Будь ласка, прошу підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. Реєструємося. [[16:00:33]] У сесійній залі зареєстровано 419 карток народних депутатів. Вечірнє засідання Верховної Ради оголошую відкритим. Продовжуємо розгляд питань порядку денного. Слухається проект Закону про внесення змін до статті 208 Земельного кодексу України про умови використання ділянок громадськими організаціями інвалідів, законопроект за номером 5120. Автор законопроекту – Комар Микола Степанович. Прошу. Можливо за скороченою процедурою? Я ставлю на голосування пропозицію заслухати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[16:01:30]] За-145 [[Шум у залі]] Ставлю на голосування пропозицію про повернення до голосування. [[16:02:01]] За-221 Так, будь ласка, доповідайте, Микола Степанович.
Шановні колеги! Необхідність прийняття запропонованого законопроекту викликана чисельними зверненнями громадських організацій, які надійшли і до Верховної Ради, до Комітету Верховної Ради по соціальним питанням і по аграрних питаннях. Справа в тому, що 1 січня 2002 року введений в дію Земельний кодекс 92 статтею дозволяє громадським організаціям інвалідів мати право постійного користування земельною ділянкою. Статтею 207 цього кодексу регламентовані умови відшкодування втрат сільськогосподарського та лісогосподарського виробництва внаслідок вилучення земельних ділянок. Водночас на підставі статті 208 кодексу громадяни та фізичні особи звільняються від відшкодування вказаних втрат у разі використання земельних ділянок для будівництва певного переліку об’єктів, що включає, зокрема, державні об’єкти охорони здоров’я, культури, фізкультури і спорту та соціального забезпечення. На жаль, при підготовці кодексу в 208 статті не були враховані організації інвалідів. Законопроектом пропонується доповнити статтю 208 Земельного кодексу, і визначити, що тільки в разі використання земельних ділянок для будівництва реабілітаційних установ, об’єктів фізкультури та спорту та соціального забезпечення. Дякую за увагу.
Так, чи є запитання? Немає. Сідайте, будь ласка. Так, від профільного комітету – заступник голови Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Бевзенко Валерій Федорович.
Дякую. Шановний головуючий, шановні народні депутати України! Комітет з питань аграрної політики та земельних відносин на засіданні 2 грудня 2009 року розглянув проект Закону України про внесення змін до статті 208 Земельного кодексу про умови використання ділянок громадськими організаціями інвалідів [[реєстраційний номер 5120]], внесений народними депутатами України Комаром, Пшонкою. Відмічає наступне: законопроектом пропонується звільнити громадські організації інвалідів України, їх підприємства, установи та організації від відшкодування втрат сільськогосподарського та лісогосподарського виробництва у разі використання земельних ділянок для будівництва реабілітаційних установ, об’єктів фізкультури та спорту, соціальне забезпечення, внісши відповідні зміни до статті 208 Земельного кодексу України. Прийняття закону сприятиме посиленню соціального захисту осіб с функціональними обмеженнями та громадських організацій інвалідів шляхом здешевлення вартості будівництва таких об’єктів. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України пропонує прийняти законопроект за основу. Комітет з питань бюджету та Міністерство фінансів України підтримують зазначений законопроект. З огляду на вище викладене, комітет пропонує проект Закону України про внесення змін до статті 208 Земельного кодексу України про умови використання ділянок громадськими організаціями інвалідів, реєстраційний номер 5120, прийняти за основу. Дякую за увагу.
Так, будь ласка, є запитання – запишіться.
Та не скорочена, не проголосували скорочену. Так, будь ласка, Самойлик.
Дякую. Я прошу уваги, колега. Скажіть мені, будь ласка. Я розумію, що ми зараз дуже такий благородний розглядаємо законопроект. А чи є у вашому комітеті аналізи. аналіз наступного характеру, наприклад, скільки землі виділялося по кожному регіону і як вона використовується? Ми хіба не знаємо, що іноді, я не хочу нікого образити, але таке єсть, що саме, знаєте, горем, бідою і увіччям людей користуються ті, хто хоче уникнути податків, хочете, знаєте, бути якось під захистом о цих нещасних людей – інвалідів. То ж я б хотіла знати, чи є в вас такий аналіз, чи не. немає у вас сигналів, які говорили б про те, що ми до другого читання повинні передбачити заходи, які б не допустили використання інвалідів для корисних своїх цілей?
Так, дякую за запитання. Я можу сказати, що аналізу у нас немає такого, але ми. до комітету не надходили запити стосовно умов, при яких би використовувалася ця земля не за доцільним. не за призначенням. Але я з вами погоджуюся, що до другого читання потрібно передбачити заходи, щоб у нас не було змоги підприємствам застосовувати цей законопроект для інших цілей. Дякую.
Будь ласка, Яворівський.
Володимир Яворівський, "Блок Юлії Тимошенко", Кіровоград. По-перше, шановні народні депутати, я хочу вас привітати з появою в залі губернатора Тернопільської області Ярослава Сухого. Він появився зараз тут серед нас, і я вітаю його тут. А запитання моє суголосне, фактично, до того, що поставила і пані Катерина, і судячи з усього, очевидно, такі сумніви якісь є у багатьох людей. Тому, справді, сама ідея цього законопроекту дуже благородна. Це, справді, люди, позбавлені якихось тих можливостей, яких позбавлені інші, здорові абсолютно люди. І безперечно, нам потрібно про них подумати, про те, щоб їх не обкладати цими страшними податками, які зараз буквально розвалюють нашу і економіку, і громадські організації. Скажімо, Спілка письменників виплачує за землю щомісяця 28 тисяч гривень. Де їх брати? Через це у мене теж такий сумнів: чи не буде раптом за цим добрим нашим наміром, чи не відти вилізе, ви ж знаєте, що у складках ховається, як правило, чорт. Які є застереження від цього, які.
Я можу сказати, що запобіжників проти мошеннічества і інших дій взагалі немає у державі. Але у цьому законопроекті ми у другому читанні постараємося передбачити ці запобіжники.
Будь ласка, Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, „Наша Україна – Народна самооборона”. Я уважно подивився і експертні заключення, і ніхто не бачив того, що зараз помічали депутати, які задавали вам питання. У мене також є питання, яке також стосується цього самого, тому що ми робимо надзвичайно широку пільгу, у нас громадські організації інвалідів, а також їх підприємства або об’єднання, установи, організації і потім використання земельних ділянок для будівництва реабілітаційних установ, об’єктів фізкультури і спорту соціально забезпечених. Тобто така широта, що любе підприємство може побудувати, здавати в оренду, кому завгодно віддавати і користуватись при цьому пільгою. Очевидно має бути записано: „.з цільовим призначенням, для використання інвалідами” або „переважною кількістю інвалідів”. Це треба передбачити так, щоб не було жодного зловживання, тому я за цей.
Я можу повністю погодитись з паном Кармазіним, Юрій Анатолійович правий в тому, що потрібно імено таке застереження ввести в другому читанні. Ми так само це передбачимо. Дякую.
Дякую, сідайте, будь ласка. Є бажаючі обговорити? Обговорили? Тоді, шановні колеги, давайте дійсно з врахуванням, я абсолютно солідарний, практично кожен хто ставив запитання суть якого зводилась, почекайте, Валерій, почекайте. Суть якого зводилась до того, щоб під благими намірами не було того, що під маркою інвалідів будуть робити те, що будуть тягнути з бюджету. Тому абсолютно слушне зауваження Юрія Кармазіна, я просив би комітет, коли він буде готувати до другого читання, обов’язково це врахувати, що тільки громадські організації інвалідів для власних потреб. А не взагалі під маркою інвалідів, спортивні і тут таке широке поняття, що що хочеш можна побудувати і як хочеш можеш використовувати. З урахуванням цього я ставлю на голосування про підтримку законопроекту за номером 5120 – проекту закону про внесення змін до статті 208 Земельного кодексу України [[про умови використання ділянок громадськими організаціями інвалідів]] за основу. Прошу голосувати. [[16:12:29]] За-310 Рішення прийнято. Ще раз прошу і звертаюсь до комітету: при підготовці до другого читання врахувати наші побажання і рекомендації. Розглядається проект Закону про запровадження монополії держави на здійснення лотерейної діяльності. Законопроект за номером 5417. Доповідач – Яценко Антон Володимирович. Немає. Законопроект за номером 5418. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про запровадження мораторію на видачу ліцензій на провадження господарської діяльності з випуску та проведення лотереї". Доповідач – Яценко Антон Володимирович. Також немає. Правда, тут є листи комітету про зняття з розгляду даних законопроектів. І в нас ще один законопроект за номером 5417-1 - проект Закону про державне регулювання діяльності з проведення лотереї в Україні. Доповідає Корж Віктор Петрович. Будь ласка, Віктор Петрович. Можливо за скороченою процедурою, як Віктор Петрович. Я ставлю на голосування пропозицію про розгляд цього законопроекту за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[16:14:21]] За-209 Рішення прийнято. Будь ласка.
Шановне керівництво Верховної Ради, шановні колеги, порівнюючи основні економічні показники у розвитку лотерейних ринків європейських держав з аналогічними показниками України, можна констатувати, що дисбаланс між показниками ВВП і обсягами розповсюдження лотерей перевищує в 50 разів. Зазначене також підтверджує, що основним фактором, який зумовлює розвиток лотерейного ринку, є саме спосіб, у який він організований, а не рівень добробуту населення. Адже найбільший дохід від проведення лотереї одержують країни з моделлю державної монополії на випуск та проведення лотереї. Проект Закону про державне регулювання діяльності з проведення лотереї в Україні розроблений з використанням зарубіжного досвіду нормативно-правового регулювання сфери лотерейного бізнесу з урахуванням конкретних економічних відносин, що на сьогодні склалися на ринку лотерей в Україні. Ми пропонуємо розглядати лотерейну діяльність як монопольну діяльність держави на запровадження лотереї, змістом якої є заборона запровадження та проведення на території України всіх лотерей, крім державних, які проводяться операторами, що одержали право на їх проведення. Хочу також наголосити, що в проекті вперше запроваджується розуміння лотерейної діяльності як діяльності соціальної, спрямованої на задоволення потреб суспільства, в тому числі для фінансування соціальної сфери держави в напрямках, визначених цим законом та законами України про державний бюджет на кожний рік в обсязі 25 відсотків від частини тих доходів, які залишаються після формування призового фонду. Слід зазначити, що кошти, отримані від проведення державних лотерей будуть витрачатися на лікування дітей, розвиток олімпійського руху, капітальне будівництво спортивних споруд, підготовку до Євро-2012. Подання Міністерству фінансів щодо конкретних цільових бюджетних програм вносить колегіальний дорадчий орган – лотерейна рада. Законопроект також містить фінансово-економічні, організаційні та інші вимоги до оператора лотереї. Це – мінімальний розмір статутного капіталу, мінімальна кількість терміналів, а також точок.
Завершуйте, будь ласка.
Я хотів би звернути увагу, що планка вимог до цих операторів дуже підвищена, щоб гарантія гравців була врахована. Звертаю увагу, що порядок контролю повністю залишається за Міністерством фінансів. Також забороняється участь дітей віком менше 18 років, прийняття цього проекту сприятиме вдосконаленню сучасних механізмів правового регулювання в лотерейній сфері. Враховуючи неоднозначність думок, багато обговорень, я пропоную врахувати конструктивні пропозиції які є. Також, звертаю увагу, що є узгодження з усіма комітетами, є висновок Міністерства фінансів – прийняти за основу з подальшим доопрацюванням. Я просив би вас підтримати у першому читанні і доопрацювати цей законопроект. Дякую за увагу.
Дякую, Віктор Петрович, сідайте, будь ласка. Так, тут співдоповідач також від комітету, Яценко. Зрозуміло. Є необхідність обговорювати? Є? Нема? Є. Тоді, будь ласка, запишіться два – за, два – проти. Так, будь ласка, записався один. Карпук, прошу.
Шановні колеги, дійсно, якщо послухати мету створення надання державної монополії на лотерейну діяльність в Україні і спрямувати ці кошти на соціальні потреби, зокрема на олімпійський рух 60 відсотків, 30 на будівництво споруд, 10 відсотків на лікування дітей хворих на рак, то здається, що це підкупляє, що це добра річ. Але якщо подивитися в суть, що є державною монополією і подивитися на одного з авторів, який відомий є творцем інших таких монополізованих структур з відтінком, який викликає дуже багато запитань, то зрозуміло, для чого робиться ця державна монополія. Тим паче, що пропонується цим законопроектом створити лотерейну раду, яка була б дорадчим органом при Кабінеті Міністрів, але її склад визначався як Верховною Радою, так і Президентом України. Зрозуміло собі, що за лотерейна рада може бути в Україні, склад якої визначається парламентом України і Президентом України, це щось вище, якихось інших всіх центральних органів виконавчої влади. Тому є багато інших таких запитань і слід все-таки направити цей законопроект на доопрацювання. Дякую.
Будь ласка, Микола Володимирович.
Шановні колеги, я хочу вам доповісти про те, що ідея для того, щоб лотерея працювала на український спорт і фізичну культуру, це ідея напевно з першого дня незалежності. І трагедія полягає в тому, що всі ми говоримо, що це треба зробити і жоден законопроект не був підтриманий жодним міністерством фінансів, жодного уряду. Оскільки виглядає таким чином, що краще Міністерству фінансів будувати свої власні відносини з лотерейними гравцями, аніж передавати це під контроль влади чи громадськості. У мене є багато застережень до цього законопроекту. Але ідея, яку треба зберегти, чи ми підтримаємо в першому, чи у повторному першому читанні є абсолютна правильна. Не можна від спеціалізованих, особливо спортивних лотерей гроші віддавати в бюджет, а потім просити чиновника, щоб вони дали на розвиток фізичної культури, спорту, охорони здоров’я чи ще чогось. Природа лотерей є така, що, якщо ми дозволяємо цю частину якби азартності вкладати гроші, то ми чітко повинні знати, що ми це компенсуємо виключно для фізичної культури, чи охорони здоров’я, чи культури, це додатковий стимул. Можна дебатувати про лотерейну раду. Але цілком очевидно, що мусить бути не Мінфін, а дорадча якась громадська рада, наприклад, найвидатніших спортсменів, чи працівників видатних діячів культури, які мусили би вказати, куди щорічно централізовано ми виділяємо ці кошти. Не може сьогодні діяти система, коли держава колись радянська дала, скажімо, от ви спорт-лото, от ви ще щось. А сьогодні на власний розсуд ці власники лотереї займаються цим бізнесом – це приватний бізнес, тільки формально називається державний. Тому я вважаю, що ідея направити кошти із азартно-лотерейних ігор на фізичну культуру, спорт, охорону здоров’я і культуру, воно правильно. Інша справа, треба інституційно подумати, як її врегулювати. Тому саму ідею я підтримав би, і хай автори далі працюють.
Дякую. Обговорення питання завершено. Будьте уважні, Шановні колеги, я буду ставити на голосування. Я буду ставити на голосування усі три законопроекти, усі три законопроекти. Ставиться на голосування проект Закону про запровадження монополії держави на здійснення лотерейної діяльності [[реєстраційний номер 5417]]. Прошу визначатися. [[16:22:23]] За-2 Закон відхилено. Ставиться на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про запровадження мораторію на видачу ліцензій на провадження господарської діяльності з випуску та проведення лотерей" [[реєстраційний номер 5418]]. Прошу визначатись. [[16:22:54]] За-0 Абсолютні нулі, закон відхилено. Ставиться на голосування про прийняття за основу в першому читанні проекту Закону про державне регулювання діяльності з проведення лотерей в Україні [[реєстраційний номер 5417-1]]. [[16:23:26]] За-0 Немає підтримки. Була пропозиція направити цей законопроект на повторне перше читання. Я ставлю цю пропозицію на голосування. Прошу голосувати. [[16:23:49]] За-280 Законопроект скеровується на повторне перше читання. Розглядається проект Закону про внесення зміни до Закону України "Про захист рослин" [[реєстраційний номер 4593]]. Автор законопроекту Євген Іванович Кирильчук і від комітету Перестенко підготуватись. Не буде заперечення за скороченою процедурою? Я ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[16:24:30]] За-250 Рішення прийнято. Будь ласка, Євген Іванович, у вас 2 хвилини.
Пропоную, Адаме Івановичу, розглянути за скороченою процедурою. Вже, да? Шановні народні депутати! Цей законопроект уже майже рік як зареєстрований, авторами його є група депутатів, притому від різних фракцій, є спеціальна служба, яка пройшла експертизу по цьому законопроекту і в Кабінеті Міністрів і в аграрників, і в Міністерстві аграрної політики, і в ряді інших. В чому суть цього законопроекту? Справа в тому, що 90 тисяч тонн ядохімікатів захисту рослин, гербіцидів, пестицидів завозиться в Україну, а належного контролю за цими ядохімікатами в Україні немає. Особливо на ринку торгівлі, на ринку їх зберігання, і їх використання. У нас практично сьогодні не вистачає даних, скільки і в якій продукції після використання цих ядохімікатів є остаток вредних речовин, як в продуктах харчування так і у самих рослинах, і насінні. Саме по цій причині два роки назад Державну службу захисту рослин зробили її державною, люди там сьогодні державні службовці, але прав цих людей пред’явити претензії не вистачає. Тому цей законопроект пропонує збільшити вимоги і надати більші права для державних службовців, які займаються захистом рослин. Є один маленький нюанс в цьому законопроекті, всі ті.
Завершуйте, будь ласка.
30 секунд. Два роки, як стали державними службовцями вони сьогодні статус державного службовця мають, але 172 чоловіки, які в той час, коли робили для інших державного службовця розрахувались і пішли на пенсію, вони просять врахувати в цьому законі їхню. щоб їх теж визнали державними службовцями і. якщо це можливо. Але це в першому читанні. Пропоную підтримати законопроект в першому читанні. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Від комітету голова підкомітету з питань аграрної політики та земельних відносин Марина Володимирівна Перестенко.
Шановні народні депутати! Комітетом Верховної Ради України з питань аграрної політики та земельних відносин на засіданні 2 грудня 2009 року розглянуто проект Закону України про внесення зміни до Закону України "Про захист рослин" [[реєстраційний номер 4593]], поданий 19 жовтня 2009 року народними депутатами Рижуком, Присяжнюком, Кирильчуком, Курпілем. Законопроект розроблений на виконання положень Міжнародної конвенції про захист рослин, яка ратифікована Указом Президента України від 31 січня 2006 року, про приєднання України до Міжнародної конвенції про захист рослин та Закону України „Про пестициди та агрохімікати”. В законопроекті розширюються основні завдання державного контролю та повноваження спеціально уповноважених органів виконавчої влади у сфері захисту рослин, уточнюється термінологія, посилюється відповідальність за порушення законодавства у відповідній сфері. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України пропонує за результатами розгляду в першому читанні законопроект прийняти за основу. З огляду на зазначене комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про захист рослин" [[реєстраційний номер 4593]] прийняти за основу. Дякую за увагу.
Дякую. Є необхідність обговорювати? Ні? Прошу записатися. Так, будь ласка, Кармазін. Підготуватись Яворівському.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, „Наша Україна – Народна самооборона”. Шановні народні депутати! Дозвольте від імені Асоціації за чисте землеробство і безпечне довкілля подякувати авторів цього закону і Рижука, і Присяжнюка, Кирильчука і Курпіля за те, що вони проявили цю законодавчу ініціативу. Тому що надзвичайно важливе те, що вноситься і буде здійснюватись постійний державний контроль щодо дотримання регламентів застосування пестицидів і агрохімікатів, а також за вмістом залишкової кількості пестицидів, нітратів і нітритів у сільськогосподарській продукції і сировині рослинного походження. Я вважаю це абсолютно позитивним доповненням до чинного законопроекту про захист рослин. Також вважаю позитивним, незважаючи на те, що науково-експертне управління вважає, що необгрунтовано високо підняті планки адміністративних стягнень, які підвищуються цим законом, а вони збільшуються з 10 і 18 неоподаткованих мінімумів доходів громадян до 50 і 90 неоподаткованих мінімумів. Але коли ми замислимся скільки коштує здоров’я людини, коли ми побачимо, що сьогодні у погоні за прибутком ідуть на те, що збільшують хімікати в десятки разів, щоб тільки отримати прибуток, і потім дивимось, як лікарі спасають хворих людей, тоді ми розуміємо, що такі надзвичайно серйозні штрафи абсолютно адекватні, тому що робиться у країнах цивілізованої Європи, до якої ми весь час хочемо увійти і відноситись. Через це я вважаю, що і ті зміни, передбачені до Кодексу України про адміністративні правопорушення [[це стаття 42 прим, 83 прим, 188 зі значком 12]] мають бути такими, щоб прийняти у першому читанні. Дякую.
Дякую і вам. Яворівський Володимир Олександрович. Мікрофон з місця, будь ласка.
Шановні колеги, мені здається, точніше було би авторам назвати цей законопроект не про захист рослин, а про захист громадян України, це було би, мабуть, точніше. Хоча я розумію, що цю назву потрібно залишити. Всі ті блага цивілізації, які ми сьогодні маємо, якими ми втішаємся, обов’язково тягнуть за собою колосальний шлейф небезпек. Те саме ми маємо і з цими хімікатами, із засобами захисту рослин і тому подібне. Ще й сьогодні ми знаємо про те, що на полях десь недалеко від села стоять ці комори колгоспні, де колись там був індустрій і таке інше, і після кожного дощу звідти витікає брудна юшка. І ще й сьогодні дуже часто знаходять дуст і в наших рослинах, і в продуктах харчування, і тому подібне. Через те, я абсолютно поділяю тривогу авторів, до речі, представників різних фракцій: і Партії регіонів, і БЮТу, які вирішили все-таки створити цей законопроект. Дійсно, я розумію, декому він видається занадто жорстким, тому що збільшити штрафи до 90 мінімальних заробітних плат, але я переконаний в тому, що проблема того абсолютно коштує. Ясна річ, що цей законопроект не гарантує нас, він не є стерильним, і він все одно все-таки залишає лазівку для зловживань, тому що всі ці. Мабуть, ви не знаєте про те, що той же самий Саакашвілі в Грузії скасував цілковито санепідстанцію, розуміючи про те, що вони не стільки там б’ють тарганів, як в першу чергу перевіряють і беруть за це хабарі. Очевидно, щось подібне може відбутися і тут. Але мені видається, що все-таки крок той, який зроблено для убезпечення людського життя і людського здоров’я є дуже нормальний. Через те „Блок Юлії Тимошенко” буде одностайно підтримувати цей законопроект, і ми просимо інших колег також його підтримати у першому читанні.
Так, будь ласка, перед голосуванням я хотів би послухати представників Кабінету Міністрів. Хто там? Іван Микитович Демчак, прошу, від Міністерства АПК.
Міністерство аграрної політики, шановні депутати, шановний голово, просить підтримати даний законопроект. В ньому є уточнені і запропоновані зміни на основі приєднання до Міжнародної конвенції по захисту рослин, приєднання до Закону про пестициди та ядохімікати. Є лише одне спірне питання, яке зараз виникло в процесі обговорення, хоча воно було прийняте, стаття 11, добавлення щодо посадової особи, якій надано повноваження державних інспекторів, стаж державної служби зараховується з дня набрання закону чинності про захист рослин. Це спірне питання. Ми готові його, якщо б депутати дослухалися і його зняли, це питання, і тоді можна було б в першому читанні його приймати в першому читанні. А до другого читання, якщо там якісь інші зауваження, ми їх допрацюємо. Але більшість зауважень, крім 11 статті з доповненням щодо зарахування служби з дня прийняття закону, ми згідні його зняти. І підтримуємо депутатів в тому питанні.
Ясно. Від Мінфіну хтось є? Будь ласка, Чечетов.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги! Действительно, стоит прислушаться к предложению, которое прозвучало из уст заместителя министра. И если мы учтем это предложение, то, я думаю, мы проголосуем в первом чтении. Поэтому давайте проголосуем текст закона с учетом предложения, озвученного заступником министра.
Шановні колеги, якщо не буде заперечення і в автора, і в комітету - будьте уважні! – тоді я поставлю на голосування: про прийняття за основу у першому читанні проекту Закону про внесення зміни до Закону України „Про захист рослин” [[реєстраційний номер 4593]] з вилученням добавок до статті 11-ї, яка говорить про те, що посадовим особам, яким надано повноваження державних інспекторів захисту рослин, стан державної служби зараховується з дня набрання чинності Закону України „Про захист рослин”. Начальники державних інспекцій захисту рослин Автономної Республіки Крим, області призначають на посаду та звільняють з посади керівників державних лабораторій захисту рослин за погодженням з головною державною інспекцією захисту рослин. За виключенням цього, бо, дійсно, ми тоді, якщо дамо право дня набуття про захист рослин, то ми. закон, получається, зворотну дію буде мати, бо цей закон давним-давно діє – і ми ним починаємо рахувати. І друге. Тобто з виключенням того, що я зачитав, прошу голосувати. [[16:37:09]] За-353 Законопроект прийнято в першому читанні з вилученням поправок до 11 статті. Будь ласка, Кирильчук.
Адам Іванович, якщо ми вилучили цю статтю, до інших – зауважень немає, то даний законопроект можна було б прийняти в цілому.
Є, на жаль, заперечення. Розглядається законопроект за номером 3670, проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо захисту прав споживачів]]. Є пропозиція: за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. Автор не заперечує. Навіть просить. [[16:38:10]] За-270 Рішення прийнято. Будь ласка, автор законопроекту Мірошниченко Юрій Романович, від підкоміт. від комітету підготуватися Гейману.
Шановні виборці, шановні колеги! Юрій Мірошниченко, фракція Партії регіонів. Про що йдеться в цьому законопроекті 3670? Насправді, він покликаний узгодити норми двох законів, які регулюють одне і те саме питання, а саме право споживача обміняти непродовольчий товар належної якості. Наш колега Парубій вже торкався цієї проблеми і за його ініціативою було внесено зміни до статті 77 Цивільного кодексу, але не всі питання, які виплавають з цієї проблеми були врегульовані в тому законопроекті. Про що йдеться? Ідеться про те, що Закон про захист прав споживачів і Цивільний кодекс по-різному тлумачать як підстави, так і терміни, протягом яких людина, яка купила непродовольчий товар належної якості, хоче його обміняти. Якщо в одному законі йдеться про те, що у нього є 14 днів з моменту, коли він отримав товар, то в іншому – з дня наступного після дня купівлі. Якщо йдеться в одному законі про те, що продавець має право встановити триваліший термін, коли споживач може обміняти товар, то в іншому законі такої норми немає. Через це виникають певні колізії у тлумаченні цих законів, і навіть випадки, коли громадяни звертаються до суду. Одна із сторін спору посилається на норму одного закону, а інший посилається на норму іншого закону. А оскільки у нас немає пріоритетів законів, кодексів над законами, всі вони мають рівну юридичну силу, ми стикаємося з проблемою, коли колізія законів призводить до втрат, пов’язаних, у тому числі, і з.
Завершуйте, будь ласка.
Цей законопроект, він простий, він, фактично, ці дві норми узгоджує, причому так, як більше захищаються права споживачів. І на моє переконання, його можна голосувати в цілому. Тому звертаюся до вас, мої колеги, щоб ви проголосували його і за основу, і в цілому Дякую. Як закон.
Дякую. Від комітету голова підкомітету Комітету з питань економічної політики Гейман Олег Айзікович, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні колеги народні депутати! Комітет з питань економічної політики на засіданні 24 червня 2009 року розглянув проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо захисту прав споживачів, внесений народним депутатом України Мірошниченком, реєстр 3670. Основною метою законопроекту є посилення гарантій прав споживачів. Автором запропоновано внести зміни до частини першої статті 707 Цивільного кодексу України, а також до статей 9 та 23 Закону України "Про захист прав споживачів». Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України підтримує прийняття проекту Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо захисту прав споживачів, внесений народним депутатом України Мірошниченком. Комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України „Про внесення змін до деяких законодавчих актів України” [[щодо захисту прав споживачів]], внесеним народним депутатом України Мірошниченком, прийняти за основу. То у випадку передбаченому частиною четвертою статті 102 Регламенту Верховної Ради України прийняти його в цілому. Разом з тим хочу проінформувати вас, шановні колеги, що вже після прийняття комітетом рішення щодо його законопроекту 14 травня 2010 року Президентом України підписано Закон України про внесення змін до статті 707 Цивільного кодексу України, в якому вже прийнята зміна.
Завершуйте, будь ласка.
викладена автором у пункті другому законопроекту і слова „неналежної” вже замінено на слово „належної”. Тому наша пропозиція – прийняти за основу та в цілому лише пункт перший поданого народним депутатом України Мірошниченком Юрієм Романовичем, законопроекту, який стосується внесення змін до статті 9 та 23 Закону України „Про захист прав споживачів”. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Є бажаючі обговорити? Ніхто не наполягає? Тоді я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу в першому читанні законопроекту за номером 3670. Проекту закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо захисту прав споживачів]]. Прошу голосувати. [[16:44:26]] За-307 Рішення прийнято. Що робимо з прийняттям в цілому? Але там є. Юрій Романович, там є різні у вас різночитання, комітет пропонує одне, ви – інше, так за що ми.
Дозвольте я прокоментую.
Будь ласка.
Шановні колеги, чому комітет звернув увагу на ту обставину, що частину як би треба голосувати в цілому, а частину не треба. Справа в тому, що закон, який пропонував наш колега Парубій, одне слово, частину вже вніс, бо він вже розглядався трошки раніше. Мій враховує і цю обставину, і ще узгоджує норми двох законів. Так що його можна голосувати в цілому і то не буде запереченням того, про що говорив представник профільного комітету. Дякую.
Будь ласка, Кабмін.
Міністерство економіки. Слід зауважити, що після внесення цього законопроекту, який сьогодні розглядається, Верховною Радою прийнято Закон України 14 травня [[2257]] про внесення змін до статті 707 Цивільного кодексу. Це є друга частина цього законопроекту, яким частково усунути неузгодженість. Тому враховуючи зазначене, законопроект необхідно доопрацювати з метою врахування цих змін, які внесла Верховна Рада до статті 707 Цивільного кодексу.
Дякую. Розглядається проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо книги відгуків і пропозицій]] [[реєстраційний номер 4120]]. Доповідає Боднар Ольга Борисівна. Ольга Борисівна, можемо за скороченою процедурою. Я ставлю на голосування пропозицію про розгляд цього законопроекту за скороченою процедурою. [[16:46:29]] За-252 Рішення прийнято. Будь ласка, Ольга Борисівна.
Було б непогано, якби стільки ви дали за цей законопроект в цілому. Шановний головуючий, шановні колеги, глядачі, слухачі, новації, які я маю честь представляти, торкаються кожного з вас, не тільки тих, хто знаходиться в цьому залі, а взагалі всіх, хто мешкає в Україні, навіть тимчасово. Тому що кожен з нас є споживачем в тому чи іншому розумінні цього слова. І всі практично щоденно стикуємось з тим, з наданням тих чи інших послуг і страждаємо, хто від зіпсованого настрою, хто від значних матеріальних збитків. Якщо за радянських часів досить дієвим та ефективним механізмом для відстоювання законних прав та інтересів споживачів була книга відгуків і пропозицій, то зараз вона перетворилась в такий своєрідний громовідвід і не більше. Це пояснюється тим, що статус у неї незначний, вона затверджена підзаконним нормативно-правовим актом, а саме інструкцією. Крім того, штрафи за порушення інструкції про книгу відгуків і пропозицій на підприємствах роздрібної торгівлі та у закладах ресторанного господарства є дуже й дуже мізерні.Більшість споживачів просто не знають як користуватися цієї книгою на практиці. Запропонований вашій увазі законопроект спрямований на вирішення порушених проблем. Він передбачає підняти статус книги відгуків і пропозиції. З цією метою передбачається в Законі України «Про захист прав споживачів» надати споживачам право залишати скаргу, пропозицію, відгук або зауваження в книзі відгуків і пропозицій, яка має знаходитись на видному і доступному місці. Керівник підприємства або його заступник зобов’язані у тижневий термін розглянути запис, який внесений в цю книгу, вжити необхідних заходів для усунення зазначених недоліків, порушень, і про що в обов’язковому письмовому порядку мають повідомити заявника протягом семи днів за вка.
Завершуйте, будь ласка.
вказаною ним адресою. Крім того, змінами до Кодексу України про адмінправопорушення передбачається збільшити нижню межу адміністративного штрафу з 1 до 3-х неоподаткованих мінімумів громадян. Це дозволить створити додаткові засоби для відстоювання споживачами своїх законних прав і інтересів, а також стимулюватиме працівників галузі торгівлі, громадського харчування та послуг надавати більш якісні послуги, що дуже важливо, зважаючи, що щорічне збільшення кількості туристів до України, а тим більше під час Євро-2012 буде суттєвим. Центр захисту прав споживачів зможе користуватися тою інформацією, яка буде надана споживачеві, і теж якісніше відстоювати інтереси громадян. Головне науково-експертне управління надало незначні зауваження стосовно використання словосполучення „порядок впровадження торгівельної діяльності та прав торгівельного обслуговування населення”, пропонуючи замінити терміном „правила торгівлі”, однак я його не видумувала цього терміну, а я його взяли з інструкції. І, крім того, управління вважає, що в законопроекті необхідно передбачити не лише письмову форму повідомлення. Шановні, якщо ми передбачимо не лише письмову форму повідомлення, то книга скарг залишиться просто такою собі книжечкою-громовідводом і ми не зможемо користуватися відповідями для того, щоб захищати свої права в подальшому. Єдине, з чим я можу погодитись, це з тим, що законопроект застарілий в плані набуття чинності. Я його пропонувала набути чинності з 1 січня 2010 року, оскільки законопроект з 2009 року. В даному випадку звісно, що краще зробити, щоб законопроект набував чинності з січня 2011 року. Проект схвально сприйнято європейським соціально-економічним комітетом.
Дякую! Ольго Борисівно, ну завершуйте, ви вже два регламенти перебрали.
останнє речення. Європейський соціально-економічний комітет дав схвальну оцінку, таким чином ці новації будуть схвалені і європейським законодавством. Прошу підтримати законопроект, моє прохання, в цілому.
Будь ласка, Гейман Олег Айзікович від комітету.
Шановний головуючий, шановні колеги народні депутати! Комітет з питань економічної політики на засіданні 24 червня 2009 року розглянув проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо книги відгуків і пропозицій]] внесений народним депутатом України Боднар. Метою законопроекту є підвищення практичного значення книги відгуків і пропозицій для споживачів у відстоюванні ними своїх законних прав та інтересів. Пропонується статтю 17 Закону України „Про захист прав споживачів” доповнити частиною, якою передбачається обов’язковість розгляду скарг та зауважень споживачів, зафіксованих у книзі відгуків і пропозицій у семиденний термін керівником торгівельного підприємства, або його заступником з наступним вжиттям ними необхідних заходів для усунення недоліків і порушень в роботі підприємства та обов’язковим письмовим повідомленням заявникам протягом 7 днів. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України вважає, що результатами розгляду в першому читанні законопроект доцільно повернути суб’єкту законодавчої ініціативи на доопрацювання. Кабінет Міністрів України підтримує, але висловив ряд зауважень стосовно термінів розгляду керівником підприємства або його заступником, висловлених споживачем зауважень чи пропозицій, які не узгоджуються з нормами Закону України „Про звернення громадян”. Комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо книги відгуків і пропозицій]] [[внесено народним депутатом України Боднар]] прийняти за.
Дякую. Шановні колеги, я думаю, зрозуміла пропозиція, давайте подякуємо автору, що вона піклується про наші права, в тому числі, бо ми також споживачі, і проголосуємо за цей законопроект у першому читанні з тим, щоб ті зауваження і Науково-експертного управління, і інші зауваження врахували до другого читання. Я ставлю на голосування про прийняття за основу законопроекту [[за номером 4120]] про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо книги відгуків і пропозицій]]. Прошу голосувати. [[16:54:00]] За-317 Законопроект прийнято в першому читанні. Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я попросив слово з мотивів. Я голосував за проект, хоча тут є величезна небезпека. І мене радує, що Науково-експертне управління побачило частинку цієї небезпеки. Небезпека заключається в тому, що, змінюючи терміни, які в нас були раніше визначені в законодавстві, а у нас було поняття „правило торгівлі”, розмазуючи їх на „порядок провадження торговельної діяльності, торговельного обслуговування”, ми виключаєм цілий пласт інших правил. Це перше. Тобто ми звужуємо відповідальність, і ми погіршим у такому випадку права споживачів, майте на увазі. Це перше. Друге. Є ще інша проблема. Коли ми говоримо про книгу скарг, то ми посилаємся ще на наказ Міністерства зовнішньоекономічних зв’язків і торгівлі України. Такого вже міністерства немає. Нам теж треба передбачити, як виглядає та книга, що в ній і так далі. Це треба все зробити під час підготовки до другого читання. Дякую.
Розглядається проект Закону про внесення змін до статті 44 Закону України "Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності" [[щодо відрахування коштів на культурно-масову, фізкультурну та оздоровчу діяльність]] [[реєстраційний номер 4774]]. Доповідає голова Комітету з питань соціальної політики та праці Хара. Шановні колеги, на жаль, я не бачу доповідача. І він же ж від комітету. Дозвольте мені вас проінформувати і, можливо, ми визначимось. Зараз 44 стаття говорить про те, що роботодавці зобов’язані відраховувати кошти первинним профспілковим організаціям на культурно-масову, фізкультурну і оздоровчу роботу в розмірах, передбачених колективним договором та угодами, але не менше, ніж 0,3 відсотка фонду оплати праці з віднесенням цих сум на валові витрати, а у бюджетній сфері за рахунок виділення додаткових бюджетних асигнувань. То автор законопроекту пропонує забрати саме ці слова: „виділення додаткових”, тобто за рахунок бюджетних асигнувань без „виділення додаткових”. Ось єдина, так би мовити, зміна і пропозиція. Якби не було вашого заперечення, я ставлю на голосування про прийняття за основу. Обговорити? Будь ласка, запищіться: два – „за” , два – „проти”. Будь ласка, Кириленко, за ним Кармазін. Кому? Так Павловському чи Яворівському? Павловський, будь ласка.
Зрозуміло, що автор законопроекту є головою Федерації профспілок і тому він хоче, щоби профспілки офіційні, які він контролює, підтримувались за рахунок державного бюджету. Про що йдеться в цьому законі, що бюджетні установи мають відраховувати кошти профспілковим організаціям в розмірі не менше 0,3 відсотка Фонду оплати праці за рахунок бюджетних асигнувань, зверніть увагу. Ми що в радянські часи повертаємось, коли профспілки частково утримувались за рахунок державного бюджету? Для чого це потрібно? Зараз є чинне законодавство, яке врегульовує це питання. Я думаю, що цей законопроект не можна підтримувати в жодному разі. Тим більше не зрозуміло, це які, офіційні профспілки, які в Федерацію профспілок входять? А у нас ще є з десяток профспілок, так званих, незалежних. А на них розповсюджується ця норма чи ні? Я думаю, що цей закон підтримувати не можна. Дякую.
Будь ласка, Кармазін.
Юрій Кармазін. Прошу передати слово колезі по фракції Володимиру Карпуку.
Володимир Карпук.
Володимир Карпук, „Наша Україна”. Я тоже хочу підтвердити ту думку, що Федерація профспілок в особі авторів законопроекту, які не уявляють існування інших профспілок як в цьому законопроекті, так в інших законопроектах, за рахунок бюджету намагаються визначати діяльність профспілкових організацій, первинних профспілкових організацій. Разом з тим в Україні існує ряд інших незалежних профспілкових організацій. Як бути з тим таким чином? Як розподіляти ці кошти? А якщо би взяти по деяких підприємствах в Фонд заробітної плати? Це значні суми. І ми знаємо, що роль профспілок раніше зводилася до школи комунізму, зараз практично зовсім інша їх роль. І не грають вони основної тої ролі по захисту прав працівників. Ми бачимо, яка величезна травматичність, яка смертність виробнича на травматизмі сьогодні, як раз таку постанову затверджували, велика інвалідність виходу на пенсію. Ці питання профспілками не вирішуються. І кошти, які. ми знаємо, що за рахунок цих коштів якраз проводиться не культурно-освітня, не оздоровлювальні роботи, не організація спортивних змагань, а, як правило, на бенкети та на зустрічі якихось осіб, які вигідні тому чи іншому колективу. Тому вважаємо, що до цього законопроект треба ставитися дійсно з цими вимогами і направити йог на доопрацювання.
Дякую. Шановні колеги, обговорення завершено. Я лише два моменти. По-перше, тут не сказано які профспілки, значить усі зареєстровані, тобто я не відносив би, що це стосується тільки профспілок, які очолює Хара. Бо тут не сказано які профспілки, а всі профспілкові організації, тобто всі хто офіційно зареєстрований. І друге. Шановні колеги, прошу звернути увагу. У нині діючому законі є слова „за рахунок виділення додаткових асигнувань”. Виділення додаткових! Тобто, крім асигнувань, ще й додаткові треба виділяти. Автор пропонує забрати ці слова. В результаті обговорення ми маємо можливість ставити на голосування. Прошу визначатися. Ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні проекту Закону про внесення змін до статті 44 Закону України "Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності" [[реєстраційний номер законопроекту 4774]]. Прошу голосувати. [[17:01:25]] За-217 Будь ласка, Микола Володимирович, з мотивів.
Шановні колеги, я хотів би звернуть увагу, я взяв з мотивів, оскільки йдеться про класичний приклад, я б сказав, подвійного конфлікту інтересів. І я хотів би, щоб ми на це звертали увагу, коли є людина, яка очолює профспілкову організацію. Вона реєструє законопроект для виділення грошей для своєї організації, натомість як голова комітету, який це розглядає, взагалі не приходить і не доповідає. Я вважаю, що це зневага взагалі і до парламенту у тому числі. Ми не можемо створювати такі прецеденти, що людина працює десь на стороні, лобіює інтереси однієї організації - і не має навіть часу прийти і пояснити, в чому смисл цього законопроекту. Я, Адам Іванович, хотів би, щоб ви як головуючий зараз, чи Голова Верховної Ради звернув увагу на те, що голова комітету, який отримує тут заробітну плату і має трудову книжку, повинен, як мінімум, ходити на роботу, а, як максимум, доповідати свої законопроекти, які вносить. І я просив би всіх людей, які очолюють бізнесові структури почесно чи громадські, не вносити законопроекти про виділення бюджетних коштів для своїх організацій. Це неетично як мінімум.
Розглядається проект Постанови про розроблення Загальнодержавної програми щодо зменшення та поступового припинення використання на території України мийних засобів на основі фосфатів [[реєстраційний номер 3161]]. За скороченою процедурою я пропоную розглянути. Прошу голосувати. [[17:03:18]] За-202 Рішення прийнято. Будь ласка, Ігор Володимирович Лисов – автор законопроекту. Підготуватись Семинозі.
Шановна президія, шановні колеги! На ваш розгляд виноситься проект постанови, яка має на меті створення умов для реалізації державної політики у сфері зменшення та поступового припинення використання на території України мийний засобів на основі фосфатів. Постановою передбачається доручити Кабінету Міністрів України розробити та подати до Верховної Ради України проект загальнодержавної програми. В більшості країн Європи, Канади та США вже біля 20 років відмовилися від використання в побуті мийних засобів на основі фосфатних добавок. Більшість мийних засобів, які реалізовуються на споживчому ринку України – а їх об’єм, за даними експертів, від 350 до 450 тисяч тонн в рік, - містять максимальну кількість фосфатних сполук. Ця цифра з кожним роком зростає, хоча в Україні відсутній реальний статичний облік об’ємів виробництва, використання імпорту та експорту мийних засобів взагалі. Основні діючі компоненти всіх пральних порошків – це так звані поверхно-активні речовини, які представляють собою надзвичайно активні хімічні сполуки. При надходженні в організм людини вони накопичуються і негативно впливають на здоров’я. Звичайні порошки містять 10-15 відсотків поверхно-активних речовин, а решта 80 відсотків, це припадає на фосфатні добавки: відбілювачі, ферменти та інші добавки. Наявність фосфатних добавок в порошках призводить до значного посилення токсичних властивостей поверхно-активних речовин. За даними експертів, близько 60 відсотків загального фосфору, що містять в мийних засобах на основі фосфатів потребує, попадає в каналізаційні стічні. сточні води. Світовий досвід показує, що очисні споруди не вирішують проблеми захисту водойм від забруднення фосфатами, а враховуючи.
Завершуйте, будь ласка.
Да, дуже коротко. Прошу народних депутатів підтримати цей законопроект з однією правкою, у зв’язку з тим, що він довго розглядався в стінах Верховної Ради, прошу змінити терміни в першому пункті, після слов „Кабінету Міністрів” словами „до 1 грудня 2009 року”, замінити словами „до 1 травня 2011 року”. Дякую.
Дякую. Будь ласка, від комітету Анатолій Іванович Семинога.
Шановний головуючий, шановні колеги! Водні ресурси потрібно вважати найважливішою державною цінністю, тільки так ми можемо зберегти найцінніший ресурс природи – це воду в нинішньому тисячолітті. Забруднення води речовинами, що містять фосфати сприяє бурхливому розмноженню синьо-зелених водоростей і цвітінню водойм, які супроводжуються різким зниженням в воді вмісту кисню, загибеллю риби та інших водних тварин. Під час цвітіння Київського, Каховського та інших рукотворних морів на Дніпрі стоїть сморід, а хвилі викидають на берег трупи риби, що задихнулась. В багатьох країнах Європи та США ще років 20 тому назад припинили випуск безфосфатних пральних порошків. припинили випуск фосфатних пральних порошків. Там діє законодавство, яке забороняє використовувати фосфати у пральних порошках. Тому активність розроблення законодавчої бази про зменшення та поступове припинення використання на території України мийних засобів на основі фосфату не викликає сумнівів. Комітет на своєму засідання розглянув поданий колегою Лисовим законопроект Постанови про розроблення загальнодержавної програми щодо зменшення та поступове припинення використання на території України мийних засобів на основі фосфату і рекомендує прийняти його у цілому. Необхідність розроблення названої програми також підтримується Міністерством охорони навколишнього природного середовища України, Міністерством з питань житлово-комунального господарства України, Комітетом України по водному господарству та Держспоживстандартом України. Також ми підтримуємо правку колеги Лисова про перенесення термінів дії введення цього законопроекту. Прошу підтримати і дякую за увагу.
Дякую, Анатолій Іванович, сідайте, будь ласка. Будемо голосувати? [[Шум у залі]] Юрій. потім. компенсуємо. Шановні колеги, давайте проголосуємо. Тільки, дійсно, поскільки проект знаходиться на розгляді з березня 2009 року, тому нам треба уточнити так, як пропонує автор законопроекту, дату. З урахуванням дати, що Кабінету Міністрів України до 1 травня 2010 року розробити таку програму, я ставлю на голосування про прийняття у цілому постанови про розроблення загальнодержавної програми щодо зменшення та поступове припинення використання на території України мийних засобів на основі фосфатів. З уточненням. Дата – до 1 травня 2011 року. [[Шум у залі]] Недалеко. Голосуємо. [[17:09:12]] За-342 Дякую. 342, постанова прийнята з уточненням дати. Розглядається проект постанови про відзначення 350-річчя заснування міста Тростянець Сумської області, законопроект за номером 6273. Пропозиція за скороченою процедурою. [[Шум у залі]] Голосуємо без обговорення? Я ставлю на голосування про прийняття Постанови про відзначення 350-річчя заснування міста Тростянець Сумської області [[реєстраційний номер 6263]] про прийняття її в цілому. Прошу голосувати. [[17:10:05]] За-319 Дякую, постанова прийнята. Проект Постанови про відзначення 80-річчя з дня народження першого українського космонавта, двічі Героя Радянського Союзу Поповича Павла Романовича, 6319. Косів, будь ласка мікрофон, одна хвилина.
Михайло Косів, фракція "Блок Юлії Тимошенко", партія „Реформи і Порядок”. Звичайно, що ми будемо за це голосувати, але не зовсім коректна постановка питання, бо перший український космонавт був наш земляк і колега по парламенту Каденюк. Леонід, але Каденюк. Ми його дуже всі шануємо, бо він і зараз є активний чоловік. Що стосується цієї постанови, то це був справді дуже славний теж чоловік, дуже славний українець, але тоді ще української держави, на жаль, не було. Отже це можна змінити, що перший космонавт, радянський космонавт українського походження, або якось інакше. Так що давайте це разом будемо враховувати.
Дякую, Михайло Васильович. Шановні колеги! Зараз, почекайте, будь ласка. Я думаю, якби ми написали першого космонавта України, то були б не праві, бо дійсно, першим космонавтом держави Україна був наш шановний колега Леонід Каденюк. Якщо ми пишемо першого українського космонавта, то ми праві, бо перший українець, який полетів у космос, був саме Павло Романович, це одне. Друге. Подивіться, будь ласка, 5 жовтня виповнюється 80 років з дня народження Поповича, першого космонавта, двічі Героя, нагородженого Орденом Князя Ярослава Мудрого IV ступеня, депутата Верховної Ради УРСР шостого-одинадцятого скликань. П’ять скликань був він депутатом, нашим колегою попередником, почесного громадянина чотирьох міст України, першого президента російського товариства української культури „Славутич”. Я прошу підтримати цю пропозицію. Голосуємо. [[17:13:02]] За-328 Дякую. Проект постанови про відзначення 80-річчя з дня народження Поповича [[реєстраційний номер 6319]] підтримало 328 народних депутатів. Слухається проект Постанови про відзначення пам’ятних дат і ювілеїв у 2010 році [[реєстраційний номер 6124]]. Голова Комітету з питань культури і духовності Яворівський. За скороченою процедурою я прошу розглянути. Ставлю на голосування. [[17:13:46]] За-260 Дякую. Будь ласка, якщо є необхідність чотири хвилини, даємо чотири хвилини, бо він і автор, і голова комітету. Будь ласка, чотири хвилини, прошу Володимир Олександрович.
Шановні колеги, шановні наші виборці, так склалося, що вже майже половина року пройшла і ясна річ, що половину тих знаменних дат, які стосуються і великих міст, і історичних подій, і певних історичних персоналій вже пройшли. І чесно кажучи, я навіть не знаю, мабуть немає жодного сенсу сьогодні за них голосувати. Через те я б запропонував розпочати з тих реальних дат, які залишилися, які ще маємо можливість відзначити. Тобто аж до 8 червня – Кожедуб, ми за нього проголосували. Ви знаєте тут в парламенті його ювілей відзначено, я б не сказав, що так помітно, що ми так всі помітили цей ювілей, але його відзначили. А от нижче, 20 червня від дня народження Доманського Антона Володимировича - вченого, хіміка, академіка академії, директора Інституту загальної хімії – 130 років, звідси і нижче за всі ці дати можна було б проголосувати. Я хочу звернутися до народних депутатів, я кілька разів звертався письмово, звертався з цієї трибуни, шановні мої колеги, будь ласка, давайте ваші пропозиції будь-які, що ви вважаєте за необхідне. Комітет їх розгляне, комітет їх внесе в цей перелік дат. Є, звичайно, певні нормативи дат – це має бути або кругла дата, був указ Президента, була постанова Кабінету Міністрів, які регламентують визначення дат, що ми не святкували, скажімо, кожного року. А це тоді, коли є справді кругла дата: або сотня, або десятка. Дотримуючись саме цих регламентних норм, цих нормативів ми і вибирали певні ювілеї. Через це ми сьогодні вже додали власне, і проголосували сьогодні і за Тростянець, проголосували і за Поповича, через це я просив вас зараз все-таки, ну, якби там не було, але є українська держава, мусить вона мати все-таки певний перелік якихось дат загальнонаціональних на загальнонаціональному рівні. Правда, я мушу відразу вам сказати, що ви, шановні мої колеги, коли подаєте ці проекти постанов, вони всі йдуть під копірку. Обов’язково видати марку, обов’язково скажімо там зробити газифікацію і тому подібне. Очевидно, тут треба було б трішки урізноманітнювати, тому що є якісь дати вищі, скажімо там, тисячоліття, там, абощо, є якісь трошки інакші, як, скажімо, той же самий Тростянець. Але то вже робочі питання. Через те я би попросив вас проголосувати за цей перелік, тут нічого не викликає. ніхто більше нічого не додав, додано було тільки день народження Поповича і ми за нього проголосували. Більше жодних надходжень не находило. І хотів би я сьогодні, буквально сьогодні з коліс передзвонили із нашої нафтодобувної промисловості про те, що виповнюється в цьому році, в кінці року 200 років розпочатку добування нафти в Україні. Це було в Дрогобичі ще за Австро-Угорщини. Я ще раз кажу, що комітет звичайно готовий підтримати цю дату, бо все-таки вона важлива, це 200 років, але це на ваш особистий розсуд, щоб прийняти це з голосу. Якщо ви на це зголошуєтеся, то я вам це запропоную. Адаме Івановичу, у мене все.
Дякую, дякую, сідайте, будь ласка. Так, є необхідність обговорювати? Є. Прошу записатись. Володимире Олександровичу, присядьте, бо записуються на обговорення.
Адаме Івановичу, присідають тільки в одній ситуації.
Але сідають теж за рішенням. Так що вибирайте, що краще. Так, будь ласка, Чечетов.
Прошу передати слово Вадиму Колесніченко.
Дякую. Шановні колеги, безумовно це дуже-дуже важливий документ і ми бачимо, що над ним дуже плідно працював профільний комітет. Але, на жаль, дуже багато питань до тих дат, які запропоновано ще й залишається. Ну, наприклад, яке має відношення спільна перемога до Перемоги української зброї, коли під час Грінвальдської битви були війська польські, литовські і, в тому числі, мабуть, деякі українські полки. Ну я не бачу перемоги української зброї і це неподобство, це по-перше. По-друге, безумовно до міста Острог і Острозької академії ми відносимося з великим шануванням, але це ж не кругла дата 425 років, тому це теж не є предметом цього документу. І коли ми починаємо подальшу розробку цього документу, ми бачимо, що туди хотіли запропонувати, щоб ми пакетом проголосували. А хочуть, щоб ми проголосували за відзначення дня народження пана Шептицького Андрія, але за цього пана ніхто, я вважаю, від Партії регіонів і з розумних людей голосувати не буде. Тому що ця людина має пряме відношення до освячення зброї ОУН–УПА і тих бандерівців, які у Львові знищували єврейське населення. І я ніколи за це не зможу проголосувати і українське суспільство нас не підтримає. Тому ми повинні поважно відноситися до тих питань, які ми тут голосуємо, щоб не збурювати українське суспільство, а вносити тільки лад, порозуміння та злагоду. Вот я пропоную цьому комітету ще раз повернутися до розробки цього, безумовно, важливого документу і внести ті дати, які об’єднують нашу державу, підтримують її і об’єднують кожну людину, яка буде піклуватися про майбутнє і про наше минуле. Дякую за увагу.
Будь ласка, Михайло Косів. Підготуватися Гордієнку.
Михайло Косів, фракція "Блоку Юлії Тимошенко". Як добре, що я записався. Бо навколо цього документу не вперше поширюється відверта, нагла брехня, даруйте мені за таке слово, я майже ніколи в парламенті ним не користуюся. Та справа в тому, що в Грюнвальдській битві брали участь 40 українських полків з усіх тодішніх територій України. Там були Волинські, Галицькі, Київські полки. І віддавати це на відкуп тільки комусь одному – це був би історичний нонсенс. Та не маємо ми права цього робити! І працюючи у Львівському історичному музеї, я мав, ну, я мав обов’язок працювати над тими документами, не багатьма, але все-таки залишилися, які прославляють, власне, українців у цій, ну, скажімо так, битві народів. Тепер друге. Господи, та доки буде лунати оця брехня нібито Шептицький мав якесь відношення до погрому євреїв чи єврейського населення?! Таж відомо, що, власне, завдяки Шептицькому, врятували життя сотні людей єврейської національності. Таж потім Кагане, який був головним рабином Ізраїлю врятувався, власне, тому, що Шептицький його врятував. Та у монастирях українських церков були спеціально прилаштовані приміщення, де.
Будь ласка, Гордієнко.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Шановні колеги, я вважаю, і представники фракції Компартії України вважають, що сам підхід, який запропонований у постанові 6124, є взагалі неприйнятний. Чому неприйнятний? А тому, що коли ми затверджуємо, якусь постанову приймаємо про відзначення якоїсь дати, то дається відповідне доручення Кабінету Міністрів України щодо вирішення конкретних питань, пов’язаних з відзначення саме цієї дати. Те, що пропонували автори постанови 6124, це було саме намагання поєднати непоєднане. І мій колега Вадим Колесніченко досить образно саме це продемонстрував у своєму виступі. Фракція Компартії України не буде підтримувати цей законопроект, вона не буде підтримувати цей законопроект і тому, що Яворівський обманює сьогодні, коли сказав, що вони підтримали постанову саме по Поповичу. Він за неї не голосував.
Шановні колеги, від фракції, яка не виступала, 1 хвилина. Карпук. Потім репліка після голосування або перед.
Шановні колеги, я ніколи не думав, що цей законопроект пройде такий тернистий шлях в залах парламенту. Якщо ми, дійсно, хочемо примирити два крила України, якщо ми, дійсно, розуміємо історію України, як розуміють в Іспанії, як зрозуміли в інших країнах, то ми зрозуміли, що є запитання з одної чи іншої сторін до тієї чи іншої особистості, але це цілісність нашої держави, це єдиний народ. А люди, які говорять про те, що, називають інші речі, це люди, які дивляться на Україну очима імперії, очима Москви, які іншого розуміння не мають. Якщо до цього часу люди не прочитали хто такий Шептицький, яка значимість Грюнвальдскої битви, то що тоді показувати. Я думаю, що треба деяким діячам не купувати на Сотбісі картини, „Обнаженная женщина”, а купувати подарунки з набору історії України. Тоді буде інше мислення, інше буде голосування і інше сприйняття нашої держави.
Будь ласка, репліка, Яворівський, і будемо визначатись.
Володимир Яворівський. По-перше, я хочу відповісти колезі комуністові про те, що я особисто знав Павла Поповича, ми з ним депутатами СРСР сиділи поруч. Через те я не міг, якщо я б за нього не проголосував, то я стояв біля трибуни для того, щоб доповідати про нього. То майте ж совість і не викидайте на публіку, значить, якісь ваші вигадки. І останнє, що я хотів сказати. Я відчуваю, що ви не проголосуєте. Так вам і треба, великі об’єднувачі України, ви зашорені абсолютно політично. Це те, що об’єднує Україну. Що Яворівський вигадав цю історію? Чи Шептицького Яворівський вигадав? Але ви не голосуєте зараз за Острог. Янукович приймав на Острозькій Євангелії присягу, і не тільки він приймав. Ви не голосуєте за це. Ви не голосуєте за першу конституцію у світі Пилипа Орлика. Та інший народ гордився б цим на весь світ. Не голосуйте, я ще раз кажу. Ви просто, даруйте мені, але ви, я не знаю, чи ви українці, чи ні. Комітет більше не буде входити з цією постановою. Не хочете, не потрібно. Це увійде в історію, ваша ганьба. Я ставлю на голосування проект Постанови про відзначення пам’ятних дат і ювілеїв у 2010 році [[реєстраційний номер 6124]]. [[17:26:20]] За-152 По фракціях? Прошу. Партія регіонів – 1, "Блок Тимошенко" – 106, „Наша Україна – Народна самооборона” – 45, решта фракцій не голосували. В зв’язку з тим, що це вже 3-ий чи 4-ий розгляд питання, не набирає необхідної кількості голосів, проект постанови відхилений. Розглядається проект Постанови про збереження комплексу Києво-Печерської Лаври та подальший розвиток Національного Києво-Печерського історико-культурного заповідника [[реєстраційний номер 6414]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[17:27:10]] За-216 Рішення прийнято. Будь ласка, голова Комітету з питань культури і духовності Яворівський Володимир Олександрович. Ми також уже неодноразово розглядали це, прошу зорієнтуватися. Прошу, Володимир Олександрович.
Шановні наші виборці, я звертаюся, в першу чергу, до вас. Українці мають унікальну пам’ятку, дивовижну пам’ятку, якої фактично немає більше ніде в світі, яка стоїть сьогодні на обліку в ЮНЕСКО, тобто це означає, що вона належить не тільки нам, вона належить сьогодні, даруйте за аткий може пафосний стиль, вона належить сьогодні людству. Вона перебуває на обліку разом. Києво-Печерська Лавра разом із Софією як один об’єкт. Ви знаєте про те, що вже кілька разів приїздили інспектори ЮНЕСКО. Вони дуже стурбовані ситуацією, яка склалася довкола Києво-Печерської Лаври і довкола Софії. Я просто вам нагадаю про те, що навіть у буферній так званій зоні по периметру довкола, значить, в кількох кілометрах від цієї пам’ятки, для того щоб щось будувати, треба брати дозвіл у ЮНЕСКО. Оскільки Києво-Печерська Лавра перебуває під протекторатом Черновецького, тобто міської ради, там відбуваються справді жахливі речі. І ці інспектори вже не раз сигналізували, що Україна може опинитися в тій ганебній ролі, в якій опинився Афганістан під час тієї, колишньої війни, коли в них в результаті бойових дій було зруйновано унікальні їхні пам’ятки. І вони були виключені, викинуті із цього переліку. Це колосальна ганьба, звичайно, не приведи Господи нам до неї дожити. Що відбувається в Києво-Печерській Лаврі? Вона хаотично, навіть на території самої Лаври, вона хаотично забудовується. Міська рада виділяє земельні ділянки і в самій зоні, і в буферній зоні, і навіть на самій території. Я розумію, що хтось під час тих, перших, голосувань постійно намагався, і був інший уряд, хтось, значить, підкидав таку ідею, що це має якийсь стосунок, скажімо, там, до конфесійних речей. А жоднісінького! Московський патріархат орендує печери, орендує монастир і таке інше. А Києво-Печерська Лавра сама як пам’ятка перебуває, звичайно, є державною власністю. Але державною власністю вона є умовно. Вона належить ідеологічно, так би мовити, до Міністерства культури, але фізично земля, будови належать до міської влади. Я чому знову виношу проект цієї постанови? Тому що Азаров недавно заявив – мабуть, всі чули ви – про те, що потрібно обов’язково забрати у міста, яке не може дати раду ні фінансово, ні організаційно, ні науково не може дати раду по захисту Києво-Печерської Лаври і передати його уряду. Я звертаюсь до „регоналів”, постанова передає вашому уряду, вашому Азарову, вашому міністру культури, передає цю пам’ятку для того, щоб її зберегти. Я не можу уявити, хто проголосу. хто не проголосує за це. Ще раз хочу сказати, в мене ось є документи із Рахункової палати, якій ви довіряєте, не сумніваюсь у цьому. Встановлено, що запроваджена на сьогодні організаційна система функціонування комплексу Києво-Печерської Лаври є незадовільною та некерованою, не забезпечує досягнення мети бюджетних програм, за якими фінансуються заходи з розвитку, об’єкти та земля Національного Києво-Печерського історико-культурного заповідника, які належать до сфери управління Міністерства культури і туризму залишаються комунальною власністю територіальної громади Києва, що створює умови для розпоряджання ними Київрадою на власний розсуд і не сприяє збереженню історико-культурної спадщини. У мене все. Я прошу проголосувати за це, це дуже важливо. Ще раз кажу, ми передаємо це уряду Азарова, а не уряду Юлії Тимошенко.
Дякую. Так, є бажаючі виступити? Є, запишіться, будь ласка. Будь ласка, Павловський, Кармазін – наступний.
Дійсно, що Києво-Печерська Лавра – це та пам’ятка, яка відзначена і ЮНЕСКО, і являється нашим Національним історико-культурним заповідником. І, безумовно, держава повинна контролювати і відповідати за збереження цієї історичної перлини нашої держави. Тому я пропоную і "Блок Юлії Тимошенко", наша фракція, пропонує підтримати зазначену постанову, тим більше, що оперативним управлінням цими справами буде займатися діючий уряд, уряд Миколи Азарова, відповідне Міністерство культури, яке знаходиться під контролем Партії регіонів. Так що, сподіваюся, Партія регіонів підтримає зазначену постанову. Дякую.
Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Я прошу передати слово Кулікову, який займався пам’ятками історії і культури. І він висловить позицію з цього приводу. Я ж висловлюю жаль з приводу того, що ми не відзначили дати. І хотів би спитати, можливо, якщо ми допишемо туди Чечетова чи Колесніченка, то у такому випадку вони проголосували б за ту постанову – про відзначення дат? І прошу Кулікова.
Будь ласка, Кармазін.
Дуже дякую, Юрій Анатолійович, дуже дякую. Колеги, я хочу сказати, що згідно до перевірки, яка була здійснена Рахунковою палатою, було виявлено жахливий факт, що 14 будівель, які знаходяться в Лаврі, були закладені у банк Київською міською державною адміністрацією. Цього не може відбуватися ніколи, тому що не може відбуватися ніколи і ніде. На сьогоднішній день все це майно розпорошується, на сьогоднішній день, дійсно, існує жахлива ситуація, розкрадаються кошти на утримання схилів і все інше. Тобто сьогодні потрібно виробити якийсь варіант, яким чином забрати у цієї влади, дійсно, два культурних заповідника – Лавра і Софія, тому що без цих заповідників немає ні України, немає нашої історії, немає нашої релігії. Дякую.
Будь ласка, Гордієнко.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Я хотів би звернутися до шановного доповідача, Володимира Олександровича, я сам приношу уточнення, хочу уточнити цю позицію, яку ми з вами озвучили. Так, дійсно, ви особисто були знайомі із Поповичем і голосували, але коли голосувалася ця постанова, то за неї проголосувало лише 84 саме представники вашої політичної сили і фракції. Це суттєве уточнення, однак, щоб так полум’яно агітувати за прийняття постанови, то необхідно, щоб голосували всі представники тієї політичної сили, яку ви, саме ви представляєте.
Будь ласка, від фракції, яка не виступала, Партія регіонів, Колесніченко, одна хвилина.
Уважаемые товарищи! Конечно же Киево-Печерская лавра это очень важный памятник истории и культуры нашего общества и безусловно он требует сохранения и сохранности. До сих пор, к сожалению, почему-то так никто и не выяснил, а почему до сих пор священники Московского патриархата так и не получили права собственности и права управления теми объектами, которые им уже давно по закону передал? Почему подобные проблемы происходят в Китаевом монастыре, где пищевкусовая фабрика судиться с монахами, которые получили в собственность по закону это имущество? И наконец, самое интересное в данном проекте постановлении, в очередной раз здесь завели рака за камень, здесь почему-то в нарушении Конституции предлагается контроль за этим постановление возложить на Комитет по делам духовности, хотя это, согласно закона, прерогатива исключительно парламента. Вот почему данный проект постановления сырой, неотработанный и он не определяет того, что положено этому комитету. Я предлагаю данный проект постановления отклонить.
Репліка, Чечетов.
Уважаемые коллеги, я обращаюсь ко всем, и к представителям коалиции, и к представителям опозиции, ну давайте не вносить в зал законопроекты, которые не имеют перспективны быть принятыми, а только раскаляют зал. Ну смотрите сегодня пример, Андрей Парубий, умница, внес два законопроекта, 370 голосов проголосовали, он объединил зал. Сейчас внесли два законопроекта, которые никогда не будут иметь перспективы быть принятыми, нет, они вносят чтобы расколоть зал. Но не вносите, мы уже большинство законов, при численности коалиции 250, голосуем 350 голосами. Уже у нас есть, я бы сказал, большинство выше чем формализованное коалиционное, здравомыслящее большинство. Я прошу всех, и представителей оппозиции, и коалиции, не вносить законопроектов, которые раскалывают зал. Они не дадут возможности решить те проблемы, которые сегодня с нетерпением разрешения ждет народ. Спасибо.
Обговорення питання завершено. Нема заключного слова в тому, що це скорочена процедура. Проект Постанови про збереження комплексу Києво-Печерської Лаври та подальший розвиток Національного Києво-Печерського історико-культурного заповідника [[реєстраційний номер 6414]]. Прошу визначатися. [[17:37:48]] За-148 Рішення не прийнято. По фракціях. Партія регіонів - 0, "Блок Тимошенко" - 111, „Наша Україна” – 37, комуністів, "Блок Литвина", позафракційні – нулі. Будь ласка, хвилину Яворівський.
Шановні наші виборці, Володимир Яворівський, голова Комітету з питань культури і духовності. Я хочу нагадати нашим виборцям про те і звернутися до Партії регіонів, сьогодні день вашої національної ганьби, абсолютно! Ви не проголосували навіть за те, щоб вашому уряду, Азарову передати цю пам’ятку, нікому! Передати не в приватну власність, а щоб опікувалася держава! І звертаюся до Михайла Чечетова. Пане Михайле, я вам обіцяв, тепер я почну виконувати: я буду брати хвилину у Верховній Раді отут для репліки і буду читати протокол із вашого допиту, де ви здаєте Януковича, Кучму, коли ви були головою державного фонду і вас після цього „взяли за штани”, і ви там все це розповідали! Я буду зачитувати через те, що ви ведете антиукраїнську політику! Я маю на це моральне право!
Так, шановні колеги, третє чи четверте. Шановні колеги, ще раз повторюю, не перетворюйте питання в пропаганду і агітацію! Я твердо вірю, що найближчим часом ми приймемо з вами правильне рішення. Крапка. Проект відхилено. Розглядається проект Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо відповідальності за незаконне поводження із спеціальними технічними засобами негласного отримання інформації. Повторне друге читання, реєстраційний номер 3358. Прокопчук, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні колеги, Комітетом з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянуто у повторному другому читанні поданий урядом проект Закону України про внесення до кримінального кодексу України щодо відповідальності за незаконне поводження із спеціальними технічними засобами негласного утримання інформації [[реєстраційний номер 3358]]. Метою законопроекту є приведення законодавства України у відповідність до положення Конституції України, шляхом вдосконалення правового режиму в захист основних особистих прав і свобод людини, забезпечення принципу їх не відчужуваності та непорушності, рівності всіх перед законом. Звертаю вашу увагу на те, що комплексний законопроект, який одним із перших потрапив під дії статті 116 Регламенту. Справа в тому, що для системного врегулювання питань протидіянню законному обігу засобів негласного отримання інформації потрібні зміни до декількох нормативних актів: Кримінального кодексу, Кримінально-процесуального кодексу та Кодексу про адміністративні правопорушення. На перше читання ішли тільки зміни до Кримінального кодексу. Але стаття 116 Регламенту забороняє нам вносити на друге читання положення, які не були проголосовані в першому. Таким чином, з метою збереження єдності законодавчого поля комітет вирішив піти наступним шляхом. розробити окремий законопроект із необхідними змінами до Кримінально-процесуального кодексу та Кодексу про адміністративні правопорушення. І запропонувати Верховній Раді розглядати його разом з основним проектом. Якраз сьогодні, власне, це і відбувається. Наступним іде проект [[номер 6191]], положення якого випливають із таблиці, яка була надана, і яку ми зараз розглядаємо. І по суті, законопроектом 3358 вносяться зміни до двох статей Кримінального кодексу України. Перше. Це доповнення переліку предметів контрабанди спеціальними технічними засобами негласного отримання інформації. Адже це не просто товар, а предмет, який певним чином обмежено у цивільному обігу. В той час значна частина, так званих, жучків потрапляє до нас із-за кордону. Це спричиняє на практиці дискусії чи підпадає сьогодні така група виробів під дії статті 201. Тому з метою більш чіткого визначення кримінальної відповідальності за контрабанду відповідних засобів слід окремо виділити таку групу, як предмет контрабанди, так само, як це зроблено щодо історичних, культурних цінностей, вибухових речовин, зброї і таке інше. Друге. Викладаємо статтю 359 у новій редакції, відповідно кримінальна відповідальність наставатиме не тільки за використання таких засобів, як це є сьогодні, але і за незаконне придбання або збут спеціальних технічних засобів негласного отримання інформації. Крім того, тепер відповідальність за вчинення злочину групою осіб за попередньою змовою передбачено у частині другій, а за вчинення злочину організованою групою у частині третій статті.
Дякую. Це друге читання. Дякую. Шановні колеги, усі поправки до законопроекту 3358 за виключенням поправки номер 1 колеги Писаренка враховані. Не наполягає Писаренко на поправці? Ні. Ніхто ен наполягає на підтвердженні тих поправок, які враховані комітетом. Ні. Тоді з вашого дозволу я ставлю на голосування про прийняття вцілому як закону про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо відповідальності за незаконне поводження із спеціальними технічними засобами негласного отримання інформації [[реєстраційний номер 3358]]. Прошу голосувати. [[17:44:04]] За-322 Закон прийнято. І, шановні колеги, доповідач говорив, я хочу ще раз звернути вашу увагу і висловити подяку Профільному комітету, і хотів би, щоб з нього брали приклад і інші. Вони чітко врахували 116 статтю Регламенту, суть якої зводиться до того, що можна вносити зміни до другого читання лише в ті статті і норми закону, які прийняті у першому. Тому виникла необхідність удосконалити законодавство і для розв’язання цієї проблеми, ми повинні з вами розглянути зараз законопроект за номером 6191, проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення відповідальності за незаконне поводження із спеціальними технічними засобами негласного отримання інформації. Будь ласка, дві хвилини. Я ставлю на голосування про розгляд цього законопроекту за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[17:45:20]] За-271 Рішення прийнято. Будь ласка, Юрій Володимирович.
Шановний головуючий, шановні колеги! Як уже було згадано вище, якраз саме для того, щоб регулювати на підставі статті 116 Регламенту виокремлений окремий законопроект під номером 6191, є звернення від голови Служби безпеки, який також просить врахувати і в комплексі ці обидва законопроекти провести. Тому завданням законопроекту є забезпечення внесення до чинного законодавства України змін, що випливають з підготовленого Комітетом з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності до прийняття в цілому проектузакону реєстраційний номер 3358. Проект 6191 передбачає наступні зміни до чинного законодавства. В Кодексі України про адмінправопорушення сьогодні передбачена відповідальність за придбання та зберігання технічних засобів негласного утримання інформації. Ці дії ми розглядаємо виключно як частину загального процесу незаконного обігу таких засобів. В результаті ухвалення двох цих законопроектів та попереднього 3358, ми комплексно врегульовуємо протидію цьому обігу. Якщо доведено участь особи в ньому шляхом придбання або збуту, вона нестиме кримінальну відповідальність, якщо доказів немає, то в разі вилучення наставатиме адміністративна відповідальність лише за зберігання. Відповідно з точки зору законодавчої техніки з Кодексу про адміністративні правопорушення виключається все, що пов’язано з відповідальністю за придбання технічних засобів негласного отримання інформації, оскільки ці дії переносяться до Кримінального кодексу. Це зміни до статей 15, 195 з приміткою 5, 259, 262. У статті 112 Кримінально-процесуального кодексу України вносяться необхідні зміни для віднесення статті 202 Кримінального кодексу до альтернативної підслідності. Цим ми вирішуєм проблему протидії незаконному виготовленню технічних засобів негласного отримання інформації. Тепер Служба безпеки при виявленні таких фактів зможе самостійно розслідувать кримінальні справи за статтею 202 Кримінального кодексу.
Завершуйте, будь ласка.
Комітет пропонує прийняти законопроект за основу, але, виходячи з усього, як було попередньо оголошено після прийняття законопроекту 3358 зараз є підстави ухвалити цей проект за основу і відразу в цілому як закон. Тому прошу підтримати. Комітет просить підтримати.
Так, дякую. Сідайте. Є необхідність обговорювати? Немає. Тоді, шановні колеги, ще раз наголошую, дійсно, цей законопроект випливає з того, який ми вже прийняли в цілому як закон, я підтверджую, і до керівництва Верховної Ради також було звернення Служби безпеки про те, що дійсно, нам потрібно врегулювати. конче необхідно врегулювати цю проблему, бо, на превеликий жаль, якщо вірити засобам масової інформації – а ми не можемо їм не вірити, - нещодавно одне із поважних видань писало, що слухають всіх і всі. Цього допускати не варто, бо є права людини і Конституція. Я ставлю на голосування: про прийняття за основу законопроекту №6191: проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення відповідальності за незаконне поводження зі спеціальними технічними засобами негласного отримання інформації. Прошу голосувати. [[17:49:11]] За-331 Я думаю, результати голосування дають мені підставу поставити, з вашої згоди, на голосування в цілому цього закону. Прошу голосувати. [[17:49:37]] За-325 Закон прийнято. Дякую. Таким чином, ми врегулювали проблему. Ще раз дякую, шановні колеги, за взаєморозуміння. Ми вперше пішли таким шляхом. Варто його не повторювали, але іншого в нас не було. Повторне перше читання. Законопроект за номером 4671-д: проект Закону про внесення змін до Закону України „Про питну воду та питне водопостачання” доопрацьований комітетом. Голова Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи Анатолій Іванович Семинога. Можемо, Анатолій Іванович, за скороченою?
Да.
Я ставлю на голосування пропозицію про розгляд цього законопроекту за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[17:50:36]] За-226 Дякую, 226. Прошу.
Шановний Головуючий, шановні колеги, 4 березня цього року Верховна Рада України доручила комітету доопрацювати проект Закону України про внесення змін до закону України про питну воду та питне водопостачання та внести його на повторне перше читання. Оскільки Верховна Рада в цілому підтримала цей законопроект, ми подаємо його в концепції запропонованій авторами – нашими колегами: Герасимчук, Павленко та Головченко. Нами були враховані пропозиції, які були висловлені під час попереднього обговорення, ті, що надійшли від суб’єктів законодавчої ініціативи та фахівців профільних міністерств. Проект закону визначає окремі зміни в базовій термінології. Пропонується змінити визначення „споживач питної води” шляхом розширення кола потреб, на які може використовуватися питна вода, що дозволить упорядкувати договір відносин в сфері водопостачання та водовідведення, забезпечить реалізацію законного права суб’єкта господарювання, який виробляє послуги та оплату їх вартості особам, які ними фактично користуються. Також пропонується доповнити принципи державної політики у сфері питної води та питного водопостачання щодо вжиття заходів запобіжного характеру для охорони систем водовідведення та очищення стічних вод як об’єктів життєзабезпечення і стратегічного значення інформування про їх стан. Комітет з питань будівництва, містобудування і житлово-комунального господарства і регіональної політики пропонує прийняти законопроект у першому читанні. Міністерство фінансів та юстиції підтримує законопроект без зауважень. Міністерство економіки, Мінприроди та Міністерство ЖКХ висловили зауваження редакційного характеру, що не впливають на суть законопроекту. Комітет пропонує підтримати доопрацьований законопроект про внесення змін до Закону України "Про питну воду та питне водопостачання” і прийняти його у першому читанні з метою його підготовки до другого читання. Пропозиції до законопроекту надійшли до цього часу, а також можливі пропозиції суб’єктів законодавчої.
Завершуйте.
будуть враховані при його підготовці до другого читання. Дякую за увагу.
Дякую, сідайте, будь ласка. Є необхідність обговорювати? Ніхто не наполягає? Хочуть? Будь ласка, Баранов.
Уважаемые депутаты! Я прошу вас поддержать этот законопроект потому что у нас есть удивительные вещи в нашей стране, когда защищены все поставщики услуг, если вы не платите за электроэнергию – вам отключат свет, за газ, как в том кино, – тоже самое, за тепло – тоже самое, а воду можно брать сколько угодно, совершенно бесплатно и никому ни за что не платить, что приводит к полному банкротству водно-канализационного хозяйства. Я хочу, чтобы вы заметили, что этот закон касается только юридических лиц и не имеет никакого отношения к физическим лицам, которые в этом плане защищены. И еще этот закон не имеет никаких финансовых нагрузок, не требует никаких финансовых затрат, поэтому я для наведения порядка в жилищно-коммунальном хозяйстве прошу вас этот законопроект поддержать. Спасибо.
Дякую. Будемо голосувати? Тоді ставлю на голосування про прийняття за основу, в першому читанні проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про питну воду та питне водопостачання”. [[Реєстраційний номер 4671-д]] Прошу визначатись. [[17:55:00]] За-197 Не прийнято. Закон – по фракціях? – тому і дивно, що доповідає одна фракція, агітує, а голосує інша. Будь ласка, по фракціях: Партія регіонів – 158, "Блок Юлії Тимошенко" – 12, "Наша Україна - Народна самооборона" – 5, комуністів – 0, "Блок Литвина" – 19, позафракційні – 3. Оскільки цей законопроект вже декілька разів розглядався, не набрав необхідної кількості голосів, - відхилено. Розглядається проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо дорожньо-транспортних пригод та виплат страхового відшкодування. Також повторне перше читання [[реєстраційній номер 4652-Д]]. Доповідає голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Прокопчук Юрій Володимирович. Я ставлю пропозицію про розгляд цього законопроекту за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[17:56:15]] За-235 Рішення підтримано. Пропозиція підтримана. Будь ласка, Прокопчук Юрій Володимирович.
Шановний головуючий, шановні колеги, вашій увазі пропонується законопроект 4652 про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо дорожньо-транспортних пригод та виплат страхового відшкодування. Аналіз дорожньо-транспортних пригод в Україні свідчить, що впродовж останніх років ситуація на автодорогах постійно ускладнювалась. Згідно з даними статистики рівень аварійності на вулично-дорожньому мережі стабільно високий і тільки протягом 2009 року зареєстровано 229 з половиною тисяч ДТП, в тому числі 37 тисяч [[16 відсотків]] з постраждалими. Серед них 151 тисяча за участю застрахованих транспортних засобів, або 65,8 відсотка від загальної кількості. І в цій кількості велика частина ДТП, що скоєна без травмованих тобто і травмованих, і загиблих людей та може бути оформлена без участі представників ДАІ самими застрахованими учасниками пригоди за їх згодою. Нагадую, що на сьогоднішній день питома вага застрахованих автомобілів в Україні складає близько 70 відсотків. На сьогодні законодавством встановлено, що матеріали всіх без винятку дорожньо-транспортних пригод оформлюються виключно органами внутрішніх справ. З урахуванням існуючого стану аварійності та кількості працівників міліції задіяних на оформленні цих пригод щоденно виникають ситуації, коли постраждалі в ДТП громадяни вимушені годинами чекати приїзду працівників міліції для оформлення відповідних матеріалів. Я наведу окремі приклади, навіть проспект наш Шевченка, проспект Перемоги, коли там тільки доторкнулися і власне чекають в „пробці” приїзду працівників міліції, це тоді, коли повністю рух зупинений. У всьому світі, в Європі, вже в Росії, в Молдовії, в Білорусії давно діє, так званий євро-протокол, де практично ці питання вирішуються тими представниками, автомобілі яких застраховані і, де немає тяжких наслідків. Тобто немає постраждалих в дорожньо-транспортних пригодах. Цей законопроект.
Завершуйте.
цей законопроект пройшов і круглий стіл, парламентські слухання. Були до нього зауваження, які відпрацьовані і зараз він уже став комітетським. І власне, ті побажання, які були від Науково-експертного головного управління були враховані. Ті, які ще там будуть мати місце, вони обов’язково будуть враховані до наступного другого читання. Загалом законопроект, ще раз нагадую, необхідний, він перспективний, і цим користується вже весь світ. Прошу підтримати за основу.
Дякую. Дякую.
Да, будемо голосувати, тільки я просив би перед голосуванням звернути увагу на одну деталь. Чи не є ми ініціаторами того, що зобов’язуємо всіх страхуватися? Бо, якщо застрахований, то можеш це питання розглянути. Не треба відповідати, я розумію. Але тут палка в двох кінцях, ви зрозуміли. Тут може скрито бути великий лобіський інтерес, не буду пояснювати. Є необхідність обговорювати? Немає. Тоді я ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні законопроект за номером 4652-д, а саме: проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо дорожньо-транспортних пригод та виплат страхового відшкодування. Прошу голосувати. [[18:00:16]] За-322 Закон прийнято в першому читанні, будь ласка, працюємо до другого. І, шановні колеги, є пропозиція перенести розгляд питання за номером 1017-д проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державні гарантії відновлення заощаджень громадян України". Прошу голосувати. [[18:00:55]] За-244 Законопроект на прохання авторів переноситься його розгляд. Шановні колеги! Ми повністю виконали порядок денний на вівторок, я вам дякую за добру, злагоджену роботу. Вечірнє засідання Верховної Ради оголошую закритим. Завтра початок роботи о 10 годині ранку.