Добро утро, уважаеми колеги! Има кворум. Откривам заседанието. [[Звъни.]] Ще Ви прочета едно съобщение: „В изпълнение на чл. 18 от Закона за преминаването през и пребиваването на територията на Република България на съюзнически и на чужди въоръжени сили заместник министър председателят по обществения ред и сигурността и министър на отбраната на Република България уведомява Народното събрание, че със своя заповед е разрешил: 1. Преминаването през териториалното море и пребиваването с невоенен характер във вътрешните морски води за периода от 10 февруари 2018 г. до 14 февруари 2018 г. и посещение на пристанище Варна за периода от 10 февруари 2018 г. до 13 февруари 2018 г. за корабите от състава на Втората постоянна морска група на НАТО от Военноморските сили на Великобритания, на Република Турция и на Румъния. 2. Преминаването през териториалното море и пребиваването с невоенен характер във вътрешните морски води и посещение на пристанище Бургас за периода от 9 февруари 2018 г. до 12 февруари 2018 г. за корабите от състава на Втората постоянна морска противоминна група на НАТО от Военноморските сили на Великобритания, на Република Турция и на Румъния. Посещенията на корабите в град Варна и град Бургас са във връзка с изпълнението на утвърдения график на групите. В периода от 13 до 14 февруари 2018 г. се предвижда провеждане на учение със сили и средства от състава на Военноморските сили на Република България.“ Уведомлението е постъпило на 23 януари 2018 г. с вх. № 803 09-3 и е предоставено на Комисията по отбрана. Колеги, преминаваме към първа точка от дневния ред: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА АВТОРСКОТО ПРАВО И СРОДНИТЕ МУ ПРАВА. Вносители са Християн Митев и група народни представители на 13 декември 2017 г. Кой ще ни запознае с Доклада от Комисията по правни въпроси? Процедура? Заповядайте, господин Летифов.
Благодаря, госпожо Председател. Правя процедурно предложение за съкращаване срока на три дни за внасяне на предложение между първо и второ четене на Закона за железопътния транспорт.
Благодаря, господин Летифов. Моля, гласувайте така направената процедура за намаляване на срока между първо и второ четене. Гласували 154 народни представители: за 145, против 1, въздържали се 8. Предложението е прието. Още една процедура. Заповядайте, господин Веселинов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Бих искал и аз да направя процедура за удължаване на срока за правене на предложения на три седмици между първо и второ четене на Закона за местно самоуправление и местна администрация.
Благодаря, господин Веселинов. Моля, гласувайте за така направената процедура за удължаване на срока. Гласували 155 народни представители: за 141, против 1, въздържали се 13. Предложението е прието. Заповядайте за Доклада, госпожо Илиева.
Госпожо Председател, най напред моля за процедура. На основание чл. 49, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание моля в залата да бъде допуснат господин Румен Димитров – заместник-министър на културата.
Моля, гласувайте по така направената процедура за допуск. Гласували 156 народни представители: за 155, против 1, въздържали се няма. Предложението е прието.
Уважаеми колеги, представям на Вашето внимание: „ДОКЛАД за първо гласуване относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за авторското право и сродните му права, № 754-01-84, внесен от Христиан Митев и група народни представители на 13 декември 2017 г. На свое заседание, проведено на 17 януари 2018 г., Комисията по правни въпроси обсъди Законопроект за изменение и допълнение на Закона за авторското право и сродните му права, № 754-01-84, внесен от Христиан Митев и група народни представители на 13 декември 2017 г. На заседанието присъстваха: от Министерството на културата: господин Румен Димитров – заместник-министър, господин Мехти Меликов – директор на дирекция „Авторско право и сродните му права“ и госпожа Катерина Пашова – държавен експерт в дирекция „Авторско право и сродните му права“; от Асоциацията на българските радио и телевизионни оператори: госпожа Анна Танова-Атанасова – изпълнителен директор и господин Ивайло Бурков – юрист; от Сдружение на композитори, автори на литературни произведения, свързани с музика и музикални издатели за колективно управление на авторски права („Музикаутор“): господин Иван Димитров – изпълнителен директор, господин Ясен Козев – председател на управителния съвет, госпожа Мариана Андреева – юрист, госпожа Кристина Стоянова и госпожа Вероника Чанева – връзки с обществеността; от Дружество за колективно управление в частна полза правата на продуцентите на звукозаписи и музикални видеозаписи и на артистите изпълнители (ПРОФОН): госпожа Станислава Армутлиева – председател на управителния съвет, госпожа София Щерева – изпълнителен директор, госпожа Преображенска и господин Момчил Младенов – юридически съветници; от Сдружение „Филмаутор“: госпожа Мария Палаурова-Чолакова – изпълнителен директор и госпожа Мариана Андреева – юридически консултант; от „Българската асоциация на кабелните и комуникационните оператори“: госпожа Галя Маринова – председател на управителния съвет и господин Минчо Минчев – юридически консултант. От името на вносителите Законопроектът беше представен от господин Кирилов, който посочи, че с него се въвеждат изискванията на Директива 2014/26/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 февруари 2014 г. относно колективното управление на авторското право и сродните му права и многотериториалното лицензиране на правата върху музикалните произведения за използване онлайн на вътрешния пазар. Той отбеляза, че с него се уреждат специфични условия към субектите, извършващи колективно управление на права, подробно се регламентират правата на носителите на авторски и сродни права, членствените права в организациите, изискванията към съдържанието на устава, правомощията на общото събрание, управителния и надзорния съвет. Предложеният Закон обхваща управлението на приходите от колективното управление на права, принципите за разпределение на събраните възнаграждения и удръжките за дейността на организациите, като са предвидени и разпоредби за разрешаване на възникналите спорове чрез медиация. Господин Кирилов добави, че колективното управление на права ще може да се извършва наред с организациите за колективно управление на права и от независими дружества за управление на права, получили регистрация в Министерството на културата. Предложените разпоредби съдържат правила относно определянето размера на тарифите и подробно регламентират правомощията на министъра на културата по отношение на регистрацията на организациите и на дружествата за колективно управление на права, както и осъществяването на контрол върху тяхната дейност. С приемането на Законопроекта се очаква развитие на пазара на авторските и сродните им права, подобряване на конкурентната среда и защита правата на авторите. Господин Кирилов посочи, че срокът за въвеждане на изискванията на Директивата от държавите – членки на Европейския съюз, е изтекъл на 10 април 2016 г. и към момента Съдът на Европейския съюз е сезиран с Процедура за нарушение поради неизпълнение на това задължение. По Законопроекта са постъпили становища от Европейската агенция за защита на изпълнителските, продуцентските и авторските права (ЕАЗИПА), „Профон“, „Музикаутор“, „Филмаутор“ и „Артистаутор“, както и Национално сдружение на кабелните оператори „Клуб 2000“. Господин Румен Димитров отбеляза, че със Законопроекта се търси баланс между интересите на носителите на права и техните организации за колективно управление, от една страна, и ползвателите на обекти на авторски и сродни права и техните организации, от друга. От „Асоциацията на българските радио и телевизионни оператори“ и от „Българската асоциация на кабелните и комуникационните оператори“ заявиха своята подкрепа към Законопроекта и посочиха, че Законопроектът е резултат от продължителната работа на работната група към Министерството на културата и в голяма степен отразява всички позиции и становища. Те изразиха положителна оценка към предвидената в Законопроекта възможност за иницииране на промяна на тарифите. От сдружения „Профон“ и „Музикаутор“ отбелязаха, че основната задача на Законопроекта е осигуряването на възможност на собствениците на права да получат справедливо възнаграждение. Те посочиха необходимостта от прецизиране на текстовете, свързани с възможността за промяна на тарифите. В дискусията взеха участие народните представители Данаил Кирилов, Явор Нотев, Христиан Митев и Крум Зарков. Господин Кирилов и господин Митев изразиха подкрепата си към Законопроекта и отбелязаха, че вносителите подкрепят личното упражняване на авторските права и техните организации. Те акцентираха върху необходимостта от създаване на конкурентна среда, която да защити интересите на творците и да ги мотивира да създават творчески продукт. Господин Зарков посочи, че от парламентарната група на „БСП за България“ подкрепят по принцип Законопроекта и добави, че всички засегнати в Законопроекта интереси са еднакво легитимни. След проведената дискусия Комисията по правни въпроси с 16 гласа „за“, без „против“ и „въздържали се“ предлага на Народното събрание да приема на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за авторското право и сродните му права, № 754-01-84, внесен от Христиан Радев Митев и група народни представители на 13 декември 2017 г.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Илиева. Следва доклад на Комисията по културата и медиите. Заповядайте.
Благодаря Ви. Уважаеми колеги народни представители, дами и господа! „ДОКЛАД на Комисията по културата и медиите за първо гласуване относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за авторското право и сродните му права, № 754-01-84, внесен от Христиан Митев и група народни представители на 13 декември 2017 г. На редовно заседание на Комисията по културата и медиите, проведено на 25 януари 2018 г., беше разгледан Законопроект за изменение и допълнение на Закона за авторското право и сродните му права, № 754-01-84, внесен от Христиан Митев и група народни представители на 13 декември 2017 г. В заседанието участваха: от Министерството на културата: Румен Димитров – заместник-министър, Весела Щерева – парламентарен секретар, Мехти Меликов – директор на дирекция „Авторско право и сродните му права”, Катерина Пашова – държавен експерт в дирекция „Авторско право и сродните му права“; от Българската национална телевизия: Константин Каменаров – генерален директор, Зина Трифонова – член на Управителния съвет на БНТ, Кремена Кадиева – директор на Правна дирекция; от Българското национално радио: Александър Велев – генерален директор, и екип от Националното радио; от Асоциацията на българските радио- и телевизионни оператори (АБРО): Анна Танова – изпълнителен директор, Ивайло Бурков – юридически съветник, и Господин Йовчев. В заседанието участваха и представители на: Българската асоциация на кабелните и комуникационните оператори (БАККО), Съюза на българските филмови дейци, „Музикаутор“, „Профон“, „Филмаутор“, Европейската агенция за защита на изпълнителските, продуцентските и авторските права (ЕАЗИПА), Сдружение „Сцена музика“, издателство „Токсити Пъблишинг”, Сдружение за защита на легалното разпространение на програми „ТеРаПро“ и други. От името на вносителите Законопроектът беше представен от народния представител Христиан Митев. Целта на Законопроекта е в българското законодателство да бъдат въведени разпоредбите на Директива 2014/26/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 февруари 2014 г. относно колективното управление на авторското право и сродните му права и многотериториалното лицензиране на правата върху произведения за използване онлайн на музикални произведения на вътрешния пазар, наричана накратко „Директивата“. Директивата е насочена да създаде нормативна уредба за колективно управление на авторските права, с която да се осъществи на практика по-добро управление, по-голяма прозрачност и отчетност; да насърчи и улесни организациите за колективно управление на авторските права да получават многотериториален лиценз, който касае правата на авторите. Срокът за транспониране на Директивата във вътрешното законодателство на държавите – членки на Европейския съюз, е не по-късно от 10 април 2016 г., който не е изпълнен от България и заради това Европейската комисия е образувала процедура за нарушение, по която е взето решение за сезиране на Съда на Европейския съюз за неизпълнение на това задължение. Законопроектът регламентира нормите на Директивата да бъдат обособени в нов дял от Закона за авторското право и сродните му права – Дял втори „а“ „Колективно управление на авторски и сродни на тях права“. Законопроектът урежда отношенията, свързани с колективното управление на права при използването на произведения и други обекти на закрила, и дейността на организациите за колективно управление на права и независимите дружества за управление на права. Определят се и изискванията за получаване на многотериториално разрешение за използване на музикални произведения онлайн. Като субект на колективно управление на права освен организациите за колективно управление на права се въвеждат и независими дружества за управление на права. Със Законопроекта се разписват норми, касаещи изискванията за прозрачност и отчетност на дейността на субектите на колективното управление и правилата относно определянето на размера на тарифите. Регламентират се правомощията на министъра на културата при осъществяването на контрола върху дейността по колективно управление, свързана с регистрацията на организациите и дружествата и контрол върху дейността им. В текста на Законопроекта е предвидена процедура по медиация при разрешаване на спорове, която се провежда по реда на Закона за медиацията. По Законопроекта са постъпили становища от: Европейската агенция за защита на изпълнителските, продуцентските и авторските права, „Музикаутор“, „Профон“, „Филмаутор“ и „Артистаутор“, Националното сдружение на кабелните оператори „Клуб 2000”, Българската асоциация на кабелните и комуникационни оператори, Международната федерация на звукозаписната индустрия, Съюза на българските филмови дейци – Гилдия художници, РЕПРО БГ и Съюза на българските композитори. В изказването си господин Румен Димитров – заместник-министър на културата, изрази становище, че Министерството на културата подкрепя Законопроекта. Народният представител Чавдар Велинов изрази подкрепа на Законопроекта, като подчерта, че между първо и второ гласуване ще бъдат направени предложения за промени. Участие в дискусията взеха: Александър Велев – генерален директор на БНР, Анна Танова – АБРО, Здравка Сиракова – ЕАЗИПА, Иван Димитров – „Музикаутор“, Станислава Армутлиева – „Профон“, Станислав Дражев – Сдружение „Сцена Музика“, Борис Бончев – издателство „Токсити Пъблишинг“, Галя Маринова – БАККО, и Велизар Соколов – „ТеРаПро“. По-голямата част от тях изразиха подкрепа на Законопроекта и желание за участие в работна група между първо и второ гласуване, където ще представят свои предложения. Господин Мехти Меликов отговори на поставени въпроси. След проведеното гласуване народните представители от Комисията по културата и медиите единодушно, със 17 гласа „за“, предлагат на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за авторското право и сродните му права, № 754-01-84, внесен от Христиан Митев и група народни представители на 13 декември 2017 г.“
Благодаря Ви, уважаеми господин Будинов. Следва Доклад на Комисията по европейските въпроси и контрол на европейските фондове. Той ще бъде представен от председателя на Комисията господин Вигенин. Заповядайте, господин Вигенин.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми колеги народни представители, ще се опитам изразително, като господин Будинов, да прочета становището. „ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за авторското право и сродните му права, № 754-01-84, внесен от Христиан Радев Митев и група народни представители на 13 декември 2017 г. На свое редовно заседание, проведено на 17 януари 2018 г., Комисията по европейските въпроси и контрол на европейските фондове разгледа Законопроект за изменение и допълнение на Закона за авторското право и сродните му права, внесен от Христиан Радев Митев и група народни представители на 13 декември 2017 г. Законопроектът беше представен от господин Тома Биков – народен представител и вносител на Законопроекта, и господин Румен Димитров – заместник-министър на културата. На заседанието също така присъстваха: господин Мехти Меликов – директор на дирекция „Авторско право и сродните му права“, госпожа Катерина Пашова – държавен експерт в дирекция „Авторско право и сродните му права“, както и госпожа Весела Щерева – парламентарен секретар към Министерството на културата. Проектът на закон има за цел да въведе в българското законодателство изискванията на Директива 2014/26/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 февруари 2014 г. относно колективното управление на авторското право и сродните му права и многотериториалното лицензиране на правата върху музикални произведения за използване онлайн на вътрешния пазар. Важно е да бъде отбелязано, че крайният срок за въвеждане на изискванията в националното законодателство е бил 10 април 2016 г. Поради неизпълнение на това задължение Европейската комисия е образувала процедура за нарушение срещу Република България, № 2016/0260, по която на 7 декември 2017 г. е взето решение за сезиране на Съда на Европейския съюз, като ще бъде поискана финансова санкция в размер на 19 121,60 евро на ден.“ Пропускам част от становището, тъй като не сме основна комисия. Продължавам: „Според мотивите на вносителите Директива 2014/26/ЕС има 3 основни акцента: по-подробно и детайлно регламентиране на дейността на организациите за колективно управление на права, най-вече по отношение на прозрачността на действията им пред членовете и пред обществото; създаване на специален механизъм, уреждащ спазването на авторското право при многотериториално използване на музикални произведения по интернет; въвеждане в системата на колективното управление на авторските и сродните им права на нови субекти. Според предварителна оценка на въздействието на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за авторското право и сродните му права не се предвиждат разходи от държавния бюджет. По отношение на упражняването на авторските права се очакват ползи за носителите на права и развитие на пазара, включително и подобряване на конкурентната среда и защита на авторите. Следва да се има предвид, че на 23 декември 2017 г. в Комисията по европейските въпроси и контрол на европейските фондове е постъпило становище от Европейската агенция за защита на изпълнителските, продуцентските и авторските права. Според Агенцията предлаганият Законопроект за изменение и допълнение не отстранява основните и най-тежки проблеми в Закона за авторското право и сродните му права, които са в противоречие с Директива 2014/26/ЕС, както и с редица други предходни актове на международното и европейско право. В последвалата дискусия по Законопроекта председателят на Комисията обърна внимание, че Комисията по европейските въпроси и контрол на европейските фондове разглежда такъв тип законопроекти от гледна точка на това дали коректно транспонират съответното европейско законодателство. Той подчерта, че не насърчава внасяне на такива законопроекти от народни представители, защото към тях липсва таблица за съответствие с директивите, които въвеждат, а това затруднява подготовката на становищата на КЕВКЕФ. Заместник-министърът на културата господин Румен Димитров уточни, че Проектът е разработен от Министерството на културата, но е внесен чрез народни представители, за да се съкрати времето за приемането му, с цел избягване на налагането на финансови санкции от Европейската комисия. Според представителите на „Музикаутор“, „Профон“ и Асоциацията на българските радио-телевизионни оператори не само липсва таблица за съответствие, но и не е било проведено обществено обсъждане по Законопроекта. Трите организации, въпреки резервите си, подкрепиха по принцип предложените промени. Господин Иван Димитров – изпълнителен директор на „Музикаутор“, подкрепи решението за създаване на работна група от водещата Комисия по правни въпроси, която да разгледа в детайли всички аргументи между първо и второ четене. Заместник-министърът на културата увери членовете на Комисията по европейските въпроси и контрол на европейските фондове, че в рамките на следващите 20 дни ще бъдат положени нужните усилия да бъдат взети предвид всички гледни точки. Председателят на Комисията по европейските въпроси и контрол на европейските фондове се обърна към Министерството на културата с молба да изпратят таблицата за съответствие на Законопроекта и съответната директива и апелира представителите на „Музикаутор“, „Профон“ и Асоциацията на българските радио-телевизионни оператори да представят своите становища за промените, които ще предложи работната група на Комисията по правни въпроси. В резултат на проведеното след дискусията гласуване Комисията по европейските въпроси и контрол на европейските фондове предлага с 4 гласа „за“ и 2 гласа „въздържал се“ на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за авторското право и сродните му права, № 754-01-84, внесен от Христиан Радев Митев и група народни представители на 13 декември 2017 г.“ Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Вигенин. Вносителите желаят ли да представят Законопроекта? Господин Митев, заповядайте да представите Законопроекта и мотивите към него.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Председател. Уважаеми народни представители, ще се постарая да бъда максимално кратък с оглед на факта, че в докладите на трите комисии, които чухте до този момент, в голяма степен бяха представени основните положения в Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за авторското право и сродните му права. Проектът на Закон за изменение и допълнение на Закона за авторското право и сродните му права е изготвен с цел въвеждане на Директива на Европейския парламент и на Съвета от 26 февруари 2014 г. относно колективното управление на авторското право и сродните му права и многотериториалното лицензиране на правата върху музикални произведения за използване онлайн на вътрешния пазар. Държавите – членки на Европейския съюз, бяха длъжни да отразят тази директива във вътрешното си законодателство най-късно до 10 април 2016 г., като за неизпълнение на това задължение Европейската комисия е образувала срещу страната ни процедура за нарушение № 2016/0260, по която на 7 декември 2017 г. е взето решение за сезиране на Съда на Европейския съюз, като ще бъде поискана финансова санкция в размер на 19 121,60 евро на ден – сума, която никак не е малка. Ако бъде поискано държавата да плаща от момента, в който е следвало да бъде въведена Директивата във вътрешното законодателство, се получава период от близо две години – съвсем немалка сума, което е и основният мотив, в сътрудничество с Министерството на културата, вносителите на този законопроект да го внесат в Народното събрание, за да можем да избегнем налагането на тази санкция. Въпросната Директива съдържа изцяло нова и много подробна регламентация на изискванията за функциониране на организациите за колективно управление на права, както и въвеждане на нов субект на колективното управление – независимите управляващи права дружества. Напълно нова е и регламентацията по отношение многотериториалното лицензиране на правата върху музикални произведения за използване онлайн на вътрешния пазар. Три са основните моменти, които се въвеждат с тази директива. На първо място, много по-подробно и детайлно регламентиране на дейността на организациите за колективно управление на права, най-вече по отношение на прозрачността на действията им пред членовете на тези организации и пред обществото. На второ място, създаване на специален механизъм, уреждащ спазването на авторското право при многотериториално използване на музикални произведения по интернет. Директивата предлага специфични правила за организации на колективно управление на права, които биха изразили желание и готовност да управляват авторски права върху музикални произведения, предлагани по интернет. Третият акцент на Директивата е въвеждането в системата на колективно управление на авторски и сродни права на нова категория субекти, наричани в Законопроекта „независими дружества за управление на права“. Дадено е и определение на тези независими дружества – това са търговски дружества, които са оправомощени по договор за възлагане от носители на права да управляват техните права, като единствената и основна цел на тези дружества е да представляват носителите на права, да изплащат на тях уговореното между организациите и правоносителите възнаграждение за използването на произведенията на авторите, които са ги създали. В заключителните разпоредби на Законопроекта е предвидено запазване статута на действащите организации за колективно управление на права, като, от една страна, така ще се запази тяхното нормално функциониране и няма да се стигне до сътресения. От друга страна, е предвиден шестмесечен преходен период, в който регистрираните организации да могат да преведат уставите си в съответствие с изискванията на Закона, а търговските дружества, които ще представляват автори, да могат да подадат заявления за регистрация и съответно да бъдат регистрирани в Министерството на културата, като се създава специален регистър с два раздела в него, съответно за организации за колективно управление на права и на независими търговски дружества за управление на права. Целта на този законопроект и на Директивата като цяло е да се намали в максимална степен съществуващото господстващо положение на организациите за колективно управление на права с въвеждането на така наречените „независими търговски дружества за управление на права“, да имаме по-ясен и по-прозрачен пазар на авторски права и съответно по-ясно и по-прозрачно управление на авторски права от организации за колективно управление на права и от новия субект – независимите търговски дружества за управление на права. Призовавам Ви да подкрепите този законопроект на първо четене. Разбира се, между първо и второ четене – заявихме го като вносители във всички комисии – ще се съобразим с всички мнения и становища, които бяха произнесени от заинтересованите страни при обсъждането в постоянните комисии на Народното събрание. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Митев. Откривам разискванията. Има ли изказвания? Заповядайте, господин Байчев.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми колеги народни представители! Проектът за изменение и допълнение на Закона за авторското право и сродните му права е изготвен с цел транспонирането на Директива на Европейския парламент и на Съвета от 26 февруари 2014 г. относно колективното управление на авторското право и сродните му права и многотериториалното лицензиране на правата върху музикални произведения за онлайн използване на вътрешния пазар. Изрично се уточнява, че крайният срок за въвеждане на Директивата е 10 април 2016 г. За неизпълнението на това наше задължение Европейската комисия е образувала срещу страната ни процедура, по която с Решение на Съда на Европейския съюз е поискана санкция в размер на 19 121 евро на ден. Искам да отбележа, че ако Законопроектът бъде приет в настоящия си вид, ще се създаде недопустим от Конституцията на България законен монопол в частна полза на регистрираните към настоящия момент организации за колективно управление на права, тъй като само те ще могат да представляват авторите и да събират възнагражденията за тях. Формално ще могат да се създават нови организации за колективно управление на права и независими управляващи права търговски дружества, но за да съществуват, те ще трябва да сключат споразумение със сега действащите, тъй като те самостоятелно нямат право да събират от ползвателите възнаграждения за членуващите в тях правоносители. Нещо повече, създават се предпоставки за следващи наказателни процедури срещу България. Налице е пряко противоречие с чл. 101 и чл. 102 от Договора за функционирането на Европейския съюз, касаещи правилата за конкуренция в Европейския съюз. По този начин се дава възможност за законов монопол на вече регистрираните организации за колективно управление на права. Чрез настоящия Закон за изменение и допълнение на Закона за авторското право и сродните му права възможността за нарушаване на договора за функциониране на Европейския съюз се закрепва законодателно. Във връзка с установеното противоречие бих искал да изразя и защитя становище и опасение от неблагоприятните последици за България, които биха могли да възникнат пред отговорни институции и фактори, можещи да повлияят на развитието на процеса. В чл. 94г се определя съдържанието на Публичен регистър на лицата, получили регистрация по чл. 94б, който се поддържа от министъра на културата. В ал. 4, т. 8 е определено в Регистъра да се впишат носителите на права, но липсва изискване за наличие на актуализиран списък на заглавията на техните произведения, срока, територията и други условия, за които са отстъпени тези права. Това са критерии от съществено значение при евентуален бъдещ спор, защото благодарение на тях ще е предварително уточнено налице ли е съответното нарушение и дали е осъществен съставът на чл. 94г. Липсва единен публичен регистър, от който да е видно как всеки ползвател, сключил договор с организации за колективно управление на права или с независимо управляващо права дружество, да получи право на достъп до лицензиран софтуер и да може в реално време да се информира за размера на изплащането на възнагражденията към всеки един от правоносителите. Чрез такъв регистър ще се избегнат съмненията за злоупотреба с права от страна на организации за колективно управление на права или независимо управляващо права дружество. Настоящата практика, която имаме, показва, че много често организации за колективно управление на права не поддържат или неглижират задължението си да актуализират списъка с авторите и произведенията, които представляват. При такава постановка е възможно да се окаже, че дадена организация, съзнателно или не, събира приходи от управление на права, които не са ѝ отстъпени. Това уточнение е важно, за да се елиминират евентуални злоупотреби с обема от представлявани права. Също така смятам, че трябва да се въведе и принцип да не се изисква разрешение за разпространение на произведения, радио- или телевизионни програми, за които правоносителят е осигурил свободен достъп за потребителите. В частта за определяне размера на събираните възнаграждения – чл. 94р, се определя процедура по изготвяне и приемане на тарифи, за размерите на възнагражденията, които се събират от организация за колективно управление на права с участието на представителна организация, на ползвателите за всеки вид и обем на използваните произведения и други обекти на закрила. От съществено значение е тези тарифи да бъдат пропорционални на приходите, еднакви за всички, без отстъпки и намаления. При така създадената ситуация на запазване на монопола на досега съществуващите организации за колективно управление на права е крайно наложително да има и един държавен орган, който да бъде коректив между организациите за управление на права и ползвателите. Още повече че според годишните отчети на организации за колективно управление на права през последните години най-голяма част от приходите им идват от радио- и телевизионни предприятия. Мотивът на вносителите, че това са частни гражданскоправни отношения, които не се нуждаят от държавна регулация, не е състоятелен. Предлаганият метод на медиация е признат извънсъдебен способ за решаване на спорове между страните, но считаме, че не е подходящ като единствен начин за определяне на тарифите на организации за колективно управление на права, предвид спецификата на проблема и дупките в законодателството ни. Съгласно чл. 17, ал. 1 от Закона за медиация постигнатото споразумение обвързва само страните по спора и не може да се противопоставя на лица, които не са участвали в процедурата. Това на практика означава, че постигнатото съгласие за тарифа чрез медиация ще бъде задължително само за участниците в процедурата, но не и за всички останали. Няма физическа възможност всички ползватели да участват в процедурата. Дори и да участват представителна организация или няколко такива, те също не обхващат всичките ползватели. Приетата чрез медиация тарифа няма да бъде задължителна за тях. Друг проблем е, че не е изяснен въпросът каква тарифа ще се прилага при провал на процедурата по медиация и за какъв период. Пропуск е и липсата на съдебен контрол по отношение на определяне на тарифите. Направеното предложение министърът на културата да не се намесва при определяне на размера на авторските възнаграждения, събирани от организации за колективно управление на права, както и от независими управляващи права търговски дружества, когато авторските права не са уредени от радио- и телевизионна организация, не е добра. Ето защо трябва да се включи нова, прецизирана алинея, чрез която министърът на културата или упълномощено от него лице да може да взема отношение по този казус. Друго важно изискване към тарифите е свързано с прилагането и сключването на договорите с ползватели. Организациите за колективно управление на права трябва да отстъпват на ползватели с управлявани от тях права за използване на произведения или други обекти на закрила с договори при равни и еднакви за всички недискриминирани условия, за да има реална пазарна конкуренция между правоносителите на авторски права. Следващата важна част от взаимоотношенията правоносител – организации за колективно управление на права, както и независими управляващи права търговски дружества и ползватели е свързана с изсветляване на задължението за авторското възнаграждение, като се постави изискването ползвателите по чл. 21 и чл. 91 от Закона за авторското право и сродните му права да формират част „авторски права в цената съответно на фактурата към крайния потребител или абонат“. В този си вид Законът за изменение и допълнение на Закона за авторското право няма да реши и да изчисти проблемите с авторското право и срочните му права и ще продължи практиката те да се решават в съдебни зали, вместо да бъдат регулирани от Закона. Ето защо считаме, че трябва да изчистим неяснотите, като направим предложение за промени между първо и второ четене на настоящия Законопроект. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Байчев. Има ли реплики към неговото изказване? Не виждам. Други изказвания по обсъждания Законопроект? Няма. Закривам разискванията. Пристъпваме към гласуване. Гласуваме Законопроект за изменение и допълнение на Закона за авторското право и сродните му права, № 754-01-84, внесен от Христиан Радев Митев и група народни представители на 13 декември 2017 г. Гласували 147 народни представители: за 116, против няма, въздържали се 31. Предложението е прието. Уважаеми колеги, това беше 14 точка от нашия дневен ред. Предстои парламентарен контрол, той ще започне в 11,00 ч. (След почивката.)
Уважаеми народни представители, продължаваме с: ПАРЛАМЕНТАРЕН КОНТРОЛ. Първо да Ви информирам, че за периода от 19 до 25 януари 2018 г. няма новопостъпили питания. Имаме писмени отговори за връчване, те са доста. Ще ги изчета. Моля народните представители, които имат да получават писмени отговори, да ги получат. Писмен отговор от: - министъра на околната среда и водите Нено Димов на въпрос от народния представител Георги Стоилов; - министъра на транспорта, информационните технологии и съобщенията Ивайло Московски на въпрос от народния представител Иван Валентинов Иванов; - заместник министър-председателя по обществения ред и сигурността и министър на отбраната Красимир Каракачанов на въпрос от народния представител Иван Валентинов Иванов; - министъра на финансите Владислав Горанов на десет въпроса от народния представител Иван Валентинов Иванов; - министъра на правосъдието Цецка Цачева на въпрос от народния представител Иван Валентинов Иванов; - министъра на регионалното развитие и благоустройството Николай Нанков на въпрос от народния представител Красимир Богданов; - министъра на здравеопазването Кирил Ананиев на въпрос от народния представител Красимир Богданов; - министъра на регионалното развитие и благоустройството Николай Нанков на въпрос от народния представител Танер Мехмед Али; - министъра на регионалното развитие и благоустройството Николай Нанков на въпрос от народните представители Адлен Шевкед и Ахмед Ахмедов; - заместник министър-председателя по обществения ред и сигурността и министър на отбраната Красимир Каракачанов на въпрос от народния представител Жельо Бойчев; - заместник министър-председателя по обществения ред и сигурността и министър на отбраната Красимир Каракачанов на въпрос от народния представител Николай Цонков; - министъра на вътрешните работи Валентин Радев на въпрос от народния представител Христо Проданов; - министъра на вътрешните работи Валентин Радев на въпрос от народния представител Славчо Велков; - министъра на културата Боил Банов на въпрос от народния представител Кристина Сидорова; - министъра на финансите Владислав Горанов на два въпроса от народния представител Любомир Бонев; - министъра на земеделието, храните и горите Румен Порожанов на въпрос от народния представител Светла Бъчварова; - министъра на земеделието, храните и горите Румен Порожанов на въпрос от народния представител Георги Стоилов; - министъра на земеделието, храните и горите Румен Порожанов на въпрос от народните представители Георги Стоилов и Иван Димов Иванов; - министъра на културата Боил Банов на въпрос от народния представител Петър Петров. Съобщение във връзка с разискване по питане: министърът на здравеопазването Кирил Ананиев е възпрепятстван да участва в заседанието за парламентарен контрол днес – 26 януари, заради ангажимент, свързан с представяне в Европейския парламент на приоритетите на Българското председателство на Съвета на Европейския съюз в сферата на здравеопазването. Според разпоредбата на чл. 105, ал. 2, изречение трето от Правилника изисква разискванията по питане да се провеждат в присъствието на съответния министър. Отсъствието на министър Ананиев налага определянето на нов срок за провеждане на разискване по питане № 754-05-57, зададено от народните представители Георги Йорданов и Илиян Тимчев, относно Стратегия за запазване и развитие на общинските болници. Поради гореизложеното председателят на Народното събрание пренасрочва разискванията по посоченото питане за следващото заседание за парламентарен контрол. Преминаваме към въпросите на парламентарния контрол. Въпрос от народния представител Севим Али към министър Нено Димов. Той е относно частично изградени канализации за отпадъчни води в селата Мъглен и Карагеоргиево, община Айтос, област Бургас. Заповядайте за представяне на въпроса.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! При проведени мои срещи с живущите в селата Мъглен и Карагеоргиево, община Айтос, многократно бяха поставени въпросите за частично изградените канализации в тях и какво ще предприеме държавата във Ваше лице, господин Министър, за тяхното довършване. За село Мъглен – конкретно: през 2008 г. в село Мъглен, община Айтос, чрез ПУДООС („Предприятие за управление на дейностите по опазване на околната среда“) към Министерството на околната среда и водите започна изграждането на канализация за отпадни води на стойност 1 млн. 838 хил. лв., а през 2009 г. започна изграждане на домовите отклонения на стойност 482 хил. лв. През 2009 г. договорите за строителство бяха едностранно прекратени от Министерството на околната среда и водите, като останаха за изпълнение строителни дейности за 878 хил. лв. и възстановяването на улични настилки. За село Карагеоргиево: през 2007 г. в село Карагеоргиево чрез ПУДООС към Министерството на околната среда и водите започна изграждането на канализация за отпадни води на стойност 1 млн. 492 хил. лв. През 2009 г. започна изграждането на домовите отклонения на стойност 404 хил. лв. През 2009 г. договорите за строителство бяха едностранно прекратени от Министерството на околната среда и водите, като останаха за изпълнение строителни дейности на стойност 519 хил. лв. Двете села – Мъглен и Карагеоргиево, в община Айтос са най-големите населени места, като постоянният брой на живеещите в двете населени места е над 3 хиляди души. И в двете села има основни училища и целодневни детски градини, живеят голям брой млади семейства. В тези населени места има живот, за разлика от много други малки населени места в нашата страна. Поради недовършване на строителните дейности е изключително лошо състоянието на уличните настилки. На много места има пропадане на уличните шахти, има образувани големи дупки, даже ями, от прокопаните и невъзстановени селски улици. От 2009 г. насам, до ден-днешен, въпреки усилията на ръководствата на общината и на селата, не е подновено изграждането на канализацията и на домовите отклонения. В тази връзка моят въпрос към Вас, господин Министър, е следният: какви действия смята да предприеме държавата и в какви срокове, във Ваше лице, през 2018 г. – годината на Българското европредседателство, за приключване строителството на частично изградените канализации в селата Мъглен и Карагеоргиево в община Айтос? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Али. Господин Министър, заповядайте за отговор.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Али, за реализацията на Проект „Канализация – село Мъглен“ с Решение на Управителния съвет на ПУДООС за периода 2007 - 2009 г., са отпуснати безвъзмездни финансови помощи в размер на 2 млн. 130 хил. 948 лв. Между ПУДООС и община Айтос са сключени общо пет договора за финансиране на Проекта. Три от договорите са приключили след актуване и разплащане на включените за изпълнение строително-монтажни работи на общината, които са на обща стойност 1 млн. 28 хил. 308 лв. и 30 ст. Два от договорите са прекратени с Решение на Управителния съвет от 26 август 2009 г. поради намалени приходи и ограничени финансови ресурси. За реализация на Проекта „Канализация – село Карагеоргиево“, с Решение на Управителния съвет на ПУДООС за периода 2007 - 2009 г. са отпуснати безвъзмездни финансови помощи в размер на 1 млн. 896 хил. 286 лв. Между ПУДООС и община Айтос са сключени общо пет договора за финансиране на Проекта. Три от договорите също са приключили с актуване и разплащане на включените за изпълнение строително-монтажни работи на обща стойност от 950 хил. лв. Два от договорите са прекратени с Решение на Управителния съвет от 26 август 2009 г. поради намаляване на приходите и ограничен финансов ресурс. Към настоящия момент проектите на община Айтос за канализация в село Мъглен и село Карагеоргиево не попадат в обхвата на приоритетите за функциониране на предприятието за действие по опазване на околната среда в областта на сектор „Води“, тъй като ПУДООС финансира довършване на канализационни мрежи, захранващи главни и довеждащи колектори до градски пречиствателни станции за отпадни води за агломерации с над 2 хиляди души еквивалент жители в съответствие с чл. 127 от Закона за водите. По последните данни, с които разполагаме, село Мъглен е с 1322 жители, а село Карагеоргиево – с 1402 жители, и нямаме информация от общината за изградени пречиствателни станции за отпадни води. В ПУДООС към настоящия момент не са постъпили заявления от община Айтос с искане за дофинансиране на проектите. Всяко от населените места е с под 2 хиляди еквивалент жители. За такъв тип населени места препоръчваме намиране на други източници за възможност за финансиране, като Програма „Развитие на селските райони 2014 - 2020“ към Министерство на земеделието, храните и горите, която финансира населени места с под 2 хиляди еквивалент жители. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. Имате думата за реплика, господин Али.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Господин Министър, това са подписи на стотици жители на двете населени места – Мъглен и Карагеоргиево, които настояват спешно да се вземат мерки в тези две населени места за приключване на канализациите в Мъглен и Карагеоргиево и за възстановяване на уличните настилки, а това, господин Министър, уважаеми колеги, е актуалното състояние на улиците в село Мъглен – днешното актуално състояние на улиците в село Мъглен в 21 век, в европейска България. [[Показва снимки.]] Претендирам, че много добре познавам жителите на двете населени места, и това, което мога да кажа, е, че това са достойни, работливи български граждани, които имат развито чувство на отговорност към своята родина и очакват във Ваше лице от страна на държавата, държавата да подходи със същата отговорност и да бъде подкрепен бюджетът на общината, тъй като сумата, която е необходима за довършване на двете канализации и на уличните настилки, не е посилна за бюджета на общината. Ние от парламентарната група на ДПС винаги сме подкрепяли политики, които са в интерес на всички български граждани, в това число и изграждането и на магистрали, и на санирането на големи блокове в градските центрове, но в никакъв случай не подкрепяме това държавата да бъде майка за едни, мащеха – за други, затова настояваме да се удовлетворят исканията на жителите на тези две населени места, да се приключи с изграждането на канализациите и възстановяването на уличните настилки. [[Ораторът предава папка с документи на министър Нено Димов.]]
Благодаря Ви, господин Али. Имате думата за дуплика, господин Министър.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Али, аз нямам грам съмнение в достойнствата и трудолюбието на които и да било граждани в България, включително и за тези две села, за които говорим. Въпросът е, че ние разполагаме с определен ресурс. Този ресурс не е достатъчен. Затова пък има разпределение, фокусът е, когато говорим за пречиствателни станции, за над 10 хиляди еквивалент жители, защото там ще има най-голям ефект. Естествено, след това идват от 2 до 10, а за тези, които са под 2 хиляди еквивалент жители, в момента има друга мярка, която е достъпна. Разбира се, че Вие имате основание да искате подкрепа на бюджета на общината, но това е в една друга процедура, която мина в края на миналата година – в бюджетната процедура. Не случайно завърших с препоръката да видите какви са другите възможности за финансиране, защото от тази гледна точка, ако всички се насочим към мястото, от което наистина можем да получим финансиране, вероятно ще можем да облекчим и нашата работа, а и по-бързо да реализираме проектите, които безспорно са заслужени от българските граждани. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. Следващият въпрос към министър Димов е от народните представители Румен Георгиев, Христо Проданов, Димитър Данчев, Николай Цонков и е относно Плана за управление на Природен парк „Витоша“. Заповядайте, за да представите въпроса.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Министър, колеги! Ние като народни представители от БСП в София – през последните месеци по време на нашите приемни един от въпросите, а бих казал всеки втори въпрос е свързан с развитието и достъпа до Природен парк „Витоша“. В хората остава усещането, че умишлено се спира достъпът и развитието на планината Витоша за сметка на някои други курорти. Съгласно чл. 7 от Закона за устройство и застрояване на Столичната община, устройството и управлението на природен парк „Витоша“ е свързано с плана за управление на парка. В тази връзка нашият въпрос е: каква е готовността за разработване, актуализация и приемането на плана за управление на Природен парк „Витоша“. Ние си спомняме, че в едно Ваше интервю Вие казахте, че си спомняте с носталгия как сте карали ски на Витоша. Така е, но и във връзка с чистотата на въздуха през последните месеци е недопустимо, бих казал – дори елемент на национална сигурност, планът на Природен парк „Витоша“ да не бъде приет. Ако може да кажете в какви срокове ще бъде приет планът, тъй като управлението на държавата, на Столична община е от ГЕРБ и няма пречки според нас планът да бъде приет. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Георгиев. Имате думата за отговор, господин Министър.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми господа Георгиев, Проданов, Данчев и Цонков! Първо бих искал да започна с това, че аз действително с носталгия си спомням Ветровала, на който съм се учил точно преди 50 години. Малко ми стана неприятно, като видях колко много години са минали оттогава. След това и „Алеко“, и всички съоръжения, които бяха там. Не си спомням с носталгия за въздуха, който се дишаше по онова време, защото, ако трябва да го сравним с въздуха на София днес, сега е много по-чист, въпреки че все още не отговаря на критериите, които трябва да постигнем, и, естествено, трябва да положим усилия в тази посока. Конкретно по въпроса – на какъв етап и как е развитието на плана на управление? Ще Ви дам информацията и ще си позволя още две думи след това. През месец октомври 2015 г. дирекцията „Природен парк „Витоша“ е предоставила на Министерство на околната среда и водите Проект на актуализация на плана за управление на природен парк „Витоша“ за периода 2015 – 2024 г., включително разработване на гео-база данни и карти, и развитие на географска информационна система. През февруари 2016 г. проектът на план е върнат за преработване. През март 2016 г. дирекция „Природен парк Витоша“ е внесла в Министерството преработения проект за план, който също е върнат за корекции. Последният вариант на плана за управление е внесен на 13 юни 2016 г. В края на месец януари 2017 г. дирекция „Природен парк Витоша“ е предоставила уведомление по чл. 10, ал. 1 от Наредбата за условията и реда за извършване на оценка за съвместимост на планове, програми, проекти, инвестиционни предложения с предмет и цели за опазване на защитените зони и уведомление по чл. 8, ал. 1 от Наредбата за условията и реда за извършване на екологична оценка на планове и програми. През февруари 2017 г. уведомяваме дирекцията на „Природен парк Витоша“ за необходимостта от предоставяне на искане за преценка на необходимостта от извършване на екологична оценка по чл. 8а от Наредбата за екологична оценка. През месец август 2017 г. искането е внесено. През декември 2017 г. Министерство на околната среда и водите е изискало от дирекция „Природен парк Витоша“ да предостави допълнителна информация, в която е определен двумесечен срок за нейното предоставяне. Очакваме тази информация да бъде предоставена до средата на месец февруари, за да продължи процедурата по преценяване на необходимостта от извършване на екологична оценка на Природен парк „Витоша“. Това е хронологията. Понеже ме попитахте кога точно може да бъде приет, до известна степен това е трудно да се отговори, защото съществува потенциална възможност след преценката дали е необходима екологична оценка, да има съдебно обжалване и там вече влизаме в процедура, която е извън моята компетентност, особено когато говорим за срокове. Успоредно с това сме разгледали и на среща при кмета на Столична община и с министър Кралев възможността, ако влезем в тази процедура, да бъде изменен текущият план на Витоша, за да може да разреши планината отново да бъде върната на софиянци – нещо, което те отдавна заслужават. Според мен ние имаме два варианта и ще видим кой от двата ще бъде възможно по-бързият, тъй като действително това е процес, който не трябва да бъде отлаган повече във времето. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър! Господин Георгиев, отново Вие задавате въпроса.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Министър, колеги! Да, това е хронологията, която Вие прочетохте, но ние искаме да чуем Вашето лично мнение дали трябва да бъде извършена такава екологична оценка. На следващо място хората питат защо лифтовете не работят, дали трябва да се промени Законът за горите, за да може да се направят нови лифтове, ски влековете. В тази връзка отговорете – Вашата лична оценка и мнение дали трябва екологична оценка. Отново повтарям, че управлението и на Столична община, и на Министерски съвет е на управляващите от ГЕРБ. Така че, ако Вие седнете и бързо помислите и разрешите този въпрос, това, което казахте, че планината Витоша трябва да се върне на софиянци, ще бъде факт. Но ако ние отново разтакаваме във времето и през годините, това няма как да се хареса на софиянци и сме категорични – искам да кажа, че нашата политическа позиция, на БСП, е за развитие на туризма при спазване на всички екологични законови норми. Но ние няма да допуснем забавяне от административна гледна точка и затова категорично ще следим този процес. Благодаря.
Благодаря за репликата, господин Георгиев. Имате думата за дуплика, господин Министър.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми господин Георгиев! Аз не мога да изразявам лично мнение. Аз съм длъжен като министър да спазвам закона и ще направя точно това. От тази гледна точка отново казвам: сроковете зависят до голяма степен дали този план, след като бъде определен, трябва или не трябва да има екологична оценка, ще бъде обжалвано или не. Нашето желание е, след като получим от Природен парк „Витоша“ необходимата информация, да процедираме възможно в най-кратък срок. Затова аз казвам, че обсъждаме и другата възможност – съществуващият план да бъде изменен, защото този съществуващ план от времето, когато е направен, на практика блокира всякакво развитие не само на Витоша, на практика комбинацията от това, което е прието в Закона за горите, и това, което е направено в плановете за управление, спира изобщо развитието на зимния туризъм в България. Това е една много тежка пречка, която бави вече десетилетия може би, а може би и повече това развитие и трябва да бъде преодоляно. Мисля, че ние сме тръгнали много ясно в тази посока и целта да върнем Витоша на софиянци в максимално кратък срок е ясно поставена. Благодаря Ви за подкрепата, която изразяват и народните представители от БСП в тази посока.
Благодаря Ви, уважаеми господин Министър. Това беше последният въпрос към министър Димов. Следващият въпрос е към господин Нанков – министър на регионалното развитие и благоустройството. Той е от народните представители Пенчо Милков, Георги Стоилов и Крум Зарков относно статута на град Русе като център на Северен централен район. Заповядайте, господин Зарков.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Министър, уважаеми дами и господа народни представители! Един въпрос, но важен въпрос, господин Председател, тъй като на 17 януари тази година русенският ежедневник „Утро“ публикува на първата си страница статия, озаглавена „Търново измества Русе като център на Северен централен район?“ Това предизвика силни притеснения у русенските граждани и имаше широк обществен отзвук. Затова, господин Министър, въпросът ни към Вас е ясен: обсъждана ли е и предвижда ли се подобна промяна? Надяваме се Вие днес ясно и категорично да успокоите русенските граждани по този въпрос.
Благодаря Ви, господин Зарков. Заповядайте, господин Министър, за да успокоите русенските граждани.
Благодаря, господин Председател. Дами и господа народни представители! Уважаеми господин Зарков, няма да се учудя, ако една сутрин се събудя и друг регионален ежедневник напише, че Каспичан измества Варна за център на Североизточния регион. Но това е друга тема. За успокоение на Вас и на русенските граждани ще кажа каква е политиката и на какво се дължат може би опасенията на местната общественост, породени от медийните публикации. В края на 2017 г. в Министерството бяха инициирани действия във връзка с промяна на броя и териториалния обхват на шестте района за развитие. Предприемането на тази стъпка се налага от необходимостта от по-устойчиви райони за развитие във времето от ниво 2 по отношение на броя на населението в тях. Понастоящем един – Северозападният район, не отговаря на статистиката и на минималните изисквания за брой на населението, регламентирани в изискванията на ЕВРОСТАТ, тоест минимум 800 хиляди души. Северният централен район с център Русе е само с 5 хиляди – по данни от 2017 г., над този минимален брой – 805 хиляди души. За промяна на обхвата ще предприемем стъпки. Ще обясня какви ще бъдат те в тази посока и какви ще бъдат нашите действия. По този начин се цели създаването на силни, жизнеспособни в дългосрочен план райони от ниво 2 със силни, достъпни и притежаващи капацитет и възможности центрове. На трето място, промяната се обуславя от нуждата от изграждане на ефективна териториална основа, на която да се базира разработването и изпълнението на стратегическите документи за регионално развитие, както и на програмите, които ще бъдат съфинансирани от европейските фондове след 2020 г. Както и понастоящем, програмирането стъпва на районирането на страната съгласно Закона за регионалното развитие. В тази връзка в МРРБ се създаде междуведомствена работна група със задача да предложи и разгледа варианти за нов териториален обхват на районите от ниво 2. В състава на работната група взеха участие представители на дирекции от Министерския съвет, МРРБ, Президентството на Република България, водещите в министерствата отговорности по управление на европейските структурни инвестиционни фондове, Националния статистически институт, БАН, Националното сдружение на общините, академичната общност. Работата на групата приключи през месец декември 2017 г. с консенсусно определяне на минимум три варианта за ново райониране на страната. Това е първата стъпка. През месец януари 2018 г. на оперативно заседание Министерският съвет разгледа и одобри доклад, в който ни беше даден мандат да предложим за широко обществено обсъждане тези три определени от работната група варианти, които не са нито крайни, нито лимитирани до три броя. До края на месец март планираме тяхното представяне и обсъждане в рамките на Съвета по регионална политика към министъра на регионалното развитие и благоустройството, на регионалните съвети за развитие на шестте района от ниво 2, както и на планирана кръгла маса с участието на неправителствени организации, агенции, организации от гражданския сектор и академичната общност. Тук не изключвам, напротив, широки обсъждания и дискусии в комисиите, но най-вече в Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление в Народното събрание. В заключение Ви информирам, че към момента няма одобрен окончателен вариант за нов териториален обхват на районите от ниво 2, а трите варианта, които се планира да се обсъждат публично, не са разглеждани и не съдържат предложения за определяне на центрове и наименования на районите. Този въпрос предстои да бъде решен чрез горепосочените дискусии и събития, които ще организираме от месец март нататък, тъй като в рамките на следващите три години трябва да променим основно по обективни критерии териториалния състав като общини и области на районите за планиране и развитие от ниво 2. Благодаря.
Благодаря, господин Министър. Реплика – господин Милков.
Уважаеми господин Председател, колеги! Уважаеми господин Министър, от отговора Ви става ясно, че се провеждат действия за промяна на обхвата на районите и на техните центрове, така че въпросът, дали за първи път е официализиран и иницииран от ежедневник, или не, е с изключителна важност. Адекватно вчерашния ден Общинският съвет в Русе излезе с обща декларация, подкрепена от всички общински съветници, в която следва да имате предвид Вие и цялата държавна власт, че общинските съветници и цялата общност на Русе са против промяната на нашия град като център на административен район. Това се е случвало неведнъж в миналото. Последният опит беше печален и повод за смях в града ни – ние бяхме част от Разградска област. Надявам се обсъжданията, които предвиждате, да бъдат широко популяризирани. В момента във всичко, което казахте, няма информация за това в града и в нашата общност. Надявам се да направите всичко възможно, та местната общност, местната власт и местният общински съвет да участват в тези обществени обсъждания. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Милков. Заповядайте за дуплика, господин Министър.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Милков, господин Зарков! По никакъв начин не бих си позволил да Ви правя бележка, но наистина трябва много точно да боравим с терминологията и с фактите. Не коментираме административно-териториално устройство и промяна в административно-териториалното устройство в рамките на областите, а коментираме регионално развитие, регионално планиране. В първия случай говорим за Закон за административно-териториално устройство на Република България, понастоящем говорим за райони за планиране, стратегическа единица, съгласно Евростат за районите от ниво NUTS-2. Споменах, че не става въпрос и към момента не са провеждани дискусии, не е обсъждана промяна на центровете на регионите за планиране, камо ли да коментираме промяна на административни граници, центрове на областни администрации – процес, който, съм убеден, че в следващите 20 –30 години в България никой няма да инициира и никой няма необходимите обективни предпоставки да стартира, пак споменавам: на база на обективни критерии от Евростат, най-вече броят на население. Два от регионите, един понастоящем според демографските прогнози – Северен и Централен, след година няма да отговарят на минималните изисквания, а това би било изключително неблагоприятно като процес, ако не стартираме тези действия, за да гарантираме наистина качествено планиране и програмиране на следващия програмен период 2021 – 2027, който ще лежи върху новите райони за планиране. Между другото, ще оставя, те са достъпни на сайта на Министерството – един прекалено начален етап. Пак казвам: самата работна група, инициирана с представители на Президентството, представители на Българската академия на науките проведе няколко работни заседания и инициира евентуалната дискусия върху тези три варианта, които биха могли да бъдат дългосрочни, като устойчивост на районите от ниво 2. В рамките на следващата година, ако трябва да съм реалист, няма да стигнем не до консенсус, а няма да предприемем никакви реални действия по приемането на един от тези варианти, тъй като в рамките на 2018 г. ще протичат обществените обсъждания и дискусии. Споменах веднъж в Комисията към Народното събрание, на второ място, в регионалните съвети, включая и в областните съвети за развитие – в Русе, и във всички останали райони за развитие. Ще оставя вариантите, които е разгледала работната група и които не са одобрени на Министерския съвет, както споменах, а на оперативно заседание Министерският съвет ни даде картбланш да стартираме с обществените обсъждания, за да бъдат всички бъдещи решения наистина взимани публично, прозрачно, след необходимия обществен дебат. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Министър. С това завършихме въпросите към министъра на регионалното развитие. Следващият въпрос е от народния представител Николай Тишев към министъра на енергетиката госпожа Теменужка Петкова относно незаконната експлоатация на кариера в кв. „Банево“, град Бургас. Заповядайте, господин Тишев, да представите въпроса.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаема госпожо Министър, в продължение на години общинска фирма „Благоустройствени строежи“ ЕООД – град Бургас, експлоатира незаконно без концесия кариерата в кв. „Банево“, град Бургас. В средата на месец декември миналата година жителите на квартала се вдигнаха на протест срещу каменната кариера. Пред бургаски национални медии хората споделиха, че домовете им се рушат, защото въпреки забраната за добив на инертни материали работата в кариерата не спира и взривовете продължават. По тяхна информация има дни, в които от кариерата излизат до 50 камиона с инертни материали. Пред протестиращите и пред присъстващите медии управителят на дружеството господин Апостолов заявява следното: „Нямаме право на добив на подземни богатства, но това не пречи да раздробяваме тези, които вече са добити. Кариерата ще продължи да функционира, защото към момента там не се извършва добив на подземни богатства“. Апостолов признава, че дружеството няма подписан договор за концесия на кариерата. В тази връзка са двата ми въпроса: какви действия ще предприемете, за да преустановите незаконната дейност на кариерата и по този начин да защитите здравето и имуществото на живущите в кв. „Банево“, град Бургас? Какви санкции ще наложите на общинската фирма за незаконния добив на инертни материали? Ще сезирате ли компетентните органи, ако вече не сте го направили, за незаконното разпореждане с държавна собственост? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Тишев. Заповядайте за отговор, министър Петкова.
Благодаря уважаеми господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Тишев, в землището на кв. „Банево“, град Бургас е разположено находище на подземни богатства по чл. 2, ал. 1, т. 5 от Закона за подземните богатства – строителни материали, вулканити, годни за трошен камък, за пътни основи, асфалтови покрития и бетон. В тази връзка следва да се отбележи, че находище „Банево“ е било предмет на експлоатация от 1961 г. Впоследствие, през годините в зависимост от действащата нормативна уредба, за добитите количества от подземни богатства „Благоустройствени строежи“ е заплащало дължимите кариерни такси по Закона за местните данъци и такси. Дружеството има качеството на заварен ползвател на находище „Банево“ на подземни богатства, строителни материали по смисъла на § 2 от Преходните и заключителни разпоредби на Закона за подземното богатство. В това си качество дружеството е подало заявление за предоставяне на концесия за добив по право, без търг или конкурс по реда на § 4б, ал. 5 във връзка с алинеи 1 – 3 от Преходните и заключителни разпоредби на Закона за концесиите. С Решение № 820 от 29 декември 2017 г. Министерският съвет предостави концесия за добив на подземни богатства по чл. 2, ал. 1, т. 5 от Закона за подземните богатства, а именно строителни материали, вулканити от находише „Банево“, разположено в землището на кв. „Банево“, град Бургас. Съгласно т. 12.1. от цитираното Решение на Министерския съвет министърът на енергетиката е оправомощен да сключи концесионен договор с „Благоустройствени строежи“, като договорът за концесия влиза в сила от 15 март 1999 г., тоест това е датата на влизане в сила на Закона за подземните богатства, като за периода от влизане в сила на концесионния договор до неговото сключване концесионерът ще дължи концесионно плащане, заедно със законната лихва за забава. Освен това следва да се има предвид, че в решението на Министерския съвет са предвидени задължителни за концесионера условия за осъществяване на концесията, в това число са взети предвид и всички становища, дадени от компетентните институции във връзка с гарантирането на живота и здравето на населението в кв. „Банево“, град Бургас. Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря Ви, министър Петкова. Господин Тишев, имате думата за реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаема госпожо Министър! С изумление преди няколко дни научих, че на практика има решение за сключване на концесия. Само че Вие не отговорихте на втория въпрос, който Ви зададох за тези пет години – от 2012 до 2017 г., когато на практика не е имало договор. Сега разбирам, че ще се сключи със задна дата. Когато обаче не е имало договор за концесия, ще бъдат ли наложени някакви санкции на тази фирма, защото по този начин Вие давате сигнал, че всеки може да експлоатира която и да е кариера или други богатства на Република България, без да има какъвто и да е ответен отговор от страна на държавата. Второ, във връзка с решението от 29 декември тази година за сключване на нова концесия, ще Ви прочета следното. В отговор от 1 ноември 2017 г., тоест преди около два месеца и половина, на въпрос на господин Таско Ерменков Вие отговаряте следното: „Да, „Благоустройствени строежи“ има качество на заварен ползвател. То е подало заявление още през 2012 г. Проведена е съгласувателна процедура по реда на чл. 32 от Устройствения правилник на Министерския свет и на неговата администрация. Министерството на здравеопазването не съгласува Проекта на решение на Министерския съвет за предоставяне на концесия за добив на подземни богатства, строителни материали от находище „Банево“, община Бургас. Мотивите за отрицателното становище са, че не са налице достатъчно факти и обстоятелства, че при реализацията на инвестиционното намерение в жилищната среда няма да се отделят вредности, в резултат на които да се създаде риск за здравето на гражданите. Предвид горното към настоящия момент не е предоставена концесия за добив на подземни богатства от находище „Банево“.“ Как може една и съща кариера, която не се е преместила на 3 или 4 км по-далеч от кв. „Банево“, тоест една и съща кариера, на същото разстояние от квартала, същата администрация – пак на Министерството на здравеопазването, явно този път е издала положително становище, при положение че едва ли ще има разлика в технологията на добиване на инертните материали. Това ми е въпросът.
Благодаря Ви, господин Тишев. Уважаема министър Петкова, имате думата за дуплика.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Тишев, въпросите, които поставяте, разбира се, че са били обект на дискусии в рамките на Министерството на енергетиката и всички компетентни институции, които имат отношение към съгласувателната процедура по отношение на Закона за подземните богатства. Както споменах и в отговора си, тази концесия, това находище на практика се стопанисва, така да се каже, от това дружество от 1961 г. Неслучайно и концесионерът предявява претенция за сключване на договор за концесия по право. Що се отнася до становището, което Министерството на здравеопазването е предоставило – това, което Вие цитирахте, от месец ноември, ние също сме запознати, разбира се, с него. Впоследствие Министерството на здравеопазването поиска допълнителна информация, бяха дадени допълнителни гаранции и бяха поставени допълнителни условия, които ще намерят място в концесионния договор като задължение за концесионера. В случай че те не се спазват, концедентът си запазва правото да прекрати този договор. Уверявам Ви, че са предприети всички необходими действия и мерки, така че да бъде гарантирано здравето, животът и спокойствието на хората, които живеят в кв. „Банево“. Уверявам Ви в това! Министерството на здравеопазването е дало своето компетентно становище, поставило е изисквания, които концесионерът е длъжен да спази, и те ще намерят място в договора, който предстои да бъде сключен. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаема министър Петкова. Преминаваме към следващия въпрос от народните представители Георги Стоилов и Пенчо Милков към министъра на труда и социалната политика – господин Бисер Петков, относно договор за Проект „Предоставяне на услуги за ранно детско развитие“ на територията на община Бяла, област Русе. Имате думата за поставяне на въпроса, господин Милков.
Уважаеми господин Председател, колеги, уважаеми господин Министър! На среща с жители на село Полско Косово те поставиха въпрос за извършено преустройство на част от съществуваща постройка. Постройката е паянтова, като представлява пенсионерски клуб, изграден от ламарина и стъкла. Приложено сме Ви представили и снимка към въпроса. В дясната част на постройката са извършени ремонтни дейности, като е обособена част, ползвана за цитирания проект. По думи на жителите на селото, които всеки ден са в клуба, не е извършвана дейност там и не са виждали никаква активност. Нашите въпроси са: запознато ли е Министерството относно дейностите по реализирания проект, какво включват те? Извършвани ли са проверки на обекта от компетентните институции, свързани с нормалното му функциониране? Какви отчети са представяни от определените за изпълнители на дейностите лица? Каква е ефективността и целесъобразността на проекта и разходваните средства? Какви полезни резултати са постигнати? Налице ли е устойчивост на проекта? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Милков. Уважаеми господин Министър, имате думата за отговор.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Милков, уважаеми господин Стоилов, в периода от 22 юни 2011 г. до 31 декември 2015 г. община Бяла е реализирала проект „Услуги за деца до 7 години и техните семейства“, финансиран от Министерство на труда и социалната политика чрез Световна банка. В село Полско Косово е ремонтирана част от сграда, в която се помещава и пенсионерски клуб. Сградата не е масивна, изградена е от сглобяеми метални конструкции, но е достъпна, едноетажна и с добра комуникация. Обособени са две помещения и санитарен възел. С оглед осигуряване на устойчивост на разкритите услуги община Бяла от 15 юли 2016 г. реализира нов проект „Предоставяне на услуги за ранно детско развитие“ на територията на община Бяла, област Русе, финансиран по Оперативната програма „Развитие на човешките ресурси“. Договорената продължителност на проектните дейности е 27 месеца. Договорът е на стойност 251 хил. 872 лв., от които 214 хил. 91,20 лв. са финансирани от Европейския съюз – това е 85% от общата стойност, и 37 хил. 780,80 лв. от държавния бюджет, което представлява 15% от общата стойност. Чрез предоставените социални услуги община Бяла продължава да осигурява подкрепа на деца в ранна детска възраст – от 0 до 7 години и на техните семейства, за подобряване на достъпа до здравна грижа, формиране на родителски умения, подобряване на семейната среда, повишаване на училищната готовност на децата за включване в образователната система, както и предотвратяване на настаняване на деца с увреждания в специализирани институции. В село Полско Косово обхванатите по Проекта потребители – деца и родители, са 64, а общо по Проекта – 301 деца. Основно дейностите се предоставят в Центъра за ранна интервенция в град Бяла. Мобилни екипи работят на терен в домовете на потребителите, в детските градини и в предоставените за целите на Проекта помещения в село Дряновец и село Полско Косово. Министерството на труда и социалната политика е извършило три проверки на място в село Полско Косово. Първата е на 11 юли 2017 г., следващата е на 11 октомври 2017 г. и на 3 януари 2018 г. При първите две проверки са констатирани несъществени пропуски, дадени са препоръки и е проследено изпълнението им. Направена е и последваща проверка на 3 януари 2018 г., като е констатирана дейността и предоставянето на съответните услуги, провеждането на консултации на бъдещи и настоящи родители, реализирането на дейности по превенция на заболяванията на деца до седемгодишна възраст, индивидуални групови дейности, предоставени от кинезитерапевт, педагог, медиатор, психолог и логопед. Спецификата на тези социални услуги и конкретната целева група не предполагат ежедневно присъствие на експертите и организиране на ежедневни срещи и дейности в цитираното помещение. По-голямата част от дейностите са реализирани в детска градина „Радост“, село Полско Косово. Провеждани са консултации в домовете на потребителите. Налице са документални доказателства, включително и снимков материал, удостоверяващи, че цитираното помещение е използвано за целите на Проекта. Спазвайки договорените специални условия по предходно реализирания проект, община Бяла не е променила предназначението на ремонтираното и обзаведено помещение в село Полско Косово и е предоставила използването му по Проекта, който се реализира понастоящем. Констатирано е, че е налице недостатъчна информираност на населението на село Полско Косово за реализирания от община Бяла проект и конкретните дейности, които се осъществяват по него. Във връзка с това след направената проверка на 3 януари 2018 г., са отправени препоръки към общината да повиши информираността на местното население относно целите на Проекта, реализираните дейности, предоставените услуги и постигнати резултати. По отношение на депозирани от община Бяла две искания за междинно плащане са реализирани и детайлни документални проверки на отчетните документи за периода от 15 юли 2016 г. до 30 април 2017 г. Верифицирани са разходи на стойност 44 хил. 637,13 лв., като срокът на изпълнение на Проекта е до 15 октомври 2018 г. Благодаря за вниманието.
Благодаря Ви, господин Министър. Господин Милков, имате думата. Заповядайте.
Уважаеми господин Министър, колеги! Казахте в отговора си, че са предприети действия за информираност на населението в село Полско Косово. Тази табела [[показва]] беше на сградата при първото ми посещение в селото през лятото на миналата година. След като стана ясно, че народен представител е бил в селото, сградата е заключена и никой не я използва – повярвайте ми, село Полско Косово е малко и гражданите са достатъчно добре информирани за дейностите, които там се извършват – табелата се махна от сградата и при посещението ми в края на миналата година, тази табела я няма. Така че, ако ще информираме гражданите, първо, да върнем табелата по Проекта. Там пише, че е изразходван четвърт милион. Трябва да знаете, че Пенсионерският клуб е в същата сграда, но той не е ремонтиран по Проекта. Сградата е ламаринена, паянтова и половината от нея – от няколко квадрата, е санирана и хората недоумяват. Благодаря за изнесената информация, но се надявам моят въпрос да предизвика, ако трябва, допълнителни проверки, а не само документални. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Милков. Господин Министър, ще вземете ли отношение? Не. Следващият въпрос е също към министър Бисер Петков от народния представител Светла Бъчварова, представител от парламентарната група на „БСП за България“, относно изпълнение на Оперативна програма за храни и/или основно материално подпомагане от Фонда за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица. Заповядайте, госпожо Бъчварова.
Благодаря. Уважаеми господин Председател, колеги! Уважаеми господин Министър, моят въпрос е свързан с прилагането на Оперативна програма „Благотворителност“, тоест доставката на пакети за крайно нуждаещи се по линия на усвояване на средства от европейските фондове. Агенцията за социално подпомагане е управляващ орган и в новия програмен период тя управлява и ръководи именно доставката на тези хранителни пакети, но констатацията, която следва да се направи от 2014 г. насам, е, че системно се закъснява с доставката на хранителни пакети. За пояснение само: за 2016 г. все още не са доставени три от договорените продукти, даже не са сключени и договори, а за два от продуктите търговете тотално са пропаднали и това е за олио и зрял фасул. Изводът, поне за мен, е, че тези продукти няма да бъдат доставени за 2016 г. През 2017 г., за която е въпросът към Вас, също сме свидетели на закъсняване на обществената поръчка. Тя беше обявена през месец ноември 2017 г. Въпросът към Вас е: как предвиждате в хода на следващите месеци да се реализира или да се финализира поръчката, да се подпишат договорите, така че тези пакети да бъдат доставени навреме? Вторият въпрос, който също ни интересува е, че по Програмата има една значителна техническа помощ за изпълнение на ангажиментите на Агенцията за социално подпомагане. Въпросът е: към началото на 2018 г. какви са средствата, които са изразходени по тази техническа помощ? Защото идеята е, че тя трябва да бъде насочена именно към подпомагане изпълнението на Програмата и да съдейства за нейната реализация навреме. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Бъчварова. Заповядайте, господин Министър, за отговор.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаема госпожо Бъчварова, Оперативна програма за храни и/или основно материално подпомагане от Фонда за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица в България, или както Вие обобщихте – „Благотворителност“, е одобрена с Решение за изпълнение на Европейската комисия от 5 декември 2014 г . Общият бюджет по Оперативната програма през периода 2014 – 2020 г. е 241 млн. 173 хил. 758, 24 лв. Със средствата се осигурява подпомагане с храни под формата на индивидуални пакети с продукти и под формата на топъл обяд за уязвими групи хора, които живеят в бедност. Изпълнението на Програмата стартира поетапно през първото тримесечие на 2015 г. и към момента поддържа отлични темпове на финансово изпълнение, като рисковете от загуба на средства на този етап са елиминирани напълно. Договорните средства към 22 януари 2018 г. са 94,42% от общата финансова рамка на Оперативната програма. Изплатени са 41,53% от тях, а сертифицирани са 31,06%. През 2017 г. са разпределени и раздадени повече от 9 хил. 929 тона хранителни продукти от първа необходимост за 316 хил. 748 лица и семейства, което е с около 49 хиляди нуждаещи се повече, в сравнение с 2016 г. С промяната в Наредбата за определяне на целевите групи по Програмата през следващите години броят на подпомаганите лица ще се увеличава. Първият раздаван пакет за 2017 г. съдържа десет хранителни продукта на стойност 67 лв. 19 ст. с ДДС. През месец март 2018 г. започва раздаването на втори транш с още седем продукта, с които пакетът в своята цялост ще достигне 17 продукта на общо стойност 102 лв. 23 ст. с ДДС. През тази година предстои и закупуване на още 17 вида хранителни продукти. За тази цел, както и Вие посочихте, на 13 ноември 2017 г. е обявена обществена поръчка с прогнозна стойност 16 млн. 352 хил. 784,50 лв. с ДДС, подадени са 23 оферти по всички 17 обособени позиции. Към настоящия момент се извършва подбор на участниците, разглеждане и оценка на подадените оферти от назначена от възложителя комисия. Обществената поръчка за закупуване на хранителните продукти се реализира от Агенцията за социално подпомагане. Обжалването на административните актове във връзка с обществената поръчка, за съжаление, води до отлагане раздаването на определени видове продукти. Независимо от това Агенцията за социално подпомагане успява да създаде организация, която да гарантира ежегодно раздаване на храни за нуждаещите се лица, което е и заявената цел на Програмата. При проведените обществени поръчки през 2015 г. и 2016 г. са подадени 23 жалби от участници срещу издадени от възложителя решения за класиране на участниците и определяне на изпълнители. Вследствие от двуинстанционния процес по обжалване 21 от подадените жалби са приключили с решение в полза на възложителя. Същевременно вече четвърта година се осигурява топъл обяд за социално уязвими граждани. Към настоящия момент със средства от Оперативната програма 43 хил. 944 потребители получават топла храна в над 260 трапезарии. Дейността се изпълнява в повече от 200 общини в страната. Реално изплатените разходи по Оперативната програма са 94 млн. 749 хил. 185 лв., от които 3 млн. 791 хил. 728 лв. са усвоени за техническа помощ. Тези средства са изразходвани основно за дейности, свързани с повишаване на капацитета както на служителите, които имат ангажименти по Програмата, така и на партньорските организации – общини, които изпълняват договори по нея. Насочени са и към материално-техническо и административно обезпечаване на структурните звена и служителите, ангажирани с функции по Програмата, както и към цялостния процес на управление, администриране и контрол върху изпълнението й. В заключение бих искал да Ви уверя, че успешното изпълнение на Програмата добавя значителен принос към цялостната политика за борба с бедността и подкрепа на уязвими хора, реализирана от Министерство на труда и социалната политика. Благодаря за вниманието.
Благодаря, господин Министър. Имате думата за реплика, госпожо Бъчварова. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, колеги! Моите уважения за детайлния отговор, но зад общите числа се крият проблеми, които съответно трябва да бъдат навреме усетени от ръководството на Министерството, за да бъде предотвратено това забавяне. Това, което казахте, че се е доставяло като продукти през 2017 г. и предстои 2018-а, на практика това е за 2016 г. – проведената поръчка и пакетите, които трябва да бъдат доставени, включително и 2018 г. През 2016 г. бюджетът на тази мярка е бил 48 млн. лв. В тези пакети има едни много екзотични продукти, които за мен будят изключително голямо съмнение – как са определени консерви, които с минималната си стойност и високата цена водят до усвояване на значителна сума от бюджета. За 2016 г. тези екзотични продукти са били 10% от общия бюджет. През 2017 г. обявената обществена поръчка, която е за около 16 милиона, тези екзотични продукти са 18%. Какво и кой решава кои продукти да влязат в пакетите, които ще бъдат предоставени на социално слабите? Защото, позволете ми да не се съглася с факта, че консерва говеждо с не знам си какъв сос е приоритет пред брашно, олио, захар, за които съответно стана въпрос, че са пропаднали поръчките. Това е единият въпрос: кой определя пакетите? Вторият въпрос, за който също е важно да имам Вашата оценка: смятате ли, че административният капацитет на Агенцията е достатъчен, за да си свърши работата въпреки средствата, които получава по техническата помощ, предвид крайния резултат, който се получава от изпълнението на Програмата? Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Бъчварова. Имате думата за дуплика, господин Министър.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители, уважаема госпожо Бъчварова! По отношение допълнително зададените въпроси, аз бих искал да уточня, че несключването на договори по две от позициите, а именно зрял фасул и слънчогледово олио, е поради отказ на избраните изпълнители. Такава възможност съществува. Били са избрани изпълнители, били са поканени за сключване на договор, но те са отказали да го направят. Така че в случая възложителят – Агенцията за социално подпомагане, няма как да ги задължи да сключат тези договори. По отношение на подбора на тези позиции. Това са стоки от първа необходимост и се прави от Агенцията за социално подпомагане. По отношение на интереса към заявените позиции в новата поръчка аз вече споменах в отговора, че има подадени оферти по всички позиции, което е предпоставка за класиране и съответно определяне на изпълнители по тези позиции, тоест за успешно реализиране на тази стартирала процедура. Това е, което бих могъл да отговоря на конкретно зададените въпроси от Вас. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. Преминаваме към следващия въпрос отново към министър Бисер Петков от народния представител Светла Бъчварова относно оценката на Министерството на труда и социалната политика относно сключените през 2017 г. еднодневни трудови договори за краткотрайна сезонна селскостопанска работа. Заповядайте, госпожо Бъчварова.
Благодаря. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаеми господин Министър! Моят въпрос е свързан с това каква е оценката на Министерството на труда и социалната политика относно сключването и продължаване политиката на сключване на еднодневни трудови договори и краткотрайна сезонна заетост в сектора „Земеделие“. Когато беше приета тази промяна в Закона, се считаше, че това трябва да бъде временна мярка, за да се види как действа системата, но от временна тя стана постоянна и през изминалите години се предполага, че има достатъчно експертиза, достатъчно натрупани анализи, които да дадат възможност на Министерството на труда и социалната политика да прецени дали тези договори са необходими в земеделието и съответно могат ли да бъдат продължени, да се реализират в отрасъла по начина, по който са. Аз в своя въпрос имам например няколко конкретни въпроса, свързани именно с прилагането на сезонната заетост в сектора. Има две изисквания. Първото е свързано с това, че наетите в сектор „Земеделие“ трябва да са единствено в растениевъдство, плодове, зеленчуци, розов цвят и лавандула. Тук на лавандулата слагам въпросителна, тъй като там едва ли ръчният труд е водещ. Второ, приложими са само за професии, които не изискват социална квалификация, тоест единствено за ръчен труд. Другото много важно е, че в хода на прилагането на тази мярка по отношение на осигуряване на работна сила в селското стопанство в сезони, в които съответно има проблеми, доста от организациите, които искат да реализират тази политика, се сблъскват с трудности, а тези трудности са свързани например с установяване работното място, което може да бъде различно в различни землища или с това, че трудовият договор не се води за трудов стаж. От тази гледна точка по тези въпроси, които стоят няколко години, на мен ми се иска да чуя Вашия отговор по отношение на това Министерство на труда и социалната политика работи ли, отчита ли, анализира ли прилагането на тази мярка и какви мерки ще се предприемат, ако се предприемат, за оптимизиране на дейността на еднодневните трудови договори. Благодаря.
Благодаря, госпожо Бъчварова. Имате думата за отговор, господин Министър. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители, уважаема госпожо Бъчварова! През 2017 г. Изпълнителна агенция „Главна инспекция по труда“ е предоставила 204 хил. 780 броя образци на трудови договори по чл. 114а от Кодекса на труда за краткотрайна сезонна селскостопанска работа за обработка на насажденията и прибиране на реколтата от плодове, зеленчуци, розов цвят и лавандула. В сравнение с 2016 г. първата, през която разпоредбата действа целогодишно, се отчита ръст на реално използваните договори с 15 хил. 572 броя. Нараснал е и броят на земеделските стопани, които са се възползвали от възможността за наемане на работници чрез така наречените еднодневни трудови договори. Образци са предоставени на 2004 земеделски стопани през 2017 г. при 1873 през 2016 г. Увеличението на броя на земеделските стопани, както и реализираният ръст на използваните договори, се дължи почти изцяло на производители, които обработват по-малки площи – под 100 хектара. Статистиката показва, че ефектът от еднодневните трудови договори определено е положителен и води до изсветляване на работната сила в растениевъдството. Като потвърждение на това може да се приеме и фактът, че при много повече проверки, извършени от контролните органи на Инспекцията по труда през 2017 г. в икономическа дейност растениевъдство, животновъдство и лов и спомагателни дейности с акцент върху растениевъдството, са установени по-малко случаи на полагане на труд без сключен и регистриран в НАП трудов договор. За илюстрация през 2016 г. проверките са били 3910 броя, а случаите на работа без трудов договор 242 броя. През 2017 г. при извършени 5030 броя проверки са установени 204 случая на работа без трудов договор. Трябва да се има предвид, че еднодневните трудови договори са само една от възможностите, регламентирани в Кодекса на труда, за сключване на срочни трудови договори за извършване на определена работа. Предимството им е, че наетите по силата на този вид договор не губят права за социално подпомагане и обезщетение за безработица, което позволява в трудова заетост да бъдат обхванати трайно безработни, социално слаби лица. С оглед големия интерес на работодателите към този вид договори, Министерството на труда и социалната политика чрез Изпълнителна агенция „Главна инспекция по труда“ полага усилия за облекчаване на условията за прилагането им, в това число и тяхното администриране. За целта е надграден специализираният софтуер, с който се администрира услугата по предоставяне на еднодневните трудови договори. Финансирането на информационната система е осигурено по проект „Оптимизация и иновация“ в Изпълнителна агенция „Главна инспекция по труда“, финансирана по Оперативна програма „Развитие на човешките ресурси“, съфинансирана от Европейския съюз чрез Европейския социален фонд. Системата за онлайн регистрация на еднодневните трудови договори стартира през февруари 2017 г. и позволи предоставянето им през интернет, без това да е свързано с работното време на администрацията. Софтуерът създава и редица облекчения и при попълване или сключването на този вид договор. Фактът, че те са използвани от по-голям брой земеделски стопани, обработващи малки земеделски площи, може да се приеме като индикации, че софтуерът е направил администрирането им по достъпно. В пъти повече са и предоставените образци на еднодневни трудови договори от началото на 2018 г. до момента, в сравнение същия период на 2017 г., когато софтуерът не е действал. През тази година те са 5 хиляди броя, докато за същия период предходната година са били около 300 броя. Считам, че увеличеният брой на използваните трудови договори от този вид и намаляването на броя на установените случаи на работа без трудов договор са показателни за ефективността на тази мярка по отношение намаляването на сивия сектор в отрасъла. Благодаря за вниманието.
Благодаря Ви, господин Министър. Имате думата за реплика, госпожо Бъчварова. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, колеги, уважаеми господин Министър! Основната тема, която исках да поставя с този въпрос, е дали считате, че тази дейност или тази възможност следва да се оптимизира и да се направят промени, които да доведат до по доброто прилагане на еднодневните трудови договори. Защото изминалите две или три години, в които ние имаме натрупан опит, само с оптимизиране на софтуера няма да доведе до решаване на някои от въпросите, които са поставени. Сто и петнадесет хиляди са заетите, наетите в отрасъл „Селско стопанство“. Вие казвате, че има около 200 хиляди договора, това представлява 0,7% от договорите или заетите в сектор „Растениевъдство“, което е малък брой, може да изсветлява сивия сектор, но това няма как да се забележи, той не може да стане даже и малко по-светлосив на фона на това, което е действителното състояние. Затова въпросите, които се поставят и от бизнеса, са следните, в които се търсят решения именно чрез еднодневните трудови договори, без да ги отричаме: да се реши въпросът с трудовия стаж на тези, които са заети, с работното време, защото работното време за едни дейности в растениевъдството започва от четири сутринта до десет, но това не е пълно работно време; с мястото на работа – мястото на работа в трудовия договор или в сезонния договор може да е определено в едно населено място, но поради климатични проблеми то да бъде реализирано в друго населено място, където вече имаме различни дирекции, които отговарят за изпълнението на тези трудови договори. Рискът при тези договори въобще не е оценен и работодателите, тези, които наемат работниците, обикновено са уязвими. Пет хиляди проверки казвате, че имате. Ако има една добре действаща система, сигурно и това административно натоварване с пет хиляди проверки, защото това е нещо значително, огромно, според мен ще бъде значително намален. Затова молбата ми е наистина да се разглежда този процес в контекста на подобряване на прилагането на тези договори. Благодаря.
Благодаря, госпожо Бъчварова. Имате думата за дуплика, господин Министър.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители, уважаема госпожо Бъчварова! Безспорно е, че това е един процес и натрупаният опит в прилагането на тази мярка на чл. 114а от Кодекса на труда, данните които изнесох пред Вас, проверките, са една основа за търсене на подобряване на регулацията на тази дейност. Има предложения от страна на бизнеса, които са постъпвали във времето, заедно с колегите от Министерството на земеделието и храните, тук е и министърът и ги обсъждаме, така че въпросът беше да имаме наистина пълен период на прилагане на тази мярка, на този текст и същевременно всяко едно законодателство може да се усъвършенства. Ние разглеждаме тези мерки, част от тях са неприемливи, тоест те не влизат в философията и логиката на въвеждането на еднодневните трудови договори, но има и предложения, които биха могли да бъдат и подкрепени. Така че в тази посока ще продължим да работим, тоест не само да улесним администрирането на еднодневните трудови договори, което мисля, че в голяма степен е постигнато, но да улесним бизнеса в използване и на тази възможност, защото, отново подчертавам, тя не е единствена, има други възможности, които Кодексът на труда предоставя за срочни трудови договори. Благодаря за вниманието.
Благодаря Ви, господин Министър. Това беше и последният въпрос към Вас. Преминаваме с въпроси към министър Красимир Вълчев – министър на образованието и науката, който ще отговори на въпрос от народния представител Иво Ангелов Христов относно авторски колектив на новия учебник по история и цивилизация. Заповядайте, господин Христов да поставите въпроса.
Уважаеми господин Председателстващ, уважаеми господин Министре, уважаеми колеги! Моят въпрос касае авторския колектив на изготвения нов учебник по история. Повод за това е и новата програма по „История и цивилизация“ в 10 клас, която Министерството на образованието и науката публикува на сайта си и която влиза в сила след две години. Авторитетни имена в българската историческа наука, които са били поканени да се запознаят със съдържанието на въпросната учебна програма и на проектирания учебник, изказаха негативни оценки както по отношение на него, така и по отношение на цялата програма. Чуха се критики за целенасочено и едностранчиво представяне на периода след Втората световна война до 1989 г., описан в учебника като един от най-мракобесните в нашата история. Напомням, че в България все още има живи свидетели от това историческо време и затова средношколците са объркани и техните учители споделят, че те, учениците, казват: вкъщи ни говорят едно, а Вие ни учите друго, къде е истината? Още от древността историците изповядват принципа: Prima lex historiae, ne quid falsi dicat! Първото правило на историята е: не лъжи! Уважаеми господин Министре, моят въпрос е за авторския колектив на въпросния учебник по „История и цивилизация“ за 10 клас: как е подбран, по какви критерии, с какви задачи и с какви указания от Министерството на образованието и науката? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Христов. Имате думата за отговор, господин Министър. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители, уважаеми господин Христов! Преди да отговоря на въпроса Ви, едно уточнение: новият учебник по история не е представен пред академичната общност. Такъв все още няма, утвърдена е само учебната програма. Авторските колективи, които съставят учебниците, се определят от издателствата, като всеки колектив самостоятелно създава урочния текст. Програмата по история, както и учебните програми за останалите предмети, се готвят от разработването на Закона за предучилищното и училищното образование. Те бяха публикувани преди повече от година и половина. Оттогава досега направихме множество обсъждания, като се включиха различни представители на академичната общност. Най-общо, нямаме автор или авторски колектив на Програмата. Имаме стъпване на предходните програми и надграждане и множество предложения, които са правени. Аз помолих колегите да ми извадят пълна справка. Тук ще видите имената на почти всички авторитетни представители на академичната общност, които са включени на един или на друг етап. Разбира се, не всички са се включили на всеки един етап. За съжаление, всеки процес на обсъждане не може – няма процедура, по която да се обсъдят абсолютно всички предложения във всеки един етап. Всеки има право да прави предложения във всякаква форма. Крайната отговорност е на министъра, разбира се. Аз чух и Вашата декларация. Това, което мога да Ви уверя, е, че последните промени, които са правени след публикуването на Програмата за обсъждане, са по-малко от 8%. Участието на представители на академичната общност, които визирате, е миноритарно не само в самата програма. Дори в крайните предложения то е силно непропорционално на медийните им участия. Много се колебая дали да навлизам в дебата по същество, защото имам усещането, че той е повече политически, отколкото експертен.
Това е политика.
Да, това е политика. Преди да утвърдя Програмата, получих увереност – не на конкретните лица, които Вие визирате, но на достатъчно представители на академичната общност, че тази Програма е балансирана. Такова изказване имаше впрочем и в средствата за масово осведомяване от директора на Института по история към Българска академия на науките Даниел Вачков, който също присъства на последното обсъждане преди утвърждаването на Програмата. Мога да Ви кажа кои са присъствали и на това последно обсъждане преди утвърждаването на Програмата, което ми даде тази увереност. Програмата не съдържа крайности. Това е моето мнение. Не отричам и постиженията в периода 1944 – 1989 г. Има безспорни постижения в редица области – и в културата, и в спорта, и в науката, нито искаме да отменим носталгията към младостта. Аз също имам носталгия впрочем към този период, защото също съм израснал и съм живял в този период, но постижения е имало и по времето на хитлеризма. [[Шум от „БСП за България“.]] Имало е строителство, имало е постижения, имало е постижения в спорта… [[Реплики от „БСП за България“.]] Но това не реабилитира режима. Режимът все пак е определен като тоталитарен и той си има своите специфични белези като такъв. Това е заложено в Програмата по история. Благодаря Ви.
Времето изтече, господин Министър. [[Реплики в „БСП за България.]] Заповядайте, господин Христов, за реплика на отговора.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Вълчев, колеги! Разбира се, въпросът е принципен. Той не касае една или друга персона, още пък по-малко персоната на министъра на образованието и науката, но въпросът е и политически, въпросът опира и до елементарната истина. Първо, не Ви е ясно кой по какви критерии е определил периодът като „тоталитарен“. Какво е тоталитарно общество и какво не, е, първо, спорно, а, второ, възниква с една книга на Хана Аренд в края на 40-те и началото на 50-те години. Така че, това не е нещо безспорно, както например е безспорно земното притегляне до определяне на противното. Второ, въпросът за определянето на близкото минало, в което аз и Вие сме живели заедно, защото тук гледам, че сме връстници долу-горе, навежда на мисълта за следното, навежда на думите и мисълта на Оруел, че „Който контролира настоящето, той контролира миналото, а който контролира миналото, той ще контролира и бъдещето“. Подобно на целия дебат с Истанбулската конвенция, това е второто направление, с което всъщност целта е да бъдат промити мозъците на нашите деца, а когато промиете мозъците на децата, то е ясно, че ще имате такова бъдеще, каквото господарите на света искат днес. В този смисъл битката за предишните тоталитарни 45 години е битката за нашето настояще и за нашето бъдеще – дали ще бъдем народ или биологична маса. Четиридесет и петте години, в които е живяло нашето общество, действително имат и своите провали, и своите невероятни постижения. Тяхното едностранчиво определяне през идеологическа, а не обективна историческа призма е всъщност и причината за моя въпрос. Намирам за крайно неуместно те да бъдат квалифицирани през новата идеологическа призма на новите господари на деня. Така че, господин Министре, много Ви моля, когато се прави това, действително да бъдат консултирани всички представители на историческата общност – експертна, и не само. И, второ, историята не е тяснокабинетна наука. Историята е всъщност инструментът, чрез който настоящото моделира бъдещето, в което ние всички участваме. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Благодаря Ви, господин Христов. Имате думата за дуплика, господин Министър. Отказвате се. Господин Ерменков, процедура ли искате? Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Господин Председател, министърът на образованието си позволи да направи една инсинуация и да сравни един български период от време с хитлеризъм и с фашизъм, едва ли не. Тоест, той даде пример, че по времето на хитлеризма също е имало успехи. По този начин той се опитва може би да ни напомни, че България е била съюзник на хитлеристка Германия до 1944 г., но го направи малко интересно, като сравни периода след 1944 г. с хитлеризъм. Много Ви моля в такива случаи, когато се правят такива явни опити да се подменя историята на Република България – тогава е била Народна република България, от министър, утвърдил програми, и в които вече официално го прави това нещо, да му направите забележка поне от трибуната на Народното събрание да не прави тези инсинуации. Защото иначе ще се получи, че България след 1944 г. е била същата, каквато е била Германия по време на хитлеризма, което той в момента го казва. В смисъл, и хитлеризмът е имал същите успехи, които сме имали и ние. Затова много Ви моля, когато един министър застане тук и започне да говори да се държи като министър на Република България с цялата отговорност и носталгията, която той има към младостта, както той се изрази, да бъде изразена с признателност към образованието, което е получил тогава, а не със сравняването на България с неща, които никога не са били в нашата история. Аз вече не се учудвам защо програмите са такива при това мнение на министъра за миналото на България и много моля още един път, господин Председател, обръщайте внимание в такива случаи, за да не се получава изкривяване на действителността. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Аз благодаря за отправената препоръка, господин Ерменков, но като председател не мога да взема отношение по съдържанието на изказването на министър – то е негова отговорност в случая, а това би могъл да го направи този, който поставя въпроса, в случая господин Иво Христов. Така че за мен въпросът е изчерпан. Преминаваме към Румен Порожанов – министър на земеделието, храните и горите, който ще отговори на първия въпрос към него от народните представители Светла Маринова Бъчварова-Пиралкова, Драгомир Велков Стойнев, Донка Димова Симеонова, Георги Янчев Гьоков, Спас Янев Панчев относно реконструкция на административната сграда на Областна дирекция „Земеделие“ – град Стара Загора. Заповядайте, господин Гьоков, за да поставите въпроса.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми народни представители! Господин Министър, културното наследство е обект на закрила още от създаването на съвременната българска държава и по сега действащото българско законодателство – Законът за културното наследство, терминът „културно наследство“ е легален и се употребява многократно. Управлението на същото това културно имущество е сложен процес, който изисква системност и в дейностите – и разнопосочна компетентност. Посегателства много, и не всички стават публични. В този дух е въпросът, отправен към Вас, господин министър. Сградата, в която се помещава Областната дирекция „Земеделие“ в Стара Загора е дарена на Министерство на земеделието, храните и горите от община Стара Загора през 2016 г. Сградата е със статут на единична недвижима културна ценност, категория „местно значение“, декларирана с писмо на Националния институт по паметниците на културата от 1990 г. и с протокол на Националния съвет за опазване на паметниците на културата от 1998 г. През месец октомври тази година е обявена обществена поръчка за реконструкция на сградата – вътрешен и външен ремонт. Съгласно чл. 83, ал. 1 от Закона за културното наследство, инвестиционните проекти и искания за намеси в защитени територии за опазване на културното наследство се одобряват и строежите се изпълняват по реда на Закона за устройство на територията, след съгласуване по реда на чл. 84 от Закона за културното наследство. В Министерството на културата и в Архива на Националния институт за недвижимо и културно наследство няма информация за съгласувателна проектна документация, касаеща обявената през месец октомври 2017 г. обществена поръчка. Съгласно чл. 200, ал. 1 от Закона за културното наследство, който реализира такива инвестиционни проекти без разрешението или съгласуването с Министерството на културата, се наказва с глоба в размер от 5 хил. лв. до 10 хил. лв., а за едноличен търговец и юридическо лице – от 15 хил. лв. до 30 хил. лв., ако деянието не е престъпление, разбира се, деянието. Като оставим настрана реалната възможност за увреждане на културното наследство, следват естествени въпроси, които би задал всеки български гражданин. Затова аз проф. Светла Бъчварова и останалите народни представители от 27. Многомандатен избирателен район Драгомир Стойнев, Донка Симеонова и Спас Янев Панчев задаваме въпроса: Кой носи отговорност за този сериозен „пропуск“? Областната служба „Земеделие“ в Стара Загора и Министерството на земеделието и храните ще понесе загуба от 15 до 30 хил. лв. Въпросът, господин Министър, е принципен и важен. Когато една административна структура нарушава българското законодателство кой носи отговорност за това?
Благодаря, господин Гьоков. Господин Министър, заповядайте за отговор.
Благодаря Ви. Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители, уважаема проф. Бъчварова, уважаеми господин Стойнев, уважаема госпожо Симеонова, уважаеми господин Гьоков, уважаеми господин Панчев! С договор за замяна на недвижим имот, вписан в Службата по вписванията на 29 ноември 2016 г., е прехвърлена собствеността върху част от масивна 4-етажна сграда, собственост на община Стара Загора, на областния управител, по реда на Закона за държавната собственост. Със Заповед на министъра на земеделието и храните от месец април 2017 г. е прехвърлено правото на управление на придобитите части от сградата на Областна дирекция „Земеделие“ – Стара Загора. Община Стара Загора като бивш собственик на административните сгради не е уведомила дирекцията, че сградата е недвижима културна ценност с местно значение. В акта за общинска собственост, както и в договора за замяна също не е отбелязан този факт. Сградата е строена 1944 г. и е в лошо състояние – стара електрическа инсталация, покривът е гредоред, при дъжд тече в работните помещения, поради което в бюджета на дирекцията за 2017 г. са предвидени средства за основен ремонт на сградата. На 2 октомври 2017 г. в Регистъра на обществените поръчки е публикувана обява за обществена поръчка с предмет „реконструкция на административните етажи“ на Областна дирекция „Земеделие“ – Стара Загора, с възложител: Областна дирекция „Земеделие“ – Стара Загора. Процедурата е проведена и на 22 ноември 2017 г. е сключен договор с класирания на първо място участник. Преди възлагането на обществената поръчка за ремонтираните дейности Областна дирекция „Земеделие“ – град Стара Загора, не е имала информация, че сградата, в която се намират ползваните от нея самостоятелни обекти – недвижима културна ценност с местно значение. Уважаеми народни представители, във връзка с вашия въпрос е извършена проверка на 11 януари 2018 г. от регионални инспектори на Главна дирекция „Инспекторат за опазване на културното наследство“ към Министерството на културата и е установено, че сградата на ОД „Земеделие“ – Стара Загора, притежава статут на единична архитектурно-строителна недвижима културна ценност с местно значение. Съставеният констативен протокол на проверката на 18 януари 2018 г. е отбелязано следното, цитирам дословно: „Извършен е цялостен ремонт на фасадите на сградата, изразяващ се във възстановяване на обрушени части на мазилката и цялото боядисване с фасагенна боя. Цветовото фасадно решение максимално се доближава до оригинала и като цяло ефектът от извършената работа е добър. Оригиналните орнаменти са изцяло съхранени и по отношение на ремонта на фасадите няма унищожени или увреждане на недвижимата културна ценност“. Искам да ви уверя, че Областна дирекция „Земеделие“ – Стара Загора, ще изпълни всички указания за последващи действия, цитирани в констативния протокол. С две думи, явно е имало информационна неяснота при прехвърлянето на сградата за това, че тя е с местно културно значение. Безспорно е, че ако бъде наложена глоба, тя ще се наложи от съответните компетентни институции, ще преценим кой ще понесе съответната отговорност. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Министър. Имате думата за реплика, госпожо Бъчварова – заповядайте.
Уважаеми господин Председател, колеги, уважаеми господин Министър! Аз и колегите предполагаме, че в Министерството на земеделието не е имало информация дали този обект е със статут на местно значение на културна ценност. Но в Стара Загора няма човек, който да не знае това може би освен директорката на областната служба, която поради съвместяване на много дейности, за която неведнъж ние сме Ви информирали, не е била в течение. Всъщност сигналът беше получен от обществеността в Стара Загора. Вие изчетохте част от проверката, която е правена, но там заключенията, които следва да се имат предвид – ние имаме и писмо от господин Боил Банов – министър на културата, са, че строежът няма издадена виза от главния архитект, че няма инвестиционен проект. Това, което се изисква – освен административната глоба, която ще бъде наложена и съответно ще получите, тъй като са нарушени не един, а повече закони е, че обектът трябва да се върне в първоначалното си състояние. Това е проблем, който вероятно ще създаде проблеми и за работата на областната служба, и ми се ще наистина, когато се правят такива поръчки, когато се делегират правомощия, да се търси възможност хората, които управляват, ако нямат достатъчно административен управленски опит, което е факт с тази поръчка, съответно да бъдат под някаква форма санкционирани и да им се търси отговорност. Благодаря.
Имате думата за дуплика, господин Министър – заповядайте.
Бих искал да кажа, че съм съгласен с това, което спомена професор Бъчварова. Ще възложа проверка на „Инспектората“ да провери цялостното движение на подготовката на този ремонт, а това не е строителство – дали той е изисквал съответните решения, за които Вие споменахте, че не са издадени, и съответно ще предприема необходимите действия, като санкции, при необходимост. Благодаря Ви.
Благодарим Ви, министър Порожанов. Следва въпрос от народния представител Светла Бъчварова относно прилагането на регламента „Омнибус“ в страните – членки на Европейския съюз, от 1 януари 2018 г. Заповядайте, професор Бъчварова, да зададете Вашия въпрос.
Благодаря. Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги, уважаеми господин Министър! Моят актуален въпрос на този етап е свързан с необходимостта от 1 януари 2018 г. да се прилага така нареченият регламент „Омнибус“. Малко разяснения. Един Проект, който няколко години се подготвяше, а в края на краищата се излезе с решение, което е насочено към опростяване на общата селскостопанска политика в направление „Директни плащания“, общата организация на пазара, развитието на селските райони и на хоризонталния регламент. Всичките препоръки, които се дават за корекция на законодателството и процедурите, особено в сферата на директните плащания, са нещо, което интересува земеделските стопани, тъй като, ако имаме възможност да оптимизираме това законодателство на ниво наредби, могат да се създадат предпоставки за по-ефективно усвояване на средствата. Моят въпрос към Вас е свързан с това дали Министерството на земеделието предвижда през 2018 г., особено в областта на директните плащания, да прави промени, свързани с прилагането на директните плащания, още повече че към настоящия момент Наредба № 3, която определя именно изискванията по линия на директните плащания, е на етап публично обсъждане? Има различни напрежения, възражения върху основни насоки в прилагането на Наредбата – дали ще се съобразите с тях, доколко и наистина ще има ли възможност да се направят корекции? Съответно, ако можете да отговорите и за другите насоки по отношение на Програмата за развитие на селските райони и това, което предлага и дава възможност Регламентът. Благодаря.
Благодаря Ви, професор Бъчварова. Заповядайте за отговор, уважаеми министър Порожанов.
Благодаря Ви. Уважаема госпожо Председател, дами и господа народни представители, уважаема професор Бъчварова! Наистина това е един изключителен документ, който беше гледан в рамките на повече от две години и с много усилия бе приет в края на миналата година. Измененията, които са направени в „Омнибус“, дават възможности, а тук има и много други, които са свързани с компенсиране на доходи, с организации на производители, които са интересни в своята същност, така че като цяло не възразявам да проведем съвсем отделен разговор с Вас по някои детайли на тези теми. По отношение на основните неща, свързани с предстоящото кандидатстване, Регламентът от 2017 г. дава възможност на държавите членки за някои решения, но има разпоредби, които са пряко приложими. Регламентът разрешава да се спре прилагането на негативния списък, който е част от активен фермер. За България националното решение за активен фермер е разписано в Закона за подпомагане на земеделските производители с цел насочването на директното подпомагане само към действителни земеделски стопани и не се предвиждат промени в изискването за активен фермер в страната. От тази опция ние няма да се възползваме. Тя е законово определена. Прилагането на изискването за активен фермер съвпада и с идеята в съобщението на Европейската комисия относно бъдещето на прехраната и селското стопанство, насочване на подпомагането към действителни фермери, които осигуряват своята прехрана в земеделието. Това е съобщението на комисаря от края на месец ноември. Държавите членки в следващия аспект могат да преразгледат решенията си относно въвеждането на таван на плащанията по схемите за единно плащане на площ, като решението може да бъде само ако до момента не е прилаган таван на плащанията. За България от 2015 г. се прилага инструмент за намаляване на плащанията и таван по СЕП: към един бенефициент – с 5% за сумите от 150 до 300 хил. евро., и със 100% – за субсидията над 300 хил. евро. Като по-справедлив подход за допълване на доходите на земеделските стопани предвиждаме да се продължи прилаганият подход за таван на плащанията и в следващите години на този програмен период. Регламентът дава възможност за държавите членки да преразгледат решенията си относно прехвърлянето на средства между стълбовете на общата селскостопанска политика. Могат да се прехвърлят средства от директни плащания към Програмата за развитие на селските райони – еднопосочно е действието. Предвид голямото значение на директните плащания, земеделските стопани и техните доходи не предвиждаме да приложим намаление на ресурса чрез прехвърляне на средства от директните плащания към Програмата за развитие на селските райони. Тук има една опция за свръхрезервиране на бюджета по СЕП, също е предоставена като възможност, но без да се променя размерът на общото финансиране по всички схеми за директните плащания. Свръхрезервирането на бюджета е предварително и може да се изплати само ако има значително неусвоени средства по останалите схеми на директните плащания. Анализът на данни от предходните кампании показва, че по схемите за директни плащания има много високо усвояване на средства. На този етап не предвиждаме резервиран свръхбюджет, който да отиде към базовото плащане на СЕП-а, за сметка на икономии от останалите. Защото реално във всичките направления на пакета от гаранционния фонд по СЕП усвояването е много високо, така че не можем да вземем средства от другите направления, за да увеличим базовото плащане. Регламентът дава възможност за увеличаване на ставката за схемата за млади земеделски стопани от 25 на 50 на сто от размера на ставката по СЕП. Това решение е необходимо да бъде регламентирано в Закона за подпомагане на земеделските производители, където е определен размерът на ставката по схемата за млади земеделски стопани. Предстои извършването на анализ и вземането на решение. Не изключваме по тази опция, която е дадена за следващата кампания, след анализа, който направим тази година, да анализираме и да увеличим ставката за младите земеделски производители, тъй като в момента нямаме време в настоящата кампания, която трябва да стартираме. Има и много други неща, така че ще спра на този етап. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаеми господин Министър. Заповядайте, професор Бъчварова, за реплика.
Уважаема госпожо Председател, колеги! Уважаеми господин Министър, благодаря за отговора. Той даде отговор на някои от въпросите, които се поставят, но ми се ще да коментираме въпроса, свързан с доброволната обвързаност в производството – подпомагане. Всяка една държава ще може ежегодно да взема решение. Тук въпросите са два. Първо, дали ще има преразпределение на ресурсите, тъй като от 2016 г., когато стартира преразпределителното плащане, имаше възражения от една или друга група за ресурса, с който се разполага. В резултат на прилагането – две години, може би ще се намери или ще се види наистина какви са нуждите на всяко едно от направленията на подпомагане. Въпросът, който също се поставя, е свързан с обвързаната подкрепа за млякото и млечните продукти. Има напрежение в сектора, има и „за“, и „против“. Тук по-скоро въпросът, който възниква, е, че Министерството на земеделието и храните, изисквайки едностранно от земеделските стопани документи за реализация на млякото, в никакъв случай не се интересува от това какво правят млекопреработвателите, тъй като млякото е първична суровина. Те нямат какво да я правят освен да я предоставят. В резултат на това, че са задължени да я продават, те срещат от другата страна една доста сериозна картелна форма по отношение на изискванията към тях и цените. Факт е, че ако трябва да се даде документ от мандрите, а това масово се посочва, цената е с 10-15 стотинки по-ниска от пазарната цена. Този проблем, ако не се реши чрез контролните органи, ще създава предпоставки за напрежение в сектора и през следващата година. Също така с тези мерки за младите земеделски стопани – в момента предстои промяна в Закона за подпомагане на земеделските производители, и ако имате достатъчно сериозни анализи, което вероятно може да стане, мисля, че не е някакъв особен проблем да се увеличи ставката. Проблемът в земеделието не само в България, но и в Европа е наистина застаряването на заетите в сектора, и младите фермери са тези, които трябва да бъдат подкрепяни. Те нямат достъп до земята или дори да имат достъп до земята, той е труден. Ако се увеличи финансовият ресурс, но това съответно трябва да бъде на основата на анализи, ще се създадат предпоставки наистина за едно по-справедливо разпределение на средствата. И последната тема от директните плащания – постоянни пасища. Българското законодателство има проблеми все още с постоянните пасища и с прилагането – дали там ще се търсят възможности наистина постоянните пасища да се ползват от тези, които имат нужда, тоест от животновъдите. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, професор Бъчварова. Заповядайте, господин Министър, за дуплика.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаема професор Бъчварова, уважаеми народни представители! Само бих си позволил да направя изказване по темата с обвързаното производство. Схемите за обвързано производство – такива, каквито са, и режимът за това, че те трябва да бъдат обвързани с документи за изкупуване на продукцията, за продажба на продукцията, но не толкова за изкупуване – изкупуване е малко по-остаряла дума, са приети през 2016 г. и изцяло подкрепени от бранша. При настоящото плащане за обвързани производства, а там таванът е 121 милиона, плащанията, които направихме през месец декември, са за около 105 милиона, предстои доплащане след изчистване на казусни случаи, но в случаите, в които земеделски производители нямат документация и са предпочели под някаква форма… Не изключвам темата с недобри взаимоотношения с преработватели, които да изкупуват, но във всичките срещи ние не можем да толерираме това, че някой не желае да иска документ за изкупуване, а ние, борейки се срещу сивата икономика, трябва да сезираме институциите. Включително и чрез Министерството, ако трябва, когато има изкупвачи, които не желаят да получават документи и да отчитат приходи. Нека да кажем и нещо друго. Смятам, че не е някаква тайна, че има малки производители, които предпочитат да си продават млякото по друг начин – в бутилки по 1 лев, по 1,20, а сега в един момент, когато им трябва документ за продажбата, за плащането на тази субсидия, се появява проблем. В момента облекчаваме Наредбата от гледна точка на изискванията за документи. Облекчаваме я. Ще разгледаме всички жалби, които са дадени за неполучени, когато по технически причини в документите, отчетени – малко е сложна цялата тема със сектора на млякото след отпадането на квотите, но като цяло режимът трябва да се запази, макар и да се облекчи, за да излезе изцяло секторът на светло. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Министър. Следващият въпрос е зададен отново от народния представител Светла Бъчварова-Пиралкова относно критерии за определяне на понятието „иновации в земеделието“ в Програмата за развитие на селските райони 2014 – 2020 г. Заповядайте, уважаема професор Бъчварова.
Благодаря, уважаема госпожо Председател. Уважаеми колеги, уважаеми господин Министър! Моят въпрос е свързан с това какво ще се вложи в понятието „иновации в земеделието“. Досега сме свидетели по приема, по мерките, свързани с производство и преработка на земеделска продукция, че понятието „иновация“ беше ползвано като един от критериите, който дава предимство на проектите. Много интересно, в Преходните и заключителни разпоредби на Наредбата в един и същи текст се казва какво е иновация и след това се казва какво не е иновация. Иновации са продукти, произвеждани от стопанства, въвеждане на нов производствен процес или нова практика, въвеждане на нова организационна форма, включително маркетинг, подкрепен с удостоверение за ползван патент и/или удостоверение за полезен модел, внедрен в рамките на две години преди подаване на заявлението за подпомагане. В същото време обаче в Иновационната стратегия за интелигентна специализация 2014 – 2020 г., която държавата е приела, която беше базата и в която можехме да внедрим иновациите в оперативните програми, има съвсем друго определение. Определението в тази програма, приета от Министерския съвет, е: „Въвеждане в употреба на някакъв нов или значително подобрен продукт, стока или услуга, или производствен процес на нов метод за маркетинг, или на нови организационни методи в търговската практика, организация на работни места или вътрешни връзки, които създават пазарни предимства и при това повишават конкурентоспособността на фирмите“. Във връзка с приема по мярка 16.1, където иновациите са в основата на гвоздея, на практика мярката, която ще се прилага, моят въпрос към Вас е свързан с това: какво и как ще бъде определено понятието „иновация“ и то ще се припокрива ли донякъде с това, което е заложено в тази Национална стратегия? Благодаря.
Благодаря Ви, професор Бъчварова. Уважаеми господин Министър, заповядайте за отговор.
Благодаря Ви. Уважаема госпожо Председател, дами и господа народни представители, уважаема професор Бъчварова! В разработената и одобрена от страна на Европейската комисия „Програма за развитие на селските райони“ за този програмен период е включено определение за „иновации“, във връзка с прилагането на подмярка 16.1 „Подкрепа за сформиране и функциониране на оперативни групи в рамките на европейското партньорство за иновации“, това е името на мярката. Като определение за иновация в контекста на подмярка 16.1 се посочва, че тя може да включва разработването и внедряването в практиката на нов или значително подобрен продукт, стока или услуга, нов процес, нов маркетингов метод, или нов организационен метод, организация на работното място, или външни връзки, която води до повишаване на икономическа, социална и екологична ефективност. Включеното определение за целите на подмярката дава широка възможност за подкрепа и прилагане на иновативни решения в земеделските стопанства. При оценката на кандидатите, оперативни групи, в които задължителен субект са земеделските стопани и представените от тях проекти, от особено значение е описанието на проекта и по какъв начин чрез него ще се постигне прилагането на иновативно решение в практиката, както и дейностите, които се предвиждат за всяка една от фазите на изпълнение на иновативния проект. В проектите трябва да е посочен приносът на очакваните резултати към целите на Европейското партньорство за иновации, за селскостопанска производителност и устойчивост, както и тяхното разпространение чрез мрежата и други информационни канали. Друг важен момент от оценката е, че подпомаганите проекти трябва да предоставят възможност на земеделските стопани да адресират решаването на определен проблем или проблеми в стопанствата си чрез въвеждането на конкретно иновативно решение в практиката. Чрез подкрепата по подмярка 16.1 се предоставя възможност за засилване на връзката между бизнеса, науката и образованието, с цел повишаване на конкурентните предимства на земеделските стопани, като се следват принципите на европейското партньорство за иновации, като за целта, в рамките на Оперативната група следва ясно да бъдат посочени отговорностите и задълженията на участниците в групата. В допълнение Ви информирам, че към момента се разработват правилата за подпомагане по подмярката. Предстои да бъдат проведени обсъждания със заинтересованите страни, включително и в рамките на Комитета по наблюдение на Програмата, с цел стартиране на подмярката в средата на 2018 г. Безспорно е, че до момента темата с иновациите не беше, как да кажа, най-добре работено по нея. Знаем много добре, че особено по 4.1 и по 4.2 в първите приеми, иновациите с тези тежки определения, реално много малко бяха проектите, в които бяха окачествени иновации. Неслучайно индикаторите по тези мерки, или по-точно за иновации, не са в добро изпълнение. По отношение на 16.1 вече имаше една тематична работна група. Както се казва: поскараха се, от гледна точка на това какво да има. На мен лично много ми се иска да има еднотипност на определенията. Не може да имаме най-различни определения. На мен лично ми се иска да почерпим опит от страни, в които този процес се извършва по-добре. И по този повод, но и преди това сме говорили с колегите, така че да мога да насоча наши експерти дали ще бъде, няма да споменавам страни. Много ми се иска да отидем в Холандия, но те с иновациите са толкова напред, че само ще се объркаме в един момент, но в страни, които са със сходни икономически условия и са напред по тази мярка, да можем да почерпим опит, така че да можем да я приложим по-ефективно, независимо от определението или дефиницията. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми министър Порожанов. Заповядайте, професор Бъчварова – имате думата за реплика.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги, уважаеми господин Министър! Благодаря за отговора и това, че в Програмата за развитие на селските райони има пълно съвпадение и покритие със Стратегията, която е приета и с определенията, които са, смятам, резонните. Всяко едно допълнително изискване към това какво е иновация, полезен модел или патент, води до състояние, в което се ограничава броят и възможността иновативни решения и идеи да бъдат реализирани. Според общата селскостопанска политика обаче всяка страна членка на практика може да определи какво е иновация и да се придържа към това определение, но е необходимо да има институция, която да определя какво е това иновация, защото няма друга система и начин, освен преценка на иновативно решение, ако насреща няма отговорна институция, която да го направи. Така поне е моят прочит в общата селскостопанска политика. Такава институция ще имаме ли, която да преценява какво е иновация? Вторият ми въпрос е свързан пак с мярка 16.1. Бюджетът е много малък, там има две изисквания: да имаме иновации и да имаме оперативни групи. Кое ще е водещото? Защото оперативна група, повярвайте ми, мога да Ви създам 20 оперативни групи за 20 дни, обаче иновациите са проблемът, който трябва, според мен да бъде водещият и определящият при оценката на проекта. Кога считате, че трябва и ще се стартира приемът по тази мярка, предвид факта, че се очакваше още през 2017 г.? Благодаря.
Благодаря Ви, професор Бъчварова. Министър Порожанов, заповядайте за отговор.
Благодаря Ви. Много накратко. Аз също смятам, че иновациите трябва да са водещите. В момента се работи по насоките, знаете, вече работим по насоки, те имат своя работен вид. Съвсем скоро ще направим отново тематична работна група, за да ги видим във вид, в който са – по-работен. В индикативния график сме заложили това да бъде през месец април, ако не се лъжа, или май тази година. Благодаря.
Благодаря Ви. Благодаря и на народния представител Светла Бъчварова за нейната активност. Продължаваме с въпрос от народния представител Георги Гьоков относно незаконна сеч в защитената местност „Туловска кория“ в село Тулово, област Стара Загора. Заповядайте, господин Гьоков.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми народни представители! Този въпрос на пръв поглед е тривиален, защото злоупотребите в българските гори са ежедневие. Убеден съм, че опазването на тези български гори зависи не само от Министерството на земеделието, горите и храните, а и от всеки един от нас. Смятам, че всеки е ставал свидетел на сеч на дървета и смятащ, че това се извършва без разрешителни или по неправилен начин, може да допринесе за опазването на гората, като сезира отговорните институции. В района, от който съм избран за народен представител – това е Двадесет и седми многомандатен изборен район – Старозагорски, белезите за незаконна сеч и сигналите за това са непрекъснати. Такъв е случаят с „Туловска кория“. Тя е защитена местност, която се намира в област Стара Загора, община Мъглиж, населено място Тулово. Обявена е за природна забележителност през 1961 г., а през 2002 г. е прекатегоризирана в защитена местност. Това са ксерокопия на документите, предполагам, че ги познавате. [[Показва документи.]] Целта е опазване на остатъци от вековна дъбова гора, като се забранява провеждането на всякакви сечи, паша на добитък и всякакви дейности, които биха станали причина за повреждането или изсъхването на вековните дървета. Другите дейности, които се извършват там незаконно спрямо този документ, няма да ги коментирам, но до Регионалната дирекция по горите – Стара Загора, е подаден сигнал за незаконна сеч в тази защитена местност. При проверката на служители по горите са констатирали незаконна сеч на 546 дървета от габър и летен дъб, а общият размер на незаконно добитата дървесина възлиза на 76 плътни кубически метра. Установено е, че безогледното посегателство срещу природата е извършено в периода 20 декември 2017 г. – 3 януари 2018 г. от неизвестен засега извършител, а материалите по случая са изпратени в Районна прокуратура – Казанлък. Проблемът не е нов, защото това се случва вече повече от 25 години, но сега посегателството е особено нагло, защото се извършва в защитена местност и защото предишните случаи са в по-малки мащаби и изсечената дървесина се е извозвала с каруци, колички, велосипеди и на ръка, а в случая престъплението е планирано и организирано, бих го нарекъл „организирани бракониерски действия“. Ползвани са моторни триони, резачки и камиони. Уважаеми господин Министър, за да запазим богатството на горите, е необходимо нещо повече от констатиране и регистриране на престъпленията. Необходимо е да има по-сериозни мерки и контрол, да има по-засилена охрана и по-сурови наказания. В тази връзка е моят въпрос: какви сериозни мерки и контрол ще предприемете, за да запазим в случая последните наследници на великата българска гора в „Туловската кория“ и по принцип българските гори?
Благодаря Ви, уважаеми господин Гьоков. Министър Порожанов, заповядайте за отговор.
Благодаря Ви. Уважаема госпожо Председател, дами и господа народни представители, уважаеми господин Гьоков! Във връзка с Вашия въпрос Изпълнителната агенция по горите изиска от Регионалната дирекция по горите – Стара Загора, Югоизточно държавно предприятие – Сливен, и Държавно горско стопанство „Мъглиж“ да предоставят информация за констатираната незаконна сеч в защитена местност „Туловска кория“, както и предприетите от тях мерки и действия за откриване на извършителите и опазване на защитената местност. От предоставената информация се потвърдиха изцяло изнесените от Вас факти. Землището на село Тулово се явява район с концентрация на нарушения и множество констатирани системни посегателства в горите, извършвани предимно през нощта и зимните месеци с коне и каруци от безработни, социално слаби хора. Тук малко смекчихме определението на основните извършители. Организацията, провежданите проверки и наложените санкции в района от страна на РДГ – Стара Загора, служителите на ДГС „Мъглиж“, структури на Министерството на вътрешните работи, както и работата на контролните звена на Югоизточно държавно предприятие, не са довели до прекратяване на незаконните сечи. През 2018 г. е констатиран случай в защитената местност „Туловска кория“ и има съставени пет констативни протокола за извършена сеч на 76 куб. м дървесина, това, което и Вие споменахте, за което е уведомена Районната прокуратура в гр. Казанлък, която е образувала досъдебно производство. По време на извършената проверка по постъпилия сигнал на 5 януари 2018 г., служителите на РДГР – Стара Загора, са съставили акт за установяване на административно нарушение на горски надзирател при ДГС „Мъглиж“, на който е било възложено опазването на защитената територия. С оглед преустановяване на незаконната сеч са предприети следните конкретни мерки и действия: Първо, Югоизточно държавно предприятие - гр. Сливен, е разпоредило ДГС „Мъглиж“ да осигури конна база за задържаните коне до продажбата им на търг. Това е, както се казва, конфискация на транспортното средство. Второ, за опазване на застрашени от незаконни сечи горски територии в землището на село Тулово вече се провеждат с по-голяма честота съвместните действия и организирани акции на РДГ – Стара Загора, ДГС „Мъглиж“ и Дирекция „Жандармерия“ при Министерството на вътрешните работи, които традиционно респектират в значителна степен потенциалните нарушители в района. Искам да Ви кажа, че дори миналата седмица имахме нова среща с ръководството на Главна дирекция „Жандармерия“ за райони не само в Тулово, за подобни посегателства, защото набезите са от „нуждаещи се“ от дърва хора за отопление и е много трудно да се справим само с горските инспектори и с наши усилия. В скоба на всичко това, ние непрекъснато информираме. Само през миналата година, от встъпването на сегашното ръководство, сме направили 370 хил. проверки за начина на добиване, за незаконна сеч, за транспортиране, по отношение на горите. Смятам, че има своята превенционна дейност. Разбира се, много трудно някой може да се похвали, че би спрял абсолютно всичко в системата на горите. И бих завършил: през последните две години бяха разработени редица предложения за изменение и допълнение в текстовете на Наказателния кодекс дори последното предложение е внесено от група народни представители на 30 ноември 2017 г. в Народното събрание, но все още не е разгледано и обсъдено от комисиите. Предвидените промени се очакват да доведат до: подобряване на работата по отношение налагане и изпълнение на наказание и незаконни дейности в горите и бракониерството; възможност за повишаване ефективността по превенцията и санкциониране на нарушенията в горите; възможности за нормативно регламентиране на наказание, като например безвъзмезден труд на нарушители в полза на обществото, които са социално слаби и нямат възможност евентуално да заплатят съответните глоби, и квалифициране като престъпление на случаите при извършване на повторно нарушение в горите, след наложено административно наказание. Благодаря Ви, за вниманието.
Благодаря Ви, уважаеми господин Министър! Заповядайте, господин Гьоков, да направите своята реплика.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми народни представители! Господин Министър, аз съм доволен от отговора, който ми давате. Далеч съм от мисълта да обвинявам за сегашното състояние за тези 27-28 години посегателство върху българската гора само и единствено Министерството на земеделието, храните и горите или пък сегашното управление. Само че нещата, като че ли вече излизат от всякакъв контрол и дори хората по места не го търпят, като гледат какво се случва с българската гора. В случая не ги спира дори и това, че „Туловската кория“ е защитена. Представете си, ако не е защитена гората! На мнение съм и със становище, че в общата битка против посегателството на българската гора трябва много сериозно да се включи Министерството на вътрешните работи; Министерството на икономиката заради реализация на откраднатото, защото в случая е почти промишлен добив на дървесина; Министерството на труда и социалното подпомагане заради това, че тези хора, които най-често крадат – дребните, кокошкарски кражби, са в невъзможност да си осигурят отопление. Искам и нещо друго да кажа. Изпълнителната агенция по горите, която в общи линии извършва контролната функция, е недофинансирана и това Вие го знаете много добре и може би това й пречи да си извършва задълженията в пълна степен. Целта на въпроса ми към Вас, господин Министър, е да Ви провокирам да вземете сериозни мерки и да засилите контрола, за да запазим богатството на българската гора. Защо не и при установяване на необходимост. Както казахте, че има внесени и други предложения за законодателни промени, защото пряката отговорност за опазване на българската гора носите както Вие като изпълнителна власт – Министерството на земеделието, храните и горите, така и ние, като народни представители, за да оптимизираме ефективността в борбата с незаконната сеч, особено в тези защитени местности. Ако трябва – да приемем промени в законовите уредби. Иначе нарастващото недоверие на обществото за способността на органите, които имат задължения да се справят с подобни нарушения, е налице, и Вие го знаете много добре. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Гьоков. Не желаете дуплика. Продължаваме с въпрос от народния представител Александър Николаев Сабанов относно неизплатени задължения на „Исперих БТ“ АД, гр. Исперих към тютюнопроизводители. Заповядайте, господин Сабанов, да зададете Вашия въпрос.
Благодаря, госпожо Председател! Уважаеми колеги, народни представители! Уважаеми господин Министър, обръщам се към Вас в качеството си на народен представител от Силистренски избирателен район. При среща с избиратели ми беше поставен въпросът от група тютюнопроизводители, които са се обединили в Инициативен комитет относно неизплатените им задължения от „Исперих БТ“ АД през периода 2010 – 2011 г. По техните думи, съгласно тогава действащия Закон за тютюна и тютюневите изделия, съществува Гаранционен фонд, в който производители и купувачи внасят по 2% от стойността на продадения от производителите и изкупения от купувачите тютюн. В конкретния случай такива компенсации не са извършени, въпреки че идеята за създаването и функционирането на такъв Гаранционен фонд е именно да гарантира плащанията на производителите. Целта на този въпрос е да се чуе гласът и да се решат проблемите именно на 650 семейства от Североизточна България, чийто труд е ощетен от некоректната фирма, която разбрах, че вече е закрита – „Исперих БТ“ АД. Приложено Ви изпратих и списък с физическите и юридическите лица, към които „Исперих БТ“ АД има задължения. Ще цитирам само някои от тях, както селата и общините, от които са: „803 228 лв. имат юридически лица – „Сдружение на тютюнопроизводителите 2003“, които са от село Листец, община Главиница; ЗПК „Обединение“ – село Конево, община Исперих, ЗК „Изгрев’92“ – село Белица, община Тутракан. Земеделските производители: Сезгин Хасан от село Черник – община Дулово, Зайде Ахмедова от село Загориче – община Каолиново, Елфада Ахмедова Летиф от село Загориче – община Каолиново, Юрхан Летиф от село Загориче – община Каолиново, Сали Ахмедов също от село Загориче – община Каолиново, както и производители – физически лица от: село Бистра – община Алфатар, село Чуковец – община Алфатар, село Глоджево, община Ветово, село Дичево – община Главиница, село Калугерене – община Главиница, село Коларово – община Главиница, село Косара – община Главиница, село Листец – община Главиница, село Ножарево – община Главиница, село Суходол, село Боил – община Дулово, село Водно – община Дулово, село Вокил, село Грънчарово, село Златоклас, село Колобър, село Иново, село Окорш, село Межден, село Орешене, село Паисиево, село Поройно, село Правда, село Чернолик, село Черник, село Секулово, село Раздел, село Руйно, почти всички – село Яребица, село Голеш от община Кайнарджа. Също така виждате колко много са хората, пак казвам – 650 семейства, които са дали труда си и са били измамени от некоректен платец, така да се каже – „Исперих БТ“ АД. В тази връзка моите въпроси са: първо, дали е имало такъв фонд и ако е имало, какво са е случило с натрупаните средства в него? Кой се разпорежда с тях след закриването на Фонд „Земеделие“? Какво, разбира се, може да направи Министерството на земеделието, храните и горите, за да овъзмезди честния труд на тези хора? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Сабанов. Заповядайте, уважаеми господин Министър, за отговор.
Благодаря Ви! Уважаема госпожо Председател, дами и господа народни представители! Уважаеми господин Сабанов, преди да започна с отговора си, първо искам да изразя абсолютното си съгласие с репликата на господин Гьоков – нарочно не станах, за да не губим време. Колегите са направили дълъг отговор, но материята за добро или за лошо ми е ясна. Фонд „Тютюн“ работеше – знаете, и основната му функция беше да осигурява премии на земеделските производители. Законът за тютюна даваше възможност – правеше едни правила в първоначалната му структура, да има минимални изкупни цени и по тези минимални изкупни цени да се изкупува тютюнът на съответните тютюнопроизводители, респективно да има лицензирани фирми за преработка. Лицензираните фирми за преработка бяха над 20. „Исперих БТ“ е част от структурата на „Булгартабак“ към онзи момент. Той беше с мажоритарен дял на „Булгартабак холдинг“ в неговия капитал. По отношение на Фонд „Тютюн“: тези 2% бяха приходи във Фонда. Никога не е създаван Гаранционен фонд, който да е с някаква структура, с някакви функции, като отделно трябва да бъде и юридическо лице. Фонд „Тютюн“ беше юридическото лице и този приход отпадна през 2006 г. Самият Фонд „Тютюн“, първо, беше със статут на извънбюджетна сметка, вече като се консолидираха, той стана част от второстепенен разпоредител към Министерството на земеделието, като бюджетна сметка. Със самото му закриване се закрива и самата сметка като част от приключването на бюджета за съответната финансова година. В конкретния случай тези неразплатени средства от 2009 г. няма как да бъдат покрити от средства на държавата, което означава републиканския бюджет, респективно бюджета на Министерството на земеделието или каквато и да е друга структура. Тук нямаме подобен Гаранционен фонд, както е при банките, за гарантиране на плащания, депозити или каквото и да е. В момента се появява и друг проблем. Предполагам, че тези хора са също и във Вашия район – една гръцка фирма, няма в момента да я казвам, вече й е отнет лицензът, но тя е пред фалит и също дължи подобни суми. Правил съм няколко срещи. Опитваме се чрез цесия – и те вървят тези плащания, на вземания – „Булгартабак холдинг“ да изплати една част, но другата част остават в ръцете на гръцкия собственик, който е в Солун и в Кавала. Там отново се дължат над 1 млн. лв. Но няма как държавата – това са си търговски отношения, така да го кажем, между производители и изкупуване – търговска организация да разплати подобни средства. Това, което държавата прави и може да направи, и ще продължи да прави, е чрез преходната национална помощ за тютюна – тя стартира с малко над 100 милиона, започна с около 105 – 100 милиона, и намалява с 5% всяка година до 2018 г. – да не Ви объркам, може и да беше до 2019 г., така че да се подпомагат тютюнопроизводителите, но на референтна база за произведен и изкупен тютюн от периода 2008 – 2010 г. През настоящата година имаме планираме 84 млн. лв. През миналата година бяха разплатени 89 млн. лв. Това са в подкрепа на доходите на тютюнопроизводителите, независимо от това че някои от тях в момента не се занимават с тютюнопроизводство. Това, което бих искал днес да кажа и от уважаемата трибуна на Народното събрание, макар че някои много не я уважават, аз лично я уважавам: ще направим всичко възможно, и сме в разговори по наша си линия, да запазим преходната национална помощ за тютюнопроизводството и в следващия програмен период. Да, ще се промени референтната база. Трябва да стъпим на референтна база, която е актуална, тютюнопроизводители, които към момента са тютюнопроизводители – има ги данните, и да защитим сумите – в момента сме паднали на около 14 хиляди тона производство, докато при старата референтна база премиите варират между 40 и 45 хиляди тона производство, така че да можем да съхраним доходите на този труд, който наистина е изключително ценен. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми министър Порожанов! Заповядайте за реплика, господин Сабанов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Министър, аз наистина благодаря за Вашия отговор. Беше редно хората, които не са получили сумите, които им дължи „Исперих БТ“, все пак да знаят – да не ги лъжат и разхождат напред-назад разни адвокати и разни представители на политически партии, които в крайна сметка са завзели тези райони и се опитват да си докарват политически дивиденти от неща, от които нито зависят, нито има как да станат. Благодаря Ви все пак и за това, което правите за целия сектор „Тютюнопроизводство“. Надявам се, че хората са останали доволни от Вашия отговор. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Сабанов. Желаете ли думата, уважаеми господин Министър? Позволете ми да благодаря на министър Порожанов за неговото участие в днешния парламентарен контрол, както и на народните представители, останали в залата, и особено да изразя благодарност за изразеното уважение към високата трибуна на Народното събрание от министъра. Следващото заседание е в сряда, 30 януари, от 9,00 часа.