Шановні колеги, прошу підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[16:01:45]] Зареєструвалися картками в сесійній залі 363 народних депутати. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, ми повинні завершити розгляд питання. Я перепрошую. Шановні народні депутати, відповідно до Регламенту дві фракції: фракція "БЮТ – "Батьківщина", фракція „Наша Україна – Народна самооборона” – вимагають консультацій та виголошення заяви. Микола Томенко буде виступати.
Шановні колеги, хочу довести позицію опозиції на ситуацію, яка склалася з так званим законопроектом про скасування пільг. Нагадаю, що даний законопроект зареєстрований урядом 14 січня 2011 року. Отже, майже 9 місяців громадські організації: афганці, чорнобильці, ветерани війни і інші соціальні групи – разом з опозицією говорили уряду, що цей законопроект є провокацією, яка призведе до непередбачуваних наслідків. Натомість законопроект був перереєстрований, і без жодної зміни, де не змінена жодна кома і крапка в ліквідацію соціальних пільг, внесений до сесійної зали. Сьогодні мені дуже цікаво, хотілось би побачити тих ініціаторів, які 9 вересня тут провокували і казали, що треба проголосувати в першому і в цілому – і підписати ще тут в залі. Аби цей законопроект, не дай Бог, додумалися тоді прийняти 9 вересня в цілому. Тому сьогодні вихід з ситуації один – офіційно заявити, що розгляд законопроекту зупиняється, створюється робоча група за участю уряду. Думаю, якщо Прем’єр-міністр Азаров вніс, то повинен і займатися цим питанням, а не ховатися за спини парламентської більшості. Внести туди представників всіх громадських організацій, не лише афганців, чорнобильців, бо там категорії і репресованих, і категорії дітей війни, і інших, практично, 16-ти категорій, пройтися по кожному пункту і визначити, в який спосіб далі буде розглядатися цей законопроект. Ми повинні офіційно сказати, що в сесійній залі жодного слова про цей законопроект не буде вестися, поки робоча група, а зокрема, представники громадських організацій не погодять подальший рух цього законопроекту. Я коли кажу про провокації, я кажу дуже відповідально. Тому що додуматися внести, що навіть в інвалідів війни збирається щорічне оздоровлення. Невже не вистачає грошей цій державі на щорічне оздоровлення? Внесли єзуїтську фразу, що безоплатне забезпечення санаторно-лікувальним лікуванням в залежності від порядку Кабміну. Скільки це буде? Раз в десять років, в двадцять? Натомість діє норма про безплатне щорічне забезпечення. Я можу тридцять таких позицій навести, тому ще раз хочу сказати, йдеться про те, що уряд, якщо ініціював це, повинен взяти на себе відповідальність і не перекладати цю відповідальність на парламент. І на сам кінець хотів би порадити моїм бойовим друзям – афганцям, шановні колеги, теж несіть відповідальність за свої слова. Бо коли висували Віктора Януковича, я бачив вашого чильника по афганській організації по праву руку від Януковича. І він сказав, що Янукович забезпечить вам щасливе життя. Тому пікетуйте парламент, ми підтримаємо, але не забувайте пікетувати Президента і уряд.
Шановні народні депутати, на моє прохання зараз відбувається зустріч з учасниками маніфестації в Кабінеті Міністрів України. А тепер, шановні колеги, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до пункту 22 підрозділу 2 розділу XХ Податкового кодексу України [[реєстраційний номер 9162]]. Шановні колеги, йдеться про прохання Кабінету Міністрів України про те, щоб ми прийняли рішення про встановлення нульової ставки мита на ввезення газу в Україну. Продовжити. Вона існує до третього кварталу, нам треба продовжити до кінця цього року для того, щоб не здорожчав газ для споживачів. Насамперед, для наших громадян. Шановні колеги, є пропозиція розглянути це питання за скороченою процедурою, я ставлю її на голосування. [[16:07:00]] За-211 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат України Юрій Васильович Каракай, співдоповідач – голова Комітету з питань фінансів і банківської діяльності податкової та митної політики Віталій Юрійович Хомутиннік.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Законопроект, що розглядається, пропонує тимчасово, до 31 грудня 2012 року подовжити нульову ставку ПДВ на операції з постачання природного газу виключно для промислових підприємств, який імпортується НАК "Нафтогаз України". Ми з вами незалежно від партійної належності завжди виступаємо за те, що треба розвивати промисловість, треба створювати робочі місця. Такий крок був зроблений, коли влітку цього року Верховна Рада прийняла в якості експерименту нульову ставку ПДВ, яку пропонується продовжити. Експеримент, хоча він діє тільки півтора місяці, показав свої позитивні економічні результати, тому даний законопроект, якщо він буде прийнятий, на нашу думку і на думку незалежних експертів, дозволить створити умови для успішної роботи наших підприємств, для створення нових робочих місць, для вчасних розрахунків за енергоносії та вчасних розрахунків з бюджетами всіх рівнів. Пропонуємо прийняти цей законопроект сьогодні, враховуючи його важливість, у першому читанні та в цілому. Дякую.
Дякую. Віталій Юрійович Хомутиннік, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Комітет при розгляду законопроекту виходив із вкрай актуальної необхідності забезпечення захисту вітчизняного виробника, а також виробництва конкурентоспроможної продукції через оптимізації ціни природного газу для споживачів України в умовах постійного зростання закупівельної ціни імпортованого газу. На сьогоднішній день діє до 1 жовтня нульова ставка ПДВ на імпортований газ. І пропозиція продовжити цей термін до кінця року. Комітет підтримав цю пропозицію. І з урахуванням того, що ми маємо достатньо стислий час, і якщо ми будемо рухатися по повній процедурі, то ми перейдемо на наступний вже місяць, то комітет пропонував прийняти в першому читанні та в цілому цей проект закону. Дякую.
Шановні колеги, будь ласка, запишіться на обмін думками з приводу цього законопроекту. Михайло Чечетов.
Уважаемые коллеги, не хотелось бы, конечно, говорить о прошлом. Надо смотреть в будущее. Но тем не менее один фрагмент надо сказать. К сожалению, нам досталось в наследие газовая мина не просто под экономическим фундаментом наше государство, а сегодня находится газовая мина под экономическим суверенитетом Украины. Я не боюсь этого громкого слова. Газовая мина осталась в наследие от прошлой власти под национальным экономическим суверенитетом Украины. Поэтому разминировать можно с разных сторон надо начинать. Да, надо, и диалог будет идти на уровне правительств, на уровне президентов. Я думаю, решение будет найдено, нормальное, сбалансированное, с учетом интересов двух государств – и России, и Украины, поскольку руководство России понимает, что те газовые договоренности они сегодня неадекватны уровню отношений между двумя дружественными странами и братскими народами Украины и России. Но с другой сторон, надо попытаться все-таки эту мину замедленного действия под экономическим суверенитетом Украины вытащить,в том числе и приняв этот законопроект, который дает возможность заложить нулевую ставку ПДВ на газ и то же самое уменьшить цену на газ и тем самым облегчить участь нашей промышленности с тем, чтобы она выпускала более конкурентоспособную продукцию, а учитывая и предстоящую волну экономического кризиса, чтобы наши предприятия выстояли в этой экономической буре. Поэтому мы предлагаем проголосовать за этот законопроект и поддержать национального товаропроизводителя и реальный сектор экономики. Спасибо.
Сергій Павленко, фракція Народної партії. Відмовляється від слова? Гордієнко, фракція комуністів.
Я прошу передати слово своїй колезі Аллі Александровській.
Алла Александровська, мікрофон будь ласка.
Александровская, фракция коммунистов, город Харьков. Вы знаете, коллега совершенно правильно сказал, что НДС – это мина замедленного действия, которая фактически подрывает нашу экономику. Я очень рада, что наконец то в правительстве появились здравомыслящие головы, которые понимают, что если составляющие во всех товарах и услугах газовые приобретают громадный удельный вес, то нужно ее уменьшать путем отмены НДС. Но это забота об экономике и, как мой коллега говорил, забота о промышленности Украины. Но почему мы не заботимся о наших людей, о народе Украины? Почему мы не хотим отменить НДС на лекарственные препараты и сделать их конкурентоспособными с теми импортными, часто фальсифицированными, не качественными, которыми сегодня пользуется практически все население Украины? Почему мы не хотим НДС убрать из жилищно-коммунальных услуг? Только сегодня мы говорили, что они непомерно тяжелые, что сегодня концессия не спасает, и так далее, тому подобное. Почему мы не хотим посмотреть, что этот налог НДС действительно подрывает экономику Украины в целом, а не только НДС как часть цены на газ. Поэтому конечно поддерживать нужно этот законопроект. Но я надеюсь, что все-таки мы с вами, уважаемые коллеги, придем к пониманию тому, что 20 процентов надбавки к цене на любой товар, на любую услугу у нас на Украине колоссальная нагрузка на население нищее, бедное, которое не может оплачивать ни жилищно-коммунальные услуги, ни может потреблять нормально продукты питания, не может нормально одеваться, не может нормально питаться и в том числе давит на наше население НДС. Поэтому я предлагаю нашему правительству шире посмотреть на эту проблему и вообще подумать о том, нужен ли нам НДС.
Павло Жебрівський, а потім – Володимир Каплієнко. Мікрофон, будь ласка, Павла Жебрівського.
Шановні колеги, ПДВ скасовувати, в наступному році 190 мільярдів гривень доходів бюджету це від ПДВ, його треба заміняти чимось тоді, а просто скасовувати навряд чи можна. Що стосується цієї конкретної проблематики, то реально в нас працює нульова ставка ПДВ на газ для двох категорій: по-перше, тих хто експортує 50 відсотків і більше своєї продукції, і тоді вони не будуть вимивати обігові кошти і очікувати, коли їм повернуть ПДВ. І друге питання, це ті підприємства, які насправді мають пільгу по ПДВ, бо тоді собівартість такої продукції буде дешевша. Але ці дві категорії безумовно отримують додатковий стимул для розвитку. І я переконаний, що підтримуючи цей законопроект, ми підтримуємо громадян. Бо якщо підприємства будуть працювати, знаючи що там будуть робочі місця, значить люди будуть отримувати заробітну плату, значить зможуть купувати продукцію, знову ж таки, українську, яка допоможе розігріти економіку України. Ми будемо підтримувати даний законопроект. Дякую.
Володимир Каплієнко, депутатська група "Реформи заради майбутнього".
Дякую, Володимире Михайловичу. Депутатська група "Реформи заради майбутнього" будуть підтримувати цей законопроект, виходячи з наступного. Безумовно, тут немає жодної політики і мова йде лише про економіку. Хотіли б нагадати, що у відповідності до міжурядових угод Україна взяла на себе зобов’язання з транзиту російського газу, що можна забезпечити лише за умов бездоганно працюючої газотранспортної системи. Але у "Нафтогазу України" на сьогоднішній день немає жодної можливості вкладати достатньо коштів для підтримання робочої газотранспортної системи. Це мова йде про заміну газоперекачувальних агрегатів, капітальні ремонти, впровадження систем контролю тощо. Виходячи з цього, сьогоднішній законопроект – це необхідна умова для забезпечення нормальної діяльності нафтогазу і без аварійного функціонування газотранспортної системи. Але щодо ПДВ. Сьогодні така жвава дискусія, встановлення нульової ставки ПДВ на операцію з продажу імпортованого газу не призведе до зменшення дохідної частини державного бюджету. Виходячи з наступного, що зменшення податкового кредиту, яка є у споживачів імпортного газу, збільшує надходження до державного бюджету за рахунок.
Завершіть думку, будь ласка.
що нараховується за власну продукцію роботи послуг цих споживачів. Тому ніякої трагедії тут не буде. Треба підтримувати цей законопроект як державний. Дякую.
Дякую. Шановні колеги! Ми завершили розгляд питання. Комітет пропонує прийняти цей законопроект, враховуючи необхідність його введення в дію з 1 жовтня, за основу і в цілому. Тому я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу і в цілому проекту Закону про внесення до пункту 22 підрозділу 2 розділу ХХ Податкового кодексу України [[реєстраційний номер 9162]]. Прошу голосувати. [[16:17:35]] За-272 Закон прийнято. Дякую. Шановні народні депутати! Пропонується ваші увазі проект Закону про внесення змін до статей 255, 265-2, 321-1, 322 Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо удосконалення окремих положень. Доповідач – народний депутат України Чуднов Василь Михайлович, співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення і правоохоронної діяльності Шемчук Віктор Вікторович. Комітет пропонує розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[16:18:24]] За-219 Рішення прийнято. Василь Михайлович, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги. Верховною Радою України 24 вересня 2008 року був прийнятий Закон України про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо вдосконалення регулювання відносин у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху]]. Цим законом Кодекс України про адмінправопорушення доповнено статтями 122-4 "Залишення місця дорожньо-транспортної пригоди" та 122-5 "Порушення порядку встановлення і використання спеціальних світлових або звукових сигнальних пристроїв". Разом з тим, законодавцями було внесено відповідні доповнення до статті 255 Кодексу України про адміністративні правопорушення, в якій зазначено, хто має право складати протоколи за ті чи інші адміністративні правопорушення. Тобто був відсутній механізм реалізації окремих положень закону, що унеможливлює складання протоколів про адміністративні правопорушення, передбачені статтями 122-4, 122-5 Кодексу України про адміністративні порушення. Крім того, в даний час, враховуючи надто складний рух на наших автодорогах, виникла нагальна потреба в дієвих заходах щодо порушників правил зупинки та стоянки транспортних засобів, визначених правилами дорожнього руху. А саме щодо тимчасового затримання транспортних засобів та доставляння їх на спеціальні майданчики, оскільки порушення правил зупинки та стоянки транспортних засобів на вулицях міста призводить до зменшення пропускної спроможності вулично-шляхової мережі, що позначається на безпеці дорожнього руху. Тому то законопроектом пропонується надати повноваження працівникові державної автомобільної інспекції тимчасово затримувати транспортні засоби за порушення правил зупинки та стоянки. А також за керування транспортними засобами без відповідних документів. Крім того, у зв’язку з запровадженням процедури апеляційного оскарження, в постанову про накладання адміністративного стягнення пропонується внести відповідні зміни до статей 321-1, 322 Кодексу України про адмінпорушення, що стосується порядку виконання постанови.
Завершуйте, будь ласка.
що стосується зауважень Головного науково-експертне управління, хочу сказати, що управління вважає, що при роботі над цим законопроектом слід врахувати те, що на розгляді у Верховній Раді в даний час знаходиться законопроект 5220 від 12 жовтня, внесений народним депутатом Москалем. Але на цей законопроект досі відсутній висновок Головного науково-експертного управління і відповідно до Регламенту Верховної Ради України без зазначеного висновку розглядати цей законопроект не можна. Прошу підтримати.
Так. Дякую. Віктор Вікторович, будь ласка, рішення комітету.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, Комітет Верховної Ради з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянув поданий народним депутатом Чудновим проект Закону України про внесення змін до статей 255, 265 зі значком 2, 321 зі значком 1, 322 Кодексу України про адмінправопорушення щодо удосконалення окремих положень. Зазначений законопроект дійсно спрямований на удосконалення державного регулювання у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху та адміністративної відповідальності за порушення правил безпеки дорожнього руху. Законопроект передбачає усунення діючої в даний час у законодавстві певної прогалини. Оскільки хоч і передбачено Адміністративним кодексом вчинення правопорушень таких як: залишення місця дорожньо-транспортної пригоди та порушення порядку встановлення і використання спеціальних світлових або звукових сигнальних пристроїв. Водночас не встановлено уповноважену особу на складання цих протоколів, а тому така норма в законі не діяла. У запропонованому законопроекті питання врегульовується шляхом внесення змін до відповідних статей. Окрім того, у зв’язку із запровадженням апеляційного оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення уточнюється і порядок виконання постанови суду про застосування громадських та виправних робіт. Загалом прийняття цього законопроекту сприятиме створенню безпечних умов для учасників дорожнього руху, збереження життя і здоров’я громадян, а також підвищенню ефективності впливу на дисципліну учасників дорожнього руху. Комітет вважає за можливе рекомендувати Верховній Раді України прийняти його в першому читанні за основу. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради вважає, що за результатами розгляду в першому читанні законопроект доцільно відхилити. Також слід зазначити, що ряд положень зазначеного законопроекту уже врегульовані дійсним законодавством, а тому при підготовці до другого читання ряд цих норм доцільно буде із тексту вилучити. Дякую за увагу. Прошу визначатися.
Дякую вам також. Шановні колеги, є потреба обговорювати це питання? Будь ласка, запишіться, якщо є. Прошу прізвища народних депутатів на табло. Гривковський, фракція Народної Партії. Відмовляється? Відмовляється. Задирко Геннадій, група "Реформи заради майбутнього".
Депутатська група "Реформи заради майбутнього", Миколаївщина, Геннадій Задирко. Ми дуже довго на засіданні фракції дискутували з приводу цього законопроекту. Там дійсно в цьому законопроекті є такі речі, які сьогодні потрібні і в цілому вони б вдосконалювали законодавство, але ситуація в тому, що фактично цей законопроект, шановні колеги, реанімує роботу евакуаторів. Я хочу сказати, що ми ж пам’ятаємо як в місті Києві працювали евакуатори і як вони, ці комунальні підприємства, робили беспредел на цих дорогах, як, в тому числі народні депутати, шукали свої авто на штрафних стоянках. І я хочу сказати, шановні колеги, якщо ми проголосуємо за цей законопроект, то завтра потім треба було б почати роботу цих евакуаторів з вулиці Грушевського. І ці авто, які стоять на цій вулиці, згідно цього закону треба було б вивезти. І ми однозначно підтримувати цей законопроект не будемо. На наше глибоке переконання пропозиція щодо затримання транспортних засобів та доставлення їх на спеціальні майданчики через порушення правил зупинки та стоянки на вулицях міста буде сприйнято громадськістю вкрай негативно. І з приводу цього я хочу закликати зал не голосувати за цей законопроект. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, розгляд питання завершено. Ще раз нагадую, комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління вважає за доцільне рекомендувати Верховній Раді України відхилити цей законопроект, а його позитивні моменти врахувати під час розгляду законопроекту номер 5220. Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 6480]] про внесення змін до статей 255, 265-2, 321-1, 322 Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо удосконалення окремих положень. [[16:26:31]] За-234 Рішення прийнято. Оголошую до розгляду проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо пожежної безпеки]]. Доповідачі – народний депутат України Коновалюк Валерій Ілліч, співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Василь Миколайович Грицай. Комітет пропонує розглядати питання за скороченою процедурою. Добре. [[16:27:13]] За-197 Рішення прийнято. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Розв’язання найгостріших проблем, пов’язаних із здійсненням державного пожежного нагляду у сфері господарської діяльності в Україні, назріло вже давно і зумовлено самим життям. Оскільки висока зношеність основних фондів підприємств обумовлює постійну загрозу виникнення пожеж і аварій, масштаби яких можуть негативно вплинути на стан довкілля і національної безпеки України в цілому. За даними Міністерства з надзвичайних ситуацій в Україні протягом 2010 року в Україні зареєстровано 62 тисячі 200 пожеж. При цьому, порівняно з минулим роком, кількість пожеж збільшилась на 41 відсоток. Прямі матеріальні збитки збільшились на 54 відсотки. Унаслідок пожеж в 2010 році загинуло 2 тисячі 819 людей, в тому числі 95 дітей; 1537 отримали травми, з них 132 дитини. Економічні втрати від пожеж склали 2 мільярди 300 мільйонів гривень. У цьому році ситуація ще гірша. Тільки за 6 місяців на території України відбулося 28 тисяч пожеж, загинуло тисячу 740 осіб. Прямі збитки від пожеж у першому півріччі збільшились на 59 відсотків. Слід також зазначити, що близько 30 відсотків недоліків, які органи державного пожежного нагляду пропонують усунути суб’єктам господарювання протягом тривалого часу часто роками не усуваються. Середній штраф на правопорушника з числа посадових осіб складає від 34 гривень до 102 гривень, що на сьогодні матеріально на порушників практично не впливає. Цим законопроектом пропонується: привести у відповідність із законодавством окремі положення Закону "Про пожежну безпеку"; підвищити адміністративну відповідальність за порушення встановлених законодавством вимог пожежної безпеки на виконання приписів, розпоряджень та постанов посадових осіб органів державного пожежного нагляду; вирішити питання щодо організації діяльності добровільної та місцевої пожежної охорони, а також запровадити порядок відшкодування шкоди особам, які брали участь у гасінні пожеж; підвищити розмір штрафу, який накладається.
Завершуйте, будь ласка.
підвищити розмір штрафу, який накладається, як кримінальна відповідальність за порушення встановлених законодавством вимог пожежної безпеки. Прошу підтримати законопроект у першому читанні. Дякую.
Дякую. Від комітету надасть інформацію Верховній Раді України Святослав Михайлович Піскун, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, пропонований вашій увазі законопроект про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо пожежної безпеки]] [[реєстраційний номер 7268 від 20.10.2010 року]], поданий народним депутатом Коновалюком, спрямований на посилення адміністративної відповідальності за порушення встановлених законодавством вимог пожежної безпеки, невиконання приписів, розпоряджень та постанов посадових осіб органів державного пожежного нагляду та підвищення розміру штрафу, який накладається як кримінальна відповідальність за порушення встановлених законодавством вимог пожежної безпеки [[стаття 270 Кримінального кодексу України]], та внесення змін до Закону України "Про пожежну безпеку" з метою проведення у відповідність із законодавством його окремих положень. Положення проекту передбачають підвищення розміру штрафних санкцій у статтях 120, 175, 183, 188 із значком 8 Кодексу України про адміністративні правопорушення з метою профілактики та недопущення протиправних діянь, які тим чи іншим чином впливають на здійснення Державного пожежного нагляду у сфері господарської діяльності в Україні щодо охорони життя людей, національного багатства і довкілля, а також розширення кола посадових осіб, стаття 223 Кодексу України про адміністративні правопорушення, маючих право розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення від імені органів Державного пожежного нагляду. Запропоновані зміни спрямовують невідворотні притягнення до відповідальності правопорушників вимог законодавства з питань пожежної безпеки суб’єктами господарювання держави та наповненню доходної частини бюджету, збільшуючи її. За узагальнюючим висновком Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради.
Мікрофон, будь ласка.
Секунда одна.
Да, будь ласка.
його пропонується повернути на доопрацювання. Але разом з цим, центральний орган виконавчої влади, Мін’юст України рекомендує прийняти його Верховною Радою України за основу.
Так, дякую, Святославе Михайловичу. Шановні колеги, будемо обговорювати? Да? Запишіться тоді, будь ласка. Будь ласка, прізвища народних депутатів. Кирило Куликов, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Дуже дякую. Я перше хочу сказати, що цей закон протирічить Бюджетному кодексу в тій частині, що він встановлює перерахування від осіб підприємців на тримання місцевих пожежних частин. Може, це і є необхідністю часу, але Бюджетний кодекс і Податковий кодекс чітко встановлюють вичерпний перелік всіх податків, які сплачують. Цей податок може вважатися місцевим податком, і це може бути оскаржено в суді, і ніколи не буде працювати, тобто таку норму ми приймати не можемо. Дякую.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Олег Зарубінський, Народна партія. Ви знаєте, я прочитав багато критики і пропозицій такого достатньо змістовного характеру з приводу даного законопроекту. Але є дві речі, які мені в ньому подобаються і, можливо, ці дві речі можна взяти за основу при підготовці до другого читання. Вони є надзвичайно важливими. По-перше, законопроект передбачає невідворотність покарання за порушення правил пожежної безпеки. Я не думаю, що зараз треба багато говорити, що таке пожежа, і як вона шкодить і господарству, і особам: фізичним і юридичним особам. Але, очевидно, одна з головних проблем в тому, що порушник – людина, яка фактично сприяє небезпеці пожежній, в більшості випадків не ідентифікується. Це перше. Другий момент. Невідворотності покарання за навмисне, зухвале порушення правил пожежної безпеки невідворотності в Україні на сьогоднішній день немає, що посилює, збільшує, поширює ганебні дії, які спричиняють пожежі і людське лихо, і людське горе. І другий момент. Ми не підемо від того, що пропонує суб’єкт законодавчої ініціативи щодо збільшення, посилення відповідальності за порушення правил пожежної безпеки з тими нинішніми градаціями, з тими псевдо покараннями, які сьогодні є. немає жодної мотивації, немає жодних стимулів для того, щоб дотримуватися чинного законодавства. Тому мені здається, спираючись на ці позитиви цього законопроекту, можна було б дати йому "зелене світло" для подальшої роботи. Дякую за увагу. І якщо є репліка, то Святослав Михайлович помилився і сказав: "Науково-слідче управління Верховної Ради". Мені здається, що непогано було б, щоб таке теж було. Це жарт – науково-слідче управління.
Юрій Прокопчук, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Юрій Прокопчук, "БЮТ – "Батьківщина", Рівненщина. Шановний головуючий, шановні колеги, ну, очевидно, те, що порядок у цьому потрібно наводити, воно не викликає ні в кого жодного сумніву. Але ж питання в іншому. У нас сьогодні фіскальних органів, контролюючих, в тому числі пожежну безпеку, інші там безпеки, їх занадто, забагато. І якби цей законопроект був спрямований на забезпечення пожежною технікою, якої немає, якби цей законопроект був спрямований на те, щоб, дійсно, збільшити кількість чергових частин пожежних, яких особливо в сільських районах просто не вистачає, тоді його можна було б підтримувати. Він спрямований просто на адміністративний притиск і на те, щоб, як то кажуть, ще більше фіскальних органів стояли над головами підприємців, керівників установ і щоб були ті ж самі відкати. Хоча, чесно кажучи, після пенсійної реформи недолугої, яка була прийнята, ми скоро будемо шукати і пожежних, тому що вони теж в своїй великій масі написали рапорти на звільнення. І, очевидно, те, що сьогодні відбувалося під Верховною Радою щодо афганців, чорнобильців, наступними будуть і ті пожежні, яких зажмуть, як то кажуть, до такого стану, що вони дихати не зможуть. Дякую за увагу. Підтримувати цього закону не можна.
Володимир Ландік, фракція Партії регіонів.
Дякую. Вы знаете, вот мы в этом зале с вами все вместе поддерживали инициативу нашего Президента Виктора Федоровича Януковича о том, что мы идем в Европу. Я не знаю стран европейских, где есть госпожнадзор. Есть страны, в которых действует свободно, легко страхование, система страхования. И если вы не сделали на своем предприятии противопожарной безопасности, системы противопожарной безопасности, вам просто не застрахуют ваше здание, вам его не введут в действие и так далее и тому подобное. Мы же говорим о том, что давайте сильнее проверять. Проверять в той системе госпожнадзора, которая сейчас действует, - это опять выкручивание рук. И, говоря с трибуны о том, что что-то добавится в бюджет. Ничего не добавится, система не та. Если говорить о навмисном поджоге, здесь я полностью согласен, когда подпаливаются поля, а из-за них выгорели все лесопосадки и лесные угодья, то да, за поджег умисний повинно бути незворотня відповідальність. От в этом только я согласен, а то, что надо дерегулировать, а не зарегулировать, тут надо поддерживать наш европейский вектор, а не какой-то другой. Спасибо за внимание.
Шановні народні депутати, розгляд питання завершено. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу, разом з тим Головне науково-експертне управління дало негативне заключення щодо цього законопроекту. Відповідно до Регламенту, шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо пожежної безпеки]] [[реєстраційний номер 7268]]. [[16:39:29]] За-198 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про повернення законопроекту суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. [[16:39:55]] За-216 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Оголошую до розгляду проекту Закону про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України [[щодо визначення строків тримання під вартою на стадії судового розгляду кримінальної справи]] [[реєстраційний номер 8229]]. Доповідач – Володимир Стретович. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. [[16:40:37]] За-199 Юрій, а ви як будете доповідати, від комітету чи як? Будь ласка, Юрій Прокопчук від комітету.
Я постараюсь коротко. Шановний Головуючий, шановні колеги! Комітетом з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянуто поданий народний депутатом України Володимиром Стретовичем проект Закону України про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України [[щодо визначення строків тримання під вартою на стадії судового розгляду кримінальної справи]]. Метою законопроекту є врегулювання порядку та строків тримання підсудного під вартою у стадії судового розгляду кримінальної справи. Законопроектом запропоновані зміни до Кримінально-процесуального кодексу України, які полягають у скороченні строків попереднього розгляду справи, а також передбачають, що кримінальна справа щодо обвинуваченого, якому обрано запобіжний захід у вигляді взяття під варту, повинна бути призначена до попереднього розгляду не пізніше п’яти діб. Інші зміни полягають у тому, що строк тримання під вартою з дня надходження кримінальної справи до суду і до встановлення вироку, не може тривати більше шести місяців, крім випадків, коли суд продовжує таке тримання під вартою максимально на три місяці і лише у справах про тяжкі і особливо тяжкі злочини. Проектом передбачено право оскаржити ухвалу або постанову суду щодо продовження строку тримання під вартою до Апеляційного суду. Проект містить і Перехідні положення, які полягають у тому, що кримінальні справи, які надійшли до суду до набрання чинності цим законом і не були призначені до попереднього розгляду, повинні бути призначені до такого розгляду не пізніше п’яти діб з дня набрання чинності цим законом. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради має зауваження і вважає, що за результатами розгляду у першому читанні законопроект доцільно повернути на доопрацювання. Комітет у свою чергу вважає, що дана законодавча ініціатива, спрямована на вдосконалення системи кримінальної юстиції України, а прийняття даного законопроекту покращить стан справ у сфері застосування такого запобіжного заходу, як взяття під варту. З огляду на це комітет рекомендує Верховній Раді України за результатами розгляду на пленарному засіданні у першому читанні прийняти даний законопроект за основу. Дякую за увагу, прошу підтримати.
Дякую вам також, сідайте, будь ласка. Шановні колеги, запишіться на обговорення. В’ячеслав Кириленко. Руслан Князевич.
Шановний Голово! Шановні колеги! Насправді, цей законопроект – спроба в якийсь спосіб, який пропонує автор, врегулювати ту проблему, яку ми зараз маємо, яка надзвичайно кричуща. Йде мова про те, що насправді строки і призначення справи, які зараз існують в КПК, і строки розгляду цієї справи є надзвичайно затяжливими, вони дозволяють фактично суду без чіткого визначеного строку, по-перше, призначати справи, розглядати їх і при цьому тримати людину під вартою. Тут є певна спроба врегулювати цей процес, щоб суд на власний розсуд не міг цього робити, і людина могла б перебувати під вартою не більше, ніж 6 місяців. І тільки щодо тяжких і особливо тяжких злочинів суд може приймати рішення додатково ще на три місяці. Але тут є найважливіша справа, яка потребує точної підтримки нашої в цьому залі. Вона передбачає, що в тому випадку, якщо прийнято судом рішення щодо зміни запобіжного заходу щодо підсудної особи на тримання під вартою, то згідно чинного КПК таке рішення є остаточним і не підлягає оскарженню. Що взагалі суперечить конституційному принципу судочинства і позбавляє людину бути підданою відповідно необ’єктивному суду шляхом подання апеляції. Зважаючи на ці обставини, ми маємо прикрі випадки, коли насправді людина підпадає під дії такої санкції з КПК і не може подати апеляцію на неправомірні рішення судів. Уже неодноразово Європейський суд з прав людини звертав увагу України, що такого роду норма КПК є абсурдною, суперечить зобов’язанням України, в тому числі після ратифікації Кримінальної конвенції Ради Європи. Зважаючи на ці обставини, в цій частині це питання нагально потребує свого врегулювання. І я думаю, що нам треба приймати цей законопроект негайно за основу. А що стосується процесуальних строків, якщо навіть є відповідно певні зауваження або пропозиції, то ми легко можемо до другого читання їх поправити. Бо навіть необхідність запровадження.
Шановні колеги, немає більше бажаючих брати участь в обговоренні законопроекту? Хто? Іван Кириленко, будь ласка, одна хвилина.
Шановний Володимире Михайловичу, прошу передати слово Юрію Кармазіну.
Будь ласка, Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Я звертаюсь до представників всіх політичних фракцій, тому що питання політичне. Чи буде у нас главенствовати Конституція чи не буде? Чи буде апеляційний розгляд того, що розглядається в суді, чи не буде? Чи будуть у нас триматися по два, по три роки люди, коли суд знаходиться, чи суд піде у відпустку, а люди тримаються під вартою? Чи будуть допускатися випадки, як відбувалося зараз в Печерському суді, коли звинувачений помирає, помирає із-за того, що суд не вжив певних заходів, не випустив і не почав лікуватися. Через це законопроект Стретовича направлений на те, щоб справи, де є запобіжний захід у вигляді взяття під варту [[це стаття 241]] швидше розглядалася. Він каже: зразу п’ять діб, щоб розглядалася. Законопроект передбачає, що у тому випадку, коли він взятий під стражу, він має право на апеляційне оскарження. Це я абсолютно погоджуюсь з тим, що говорив Руслан Князевич. Тому цей законопроект треба прийняти і в скороченому.
У вас все Юрій Анатолійович? Дякую. Шановні колеги! Пропозиція прозвучала, якщо буде прийнятий за основу, то доручити підготувати його до другого читання за скороченою процедурою, так Юрій Анатолійович? Давайте спочатку поставимо на голосування пропозицію про прийняття за основу цього проекту, як і пропонує комітет. Водночас і Головне науково-експертне управління вважає, що законопроект потребує доопрацювання. Отже ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України [[щодо визначення строків тримання під вартою на стадії судового розгляду кримінальної справи]] [[реєстраційний номер 8229]]. Прошу голосувати. [[16:48:07]] За-93 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 4, "БЮТ – "Батьківщина" – 48, "Наша Україна - Народна самооборона" – 23, комуністів – 0, "Реформи заради майбутнього" – 16, Народна Партія – 0, позафракційні – 2. Ставлю на голосування пропозицію про повернення законопроекту суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. [[16:48:43]] За-81 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні колеги, зараз ми маємо з вами розглядати проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо розрахунків за природний газ та електричну енергію. Разом з тим, є звернення автора законопроекту Миколи Романюка з проханням відкласти розгляд законопроекту через необхідність узгодження тексту та позиції законопроекту з депутатськими фракціями, групами та Кабінету Міністрів України у зв’язку з початком діяльності регулюючого органу в житлово-комунальній сфері. Нема заперечень щоб відкласти цей законопроект? Нема? Є. Тоді я ставлю на голосування пропозицію про перенесення розгляду проекту закону [[реєстраційний номер 8134]]. Прошу голосувати. [[16:50:04]] За-250 Рішення прийнято. Розгляд законопроекту відтерміновується. Шановні колеги, пропонується вашій увазі проект Закону про внесення змін до Закону України "Про громадянство України" [[щодо захисту прав громадян України за кордоном]] [[реєстраційний номер 4818]]. Доповідач – народний депутат України Микола Дмитрович Катеринчук, співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань прав людини, національних меншин міжнаціональних відносин Юрій Васильович Гнаткевич. Ставиться на голосування пропозиція від комітету про розгляд питання за скороченою процедурою. [[16:50:52]] За-209 Рішення прийнято. Будь ласка, Миколо Дмитровичу.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Я хотів до вас звернутися від імені наших трудових мігрантів: з Іспанії, Португалії, Італії та Росії. Вони абсолютно обґрунтовано вимагають від нас з вами захистити їх за кордоном. Тому що стаття 25 Конституції України говорить, що Україна гарантує піклування та захист своїм громадянам, які перебувають за її межами. На жаль, ви знаєте ситуацію, в якій опинилися трудові мігранти – це громадяни України, не маючи належної підтримки від наших консульських установ. Не тому, що ці консульські установи не здатні це на фаховому рівні забезпечити, а тому, що в консульських установ немає, по-перше, таких функцій. А, по-друге, під ці функції немає грошей. Тому велике прохання до вас, не за скороченою процедурою, а за процедурою людяності все ж таки підтримати наших громадян, які не знайшли роботу в Україні, і таких мільйони, давайте їм допоможемо хоч консульськими послугами, які дозволять їм у кримінальних справах, цивільних справах захистити своє право громадянина України, захистити Україну. Тому я думаю, що тоді з’явиться багато патріотів і менше захочуть люди їхати за кордон, бо будуть знати, що Україна їх захищає. Мій законопроект дуже коротенький, я пропоную 25 статтю цього закону доповнити одним абзацом: "дипломатичні представництва та консульські установи України захищають права громадян за кордоном, надають допомогу при представництві їх інтересів у юрисдикційних органах, в тому числі в судах при розгляді кримінальних і цивільних справ". Прийняття цього законопроекту дасть можливість українським громадянам розраховувати на допомогу держави, не зважаючи на свій статус в країні перебування. Підкреслюю, що українське консульство допомагає тільки тим громадянам, які перебувають за кордоном легально. Прошу підтримати.
Юрій Васильович Гнаткевич доповість рішення Комітету з питань прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин.
Шановні колеги, я теж процитую 25 статтю Конституції як це цитував пан Катеринчук: "Україна гарантує піклування та захист своїм громадянам, які перебувають за її межами.". Саме виходячи з цього, автор законопроекту вносить зміни до статті вже не Конституції, а 25 статті Закону "Про громадянство України". Зокрема передбачається, як він сказав, зобов’язати дипломатичні представництва і консульські установи надавати допомогу громадянам України при представленні їх інтересів в юрисдикційних органах, в тому числі в судах при розгляді кримінальних і цивільних справ. Загальновідомо, що перебуваючи за кордоном, наші співвітчизники час від часу мають значні труднощі, захищаючи свої права. Я особисто виходжу з тієї позиції, що "каши маслом не испортишь" як кажуть наші друзі росіяни. Але, тим не менше, на нашому комітеті було сказано, що при обговоренні даного питання, що запропонована автором норма не є предметом регулювання Закону України "Про громадянство України", а скоріше Закону про дипломатичну службу. До того ж, окремі положення внесеного законопроекту вже існують у чинному законодавстві, зокрема у Законі України названим мною в Консульському статуті України і низці міжнародно-правових документів. Ними передбачено вже, що дипломатичні представництва повинні проводити заходи і забезпечення, відносно громадян України, дотримання законодавства держави перебування. А також двосторонніх договорів, укладених Україною з цією державою та міжнародних договорів, учасниками яких є Україна і держава перебування. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради зазначає, що даний законопроект не може бути підтриманий як такий, що містить ініціативу, яка вже в регульована законодавством України. Наш комітет, виходячи із цієї рекомендації, теж прийняв рішення відхилити даний законопроект. Дякую.
Дякую вам, Юрію Васильовичу. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення цього питання. Будь ласка, прізвища народних депутатів. Микола Катеринчук, фракція "Наша Україна - Народна самооборона". Будь ласка.
Микола Катеринчук, Європейська партія України, фракція "Наша Україна - Народна самооборона". Зрозуміло, що можна знайти багато юридичних і інших підстав для того, щоб не приймати цей законопроект. І взагалі треба говорити про спеціальний орган, який мав би бути створений, який би опікувався правами, захисту прав, конституційних прав наших громадян за кордоном. Зрозуміло, що в пріоритетах діючого уряду цього на сьогоднішній день немає. І я озвучив ініціативу, з якою звернулися ініціативні групи і громадські організації, які кожного дня намагаються підтримати один одного. Чому громадяни за свої кошти можуть знайти, організуватися, а держава допомогти їм не може? Я прошу вас, народні депутати, стати на державницьку позицію і захистити наших громадян за кордоном.
Григорій Смітюх, фракція Партії регіонів.
Дякую, Володимир Михайлович. Це питання, що підняв наш колега Катеринчук, воно заслуговує на те, щоб ми сьогодні обговорили. І взагалі це питання стоїть в Україні. Жодна країна в Європейському Союзі не має такої проблеми як Україна. А саме в тій частині, що наша значна частина громадян находиться, в так званій, трудовій еміграції. І за частую складаються такі обставини, що вони не завжди можуть відстояти свої права. Це одна проблема. Я вам скажу, що жодна країна в світі напевно не відноситься до своїх громадян, які вимушено знаходяться за кордоном, таким чином, як наші деякі дипломатичні і консульські служби нашої держави. Я вам хочу привести приклад. Візьміть, будь ласка, паспорт любого громадянина Сполучених Штатів Америки, Ізраїля або Німеччини і так дальше, якщо з їхнім громадянином щось, не дай Бог, стається або з їхніми інвестиціями, не дай Бог, щось стається, тут вам на другий день буде Прем’єр-міністр, посол, як мінімум, а той інші представники дипломатичних служб. Тому що вони дбають за своїх громадян, вони турбуються за їх здоров’я, вони турбуються за їхні права і відстоюють їхні інтереси. Тому вони сильні і вони сьогодні перші. А ми маємо саме в собі таку, знаєте, другорядну проблему, на яку не звертає держава увагу. Зверніть ще на одне увагу, ті громадяни, які зачасту., треба на це питання звернути увагу, вони сьогодні є основними інвесторами, тому що десятки мільярдів доларів, які вони заробляють, трудячись на фабриках, заводах і на підприємствах інших держав, вони посилають своїм сім’ям і це саме таким чином інвестують в економіку України. То, якщо вони є номер один інвестори, то чому нам не звернути на це увагу і, дійсно, не дати ширші повноваження? Посилання на те, що не передбачено в конвенції або не передбачено в консульському статуті, безперечно, це не передбачено, але в жодній країні не передбачено, що 5 мільйонів трудових мігрантів, власне, є за кордоном. Це тоже в жодній країні не передбачено. Тому нам треба підходити до такої масової такої шаленої статистики, яка негативно впливає на нашу країну, з другої сторони, з поважної сторони до цих громадян і, безперечно, заслуговує на ту увагу. Я, безперечно.
Завершуйте, будь ласка.
Я, безперечно, розумію, що це не зовсім точне формулювання внесення змін до діючого законодавства, того, що урегульовано, але це питання, з іншої сторони, треба поставити і його обговорити більш ширше. Дякую.
Тарас Чорновіл, група "Реформи заради майбутнього".
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, народні депутати, щодо цього законопроекту. Ну, знову доводиться згадувати оту останню сторінку старої Літературної газети ще Радянського Союзу, де була така рубрика жартівлива "Дамские повести, состоящие из одних названий". Назва гарно і в ній закладено все, що мало бути закладено, а закон дальше вже як і водиться. Ваші думки правильні і доречні, тільки правильні недоречні, а доречні неправильні. Абсолютно не до речі сюди вставляти норми, які є чітко регламентовані, можливо, не виконуються і тут, це є проблема дуже серйозна. В іншому законі функції дипломатичної служби мають бути відображені в єдиному законі і більше ніде, тільки в законі про дипломатичну службу. І ми зобов’язані відстежити, щоб ці норми виконувалися. А для всіх, хто вболівають за наших мігрантів, я ще раз хочу повторити, з цього залу вже пішло два звернення від Володимира Михайловича Литвина і від вашого покірного слуги щодо того, що досі не внесений на ратифікацію підписана кілька років назад Конвенція соціальна України з Португалією. Я прошу, давайте замість того, щоб вносити закони, які дублюють відповідно вже існуючі норми, всі разом внесемо 450 депутатських запитів, може тоді в Міністерстві фінансів в когось прокинеться совість. Оце є річ, якою можна допомогти. А переписати з одного закону в інший закон норму, чим створити зайву плутанину, мені це здається абсолютно зайве. Тому захищати наших мігрантів треба, але не в такий спосіб. Цей законопроект підтримувати нема сенсу.
Так, дякую. Я прошу секретаріат. [[ГОЛОС ІЗ ЗАЛУ. (]] [[Не чути]] )
Немає з мотивів, на жаль, немає. Я прошу секретаріат ще раз підготувати звернення до Кабінету Міністрів України з приводу цієї угоди, з тим, щоб вона надійшла до Верховної Ради України. Шановні колеги, не зважаючи на те, що комітет і Головне науково-експертне управління дали негативні заключення, я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про громадянство України" [[щодо захисту прав громадян України за кордоном]] [[реєстраційний номер 4818]]. Прошу голосувати. [[17:01:47]] За-96 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про повернення законопроекту суб’єкту права законодавчої ініціативи для його доопрацювання. ([[Шум у залі]]) [[17:02:11]] За-80 Рішення не прийнято, законопроект відхилено. Шановні народні депутати, пропоную вашій увазі проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо експертного забезпечення правосуддя у кримінальних справах. Доповідач народний депутат України Бондик Валерій Анатолійович, співдоповідач – заступник голови Комітету з питань правосуддя Олена Юріївна Шустік. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. [[17:02:57]] За-213 Рішення прийнято. Будь ласка.
Шановні колеги, шановна президія, законодавство, яке потрібно змінювати, і це є консенсус у цій залі, – це Уголовного процесуальний кодекс. Він, дійсно, прийнятий за радянські часи ще 1961 року. Тому фрагментарно ця стаття, 75, щодо експертного забезпечення правосуддя каже про те, що вводяться деякі новели. По-перше, будь-який доказ не є абсолютним у суді, і інколи органи дізнання, органи слідства досудового та навіть судове слідство, і сам суддя у процесі не можуть вирішити питання, а ні на користь підсудного, тобто винести виправдувальний вирок, а ні винести обвинувальний вирок, тобто на користь держави. І таким чином суддя звертається з ухвалою щодо забезпечення експертної установи. Так от, у пропонованому мною доповненні до статті 75 вводяться такі новели: що таке комісійна експертиза, коли є суперечності між заключеннями певного спеціаліста, наприклад, з наукової кафедри якоїсь академічної установи; і спеціалізована експертиза, яка дається спеціалізованим експертним інститутом. Таким чином у новій редакції Уголовного процесуального кодексу також немає цих питань, які вирішуємо ми. До речі, на комітеті є пропозиція прийняти цей законопроект у першому читанні, може потім у когось будуть висновки, навіть у Міністерства юстиції позитивні висновки. Тому що ми не можемо навіть за порушення прав і свобод громадянина, який привлекається у якості підсудного до суду, доказами і навіть відсутністю експертного висновку не можемо порушити його права на справедливе правосуддя. Тому я прошу підтримати навіть у першому читанні цей законопроект, бо він, дійсно, встановлює декілька новел. Дякую за увагу.
Дякуємо вам також. Я запрошу. До співдоповіді заступника голови Комітету з питань правосуддя Олену Юріївну Шустік.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, Комітет з питань правосуддя розглянув на своєму засіданні проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо експертного забезпечення правосуддя у кримінальних справах. Пропонується законопроектом викласти у новій редакції статтю 75 Кримінально-процесуального кодексу, в якій визначаються різні види експертизи: первинна, додаткова, повторна, комісійна, комплексна, випадки їх проведення і передбачити, що в якості експертів залучаються ті особи, які відповідають вимогам Закону про судову експертизу. Крім того, до джерел доказів у кримінальній справі пропонується віднести показання експерта, отримані під час його допиту. У новій статті 75-1 КПК визначається правовий статус та порядок дачі показань експертом, у зв’язку з цим, вносяться зміни до Кримінального кодексу, які передбачають відповідальність експерта за дачу завідомо неправдивих показів. Проектом значно розширюється коло прав та обов’язків експерта, встановлюється чітка регламентація діяльності керівника експертної установи щодо здійснення ним організації проведення та контролю за строками і якістю експертиз. Комітет вважає, що положення законопроекту спрямовані на удосконалення положень кримінально-процесуального законодавства України та приведення їх у відповідність до сучасних вимог експертного забезпечення правосуддя. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України рекомендує за результатами розгляду у першому читанні законопроект прийняти за основу. Комітет так само рекомендує прийняти законопроект за основу. Дякую за увагу.
Так, дякую вам також. Шановні колеги, будь ласка, запишіться на висловлення своєї позиції з приводу цього законопроекту. Так, будь ласка, Павло Сулковський, фракція Партії регіонів.
Дякую. Я не юрист, але висновки, сьогодні прослухали ми питання надзвичайно важливе для громадян України. І тому, поважаючи свого колегу Валерія Анатолійовича Бондика, який, дійсно, юрист-класик, як казав Кармазін, він є класик, значить, в цих питаннях, я закликаю сьогодні всіх народних депутатів підтримати. І цей закон, дійсно, принесе користь Україні і народу України. Дякую.
Юрій Прокопчук, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Комітет з законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності також підтримав цей законопроект за основу і до другого читання також можна врегулювати всі ті питання, які виникають. Хоча нагальна необхідність, це по всім кримінальним справам, я тут не прив’язую ні до якої, дійсно, така є. Тому комітет просить також підтримати даний законопроект. Дякую.
Шановні колеги! Позиція комітету і Головного науково-експертне управління збігаються, вони рекомендують прийняти цей законопроект за основу. Будь ласка, Юрій Кармазін, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу! Я хочу подякувати колезі Бондику, що в принципі нормальний законопроект він пропонує, хоча є питання до змін до Кримінального кодексу [[до 384 і 385]], хоча є питання також які висловлювало Науково-експертне управління по 197-й КПК, щоб не були погіршені можливості підсудного чи підслідного також є питання. І користуючись нагодою, Володимире Михайловичу, я хотів би сказати, як важливо читати все-таки проекти, бо попередній проект, який пролежав 2,5 роки, Катеринчука, він передбачав, що дипломати мають приймати участь і мають право при розгляді кримінальних і цивільних справ. В законі про дипломатичну службу цього не записано. І це треба знати. Тому ми зробили дурницю, коли відхилили той проект закону. Треба було і туди й туди внести зміни.
Дякую. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію комітету, яка підтримується Головним науково-експертним управлінням, про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо експертного забезпечення правосуддя у кримінальних справах [[реєстраційний номер 8084]]. Прошу голосувати. [[17:10:28]] За-306 Рішення прийнято. Шановні народні депутати. Да, це завдячуючи вашому останньому виступу. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про телебачення і радіомовлення" [[організація сурдоперекладу в державних телеорганізаціях]]. Доповідач - народний депутат України Уколов Віктор Олександрович, співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань свободи слова та інформації Олена Костянтинівна Кондратюк. Ставлю на голосування вашу пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. [[17:11:17]] За-214 Рішення прийнято. Будь ласка, Віктор Олександрович.
Шановні колеги, пропонується вашій увазі проект Закону [[8214]] "Про телебачення і радіомовлення" [[щодо організації сурдоперекладу в державних телеорганізаціях]]. Згідно статистики, люди з повною або частковою втратою слуху складають від 4 до 10 процентів мешканців Європи. Про кількість глухих в Україні статистичних даних ми не знайшли. Жестова мова в Україні існує близько 2 сторіч, тобто відтоді, як з’явилися перші осередки і громади глухих. Водночас в Україні близько 1 тисячі 300 телеканалів – і у жодного з них в ліцензії не передбачена адаптація програм для глухих. Глухих в Україні тотально не чують. Законодавство переважної більшості держав Європи захищає права глухих і слабочуючих громадян відповідно до Європейської хартії регіональних або міноритарних мов. Парламентська асамблея Ради Європи розробила рекомендації 1598 про захист жестових мов глухих в країнах – членах Ради Європи. Для прикладу: всі телеканали Франції ведуть інформаційне мовлення одночасно і жестовою мовою. В Україні до сьогодні проблема не була врегульована на законодавчому рівні і вирішувалася почасти завдяки деяким нормативним актам. Водночас паралельно з нашим законопроектом Кабінет Міністрів підготував свій законопроект, особливо після того, як виграв суд Андрій Пишний, в Кабінеті Міністрів взялися за цю справу і це дуже добре. На жаль, цей законопроект не потрапив в порядок денний цієї сесії. Наскільки мені відомо, законопроект Кабміну не суперечить тому, що запропонували ми, але розширює зону дії закону від телеканалів державної форми власності до телеканалів усіх форм власності для того, щоб не змушувати глухих та слабочуючих громадян чекати наступної сесії у випадку відхилення нашого законопроекту, ми пропонуємо, ми – це авторський колектив, в більшості компроміс – підтримати наш законопроект в першому читанні, а перед другим читанням ми внесемо правку, розширюючи зону дії закону на всі телеканали, незалежно від форми власності. І таким чином урівняємо його із.
Да, будь ласка.
Хочу сказати, що прийняття цього законопроекту надасть нечуючим громадянам України можливість не тільки дивитися інформаційні телепрограми на державних телеканалах, але і бачити виступи Президента, Прем’єр-міністра України. Тому я закликаю, це неполітичний законопроект, підтримати весь зал наших слабочуючих громадян. Дякую.
Дякую вам також. Олена Костянтинівна, голова підкомітету Комітету з питань свободи слова та інформації. Я маю на увазі Кондратюк Олена Костянтинівна, будь ласка.
Це я. Дякую. Шановний Голово, шановні народні депутати, Комітет з питань свободи слова та інформації на своєму засіданні 6 квітня 2011 року розглянув проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про телебачення і радіомовлення" [[організація сурдоперекладу в державних телеорганізаціях]] [[реєстраційний номер 8214]], внесений народними депутатами України Стецем, Абдулліним та Уколовим, і ухвалив рішення: рекомендувати Верховній Раді України за результатами розгляду в першому читанні прийняти цей законопроект за основу. Комітет погоджується з авторами, що прийняття законопроекту дозволить більш повноцінно забезпечити людей з вадами слуху доступом до інформації, зокрема і шляхом запровадження на державних телеорганізаціях обов’язкового сурдоперекладу телевізійних новин. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України рекомендує за результатами розгляду в першому читанні прийняти законопроект за основу. Державний комітет з телебачення і радіомовлення України також підтримує пропозиції, які пропонуються законопроектом. Прошу підтримати пропозицію комітету. Дякую за увагу.
Шановні колеги, є потреба обговорювати це питання чи будемо голосувати? Якщо наполягаєте, будь ласка, тоді запишіться. Ну, є бажаючі виступити. Треба. Прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Юрій Стець, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Було б непогано, якби ви назвали правильно фракцію.
Так, фракція "Наша Україна".
Дякую. Доброго дня, колеги. Хочу сказати, що на засіданні комітету ми розглядали перед тим законопроект, який подавав Кабмін, і маю сказати, що там було достатньо зауважень, оскільки, по суті, були норми, які, ну, просто цей законопроект робили неможливим, дію цього законопроекту. Оскільки, наприклад, в законопроекті, який пропонував Кабмін, була норма, яка стосувалася сурдоперекладу [[увага!]] всіх теле-радіокомпаній. Тобто, ми розуміємо, що в цьому законопроекті була умова, при якій радіокомпанії мали б робити сурдопереклад. Це – перше. А друге, тут є достатньо людей, у тому числі, і в дружніх фракція "БЮТ – "Батьківщина", Партії регіонів і комуністів, які мають відношення до телеканалів. Ну, цікаво було б почути їх думку з приводу того, що, наприклад на телеканалі "Футбол" ми би побачили на півекрану сурдопереклад, і тоді, напевно, не всі вболівальники футбольного клубу "Шахтар" могли побачити, як Даріо Серна забиває черговий голосування в лізі чемпіонів. Тобто ще раз кажу, законопроект варто було підтримати у першому читанні, і ми готові внести туди всі правки, які пропонує Кабмін. Законопроект не політичний, тому просив би до цього ставитися з розумінням. Дякую.
Михайло Чечетов, будь ласка, фракція Партії регіонів.
Прошу передать слово Елене Бондаренко.
Олена Бондаренко, фракція Партії регіонів.
Спасибо большое за слово. На самом деле, я хочу выразить общую точку мнения комитета, о котором говорила уже говорила Елена Кондратюк. Действительно, у нас не былоразночтений по этому законопроекту. Мы рекомендуем поддержать его в первом чтении, поскольку он все-таки требует доработок. И хочу также сказать, что Партия регионов, фракция Партии регионов будет поддерживать данный законопроект в первом чтении. Спасибо.
Дякую. Шановні колеги. Будь ласка, Володимир Яворівський.
Володимир Яворівський, "Блок Юлії Тимошенко – "Батьківщина". Шановні колеги, "Блок Юлії Тимошенко" буде голосувати, звичайно, за цей законопроект. Він гуманістичний у своїй основі. І я пригадую, коли був майдан цей підприємницький, виступав один одесит із високої трибуни. І розповів приблизно таку історію. Каже, що до нас приїхав Янукович, простий такий, автобусом просто приїхав, вийшов, розмовляє з нами і каже: "Я услышу каждого. Каждого из вас услышу". А оказывается, что он глухонемой. Через те, справді, потрібно цей законопроект приймати.
Віталій Курило, будь ласка. І я просив би шановних колег триматися у відповідних етичних мажах.
Шановні колеги, депутатська група "Реформи заради майбутнього", Віталій Курило. Ми підтримуємо даний законопроект. Адже ця категорія наших співгромадян фактично на сьогоднішній день позбавлена можливостей отримувати нормальну інформацію. А це якраз не відповідає тим нашим уже прийнятим законам і також стандартам і правилам, які прийняті відповідними конвенціями Організації Об’єднаних Націй. До речі, у багатьох країнах, зокрема у Франції, у Фінляндії, у Великій Британії є цілі канали, які працюють для такої категорії людей. Або всі канали виділяють певну частку свого ефірного часу в окремі дні для того, щоб зробити для них передачі. Тому я не думаю, що це так складно для наших телеканалів зробити хоча б певні інформаційні програми для цих людей. Тому ще раз звертаюся до всіх про підтримку цього законопроекту.
Шановні народні депутати, ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про телебачення і радіомовлення" [[щодо організації сурдоперекладу в державних телерадіоорганізаціях]] [[реєстраційний номер 7214]]. Прошу голосувати. [[17:20:38]] За-311 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, вноситься на розгляд Верховної Ради України проект Закону про внесення змін до статті 123 Сімейного кодексу України [[щодо визначення батьків дитини, народженої в результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій]] [[реєстраційний номер 8212]]. У нас тут і наступний йде проект Закон про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо обмеження використання допоміжних репродуктивних технологій]]. Можливо ми таким чином поступили б, шановні колеги. Не треба? Давайте тоді будемо розглядати спочатку перший, а потім – другий. Є пропозиція розглядати питання за скороченою процедурою. [[17:21:43]] За-202 Рішення прийнято. Оскільки від комітету і від автора, 4 хвилини.
Шановний головуючий! Шановні народні депутати! Чинним законодавством України не передбачена можливість реєстрації в Україні одностатевих шлюбів. Згідно із статтею 21 Сімейного кодексу України шлюб є сімейним союзом жінки та чоловіка, зареєстрований в органах державної реєстрації актів цивільного стану. Будь-які інші визначення подружжя в законодавстві України відсутні. Водночас українське законодавство не містить норм щодо обмеження стосовно такого подружжя мати дитину народжену українською сурогатною матір’ю. Законопроектом пропонується чітко визначити поняття "подружжя" для тих, хто може скористатися результатами застосуваннями допоміжних репродуктивних технологій, а саме: чоловік та жінка. Це унеможливить користуватися послугами сурогатних матерів громадянок України іноземними громадянами, які перебувають в одностатевих шлюбах. Комітет з питань бюджету вважає, що реалізація зазначеного законопроекту не потребуватиме додаткових видатків з державного бюджету. Комітет з питань правової політики підтримує законодавчу пропозицію, оскільки вона спрямована на посилення захисту прав дитини, народженої в результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій, і вважає, що проект закону відповідає Конституції України. Прийняття законопроекту за основу підтримує Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України. Комітет з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України про внесення змін до статті 123 Сімейного кодексу України [[щодо визначення батьків дитини народженої в результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій]] [[реєстраційний номер 8212]] прийняти за основу та в цілому. Прошу підтримати.
Шановні колеги, є потреба обговорювати це питання? Мова йде про те, щоб доповнити словами "чоловіком та жінкою", ви ж розумієте, що інакше це буде протиприродний процес. То можливо, якщо нема заперечень, ми можемо його приймати і в цілому. Нема заперечень? Ніхто не заперечує? Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу і в цілому проект Закону про внесення змін до статті 123 Сімейного кодексу України [[щодо визначення батьків дитини народженої в результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій]] [[реєстраційний номер 8212]]. Прошу голосувати. [[17:24:18]] За-277 Закон прийнято. Тепер, шановні колеги, вноситься на розгляд проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо обмежень у використанні допоміжних репродуктивних технологій]] [[реєстраційний номер 8282]]. Доповідач – Катерина Лук’янова. Також пропозиція розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[17:24:54]] За-215 Рішення прийнято.
Шановний головуючий, шановні колеги, законопроектом пропонується внесення змін до Сімейного кодексу України та основ законодавства України про охорону здоров’я визначити категорію осіб щодо яких вводяться обмеження у можливості використання результатів застосування допоміжних репродуктивних технологій. Я не буду довго затримувати ваш час, єдине, що можу сказати, той хто читав законопроект розуміє, що він потребує доопрацювання. Після того як був зареєстрований законопроект у Верховній Раді, відбулася зустріч з лікарями репродуктологами, які займаються цими питання, ми провели разом круглий стіл на базі газети "Комсомольська правда" і дійшли до спільного тексту законопроекту, який я поки не можу вам представити, так як зареєстрований цей зараз текст законопроекту. Тому я, як автор законопроекту прошу відправити цей законопроект на повторне перше читання. Я можу продо.
Так, будь ласка.
. Головне науково-експертне управління зробило висновок, що за результатами розгляду в першому читанні законопроект доцільно повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання, бюджетний не буде мати впливу на видаткову частину бюджету і Комітет з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму пропонує прийняти в першому читанні за основу. Але я як автор просила би віддати мені його на повторне перше читання. Дякую.
Шановні колеги! Очевидно, заперечень немає. Але ми тут повинні розібратися в термінології, Катерино Євгенівно. Якщо ми направляємо на повторне перше читання – це означає, що ми направляємо в комітет, комітет нічого ж не буде робити поки Верховна Рада не прийме за основу. Тому ми можемо прийняти рішення про повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання, от таким чином, якщо ви хочете його доопрацьовувати.
Так комітет не внесе ж тоді, розумієте? Комітет не внесе нам доопрацьований законопроект, він не внесе нам. Нам треба тоді прийняти за основу, а тоді доопрацьовувати його. Якщо так, давайте поставимо на голосування – прийняти за основу. І ви тоді його доопрацьовуєте з урахуванням лікарів-практиків. Шановні колеги! Давайте таким чином, я зараз поставлю про прийняття за основу, якщо ні, тоді друга буде пропозиція про направлення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Ставиться на голосування перша пропозиція про прийняття за основу проекту закону [[реєстраційний номер 8282]] про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо обмежень у використанні допоміжних репродуктивних технологій]] за основу. Прошу, голосуйте. [[17:27:58]] За-39 Рішення не прийнято. Тепер ставлю на голосування пропозицію про повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи цього законопроекту для доопрацювання. Прошу голосувати. [[17:28:22]] За-274 Рішення прийнято. Шановні колеги, до вашого відома, в Кабінеті Міністрів України завершилась зустріч із представниками організацій, які пікетували Верховну Раду України і намагалися з допомогою депутатів брати її штурмом. Прийнято погоджене рішення створити робочу групу, узгодити ряд позицій і після того повернутись до розгляду цього питання. Отже, я думаю, є всі підстави вважати, що цивілізовано цей інцидент вичерпано. І я закликаю народних депутатів поводитися толерантно, розуміючи, що в Верховну Раду можна завести людей, а потім треба думати як їх з Верховної Ради вивести. Шановні колеги, пропонується вашій увазі проект Закону про внесення змін до Закону України "Про прожитковий мінімум" [[щодо порядку затвердження]] [[реєстраційний номер 8624]]. Комітет і автор законопроекту пропонують розглядати його за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[17:29:54]] За-217 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат України Ярослав Михайлович Сухий, співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань соціальної політики та праці Олександр Миколайович Стоян. Так ви і за доповідача ,і за співдоповідача. 4 хвилини, будь ласка.
Шановні колеги, хочу вам нагадати, що до квітня 2005 року діяла слідуюча практика при затвердженні Верховною Радою України прожиткового мінімуму. Він розглядався окремим законом до початку розгляду проекту Закону про Державний бюджет України на відповідний рік. Тому в законопроекті за номером 8624 пропонується поновити цю норму. Тобто на законодавчому рівні встановити реальний зміст прожиткового мінімуму, після того переходити до тих бюджетних можливостей, які має держава, тому що в першу чергу бюджет повинен, покликаний захистити права, і соціальні гарантії надати найменш захищеним верствам населення. І друге. Пропонується поновити редакцію частини п’ятої статті 1 Закону "Про прожитковий мінімум" щодо збільшення прожиткового мінімуму, визначеного для осіб, які відповідно до законодавства підлягають обов’язковому державному соціальному страхуванню. Про що мова йде? Людина, їй назначається мінімальна пенсія, мінімальна зарплата. Ми вважаємо, що при цьому ми повинні виходити за мінусом різниці податку доходу на фізичні особі, так званий подоходний податок. Тому що інакше, виявляється, що ми занижуємо цю норму. Якщо норма встановлена 764, то вона повинна бути не 764, а плюс податок на доходи фізичних осіб, тоді це буде справедливо. Таким чином, автори і Комітет з питань соціальної політики та праці вважають, що це надасть можливість сформувати видатки на соціальні цілі в проектах бюджетів всіх рівнів, не тільки Верховної Ради, на основі затвердженого розміру прожиткового мінімуму як базового соціального стандарту. Окрім того, ми забезпечимо перегляд розміру прожиткового мінімуму і приведе до збільшення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та прожиткового мінімуму на одну особу, оскільки його розрахунок буде здійснюватися з урахуванням ставок оподаткування доходу фізичних осіб. Комітет підтримує цей законопроект. Головне науково-експерте управління має зауваження, уряд – проти. Прошу підтримати цей законопроект.
Шановні народні депутати, прошу записатися на обговорення питання. Так, Олег Білорус, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Володимир Яворівский.
Яворівському передайте.
Да, добре, добре.
Шановні виборці, шановні колеги, народні депутати, рідко випадає зараз така щаслива нагода, щоби сказати добрі слова нашим політичним опонентам. Але така нагода справді є. і мушу сказати про те, що врешті-решт ми повернулися до якоїсь дуже справедливої норми, яка існувала колись раніше, але потім її так потихеньку вимели, вимели, вимели, вимели і вже вручну виставляли, значить, що вигідно Кабінету Міністрів, вручну виставляли оцю значить суму прожиткового мінімуму. Врешті-решт ми знову повернулися до того, що це буде робитися законом і це дуже добре. Мені ще приємно сказати ці слова на адресу представників влади і більшості, тому що на тлі їхніх бездарних реформ, яка кожна приводить до погіршення життя щоразу, це і Податковий же ж той самий кодекс, це і сьогодні знов скоротили армію, а нарощуємо, натомість нарощуємо міліцію, поліцію і прочая, і прочая, і прочая, коли маємо абсолютно небоєздатну армію, і сьогодні про це сказано з цієї трибуни, коли одне за одним сипляться всі ті квазіреформи, за які береться уряд і робить це так сокирно, так бездарно. Так що. Через те цей законопроект, звичайно, це колосальний ваш успіх і я хочу вас з ним привітати. І "Блок Юлії Тимошенко" за нього, звичайно, з радістю проголосує. Але думайте і про інше.
Володимир Каплієнко, група "Реформи заради майбутнього".
Дякую, Володимир Михайлович. Група "Реформи заради майбутнього" розглянула цей законопроект і вважає його цілком позитивним, навіть не дивлячись на те, що експертні висновки наших колег, зокрема Кабінету Міністрів України несе негативний відбиток. Хотілось би нагадати, що дійсно в 2008 році на підставі закону про Державний бюджет України ця нормальна людська норма була втрачена. І те, що сьогодні з 1 січня 2012 року ми хочемо відновити, це цілком позитивне явище. Також хотів би нагадати, що цей законопроект в принципі йде в руслі Рішення Конституційного Суду від 22.05.2008 року, який прийняв Рішення щодо признання неконституційним Рішенням 2008 року Закону про Державний бюджет, який відсторонив українців від такої нормальної законодавчої ініціативи. Також ми підтримуємо тезу про те, що треба відновити практику попереднього розгляду та затвердження розміру прожиткового мінімуму у Верховній Раді України безпосередньо до прийняття чи винесення на читання [[перше, друге чи ознайомче]] проекту Закону про Державний бюджет України на наступний рік. Тому депутатська група "Реформи заради майбутнього" буде підтримувати цей закон в першому читанні, в другому читанні та в цілому. Дякую за увагу.
Павло Жебрівський, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Шановні колеги, насправді ключове завдання Верховної Ради для того, щоб ручного управління не було. Навіть якщо буде святий уряд, але бажання в ручному режимі покерувати в кожного є. І дуже важливо, що сьогодні колеги, які ставили цей уряд, ініціюють цю пропозицію. Тому що потрібно діяти по закону. Я переконаний, що прийняття даного законопроекту поліпшить ситуацію з забезпеченням, соціальним забезпеченням, громадян України і мало того, воно введеться в законну норму і набуде законних, завершених форм. Це дуже важливо з приводу того, що і рішення Конституційного Суду безумовно буде виконано. Я думаю тільки єдине що, хлопці, сказали "А" кажіть "Б". давайте ми скасуємо отой закон, який прийняли ви в першому читанні і проти якого сьогодні пікетували і висловлювались проти люди, громадяни, які обирали, в тому числі і вас, на цю посаду. Дякую.
Будь ласка, Михайло Чечетов.
Уважаемые коллеги, вы знаете, приятно комплименты слышать от оппонентов. Я Азарову, будучи в Ялте, говорил, включаешь в понедельник "Свободу слова", а там комплименты идут такие от оппонентов наших, переключаешь на пятницу, там продолжается на одной "Свободе слова", потом на третью "Свободу слова" – продолжается. Ну, это, подчеркиваю, что у нас свободная демократическая страна. И то, что сегодня большинство законопроектов, которые инициировались и правительством, и народными депутатами от Партии регионов, нашли поддержку в зале более 300 голосов, это говорит, что ми на правильном пути, и что конструктивное большинство, здравомыслящее большинство, которое будет подпирать своими плечами программу Президента, с которой он победил на выборах, уже есть в зале – это очень хорошо. Поэтому спасибо за то, что вы поддерживаете наш законопроект, молодцы, вы на правильном пути, вы прозреваете.
Шановні народні депутати, обговорення законопроекту завершено. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління дотримується такої ж позиції, що законопроект заслуговує на те, щоб бути прийнятим для подальшої роботи у парламенті. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про прожитковий мінімум" [[щодо порядку затвердження]] [[реєстраційний номер 8624]]. Прошу голосувати. [[17:38:55]] За-107 Рішення не прийнято. Будь ласка, фракції як голосували покажіть. Партія регіонів – 11, "БЮТ – "Батьківщина" – 38, "Наша Україна – Народна самооборона" – 9, комуністів – 25, "Реформи заради майбутнього" – 19, Народна Партія – 0, позафракційні – 5. Ставлю на голосування пропозицію про повернення законопроекту суб’єктам права законодавчої ініціативи на доопрацювання. [[17:39:36]] За-294 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, вноситься на розгляд Верховної Ради України проект Закону про внесення змін до Закону України "Про загальнообов’язкове державне соціальне страхування у зв’язку з тимчасовою втратою працездатності та витратами, зумовленими похованням" [[щодо надання застрахованим особам матеріального забезпечення на підприємствах, проти яких порушено провадження у справах про банкрутство]] [[реєстраційний номер 8775]]. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. [[17:40:22]] За-212 Рішення прийнято. Доповідач – заступник голови Комітету з питань соціальної політики та праці Ярослав Михайлович Сухий.
Шановні колеги, народні депутати, шановний Володимире Михайловичу! Літо 2010 року, як і літо 2011 року, було надзвичайно важким для застрахованих осіб в плані отримання можливості оздоровлення самого себе і членів своєї сім’ї. 2011 рік супроводжується постійними скаргами і наріканнями наших людей, наших виборців, які звертаються в тім числі до нас з приводу неможливості отримати путівку на санаторно-курортне оздоровлення після перенесеної хвороби, те, що їм по закону належить, це після інфарктів, інсультів і тому подібне. Що сталося? На сьогоднішній день Фонд соціального страхування по тимчасовій втраті працездатності має борги, більше 700 мільйонів гривень. Помилка була допущена в 2008 році, коли було дозволено виплачувати заробітну плату, не сплачуючи при цьому внески до Фонду соцстраху. Помилка була допущена пізніше, коли, наприклад, те чи інше підприємство оголошувалося банкрутом, по тому чи іншому промисловому підприємству відрахувань з проданого майна в Фонд соцстраху не було. Ми шукали вихід, і цей вихід нам підказали комітетські слухання. 22 червня 2011 року Комітет Верховної Ради з питань соціальної політики та праці провів слухання: "Аналіз практики застосування норм Закону про збір та облік єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування". Тому ми пропонуємо вашій увазі один, і було нам рекомендовано внести ряд законопроектів по вдосконаленню цієї практики обліку і збору єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування. Ми пропонуємо вашій увазі законопроект, який дає можливість надати застрахованим особам матеріальне забезпечення на підприємствам, проти яких порушено впровадження у справах про банкрутство. Цим законопроектом пропонується внести зміни до відомої вам всім статті 21 Закону України "Про загальнообов’язкове державне соціальне страхування у зв’язку з тимчасовою втратою працездатності та витратами, зумовленими народження та поховання" і вилучити норму щодо повернення коштів фонду із рахунку страхувальника-роботодавця до робочих органів відділення фонду у разі порушення впровадження справи про банкрутство і припинення фінансування такого страхувальника-роботодавця, а також ми пропонуємо заборонити накладення арешту на окремий рахунок, відкритий для зарахування страхових коштів. Шановні колеги, прийняття цього законопроекту дасть можливість нам збільшити, поліпшити фінансування дитячо-юнацьких спортивних шкіл, своєчасно виплачувати. оплачувати лікарняні листки і проводити систему оздоровлення наших громадян, які в цьому дуже потребують. Комітет пропонує підтримати. Головне науково-експертне управління.заперечує, уряд проти.
Шановні колеги, прошу записатися на обговорення питання. Прошу прізвища народних депутатів показати на табло. В’язівський, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Володимир В’язівський, "Наша Україна". Направду, ми розглядали цей законопроект на профільному комітеті. До цього залучалися як представники профспілок, так і роботодавців. І в цьому були всі одноголосні, в тім числі і з опозиційних, і провладних фракцій, тому що ми говоримо зараз про те, як має жити один із фондів, від якого залежить життя багатьох рядових громадян. якому. найбільше залежить на тому. Ви там можете чубитися між собою в парламенті, ділити й переділювати і розпихати по кишенях собі Державний бюджет, але от наші гроші, будь ласка, не чіпайте. Дайте можливість людям те, що вони заробили і за що вони знесли внески, повернути їм в той випадок, коли настала. настане на це відповідні соціальні вимоги. І з боку громадян ці вимоги мають бути повноцінно йому повернуті. Тому фракція "Наша Україна – Народна самооборона" буде голосувати одноголосно за підтримку цього законопроекту.
Михайло Чечетов, фракція Партії регіонів.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Очень приятно, что мы закончим сегодняшнее заседание на мажорной ноте, когда законопроект, который инициирован Партией регионов, абсолютным большинством поддерживается и правой частью зала. Потому что нас объединяет одно, мы разные идеологически: одни хотят по одному времени жить, другие – по другому, одни – на одной мове розмовлять, другие – на другой, - но все мы хотим добра нашим людям, лучшей жизни, лучшего. И вот когда выносятся такие законопроекты, которые касаются главного – повышения уровня жизни людей, благосостояния, защиты граждан, независимо от того, это от левой части зала, или от правой, - это делает честь депутатам-авторам, поскольку они не только делают добро для людей, но они консолидируют зал и нацеливают парламент на конструктивную работу. И я хочу поблагодарить Комитет по социальной политике, Ярослава Сухого за то, что он доложил этот законопроект, хочу спасибо сказать правой части зала и предшествующим выступающим за то, что объективно, отбросив всякую политику, поддержали. И, я думаю, мы сейчас закончим сессию 300 голосами – и покажем, что есть вопросы, которые могут объединять. Не палатки на Крещатике – они разъединяют, не партийные флаги, а добробут людей, благосостояние людей, экономическая мощь, суверенитет страны настоящий, который базируется на экономической мощи. Поэтому я предлагаю поддержать этот законопроект. И хотя там были зауваження правительства и так далее, но, я думаю, и правительство поймет правильно. Видно, там тоже немножко не досмотрели. Мы на правильном пути, и абсолютно позиция поддерживается и правой, и левой частью зала в отношении принятия в первом чтении этого законопроекта. Спасибо.
Шановні народні депутати, і комітет, і Головне науково-експертне управління вважають, що законопроект можна і потрібно прийняти за основу. Тому я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про загальнообов’язкове державне соціальне страхування у зв’язку з тимчасовою втратою працездатності та витратами, зумовленими поховання" [[щодо надання застрахованим особам матеріального забезпечення на підприємствах, проти яких порушено провадження у справах про банкрутство]]. Реєстраційний номер 8775. Прошу голосувати. [[17:47:55]] За-296 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, зараз ми мали б розглядати проект Закону про державні лотереї в Україні. Разом з тим, є лист від комітету і від автора проекту закону з проханням: відкласти розгляд цього законопроекту. Тобто від автора Юрія Полунєєва і від комітету за підписом голови комітету Віталія Хомутинніка. Відкладаємо на довгу перспективу, да? Шановні народні депутати, всі питання, які були визначені до розгляду, таким чином розглянуті. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Завтра ми продовжимо роботу в пленарному режимі з 10 години ранку за розкладом на середу 21 вересні. Дякую.