Шановні колеги! Шановні депутати! Шановні народні депутати! Прошу зайняти свої місця. Я прошу вас, давайте заспокоїмося. Я прошу вас, сядьте всі на місця. Що там трапилося? Що там таке? А якого змісту? Шановні колеги, я прошу заспокоїтись, сісти всі на свої місця. Сядьте, будь ласка, шановні колеги! Ми з вами домовились, що ми завершимо цю каденцію без будь-яких непорозумінь, не дай Боже, конфліктів. Я прошу вас, сядьте, будь ласка, сядьте всі на місця. Шановні колеги! Я дуже вас прошу, давайте продемонструємо нашу толерантність і взаємоповагу. Прошу народних депутатів підготуватися до реєстрації. Прошу підготуватись до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:03:42]] Зареєструвалися в сесійній залі 402 народних депутати України. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, прошу прослухати інформацію про результати роботи Верховної Ради України на пленарному засіданні восьмого лютого 2006 року. Розглянуто 14 питань порядку денного. За результатами їх розгляду: прийнято шість законів та три постанови, три законопроекти прийнято за основу, чотири законопроекти відхилено. Шановні народні депутати! Сьогодні ми маємо з вами заслухати щорічне послання Президента України до Верховної Ради та до українського народу про внутрішнє і зовнішнє становище України. Я думаю, це буде через декілька хвилин, якраз час для цього потрібний, щоб ми заспокоїлись, налаштувались на творчу конструктивну працю. Будь ласка, є якісь проблеми? Запишіться, будь ласка, 5 хвилин. З мотивів запишіться. Йде запис, шановні колеги. На табло прізвища народних депутатів, що записалися. Павло Сулковський.
Володимире Михайловичу і шановні народні депутати! 154 Гощанський виборчий округ, Рівненщина. Сьогодні якраз приємно, поскільки Президент ще не з’явився в Верховну Раду. Володимире Михайловичу, я хотів би вас попросити, щоб ви в черговий раз передали постанову Верховної Ради про тимчасову слідчу комісію Верховної Ради з питань розслідування фактів порушення права громадян на свободу совісті. На сьогоднішній день ця постанова Президентом не виконується. Далі провокатори такі як Голова Верхо. обласної ради Рівненщини Червоній продовжує провокувати суспільство на міжконфесійних відносинах. Тому просив би, Володимире Михайловичу, цю постанову нагадати Віктору Андрійовичу Ющенку, я вам зараз її передам, будь ласка, щоб і він дійсно прискорив її виконання і усунув Червонія з посади.
Дякую. Марія Маркуш, будь ласка.
Марія Маркуш, фракція комуністів. Прошу передати слово колегові Мироненку.
Віктор Мироненко, мікрофон.
Фракция коммунистов, Мироненко. Уважаемые соотечественники! Уважаемые коллеги! Каждый человек имеет право на свою позицию, отражать ее с помощью плакатов как это и вы, уважаемые правые, делали. Нельзя применять силу как только что это было сделано. Я прошу проявлять толерантность, уважение к чужой позиции и вести себя так, как положено парламентариям. Тем более, что мы обязаны рассмотреть в последние дни чрезвычайно важные для народов Украины законопроекты экономической направленности, социальной направленности, которые, если мы действительно народные депутаты, мы обязаны рассмотреть в последние дни. И я бы просил, уважаемых правых, не смотреть ортодоксально: какая фракция что-то предлагает, а вдуматься, прежде всего, в законопроекты, исходя из интересов народа Украины.
Олександр Бандурка, фракція Народної партії.
Шановні народні депутати, шановний Голово, нам видали тільки що на руки доповідь анонімну, ніким не підписану про внутрішнє і зовнішнє становище України в 2005 році, який уже давно сплив. І ми ж думаємо про майбутнє вже. І 2006 рік пройшов значну частину свою, то я б хотів отримати від кого-то офіційні роз’яснення: чия це доповідь? Кому вона адресована? І чому вона анонімна?
Юрій Ключковський, мікрофон, будь ласка.
Дякую. Я прошу передати слово пані Лілії Григорович.
Лілія Степанівна Григорович, будь ласка.
Дякую. Лілія Григорович, фракція Віктора Ющенка „Наша Україна”. Шановний Володимире Михайловичу, дорогий український народе, шановні народні депутати, я також в свою чергу хотіла хотілося закликати до толерантності і відповідальності, бо в цьому залі сидять приємники, або безпосередньо відповідальні за ті чи інші етапи української історії. З 17-ого року по 91-ий ми будували світле майбутнє, але закінчили, даруйте, талонами на шкарпетки, предмети першого попиту і пральний порошок. Хотіла б знати: чому за 74 роки чуда не побудовано? Прошу відповісти. 14 років з двома: першим і другим Президентом і сили, якими за ними стоять, представлені, ми будували Україну і в 2003 році попали в списки ФАТ. Тільки минулої п’ятниці знято моніторинг. Прошу відповісти: чому це сталося? Тому будемо толерантні і послухаємо: що ми за цей рік разом з таким парламентом нажили і зробили.
Так, Левко Лук’яненко, будь ласка.
Лук’яненко, фракція "Блок Юлії Тимошенко". Я хотів би сказати дві речі. Перше, це адресуюся до автора доповіді нашого Президента, чому тут Україна поділена на регіони, а не на області? Тільки починається виборча кампанія, а уже Україну ділять на регіони, а не на області. Я категорично протестую проти такого підходу авторів цього документу. Друге питання – проблема недоторканість депутатів, в тому числі депутатів місцевих рад. Це питання узгоджено на Погоджувальній раді, воно внесено і внесено в наш сьогоднішній порядок денний. Володимир Михайлович, прошу слухати! Це документ настільки важливий, він стосується всієї України і стосується проблеми створення касти недоторканих. Фракція Блоку Юлії Тимошенко категорично проти цього протестує, і тому ми вимагаємо.
Так, дякую. Шановні народні депутати, я вас дуже прошу, давайте ми зараз домовимося про мораторій щодо виступів, щодо реплік, які призводили б до протистояння в залі. Принаймні хоча б на сьогоднішній день. Домовилися? Шановні колеги, до слова запрошується голова Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України Валентин Григорович Матвєєв. Нам треба питання про складення до присяги вирішити. Чи одразу депутата будемо запрошувати? Ну, будь ласка, скажіть.
Я дякую, Володимир Михайлович. Є усталена практика у нас, що викликається народний депутат і складає присягу. Я можу тільки ще раз, шановні колеги, поінформувати вас про те, що вчора ми з вами, прошу вибачення, позавчора ми з вами прийняли відповідну постанову про дострокове припинення повноважень народного депутата Володимира Миколайовича Єщенка, який раптово помер, і ми з вами, прийнявши цю постанову, відкрили дорогу для вирішення питання щодо прийняття Центральною виборчою комісією про визнання повноважень народного депутата України, який йде наступним у списку Комуністичної партії України. Вчора прийнято відповідне рішення Центральної виборчої комісії, яка визнала повноваження народного депутата України Оплачка Володимира Миколайовича. Тому ми і повинні його запросити до цієї трибуни для прийняття присяги народного депутата. Дякую.
Шановні народні депутати, восьмого лютого 2006 року Центральна виборча комісія зареєструвала народним депутатом України Оплачка Володимира Миколайовича по багатомандатному загальнодержавному виборчому окрузі від Комуністичної партії України. Відповідно до статті 79 Конституції України перед вступом на посаду народні депутати України складають присягу перед Верховною Радою України. До складення присяги на трибуну запрошується народний депутат України Оплачко Володимир Миколайович.
Присягаю на вірність Україні. Зобов’язуюся усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників.
Шановні колеги, давайте привітаємо Володимира Миколайовича. Шановні народні депутати, учора. Одну хвилинку, зачекайте, будь ласка. Учора ми з вами, точніше Погоджувальна рада прийняла одностайно фактично рішення про те, що ми приймемо постанову Верховної Ради України про те, щоб наступного вівторка у нас відбулося пленарне засідання, на якому ми б розглянули питання, пов’язані із проблемою енергетичної безпеки України, а також із проблемами розвитку агропромислового комплексу, а також сформували спеціальну комісію, тимчасову спеціальну комісію Верховної Ради України з моніторингу за виборами. Відповідний проект постанови вам роздано. Тому я ставлю на голосування про включення до порядку денного проекту постанови Верховної Ради України про порядок денний пленарного засідання Верховної Ради України 14 лютого 2006 року. Прошу голосувати. [[10:15:03]] За-317 По фракціях, будь ласка. Рішення прийнято. А, це ми ж прийняли включення до порядку денного, да? Це ми рішення прийняли щодо включення до порядку денного. „Регіони України” - 56, комуністів – 53, Народна партія – 39, „Наша Україна” – 22, Блок Тимошенко – 33, СПУ – 27, Народний блок - 22, СДПУ(О) – 19, Українська народна партія – 0, „Відродження” – 9, Партія промисловців і підприємців - 12, Народний Рух України – 0, „Реформи і порядок” – 12, „Єдина Україна” – 5, позафракційні – 8. Ставлю на голосування про прийняття проекту постанови як постанови, реєстраційний номер 9058. Прошу голосувати. [[10:16:02]] За-315 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, ми, зараз закінчимо, одну хвилиночку. Шановні народні депутати, вчора на засіданні Погоджувальної ради ми домовились про те, що сьогодні ми приймемо зміни до закону „Про Земельний кодекс України”. З чим це пов’язано? Справа в тім, що зараз масово почали оформляти земельні паї за дорученнями. Оскільки заборонено продаж цих земельних паїв. І виходить до того, що в людей просто скуповують за безцінок ці земельні паї. І ми домовилися, що ми приймемо рішення, згідно з яким усі угоди, які були укладені з цього приводу, вони є недійсними з тим, щоб не були ошукані люди і щоб ми не розгубили наше національне багатство. Тому я ставлю на голосування про включення до порядку денного проекту закону, реєстраційний номер 9059, „Про внесення зміни до Земельного кодексу України” [[щодо відчуження земельних ділянок]]. Прошу голосувати. [[10:17:22]] За-348 Рішення прийнято. Шановні народні депутати! Оскільки цей закон ми вчора обговорили детально не було жодного заперечення, тому я його ставлю для того, щоб ми його зараз прийняли як закон. Прошу голосувати. Реєстраційний номер 9059. Прошу голосувати в цілому як закон. [[10:18:02]] За-349 Закон прийнято. Я дякую. Асадчев, мікрофон, будь ласка.
Дякую, Володимир Михайлович! Валерій Асадчев, Український Народний Блок Костенка і Плюща. Ми зараз всі побачили, я думаю, і засоби масової інформації це засняли, як члена Комуністичної партії привели до присяги. І виявляється, що немає ніяких проблем привести до присяги, і голосувати не треба Верховною Радою, і у порядок денний не треба включати. А чому ж ми тоді не приводимо до присяги суддів Конституційного Суду, Володимир Михайлович? Я думаю, що сьогоднішньою поведінкою ви особисто показали всьому суспільству, що це ви гальмуєте приведення до присяги суддів Конституційного Суду.
Шановні народні депутати! Шановні колеги! Я не хотів би рефлексувати, реагувати на такі безпардонні випади. Але я просто розумію Валерія Михайловича, бо вже більше не буде можливості в наступному парламенті про щось говорити. Шановні народні депутати! Шановні народні депутати! Шановні народні депутати! Заспокойтеся, заспокойтеся. Ви назвали моє прізвище я мав право на нього відповісти. Сядьте. Шановні народні депутати! Я просив би зараз, оскільки ми так активно працюємо, давайте розглянемо проект Закону про схвалення рішення Президента України про допуск підрозділів збройних сил інших держав на територію України в 2006 році для участі в багатонаціональних військових навчаннях. Реєстраційний номер 9015. Немає заперечень? Ставимо на голосування. Тоді до доповіді запрошується виконувач обов’язків міністра оборони Анатолій Степанович Гриценко. Підготуватися від комітету. Три хвилини, будь ласка. Спочатку вивчіть Регламент, а потім піднімайте руку.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. Внесений Президентом України, як невідкладний, Закон України про схвалення рішення Президента про допуск підрозділів збройних сил інших держав на територію України в 2006 році – це той документ, який приймається кожного року і який дає правову основу, відповідно до Конституції, відповідно до законів України, проводити військові навчання на території нашої держави. Я скажу дуже коротко, оскільки документи ви отримали. Армія, яка не воює, їй дуже важко утримувати боєздатність. І єдиний шлях – це проведення військових навчань. Україна проводить військові навчання і на території інших держав і в цій частині рішення затверджене Президентом України, відповідно до законів України, але допуск на участь у військових навчаннях на території нашої держави дає Верховна Рада. Це вигідно для України, оскільки мова йде про створення бойових можливостей для нашої держави, саме бойових можливостей. Це економічно вигідно, оскільки при проведенні навчань левову частку витрат беруть на себе представники інших держав. Головна спрямованість цих навчань, кожного з них – це підготовка Збройних сил України у проведенні гуманітарних, пошукових, рятувальних та інших операцій миротворчого характеру. І саме взаємодія з цих питань є для нас виключно важливою. Мова зараз не йде про те, яким чином будуть викреслені ці бойові можливості, які створюються в Україні і для України. Оскільки в кожному конкретному випадку рішення приймає Верховна Рада як єдиний орган, який може дати дозвіл на участь у тій чи іншій миротворчій операції. Я просив би підтримати цей проект закону. Дякую.
Запишіться на запитання, 3 хвилини, будь ласка. Анастасієв, фракція комуністів.
Прошу передать слово депутату Матвєєву.
Будь ласка, мікрофон Матвєєва.
Я дякую. Фракція комуністів, Матвєєв. Шановний доповідачу! Будь ласка, надайте відповідь на такі питання. По-перше. За проліт над територією України і вояки Сполучених Штатів Америки, і Німеччини повинні платити Україні. На сьогодні борг, наскільки нам відомо, американців складає до 5 мільйонів доларів. Чому не виконуються домовленості? І друге. Верховна Рада України відмовила у використанні транспортної авіації. При цьому в Угорщині ви заявили про те, що Україна буде надавати транспортні літаки для їх використання військами інших країн. Як ви це можете пояснити Верховній Раді? Дякую.
Дякую за запитання. Я хочу звернути увагу шановних народних депутатів, що внесений Президентом України проект закону не має жодного відношення до тих питань, які ви задаєте, це предмет регулювання інших законодавчих актів. Те, що стосується використання нашої транспортної авіації. Дійсно, Верховна Рада не прийняла позитивного рішення щодо відповідного меморандуму, який вносився з цієї трибуни. На жаль, не прийняла. Але я хотів би також звернути увагу, що транспортна авіація України належить різним суб’єктам господарської діяльності. Допустим, АНТК імені Антонова уклав і має на це право, це цивільна структура, АНТК імені Антонова уклав відповідні угоди і виконує ці перевезення. Я хотів би звернути увагу, що в цьому випадку набагато мудріше України поступає Російська Федерація, яка є одним з основних конкурентів, так склалося. І заробляє на цьому десятки і сотні мільйонів доларів. Це – робочі місця і це – підйом авіаційної промисловості Російської Федерації. Але я хочу звернути увагу, що ті питання, які ви поставили, вони мають право на існування, але вони не регулюються цим законопроектом, який сьогодні вноситься. Я готовий надати вам більш детальну інформацію, якщо треба, буквально сьогодні в Міністерстві оборони. Дякую.
Будь ласка, Развадовський.
Дякую, Адаме Івановичу. Я хотів би, щоб міністр відповідав більш лаконічно на запитання. А прошу слово передати Бандурці Олександру Марковичу.
Будь ласка.
Шановний виконуючий обов’язки міністра! В доповіді безіменній, про яку я вже згадував, роздали депутатам на руки, анонімній, є цілий розділ по міжнародній безпеці і інтеграції структури НАТО як ключового чинника посилення української безпеки, пріоритети у відносинах і врахування громадської думки та населення про діяльність НАТО. Чи ви знайомі з цим розділом як виконуючий обов’язки міністра чи для вас це теж є ноу-хау? Будь ласка, бо я маю завтра на це відповідати своїм виборцям, які нашу гонитву до НАТО не підтримують, вони просто не розуміють нашої політики в цій площині. Дякую.
Дякую за запитання. Я бачив цей документ, але я хочу ще раз звернути увагу вас, шановний пане Бандурка, що це – окреме питання, воно не стосується внесеного закону. Я просив би зараз, якщо можна, більше використати цей час, який мені відведений, для висвітлення основних положень цього закону. А ті питання ми можемо окремо тоді обговорити.
Дякую, Анатолій Степанович, сідайте, будь ласка. Від комітету Кузьмук Олександр Іванович – Комітет з питань національної безпеки і оборони. Немає?
Високоповажні колеги, Комітет з питань національної безпеки і оборони уважно розглянув на своєму засіданні цей законопроект. Навчання, які вказані в проекті закону, в указі Президента сплановані в рамках міжнародного співробітництва Міністерства оборони України. Таких навчань 6. Вони поділені на три групи, які проводяться в межах партнерства заради миру, в межах трьохстороннього і двостороннього співробітництва. Об’єднує всі ці навчання те, що вони проводяться виключно з миротворчої тематики. Поширена і географія учасників цих навчань, всі навчання традиційні і проводяться деякі з 1994 року і пізніше. Мета. Мета досягається і ефект цих навчань, ми переконуємося, із року в рік удосконалюються. Економічний ефект – 600-700 тисяч євро щорічно. Професійний ефект – наша участь в миротворчих операціях. Комітет проголосував 7 – за, 3 – утримані, проти ні. Хочу сказати, що вперше такі навчання проводяться практично на нових полігонах, які удосконалюються. Прошу Верховну Раду підтримати даний законопроект.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, будемо обговорювати? Наполягають на обговоренні. Давайте 12 хвилин. Сергій Жижко, будь ласка. Юрій Кармазін підготуватися. Є Жижко? Будь ласка.
Сергій Жижко, фракція „Наша Україна”. Шановний Адаме Івановичу, шановні депутати, відповідно до пункту 2 частини другої, статті 92 Конституції України порядок допуску та умови перебування підрозділів збройних сил інших держав на території України встановлюються виключно законами України. Зокрема, таким законом є закон України про порядок допуску та умови перебування підрозділів збройних сил інших держав на територію України, прийнятий Верховною Радою 6 років тому, 22 лютого 2006 року. Цим законом, статтями 7 та 8 визначено, що рішення Президента України про допуск підрозділів збройних сил інших держав на територію України приймається на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, яка визначає відповідність допуску підрозділів збройних сил інших держав на територію України національним інтересам і законам України, в тому числі її міжнародним зобов’язанням. Це рішення Президента відповідно до пункту 23 статті 85 Конституції України підлягає схваленню Верховною Радою України, яка розглядає питання про таке схвалення, як невідкладне, позачергово. Пропозицію щодо допуску підрозділів збройних сил інших держав на територію України у 2006 році для участі у багатонаціональних навчаннях, підготовлена Міністерством оборони на підставі Закону України про ратифікацію угоди між державами учасницями, які беруть участь у програмі партнерство за ради миру, щодо статусу їхніх збройних сил та додаткового протоколу до цієї угоди від 2 березня 2000 року, Закону України про ратифікацію меморандуму про взаєморозуміння між Кабінетом Міністрів України і Штабом верховного головнокомандувача об’єднаних збройних сил НАТО на Атлантиці та Штабом верховного головнокомандувача об’єднаних сил НАТО в Європі, щодо забезпечення підтримки операції НАТО з боку України, від 17 березня 2004 року, та інших міжнародних угод. На її основі Рада національної безпеки і оборони України вирішила рекомендувати Президенту України прийняти рішення про допуск на територію України у 2006 році для участі у спільних з підрозділами збройних сил України військових навчаннях у рамках міжнародного військового співробітництва підрозділи збройних сил іноземних держав. Повний перелік навчань, проведення яких в рамках міжнародних програм заплановано на цей рік, а також повний перелік військових частин, техніки та особового складу військовослужбовців іноземних держав наводиться в супутніх документах. Отже, передбачену законодавством процедуру дотримано повністю. Не підлягає сумніву, що проведення міжнародних навчань сприятиме підвищенню боєготовності Збройних Сил України. Тому пропоную цілковито. Значить, не дискутувати, а прийняти цей законопроект в цілому. Дякую за увагу.
Юрій Кармазін. На підході. Будь ласка, Нестор Шуфрич. Підготуватися Юрію Соломатіну.
Нестор Шуфрич, „Опозиційний блок НЕ ТАК!” Дякую, шановний Адам Іванович. Шановні колеги, шановні виконуючі обов’язки членів Кабінету Міністрів! Ну, давайте уже в конце концов скажем людям правду, за что мы сегодня будем голосовать. Сегодня мы голосуем так называемое продвижение, обратите внимание, 133-я страница того документа, который сегодня Ющенко нам будет представлять, так называемая «дорожная карта евро-атлантической интеграции Украины». Что нам в ней сегодня говорят? Что в апреле 2005 года „розпочатковано інтенсифікований діалог між Україною і НАТО з питань членства та відповідальних реформ, для розвитку якого Генеральному секретарю НАТО передано початковий дискусійний документ, в якому передбачається активізація консультацій альянсом щодо спрямування діяльності органів державної влади України на підготовку до членства в НАТО”. Этим документом, почему-то никто не говорит, что предусмотрено 90 миллиардов гривен направить для адаптации Украины в НАТО. Я скажу откровенно, украинскому народу НАТО и бесплатно, и с доплатой даже не надо, и об этом говорит 70 процентов граждан. Первые миллиарды уже направлены в бюджете 2006 года, и это в то время, когда 920 миллионов гривен в бюджете 2005 года снято с подготовки к зимнему отопительному сезону. Мы сегодня уже, к сожалению, имеем последствия, трагедии. Сотни и сотни наших граждан погибли этой зимой. Скажите, у нас что, война? Почему от морозов должны гибнуть наши граждане? Нас за уши тянут в НАТО. И эти шесть учений – это очередные шаги по движению в НАТО за наши же деньги. Почему на этом пути нам сегодня устанавливают цену на газ 110 долларов, а доходы почему-то не увеличиваются? Ну, ладно газ, бензин. Это, как говорит сегодняшняя власть, переживем. Но почему уже сегодня, в январе месяце, цены на сахар 4,5-5 гривен при мировой цене 300 долларов за тонну, то есть 1,5 гривны за килограмм. Чем украинцы заслужили то, что цены поднялись в 5-6 раз. Неужели сегодня для власти главное – это движение в НАТО да еще и за наши деньги? Я считаю, что сегодня НАТО – строительство ядерного хранилища для отходов ядерных со всей Европы. это плата за Майдан. И сегодня мы должны это остановить. Мы не имеем права издеваться и ставить под угрозу жизни наших граждан. Спасибо.
Андрій Шкіль, будь ласка.
Дякую. Адаме Івановичу, я хотів би наголосити на тому, що ця ратифікація пов’язана з формальним приводом. Тому що навчання все одно проводилися до цього, будуть проводитися і після цього. Але ратифікація потрібна для того, щоб навчання проводилися законно. А плачі з приводу вступу чи невступу в НАТО, то, на жаль, вибір є тільки один – або в НАТО, або в інше місце. Якщо це інше місце виступаючий переді мною не назвав, то відповідно, я думаю, що йому було просто соромно це сказати. І це добре. Тому що парламентар поважає на відміну від багатьох урядовців парламент і парламентарів. Тому я вважаю, що тут треба підтримати ратифікацію з тим, щоб відбулися навчання, тому що за будь-яких обставин армія тільки тоді є армія, коли вона навчання проводить. Коли навчання не проводиться, коли армія раніше використовувалася тільки для будівництва дач і ремонту квартир генералів, то, звичайно, що навчання були непотрібні. Зараз українській армії потрібні навчання, потрібен вишкіл, потрібне навчання з висококваліфікованими фахівцями з інших країн і це, звичайна річ, допоможе розв’язати ті насущні проблеми, які існують в українській армії сьогодні, тому що не тільки фінансуванням чи недофінансуванням живе армія, не тільки наявністю чи відсутністю пільг чи квартир. Це ті речі, які держава повинна вирішувати, тому що приказка є стара, але вона від цього не перестає бути досконалою „Якщо держава не хоче годувати свою армію, вона буде годувати чужу”. І тут паралельно можна сказати, що Україна не буде вступити у військовий блок, то її нейтралітет буде таким самим, яким є зараз, бо, коли навчання відбуваються, принаймні за це хтось там в боргу. Хтось називав, що Сполучені Штати мають борг, то Росія, маючи бази флоту в Криму, виявляється, що ще ми їй винні за те, що ці бази тут перебувають. Ми їй винні маяками, територією, майном і всім решта. Тому, знаєте, коли нейтралітет розуміється дуже особливо і специфічно, то треба називати речі своїми іменами, бо вибори починаються і вибори закінчуються, а держава має бути вічно і постійно, так само як вічними і постійними мають бути інтереси цієї держави. Інтереси держави має захищати українська армія. Щоб вона могла робити це кваліфіковано, то необхідно проводити навчання. І тому я би хотів запропонувати – менше політики, менше стенань і плачів з приводу того, де буде Україна. Україна все одно буде там, де їй необхідно. Вона буде великою потужною державою, як би цього не хотіли зупинити, цей поступ ті, що зліва або ті, що в іншому місці. Дякую.
Юрій Соломатін, будь ласка.
Юрій Соломатін, фракція комуністів. Шановні натопроходці, я звертаю вас до Конституції України. Якщо відкрити першу сторінку, то саме в преамбулі відзначено, що ця Конституція прийнята, керуючись Актом проголошення незалежності України від 24 серпня 1991 року, схваленим 1 грудня 1991 року всенародним голосуванням. Акт проголошення незалежності спирається на Декларацію про державний суверенітет України 1990 року, в якій записано: Україна прагне стати позаблоковою, нейтральною, без’ядерною державою. Чому ви порушуєте Конституцію, Декларацію, Акт проголошення незалежності України і нарешті волевиявлення народу 1 грудня 1991 року? Будь-які наступні закони, постанови, акти Президента не легітимні в порівнянні з тим, що записано в Конституції, і тих документах, які її передували. Побійтеся Бога і кайтеся за свої злочини. Це перше. Друге. Читаю. „Фінансові витрати, пов’язані з підготовкою та проведенням навчань, передбачається здійснити за рахунок кошторису Міністерства оборони України на 2001 рік”. Це міститься у висновку Комітету з питань національної безпеки і оборони. Шановні, що у вас безпритульних офіцерів вже немає? Скажіть, будь ласка, що у вас вже армія озброєна належним чином? Куди ви пнетеся? Тому, я вважаю, що ось такі пропозиції, які містяться в тому документі, який сьогодні розглядається, має відверто зрадницький і антинародний характер. Чемодан, вокзал, Брюссель – go home!
Як багато Юрій Петрович мов знає! Будь ласка, одна хвилина міністр оборони і будемо визначатись.
Дякую. Шановні народні депутати! Я хотів би, щоб ми розуміли, що сьогодні винесено на голосування. Питання цукру, ядерних сховищ, НАТО – це важливі, але окремі питання. Зараз в цьому залі присутні люди, які колись були солдатами, у яких діти солдати. Я хотів би, щоб ви розуміли: якщо ми хочемо, щоб армія була не для параду, а була нормально боєготовна і могла виконувати ті завдання, які визначите ви і які визначить Президент, то вона повинна проводити військові навчання. І такі закони приймалися щороку. І коли Головою Верховної Ради був представник Соціалістичної партії, і коли Главою Адміністрації Президента був представник соціал-демократичної партії [[об’єднаної]], і коли главою уряду був керівник Партії „Регіонів” і зараз. Я впевнений, що і соціалісти, і комуністи, і регіонами, і всі інші, хто хоче, щоб армія була сильною в Україні, вони підтримують цей Закон. Дякую.
Шановні колеги, обговорення питання завершилося, прошу заспокоїтися, будемо голосувати. Я ставлю на голосування про прийняття Закону про схвалення рішення Президента України про допуск підрозділів, збройних сил інших держав на територію України в 2006 році для участі у багатонаціональних військових навчаннях. Реєстраційний № 9015. Ставиться на голосування в цілому, як Закон. Прошу голосувати. [[10:43:29]] За-215 По фракціях, будь ласка. «Регіони України» - 0, комуністів - 1, Народної партії – 30, «Наша Україна» - 39, Блок Тимошенко – 29, СПУ – 2, „Народний блок Литвина” – 22, соціал-демократи [[об’єднані]] – 1, Української Народної партії – 18, „Відродження” – 13, Партії промисловців і підприємців – 15, Народного Руху України – 15, „Реформи і порядок” – 14, „Єдина Україна” – 7, позафракційні – 9. Хто за те. Заспокойтеся, все буде вирішено демократичним парламентським шляхом. Хто за те, щоб повернутися до переголосування, прошу визначатися. [[10:44:43]] За-215 По фракціях. „Регіонів України” – 0, комуністів – 0, „Наша Україна” – 40, Народна партія – 22, Блок Тимошенко – 34 , СПУ- 0, Народний блок – 22, Соціал-демократича партія [[об’єднана]] – 0, Української Народної Партії - 18, „Відродження” – 14, Партія промисловців і підприємців – 14, Народний Рух України - 16, „Реформи і порядок” – 14, „Єдина Україна” – 8, Позафракційні – 13. Я прошу Міністерство оборони, профільний комітет попрацювати з фракціями і комітетами і роз’яснити суть питання. Розглядається проект Постанови про День уряду України у березні 2006 року з порядком денним „Про стан епідемії туберкульозу в Україні та шляхи її подолання”, реєстраційний номер 8528. Можемо проголосувати? Можемо проголосувати. Зараз тільки подивимося, шановні колеги, що у нас по днях уряду. На березень у нас немає Дня уряду, тому ми можемо голосувати. Я ставлю на голосування проект Постанови про День уряду України у березні 2006 року з порядком денним „Про стан епідемії туберкульозу в Україні та шляхи її подолання”, реєстраційний номер 8528. Прошу голосувати. [[10:46:48]] За-364 Рішення прийнято. Є у нас проект Постанови про "День Уряду України" у березні 2006 року [[з порядком денним "Про підсумки проведення відпочинку і оздоровлення дітей влітку 2005 року та про заходи Кабінету Міністрів України щодо організації відпочинку і оздоровлення дітей влітку]], це реєстраційний номер 8643. Прошу проголосувати. Проведемо в березні два Дні уряду, тобто один День уряду з двома порядками денними. Голосуємо. [[10:47:44]] За-344 Дякую. Рішення прийнято.
Так, шановні народні депутати, я прошу вас всіх зайти до сесійної зали. [[О п л е с к и]] Так, шановні колеги, в роботі Верховної Ради України бере участь Президент України Віктор Андрійович Ющенко, а також присутній уряд на чолі з Юрієм Івановичем Єхануровим. [[О п л е с к и]] Шановний Президенте, шановні колеги, відповідно до статті 85 Конституції України до повноважень Верховної Ради України належить заслуховування щорічних та позачергових послань Президента України про внутрішнє і зовнішнє становище України. Президент України направив до Верховної Ради України матеріали з текстом послання, які вам вручено. До виступу зі зверненням до українського народу запрошується Президент України Віктор Андрійович Ющенко. Прошу привітати Президента України.
Шановні народні депутати, шановна громада України! Для мене є велика честь сьогодні бути в цьому залі і мати можливість звернутися до народних депутатів України. Рік тому Україна відкрила нову сторінку своєї історії. На місці колишньої Радянської республіки – держава з непевним політичним обличчям і невизначеним майбутнім – з’явилась політично зріла нація, яка здатна самостійно вершити свою історичну долю без будь-чиїх підказок. Рік тому Україна опинилася в центрі уваги міжнародної спільноти. Зарубіжні держави та їх лідери з інтересом спостерігали за подіями, що відбувалися в Україні. Наші громадяни як на Сході, так і на Заході під різними прапорами довели світові, що є народом, здатним визначати не лише свою історію, але й світову. Розумію, що оцінка наступних поколінь буде вагомішою, але сьогодні прийміть від мене щирі слова подяки усім, хто від тієї чи іншої політичної сили в Україні чи за її межами своєю правдою допомагав Україні повернутися у світовий демократичний процес. Новий статус країни відкриває перед нами принципові нові горизонти розвитку, ставить нові завдання державотворення та вимоги до нашого суспільства, до всіх, хто покликаний ці завдання вирішувати. Ми разом з вами належимо до великого народу, який довів свою зрілість і наділив нас владою. У той же час ми належимо можливо до різних гілок влади та маємо різні денні вподобання. І хоча це відрізняє нас, але не робить нас противниками. Ми тісно пов’язані одним обов’язком, який маємо виконувати перед нашим суспільством і нашим народом. Як Президент України я хочу дати оцінку ситуації та задати орієнтири подальшого розвитку суспільства. Я пропоную порядок денний, навколо якого українська громада, усі ми повинні консолідувати власні зусилля. Тому досить сваритися, роботи вистачить усім. Сьогодні як ніколи важливо продемонструвати вміння взаємодіяти та реалізовувати стратегічні завдання розвитку країни, вміти консолідуватись. Переконаний, що лише в ході цієї роботи ми сформуємо досконалу та потрібну для українського народу модель нової системи української влади. Я вірю, що, нарешті, ми започаткуємо в державі новий тип суспільного діалогу та облишимо ганебну практику політичного популізму. Ми повинні піднятися на рівень державного мислення та утвердити новий статус українського політика, здатного проводити в суспільстві нові цінності та відстоювати їх у світі. Шановні колеги, часто доводиться чути, що сьогодні українцями бути модно та цього замало, я переконаний. Ми маємо зробити все, щоб було ще й вигідно і цікаво, щоб кожен українець міг пишатися своєю батьківщиною. Ми відкрили світові очі на Україну, тому зможемо відкрити і власні очі на світ. Маємо по-іншому подивитися на нашу державу, на власні проблеми і на власні перспективи. Подібно до того, як ми дивимося у вікно, перш ніж відповідно одягнутися і вийти з своєї хати, ми маємо збагнути процеси довкола нас, вибудувати власне місце серед інших країн світу, власну місію. Сучасна цивілізація розвивається надзвичайно динамічно, часто зміни відбуваються швидше, ніж ми встигаємо їх осмислити. Керуватися у політичній практиці категоріями і стандартами вчорашнього дня - значить прирікати свою країну на історичний програш. Перехідний період 90-их років закінчився. Рубікон перейдено, українська модерна нація відбулася і має реальні шанси увійти в число розвинених країн світу. Що дає мені підстави так стверджувати? Що у нас сьогодні є в активі? Власне кажучи, чому до України сьогодні прикута така увага інших країн світу? Перше. Ми довели, що в цій країні людська свобода - не просто слово, а вища цінність, яка об’єднує націю та визначає філософію влади, цінність, яку наш народ готовий обстоювати з непохитною волею і рішучістю. Пригадуються слова великого Богдана: „Такої доброї нагоди, щоб кожний на всій Україні користувався вільностями, ще ніколи не було”. Друге. Ми стали прикладом для інших країн пострадянського простору у самостійному виборі свого шляху, згідно з власними національними пріоритетами, а не під тиском будь-якої сили. Третє. Викликом для нас, як і для всієї цивілізації на рубежі століть стало те, що не існує, як виявилось, готових універсальних рецептів демократії після років тоталітарного режиму, на багато питань потрібно самим шукати відповіді уперше в новітній історії. Територією України проходить передова лінія глобального розвитку державного управління та сучасних демократичних інститутів. Ми можемо стати прикладом для всього прогресивного людства у формуванні нової демократії. Четверте. Шлях до економічного процвітання, який Європа пройшла за сотні років, ми повинні пройти за 5-7 років, максимум за 10. Україна може відбутися як повноцінна держава, лише якщо зробить економічний стрибок. Вона має прийняти цей виклик і стати місцем формування нових моделей економічного розвитку, але це все – проблема політичної волі. П’яте. Україна історично була перехрестям різних культур, цивілізацій, місцем перетину важливих транзитних, міграційних, фінансових, політичних, інтеграційних та інших процесів. Тривалий час це вважалось тягарем, додатковою складністю і перешкодою для національного розвитку. Переконаний, що сьогодні це – наша колосальна перевага і величезний невикористаний резерв. Фундамент, який ми збудуємо для управління цими процесами, визначатиме перспективи стабільного розвитку не тільки нашої держави, але й регіону. Рік тому ми отримали завдання суспільства створити нову політичну систему. Це багаторічний процес змін, але вже зараз можна впевнено сказати, що 2005 рік поклав добрий початок на цьому непростому шляху. Завдяки народу ми зруйнували підвалини авторитарно-корупційної системи, отримали свободу, перш за все, свободу слова і свободу політичного вибору. Влада стала відкритою для контролю та чутливою до критики. Для нас політична конкуренція сьогодні – це вже природній стан суспільства. Різко послаблена та позбавлена державної підтримки система олігархічного контролю економіки, різко порушена корупційна вертикаль влади, зменшується вплив на економіку найнебезпечніших тіньових схем, як то тіньова приватизація чи компенсація, ПДВ тощо. Суттєво звужено коло бідності. Практично знищено зубожіння. Українська культура, українська культурна політика перестала бути попелюшкою. Вдамся лише до одного аналізу окремих тенденцій минулого року. Ми отримали країну з ознаками економічного занепаду. Україна жила з олігархонізованою, надзвичайно енергоємною, енергозалежною, незбалансованою, тіньовою і практично не конкурентноздатною економікою, яка по суті вичерпувала свій ресурс. Почав розкручуватися дефіцит бюджету, який уже становив 12 мільярдів гривень, погіршувалася макроекономічна ситуація. За січень 2005 року темпи росту ВВП скоротилися майже удвічі – з 12 до 6,5. У четвертому кварталі 2004 року валютні резерви Національного банку зменшилися на четверть. З квітня 2004 року почали відбуватися негативні тенденції у всіх галузях національної промисловості. Країна могла б покотитися у прірву бідності і розрухи. 2005 рік був роком початку якісної перебудови економіки. Ми зуміли зробити найважливіше – поставити її на службу кожному українцю. Економіка почала зростати переважно за рахунок розширення внутрішнього споживання, істотно знизилася її залежність від несприятливого і дуже кон’юнктурного сировинного експорту. Фактично уперше в історії незалежної країни ми сформували модель соціально орієнтованої економіки і забезпечили її практичне функціонування. Тільки така модель змогла забезпечити рекордні показники зростання добробуту людей. Реальні доходи населення збільшилися, вдумайтеся, шановні колеги, на 20 відсотків, соціальні стандарти більше, ніж на 30 відсотків, а допомога на дітей у 4-12 разів. Мінімальну пенсію у цій країні уперше збільшено до прожиткового мінімуму. Я переконаний, що зазначена модель принесе результати, за які нам будуть вдячні наші батьки, діти і онуки. Ми будемо і надалі розвивати такий соціально-економічний курс. Водночас я хотів би особливо підкреслити, що висока соціальна планка 2005 року була досягнута при збереженні повної макроекономічної стабільності на ринку. Незважаючи на вагоме соціальне навантаження, ми заспокоїли макроекономіку, дефіцит Державного бюджету - 1,8 % до ВВП, був у межах визначений для країн з перехідною економікою. Ми витримали інфляцію 10,3% у межах середньої за останні 5 років. У другому півріччі вона майже втричі була нижчою, ніж за аналогічний період минулого року, відповідно 3,7 проти 8,4%. Надходження до бюджету стабільно зростали. Доходів надійшло на 54% більше ніж у попередній рік. Цей курс продовжується і зараз. Уже за січень 2006 року Загальний фонд Державного бюджету виконано на 109% і на 38% збільшено порівняно із січнем попереднього року. При помірних поки що темпах зростання внутрішнього валового продукту та промисловості ми одержали високі показники економічної та соціальної ефективності. Резерви Національного банку України зросли на 10 мільярдів доларів або у 2 рази. Таких темпів зростання та обсягів валютних резервів у країні ще не було. Одним із яскравих прикладів нової політики став продаж „Криворіжсталі”, який приніс Україні 4,8 мільйона доларів, що на 20%, мільярда доларів, вибачте, що на 20% більше ніж поступлення від приватизації за всі попередні роки разом узяті. Практично погашена прострочена заборгованість по ПДВ, яка багато років була джерелом, по-суті, корупції державних чиновників. Ефективні кроки нової влади привели до зниження рівня тінізації. За оцінками міжнародних рейтинг-агентств за рівнем корупційності Україна перейшла з 122 місця на 107 місце. На лютневій пленарній сесії Міжнародної групи з боротьби з фінансовими зловживаннями, ФАТФ, Україну викреслено з чорного списку країн, які ведуть недостатню роботу з легалізацією доходів, отриманих злочинним шляхом. Я буду всебічно підтримувати цей курс і надалі. Україну почали поважати в світі. Це є необхідною умовою для того, щоб відстоювати національні інтереси нашої країни. І в цьому напрямі торік вже було багато зроблено. Зокрема, в результаті захисту вітчизняних виробників від антидемпінгових. збережено ринки ємкістю 182 мільйони доларів, відповідні угоди та домовленості досягнуто з Європейським Союзом у сфері торгівлі текстилем і сталлю. Скасовані торговельні санкції з боку США, які дозволяють розширити експорт по 23 товарних позиціях щороку додатково на суму більше 60 мільйонів доларів. Незважаючи на суттєве збільшення соціальної складової економіки забезпечено надійну фінансову базу для подальшого економічного зростання. Обсяг депозитів фізичних осіб збільшився, вдумайтесь, на 76 відсотків і становить сьогодні 73 мільярди гривень. Кредитування економіки зросло на 62 відсотки, а темпи приросту кредитування - у два рази. Кредитування населення зросло в 2,3 рази, майже на 6 відсотків зменшено прямий зовнішній борг держави, або скорочено цей борг на 7 мільярдів гривень. Громадяни почали довіряти державі, вірити у її перспективи. Шановні колеги! 2005 рік вніс значні зміни у сприйняття України міжнародною спільнотою, наша країна почала стрімко виходити із стану зовнішньополітичної ізоляції, відкриваючи для себе нові можливості на міжнародній арені. Україна вже утвердилась у світі, як рівноправний суб’єкт міжнародних відносин, її політика є виваженою і передбачуваною. Ми почали будувати взаємовигідні і добросусідські відносини зі своїми партнерами. Водночас, для реалізації стратегічних цілей нашої державної політики важливо забезпечити взаємодоповнення зовнішньої та внутрішньої політики. Переконаний, саме Україні, історично судилось бути основою інтеграційних процесів у регіоні Центрально-східної Європи, стабільність якого є важливою не тільки для континенту, але і для цілого світу. Переконаний, українці стануть нацією, яка запропонує світові високі духовні цінності, нові зразки демократичної культури, міжнародної єдності та міждержавного діалогу. У цьому полягає наш глобальний проект і наша місія. [[О п л е с к и]] Шановні колеги, на мій погляд, невдачі останніх років були пов’язані з нерозумінням власних ресурсів та можливостей, прийняттям на себе хибних цілей, поверхневим самовизначенням у світі. Складалася ситуація, коли Південь та Схід України вже не міг без Росії, а Захід спав і марив Європою. Київ перетворився на центр боротьби за владу. І так тривало доти, доки народ не об’єднався і не вирішив долю нашої держави. Ми змінили логіку процесів у державі і в цілому регіоні. Сьогодні не можна допустити, щоб привиди минулого визначали наші мотиви та політичні цілі. Слід припинити боротися один з одним за контроль над старою владною машиною. Ми продовжуємо виснажувати суспільну довіру, перетягувати рештки старої роздертої ковдри, замість того, щоб ткати нову. Досить бігти за вчорашніми цілями, постійно доганяючи чийсь розвиток, намагаючи комусь сподобатися, копіювати чуже - це не наш шлях і це шлях в нікуди. Сьогодні для нас, як ніколи, гостро стоїть питання реалізації власної місії, консолідації багатоетнічної нації України та формування реалістичної власної стратегії розвитку. Своїм першочерговим завданням як Президента України, я бачу повернення системи фундаментальних інфраструктурних реформ для творення України як суверенної держави, життя якої визначається європейськими цивілізованими координатами, а розвиток спрямований від соціально-економічної периферії до центру Світового Співтовариства. Що нам для цього потрібно зробити? Ми всі і кожен, мусимо крок за кроком відмовитися від пут минулого, які стримують поступ держави. А це: відмовитися від виключно української практики вранці домовлятися, а ввечері ці домовленості порушувати. [[О п л е с к и]] Партійна роздробленість залишається одною із базових політичних проблем нації, які зашкоджують структуризації і парламенту, і суспільства. Відмовитися від провокативного мусування у партійних інтересах особливо перед виборами тем, які хоч на йоту розділяють українське суспільство. Чи то йдеться мова про релігію, мову, чи, так звану, федералізацію, НАТО та інше. Відмовитися від політики подвійних стандартів, коли для прикладу сповідуються з одного боку ставлення до змін до Конституції, як до священної корови, і в той же час свідомо нехтується право народу згідно з Конституцією мати дієздатний Конституційний Суд. Відмовитися від, вибачте, традиційного передвиборчого соціального популізму, ціна якого за останні місяці в результаті прийнятих законів - третина Державного бюджету, при чому жодної копійки ресурсів під ці закони не підведено. А ще треба пройти одну велику школу та навчитися об’єднуватися і формувати консолідовану позицію чи то у зовнішніх відносинах, чи то перед загрозами економічних чи політичних криз. Події останнього часу першочергово ставлять на порядок денний необхідність формування і розвитку стратегічної спроможності державного управління. Тому на середньострокову перспективу хочу виділити напрямки нової стратегії державотворення і розвитку суспільства, яка дасть змогу кожній політичній силі, громадянам реалізувати свої інтереси та переконання. Перший напрямок. Це формування сучасної системи державного управління, здатної працювати з глобальними процесами, визначати та відстоювати суспільні інтереси. Система управління, яку ми отримали у спадок, лише породжує і примножує кризи. Ми маємо конфлікт між старими методами авторитарного керівництва і новими умовами життя у незалежній країні. Наша система влади не вміє рухатися за інтересами громадян, влада продовжує вважати себе єдиним джерелом вироблення рішень. Ми сьогодні приймаємо низку важливих законів, а вони відразу втрачають свою силу. В результаті за гучними назвами стоїть організаційне безсилля або стара адміністративна система. Тому часто наші рішення є благими намірами, якими, як говорив відомий класик, вимощена дорога у пекло. Хочу звернути увагу політичних сил на те, що влада сьогодні змінює свої джерела. Її все менше у стінах владних будинків. Акцент переноситься на гуманітарні, правові та політичні інструменти, процедури, узгодження інтересів і досягнення порозумінь. Влада все більше зміщується туди, де відбувається самоорганізація громад, де йде пошук нових інструментів державного управління. За таких обставинах політична партія, яка здатна створити умови для вирішення суспільних проблем, може досить швидко перетворитися на впливову силу у державі, а не лише слугувати поїздом у парламент. Окремої уваги потребують ситуації прийняття стратегічно важливих для держави рішень. Політичні рішення мають розглядатися публічно, а не нав’язуватися політикам шляхом створення кризи. Нам потрібна нова якість консультаційного процесу в державі. Не менш нагальною проблемою, що потребує публічних дискусій, є реформування Збройних Сил України та оборонно-промислового комплексу. На розгляд громадськості та політику му у 2006 році будуть винесені основоположні документи – стратегія національної безпеки України та стратегія воєнної безпеки України. Надійною може бути лише професійна армія із соціально захищеним військовослужбовцем. Ми плануємо з 2010 року повністю перейти на контрактну форму служби з одночасним забезпеченням інноваційного розвитку оборонно-промислового комплексу України та військово-технічного співробітництва. Шановні колеги, я критичний щодо моделі демократії, яка склалася в Україні. У нас практично не вибудований цивілізований політичний простір. Переконаний: позиція всіх політичних сил має бути відображена у політичному процесі. Н може так буди, що опозиція, політична сила, за якою стоять відповідні групи суспільних інтересів, була виключена з політичного діалогу та насолоджувалася лише критикою іншої. Вирішення цього завдання вимагає повернутись до теми конституційної реформи. Вважаю за необхідне ще раз висловити своє ставлення до неї. Повторююсь, як гарант Конституції я не зробив і не зроблю жодного кроку на порушення Конституції в редакції, що набрала чинності з 1 січня 2006 року. (О п л е с к и) Разом з тим, я неодноразово наголошував, що зміни. але я наголошую, що зміни, які набрали чинності і ще мають вступити в дію, це лише часткова реформа системи влади. До того ж це лише реформа на центральному її рівні. Тому вони, на мій погляд, ці зміни не можуть називатися повноцінною політичною чи конституційною реформою, якої сьогодні реально потребує наше суспільство. Внесені до Конституції зміни уже сьогодні демонструють ряд проблем, які ви знаєте, які я хотів частину перелічити. Це неврегульованість питання відставки уряду в разі розпаду коаліції, що його сформувала. Що робити громадянам, якщо одна з гілок влади не виконує своїх конституційних повноважень? Неузгодженість реформи системи влади на центральному і на місцевих рівнях. Остання відкладена мінімум на півроку. Перехід до пропорційного принципу формування представницьких органів місцевих рад не враховує захисту інтересів місцевих громад і містить пряму загрозу наростання відцентрових тенденцій. Це річ очевидна. Жоден із законів, які регулюють діяльність органів влади, не адаптований до внесених в Конституцію змін. Без прийняття змін до цих законів влада в нових умовах не зможе нормально функціонувати. Переконаний, цілі політичної реформи мають бути набагато глибшими, вони не зводяться лише до перерозподілу повноважень у трикутнику президент-парламент-уряд. Нівелювання масштабу політичної реформи лише до цього перерозподілу загрожує перманентними парламентсько-урядовими кризами, свідками яких ми вже є. І останнім у цьому ряду, але чи не найважливішим пунктом формування сучасної системи державного управління слід відзначити кадрову політику, якість кадрів. Державна служба перестає бути місцем отримання адміністративної ренти, але вона ще не стала престижною професією. Ми маємо допустити до державної служби вольові ініціативні кадри нової генерації, це і є наш головний ресурс, який потрібно примножувати. Другий стратегічний напрямок - це формування інтелектуально орієнтованої економіки. Стан і майбутнє економіки визначають високотехнологічні підприємства, які створюють нові продукти та послуги. Усі ми розуміємо, що розвиток національної економіки на ринкових засадах неможливий, без активно включення України в систему світових господарських процесів. Україна не може стояти осторонь цивілізаційних і економічних процесів, при цьому в умовах глобалізації роль і формат участі країни в міжнародному економічному співробітництві неминуче змінюється. Ми не маємо права більше рухатися в режимі наздогоняючого розвитку, дивлячись у спину нашим конкурентам. В результаті економічної політики минулих років, Україна ризикує посісти в міжнародному розподілу праці місце притаманне сировинноорієнтованим, низькотехнологічним країнам світу. У ході процесів глобалізації це несе в собі ризики перетворення країни на промислово-технологічну периферію. Інтеграція у світовий економічний простір вимагає підвищення частки інноваційної продукції та збільшення обсягів надання високотехнологічних послуг. Наше завдання: використавши свій науковий потенціал, стати в рівень з розвинутими країнами світу. Для цього, ми повинні значно більше вкладати в людські ресурси, підвищення їх кваліфікації, дослідження і розробку нових технологій. Хочу підкреслити, що інтеграція в сучасні регіональні. Політичні та економічні альянси з користю для своїх громадян можлива лише за умов підготовки населення та підвищення конкурентоспроможності людських ресурсів країни. У цьому контексті ми маємо поглиблювати співпрацю у глобальних високотехнологічних проектах, включаючи приєднання до проектів у рамках оновленої лісабонської стратегії Європейського союзу. Завданням органів державної влади є подальше розширення міжнародного співробітництва усіх напрямків від гуманітарного, науково-технічного до політичного і оборонного. Працюючи над створенням унікальних українських товарів, потрібно змінювати конкурентні переваги вітчизняного бізнесу та захищати себе від недобросовісної конкуренції на світових ринках. Завданню побудови сучасної конкурентоспроможної економіки, що ґрунтується на людському капіталі та інноваціях, мають відповідати напрями нашої міжнародної політики. Не зважаючи на внутрішні проблеми як у Європейському союзі, так і в Україні, в 2005 році було зроблено більше, аніж за всю історію нашої незалежності для поглиблення відносин і визнання України світовою і європейською спільнотою. Україна отримала статус країни з ринковою економікою, розпочато переговори про спрощення візового режиму, реадмісію, досягнуто значного прогресу у виконанні плану дій Україна-ЄС, укладено шість важливих галузевих угод у сфері безпеки, транспорту, енергетики, космосу тощо. Наступні кроки України у сфері європейської інтеграції продиктовані передусім національними інтересами. Це – створення зони вільної торгівлі з Європейським союзом у 2007 році, укладення європейської угоди про асоціації у 2008 році, потім, після виконання копенгагенських критеріїв вступу до ЄЕС, набуття повноправного членства в Європейському союзі. На двосторонньому і багатосторонньому рівні Україна і в подальшому буде використовувати потенціал стратегічного партнерства з Росією і підтримувати добрі взаємовигідні відносини з іншими країнами-сусідами, бути присутньою там, де є наші політичні, економічні чи гуманітарні інтереси. 2005 рік сміливо можна занести у актив і у відносинах з такими нашими партнерами, як Сполучені Штати Америки, Польща та Румунія. Сподіваюсь, що 2006 рік ознаменується прийняттям стратегічно важливих рішень у взаєминах з цими державами. На порядку денному – це визнання України країною з ринковою економікою в рамках антидемпінгового законодавства у Сполучених Штатах Америки, підписання відповідного протоколу у рамках процесу оформлення членства України у Світовій організації торгівлі. Ще одним нашим важливим зовнішньополітичним завданням є утвердження нашої держави як регіонального лідера. Україна не лише поділяє європейські цінності, а й сприяє їх впровадженню в регіоні. Про те, що ця діяльність не є абстрактною, свідчить заснування на самміті 2 грудня у Києві спільноти демократичного вибори як регіональну форму забезпечення демократії, безпеки, стабільності, процвітання в Балто-Чорноморсько-Каспійському регіоні. Нова регіональна політика України стає одним із ключових елементів європейської та євроатлантичної інтеграції нашої держави. Україна своїми діями підтверджує лідерство в ГУУАМ, все активніше виконує. використовує можливості співпраці у Чорноморському регіоні, зокрема в рамках ПАЧЕС Головний акцент робиться і далі робитиметься на поглиблення економічної співпраці, поліпшення міжнародного іміджу України, максимальному використанні її потенціалу як надійної країни, транзитера енергоресурсів та партнера у забезпеченні стабільності і безпеки у цьому регіоні. Значний прогрес ми отримали у врегулюванні придністровського конфлікту. Україна крім цього бере активну участь у підготовці міжнародно-правових документів, що формують правову базу, у тому числі Єдиного економічного простору, керуючись принципами рівно-векторної і різношвидкісної інтеграції з урахуванням норм української Конституції і національних інтересів. Третій стратегічний напрям – це поліпшення якості життя громадян, консолідація суспільства та відродження духовних цінностей нації. Сьогодні Україна започатковує державну політику, орієнтовану на підвищення економічних, соціальних та гуманітарних стандартів життя для кожного громадянина. Особливу увагу ми вже приділяємо нашому майбутньому – це дітям. Протягом найближчих років ми заберемо з вулиці безпритульних дітей та створимо їм належні умови для гармонійного розвитку в атмосфері сімейного затишку. Переконаний, що ми станемо свідками того, як необтяжливо стереотипами минулого молодь стане основою консолідації суспільства на принципах міжнаціональної толерантності, культурної множинності та духовних цінностей. Наразі ми маємо величезний розрив між умовами життя, що продиктовані різницею в доходах різних верств населення. Тому реформування системи оплати праці має стати в голові перетворень. Для цього ми запропонуємо стимули доведення зарплат, виведенню зарплат найманих працівників із тіні. Запровадимо новий стандарт – погодинну оплату праці. Ключове завдання – забезпечити державні стандарти та соціальні гарантії гідного рівня життя кожному громадянину незалежно від місця його проживання. Для реалізації цієї мети необхідний інноваційний розвиток секторів, які десятиліттями перебували на державних дотаціях. Житлово-комунальне господарство є однією з пріоритетних сфер в повсякденному середовищі людини через яке формується її настрій, через яке громадяни оцінюють діяльність органів управління від начальника ЖЕКу до керівника уряду. Останні події в Алчевську змішують нас остаточно усвідомити, що нам потрібна послідовна реорганізація всієї галузі житлово-комунального господарства. Нам потрібен план дій, який дасть змогу навести лад у наших під’їздах, на наших подвір’ях, у наших містах і селах. Для забезпечення надійної роботи систем тепло-, водопостачання, підвищення стандартів якості надання послуг необхідна нова політика ціноутворення, демонополізація галузі, економічно заохочення енерго і ресурсозбереження, а найголовніше, нам бракує ринкових умов роботи цієї галузі, на базі чого виникає великий дефіцит інвестицій в житлово-комунальне господарство. Ключовим політичним інструментом вирішення завдань стратегічного розвитку суспільства і держави є і залишається Державний бюджет. У бюджеті 2006 року зроблено низку новітніх кроків, які вказують на зміни в бюджетному процесі. Це зниження кількості податків, зменшення розміру ставок, розширення податкової бази, обмеження кількості податкових пільг. І це добре. Але попри позитивні зрушення, діюча система оподаткування продовжувала виконувати по-суті лише одну фіскальну функцію. Інші завдання, пов’язані з стимулюванням продуктивності підприємницької діяльності, ефективності зайнятості, інвестицій та інновацій, вирішувалися, як правило, безсистемно і не проводили до помітного ефекту. Тому, перш за все, в бюджеті наступного року має бути заплановане зниження податкового тиску. Треба об’єднати наші соціальні збори в єдиний податок. На черзі впорядкування податку на додану вартість і податку на прибуток підприємств. Вирішальним чинником у сприянні соціальному та економічному розвитку має стати реформа податкової системи, а саме: прозорий перелік інструментів податкового стимулювання, створення єдиного правового поля діяльності суб’єктів господарювання та умови для подальшої адаптації податкового законодавства України до законодавства Європейського Союзу. В основу проведення податкової реформи необхідно закласти основне правило: податки повинні бути зрозумілими, стабільними та низькими, але платити їх зобов’язані всі. Шановні колеги! Переконаний, що консолідація українського суспільства має відбутися на фундаменті духовних цінностей, це ставить для української влади завдання створення організаційних та правових підвалин для цього. Іван Франко, 150-тирічний ювілей якого відзначаємо цього року, писав: „Наша мета - витворити з величезної етнічної маси українського народу українську націю - суцільно культурний організм, здібний до самостійного культурного і політичного життя”. Духовне відродження нації має спиратися на власну правдиву історію, якій належить пройти через серце і душу кожного громадянина, кожної етнічної громади України. Вона має бути без білих плям чи недомовленостей, однако своєю для жителів Києва чи Донецька, Львова чи Сімферополя. Це основа для консолідації українського суспільства, запорука постійного громадського діалогу, який має набути інституційних форм, вестись за участю представників різних громад та діаспор. Він дасть змогу досягти консенсусу у найгостріших і найактуальніших проблемах сучасного розвитку країни і суспільства. Україна здавна була рідним домом для представників багатьох національностей. На нашій землі мирно співіснували послідовники різних релігійних традицій, і сьогодні Україна є однією із небагатьох пострадянських держав у якій зберігається міжнаціональний мир. Це одне з найбільших надбань, і ми повинні ним дорожити. Наш обов’язок: подальше утвердження міжнаціональної злагоди, запобігання виникненню конфліктів на національному чи релігійному ґрунті. Представники кожного етносу мають почуватися в Україні краще, ніж на своїй історичній батьківщині. Нам потрібно сформувати стратегію роботи із співвітчизниками, які проживають за межами України. Я не сприймаю поділу українців на своїх та зарубіжних. Такого ставлення до своїх громадян немає ні у Франції, ні в Німеччині, ні в інших цивілізованих країнах світу. Усі ми українці, діти однієї землі. Наших людей на всіх континентах десятки мільйонів. Але як Україна захищає їхні інтереси і як вони допомагають Україні утвердитися у світовому просторі. Важливо створити нову концепцію єднання світового українства , її дієву реалізацію, розробити способи та механізми її наповнення змістом. Не можу обминути найбільш чутливу для суспільства проблему релігійної сфери, не природне роз’єднання православних церков України. Незаперечною є необхідність подолання існуючих між найбільшими православними юрисдикціями протиріч та утвердження єдиної помісної соборної первоапостольної православної церкви. [[О п л е с к и]] Безумовно, її становлення розглядається в загальному контексті розвитку та утвердження національної ідентичності українців. Зважаючи на стратегічне значення цього питання, держава в праві його активно порушувати та не втручаючись у внутрішньо церковні справи сприяти його розв’язанню. Важливим фактором формування суспільних цінностей є мова. Нація не може посісти гідне місце серед провідних країн світу, якщо не дбатиме про свою мову і про її розвиток. Державність української мови має виступати не тільки важливим інтегруючим чинником, а й слугувати потужнім фактором культурно-інформаційної, економічної, політичної безпеки нашої держави. [[О п л е с к и]] Держава повинна мати власну прозору публічну та системну культурну політику, принципом якої має стати забезпечення максимально широкої участі людини та інститутів громадського суспільства у процесі прийняття рішень, які стосуються культурного життя. Поширення і використання продуктів культури, створення умов для повноцінного задоволення культурних, освітньо-інформаційних потреб жителів усіх міст і сіл України. Українська культура повинна також виконувати потужну репрезентативну функцію, забезпечуючи інтеграцію України у світовий культурний простір. Через кращі зразки нашої культурної спадщини твори сучасної культури світ має пізнати України. Слід також вести цивілізований діалог та створити відповідні умови для повернення в Україну культурного надбання нашого народу. Шановні народні депутати! Шановні громадяни України! Умови реалізації зазначених напрямків є злагоджена робота всіх гілок влади та формування системи взаємодії з інститутами громадянського суспільства. Ми повинні усвідомлювати нову роль громадян у перетвореннях, які здійснюємо. Минулі невдачі та помилки державної політики були пов’язані з відстороненням людей від суспільно-політичних процесів. В результаті влада втрачала не лише авторитет та довіру, але й величезний ресурс позитивних зрушень. Партнерство має стати новою практикою влади політичних партій та громадських організацій. З цією метою бачу доцільним впровадження програмного підходу в організації діяльності, як інституту президента, так і загалом державного управління. Перелічені віще стратегічні напрямки дають можливість стати завданнями національних програм розвитку. Національні програми покликані активно залучати населення до вироблення державної політики та забезпечити контроль з боку громадян за реалізаціями стратегічних напрямків. Найближчим часом я видам відповідний указ, яким буде запроваджено ці механізми і окреслено право та інституційне поле їх впровадження. В останній частині свого виступу дозвольте наголосити на окремих програмах, які ми вже розпочали реалізовувати, або розробка яких завершена ближчим часом. Організація, фінансування, строки їх проведення мають бути встановлені законами та забезпечені прямим бюджетним фінансуванням. Перше. Програма реформування судової системи і правоохоронних органів. У розвинутих демократичних країнах суд стоїть врівень, якщо не вище інших гілок влади. У цивілізованому суспільстві панує принцип верховенства права. Так само має бути і в Україні. Основним результатом цих змін має стати підвищення довіри громадян до суддів і правоохоронних органів. З цією метою маємо створити належні умови для діяльності суддів. Ми припинимо ганебну практику, коли видатки Державного бюджету останніх років задовольняли потреби судової системи не більше, ніж на половину. Водночас увага приділятиметься удосконаленню підбору суддівських кадрів, підвищенню вимог щодо їх підготовки та досвіду роботи. Громадськість матиме засоби контролю за добором кандидатур на посади суддів. Паралельно здійснюватиметься реформування суміжних із правосуддям інституцій – прокуратури, адвокатури, системи виконання судових рішень, нотаріату. На часі приведення діяльності правоохоронних органів до європейських стандартів – з посилення функцій громадського контролю. Друге. Програма боротьби з корупцією та реформування системи органів державної влади. Подолання корупції в системі державного управління є одним із критеріїв оцінки ефективності діяльності влади. Програма спрямована на підвищення прозорості влади всіх рівнів та передбачає удосконалення системи декларування та перевірок майна, доходів та відповідність рівню споживання вищими посадовими особами, запровадження незалежного моніторингу стану поширення корупційних діянь. Важливо законодавчо розмежувати політичні та адміністративні функції в системі виконавчої влади, удосконалити процедури діяльності органів влади. Відмежування політичних посад від сфери цивільно-державної служби, становлення правових механізмів захисту службовців від незаконних політичних впливів стане твердим правилом. Окремим завданням є впровадження нових організаційних форм та стандартів якості послуг, удосконалення механізмів правового захисту громадян у відносинах з органами влади. Розвиток системи адміністративного судочинства стане предметом окремої уваги у цій сфері. Третє. Програма здоров’я нації. Пріоритетним завданням стає не лікування хвороб, а її профілактика. Це передбачає перехід до сімейної медицини, перенесення акценту на профілактичні та оздоровчі методи, ранню діагностику, сприяння здоровому способу життя. Під час визначення гарантованого рівня медичних послуг маємо переглянути зміст базових послуг для різних категорій населення. Програма передбачає впровадження нових фінансових та управлінських механізмів для вирішення проблем соціальних хвороб та інфекційних захворювань, а також технологічну модернізацію і розвиток системи підготовки кадрів та досліджень. Завдання найближчого часу – вжити реальних заходів для зменшення кількості захворювань на ВІЛ-інфекцію СНІД, туберкульоз, онкологічні та серцево-судинні захворювання. Програма „Конкурента освіта”. Передбачає підвищення доступу до якісної освіти, у тому числі шляхом цільової підтримки обдарованих дітей, дітей з малозабезпечених родин. Програма включає також розвиток освітянських закладів у сільській місцевості та малих міст з урахуванням демографічних чинників, тенденції на ринку праці, перспектив соціально-економічного розвитку регіонів та покликання сформувати в Україні сучасну систему безперервної освіти, навчання протягом життя. Наше завдання – відродити інтерес до наукового пізнання, сприяти зростанню висококласних фахівців, перш за все, у прикладних науках. Це можливо тільки за умов цілеспрямованого примноження інтелектуальних ресурсів нації. У цьому інтереси держави і окремого громадянина збігаються. Для кожної української родини хороша освіта – це шанс для її дитини. А освічена людина – це шанс для всієї нації. Тому сьогодні я ініціюю впровадження механізму цільових грантів для молодих вчених. Окрема увага науковим школам, що займаються перспективними дослідженнями, критеріями ефективності державних інвестицій в науку буде не кількість кандидатів і докторів наук, а зроблені ними відкриття глобального масштабу, інноваційні ідеї комерціалізовані на світових ринках. Програма „Відродження села”. Аграрний сектор потребує пильної уваги всього суспільства, оскільки земля для українців – це не стільки знаряддя виробництва, скільки духовна і культурна спадщина. Програма передбачає створення єдиного реєстру землі та об’єктів нерухомості, Державного земельного кадастру, видачу державних актів на право власності на земельні ділянки. У сільськогосподарському виробництві ключовим є питання ціноутворення. Подолати диктат посередниками ми зможемо шляхом наближення системи торговельних бірж, інших ринкових інститутів до виробника, що дасть можливість селянину отримати гідну ціну за його продукцію. Окремий акцент програми – створення достойних умов життя в сільській місцевості, консолідація ресурсів на принципах партнерства та державного, як державного так і місцевого рівня. Для закріплення молоді на селі буде передбачено окремий соціальний пакет на основі державного контракту з випускниками ВУЗів. Ідеться про надання пільгового кредиту на житло і, так звані, підйомні при першому працевлаштуванні. Я буду ініціювати відповідну програму підтримки, яка передбачає в тому числі не менш 5 тисяч гривень державної допомоги для кожного молодого спеціаліста, що приїхав працювати в село і має намір там залишитися. Наступним кроком, у рамках програми, стане збільшення частки оплати праці в структурі витрат на виробництво сільськогосподарської продукції з нинішніх 15 до 33 у найближчі роки. Це наблизить заробітну плату селян до середньої заробітної плати в Україні. Програма розвитку високих технологій – це шоста програма. Переконаний, рецепт українського технологічного прориву у відмові від хибного уявлення про вирішальну роль чиновника у створенні інновацій. Функція держави – створити зрозумілі і справедливі правила гри. Тому я розраховую на підтримку парламенту у цьому питанні. Слід пам’ятати, що Україна конкурує зі своїми сусідами за глобальні інвестиції. Аргумент про вигідне географічне становище уже не може бути переконливим для інвесторів. А тезу про дешеву робочу силу ми повинні взагалі забути. Важливо створити якісно нові конкурентні переваги, розвинену інфраструктуру, кваліфіковані кадри, ефективне державне управління. Високотехнологічні виробничі проекти відомих світових компаній можуть стати стимулом для підвищення технологічного рівня української економіки. Однак, дорогі і до нашого часу, і що до грошей, бюрократичні процедури започаткування бізнесу та тривалі митні процедури роблять шанси України на залучення таких інвестицій дуже мізерними. Найближчим часом законопроекти, що врегульовують ці проблеми будуть подані на розгляд Верховної Ради. Водночас підготовлено проект указу щодо підтримки ініціативи українських підприємців під робочою назвою „Українська силіконова долина”. У рамках цього проекту на базі академічних установ та університетів п’яти регіонів України будуть створені міжнародні технологічні центри. Так ми поєднаємо наукові відкриття та комерційні можливості. В результаті лише на старті 100 мільйонів доларів приватних інвестицій протягом перших років та понад півтори тисячі нових робочих місць стануть критерієм успішності цього проекту. Програма підвищення енергоефективності української економіки, підвищення ефективності енергоспоживання та диверсифікації постачання енергоносіїв – це ключові тези програми. Механізмами її реалізації є програми житлово-комунального господарства на засадах конкуренції, впровадження енергоаудиту у побутовій сфері та на виробництві. Ми запропонуємо чіткий економічний механізм заохочення енергозбереження. Критерієм успішності програми стане зменшення енергоспоживання уже протягом найближчого року на 10%. Ми докладемо зусилля до версифікації джерел постачання та шляхів транспортування енергоносіїв до України. Для цього буде прискорена реалізація міжнародних енергетичних проектів. Шановні народні депутати! Переконаний, що ці та інші стратегічні програми стануть локомотивами національного розвитку, навколо якого об’єднаються фінансові та людські ресурси, зусилля влади, громадськості і бізнесу. Наші спільні малі і великі перемоги на цьому шляху кожного дня наближатимуть нас до досягнення трьох стратегічних цілей: підвищення якості життя громадян, утвердження ефективної економіки знань і розбудови справедливої і прозорої системи влади. Наголошую: нас об’єднує спільне майбутнє. І нарешті, переконаний, після проходження етапу часткових змін до Конституції ми вийдемо на проведення реальної комплексної політичної реформи, яка будуватиметься на таких пріоритетах:. перше - забезпечення участі громадян в управління державою; друге – запровадження механізмів реальної підзвітності всіх гілок влади та органів державного управління перед суспільством та відповідальність її перед громадянами; третє - підвищення дієздатності та ефективності функціонування системи влади через збалансований розподіл повноважень і функцій між гілками влади та органами. Четверте. Делегування повноважень органам місцевого самоврядування та запобігання відцентрованим тенденціям, передача місцевим громадам функцій виконавчих органів та одночасно достатніх ресурсів для їх реалізації. П’яте. Подолання корупції в органах влади, спрощення механізмів надання адміністративних послуг населенню, забезпечення політичної, нейтральності та суспільної престижності, професійної державної служби. Шосте. Адаптація інститутів політичної системи та громадського суспільства до нових суспільних потреб, нові вимоги до політичних партій, нові умови і стимули для неурядових організацій. Хочу наголосити, що шлях реалізації цих принципів має обов’язково передбачати взаємодію всіх гілок влади, повноцінну участь суспільства та досягнення консенсусу еліти. Процес впровадження нової моделі державного управління та удосконалення політичних інституцій має бути прозорим і бездоганно правовим. Щоб не було жодних підстав ставити під сумнів її легітимність. Тому я пропоную такий план дій щодо проведення дійсно народної політичної реформи. Створити конституційну комісію з представників політичних сил, громадськості, неурядових організацій, органів місцевого самоврядування, науковців, експертів з метою вироблення проекту нової редакції Конституції України. [[О п л е с к и]] Провести всенародне обговорення виробленого проекту. Для цього проекту нової редакції Конституції, напрацьованої конституційною комісією, винести на Всеукраїнський референдум. Розробити та прийняти низку законодавчих актів, які розвивають конституційні норми та забезпечать ефективну дію нової політичної моделі. Це насамперед закони про Кабінет Міністрів України, Президента України, Регламент Верховної Ради України та інші. Як гарант додержання конституційних прав і свобод людини і громадянина я вважаю цей шлях оптимальним з точки зору поєднання завдань участі суспільства і легітимності усього конституційного процесу. Переконаний, що досягнення навколо цього питання цілком можливого консенсусу. Із цією метою наголошую, що виборів у Верховну Раду України не ініціюватиму розгляду в Конституційному Суді питання щодо закону 2222. Разом з тим хотів би ще раз висловити свою стурбованість відсутністю у державі дієздатного Конституційного Суду. Впевнений в тому, що вже в найближчі дні Верховна Рада України забезпечить приведення до присяги суддів, обраних з’їздом суддів та призначених Президентом України, а також обере свою частину суддів. Шановні колеги, на завершення хочу згадати слова імператора Наполеона, які сьогодні люблять цитувати, що політика – це доля. Очевидно у нього був власний історичний контекст, мотиви та розуміння політики. Я хочу наголосити, що саме в наш вік випало вирішувати долю наших людей і долю цієї держави. У 19 столітті, коли Європа стала на шлях творення нинішніх національних держав, у європейській думці вперше з’явився той погляд на націю, який і нині в епоху глобалізації визначає політичні пріоритети кожної, що поважає себе, держави. У нас цей погляд найточніше висловив Тарас Шевченко, визначивши націю як спільноту мертвих і живих, і ненароджених земляків в Україні і не в Україні. Вдумайтесь в ці слова. Кожен із нас несе відповідальність одночасно і перед днем сьогоднішнім, перед виборцями, які делегували його у владу, і перед пам’яттю всіх минулих поколінь, які передали нам у спадок цю країну, і сьогодні більшою мірою ніж будь-коли перед новими ненародженими поколіннями українців, чиє майбутнє напряму залежить від того, наскільки адекватно ми зуміємо відповісти на поставлені нам історією виклики. Наш український Сократ, мій улюблений філософ Григорій Сковорода казав: „Найбільша втрата – це втрата часу”. І коли я чую, що деякі аналітики прогнозують відсутність значних змін у країні через політичну боротьбу, то ставлю собі питання, чи розуміють політики ту ціну, що сплачує і буде сплачувати суспільство в цілому і кожна людина своїм життям, добробутом, своїм нереалізованим потенціалом за чиїсь амбіції, за боротьбу за владу. Мені б дуже не хотілось, що колись, через багато років історики ламали собі голову: так коли ж все-таки був перехідний період в Україні? Тоді, коли вони намагались і вагались, що робити з незалежністю, чи коли не знали, як використати відвойовану свободу. Також не хочу, щоб колись, ми, дивлячись в очі своїх онуків, згадували цей період, готові віддати все, аби повернутись сюди та зробити все по-інакшому. Переконаний, сьогодні нам нічого ділити. Держава потребує нової об’єднавчої ідеології. Нею же не може бути боротьба за незалежність чи свободу, боротьба з режимом чи ще якась боротьба. Взагалі нею не може бути будь-що, що пов’язане зі словом боротьба. Сьогодні маємо вилізти з окопів, скласти зброю та подати один одному руки. Переконаний, в цьому році нам належить вести країну до успіхів, розвитку і процвітання. Ми маємо зібрати мільйони воль та талантів в один єдиний кулак і зробити ще один крок на зустріч людям. Дякую вам за увагу і слава Україні!
Дякую.
Шановні колеги! Для того, щоб осмислити почуте оголошується перерва на 30 хвилин. Початок засідання о 12 годині 20 хвилин. Фрг__00586*002*001&lt;12:26:58&gt;
Шановні народні депутати, будемо продовжувати наше засідання. Шановні колеги, послухайте, будь ласка, оголошення відповідно до статті 13 Закону України „Про статус народного депутата України” та статті 4.2.2 Регламенту Верховної Ради України. Інформую про входження народного депутата України Оплачка Володимира Миколайовича до складу депутатської фракції Комуністичної партії України. За усталеною традицією ми починаємо розгляд питання щодо обрання суддів. Будь ласка, Василь Васильович Онопенко.
Шановний Адам Іванович, шановні судді, які присутні в цьому залі. Комітет з питань правової політики розглянув кандидатури на відповідні посади суддів і рекомендує вам на розгляд до обрання на посади суддів. Зокрема, відповідно до Постанови № 9057 обрати: до Вищого адміністративного суду України Кравченко Ольгу Олександрівну; Львівського апеляційного адміністративного суду Зварича Ігоря Степановича і Любашевського Вячеслава Полікарповича, Олендаря Ігоря Ярославовича; до місцевого Харківського окружного адміністративного суду Данилову Мальвіну Володимирівну і Кучму Юрія Вікторовича. Ми розглянули матеріали на них, є подання відповідні, відповідна кваліфікація, скарг таких, які б перешкоджали до обрання їх на ці посади немає. Тому є пропозиція від комітету проголосувати за проект Постанови № 9057.
Шановні колеги, немає запитань? Заперечень також. Тоді я ставлю на голосування проект постанови за № 9057 про обрання суддів безстроково до Вищого адміністративного, апеляційного, Львівського адміністративного і місцевого Харківського окружного адміністративного, так?
Так.
Голосуємо. [[12:29:51]] За-266 Рішення прийнято. Зварич і Кучма та інші обрані суддями. Будь ласка, Василю Васильовичу.
Шановні колеги! Розглядається проект постанови 9057-1 про обрання суддів: до апеляційного суду Автономної Республіки Крим Мамасуєву Людмилу Олександрівну, Мудрову Валентину Василівну, Полянську Валентину Олександрівну; апеляційного суду Волинської області Здрилюк Оксану Ігорівну; апеляційного суду Донецької області Гєрцика Ростіслава Валерійовича, Ладигіна Сергія Миколайовича, Парфенюка Сергія Володимировича, Стародуба Олега Григоровича, Черкашина Миколу Васильовича; апеляційного суду Запорізької області Бондаря Володимира Олександровича, Гончара Олександра Сергійовича; апеляційного суду Кіровоградської області Коротченка Володимира Васильовича; апеляційного суду Одеської області Процик Марію Василівну; апеляційного суду Тернопільської області Вавріва Ігоря Зіновійовича; Є зауваження.
Василю Васильовичу, почекайте, будь ласка. Зауваження Андрій Деркач.
Деркач, Ваврів.
Ваврів. Будь ласка.
До апеляційного суду Харківської області Івах Антоніну Петрівну; апеляційного суду Чернігівської області Горобець Тетяну Володимирівну, Гром Любов Миколаївну; апеляційного суду міста Києва Амеліна Вячеслава Івановича, Дибу Василя Гурійовича, Кабанченко Олену Антонівну, Немировську Олену Віленівну, Штульмана Ігоря Володимировича; до місцевого Євпаторійського міського суду Автономної Республіки Крим Горюнову Людмилу Іванівну і Захарову Ірину Олександрівну; місцевого Первомайського районного суду Автономної Республіки Крим Михайлову Людмилу Олександрівну; до місцевого Горохівського районного суду Волинської області Адамчук Галину Миколаївну; місцевого Берегівського районного суду Закарпатської області Балога Івана Івановича; місцевого Березанського міського суду Київської області Лялика Романа Михайловича; місцевого Володарського районного суду Київської області Ярмоленко Галину Леонідівну; місцевого Києво-Святошинського районного суду Київської області Капічон Ольгу Миколаївну; місцевого Олександрівського районного суду Кіровоградської області Пляку Сергія Леонідовича; місцевого Антрацитівського міськрайонного суду Луганської області Гончарову Людмилу Олександрівну; місцевого Перевальського районного суду Луганської області Симоненка Володимира Івановича; місцевого Свердловського міського суду Луганської області Літвінова Василя Григоровича; місцевого Буського районного суду Львівської області Дем’яновського Галія Семеновича; місцевого Корабельного районного суду міста Миколаєва Давченко Тетяну Миколаївну; місцевого Центрального районного суду міста Миколаєва Голубкіна Олександра Івановича; місцевого Великомихайлівського районного суду Одеської області Пономаренка Вячеслава Дмитровича; місцевого Приморського районного суду міста Одеси Каплю Олексія Івановича; місцевого Миргородського міськрайонного суду Полтавської області Альошину Ніну Миколаївну; місцевого Дзержинського районного суду міста Харкова Грищенко Ірину Олексіївну; місцевого Голосіївського районного суду міста Києва Валігуру Дмитра Миколайовича; місцевого Святошинського районного суду міста Києва Кривов’яза Андрія Петровича і місцевого Нахімовського районного суду міста Севастополя Єзерського Петра Олександровича. Шановні колеги, я хотів би запропонувати вам зняти кандидатуру судді Альошиної Ніни Миколаївни [[це місцевий Миргородський міськрайонний суд Полтавської області]]. Там поступило багато скарг від жителів міста Миргорода і комітет не встиг їх перепровірити. Я не маю права виносити на ваш розгляд без відповідної перепровірки, тому ця кандидатура, якщо ви погоджуєтесь, знімається з розгляду. І Деркач Андрій має теж зауваження.
Так, шановні колеги, значить давайте ми поступимо так, як це передбачає закон, проголосуємо запропонованих суддів з виключенням судді апеляційного суду Тернопільської області Ваврів, а потім окремо і знімемо з розгляду [[Миргородський]] Альошину Ніну Миколаївну. Потім одержите слово. Так, я ставлю на голосування про прийняття в цілому. Я ще раз повторюю, не галасуйте, вам це не допоможе. Після того, коли ми проголосуємо, одержить Руденко і Деркач слово і обгрунтуєте свою позицію. Зараз ми голосуємо із зняттям. я ще раз повторюю, шановні колеги, ви читайте ті закони, які ви приймаєте. Я дію відповідно до Закону про обрання суддів. Я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради про обрання суддів, реєстраційний номер 9057-1, з вилученням двох суддів, про яких ми говорили. Прошу голосувати. [[12:36:00]] За-318 Постанова прийнята. Будь ласка, мікрофон Деркача Андрія.
Шановні колеги, я прошу. я пропоную зняти з голосування суддю Вавріва Ігоря Зіновійовича, який приймав участь у Тернополі в блокуванні рахунків та перешкоджання діяльності засобів масової інформації в період виборчої кампанії, позбавляючи громадян України їх конституційних прав на отримання та розповсюдження інформації. Дякую.
Так, будь ласка, є Ваврів? Є? До мікрофону підійдіть, будь ласка. Так, прошу. Що ви можете сказати з цього приводу обвинувачення на вашу адресу?
Справа, про яку. нродний депутат.
Підійдіть ближче до мікрофону, вас не чути.
Справа, про яку веде мову народний депутат, мною не розглядалася, вона була прийнята і в подальшому направлена в один з київських судів за підсудністю. в зв’язку із зміною підсудності. Рахунки мої, наскільки я не пам’ятаю, також ніяки не блокувалися. Якщо була тільки ухвала про.
Арешт я майна не проводив.
Шановні колеги, Василь Васильович, в комітеті були ці данні, розглядали ситуацію?
Шановні колеги, так, ми в комітеті кандидатуру розглядали. Дійсно, суддя рішення по суті не виносив, але коли поступила заява до його, до розгляду, він її прийняв, по заяві нашого колеги Андрія Деркача, ніби забезпечував цей позов і наклав відповідні арешти. Том, якщо є необхідність перепровірити, комітет готовий перепровірити. Але, я думаю, що особливих претензій до судді немає. Але, якщо ви настоюєте, ми можемо додатково провести перевірку.
Так, шановні колеги, будьте уважні. Ми можемо піти двома шляхами. Перший, поставити на голосування і можемо не одержати необхідної кількості голосів, і не прийняти рішення. І піти другим шляхом, який пропонує голова профільного комітету: відкласти розгляд питання, нехай ще один раз профільний комітет перевірить і тоді ми вже більш свідомо будемо приймати рішення і не підставимо, і не підставимо судді. Тобто ми сьогодні відкладаємо розгляд цього питання.
На один тиждень, на один тиждень.
Нема заперечень? Тобто на один тиждень, на наступному тижні ми повертаємося, вибачте, щоб не спалити. На два тижні, на наступний пленарний тиждень. Коли він в нас буде, ми повернемося до цього питання. Добре, дякую. Будь ласка, мікрофон Руденка.
Василь Васильович, я звертаюсь з приводу судді місцевого Миргородского міськрайонного суду Полтавської області Альошиної Ніни Миколаївни. Ви сказали, що надійшли маса скарг і ви не встигли розглянути. Це позиція комітету, ваша особиста? І коли ви будете готові, якщо відкладати, повертатися до розгляду цієї кандидатури і голосування в залі, будь ласка? Тому що я знаю.
Шановні колеги, ось поступило скільки скарг. Відповідно до закону ми повинні направити на Раду суддів України, і щоб Рада суддів їх перевірила і дала нам відповідь. Вчора комітет розглядав, я не був присутній на засіданні комітету, і розглянув без відповіді на ці скарги. Якщо ви погоджуєтеся без відповіді, без перепровірки на скарги розглянути кандидатуру, будь ласка, розглядайте, це ваше право. Але я як голова комітету вважаю, що жителі Миргорода, а там десь 15 осіб, написали скаргу, ми повинні перевірити. Ми потім обґрунтовано дамо відповідь. Тому. Підхід до всіх єдиний.
Будь ласка, Леонід Вернигора, мікрофон.
Шановний Василь Васильович! Ви знаєте, що на території міста Миргорода є багато санаторіїв, зокрема, профспілкових санаторіїв. Дуже велику боротьбу ми останні роки вели за те, щоб їх зберегти у системі профспілок, і ми їх зберегли. Але влада і підкуплені оце люди, що написали листи, це тенденційно написано, вони виступали, щоб розподілити всю курортну зону під забудову, як у Пущі-Водиці, і це – єдиний суддя, який зберіг нашу власність і який став на захист. Тепер ми бачимо, така реакція йде. Так от я хотів би, щоб ви, чи перевіряючи, чи ні, зважили на це, а зараз давайте послухаємо цю суддю.
Так, я думаю, що це цікава ситуація. І. Особисто я проти судді, ви знаєте, жодної претензії не маю, але є вимоги закону, і нам потрібно всім їх виконувати.
Шановні колеги, зараз. Давайте, мабуть, ми поступимо більш виважено. За два тижні нічого не зміниться, але доля. Не заперечують. Але долю людини ми можемо зараз вирішити не так, як хотілось би. Тобто, якщо ми зараз не приймемо позитивного рішення, ми зробимо погану справу. Давайте нехай комітет відповідно до закону перевірить ті скарги, які надійшли. Василь Васильович доповість нам про те, що скарги безпідставні, і ми з вами свідомо підтвердимо наш вибір, бо це доля людини. Тому я пропоную не дослухатися до пропозиції комітету і прийняти мудре зважене рішення. Руденко, будь ласка, і будемо завершувати.
Я вважаю, що суддя Альошина достойна, і сьогодні позитивного голосування. А те, що надходять скарги. Безумовно, якщо є питання у комітету, вони могли запитати, судді з вчорашнього дня присутні. Там скарги, з моєї точки зору, не обгрунтовані. Тому, шановні, я пропоную підтримати суддю Альошину і проголосувати.
Дякую. Шановні друзі, я не знаю, не впевнений, чи Руденко і інші читали ці скарги. Навряд. Але вони кажуть, що вони не обгрунтовані в той час, коли це може сказати лише профільний комітет, який буде перевіряти. Давайте не будемо жартувати долею судді. Ми нічого не змінюємо. Через два тижні ми, перевіривши ці справи, проголосуємо, і я впевнений, що буде позитивне рішення. Немає заперечень? Добре. Всі? Не наполягайте, не псуйте долі людини. Ми зараз приймемо негативне рішення. Не треба. Всі, Василю Васильовичу?
Дякую, Адаме Івановичу. Всі. Але я хотів би сказати, у нас повинен бути підхід тут однаковий до всіх. Це принцип, це вимога закону, і я повинен ставити перед вами до відома. Тому, можливо, судді ще подякуємо через два тижні за її принциповість, але підхід повинен буде однаковий. Немає перевірки, передбаченої відповідно до Закону про судоустрій і про комітет. Тому беріть на себе цю відповідальність.
Дякую, Василю Васильовичу. Тобто через два тижні ми повертаємося до призначення цих суддів, і я сподіваюся, що у нас буде з вами позитивне рішення після того, як комітет розбереться. А тепер давайте привітаємо тих суддів, яких ми сьогодні обрали і побажаємо їм більше до Верховної Ради не потрапляти. На все добре. Продовжуємо розгляд наших питань. На потрібно, шановні колеги, з вами прийняти проект постанови про проведення в 2006 році парламентських слухань"Стан і перспективи розвитку молодіжного житлового будівництва в Україні", а саме пропонує профільний комітет зробити це 15 березня 2006 року. нема заперечень, щоб я поставив на голосування? Тоді я ставлю на голосування Постанову про проведення в 2006 році парламентських слухань "Стан і перспективи розвитку молодіжного житлового будівництва в Україні", законопроект за номером 8269. Прошу голосувати. [[12:45:08]] За-259 Постанова прийнята. І є в нас, шановні колеги, проект Постанови про проведення парламентських слухань "Сучасний стан та проблеми у сфері будівництва, експлуатації автомобільних доріг в Україні та шляхи їх подолання". Досить цікава проблема. Але є одне але. Тут пропонують автори законопроекту розглянути це аж 25 травня. Я думаю, ми з вами поступимо не зовсім логічно, якщо не говорити, і не коректно, інше можна слово знайти, якщо ми з вами будемо планувати роботу наступного парламенту. Давайте почекаємо. Нікуди від нас ця проблема не втече. У травні збереться парламент і він призначить. Тому, нема заперечень? Я просив би авторів з зрозумінням віднестись. Ну,. добре, добре. Переходимо до розгляду питань за скороченою процедурою. Про що є постанова? Про який День уряду? Так, будь ласка, ви мене не збивайте. В мене є порядок, в мене є порядок денний. Який День уряду у вас? Про дитячий відпочинок ми вже прийняли, 344 голоси. Сідайте, будь ласка. Про дитячий відпочинок постанова, постанова про День уряду у березні 2006 року з порядком денним про підсумки проведення відпочинку, оздоровлення дітей влітку. Проголосоване - 344 голоси. Не треба спати, чи ви дуже чекали Президента, я не знаю. В тому то і справа. З процедури запишіться, будь ласка, три хвилини. Будь ласка, Родіонов, Карнаух.
Радионов, фракция коммунистов. Прошу передать слово Мироненко Виктору Андреевичу.
Мікрофон Мироненко Віктора.
Мироненко. Уважаемые соотечественники, уважаемый председательствующий. С начала ноября 2005 года фракция коммунистов и другие фракции настаивают на рассмотрении чрезвычайно важных для народа Украины законопроектов 8432, 8431, направленных на реальное создание Единого экономического пространства Украины, России, Белоруссии и Казахстана, путем заключения межгосударственных торгово-экономических соглашений между Украиной, Россией, Белоруссией и Казахстаном во имя недопущения торговых конфликтов, восстановление и развитие выгодных Украине экономических связей, что обеспечить рост экономики, существенное повышение жизненного уровня нашего народа. Однако, целенаправленно делается все, чтобы эти законопроекты не были рассмотрены в том числе сегодня они стоят в конце, то есть не будут рассмотрены. Мы требует внести рассмотрение именно сейчас этих законопроектов, потому что они чрезвычайно необходимы нашей экономике.
Будь ласка, Карнаух.
Дякую. Прошу слово передати Шибко Віталію Яковичу.
Будь ласка, мікрофон Віталія Шибко.
Спасибо. Адам Иванович, я хотел бы обратить ваше внимание и внимание коллег на этот законопроект 8683-1. Речь идет о том, что мы должны на сегодняшний день еще раз вернуться к проблеме про Державний бюджет України на 2006 рік щодо соціального захисту дітей війни і йти до розгляду тих пропозицій, які були запропоновані Президентом. Я все-таки гадаю, що тут підставили Президента, вибачаюся за таке слово, його радники, вони недостовірну дали йому інформацію. І ми повинні знову для свідомості своєї і свідомості наших громадян сказати, про що мова йде і які речі там на сьогоднішній день діють в нашому Державному бюджеті. Тому я прошу вас поставити першочергово саме це питання. Дякую.
Матвєєв, будь ласка.
Дякую, Адаме Івановичу, я, перш за все, хочу підтримати колегу Мироненка Віктора Андрійовича в тому, що зараз у цьому розділі, до речі, тут розділ за скороченою процедурою. Нам необхідно розглянути, перш за все, ці два дуже важливих проекти постанов: щодо заяви Верховної Ради про прискорення укладення угод між Україною, Російською Федерацією і Республікою Бєларусь і Казахстаном відповідно до Закону України від 20 квітня іще 2004 року про ратифікацію угоди про формування єдиного економічного простору. Це дійсно важливо. І не підтримують і затримують розгляд цих важливих проектів постанов ті, хто не хочуть розширення співробітництва нашого, українського, з іншими державами в інтересах нашого народу. Ми просимо, Адаме Івановичу, зараз розглянути ці законопроекти.
Шановні колеги, обмінялися. Суть ваших пропозицій зводиться до того, щоб прискорити тобто перенести розгляд питань № 8432, № 8431 – це пропозиція Мироненка і Матвєєва. І Віталій Шибко пропонує, щоб ми в розділі, де мова йде про подолання вето Президента, в першочерговому порядку розглянули законопроект № 8683-1, що стосується змін до Державного бюджету, що має на увазі питання дітей війни. Він абсолютно правий, що, по суті, ми з вами підкреслили, унормували Закон про Державний бюджет, більш точно виписали і варто було б його прийняти. Але давайте ми поступимо з вами так, як належить в парламенті. Ми зараз проголосуємо ці пропозиції. Тобто я ставлю на голосування, щоб зараз у розділі, коли ми приступаємо до розділу „За скороченою процедурою”, розглянути питання, які стоять пізніше сьогодні у порядку денному: 8432 і 8431. Прошу голосувати. [[12:52:13]] За-215 По фракціях. „Регіонів України” – 48, комуністів – 56, „Наша Україна” – 0, Народна партія – 32, Блок Тимошенко – 7, соціалісти - 27, „Народний блок Литвина„- 22, соціал-демократи [[об’єднані]] – 5, Української Народної Партії - 0, „Відродження” – 0, Партія промисловців і підприємців, Народного Руху, „Реформи і порядок” - 0, „Єдина Україна” – 4, Позафракційні – 9. Хто за те, щоб повернутися до переголосування цього питання, прошу голосувати. [[12:53:02]] За-230 Дякую, повернулися. Хто за те, щоб розглянути законопроекти за номером 8432, 8431 зараз у розділі „За скороченою процедурою”? Прошу голосувати. [[12:53:32]] За-235 Рішення прийнято. Дякую. По фракціях. „Регіонів України” – 57, комуністів – 56, „Наша Україна” – 0, Народна партія – 39, Блок Тимошенко – 0, СПУ- 29, „Народний блок Литвина” – 22, соціал-демократи [[об’єднані]] – 10, Української Народної Партії - 1, „Відродження” – 7, Партія промисловців і підприємців, Народний Рух України, „Реформи і порядок” - 0, „Єдина Україна” – 4, Позафракційні – 10. І ще одна пропозиція, яку вносили, Віталій Шибко, і яку я як головуючий підтримую. Хто за те, щоб ми, приступивши до розділу розгляду питань, де мова йде про повторний розгляд з пропозиціями Президента, першим розглянули законопроект за номером 8683-1, що стосується змін до Державного бюджету про категорію „діти війни”, прошу голосувати. [[12:54:52]] За-240 Так, дякую. Прийнято. По фракціях: "Регіони України" - 51, комуністів - 56, Народної партії - 31, "Наша Україна" - 1, Блоку Тимошенко - 8, соціалісти - 29, „Народний блок Литвина” - 22, соціал-демократи [[об’єднані]] - 7, Українська Народна – 8, „Відродження”- 5, Партія промисловців і підприємців, Народний Рух, „Реформи і порядок” - нулі, „Єдина Україна” – 3, позафракційні - 11. Ви вже з мотивів говорили. Почекайте. От, перейдемо до питання, тоді будемо з мотивів. Таким чином, я просив би підготувати 8432, 8431, підготуйтесь, хто автори, і від комітету, підготуйтесь. А зараз ми по Нікополю розглянемо, після того ми розглянемо ваші питання. Слухається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації" [[щодо ВАТ "Нікопольський завод феросплавів"]], реєстраційний номер 9041. Народний депутат Садовий Микола Ілліч. Підготуватися Буждигану Пилипу Пилиповичу. Немає Садового? Так, будь ласка, хто. Зараз, зараз, почекайте, я подивлюсь, хто автори. Автор тут один тільки – Садовий. Тому, будь ласка, від комітету Буждиган, прошу.
Шановні народні депутати, Комітет з питань економічної політики, управління народним господарством, власності та інвестицій на своєму засіданні розглянув проект Закону України про внесення змін до Закону України „Про перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації” [[щодо ВАТ "Нікопольський завод феросплавів”]], поданий народним депутатом Садовим. Законопроектом пропонується включити до переліку об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації [[це додаток номер 1 до Закону України „Про перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації”]] акції, що належать державі у статутному фонді ВАТ "Нікопольський завод феросплавів". Головне Науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України вважає, що за результатами розгляду в першому читанні проект може бути взятий за основу, адже це сприятиме зняттю соціальної напруги як в цьому підприємстві та в принципі як і по цілій Україні. Комітет підтримав проект Закону України про внесення змін до Закону України „Про перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації” [[щодо ВАТ "Нікопольський завод феросплавів”]], реєстраційний номер 9041, і прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти його за основу і у випадку, передбаченому статтею 6.5.5 Регламенту Верховної Ради, якщо буде добра воля депутатів, прийняти у другому читанні і в цілому як закон. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, тут у нас є і ще аналогічна Постанова з приводу цього заводу, то я пропоную заслухати повідомлення про постанову - зараз, Пилип Пилипович, бо є автор. один з авторів постанови - а потім обговоримо в загальному, бо це одна і та сама проблема і окремо будемо по кожному голосувати. Будь ласка, проект Постанови про невідкладні заходи щодо врегулювання ситуації навколо ВАТ "Нікопольський завод феросплавів", реєстраційний номер 9042. будь ласка, тут Кармазін Юрій Анатолійович. Підготуватися Буждигану.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, „Блоку Юрія Кармазіна”. Шановні народні депутати, народний депутат Садовий, народний депутат Кармазін внесли постанову в Верховну Раду України за номером 9042 про невідкладні заходи щодо врегулювання ситуації навколо ВАТ „Нікопольський завод феросплавів”. Внесення цієї постанови було вимушено тим, що представники цього трудового колективу, ви пам’ятаєте, в самий найлютіший мороз були тут під Верховною Радою, були під Кабінетом Міністрів, під Адміністрацією Президента і всі виходили, всі обіцяли розібратися, подивитися, що робиться навколо цієї ситуації, навколо цього заводу. Неодноразові заяви щодо намірів здійснити продаж контрольного пакету акцій „Нікопольський завод феросплавів” по тій же схемі, що і „Криворіжсталь” з елементами аукціону - хто більше заплатить - наводять на деякі нас роздуми. Чи маємо ми ще раз наступити на одні і ті ж граблі, на які вже наступили? Зараз уже наші комісії, комісії Верховної Ради розбираються: що робиться з проблемами виконання, чи невиконання обов’язків, взятих на себе інвестором по „Криворіжсталі”? І що виявляється? Уже відмовляються від закупок вітчизняного вугілля, вітчизняного коксу, уже відмовляються від зниження цін і підвищуються ціни на продукцію. І відмовляються від послуг наших підрядних українських організацій. Якщо така проблема сталася і там 56 тисяч трудового колективу в „Криворіжсталі” громадян України, яких ми таким чином кидаємо на откуп, тому що ми розуміємо, що держава не має важелів, щоб захистити інтереси. Розірвати ту угоду, по якій ми заплатили, отримали 24 мільярда, ми не можемо. Тому що тоді нам треба повернути гроші, але грошей у нас нема. І всі розуміють, що ситуація може бути тупикова. Враховуючи це, враховуючи і бачучи, що може бути аналогічна ситуація з „Нікопольським заводом феросплавів”, я хочу вам нагадати, що 11 заводів металургійних у нас виплавили 38 мільйонів тон сталі і витратили 200 тисяч тонн власних феросплавів вітчизняних. 44% - це Стаханівський і Запорізький завод феросплавів, і 56 – це Нікопольський завод феросплавів. Тобто, Нікопольський – найбільший. Якщо його скуплять по тій же самій схемі, ми отримаємо зараз те, що не буде у нас сировини для роботи наших підприємств металургійних. Тому пропонується запровадити мораторій на приватизацію пакета акцій, які належать державі в статутному фонді ВАТ „Нікопольський завод феросплавів”.
Дякую, Юрій Анатолійович. Сідайте. Будь ласка, думка профільного комітету, потім будемо обговорювати обидва законопроекти разом.
Комітет дуже уважно розглянув дану пропозицію народних депутатів Садового і Кармазіна. Проект постанови Верховної Ради України про невідкладні заходи щодо врегулювання ситуації навколо ВАТ „Нікопольський завод феросплавів”, і прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти її в цілому. Проектом постанови пропонується запровадити мораторій на приватизацію пакету акцій, що належать державі у статутному фонді ВАТ „Нікопольський завод феросплавів” до прийняття відповідного рішення Верховною Радою України та вирішення питання управління цими акціями у період дії вказаного мораторію. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради підтримує прийняття даного проекту постанови. Дякую.
Дякую, Пилип Пилипович. Так, шановні колеги, обговорювати будемо? Ні. Дехто. Голосуємо? Ніхто не наполягає на обговоренні? Немає таких. Тоді, шановні колеги, з вашого дозволу, я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін. Так, будь ласка, Міністерство економіки, прошу. Максюта. Підготуйтеся.
Шановні народні депутати, я хотів би звернути увагу, що при голосуванні цього закону треба вважати, що такі пропозиції згідно закону про приватизацію державного майна має подавати Кабінет Міністрів. І ця умова не витримана. І на сьогодні ще не завершено процес передачі акцій. Я прошу врахувати це і можливо утриматися від голосування.
Дякую. Я так дивлюся, справа тут сидів недавно Іван Степанович, який казав крилату фразу: „Верховна Рада все може”. Тому я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації" щодо ВАТ "Нікопольський завод феросплавів". Реєстраційний номер 9041. Прошу голосувати. [[13:04:51]] За-284 Я ставлю пропозицію комітету про прийняття в цілому як Закону про внесення змін до Закон України "Про перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації” щодо ВАТ „Нікопольський завод феросплавів”. Прошу голосувати. [[13:05:22]] За-287 Дякую, закон прийнято. По фракціях. „Регіони України” – 57, комуністів – 55, Народної партії – 36, „Наша Україна” – 19, Блоку Тимошенко – 0, соціалісти – 29, „Народний блок Литвина” – 22, соціал-демократи [[об’єднані]] – 6, Української народної партії – 11, „Відродження” - 12, Партія промисловців і підприємців – 1, Народний Рух – 0, „Реформи і порядок” – 12, „Єдина Україна” – 0, позафракційні – 17. Я ставлю на голосування про прийняття в цілому постанови про невідкладні заходи щодо врегулювання ситуації навколо ВАТ „Нікопольський завод феросплавів”. Реєстраційний номер 9042. Прошу голосувати. [[13:06:28]] За-289 Дякую. Постанова прийнята. По фракціях? Ну, будь ласка, це ж майже зрозуміло, що те саме. „Регіони України” - 57, комуністів – 54, Народної партії – 35, „Наша Україна” – 23, Блоку Тимошенко – 0, соціалісти – 29, Народний блок Литвина - 22, соціал-демократи [[об’єднані]] – 16, Української народної партії – 11, „Відродження” – 12, Партія промисловців і підприємців - 2, Народний Рух України – 0, „Реформи і порядок” – 11, „Єдина Україна” – 0, позафракційні – 17. Так як ми з вами проголосували 235 голосів, зараз слухається проект Постанови про Звернення Верховної Ради України "Про необхідність першочергового укладення міждержавних угод, які мають відношення до позиції України, Російської Федерації, Республіки Білорусь, Республіки Казахстан відносно третіх держав, для формування Єдиного економічного простору", реєстраційний номер 8431. Народний депутат Мироненко. Підготуватися Грачеву. _______________. Я прошу прощения. Адам Иванович, я прошу прощения, сначала 8432, там нарушили последовательность.
Будь ласка, 8432 спочатку. Проект Постанови про Заяву Верховної Ради України "Про прискорення укладення Угод між Україною, Російською Федерацією, Республікою Білорусь, Республікою Казахстан відповідно до Закону України від 20.04.2004 р. "Про ратифікацію угоди про формування Єдиного економічного простору". Будь ласка, Мироненко.
Фракция коммунистов, Крым, Мироненко. Уважаемые соотечественники, учитывая то, что создание Единого экономического пространства Украины, Белоруссии, Казахстана, России предполагает рост экономики, повышение жизненного уровня нашего народа, стабильную поставку в Украину энергоресурсов по доступным ценам, стабильный экспорт отечественной продукции, наполняющий госбюджет и местные бюджеты, мы настаиваем на принятии постановления № 8432 о необходимости ускорения заключения межгосударственных соглашений для создание ЕЭП. Как Президент Ющенко, правительство Тимошенко, Еханурова вели переговоры по газу, мы знаем. Результаты их совместной деятельности известны. Так же ведутся переговоры по созданию ЕЭП. Не идя на реальное создание ЕЭП, не заключая необходимых регулирующих соглашений, они закономерно порождают торговые, экономические конфликты, противоречия между братскими народами, порождают с целью вталкивания Украины в НАТО, что противоречит интересам народов Украины. Обеспечивая потерю традиционных рынков в России, Белоруссии, Казахстане, они говорят о необходимости поиска новых рынков сбыта украинских товаров, рынков энергоносителей. Хотя разумно не терять, а сохранить и развивать существующие рынки, создавая единое экономическое пространство, для чего и требуется принятие постановления номер 8432. Для создания ЕЭП необходимо заключение 92-ух соглашений, однако, за период переговоров ни одно из 92-ух соглашений не заключено. Наши правители лишь пытаются дотянуть до выборов, а потом отказаться от ЕЭП, этим они наносят огромный ущерб, как отечественной экономики так и реализации свобод, прав наших граждан. Ибо создание ЕЭП призвано обеспечить не только рост экономики, но и существенный рост жизненного уровня народа, свободное перемещения наших граждан через границу, решение проблем трудоустройства, социальную защиту, пенсионные гарантии наших граждан работающих в Белоруссии, Казахстане, России. Для отказа от подписания соглашения можно найти тысячу оправданий, но, думаю, все со мной согласятся, что нельзя назвать нормальным явлением, когда из 92-ух соглашений за более чем годовой период ни одно соглашение не заключено. Учитывая это, а также учитывая необходимость развития выгодных Украине экономических, торговых связей, призываем поддержать постановление номер 8432, о необходимости ускорения заключения соглашений для реального создания единого экономического пространства Украины, Белоруссии, Казахстана, России. Это необходимо народу Украины, и мы убеждены, каждый народный депутат, который, действительно, является народным депутатом, думающий об интересах народа Украины, об экономике Украины, поддержит этот проект постановления, который ведь ничего плохого не предполагает, а только развитие экономических связей, рост производства, повышение жизненного уровня народа. Спасибо.
Дякую. Сідайте. Профільні комітети і комітети зарубіжних, міжнародних зв’язків, і комітет Станіслава Івановича Гуренка на своїх засіданнях підтримали проект заяви. Як ви бачите, вона абсолютно, як то кажуть, нормальна заява, яка йде на зустріч тому, щоб ми реалізовували Закон, який ратифікували. Будемо обговорювати? Зараз я подивлюся. Так, будь ласка, скорочена процедура. Кармазин, підготуватися Шкілю.
Юрій Кармазин, Партія захисників Вітчизни, «Блок Юрія Кармазина». Шановні народні депутати. Сьогодні багато говориться про те, що нам треба, чи не треба укладення міждержавних угод, які мають відношення до позиції України, Російської Федерації, Білорусі, Казахстану і відносно інших країн для формування єдиного економічного простору. І про заяви Верховної Ради про прискорення укладення угод між Україною, Російською Федерацією, Республікою Бєларусь, Казахстаном, відповідно до Закону України „Про ратифікацію угоди про формування єдиного економічного простору”. Шановні друзі. Я вважаю, що нам треба, насамперед, дуже серйозно підходити до цього питання і не заполітизовувати його. Текст звернення Верховної Ради України пропонується до кого? До уряду. Тобто ми звертаємося до підлеглої собі структури, я наголошую на Конституції, і це сьогодні тут розглядаємо без присутності самого уряду. Це взагалі нормально, чи ні? І що це за звернення, яка правова природа документа, який ми зараз пропонуємо прийняти. Верховна Рада приймає постанови, акти, закони, а це заява, звернення до свого уряду про те, щоб першочергово укладали міждержавні угоди, які мають відношення. От вони і уклали в січні місяці 4 соглашеніє по газу, де порушили ті закони, яки ми ратифікували. То, мабуть, це і був перший етап того усного звернення, яке посилали. Я, в принципі, вважаю, що звернення може бути до парламентів інших країн, як це ми формулювали раніше. Давайте ми зробимо звернення до Федеральних Зборів Російської Федерації, де поставимо питання так: „Люди, ви говорите про те, що ми сусіди, що ми родичі майже, то давайте налагодимо між собою співпрацю і між нашими підконтрольними нам урядами. Давайте тоді запровадимо, дійсно, братерські стосунки, а не вбивство газовою дубинкою, бо ми ж і кранами можемо також почати воювати, перекривши зараз весь цей газ, який іде. І ми відкидаємо такі проблеми”. Давайте готувати звернення до урядів цих країн. А звертатися до свого Кабінету Міністрів, я вважаю, не зовсім серйозно, я вважаю, що це треба переробити і зробити зверненням до.
Дякую, Юрію Анатолійовичу, ви праві теж останнє, а з приводу того, що ви казали, що ми не маємо права приймати, ми приймаємо постанову про заяву. Все відповідно до Конституції. Будь ласка, Андрій Шкіль. Підготуватися Нестору Шуфричу.
Шкіль Андрій, фракція «Блоку Юлії Тимошенко». Я хотів би, по-перше, поцікавитися, звичайно, який профільний комітет проходила ця постанова, які висновки профільного комітету, тому що ми так цього і не почули. Це, звичайно, також цікаво, тому що складається враження, що це певним чином вкотре парламент втягується в законопроект, який повинен якимсь чином посіяти розбрат у самому ж парламенті. Як на мене, це таким чином виглядає. І с тим, щоби у черговий раз продемонструвати, що у парламенті існують полярні точки зору, що парламент не є тим органом, котрий може працювати конструктивно. І я вважаю, що це не найкращий спосіб демонстрації політичних симпатій чи антипатій. І підкреслюю, що даний законопроект, він несе і має в собі тільки єдине – передвиборчий характер. Він нічого не має спільного ані з зовнішньою політикою країни, він нічого не має спільного ані з покращанням життя всередині України. Це закон, котрий чітко позиціонує ті політичні сили, які виступають за скасування української незалежності, за скасування української державності, за ліквідацію інститутів влади з тим, щоб чітко і комфортно або дискомфортно почувати себе в новому економічному просторі. І я хотів, щоб кожний виступаючий з цього приводу власне це і підтвердив, бо співати пісні про великий нерушимый Советский Союз можна, але треба сказати – тоді ідіть, там і живіть, тому що я особисто там нажився. І той, хто хоче жити там, може туди повернутися, емігрувавши, наприклад, в Північну Корею. Ви відчуєте, як там класно і якісно можна реалізувати надбання комунізму, опозиціонуючи Кімерсену чи Кім Чан Іру. Тому я хотів би наголосити на тому, що цей законопроект, він чітко диспозиціонує представників політичних сил. І коли ви будете дивитися на результати голосування, шановні радіослухачі і телеглядачі, ви маєте бачити, що той, хто проголосував за цей законопроект, він проголосував проти незалежності України, він проголосував проти економічного суверенітету, він проголосував проти врешті-решт української державності. Тому я хотів би, чуючи голоси схвалення з зали, наголосити, що перед виборами не вартує використовувати парламент як засіб реалізації політичних прожектів. Це неефективно, тому що. Неефективно, я ще раз наголошу. І демонструвати силу голосу вартує в іншому місці вам. Тому я прошу мене не перебивати, я завершую, що ми, звичайно, за це голосувати не будемо. Дякую.
Нестор Шуфрич. Підготуватись Миколі Шульзі.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги! Шановні співвітчизники! Конечно же сегодня смешно звучит, что мы якобы теряем независимость. У меня вопрос. А почему Соединенные Штаты Америки и Мексика, создав зону свободной торговли, не потеряли свои независимости? Почему сегодня в рамках Евросоюза создана зона свободной торговли, при этом Франция не перестала быть Францией, Германия не перестала быть Германией, Испания не перестала быть Испанией? И почему же Брюссель и Вашингтон нам сегодня не рекомендуют двигаться в сторону создания, в первую очередь, зоны свободной торговли и зоны единого таможенного тарифа со странами, с которыми у нас переплетены исторически и экономически наши национальные экономики и производство? Сегодня мы стали свидетелями выступления «сказочника», который попытался нам представить сказку, в которую уже и сам не верит. Но он врал или обманули его, когда готовили ему, когда готовили ему цифры для доклада, а именно Ющенко сегодня сказал, что темпы роста ВВП в прошлом году у нас сократились в 2 раза. Не надо обманывать украинский народ, независимо от того, на каком языке этот народ думает. Сегодня реальное сокращение темпов производства в 5 раз, а в январе 2006 года впервые за 5 лет мы имеем падение не только темпов производства, но и самого производства на 2,5 процента. Сегодня по дороге в ЕС что мы сегодня получили? Ну понятно, цены на мясо должны были подняться, потому что управляющий делами Тарасюк является владельцем «Нашей рябы». Так «Наша ряба», пожалуйста, для «Нашей Украины». По цене 15 гривен за килограмм. А нам верните, пожалуйста, цену на куриное мясо по 8 гривен. Понятно, что если в прошлом году цены на сахар были 4,5 гривны, начиная с июня месяца, то в этом году уже с января. Что, «шоколадному зайцу» на домик не хватает в Конче-Заспе достроить? И весь украинский народ будет скидываться? Я понимаю, что в последний «оранжевый» месяц нужно сорвать все, что можно. Но почему за это должен платить украинский народ? Сегодня в этом выдающемся. сказке, в которую Ющенко сам не верил, мы увидели неуверенность, боязнь за свое политическое будущее. Я уверен: будущего нет никакого. А сегодня на референдуме, я уверен, народ Украины скажет: где ему лучше со странами, с которыми мы вместе работали, побеждали на войнах, в том числе и Наполеона в 1812-14 годах, чем с теми, кто сегодня толкает нас в нищету и травит нас ядерными отходами. Сегодня мы должны поддержать это заявление и поставить точку на этих спекуляциях. Наша фракция, как я уверен большинство проголосует „за”.
Так, шановні колеги. Нестор Іванович, тільки війна була в 812-ому році, 14-ий трохи до іншої війни вже відноситься, уже трохи до іншої війни вже відноситься. Будь ласка, Микола Шульга, фракція комуністів.
Шановні народні депутати, шановні радіослухачі, я думаю, що ця заява, яку ми сьогодні обговорюємо, вона має дуже важливе значення, не зважаючи на те, що вона має форму заяви. І те, що прозвучало тут, що не мов би це має передвиборний характер, насправді, це не передвиборний характер, а ця заява має відношення до стратегічного вибору України, до її перспективи в найближчі роки і на більш широку перспективу. Справа в тому, що дуже часто ми вміємо говорити, а коли починається реальна робота, то виявляється, що все відбувається навпаки. Заяви про інтеграцію в Європу, ну, прекрасні слова. Але ж давайте подивимось на реальний стан економіки. Ну, давайте ж не забудемо, що в нас внутрішній валовий продукт, навіть, порівняно з 90-им роком впав до 40% тільки. З таким рівнем продуктивності праці, з такими технологіями, а також з тими інноваціями, яких не відбувалося останніх 15 років, ну, хто ж нас чекає на західному ринку? А в цей час ми ще можемо конкурувати, можемо ще свою продукцію подати на схід, в країни, які об’єднані в ЄЕП. Ну, як же не використати цю можливість? Так, не приймають, скільки б ми не говорили, що ми хороші, що ми гарні, нас гладять по голівці, але крім того, що нам пропонують у них купувати товари, нічого іншого у нас немає. А тут ми втрачаємо ринки. Що у нас буде через 2-3 роки, що залишиться від економіки? Про це треба думати. Тому я вважаю, що ми повинні підтримати таку заяву, і за заявою повинні йти конкретні кроки, прагматичні кроки. І не треба до цього прив’язувати різні ідеологеми. Якщо в такій ситуації, в якій ми знаходимося, на першому місці повинен бути прагматизм. Якщо тут є прагматики, то вони проголосують за цю заяву. Спасибі.
Так, будь ласка, Черняк наполягає з мотивів. Одна хвилина. Одна хвилина. Черняк записаний.
Шановні народні депутати! Рішення потрібно приймати із знанням справи. Що таке „єдиний економічний простір”? Єдиний економічний простір, це, по-перше, зона вільної торгівлі, по-друге, це єдиний митний союз, по-третє, це наднаціональний регулюючий орган, і по-четверте, це єдина валюта. У зв’язку з цим, якщо ми будемо підтримувати єдиний. митний союз, то митні кордони України пройдуть по берегах Тихого океану, по кордонах Китаю, Монголії. Крім того, не може країна одночасно вступати одночасно в два митних союзи. Я зараз не кажу, чи треба, чи не треба. Я кажу, давайте визначимося. Якщо ми рухаємося в один бік, давайте в другий. То ми не можемо одночасно в другий рухатися. І давайте не будемо розтягуватися в шпагаті. Зараз коректною є постановка питання про зону вільної торгівлі із Росією, Білоруссю і Казахстаном. Це абсолютно заслуговує на підтримку. І давайте будемо коректно.
А в заяві якраз про це говориться. Будь ласка, Тягнибок, Асадчев. Шановні колеги, по хвилині з мотивів голосування. Не сперечайтеся.
Олег Тягнибок, голова Всеукраїнського об’єднання „Свобода”. Шановне товариство, ми ні в якому випадку не маємо право сьогодні приймати подібні постанови і подібні закони. Взагалі, про це вже говорилося раніше. З Росією не можна, особливо сьогодні, коли вона агресивно себе ставить по відношенню до України, говорити так. Росії не можна давати пальчик обсмоктувати, тому що вона руку до ліктя відкусить. Невже це незрозуміло? Згадаймо Тузлу, згадаймо висадку російського десанту в Криму, згадаймо вічні вояжі російських шовіністичних політиків Лужкова, Слізки, Жириновського. Вони що, сюди добросусідські стосунки приходять встановлювати? А цукрова криза? А навіть та сама бензинова криза в травні року, а зараз теперішня газова криза, яка була фактично штучно створена Російською Федерацією щодо України. Якщо ми хочемо з ними створювати добросусідські стосунки, маємо говорити з позиції сильного, а не слабака. Сьогодні Україна поводить себе, як слабодуха держава, ставши на задні лапки і перед Москвою, і перед Варшавою і перед іншими країнами.
Асадчев, будь ласка.
Валерій Асадчев, Український Народний Блок Костенка і Плюща. Ви знаєте, друзі, після прекрасної консолідованої доповіді Президента України оце політичне пустозвонство, яке сьогодні ми чуємо у Верховній Раді, дуже чітко показує нашим виборцям хто є хто в цій країні. Але я просто хотів би сказати, шановні, що ви прекрасно знаєте, що, створюючи свій комуністичний ЄЕП, ви повинні знати, що ви ліквідуєте самі себе. Тому що ви ліквідуєте Верховну Раду. Уже рішення буде приймати так званий наднаціональний орган, який буде сидіти там в Кремлі. І, якщо ви думаєте, що вас туди в Кремль пустять, то ви глибоко помиляєтеся. Вас ніхто не пустить далі Хутора Михайлівського. Так що я вношу від імені фракції конструктивну пропозицію. Внаслідок вашого ЄЕПу у нас сьогодні сталася колосальна проблема з сільським господарством. Давайте ми краще дамо доручення уряду датувати наше сільське господарство в зв’язку з цінами на молоко, це 200 мільйонів. І це буде дуже корисно для України.
Так, все, шановні колеги. А? Марченко, будь ласка, записаний, 1 хвилина.
Добрий день. Марченко Олександр. Один з виступаючих переді мною депутатів сказав, що Україна повинна мати мету, куди вона повинна іти. На мій погляд, для України не є мета ні Євросоюз, ні ЄЕП. На мій погляд, мета України це мате сильної незалежної держави. Якщо ми подивимося в ту політику, яку беруть гаранти нашої безпеки Росія і США, і Європа, це ми можемо побачити там і Тузлу, і газову кризу, і ми можемо побачити, коли США нав’язували нам неприйняття економічної угоди з Іраном. І ми бачимо, що тільки тоді, коли Україна зможе мати свою сильну позицію, тільки тоді ми можемо рухатися до своєї мети. Стратегічна помилка, на мій погляд, це відмова України від ядерної зброї. Тому я вважаю, що на тому тижні я вніс законопроект про денонсацію цієї ганебної угоди, про денонсацію. І, на мій погляд, що Україна повинна мати сильну.
Так, шановні колеги, заспокойтесь, обговорення питання завершено. Обговорення питання завершено, будемо голосувати. Перед тим як голосувати, буквально два моменти. Перше, я говорив, це, мабуть, Андрій Шкіль не почув, тому що я говорив, що є рішення двох комітетів і Комітету в закордонних справах, і Комітету з питань економічної політики, які підтримують цю заяву, є у ваших документ. Перше. Друге. Шановні колеги, щоб не було зайвих спекуляцій, це займе одну хвилину. Я прочитаю, про що йде мова і цій заяві. Верховна Рада України прийняла 20.04.2004 року Закон України „Про ратифікацію Угоди про формування Єдиного економічного простору". Втілення в життя даного закону вимагає прийняття більше ніж 90 угод між Україною, Росією, Білорусіє, Казахстаном, що повинні забезпечити. Перше. Вільний рух через кордони людей, товарів, капіталів, послуг. Друге. Підвищення життєвого рівня населення. Пройшло півтора року після прийняття закону, однак до цього часу не укладено жодної відповідної угоди для його реалізації. Враховуючи те, що зволікання у формуванні єдиного економічного простору не сприяє національним інтересам України, що формування єдиного економічного простору буде сприяти розвитку зовнішньоекономічних, зовнішньоторговельних відносин, зміцнення експортного потенціалу, підвищення життєвого рівня нашого народу, Верховна Рада України наголошує на необхідності прискорити укладення угод відповідно до Закону України „Про ратифікацію угоди про формування єдиного економічного простору”. Ось і вся політика. Я з врахуванням того, як я зачитав, бо тут трошки редакційно виправлено, я ставлю на голосування про прийняття постанови щодо заяви Верховної Ради України. Прошу голосувати. [[13:32:45]] За-212 По фракціях, будь ласка. «Регіони України» - 51, комуністів - 56, Народна партія – 20, «Наша Україна» - 1, Блок Тимошенко – 0, соціалісти – 29, Народний блок Литвина – 22, СДПУ (о) – 19, Української народної – 0, „Відродження” - 3, Партія промисловців підприємці України – 0, Народного Руху України – 0, „Реформи і порядок” – 0, „Єдина Україна” – 0, позафракційні – 1. Хто за те, щоб повернутись? Прошу голосувати. [[13:33:35]] За-206 Не прийнято. По фракціях. «Регіони України» - 53, комуністів - 56, Народна партія – 14, Наша Україна – 0, Блоку Тимошенко – 0, соціалісти – 28, Народний блок Литвина – 21, соціал-демократи об’єднані – 19, Українська народна – 0, „Відродження” – 6, Партія промисловців і підприємців, Народний Рух, „Реформи і порядок„, „Єдина Україна” – нулі, позафракційні – 9. Не прийнята заява. Слухається проект Постанови про Звернення Верховної Ради України "Про необхідність першочергового укладення міждержавних угод, які мають відношення до позиції України, Російської Федерації, Республіки Білорусь, Республіки Казахстан відносно третіх держав, для формування Єдиного економічного простору". Реєстраційний № 8431. Будь ласка, Віктор Мироненко.
Фракция коммунистов Украины, Мироненко. Уважаемые соотечественники, с целью чрезвычайно необходимого экономике, народу Украины, постановления № 8431, является первоочередное заключение обозначенных на переговорах 26-ти базовых межгосударственных соглашений, которые будут основой единого экономического пространства Украины, Белоруссии, Казахстана, России. Которые обеспечат восстановление выгодных Украине экономических связей. Значительный рост экономики, существенное повышение жизненного уровня народа. Временно правящие ныне, служащие США, а не Украине силы, уклоняются от реального создания единого экономического пространства. Что закономерно порождает бензиновый, газовый, мясомолочный кризис и другие тяжкие для народа кризисы. Они скрывают, что их министры не ведут согласований на межгосударственном уровне, отношение заключений 26-ти основных базовых для создание ЕЭП соглашений, определяющих таможенную позицию в отношении третьих стран, хотя без этих соглашений не будет единого экономического пространства. Что, лжет власть? Видимо лжет! Приведу лишь три факта, свидетельствующие о том, что существует реальная угроза для Украины остаться вне ЕЭП. Мы не сможем получить необходимые нашей экономике выгоды от ЕЭП. Факт первый. Для создания ЕЭП необходимо заключение соглашения о принятии единых правил определения страны в происхождении товаров, чтобы уменьшить количество случаев уклонения от уплаты налогов, таможенных сборов, чтобы пополнять госбюджеты наших стран, чтобы не допускать ввоза из третьих стран опасных для здоровья людей продуктов питания. Однако, наши правители не идет на заключение этого остро необходимого соглашения, это приводит к торговым конфликтам, в том числе мясо-молочному. Второй факт. Отказ от заключения соглашения о единых условиях транзита товара, хотя нам, как транзитной державе это остро необходимо. Факт третий. Уклонение от заключения соглашения о создании комиссии по торговле и тарифам. Хотя не может быть ЕЭП без органа регулирующего решение проблем торговли и тарифов. Ведь какой-то орган должен решать эти проблемы. Слова о нарушении суверенитета можно воспринять, как смехотворные в соответствии с их странной логикой выполнения решений гаагского, стокгольмского судов и других западных органов, вступление в НАТО, увеличивающее зависимость от США не нарушают суверенитет. А вот комиссия, необходимая для обычного решения проблем торговли, тарифов, нарушает. Это же абсурд. Уважаемые соотечественники! К сожалению, данная позиция зависимых от США политиков-марионеток приносит экономические и социальные беды. В интересах реального создания ЕЭП, подъема экономики существенного улучшения жизни народа мы призываем поддержать данное постановление. Спасибо. Покажите, что вы народные депутаты, пожалуйста, а народ увидит, кто за, а кто.
Дякую. Обговорювати будемо? Будемо. Бажаючих попіаритися багато, хоча і кожен закликає, що не буде робити цього. Будь ласка, Кармазін. Наступний Сергій Шевчук. Чотири виступлять, а потім подивимося.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, «Блок Юрія Кармазіна». Шановний Адаме Івановичу! Я хочу спочатку до вас звернутися. Ми обговорюємо законопроекти всі і ніколи у житті не думати, що ви можете використовувати крісло для того, щоб піаритися. Тому і народні депутати, не треба про них теж думати погано, вони мають право висловитися щодо тих проектів, які обговорюються. Шановні народні депутати, я щойно повернувся з Вінницької області, з Чернівецької області і хотів би запитати у авторів, чи можливо нам добавити і доопрацювати тільки звернення не до свого уряду, підкреслюю, тільки не до свого уряду, з приводу того, щоб зупинити процес, руйнівний процес українського села, розпочатий сьогодні нашими сусідами? Чи знаєте ви, яка зараз вартість молока? Оцей мороз, коли там треба дивитися за тими корівками. До 60 копійок опускається з гривні п’ятдесят. Шановні, я не маю на увазі народного депутата. Я маю на увазі мороз, який був 25, 27, 29 градусів. Тому даремно ви. Я бачу, у вас хороший настрій, шановні, мені дуже приємно. Але насправді я хочу затронути дуже серйозну тему. Тема того, що сьогодні люди вимушені знищувати поголів’я крупної рогатої худоби. І саме через те, що так захищає їх український парламент, що український парламент дозволив наплювати на себе і не звертається зараз до Державної Думи Російської Федерації з тим, щоб припинили зараз знищення українського села. Ми переорієнтуємося. Але я звертаюся зараз до уряду, якого немає: терміново почніть закупки для Держрезерву всього, що виробляє тваринництво. Закупайте зараз. Спасайте зараз ви село! У вас для цього є кошти. Так от, шановні, а те, що ви пропонуєте звертатись до власного уряду про те, щоб вони прискорили переговорний процес, то це ж не тільки він залежить. Процес – це справа обоюдна. І тут кохання треба мати і від противної сторони. Хіба ви не бачите, що як би ви не лізли із штанів, нема того кохання з того боку. Я теж хочу, щоб нас любили. Але це право треба ще і вибороти. Давайте виборемо це право, і нас будуть тоді любити як сильну державу. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, я підтверджую, що виступ Юрія Анатолійовича не був піаром. Будь ласка, Сергій Шевчук. Підготуватися Ратушняку.
Шановний Адаме Івановичу! Ви сьогодні головуєте на засіданні і ви допускаєте, що наше засідання перетворюється на пародію на законодавчу діяльність. Скоріше всього це мітинг на задану тему, організовану лівими силами. Мітинг щодо СРСР і в дужках „о” – оновлена СРСР, про що зараз закликають. Це пародія взагалі на комуністичну ідею, тому що вона має і позитивні риси. Але в даному випадку ви говорите про об’єднання з державою, яка свідомо робить усе шляхом спеціальних операцій, що шкодить нашій державі, тобто ні про яку дружну взаємо корисну співпрацю не йдеться. Якщо вже так, тема дешевої ковбаси настільки є вагомим аргументом до комуністів, то тут якраз і приклад, про який говорив Кармазін: дорожчає м’ясо і молоко, дорожчають ті речі, які зрозумілі людям, що ще досі схильні до комуністичної ідеї. Це взагалі агонія фракції КПУ, сьогодні ми є свідком цього, бо в наступному парламенті кількість отих прапорців буде значно меншою, лише в невеличкому куточку української Верховної Ради.
Давайте по темі заяви і закону. Потім у „Різному” розкажете про комуністів.
Я хочу нагадати, по темі. ще тоді, коли парламент розглядав це питання деякий час раніше, перший Президент нашої держави, нової уже держави Леонід Кравчук не голосував за закони, що стосуються ЄЕП. І шкода, що його прихильники фракції сьогодні так гаряче відстоюють цю ідею. Сьогодні в цьому залі виступив з посланням Президент, діючий Президент нашої держави. Можна по-різному оцінювати його виступ, але в ньому було єдине вірне – це перспективний напрямок руху нашої держави до Європи, руху не в Європу. Україна завжди історично була в цьому, в межах континенту, Україна завжди була європейською державою з точки зору цивілізації. Тимчасово її було ізольовано на 70 років, в період режиму тоталітаризму. Але слава богу, що цьому періоду уже наступає кінець. Тому зрозуміло, що фракція "Блоку Юлії Тимошенко" не буде брати участь в цій пародії, не буде голосувати. Я закликаю всіх свідомих народних депутатів: залишилося 1,5 місяця до кінця вашої каденції, не зіпсуйте весь свій попередній законотворчій шлях не правильним рішенням в кінці цієї каденції. Дякую.
Так, будь ласка, наступний Ратушняк Сергій. Підготуватися Юрію Соломатіну.
Сергій Ратушняк, Закарпаття. Шановні радіослухачі, шановні депутати, я хочу просто нагадати вам, що економіка – це наука про е, як вижити, наука про виживання. Політика – це наука про те, як краще вижити. І от в наш час ми стикнулися із ситуацією, коли одні групи, ніби страшні і олігархічні експериментували, грабували, замінилися другими групами, що призвело до збільшення товарів основних товарів: м’яса, молока, цукру, бензину, електроенергії, комунальних послуг, транспортних вдвічі і втричі. Ми маємо сьогодні ганебну практику, практично, перетворення країни на філіал якихось комерційних структур. Зараз я просто пропоную конструктивний, конструктив. Я думаю, що вся Україна погодиться мати спільні економічні зони не тільки з Росією, з Європою, з Америкою, з Китаєм. Пространство, на котором свободно обмениваются капитал, товары и трудовые ресурсы, безусловно, позитивно влияет на всех участников процесса. Сегодня у меня два предложения. Первое, чтобы сбалансировать ситуацию в нашем государстве, значит, правительство должен возглавить Семен Могилевич, для которого город Киев родной. Премьером министров и он же первым вице-премьером, и вице-премьером по ТЭКу должен стать Петро Ющенко, поскольку они владеют энергетическом фундаментом всей экономики Украины. Это гораздо лучше. Гораздо лучше, чем сегодня страна не то что присоединяется к России и Белоруссии, присоединяется к Бурятии со счетами сливок с экономики Украины в Дубаи и в швейцарских банках. Поэтому я закликаю представників пропрезидентських фракцій підтримати пропозицію несповзання до Бурятії з розрахунками сливків з економіки України в Дубаї і Швейцарії. Краще вже у Білорусію, ніж з Бурятією. Що ж стосується ЄЕПу і вільних економічних зон і просторів, за китайський вільний. З Китаєм, з Європою, з Америкою, і тим більше, з Росією. Ми на це приречені. А що стосується наднаціональних органів, я ніколи за це не проголосую. Я тут родився, на Україні, і хочу помирати в Україні, і щоб тут через тисячу років був жовто-блакитний прапор і ніякий інший. Дякую за увагу.
Так, шановні колеги, закликаю до парламентських висловлювань. Соломатін Юрій Петрович, будь ласка, фракція комуністів.
Уважаемые коллеги, дорогие соотечественники! Результаты обсуждения законопроектов 8432 и 8431, внесенные членами фракции коммунистов Виктором Андреевичем Мироненко, свидетельствует о том, что патриоты нашей Отчизны, тысячелетней Киевской Руси, идут в атаку, но пока еще не имеют в Раде большинства голосов. «Газоват», то есть инспирированная искусственно враждебными силами газовая война между Россией и Украиной, засвидетельствовала нелепость, и более того, опасность для энергетической безопасности Украины, безумный и бездумный дрейф Руси Киевской Украины из цивилизационного ареала своего тысячелетнего пребывания в составе православной восточно-славянской цивилизации в сторону не всегда дружественной нам Европе. Вспомним знаменитыйDrang nach Osten, начиная с Наполеоновских походов и через походы фюрера, и сейчас это - третий поход Европы на нашу цивилизацию. И так называемая помаранчевая революция реализует этот проект на нашей территории. Следующие этапы за. это мясомолочная война, Тузла, маяки Черноморского флота и так далее. Самоубийственные действия Президента, правительств засвидетельствовали их откровенно антинародный курс на предательство национальных интересов, о которых они в экстазе так любят провозглашать с каждого украинского тына. Один наш коллега здесь с трибуны договорился даже до того, что во имя независимости Украины нужно возобновить ее ядерный статус. Дорогой коллега, не беспокойтесь, Чернобыль – это наш вечный ядерный статус. Уважаемый председательствующий, я прошу вас дать распоряжение об опубликовании в парламентской газете «Голос Украины» результатов голосования фракций по этим двум законопроектам. Народ должен знать своих героев. И он этим героям даст свою оценку. Спасибо.
Шановні колеги, не збуджуйтеся. З мотивів Асадчев, будь ласка. Черняк наступний. По одній хвилині.
Валерій Асадчев, Український Народний Блок Костенка і Плюща. „Продуктивна” робота Верховної Ради під керівництвом комуністів у нас продовжується, шановні друзі. Але фракція Українського Народного Блоку Костенка і Плюща все-таки вважає, що треба якийсь конструктив з цього винести. Внаслідок такої діяльності, яку сьогодні запровадили комуністи, у нас Росія наклала ембарго, ви знаєте, на наші продукти. І тому ми вважаємо, щоб виправити цю ситуацію, і до речі, їх поведінка комуністів сьогодні зашкоджує і нормальним відносинам з Росією. Щоб виправити цю ситуацію, ми вчора порахували, що приблизно 180-200 мільйонів гривень нам треба передати сьогодні на село для того, щоб підтримати наших виробників, які сьогодні продають продукцію, молока по 60 копійок. Ми дуже просили б, щоб Верховна Рада прийняла таке доручення уряду, і ці кошти можна сьогодні взяти терміново з резервного фонду. Дуже уклінно прошу підтримати цю пропозицію і фракцію соціалістів.
Володимир Черняк, Тягнибок. Одна хвилина.
Шановні колеги, зрозуміло, що потрібно будувати нормальні взаємовигідні стосунки з Росією, Білоруссю, Казахстаном. Проти цього може заперечувати тільки ворог України. Це зрозуміло всім нам. І всі ми за це. Суть питання не в цьому. Суть питання в іншому. Суть питання в тому, що питання про Єдиний економічний простір окутано туманом політиканства, обману і лукавства. В цьому проблема. Відбулася навмисна підміна понять. Замість того, щоб вести мову про зону вільної торгівлі, питання заполітизували і назвали це Єдиний економічний простір. Я вже вам сказав, що Єдиний економічний простір зобов’язує до багато чого, не тільки до зони вільної торгівлі, до єдиного митного союзу, до наднаціонального регулюючого органу і до єдиної валюти.
Олег Тягнибок, Михайло Ратушний.
Олег Тягнибок, Голова Всеукраїнського об’єднання „Свобода”. Шановне товариство, ну є абсолютно очевидним, що Єдиний економічний простір це є новітній імперіалізм, але вже не політичний, а економічний. Це фактично новий союзний договір. І абсолютно є очевидним сьогодні, що Росія проти України веде війну, війну шпигунську, війну інформаційну, війну економічну. І, не дай, боже, що вона може перевести війну політично. І ця війна в Росії вдається тільки через те, що в Україні при владі, і , в тому числі і при законодавчій владі дуже багато агентів впливу Москви, який залишилося і які сьогодні працюють не на Україну, а працюють на Росію. І тому Всеукраїнське об’єднання „Свобода” розробило програму захисту українців, в якій чітко зазначено, що нам ніяких договорів про входження в ЄЕП не можна підписувати. Вийти треба Україні з СНД і вивести російські війська з Криму. І це буде правильно.
Михайло Ратушний, будь ласка. Нестор Шуфрич на старті.
Шановні колеги! Шановні виборці! Всім зрозуміло, що проти України з боку Російської Федерації йде економічна війна. На жаль, в Україні насуваються парламентські вибори і політичні сили на відміну, коли була ситуація з Тузлою, знайшли у собі мужність не дивлячись на різницю у політичних підходах зайняли державну позицію. Зараз такої позиції немає, бо дехто думає, що в той спосіб залучиться підтримкою російського капіталу, чи російськомовногоелекторату. Не буде цього. Росії ви потрібні будете тут як лакеї.Комуністи, згадайте хоча б історію українського комуніста Скрипника, який дуже сильно боровся проти УНР, а через 10 років отримав від московських комуністів кулю в лоб. Не працюйте тут на підтанцьовках! Тому що все, що зараз робиться - це спецоперація проти України. І ви просто-напросто виконуєте роль і функцію тих ляльководів з Кремля, не виконуйте роль маріонеток, не треба українським юнакам в Єдиному економічному просторі воювати проти.
Дякую. У Нестора Івановича інша думка, будь ласка. За ним Соболєв Сергій, наполягаєте?
Дякую Адам Іванович. Шановні співвітчизники! Шановні колеги! Я хочу звернутися на державній мові: не лякайте нас війною. Все войны, которые против нас начинали мы заканчивали в столицах тех стран, которые на нас нападали. В 1812 году любимый вами Наполеон на нас напал- украинские казаки закончили эту войну в 1814 году в Париже. О 41 и 45 я вам и напоминать не буду, потому что вам и так страшно. Но страшно нам сегодня от другого, мы уже разобрались с ценой на бензин, с ценой на газ - это ваша бездарность, это ваша ответственность. Но сегодня уже люди не в состоянии купить себе картошку и капусту. Сегодня вместо 80 копеек картошка стоит 3 гривны, капуста 4-5 гривен. Что останется нам есть, вы только у нас воздух можете забрать и тот уже делаете радиоактивным. Только в содружестве с государствами наше будущее, экономическое прежде всего. Спасибо.
Сергій Соболєві будемо голосувати. Прошу, ті, хто записався на після Соболєва, більше слова не матимуть.
Шановні колеги, мені здається, оця патетика, яка зараз звучить з різних сторін, все-таки повинна закінчитися єдиним. Що таке єдиний економічний простір? Якщо єдиний економічний простір – це зона вільної торгівлі, про що є і постанова відповідна Верховної Ради і наполягання, які були, відповідні щодо президента Кучми, якому чітко дали доручення, що зона вільної торгівлі в рамках діючої Конституції є головним моментом, який повинен забезпечити і вільне пересування товару, і послуг, і робіт, і робочої сили. То тоді у мене виникає одне питання. Чому в рамках всіх угод, які на сьогодні діють, ми маємо найгірші відносини стосовно аграрної продукції, ми маємо зараз удари по трубній продукції, ми маємо такі удари буквально по всі напрямках. А відповідь одна, тому що ЄЕП розглядає це не як зону вільної торгівлі, а розглядає це, як ще один фактор нагнітання напруженості перед виборами. Тому прохання: припиніть це робити.
Будь ласка, Мороз, мікрофон з місця.
Шановні депутати, декларації, які прозвучали, багато щодо цього предмету розгляду, в тому числі і під час розгляду, не потрібні. Нам справді треба мати зону вільної торгівлі і треба документи підписати, розробити умови. А із того переліку постанов, про які йдеться, десь 29 умов стосуються зони вільної торгівлі і вони ще будуть окремо предметом розгляду парламенту. Наша фракція не голосувала за ратифікацію Закону про ЄЕП саме тому, що не було ніяких розрахунків. В кінці-кінців, вони повинні з’явитися. Я дві години тому зустрічався з промисловцями Росії, які хочуть сьогодні створювати з спілкою промисловців єдину інвестиційну комісію. І вони так само говорять. Питання про тарифи, питання про ціни, про умови перетину кордону і так дальше, це повинно бути конкретним предметом, а не загальним и деклараціями. Давайте дамо доручення уряду, хай працює у цьому відношенні, а зміст постанови до того і зводиться. От і все.
Я продовжую засідання на 15 хвилин. Ставиться на голосування Постанова про звернення Верховної Ради України про необхідність першочергового укладення міждержавний угод, які мають відношення до позиції України, Російської Федерації, Республіки Білорусь, Республіки Казахстан відносно третіх держав для формування єдиного економічного простору, реєстраційний номер 8431. Прошу голосувати. [[13:59:34]] За-223 По фракціях. „Регіонів України” – 59, комуністів – 54, Народна партія – 30, „Наша Україна”, Блок Тимошенко – 0, соціалісти - 29, „Народний блок Литвина” - 22, Соціал-демократичної партії [[об’єднаної]] – 19, Української Народної партії - 0, „Відродження” – 5, Партія промисловців і підприємців, Народного Руху, „Реформи і порядок”, „Єдина Україна” - 0, Позафракційні – 5. Хто за те, щоб повернутися до голосування? Голосуємо. [[14:00:21]] За-220 По фракціях. „Регіонів України” – 56, комуністів – 56, Народної партії – 28, „Наша Україна” і Блок Тимошенко – 0, соціалісти - 29, „Народний блок Литвина” - 22, соціал-демократи – 19, Українська Народна - 0, „Відродження” – 5, Партія промисловців і підприємців, Народного Руху, „Реформи і порядок”, „Єдина Україна” – 0, Позафракційні – 5. Шановні колеги! Нам потрібно з вами зараз внести одне уточнення. Закон України "Про внесення змін до статті 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо повноважень судді]] " з пропозиціями Комітету про пере голосування. Реєстраційний номер 8659. Будь ласка, Маркуш, поясність там, буквально маленьке уточнення, бо ми дозволили тільки першому заступнику судді, а там і будь-якому заступнику. Марія Андріївна, одна хвилина і голосуємо.
Шановні колеги, Комітет з питань законодавчого забезпечення, правоохоронної діяльності повідомляє, що 12 січня 2006 року Верховною Радою був розглянутий за скороченою процедурою та прийнятий як закон проект закону про внесення змін до статті 249 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Закон прийнятий з метою розширення можливості судового захисту громадян у справах.
Вибачте, Марія Андріївна. Будь ласка, не треба розповідати про що. Ви скажіть, що ви просите. Ми вже чули, про що цей закон, бо ми за нього голосували. Яке треба внести уточнення?
При голосуванні по законопроекту від народного депутата Саса надійшло застереження, що положення законопроекту необхідно привести у відповідність із частиною другою статті 28 Закону України „Про судоустрій”. Я була доповідачем і, даючи відповідь на застереження, мала на увазі всіх заступників голови апеляційного суду і, перше, заступників голови апеляційного суду, голів судових палат у тому числі, оскільки їх посади є рівноцінними. Але через шум у залі на початок голосування до проекту я не змогла закінчити свою думку, а тому її неправильно було зафіксовано у стенограмі. Прошу ще раз переголосувати за даний законопроект.
Дякую. Шановні колеги, зрозуміли?
Не зрозуміли.
Ще раз повторюю, ми з вами голосували закон про внесення змін до статті 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Проголосували ми шостого числа. Там була пропозиція про те [[Саса, народного депутата]], що положення законопроекту необхідно привести у відповідність з частиною другою статті 28 Закону України „Про судоустрій”, в якому зазначено, що голова апеляційного суду має першого заступника і заступників голів. Ось у цьому законі так і написати, що у відсутності голови суду має право перший заступник або заступник голови суду. Так? Так. Або заступники. Перший заступник або заступники, тобто уточнити. Я ставлю на голосування про уточнення доЗакону України "Про внесення змін до статті 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення". Реєстраційний номер 8659. Перший заступник або заступники. Прошу голосувати. Ми його обговорювали. Голосуєм. Голосуєм, голосуєм, це комітет Мойсика просить. [[14:04:12]] За-212 Шановні колеги! Ми обговорювали. Комітет звернувся до нас, що ми записали, не почувши, коли голосували уточнення, яке вносили народні депутати, і тому комітет Мойсика просить записати, що не тільки перший заступник і заступник, а перший заступник або заступники, бо в нього є і перший заступник, і заступники. Прошу голосувати. Голосуєм. „І”! Голосуйте. [[14:04:53]] За-241 Дякую. Уточнення прийнято. Так, тут у нас ціла група колег хоче поговорити. Так, соціал-демократи, фракція, БЮТ і Народна партія. Так, будь ласка, хто? Шурма. Прошу підготуватися від БЮТ і. Білорус і Салмін.
Ігор Шурма, фракція Соціал-демократичної партії України [[об’єднана]], опозиційний блок „Не ТАК!”. Опозиційний блок „Не ТАК!” заявляє про неприпустимість ситуації, яка склалася навколо оновленої Конституції України. Верховна Рада своєю постановою 15 грудня зобов’язала Кабмін забезпечити до 31 грудня офіційне видання тексту Конституції із зміненими внесеними Законом України №2222 накладом 100 тисяч примірників за рахунок коштів Державного бюджету. Преамбула прийнятої нами постанови чітко визначає мету видання, за для належного інформування громадян України про організацію державної влади в Україні. Однак рішення Верховної Ради не виконуються, текст Конституції України із внесеними змінами до цього часу так і не надійшов у продаж. Країнами вже другий місяць живе за зміненим основним Законом, але її громадяни позбавлені можливості із цим ознайомитись. На сьогодні текст оновленої Конституції розміщено хіба на Інтернет-сайті Верховної Ради, що, враховуючи низький рівень доступу до мережі, безперечно, є недостатнім. Переконані, що вказана ситуація з Конституцією України є невипадковою. Списувати її на недбалість чиновників Кабміну, відповідальних за видання документу, вважаємо не виправданим. Заявляємо, в діях влади виборчій опозиційний „Блок НЕ ТАК!” вбачає конкретні кроки, спрямовані проти власного народу, задля обмеження його доступу до Конституції України. Замість офіційного тексту Конституції пропонується оцінки. Представників влади, в тому числі президент України постійно і планомірно нав’язують громадянам України думки про недосконалість основного Закону, про нагальну необхідність його переписати. Фактично, ці оціночні судження є свідченням реальних планів влади щодо системи організації і управління в Україні, свідченням реалізації владою загальної стратегії, спрямованої на зрив політичної реформи, свідками чого ми сьогодні стали під час виступу президента. Відмова влади від розповсюдження оновленого тексту Конституції – це також спосіб уникнути відповідальності за провальну соціально-економічну політику, наслідки для якої і держави, і для громадян є катастрофічними. Влада живе в інших вимірах, в інших цифрових даних, про що ми, знову ж таки, чули сьогодні тут, під час виступу президента. Зволікання з офіційним виданням оновленого тексту – це також єдина можливість приховати брехливість заяв представників влади щодо неконституційності рішення Верховної Ради про відставку Уряду. Виборчій „Опозиційний блок НЕ ТАК!” вимагає негайного звіту Уряду щодо виконання постанови Верховної Ради 3197 про видання оновленого тексту Конституції України та відповідної постанови Кабінету Міністрів 1295. Ми звертаємося особисто до голови Верховної Ради України: провести розслідування, звернутися до компетентних органів - провести це розслідування всіх причин затягування надходження офіційного видання оновленого тексту Конституції України в торговій мережі. Також ми настоюємо, щоб у Верховній Раді був заслуханий законопроект 8666 стосовно „Криворіжсталі”. Дякую.
Так, від фракції БЮТ і „Єдина Україна” Білорус Олег Григорович. Підготуватися Салміну.
Шановний Адам Іванович, народні депутати, громадяни України! Я хочу внести пропозицію, яка є дуже на часі, і яка, здається, влаштує всі фракції. Ця пропозиція зводиться до того, щоб негайно розглянути групу законів 7732 і аж до номер 6. тут сім чи вісім законів, в яких представники різних фракцій солідарно пропонують проект Закону про внесення змін до Закону України „Про статус депутатів місцевих [[в даному випадку]] рад” [[щодо недоторканості]]. Мотиви цього рішення Верховної Ради вже всім відомі. Ми обговорювали, всім зрозуміло, що так звана „недоторканість депутатів” місцевих рад, вона не відповідає Конституції України. Громадяни України в масовому порядку на зустрічах від кожного з нас вимагають зняти цей елемент, який веде ні до чого іншого, як до криміналізації місцевих рад всіх рівнів. Я думаю, що чи тепер, якщо є у нас сила для голосування, чи в чотири години – негайно треба сьогодні, бо Погоджувальна рада ще планувала вчора голосувати з цього, і цей закон повинен бути прийнятий сьогодні. Цього від нас чекають мільйони і мільйони громадян України. Шановні колеги, ці законопроекти, починаючи від 7732-державний, 7732-1д, де автори я і мій колега Шкіль, вони фактично аналогічні. Відмінності, і це говорить про солідарність між ними, мінімальна. Тому можна їх приймати консолідовано як єдиний законопроект прямо сьогодні, і нам наші виборці будуть дуже і дуже вдячні. Я дуже прошу народних депутатів погодитися з цим і проголосувати за цю групу законопроектів. Дякую.
Дякую. Так що, зараз голосувати? Зараз? Зараз попробуємо. Будь ласка, Салмін Олег.
Дякую. Заява фракції Народної партїі, „Народного блоку Литвина” про використання адміністративного тиску проти активістів та прихильників Народного блоку. Фракція Народної партії, „Народного блоку Литвина” вимушена звернутися до українського парламенту із зверненням щодо фактів ескалації адміністративного тиску з боку влади на своїх підлеглих, представників Народного блоку Литвина. Так у Голопольському районі Запорізької області підтримка проведення Народним блоком Литвина щорічного обласного турніру обернулося для прихильників спорту та активістів Народного блоку суцільним жахом. Напередодні заходу районна влада в особі голови райдержадміністрації Власенка та його заступника Домбровської, використовуючи своє службове становище, в ультимативній формі попередила тих, хто щиро намагався зробити у районі маленьке свято, про скорочення їх посад та звільнення з роботи. У день проведення турніру влада опустилася навіть до відключення теплопостачання спортивної школи при 19-градусному морозі. А також намагалася відключити електроенергію. Постійні догани, приниження та обвинувачення відчуваються з боку місцевої влади на всіх членів цього району і родини в тому числі, хто не побоявся відкрито заявити, що підтримують іншу, ніж владну політику, - політичну силу Народного блоку Литвина. Свавілля чиновників по відношенню до Народного блоку Литвина відчули на собі мешканці Енергодару Запорізької області. Міський голова Морщавка, будучи активістом провладної партії, авторитарно звільняв з посади підлеглих, мотивуючи це їхньою відмовою розділити політичні уподобання мера. Так члена Народної партії, поважну та авторитетну людину у місті, директора КП „Тепловодоканала” Соломона протягом тривалого часу примушували вступити до лав політичної партії мера Енергодара, жорстко тиснули, тримали у напруженні трудовий колектив підприємства. Насамкінець людину було безпідставно звільнено з посади і лише за те, що він є прибічником конструктивних поглядів і ідей „Народного блоку Литвина”. В даний момент 17 працівників підприємства, які є членами Народної партії дали чудовий вибір, або писати заяви про звільнення з посади за власним бажанням або заявити про вступ до лав провладної партії. Відверте політичне замовлення має справа, порушена слідчим управлінням головного управління міністерства внутрішніх справ України в місті Києві № 203402 за ознакою статті 190\4 Кримінального кодексу України. Дії. чітко окреслюють наміром зумисне обвинувачення та зухвале замовлення. Лише факт вилучення окремих вибіркових документів з подальшою відмовою у приєднанні до справи необхідних додаткових матеріалів, що свідчить на користь обвинувачених, розцінюється як необ’єктивне, одностороннє досудове слідство у сфабрикованій певними зацікавленими особами справі. Тому вважаємо за необхідне. витребуванням Генеральною прокуратурою і МВС України зазначеної кримінальної справи та здійснити перевірку обґрунтованості цього порушення. Всі ці наведені факти не можуть не викликати у конструктивних поміркованих політичних сил іншої реакції.
Дякую. Дякую, дякую. Ну два слова дайте, тільки два слова.
Тому фракція Народної партії „Народного блоку Литвина” призиває всі політичні сили приєднатися до нашого протесту проти адміністративного тиску і чиновного свавілля, а особливо на попередніх березневих виборах. Ми закликаємо чиновників зупинитися, не тиснути на українців, виконувати хоча б одну обіцяну влади та Президента, що закон і Конституція єдині для всіх. Звертаємось з проханням до Голови Верховної Ради України дати відповідне доручення Генеральній прокуратурі України провести перевірку наведених фактів, зокрема порушення конституційних прав громадян та свободу політичних поглядів. Просимо вважати цю заяву депутатським запитом. Дякую.
Так, шановні колеги, три пари фракцій скористалися своїм правом на перерву і виголосили своє бачення проблем. Останню заяву, три пари фракцій. Останню заяву дуже бурхливо підтримував вигуками „Ганьба” Юрій Анатолійович. На цьому ранкове засідання Верховної Ради оголошую закритим. Вечірнє засідання розпочнемо о 16-ій годині.