. А контекст дуже простий, контекст у тому, що олігархи і їхня обслуга дуже бояться втратити своє Ельдорадо, і вони хочуть звільнити народ у відставку, хотіли звільнити народ у відставку на виборах Президента, зараз вони хочуть звільнити народ у відставку на всіх інших видах виборів, і хочуть звільнити представників народу, вас, шановні колеги, також у відставку, тому що за вас десь, хтось у кулуарах за дві хвилини поспілкується по телефону, покерує президією нашою, і ми маємо тут щось незрозуміло проштамповувати. От така є тут закономірність. І ця їхня логіка антинародна така сама закономірна, як сніг у січні або спека у липні. Але я хочу їм всім нагадати, що знання законів не звільняє від відповідальності ні головного адвоката України, ні його підручник. А людям треба зовсім інше: люди вже настраждалися від того, що Бюджет України був прийнятий поспіхом без будь-якого обговорення. В результаті є ПДВ на ліки, ПДВ на сільськогосподарську продукцію. Мало того, що здорожали їжу буквально, так ще і їжу духовну - книгу і вітчизняне книговидання - також обклали податками. Тому ми вимагаємо терміново розглянути проекти, які внесені Віктором Ющенком, Пинзеником, Анатолієм Матвієнком врегулювати ці соціальні питання і тільки після цього зайнятися вашими власними справами. Дякую за увагу. Сподіваюсь на розуміння нашої позиції.
Так, дякую. Шановні колеги, ми обмінялися думками, позиції висловились. У нас є всі підстави поставити на голосування проект цього документу. Прошу уваги, шановні колеги! Ми обмінялись думками. Прошу уваги! Я ставлю на голосування про прийняття проекту Постанови Верховної Ради України про порядок розгляду питань і прийняття Верховною Радою України рішень щодо них 24-26 2004 року. реєстраційний номер 5303. [[13:24:53]] За-188 [[Оплески]] Шановні колеги, прошу уваги! Шановні колеги! Була пропозиція, шановні колеги, звучала пропозиція, [[прошу уваги! Ну заспокойтеся!]] щоб нам перейти до нормального режиму роботи, що ми після того, як приймемо, розглянемо питання, його відразу приймали. Тому давайте таким чином, я зараз запропоную і проголосуємо, я пропоную прийняти таке рішення, що внести зміни до окремих положень Регламенту Верховної Ради України, виклавши [[ну, послухайте!]], виклавши частину один, два статті 3.2.1, частину один статті 3.7.3, статті 3.7.6, 4.3.3, частини два, чотири і п’ять статті 4.3.4 в редакції, що діяла станом на 28 червня 1996 року. Редакція статей додається. У зв’язку з цим виключити у частині другій статті 3.2.5 Регламенту Верховної Ради України цифри 3.7.1, 3.7.5, 4.3.2 - 4.3.7. І тоді будемо нормально працювати. Ставлю на голосування. Прошу голосувати. [[13:26:28]] За-392 Рішення прийнято. Шановні колеги, у зв’язку з тим, що ми прийняли рішення, я для стенограми кажу, зважаючи на це рішення Верховної Ради України, доручити Комітету з питань Регламенту за участю Головного юридичного управління здійснити техніко-юридичне опрацювання відповідної постанову Верховної Ради України. Немає заперечень? На вимогу двох фракцій оголошується перерва. фракції Блоку Юлії Тимошенко і "Наша Україна" оголошується перерва до 13 годин 58 хвилин.
Шановні народні депутати, я прошу продовжити нашу роботу для того, щоб ми могли хоч почути, з чим вийшли фракції, які брали перерву. Я маю на увазі блоку Юлії Тимошенко і "Наша Україна".
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати України. Я якраз вас можу так привітати, бо я зокрема хочу поздоровити тих народних депутатів, які сьогодні проявили свою мужність, не погоджуючись із планами Банкової, які зводилися до того, щоб насильними методами брутально продавити політичну реформу. Я вас з цим поздоровляю. Бо дійсно сьогодні ви проявили себе як українські парламентарії. [[Оплески]] Я зокрема, Володимире Михайловичу, хочу відмітити вашу принципову позицію дотримування, жорсткого дотримування Регламенту Верховної Ради України. Але у зв’язку з тим, що є підстави підозрювати в тому, що буде далі продавлюватися те питання всупереч регламентним нормам, ми хочемо вам, шановні народні депутати, знову ж нагадати про свої принципові вимоги щодо цього питання. Перша вимога. Кожного дня, коли розглядатиметься будь-яке питання, яке вимагатиме рішення Верховної Ради України, ми будемо вимагати від Голови Верховної Ради України, щоб були оголошені списки відсутніх з будь-яких причин народних депутатів України, і щоб їхні картки були вилучені. І шановний Володимире Михайловичу, ми привертаємо вашу увагу, що помимо того, що ви оголосили цей список, дехто із народних депутатів вами названих все ж таки голосували в цьому сесійному залі. Друга вимога. У будь-якому випадку, коли будуть пропонуватися зміни до порядку денного сесії, сесійного засідання, ми будемо вимагати обгрунтованості цього питання. У відсутності обгрунтованості, необхідності того питання, яке пропонується внести позачерговим методом до порядку денного сесії чи сесійного засідання, наша фракція не буде підтримувати такої ініціатива. І третя вимога, це сама найпринциповіша вимога, бо якраз ця вимога буде захищати незалежність і демократичність українського парламенту: перед тим, як розглядати по суті питання про внесення змін до Конституції, ми все ж таки вимагаємо, щоб законодавчо було врегульовано питання про порядок і процедуру внесення змін до Конституції. Це єдиний спосіб, як можна захистити все ж таки народного депутата України без будь-якого зовнішнього тиску. І я також нагадую, що це є позиція Парламентської асамблеї Ради Європи, щоб було розмежоване питання про внесення змін до Конституції від питання про президентські вибори. І, шановний Володимир Михайлович, я привертаю увагу на годинник: ви можете продовжити сесію до 14-ї години, зараз є 14.03. Я прошу вас.
З мотивів, будь ласка, Симоненко. Потім Рудьковський. Шановні колеги, так ми вже ж.
Симоненко, фракція комуністів. Шановні колеги, шановний Володимир Михайлович! Я хотів би вас попросити, і можна вирішити це голосуванням у залі, якраз визначитися щодо кількох наступних проектів законів, які у нас до порядку денного включені - це 4285, 2211, 5037 і 5037-д. Це маються на увазі ті проекти законів, які визначають нашу перспективу діяльності щодо прийняття законів про вибори народних депутатів і депутатів місцевих рад Автономної Республіки Крим. Тому я просив би, вже давайте чи ви самі продовжите, спираючись на Регламент, чи давайте ми залом проголосуємо що до 15-ї години продовжуємо це ранкове засідання, і визначимося щодо цих проектів законів. Дякую.
Шановні колеги, ну, я бачу. Шановні. Ну, я бачу! Шановні колеги, ну, будь ласка, заспокойтеся! Рудьковський. Шановні колеги, будь ласка, спокійно. Рудьковський.
Шановний Володимире Михайловичу, якщо дійсно зараз з 14 години до 14.15 у вас є така можливість, якщо питання ви не поставите на голосування до 14.15, то всі інші голосування будуть незаконними. Так що ви повинні тут визначитися. Ми повинні чітко дотримуватися Регламенту.
Шановні колеги, я дотримуюся Регламенту. І я продовжив роботу до 14 годин 15 хвилин. Іншого я не маю права. Будь ласка, Турчинов. Іншого я не маю права, шановні колеги! Я ж попросив, коли перед виступом Романа Зварича, продовжити роботу, для того щоб ми могли обмінятися думками.
Шановні колеги, я звертаюся і до Голови Верховної Ради, і до народних депутатів. По-перше, мені здається, що до другої години продовжено на 15 хвилин не було. Але ж навіть, Володимире Михайловичу, коли уявити, що ви зараз продовжили на 15 хвилин до другої 15 сесію, то жодне питання не може бути розглянуте, тому що є процедура розгляду питання. За три хвилини питання, Петре Миколайовичу, не розглядається. Повинно обговорення бути, повинні бути виступи, повинні бути інші процедури регламентні, які є у нас, у Верховної Ради. Всі інші варіанти ми будемо розглядати як грубе, цинічне порушення Регламенту і будемо захищати Регламент, закони і Конституцію. Дякую за увагу.
Шановні колеги, давайте таким чином. У нас залишилося п’ять хвилин, ми питання, дійсно, не можемо розглянути за п’ять хвилин. Тому ранкове засідання Верховної Ради України я оголошую закритим. Завтра ми продовжуємо роботу о 10 годині. Шановні колеги, не треба аплодисментів, я прошу! І першим ми будемо розглядати питання після організаційних питань: Закон про вибори народних депутатів України. Завтра першим після організаційних питань.