Dame i gospodo, poštovane kolegice i kolege delegati, prisutni predstavnici Vijeća ministara i međunarodne zajednice, poštovani predstavnici medija, srdačno vas pozdravljam i otvaram 42. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na današnjoj sjednici je prisutno svih 15 delegata. Za 42. sjednicu predlažem sljedeći
Poštovane kolege, poštovani članovi Savjeta ministara, ostali gosti, ja imam prijedlog ustvari da zamolim našeg kolegu Šarabu da zakone pod tačkom 9., 10. i 11. povuče sa dnevnog reda današnje sjednice. Obrazloženje za ovo je u sljedećem. Zakon o Ustavnom sudu BiH, rasprava o njemu se na Predstavničkom domu upravo dešava danas sa negativnim mišljenjem nadležne komisije. Tačka 10. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o državnoj službi u institucijama BiH je odbijen na Predstavničkom domu na 63. sjednici; od 4.11. Ustavnopravna komisija Doma naroda je dala pozitivno mišljenje. I Prijedlog zakona o dopuni Zakona o Savjetu ministara takođe je odbijen na 63. sjednici Predstavničkog doma 4.11. i dobili smo obavještenje i za jedno i za drugo. S obzirom da delegat može biti ovlašteni predlagač, ali nikad nam se nije desilo da imamo takav dualizam da istovremeno i poslanik u Predstavničkom domu i delegat u Domu naroda predlažu isti zakon – i šta se sad desilo? Imamo problem da ove zakone koji su pali, praktično Dom naroda ne treba ni da ih razmatra; a one zakone koje poslanik predloži prođu u Predstavničkom domu, nama dolaze kao prijedlog Predstavničkog doma. Dakle, da ne bismo raspravljali o ovome, predlažem kolegi Šarabi da povuče ove zakone, naročito ove zakone koji su pali. U tom smislu nema smisla ponavljati priču na Domu naroda, jer ovako nam se još nešto nije desilo. Takođe, po članu 99. stav (2) je Predstavnički dom obavezan da nas obavijesti i oni su to uradili. Dakle, sve proceduralne forme su ispunjene da bi se ovi zakoni, kolega Šaraba, povukli sa današnjeg dnevnog reda ako je to ikako moguće da ne bismo narušavali dignitet ovog doma raspravom o zakonima koji su već pali na Predstavničkom domu. Hvala. 3
Gospodin Slobodan Šaraba. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Uvažene kolege, poštovani članovi Savjeta ministara, cijenjeni gosti, ja prihvatam prijedlog koji je iznijela gospođa Majkić u očekivanju da će ipak danas ovi zakoni koji su na raspravi na Predstavničkom domu dobiti podršku, dakle u očekivanju da će se ti zakoni na narednoj sjednici naći ovdje na Domu naroda. Htio sam da predložim dakle jednu stvar, a ona se tiče uvrštavanja na dnevni red današnje sjednice nove tačke dnevnog reda, a to je: 'Razmatranje Zaključka Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade i imigraciju.' Ja sam taj dopis poslao Kolegijumu 15. 1. da se u skladu sa članom 58. Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine na dnevni red uvrsti tačka koja glasi: 'Od Parlamentarne skupštine BiH traži se pokretanje inicijative za preispitivanje svih odluka Visokog predstavnika kojim su smijenjena određena lica ili da Visoki predstavnik donese odluku kojom će to ovlaštenje prenijeti na Instituciju ombudsmena.' U obrazloženju je jasno navedeno kako se kretala cijela ova priča vezana za ovu predloženu tačku dnevnog reda. Budući da je Visoki predstavnik 6. 9. odgovorio na dopis Kolegijuma, stekli su se uslovi da se o ovome izjasne domovi kako je to zaključio Zajednički kolegijum u svom dopisu koji je upućen 2. 6. 2009. godine. Dakle, ja samo tražim da se procedura koja je pokrenuta od strane Zajedničke komisije ispoštuje i da se ova tačka uvrsti u dnevni red današnje sjednice. Zahvaljujem.
Dobro, hvala. Samo ovo prethodno ... kad su u pitanju ove tačke dnevnog reda, da li Vi povlačite zakone iz procedure?
Da.
Iz procedure skroz, ja Vas to pitam.
Ne, ja samo tražim dakle da se skinu sa današnje sjednice dok se završi procedura u Predstavničkom domu za ova dva zakona.
Završena je procedura. 4
Molim?
Za dva zakona je završena, te i mi moramo imati konačnu odluku o svakom prijedlogu. Ako povučete onda je zakon još živ, on još stoji u nekoj proceduri. A trebamo imati konačnu odluku, mi danas možemo ga povući iz procedure i sa dnevnog reda. Evo gospođa Majkić je željela nešto.
Kolega Šaraba, ja mislim da nema potrebe da zadržavaju se dva zakona koji su pali u Predstavničkom domu. Njihova procedura je završena. Danas će se izjašnjavati o Prijedlogu zakona o Ustavnom sudu sa negativnim mišljenjem nadležne komisije. Dakle, to je sudbina tog zakona i ona je veoma određena. Da ne bismo nepotrebno, lakše je kad predlagač to povuče nego da za taj zakon se glasa da ne dobije mišljenje negativno. Dakle, ja mislim da bi to bilo korektnije da se jer nepotrebno smo inače ušli u ovo, vas dvojica kolega koji ste istovremeno pustili na oba doma iste zakone.
Izvolite, gospodine Šaraba.
Uvažena gospođo, ja i gospodin Novaković smo zajedno predložili te zakone, onda smo dobili obavještenje da ne možemo biti zajednički predlagači, zato smo se pojavili razdvojeno u jednom i drugom domu. Dakle, ovo što se sada pojavilo nastalo je kao posljedica zahtjeva koji je upućen prema nama da ne možemo kao predlagači zajednički se pojaviti. Dakle, to je osnovna suština. Ja sam samo dakle rekao da skidam zakone sa današnje sjednice, i to je konačna odluka moja.
Dobro. Gospodin Ljubić, izvolite.
Poštovano predsjedništvo, kolegice i kolege izaslanici, mi smo također na klubu razgovarali oko ovoga. Ja zapravo iznosim ovdje i u prvom redu dakle i svoje osobno mišljenje. Ja mislim da mi ovdje svi podržavamo motive i ciljeve koji su se željeli postići sa ova dva zakona, ne govorim o Prijedlogu zakona o Ustavnom sudu, govorim o prijedlozima zakona o državnoj službi i Vijeću ministara. Međutim, očito je dakle da čak i kad bi ih usvojili dakle oni ne mogu stupiti na snagu i mislim da bi bilo beskorisno danas o tome raspravljati. Dakle, ja se obraćam u prvom redu kolegi Šarabi, ali ja mislim da bismo mi mogli, ako je to uredu proceduralno, da tako kažem, usvojiti zaključak: Da se zatraži od Vijeća ministara da predloži Parlamentu, dakle obadva doma, set zakona čiji će cilj biti da se uvede odgovornost u 5 funkcioniranju Vijeća ministara. Ali tu, ja ću reći, bit će potrebno da određen taj set mora sadržavati najmanje tri zakona: Zakon o Vijeću ministara, Zakon o državnoj službi i Zakon o reviziji, čak, koji također treba promijeniti da bismo mogli na ovakav način kako gospodin Šaraba predlaže tražiti povećanu odgovornost. Prema tome, ako možda gospodin Šaraba može se složiti da zamjena za to bude ovakav zaključak, mislim da bi to bilo izlaz. Hvala lijepo.
Dobro, evo sada predlagač ima pravo i da predlaže. Želite li još, izvolite.
Dakle, gospodin Ljubić je dao svoj zaključak, ja se u potpunosti slažem sa njim. I u slučaju usvajanja ovog zaključka, ja bih povukao svoje zakone.
Vidite, mi se sad nalazimo u postupku utvrđivanja dnevnog reda. Eventualno, neke druge inicijative, to bi moralo biti u okviru posebne tačke dnevnog reda. Izvolite, gospodin Mladen Ivanić.
Pa mislim da je iz ovoga što je rečeno jasno da predlagač neće povući zakon. On je danas predložio da danas ne bude na dnevnom redu i ja predlažem Kolegijumu da to uradi, da ne traži od njega da još povuče zakone. Hoće li ga on povući nakon što čuje šta je bilo na Predstavničkom ili ne, ostavimo to za neko vrijeme, ali da danas ne bude na sjednici, da se u međuvremenu vidi može li se postići saglasnost oko jednog ovakvog zaključka na idućoj sjednici, što pretpostavljam da nije ... ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim?
Ma inicijativa treba biti.
Neka se stavi inicijativa, ali očito da danas ne treba biti na dnevnom redu, a da će poslanik odlučiti hoće li biti aktivan taj zakon ili ne. On to ima pravo, može svaki drugi dan stavljati isti zakon, koliko god on puta pada, ostavimo to njemu, ali da danas o tome ne 6 raspravljamo, nego da skinemo s dnevnog reda a on će sam odlučiti kasnije šta će. A i još ako se može ovo što je gospodin Ljubić rekao tumačiti kao inicijativa i, ako to bude, on je sam rekao da će odmah poslije toga reći povučeno.
Evo gospođa Majkić ponovo želi.
Zakoni koji su pali na Predstavničkom domu!? ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Šest mjeseci treba za isti zakon. Pa nemojte, imamo poslovničke odredbe. Dakle, zakoni koji su pali u Predstavničkom domu ne mogu biti više aktivni. Znači, čak i da donesemo, evo da zamislimo situaciju da donesemo, da svi glasamo za, zakon nije prošao jer nije usvojen u drugom domu. Ja razumijem taj stav da on povuče sa današnje sjednice Prijedlog zakona o Ustavnom sudu, a da vidimo kakva će mu sudbina biti danas na Predstavničkom domu, ali ova dva zakona mora povući. Nema drugog izbora. I nema smisla da ta dva zakona koja su pala na Predstavničkom domu ostaju i dalje živa kod nas.
Pa dobro, vidite, evo da završimo ovu raspravu. Gospodin Slobodan Šaraba je predložio ove zakone, mi smo ih uvrstili u dnevni red, on sad povlači ovo, i njegovo pravo i da konstatujemo da tačka 9., 10. i 11. nisu više na dnevnom redu. Je li tako? Znači, završili smo raspravu, kad će se, da li će se uvrstiti, to ćemo ostaviti, o tom, potom. Znači sada nije, imamo još, gospodin Šaraba je predložio da se na današnju sjednicu uvrsti ova inicijativa vezano za odluke Visokog predstavnika. Mi smo danas na Kolegiju raspravljali o tome, započeli raspravu, nastavit ćemo sjednicu Kolegija poslije, pa sugerišem da to ostavimo za narednu sjednicu, tim prije što ni Zastupnički dom nije o ovome raspravljao, ako se slaže gospodin Šaraba. Hvala lijepo. Pošto smo usvojili evo dnevni red sa ovim izmjenama, odnosno povlačenjem 9., 10. i 11. tačke dnevnog reda, prelazimo na 1. tačku. Ad. 1. Odgovori na delegatska pitanja i nova delegatska pitanja Odgovore na delegatska pitanja dobili su delegat Zoran Koprivica na pitanje postavljeno na 39. sjednici, delegat Slobodan Šaraba na pitanje postavljeno na 38. sjednici i delegat Hazim Rančić na pitanje postavljeno na 39. sjednici. 7 Da li su delegati zadovoljni odgovorom? Gospodin Koprivica. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Pozdravljam prisutne delegate Doma naroda, gospodu iz Vijeća ministara, goste, predstavnike sredstava informisanja. Ja sam na 39. sjednici ovog doma postavio pitanje Ministarstvu pravde: 'Kada će se između BiH i Hrvatske, te BiH i Srbije potpisati bilateralne izmjene i dopune Sporazuma o međusobnom izvršenju zatvorskih sankcija kako bi se na ovim prostorima trajno onemogućilo osuđenicima u ove tri države regiona da izbjegavaju kazne koje su im pravosnažno izrečene?' Dobio sam u zakonskom roku odgovor na ovo pitanje od Ministarstva pravde gdje se decidno kaže šta je Ministarstvo po tom pitanju, odnosno Vijeće ministara, učinilo. Ove procedure su u toku. Ja sam zadovoljan dobijenim odgovorom i zahvaljujem se Ministarstvu pravde na dostavljenom odgovoru.
Hvala lijepo. Delegat Slobodan Šaraba. Izvolite.
Dakle, zadovoljan sam odgovorom.
Delegat Hazim Rančić.
Poštovani predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, članovi Vijeća ministara, poštovani gosti, moje pitanje je bilo: 'Šta Vijeće ministara i resorna ministarstva poduzimaju na zaštiti stare devizne štednje i, naravno, osoba koje su imale takvu štednju i kod nedomicilnih banaka kao što su Ljubljanska banka, Invest banka Beograd i druge nedomicilne banke, jer su to dužni po Zakonu o staroj deviznoj štednji, zatim po presudi Ustavnog suda i po jednom zaključku Vijeća ministara?' Tamo sam to sve precizno naveo u pitanju. Vijeće ministara mi je odgovorilo na način da mi sve to ponavljaju što je konstatovano u jednom prethodnom pitanju i u ovim aktima, a ne govore šta su precizno uradili po ovom pitanju. Jedina novost je u zadnjem pasusu gdje me obavještavaju da je Vijeće ministara na 84. sjednici održanoj 16.7.2009. godine – a zakon je iz 2007. godine koji ih obavezuje na poduzimanje ovih mjera – usvojilo Strategiju i modalitete načina razrješenja stare devizne štednje kod Ljubljanske banke, Invest banke Beograd i drugih nedomicilnih banaka. 8 Pošto ne pišu šta su precizno uradili, ja nisam zadovoljan sa odgovorom i tražim da meni i svim ostalim delegatima dostave Strategiju modaliteta načina razrješenja stare devizne štednje kod Ljubljanske banke, Invest banke Beograd i drugih nedomicilnih banaka i da uz dostavu te strategije precizno napišu šta su i koje su mjere i modalitete poduzeli na zaštiti naših građana, a vezano za staru deviznu štednju kod nedomicilnih banaka, pa to tražim da se dopuni odgovor. Hvala.
Evo, hvala lijepo. Ima li novih delegatskih pitanja? Hazim Rančić.
Hvala lijepo. Dakle, moje novo pitanje odnosi se i podnosim ga Vijeću ministara, Ministarstvu sigurnosti, Ministarstvu civilnih poslova, SIPA-i, Graničnoj policiji, Upravi za indirektno oporezivanje, Službi za poslove sa strancima i Nezavisnom odboru. Pitanje glasi: 'Da li će na vrijeme prije posjete ekspertskih komisija Evropske komisije biti ispunjeni svi preostali uslovi iz Mape puta za libealizaciju viznog režima?' Obrazloženje: Iako dakle u medijima u zadnjim danima čujemo dobre vijesti o ispunjavanju od strane BiH preostalih uslova iz Mape puta, uvidom u dopunjenu procjenu implementacije Mape puta za viznu liberalizaciju BiH od 27.11.2009. godine, vidi se da preostaje još nekoliko neispunjenih zahtjeva. S obzirom da ekspertske komisije Evropske komisije dolaze u BiH u drugoj i trećoj sedmici februara 2010. godine, te da je preostalo prilično malo vremena za ispunjavanje preostalih uslova, molim usmeni odgovor da li će preostali uslovi biti ispunjeni u roku? Dakle, želim da se ovo malo preostalog vremena iskoristi za ispunjavanje preostalih uslova. A u ovoj dopunjenoj procjeni implementacije Mape puta vidi se da postoji devet grupacija ovih uslova, a nadležne su ove institucije koje sam pobrojao. Naravno, ovdje nedostaje još i uslov koji su dužni ispuniti entitetski parlamenti i Parlament Brčko Distrikta vezano za usaglašavanje njihovih krivčnih zakona nakon što, nadam se, danas mi usvojimo izmjene i dopune Krivičnog zakona. Dakle, molio bih ako je neko iz Vijeća ministara ili od ovih institucija u stanju odgovarati na ova pitanja precizno: Da li ćemo ispuniti ove uslove, a prije dolaska ekspertskih komisija? Hvala.
Dobro, evo ja bih zamolio predstavnike Vijeća ministara ukoliko su u mogućnosti da evo nakon postavljanja i ostalih pitanja daju odgovor, a sada bi dali usmeni odgovor. Ako ne onda ćemo ići na pismeni. 9 Sad bih dao riječ delegatu Dragi Ljubičiću.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. Gospodo članovi Kolegijuma, kolegice i kolege članovi Doma, gospodo iz Savjeta ministara, ostali uvaženi gosti, ja svoje pitanje postavljam i upućujem Institutu za nestala lica BiH. Udruženje za traženje zarobljenih boraca i nestalih civila iz Broda prijavilo je Institutu za nestala lica BiH grobnice sa posmrtnim ostacima ljudskih osoba iz prethodnog rata koje se nalaze u mjestu Kolibe i Vrela, opština Brod. U skladu s tim molim da mi se odgovori na sljedeće pitanje: 'Koji je razlog da nakon 60 dana od prijavljivanja grobnica u Kolibama, opština Brod, predstavnici Instituta za nestala lica BiH nisu eksumirali posmrtne ostatke koji se u nekim grobnicama nalaze na površini istih?' Obrazloženje: Prije pola godine isto udruženje iz Broda prijavilo je Institutu za nestala lica BiH posmrtne ostatke jedne osobe u grobnici u Vrelima koji su bili nezaštićeni, koji nisu eksumirani i u međuvremenu su nestali. Da se ne bi isto dogodilo sa posmrtnim ostacima iz grobnice u Kolibama, postavljam ovo pitanje Institutu za nestala lica BiH i očekujem da će hitno reagovati i eksumirati ostatke iz pomenute grobnice. Udruženje za traženje zaroljenih boraca i nestalih civila iz Broda još uvijek traga za većim brojem nestalih lica sa prostora opštine Brod koji su nestali i stradali 1992. godine. Predstavnici ovog udruženja pretpostavljaju da se u pomenutoj grobnici nalaze ostaci srpskih žrtava iz prethodnog rata i okrivljuju direktora Instituta Amora Mašovića da ignoriše srpske žrtve i da opstruiše eksumaciju svih grobnica u kojima bi se mogle nalaziti srpske žrtve iz prethodnog rata. Odgovor molim pismenim putem. Hvala.
Dobro. Hvala lijepo. Gospodin Ivo Miro Jović. IVO MIRO
: Hvala lijepo, gospodine predsjedatelju. Pozdravljam Vas, supredsjedatelje, uvažene kolege i sve nazočne danas na ovom našem zasjedanju. Evo imam jedno pitanje spram Vlade Federacije i Federalnog pravobraniteljstva, a odnosi se na vojne stanove. Ja sam to u pismenoj formi obrazložio, a za danas bi samo dao naglasak na onaj dio poradi kratkoće što je to što mene interesira. 'Sa kolikim brojem vojnih stanova je raspolagala Federacija, znači od ’92 godine do danas? Od toga broja, koliko je dodijeljeno stanova u periodu od ’92 do danas? Po kom osnovu je izvršena dodjela stanova, da li su primjenjivani navedeni propisi koje u obrazloženju sam 10 naveo? Koliki je broj osoba otkupilo stanove do travnja 1992. godine i upisano kao vlasnici? Koliko je dodijeljeno stanova nakon 6. prosinca 2000. godine po ovom osnovu? Koliko je ostalo neriješenih stambenih predmeta i koliko je ostalo stanova na raspolaganju za dodjelu po osnovu Zakona o vraćanju, dodjeli i prodaji stanova?' Kratko bih samo rekao u obrazloženju da u ovoj problematici doista ima stvari koje nisu u suklađu sa zakonom i da je to, ja bih rekao, veliki problem koji opterećuje propise i zakone i oblasti stanovanja u Federaciji. I čini mi se da veliki broj stanova je dodijeljen izvan onih propisa koji su iz ove materije, pa u obrazloženju mi stoji da li se mimo ovih propisa, odnosno nekim lex specijalis zakonodavnim odnosom, rješavana ova problematika. I mislim da ću u obrazloženju od strane kome sam uputio pitanje dobiti kvalitetan odgovor.
Dobro, hvala lijepo. Gospodin Slobodan Šaraba.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Moje pitanje je jako kratko, a ono glasi: 'U kom iznosu Savjet ministara planira da pomogne područje Hercegovine kao i druga područja u BiH koje su prije 15-tak dana pogodile katastrofalne poplave?' Prostor BiH je, kao što znamo, pogođen katastrofalnim poplavama koje su bile najteže u Hercegovini na području opština Trebinje, Ravnog, Čapljine i Bileće, koje su jako puno pogođene i dosta stradale. Veliki broj stanovnika tih područja je čak iseljen iz svojih domova bez mogućnosti da se vrate u svoje objekte, tako da smatram da Savjet ministara i treba i mora, i očekivanja ljudi na tim prostorima su da dobiju pomoć i podršku sa područja šire zajednice. Dakle, na kraju, konačno očekujem da poslije Haitija – koga je trebalo pomoći, ja pozdravljam tu odluku – na red dođe i Hercegovina da joj se pomogne. Zahvaljujem.
Dobro, hvala lijepo. Gospodin Božo Ljubić.
Kolegice i kolege,
Milom Vas mikrofon uključite. 11
Dakle, predlažem inicijativu 'da Dom naroda traži od Vijeća ministara da pripremi izmjene i dopune Zakona o Vijeću ministara, Zakon o državnoj službi i Zakona o reviziji institucija i ostalih zakona, eventualno, za koje zaključi da je potrebno, s ciljem da se unaprijedi odgovornost institucija od razine Vijeća ministara, preko ministarstava, uključujući i odgovorne osobe u ministarstvima i ostalim institucijama, na način da se status ministara i zamjenika, između ostalog, veže i za rezultate revizije, na način da se ministru daju takođe veće odgovornosti i nadležnosti ... pa i smjenjivanje odgovornih državnih službenika, uključujući glavne tajnike i pomoćnike, ... uključujući izmjene Zakona o reviziji na način da se traže decidirani stavovi pozitivni ili negativni da bi se temeljem toga moglo prakticirati i odgovornost ministara i zamjenika i rukovodećih državnih službenika.' Ja se ispričavam, ovo je doktorski rukopis pa gdje je bilo moguće dešifrirati, ja ću pomoći. Hvala lijepo.
Pretpostavljam da je to u formi pitanja da li će Vijeće ministara to i to uraditi, jel?
To je inicijativa od kolege.
Ali ne znam može li pod ovom tačkom inicijativa ići.
Može, može.
Dobro. Gospođa Majkić.
Imam ja jednu malu inicijativu, jedno pitanje. Dakle, inicijativa je upućena Stručnoj službi Doma naroda i molim sekretara Zajedničke službe da za narednu sjednicu Doma naroda dostavi pregled svih delegatskih pitanja na koje delegati Doma naroda nisu dobili odgovor. Vidjela sam da ima dosta pitanja na koje nismo dobili odgovor i s obzirom da očito nemamo evidenciju oko toga ko jeste i ko nije i nemamo mehanizam da prisilimo one kojima upućujemo pitanja da i odgovore na ta pitanja. Evo, ovo će možda biti predmet za raspravu na sljedećoj sjednici. Znači, to je jedna inicijativa. A sljedeće je pitanje upućeno Službi za poslove sa strancima. Prema podacima koji su se nedavno mogli pročitati u medijima, iz BiH je protekle 2009. godine protjerano 474 strana državljana. Pored toga postoje saznanja da postoje veliki broj stranih državljana koji još nisu otkriveni, a treba da budu protjerani iz BiH. Mjere protjerivanja stranaca iz BiH odnose se 12 uglavnom na osobe koje predstavljaju prijetnju bezbjednosti BiH, osobama pravosnažno osuđenim i licima koja su ilegalno prešla državnu granicu. Molim direktora Službe za poslove sa strancima da mi odgovori na sljedeća pitanje: 'Koliko u ovom trenutku u BiH ima stranih državljana koji su proglašeni prijetnjom po bezbjednost BiH, koji treba da budu protjerani, a koji još nisu otkriveni? Kojeg porijekla su ti građani? Zbog kojih krivičnih djela su proglašeni prijetnjom po bezbjednost BiH? Kolikom broju stranih državljana je dodijeljeno državljanstvo BiH u DKP mreži BiH? Da li su dodijeljena državljanstva obuhvaćena revizijom, te koliko je poništenih državljanstava?' Odgovor molim pisanim putem. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Mladen Ivanić.
Ja bih imao jedno pitanje za Upravu za indirektno oporezivanje: 'Pojavila se informacija da je Uprava svojom odlukom retroaktivno oslobodila od plaćanja PDV-a jedan broj preduzeća koji posluju u slobodnim zonama. Od Uprave bih molio odgovor na to pitanje: da li je to tačno i ako jeste tačno koja su preduzeća, koji iznosi i osnova za svako pojedinačno preduzeće za takvu odluku?' Jer je izgleda u pitanju vrlo značajan iznos oslobođenog PDV-a.
Dobro, hvala lijepo. Ponovo gospodin Ivo Miro Jović. IVO MIRO
: Čini mi se uputnim, gospodine predsjedatelju, u svakom slučaju uvaženom kolegi Šarabi odati priznanje za uloženi trud na predlaganju ovih zakona koje smo imali, koji su danas skinuti, ali bih zamolio da damo na glasovanje inicijativu uvaženog kolege Ljubića da Dom podrži ovu inicijativu da, rekao bih, osnažimo tu inicijativu kod Vijeća ministara, ako su kolege za to. Da ovu inicijativu Dom podrži.
Da vidimo, morao bih otvoriti raspravu eventualno o toj inicijativi, jel tako, pa da onda. Da li ima neko da se želi javiti za riječ vezano za ovu inicijativu gospodina Ljubića? Ako nema, onda bi mogli staviti to na izjašnjavanje. 13 Ko je „za“ ovakvu inicijativu? Ima li ko „protiv“? Nema. „Uzdržan“? Nema. Konstatujem da je Dom usvojio ovu inicijativu gospodina Bože Ljubića. Prelazimo na 2. tačku dnevnog reda: Ad. 2. Usvajanje zapisnika 40. i 41. sjednice Doma naroda Da li se neko javlja za riječ? Gospodin Rančić.
/nije uključen mikrofon/
Mikrofon!
Dakle, suština je da dobijemo usmeni odgovor sada na ovo pitanje koje sam postavio i da oni koji nisu eventualno učinili sve po ovom pitanju da ovo vrijeme iskoriste do dolaska ekspertskih komisija koje će ovo kontrolisati. Pisani odgovor koji ću ja dobiti, možda, ne znam ja u februaru ili kada, Bog sami zna, nakon ekspertnih komisija neće imati baš tu snagu.
Dobro, hvala lijepo. Ja sam bio dužan da pitam prisutne članove Vijeća ministara da li je neko u mogućnosti da sad da usmeni odgovor. Koliko vidim nisu, onda, evo vjerujem da će ovo pitanje biti preneseno onima koji mogu dati odgovor i prvenstveno koji mogu nešto uraditi do dolaska ove ekspertne grupe. Prelazimo na 2. tačku dnevnog reda - Usvajanje zapisnika 40. i 41. sjednice Doma naroda. Da li se neko javlja za riječ? Govorimo prvo o Zapisniku 40. sjednice. Ako se niko ne javlja, možemo glasati. Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? Nema. „Uzdržan“? Nema. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili Zapisnik 40. sjednice Doma naroda. 14 Sada glasamo o Zapisniku 41. sjednice. Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? Nema. „Uzdržan“? Nema. Konstatujem da smo usvojili i Zapisnik 41. sjednice. I prelazimo na 3. tačku dnevnog reda: Ad. 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o klasifikaciji djelatnosti u Bosni i Hercegovini po skraćenom postupku, u skladu sa članom 121. Poslovnika Doma naroda U skladu sa članom 121. Poslovnika o zahtjevu za razmatranje po skraćenom postupku Doma odlučuje se nakon rasprave. Predstavnički dom usvojio je Zahtjev Vijeća ministara da se Prijedlog zakona razmatra po skraćenom postupku. Riječ dajem predlagaču ovog zakona, ako je prisutan. Otvaram raspravu. Da li se ko javlja za riječ? Gospodin Koprivica, pa Šaraba.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Smatram da je prijedlog Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o klasifikaciji djelatnosti u BiH po skraćenom postupku sasvim opravdan, jer je ovo jedan od zakona koji je hitno potreban ovoj zemlji iz razloga što usvajanje ovog zakona je vezano za pripremne aktivnosti u vezi popisa stanovništva i stanova u BiH. Stoga u potpunosti prihvatam ovaj prijedlog i smatram opravdanim razlog za donošenje ovog zakona po skraćenom postupku i predlažem Domu da ga usvoji. Hvala.
Dobro, hvala lijepo. Gospodin Slobodan Šaraba. Izvolite.
/nije uključen mikrofon/
Hoćete li samo uključiti? 15
... ukoliko je predlagač prisutan ovdje da čujem razloge usvajanja ovog zakona po skraćenom postupku. Razlozi mi nisu jasni. Dakle, mi govorimo o popisu stanovništva, a zakona nema, nije usvojen. Dakle, razlog zašto je predložen ovaj zakon je potpuno za mene nejasan, zato bih želio da čujem neko šire obrazloženje. Zahvaljujem.
Ja sam ponudio predlagača, ne znam da li je prisutan, ako želi evo može i sada. I da vidimo da li se još neko javlja za riječ? Ako se ne javlja da li ima potrebe ... Nema predlagača. Glasamo o tome da li će se Prijedlog zakona razmatrati po skraćenom postupku, u skladu sa članom 121. Poslovnika. Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? Nema. „Uzdržan“? Uz jedan glas „uzdržan“, usvojeno je da ovaj zakon razmatramo po skraćenom postupku. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda, to je: Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine (drugo čitanje), predlagač: Vijeće ministara BiH Ovo je drugo čitanje. U drugom čitanju vodi se rasprava o amandmanima i glasa se o prijedogu zakona. Dobili ste Izvještaj Ustavnopravne komisije. Komisija je prihvatila Prijedlog zakona sa dva amandmana koji su postali sastavni dio teksta ovog zakona. Predstavnički dom usvojio je Prijedlog zakona sa dva identična amandmana. Riječ dajem predsjedniku ove komsije gospodinu Ivi Miri Joviću. Izvolite, ako želite i mislite da treba još nešto da kažete. Dobro, hvala lijepo. Sad dajem riječ predlagaču ovog zakona ukoliko želi i smatra da treba. Ne treba. Hvala. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Gospođa Čolo.
Hvala, predsjedavajući. Ja ne znam da li Predstavnički dom danas ovaj zakon razmatra u drugom čitanju ili je on već usvojen u drugom čitanju. Ukoliko je Predstavnički dom usvojio ovaj zakon, ja ne znam da li 16 je usvojen i ovaj zaključak uz zakon, ali ja ispred Kluba Bošnjaka u Domu naroda predlažem istovjetan zaključak da se donese na današnjoj sjednici, a on glasi ovako, ja ću ga pročitati ukoliko nemate ništa protiv: 'Zadužuje se Vijeće ministara BiH da bez odgađanja utvrdi i u parlamentarnu proceduru uputi prijedlog zakonskog rješenja kojim se na nedvosmislen način kao krivično djelo sankcionira svako poricanje, umanjenje ili odobravanje zločina holokausta, genocida ili drugih zločina protiv čovječnosti. Prijedlogom je neophodno obuhvatiti ispunjavanje svih obaveza koje BiH ima na osnovu Rezolucije Generalne skupštine UN-a o negiranju holokausta od 25. 1. 2007. godine, Dodatnog protokola uz Konvenciju o kibernetičkom kriminalu i kriminalizaciji djela rasističke i ksenofobične prirode počinjenih pomoću kompjuterskih sredstava, Konvencije o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida, te Konvencije o ukidanju svih oblika rasne diskriminacije. Prijedlogom je također neophodno obuhvatiti i dobru praksu demokratskih zemalja svijeta po ovom pitanju kao i obaveze BiH po svim drugim međunarodnim pravnim dokumentima.' Hvala.
Dobro, hvala lijepo. Ko se dalje javlja za riječ o ovoj tački? Gospodin Božo Rajić.
Gospodine predsjedavajući, dobar dan svima, pozdravljam sve. Ja sam pomalo zbunjen sad, u istom momentu govorimo o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona BiH. Ukoliko nisu prihvaćeni elementi ovoga o čemu govori gospođa Čolo i sad istovremeno idemo sa inicijativom, ja sam zbunjen, zapravo ne znam na koji se način treba prema ovome sam odrediti. I na istoj strani, ni ustavnopravna povjerenstva ni drugi dom nisu prihvatili elemente o kojima govori gospođa Čolo, zato, ne ulazeći u razloge za unošenje tih elemenata u zakon ili ne, da idemo sa inicijativom da zadužujemo Vijeće ministara da paralelno s tim radi ponovo neku verziju u kojoj će biti uključena i ova kaznena djela. Ja bih zaista volio da mi neko objasni kako se treba ponašati u ovoj situaciji, jer sam zbunjen.
Dobro, hvala lijepo. Ponovo gospođa Čolo.
Pa ja ne znam, mislim, svi mi znamo da je donošenje Krivičnog zakona obaveza BiH iz Mape puta za liberalizaciju viznog režima. Utvrđivanje ovog krivičnog djela, znači za kažnjavanje za negiranje holokausta, krivičnog djela genocida i drugih zločina protiv čovječnosti, nije neophodno u ovoj sadašnjoj fazi izmjena Krivičnog zakona i evo mi smo 17 pristali na kompromis. To je jedini kompromis pod kojim mi možemo prihvatiti Krivični zakon bez ovog krivičnog djela. Znači, nema tog krivičnog djela u zakonu sada da bismo dobili liberalizaciju viznog režima, što ne znači da odustajemo od propisivanja ovog krivičnog djela u Krivičnom zakonu BiH, a tako i entitetskim zakonima i zakona Brčko Distrikto, ili od propisivanja ovog krivičnog djela u nekom posebnom krivičnom zakonu, jer znamo da se krivična djela mogu propisati ne samo Krivičnim zakonom nego i posebnim zakonima koji reguliraju određene oblasti. Hvala.
Dobro, hvala lijepo. Gospođa Majkić.
Samo radi prave informacije, dakle držim u ruci Obavještenje Predstavničkog doma u kojem nas obavještava da su usvojena ista dva amandmana koje je usvojila i naša komisija bez ikakvog zaključka.
Evo ja sam zamolio sekretara da provjeri da li je na Zastupničkom domu usvojen i zaključak, znate, i donese, pošto imamo evo dvije različite verzije. Alma. Izvolite, gospođa Alma.
Molim vas, evo na današnjem dnevnom redu sjednice Predstavničkog doma pod tačkom 18. je Izvještaj Komisije Kolegija o Prijedlogu zaključka poslanika Kluba SDA sa 69. sjednice. Znači, oni se danas izjašnjavaju o ovom zaključku.
Danas, aha.
Zakon je usvojen, to je zaključak mimo. Zakon je usvojen na 69. sjednici.
Gospođo Majkić, Vi vjerovatno želite da odbijete taj zaključak i, mislim, meni su jasne Vaše namjere. 18
Dobro, nemojte polemisati. Javljajte se za riječ, pa ćemo svakog. Imamo evo sada prijedlog zaključka. Gospodin Drago Ljubičić. Izvolite.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. U ime Kluba srpskog naroda tražim pauzu od 10 minuta.
Hvala lijepo. Dobro, dajem onda pauzu od 10 minuta. [[PAUZA]] Molim da zauzmete mjesta, nastavljamo sjednicu. Delegati iz reda srpskog naroda su tražili pauzu, evo istekla je pauza. Ako smatraju da treba nešto da kažu, izvolite. Gospodin Drago Ljubičić.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. Razlog zbog čega smo tražili pauzu je jednostavno da provjerimo navode vezano za ovaj zaključak koga je komentarisala gospođa Alma Čolo. Mi smo dobili informaciju da ovaj zaključak nije dobio podršku, i to je bio razlog. I dozvolite mi da jednostavno, kada sam se javio za diskusiju, ja predlažem da završimo raspravu o ovom zakonu, da se izjasnimo o jednom i drugom pitanju.
Hvala lijepo. Da li se još neko javlja za riječ? Ako se ne javlja, ja bih zaključio raspravu i stavio na glasanje kako zakon, tako i ovaj prijedlog zaključka. Prvo ide zakon sa ovim kako je to Komisija prihvatila, sa dva amandmana, odnosno kako je to prošlo i u Zastupničkom domu. Ko je „za“ ovaj zakon? Ima li ko „protiv“? Jedan „protiv“. „Uzdržan“? Nema. Konstatujem da je usvojen prijedlog izmjena i dopuna Krivičnog zakona, uz jedan glas „uzdržan“, u identičnom tekstu kao na Predstavničkom domu. 19 Sada stavljam prijedlog zaključka gospođe Čolo. Ko je za ovaj zaključak? Šest, je li tako? Šest je glasova „za“. Ko je „protiv“? Sedam glasova „protiv“. „Uzdržan“? Dva glasa „uzdržana“. Zaključak nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na 5. tačku dnevnoga reda: Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine, (drugo čitanje), predlagač: Vijeće ministara U drugom čitanju vodi se rasprava o amandmanima i glasa se o prijedlogu zakona. Dobili ste Izvještaj Ustavnopravne komisije. Komisija je prihvatila Prijedlog zakona u predloženom tekstu. Predstavnički dom je usvojio Prijedlog zakon u predloženom tekstu. Riječ dajem predsjedavajućem Komisije Ivi Miri Joviću, ukoliko želi. IVO MIRO
: Hvala lijepo. Vrlo kratko, mi nismo na Ustavnopravnom povjerenstvu imali amandmana na predloženi zakon. Mi smo ga prihvatili jednoglasno, što sugeriramo i Domu.
Ukoliko je potrebno, dajem riječ predlagaču ovog zakona. Nije, hvala. Otvaram raspravu. Da li se ko javlja za riječ? Ne javlja. Glasamo o Prijedlogu zakona. Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? „Uzdržan“? Nema. Konstatujem da je jednoglasno usvojen Zakon o izmjeni Zakona o državnoj službi u institucijama BiH u identičnom tekstu kao i na Predstavnički dom. Prelazimo na tačku 6. Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj tarifi Bosne i Hercegovine (prvo čitanje), predlagač: Vijeće ministara 20 Dobili ste Mišljenje Komisije za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije. Komisija je prihvatila principe Prijedloga zakona i predlaže usvajanje Zaključka. Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona, član 100. Prvo se vodi rasprava o nužnosti i principima na kojima je prijedlog zasnovan. Predstavnički dom je usvojio Prijedlog zakona u prvom čitanju. Dajem riječ predsjedavajućoj Komisije Almi Čolo ako želi.
Evo kratko... Komisija je pribavila Mišljenje Direkcije za evropske integracije, iz kojeg proizilazi da je Prijedlog zakona usaglašen sa Uredbom Komisije EU 1214/2007 od 20. 9. 2007. godine i Privremenim trgovinskim sporazumom koji je stupio na snagu u julu 2008. godine a, ustvari, zakon predstavlja snižavanje carinskih stopa za određene proizvode, čime će se omogućiti našim uvoznicima sniženje cijena repromaterijala i time olakšati, ustvari, dovesti do olakšica za proizvođače u BiH za proizvode koji su navedeni u ovom zakonu.
Dobro, hvala lijepo. Sad dajem riječ predlagaču zakona, ako je prisutan. Izvolite. Ministar Zirojević. Molim, rasprava će biti poslje.
Poštovani predsjedavajući, uvaženo predsjedništvo, uvaženi delegati, kolege ministri, ustvari evo sam sam ostao. Vi znate da Prijedlog zakona proizilazi iz zaključaka oba doma Parlamentarne skupštine, koji su zadužili Savjet ministara, odnosno Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa da napravi jedan prijedlog zakona koji bi bio olakšanje našim privrednicima, pogotovo onim izvozno orijentisanim. Mi smo shodno rokovima koji su definisani zaključcima ispoštovali i završili posao i uputili Prijedlog zakona Upravnom odboru Uprave za indirektno oporezivanje. Znate da sve što podrazumijeva korekciju carinske tarife podrazumijeva i zahtjeva pribavljanje mišljenja Upravnog odbora. I po ko zna koji put, desilo se ono što ne treba da se dešava. Taj zakon je jako puno čekao na Upravom odboru Uprave za indirektno oporezivanje, a samim tim, trpili su privrednici. Mi smo u direktnom kontaktu a i u saradnji sa Spoljnotrgovinskom komorom kontaktirali privredne subjekte. Oni su dostavili svoje zahtjeve, ja sam to nazvao spiskom želja, otprilike 61- og proizvoda koji su svrstali u isto toliko tarifnih linija carinske tarife. Na Kolegijumu Ministarstva spoljne trgovine razmotrili smo predložene zahtjeve. Otprilike polovinu tih zahtjeva smo smatrali nerealnim i nismo ih uvrstili u Nacrt zakona. Zašto? Zato što je bilo riječi o snižavanju carinskih stopa za robe komercijalnog karaktera. Sve ono što je išlo i vodilo ka smanjivanju stopa za robe koje su repromaterijal, sirovine koje će itekako pomoći našim privrednicima smo utvrdili i uvrstili u Nacrt zakona. 21 Gospođa Čolo je zaista rekla i pomenula kako će to olakšanje našim privrednicima predstavljati, doduše, ovde se ne postiže samo to. Ovde se ispravljaju određene greške koje su nastale u fazi pregovora sa Evropskom zajednicom, kada je pregovarano o samom tekstu Privremenog sporazuma, kao trgovinskog dijela Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Naime, na zahtjev poljoprivrednika, napravljena je greška. Oni su u tekst Privremenog sporazuma uvrstili tarifni broj koji ne odgovara robi koju su namjeravali uvoziti. Riječ je o domaćim svinjama namijenjenim za uzgoj, a tarifni broj koji su oni odredili, potpisali, (imamo mi taj dopis u Ministarstvu spoljne trgovine), odnosi se na divlje svinje. I kada su ljudi počeli uvoziti tu vrstu robe, misleći da je sve uredu, došla je Uprava za indirektno oporezivanje pa vidjeli da je napravljena greška i išli su sa naknadnom naplatom. Tu je nastao problem. E, ovim prijedlogom zakona se ta greška ispravlja na način da je odobrena kvota od 700 tona te vrste robe. Isto tako je bilo nažalost neracionalnih zahtjeva, valjda u neznanju i nedovoljnom poznavanju carinskih propisa. Naime, na zahtjev preduzeća za oblast tekstilne industrije, za robu iz tarifne oznake 410711 i 410712 goveđa koža, oni su tražili da se ta carinska stopa uskladi sa evropskim prosjekom, odnosno evropskom tarifom, što podrazumijeva podizanje carinske stope za 1,5%. Znači, otežali bi sebi uslove. Naravno, da nismo htjeli da im učinimo nažao, mi smo taj zahtjev odbili i ostaće na nivou koji je i do sada bio. Mislim da su ove predložene tarifne linije dobro identifikovane i da će opet, ponavljam, pomoći našim privrednicima u daljem poslovanju. Toliko, hvala.
Hvala lijepo, ministre. Gospodin Božo Ljubić se javio, je li, koliko sam vidio. Dobro, idemo dalje.
Poštovano predsjedništvo, kolegice i kolege poslanici, dakle ja ću kratko samo u ovoj fazi osvrnuti se dakle na ove izmjene i dopune zakona. Dakle, iako je u obrazloženju prijedloga navedeno da je cilj dakle prilagođavanje stvarnim potrebama proizvođača na način da im se omogući uvoz repromaterijala radi povećanja njihove konkurentnosti, mislim da zadržavanjem carina makar i smanjenih cilj neće biti sasvim postignut. Ja naime smatram da sve sirovine i repromaterijale koji se ugrađuju u domaći proizvod, bilo da je on za izvoz ili za domaću upotrebu, treba osloboditi carine u potpunosti. Naime, i proizvodi za domaću upotrebu, koji sadrže u sebi uvozne repromaterijale, supstituira uvoz tih gotovih proizvoda u BiH. Stoga dakle predlažem da se predloženi proizvodi od glava 41, 43, 54, 56, 58, 59 zamijene stopom 0. Isto vrijedi dakle za glave 72, 76. Ja sam isto primijetio kod onih proizvoda za proizvodnju razhladnih uređaja koji se ne proizvode u BiH, samo se ugrađuju dakle komponente, predlažem takođe nultu carinsku stopu i novi carinsku tarifu sa stopom 0, a ne 2,2. 22 Međutim, ono što je ovdje još, po meni, ja uvažavam dakle ovo objašnjenje ministra da je bilo puno više zahtjeva, međutim pokazali su se nerealnima, međutim ipak u najmanju ruku ovo ću postaviti kao pitanje da bih onda mogao reagirati u drugoj fazi na odgovarajući način. Dakle, u obrazloženju pod rimsko III se navodi, citiram: 'Dopunjen je tarifni aneks koji se odnosi na tarifne kvote za robe, (povlaka) – sirovine koje koriste domaći prerađivači i kojih uopće nema ili ih nema u dovoljnim količinama na tržištu BiH ili tržištima zemalja sa kojima je BiH zaključila ugovore o slobodnoj trgovini, pa im je povoljnije da ove sirovine nabavljaju izvan zemalja potpisnica CEFTA i izvan zemalja EU.' Dakle to je citat iz ovoga prijedloga. E vidite sad, dakle iz „Aluminija“ Mostar je stiglo upozorenje da oni uvoze Al-T nelegirane ingote, tarifna oznaka broj: 7601100000 i silicij ... tarifna oznaka broj: 2804690000 izvan članica EU, izvan članica zemalja CEFTA po tarifnoj oznaci 5% plus 1% carinsko evidentiranje. Dakle, nije mi jasno što dakle i ove carinske tarife nisu uključene u izmjene i dopune Zakona jer se i ovi proizvodi takođe služe kao repromaterijal, odnosno sirovina. Dakle, i ovdje umjesto 5% predlažem stopu 0 a tu je i taj dopis „Aluminija“ koji to argumentira. I na kraju, ja znam za argument dakle da bi potpuno ukidanje carina smanjilo prihode u proračunu i, ako ne postoje drugi argumenti, ovaj je za mene nedovoljan. Zašto? Naime, potpuno ukidanje carina bi sigurno potaknulo proizvodnju, povećalo izvoz i zapošljavanje, i to bi posebno povećalo i potrošnju i ubiranje PDV-a i multipliciralo one benefite koji bi se eventualno izgubili neubiranjem carina. Naravno, dakle ovo ja postavljam dakle i kao pitanja i, naravno, ako me nitko argumentirano ne razuvjeri u ovim mojim stavovima, onda ću odgovarajuće reagirati u drugoj fazi. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Drago Ljubičić. Ja sam evidentirao kako su se prijavljivali, pa evo.
Nema problema. Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. Zahvaljujem se gospodinu ministru na njegovom prisustvu i na njegovom obrazloženju kada je u pitanju ovaj zakon. Predložene izmjene i dopune Zakona o carinskoj tarifi BiH odnose se, vidjeli smo, na nekoliko glava i tarifnih oznaka. Uvažavajući razloge i cilj predloženih izmjena, a vidjeli smo da se u suštini i uglavnom odnose na domaće proizvođače, mi ćemo podržati danas principe ovog predloženog zakona. Posebno podržavam stav i namjeru Savjeta ministara iskazanu u obrazloženju, a odnosi se na sljedeće. Dozvolite, kratko ću samo pročitati: 'Vijeće ministara BiH u zavisnosti od situacije na domaćem tržištu može mijenjati pojedine navedene omjere, a ako treba i da ukine tarifne kvote za pojedine proizvode čim se stvore uslovi da se ovi proizvodi mogu nabaviti u BiH. Vijeće ministara BiH može maksimalno dva puta godišnje ponoviti utvrđene kvote po pojedinim tarifnim oznakama.' Na ovaj način se želi stimulisati i povećati domaća proizvodnja, jer će se stvoriti uslovi za pozitivne efekte koji su nabrojani u ovom obrazloženju, što posebno podržavam i nadam se da će resorno ministarstvo i ministar koji je 23 iskazao i dosada volju kada su u pitanju domaći proizvođači da se zadrži jedan kontinuitet u praćenju, jednostavno, njihovih potreba i da će vjerovatno izlaziti u susret ovome. Hvala.
Hvala lijepo. Gospođa Majkić.
Čini mi se da još od prošlog saziva čekamo da se ovakav zakon donese i evo konačno imamo nešto što će omogućiti da se zaštiti domaća proizvodnja i da se poveća njena konkurentnost. I zaista možemo biti zadovoljni. Ali ono što bih htjela reći čime sam zadovoljnija je da je način i oblik konsultacija koje su vršene prilikom izrade ovog zakona takav da onemogućava da bilo šta suprotno kažemo. Dakle, ja sam gledala ko su sve konsultanti u ovom procesu bili i vidjeli smo da su i zastupljene i privredne komore i proizvođači i svi oni kojih se ovaj zakon na određen način dotiče. Tako, u skladu s tim ja želim samo da pročitam jednu rečenicu iz Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede RS koja kaže 'da je ovakav zakon direktan doprinos zaštiti domaće proizvodnje, kao i povećanje produktivnosti, a carinske stope usaglašavaju se sa nomenklaturom EU i odnose se na one repromaterijale koji nedostaju na tržištu BiH te u njenom okruženju'. I u skladu s tim, mi ćemo podržati principe ovog zakona.
Dobro, hvala lijepo. Gospodin Adem Ibrahimpašić.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ja bih samo podsjetio. Prije dvije godine, Komisija za vanjsku trgovinu i carine Predstavničkog doma, s jedne strane, a ja, s druge strane, u ovom domu smo predložili izmjenu Zakona o carinskoj tarifi na način da se ukinu sve carine na sirovine i repromaterijale da bi pomogli domaćoj privredi. Tada je to bilo moguće jer smo mi bili suvereni, mi smo mogli tako to donijeti. Međutim, to je odbijeno zbog tog što će faliti para u budžetu, drži ne daj, premda to je bio slab argument. U međuvremenu, mi potpisujemo Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju. Mi više nismo suvereni, mi smo praktički dio evropskog tržišta. I kad smo ovo o ovom šećeru, o kojem ti govoriš, izglasavali da se to uveze bez carine, tada je bilo obećanje, jer smo mi tražili da se i ostalima pomogne koliko je to moguće i dobili obećanje da će u roku od 15 dana biti praktički prijedlog smanjenja carina i carinskih stopa koje su kod nas više od tih istih takvih stopa u EU. 24 Dakle, imali smo situaciju da naš proizvođač koji kupuje repromaterijale i sirovine kojih nema u EU mora platiti veću carinu. Evo recimo, to je konkretno bilo i kod šećera, jer je to iz Brazila, plaća veću carinu nego što plaća proizvođač u EU i time mi činimo nekonkurentnim našeg proizvođača. Dakle, mi više ne možemo, ja bih veoma rado glasao za ovo o čemu Božo govori, ali mi to više ne možemo, jer nam neće dati ovi iz EU da mi sad izlijećemo i smanjujemo nekakve carine svoje za robe van EU, a da oni to dopuste, jer imaju carinske tarife onakve kakve jesu. Ovde se radi praktično o 33 proizvoda koja su naši proizvođači plaćali skuplje, dakle veće su carine plaćali na te proizvode kada ih kupe a svi su van EU nego što je proizvođač u EU plaćao i ovim snižavanjem na nulu ili na 2,5, ili ne znam ni ja, mi praktično dovodimo u red apsolutno našu carinsku tarifu sa carinskom tarifom, barem za ovaj dio koji zahtjeva sa carinskom tarifom EU, i tu ne možemo ništa prigovoriti. Ne možemo mi sada kazati - nećemo mi, sad ćemo mi sve na nulu. Ono što smo tražili kad smo bili suvereni i mogli, odbijeno je, sad više toga nema. Jedino što možemo napraviti to je ovo što je predložilo ovo ministarstvo i ja ovo podržavam, jer ćemo imati situaciju da će naši proizvođači sad ... ja sam recimo imao strašan pritisak kod Bire, ona ima tri ili četiri proizvoda koja je skuplje plaćala i to ih je klalo. Evo sad mi je drago, nisam mogao obrazložiti zašto dvije godine, ... koliko, sedam mjeseci ima tome, zašto to nije za 15 dana kao što je obećano, čuo sam sada šta je na sonu i, ljudi moji, ovo bi trebalo brže reagirati. Sad vi vidite koliku su štetu trpili ti naši proizvođači. I da vam kažem, kad bi tužili državu, dobili bi taj spor. Eto, zahvaljujem se.
Dobro, hvala lijepo. Gospodin Ivo Miro Jović. IVO MIRO
: Hvala lijepa i vrlo kratko. U obrazloženju Prijedloga zakona stoji da je dobro da učinimo ovaj korak kada je u pitanju određivanje kvota sirovina. Međutim, u stavku (2) predloženog zakona govori se o prirodnom i umjetnom krznu, ali i proizvoda od krzna. S obzirom da je proizvod od krzna završeni materijal, a u svjetlu itencija u svim zemljama, ja bih rekao ovim zapadnoevropskim .... državama (borba slična kao što smo i mi imali donošenjem Zakona o zaštiti životinja): ukoliko mi postanemo tržište u kojem će moći slobodno na ovakav način proizvodi od krzna, a u određenim zemljama intencija je da se zabrani nošenje proizvoda koji imaju podrijetlo prirodnog krzna, sa stope 10 na 0, ne znam čime smo se rukovodili. Drugo što sam htio reći jeste u stavku (10) i (11). Za sve druge izmjene stavljeno je koja je bila stopa carine, međutim za ova dva nemamo da li je uopće bila carina. Ispričavam se, to je sve u stavku (10). Uvodi se stopa sa 2,2 bez obrazloženja da li je bilo uopće carine za ove proizvode, poglavito mi, hajde ne mora mi smetati, ali me čude nuklearni reaktori, ne znam da su navedenik, ali tko i kada i da li će uvoziti takve vrste robu, ali se uvodi 2,2 carina i 2,2 kada su u pitanju uporaba i proizvodnja sklopova za automobilske turbokompresore, kako ovdje piše. 25 I, ono što mi smeta jeste u odjeljku 3, obrazloženja pod (rimski) II. U toku pregovora BiH i Europske zajednice, vezano za Privremeni sporazum o trgovini i trgovinskim ..., došlo je do greške. Pred nama je velik i težak posao, upravo u ovoj oblasti pregovaranja onih pravih pregovora sa EU. Bilo bi jako dobro kompetentnost i pripremljenost da ne bude grešaka jer tad ih nećemo moći ispraviti.
Hvala lijepo. Gospodin Koprivica, izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Ja s obzirom da je riječ o prvom čitanju i da imamo pred nama pozitivan Izvještaj Komisije i Mišljenje Komisije o principima Prijedloga zakona o dopunama Zakona o carinskoj tarifi BiH, predlažem da sada ne vodimo i zaista nema potrebe raspravu o pojedinim članovima, pojedinim odredbama zakona koje se ovde predlažu. Imaćemo amandmansku fazu i priliku da se po svim tim pitanjima konkretno izjašnjavamo, odnosno predlažemo izmjene i dopune, ako ih imamo. Dakle, predlažem da zaključimo raspravu i da o ovom pitanju damo svoj stav.
Dobro, hvala lijepo. Ako se niko ne javlja za riječ, ja zaključujem raspravu i glasamo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Ko je „za“? Kako vidim jednoglasno. Nema niko „protiv“, „uzdržan“. Konstatujem da smo usvojili Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj tarifi BiH, u prvom čitanju. I sad treba da glasamo o ovom zaključku Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije. Vi ste dobili materijal koji glasi: 'S obzirom da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH još nije završio proceduru usvajanja Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj tarifi BiH, produžava se amandmanska faza za ovaj prijedlog do 48 sati prije održavanja sjednice Komisije za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, na kojoj će biti razmatran.' Možemo li usvojiti i ovaj zaključak? Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? „Uzdržan“? Nema. Konstatujem da smo usvojili evo i ovaj zaključak. 26 I, prelazimo na 7. tačku dnevnog reda: Ad. 7. Prijedlog zakona o zaštiti novih sorti bilja u Bosni i Hercegovini (prvo čitanje), predlagač: Vijeće ministara BiH Dobili ste Mišljenje Komisije za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije. Komisija je prihvatila principe predloženog zakona i predlaže usvajanje zaključka. Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona, član 100. Prvo se vodi rasprava o nužnosti i principima na kojima je Prijedlog zakona zasnovan. Predstavnički dom je usvojio Prijedlog zakona u prvom čitanju. Dajem riječ predsjedavajućoj Komisije, magistrici Almi Čolo.
Pa ja ću kratko. Mi smo nekidan imali u auli ovog doma pitanje od novinara: 'Zar BiH nema važnijeg posla nego da se bavi Prijedlogom zakona o zaštiti novih sorti bilja?' To su nas pitali ovako koga su uhvatili od poslanika. Pa ja bih samo ispred ove komisije rekla da BiH ima ovaj zakon koji je donesen 2004. godine, i to je jedan od zakona koji je uvjet za pristupanje Svjetskoj trgovinskoj organizaciji i istovremeno i EU. Svi mi znamo koliko je pristupanje Svjetskoj trgovinskoj organizaciji značajno za BiH i u skladu sa Međunarodnom konvencijom o zaštiti novih sorti bilja, naša Direkcija za zaštitu sorti bilja je dostavila taj zakon iz 2004. Sekretarijatu Međunarodne unije za zaštitu novih sorti bilja, koji je dao niz primjedbi na postojeći zakon u pogledu njegove usaglašenosti sa međunarodnim dokumentima koji se odnose na ovu oblast, tako da je izrađen novi zakon koji je usaglašen sa međunarodnim dokumentima i BiH, naravno, treba da usvoji ovaj zakon koji nam je jedan od zakona nepohodnih za pristupanje, kao što sam rekla, Svjetskoj trgovinskog organizaciji. Prema tome, nije nimalo beznačajan zakon, kako se to prezentira u javnosti. Hvala.
Dobro, hvala lijepo. Riječ dajem predlagaču zakona, ako je prisutan. Izvolite. Molim vas predstavite se zbog stenograma.
Dobar dan. Milad Zeković, direktor Uprave BiH za zaštitu zdravlja bilja. Hvala, gospodine predsjedavajući. Uvaženi delegati, gospodine ministre i ostali prisutni, kao što je rekla gospođa Čolo, BiH ima Zakon o zaštiti novih sorti biljaka, međutim Sekretarijat .... je ocijenio da ovaj zakon treba revidirati zato što većina članova nije usklađena sa Međunarodnom konvencijom, akt iz 1991. godine. Mi smo pokrenuli inicijativu i urađen je novi zakon. U izradi zakona učestvovali su 27 međunarodni eksperti, eksperti entiteta nadležnih institucija uprave. Ovaj zakon dobio je sva potrebna mišljenja, pozitivna mišljenja svih nadležnih ministarstava entiteta i institucija BiH. Suština zakona jeste zaštita intelektualnog vlasništva, zaštita oplemenjivačkog prava stvaraoca sorti. On u sebi nema ništa sporno. Usklađen je sa Ustavom BiH, sa međunarodnim direktivama, usklađen je sa .....konvencijom, sa TRIPS-om. I, što je najznačajnije, on jeste u setu zakona koji su uslov za priključenje BiH u Svjetsku trgovinsku organizaciju. Mislim da ne postoji nijedan razlog, nijedna primjedba koja nije uvažena. Provedena je javna rasprava zbog velike zainteresovanosti za ovaj zakon i ne postoji nikakva dakle ni najmanja sitnica da ovaj zakon ne bude usvojen. Hvala, gospodine predsjedavajući.
Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Gospođa Majkić.
Želim da kažem kao i za ovaj prethodni zakon da s obzirom da je organizovana najšira rasprava i da su primjedbe koje je dostavilo Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede RS ugrađen u ovaj zakon – mi ćemo isti podržati.
Hvala lijepo. Gospodin Božo Ljubić.
Dakle, ja podržavam donošenje ovoga zakona iz razloga koji su navedeni u obrazloženju. Međutim, to ne znači dakle da je on idealan, da ne može biti bolji. Odmah na početku želim reći, dakle ne želim ništa pretenciozno, dakle i da plediram da znam ovu oblast, ali sam se konsultirao prije ove sjednice sa stručnim osobama i naravno moja rasprava je kratka, bazirana na tim konsultacijama. Dakle, pitanje sorti kao što znaju stručne osobe je regulirano sa dva zakona, Zakon o sjemenu i sadnom materijalu poljoprivrednih biljaka BiH i Zakon o priznavanju novih sorti biljaka. Prvi regulira dakle opis, sortnu listu, a drugim je uređena zaštita sorti poljoprivrednog bilja i oplemenjivačka prava. Da bi neka zemlja postala članica UPOVA, dakle, potrebno je odgovarajuće zakonodavstvo koje uređuje zaštitu sorti bilja, administrativnu stručnu instituciju koja će voditi računa o tome. I, prema mojim informacijama, dakle u BiH nisu doneseni odgovarajući podzakonski akti koji bi značili implementaciju već donošenih zakona pa bi se stoga na neki način moglo postaviti pitanje: zašto je, da tako kažem, prioritet donošenje izmjena i dopuna zakona, dakle novog zakona, a nije implementiran ni postojeći kroz podzakonske akte? 28 Međutim, iz obrazloženja je jasno dakle da je to uvjet za WTO, da je to uvjet za EU i stoga ja, naravno, podržavam donošenje ovoga zakona. Međutim, naravno, kad uđemo u tekst ovoga zakona, i to sam se sam ja osvjedočio, dakle, pomalo mi liči da je priličito rađen jednim, da tako kažem, doslovnim prijevodom odgovarajućih zakona koji su na raspolaganju u međunarodnoj zajednici, pa postoje određene, da tako kažem, tehničke, jezičke nespretnosti. Međutim, ima jedna druga stvar na koju želim ukazati, a evo predlagači će ako misle da se treba očitovati i očitovati .... Npr. u članku 15. stavak (2) glasi: 'Tijekom razmatranja uvjeta iz stava (1) ovoga članka, Komisija može povjeravanjem ovlaštenom akreditiranom laboratoriju da uzgoji dotičnu sortu ili sprovodi druga neophodna ispitivanja ili uvaži rezultate ispitivanja u BiH i drugim državama.' To je dakle citat iz zakona. Kao što vidite, ovaj članak sadrži dosta jezičkih i tehničkih nepravilnosti od kojih je najbitnije da laboratorij ne može uzgajati biljke niti vršiti bilo kakva proizvodna poljska ispitivanja. Dakle, ono što je bitno po meni da bi entiteti dakle trebali dati suglasnost ili predložiti institucije ili upravne organizacije tipa zavoda kojima će biti povjereno vršenje ovih ispitivanja. Ovdje je dakle sad – na kraju krajeva, ja ne želim prejudicirati hoće li to se uraditi, međutim ne bih volio odgovor na to – da li laboratorij može vršiti te proizvodne aktivnosti ili je laboratorij samo tu da kontrolira. Hvala lijepo. Ima još naravno drugih stvari u koje ja ne bih sad tu ulazio, za amandmansku fazu se to može i primijeniti. Ali podržavam principe i podržat ću ovaj zakon.
Dobro, hvala lijepo. Glasamo, niko se više ne javlja za riječ, je li tako? Glasamo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Ko je „za“? „Protiv“? „Uzdržan“? Nema. Konstatujem da je Prijedlog zakona o zaštiti novih sorti bilja u BiH usvojen u prvom čitanju. Sada predlažem da se izjasnimo o ovom zaključku Komisije, isto kao i prošli put, dobili ste to u materijalu, vezano za produženje ovoga roka. Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? Nema. „Uzdržan“? Konstatujem da smo usvojili i ovaj zaključak. Prelazimo na 8. tačku dnevnoga reda: 29 Ad. 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o politici direktnih stranih ulaganja u Bosni i Hercegovini (prvo čitanje), predlagač: Vijeće ministara Dobili ste Mišljenje Komisije za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije. Komisija je prihvatila principe predloženog zakona i predlaže usvajanje zaključka. Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona, član 100. Prvo se vodi rasprava o nužnosti i principima na kojima je Prijedlog zakona zasnovan. Predstavnički dom usvojio je Prijedlog zakona u prvom čitanju. Riječ dajem predsjedavajućoj Komisije, magistrici Almi Čolo. Izvolite, Alma.
Zakon o politici direktnih stranih ulaganja, mi imamo iz '98. godine, po kojem su strani ulagači u BiH morali registrovati svoja pojedinačna ulaganja, istovremeno, kod nadležnog organa države i kod nadležnog organa u odgovarajućem entitetu. Taj zakon je 2003. godine mijenjan, pa je rečeno da strani ulagači u BiH svoja pojedinačna strana ulaganja treba da registruju kod nadležnog organa države. Prema obrazloženju resornog ministarstva, ove izmjene idu ka pojednostavljivanju registracije direktnih stranih ulaganja u BiH. Mi smo na Komisiji imali malih dilema oko toga, s obzirom da je Direkcija za evropske integracije dostavila Mišljenje, da nema odgovarajućih odredaba acquis communataire na koje se mogu referirati odredbe ovog zakona, tako da ćemo ove dileme pokušati otkloniti u amandmanskoj fazi, ukoliko naravno se pokažu opravdanim. A što se tiče principa ovog zakona, Komisija je predložila da se principi ovog zakona podrže. Hvala.
Dobro, hvala lijepo. Riječ dajem predlagaču ovog zakona, ako želi. Ministar Zirojević, izvolite.
Pa evo, kao što je već rečeno, riječ je o izmjeni ovog zakona koji je ionako vrlo moderan propis koji definiše oblast direktnih stranih ulaganja, to odgovorno tvrdim da je tako, što je rezultiralo dosad registrovanim ulaganjima u BiH u iznosu od preko 3 milijarde i 600 miliona eura, što se čini još boljim i pristupačnijim stranim investitorima. Naime, Vijeće ministara BiH uz pomoć Svjetske banke pokrenulo je pilot projekat procjene efekta promjene ... čime je pokazana zainteresovanost da se približi najboljim svjetskim praksama, uključujući novi sistem donošenja propisa od strane EU. Izvršena je revizija Zakona o politici direktnih stranih ulaganja u BiH uz pomoć modelarije. Osnovne izmjene važećeg zakona 30 ogledaju se u tome što se preambula apsolutno briše uz razlog da nije u skladu sa Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama BiH. Takođe se vrši izmjena u pogledu utvrđivanja rokova u skladu sa ZUP-om, Zakonom o upravnom postupku, preciziraju se pojedini termini, a sve u skladu i u cilju jasnijih definicija, kao što je terimin direktnih i stranih ulaganja, strana kontrola, javno informisanje. I ono što je po meni najvažnije, ostavlja se mogućnost da entitetske vlade procijene koji su to privredni subjekti koji se bave ovom djelatnošću koji mogu uz njihovo odobrenje kada se procijeni biti prodati u procentu većem od 49%. Ja sam lično bio svjedok kada je grupa biznismena iz Njemačke došla kod mene u kabinet živo zainteresovana da kupi jednu našu fabriku u Goraždu, fantastična cijena, svi zadovoljni. Međutim, uslov im je bio da kupe i jednu koja je tijesno vezana za djelatnosti ove koja je predmetom kupoprodaje. Ja sam ih hrabrio da sa Njemačkom mi imamo Sporazum o unapređenju zaštite investicija, da imamo moderne zakone, ali džaba, dilema je ostala i problem je što ne mogu kupiti 51% i ove druge fabrike. Eh, ja se nadam, odnosno inicijativa je vlada entiteta da se ide u izmjenu zakona na ovaj način, sad će to biti omogućeno i stvoriće se uslovi da se kupci, slični ovim koje spominjem, odluče na kupovinu tih privrednih subjekata. Novina je svakako i to što se u potpunosti briše postupak registracije direktnih i stranih ulaganja u Ministarstvu spoljne trgovine i ekonomskih odnosa. Sad će se to vršiti u okružnim sudovima u Banja Luci i Sarajevu, registracijskim sudovima, a oni će Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa izvještavati o izvršenim ulaganjima. Ja mislim da je zakon dobar, sasvim sigurno ovaj važeći unapređuje i čini ga još boljim i pristupačnijim stranim investitorima. Toliko, hvala.
Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Gospodin Adem Ibrahimpašić.
Hvala, predsjedavajući. Ja sam bio zbunjen kada je ovo bilo na Komisiji zbog toga što se ovde tretiraju samo ulaganja kod osnivanja firme. Šta je ulaganje i kupovina dionica neke firme? Šta je s tim? Kako će dakle državni organ koji ja mislim da mora imati podatke šta se ulaže u zemlju, mora ih imati da bi upravljao s tim procesima, ovde ne piše nigdje kako će se to prijaviti? Nisam ja za to da se to sad odobrava, ne odobrava, napisano je to ako se ne javiš ili ne reagiraš u ... 10 dana, to je ulaganje registrovano, nego samo zato da znate šta se u ovu zemlju ulaže, ne samo u novu firmu nego i u postojeće firme gdje kupiš dionicu na berzi i ti si ili vlasnik ovakav, ili vlasnik onakav. Dakle, i to je ulaganje i to ulaganje mora biti na neki način prijavljeno, da ne kažem registrovano. A ovo samo ako očekujete od sudova da oni kod registracije firme reagiraju pa vas obavještavaju, evo ja pitam, to mi je bila nedoumica, ali hajde, evo podržaću ja, ovo je prvo čitanje, ali da vidimo kako ćemo to uraditi, pa da se sveukupna ulaganja prijavaljuju ovde državnom organu koji bi onda mogao baratati ukupnošću tih ulaganja. Eto, hvala. 31
Dobro, hvala lijepo. Božo Ljubić.
Kolegice, kolege izaslanici, gospodine ministre, dakle, jasno je da je ovaj zakon bio i jeste u funkciji otklanjanja barijera za izravna i strana ulaganja u funkciji povoljnijeg investicionog okruženja i stoga pozdravljam njegovu doradu, i stoga sam na ovoj komisiji i danas ću podržati donošenje ovoga zakona. Međutim, imam i neka pitanja i određene prijedloge koji bi se mogli inkorporirati, dakle, kroz drugu amandmansku fazu, i koristim ovu kratku raspravu da potaknem i predstavnika predlagatelja da se očituje o ovim pitanjima i eventualno pomogne da za amandmansku fazu ovaj zakon bude još bolji. Prvo, u članku 2. stavak (2) koji se odnosi na definiciju, dakle pod navodnicima, direktnog stranog ulaganja koja je mislim nepotpuna, a citiram: 'Direktno strano ulaganje znači ulaganje u novoosnovano gospodarsko društvo i ulaganje u postojeće domaće gospodarsko društvo koje može biti u novcu, stvarima i ...' Završen citat. Naime, po meni, direktno strano ulaganje može biti i javni sektor, npr. zdravstvo, školstvo, a ako bi ostali pri postojećoj definiciji, onda bi to bilo isključeno ukoliko bi se dakle prihvatilo da i javni sektor uđe u definiciju, onda bi to naravno tražilo usklađivanje još nekih članaka, između ostalog članak 3. Nadalje, u članku 3. izmjena i dopuna Zakona o direktnim stranim ulaganjima u BiH predlažem da se izmjena pod f) briše, jer navedena izmjena stvara mogućnost određenih, možda mi je grubo reći, manipuliranja o visini vlasničkog udjela. Radi se, podsjećam, ovaj stavak u prijedlogu glasi, citiram: 'Vlada entiteta može donijeti odluku ukoliko ocijeni opravdanim da ulog strane osobe kod određenih gospodarskih društava iz stavka a) ovoga članka ne podliježe restrikciji navedenoj u stavku a) ovoga članka.' A taj članak u osnovnom zakonu, i to sam danas tražio da mi se donese osnovni zakon, glasi: 'Članak 4. a) Bez obzira na politiku slobodnih i direktnih stranih ulaganja u BiH, u članku 3. ovoga zakona strani ulog u glavnici nekog preduzeća koje se bavi proizvodnjom i prodajom oružja, municije, eksploziva za vojnu upotrebu, vojne opreme te javnim informisanjem neće preći 49% ove glavnice u tom poduzeću.' E, sad, ako bi ovu restrikciju kroz ovaj ... mi usvojili, odnosno ukonili, to bi značilo da bi se stranom ulagaču omogućilo da kroz vlasnička prava stekne kontrolu nad ovom proizvodnjom, što bi svakako imalo, moglo imati implikacije i na sigurnost države. Prema tome, ja ne bih mogao podržati ovu promjenu, ali evo imao sam potrebu da to kažem danas u raspravi. Hvala lijepo. 32
Hvala lijepo. Gospodin Koprivica, izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Ja ću kratko. Mislim da preovlađuje stav i mišljenje da ovaj zakon ima podršku delegata. S obzirom da je riječ o prvom čitanju, neću ulaziti u detalje niti komentarisati bilo koju odredbu pomenutog zakona. Želim samo reći činjenicu a to su podaci koji dolaze iz FIPA-e, odnosno Agencije za unapređenje stranih investicija u BiH: da su u značajnom padu u odnosu na prethodne godine strane investicije u BiH i da samo zahvaljujući činjenici da je u rafineriju Brod u RS uloženo značajno sredstava od stranih investitora..., ti podaci su oko 30% manji u odnosu na 2008. tako da jedan ovakav zakon sigurno će i njegove izmjene otkloniti one prepreke koje postoje da bi se podstakle strane investicije u BiH. Dakle, ja ne ulazim u komentarisanje pojedinih odredbi, predlažem da se izjasnimo i o ovom zakonu, s obzirom da je riječ o prvom čitanju, a da o ovim detaljima i primjedbama pričamo kasnije, u drugoj fazi. Zahvaljujem.
Dobro, hvala lijepo. Da li se još neko javlja za riječ? Ne javlja. Zaključujem raspravu. Glasamo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? Nema. „Uzdržan“? Nema. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o politici direktnih stranih ulaganja u BiH, u prvom čitanju. Sada ponovo predlažem isto tako Zaključak Komisije, kao i u prethodnoj tačci. Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? „Uzdržan“? Nema. Konstatujem da smo usvojili i ovaj zaključak. Sada prelazimo na 9. tačku, ranije 12., to je: 33 Ad. 9. Razmatranje Godišnje platforme o obavještajno-sigurnosnoj politici, s Mišljenjem Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije Bosne i Hercegovine, predlagač: Predsjedništvo BiH Napomena: na prošloj sjednici tokom rasprave o ovoj tačci dnevnog reda prigovoreno je na riječi 'prikupljanje podataka koji će doprinijeti rješavanju otvorenih pitanja državne granice, pravo BiH na izlazak na otvoreno more' itd., koje se nalazi na strani 4. Poglavlje II.a) Obavještajno prikupljanje podataka. Nakon rasprave Dom naroda usvojio je Zaključak kojim se traži od nadležne komisije da još jedanput razmotri formulacije gore navedenih riječi iz teksta Godišnje platforme u obavještajno-sigurnosnoj politici. S tim u vezi Dom naroda jednoglasno je odlučio da Godišnju platformu o obavještajno-sigurnosnoj politici vrati nadležnoj komisiji na ponovno razmatranje i dostavljanje novog mišljenja. Dobili ste novo Mišljenje Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno- sigurnosne agencije BiH. Komisija nije dala pozitivno Mišljenje o Godišnjoj platformi o obavještajno-sigurnosnoj politici. Predstavnički dom je usvojio Godišnju platformu o obavještajno-sigurnosnoj politici. Riječ dajem Boži Rajiću kojeg je ova komisija odredila za izvjestioca u Domu naroda. Izvolite, gospodine.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Kao što ste i sami rekli i iz Mišljenja koje je dostavljeno vidi se da Zajedničko povjerenstvo za nadzor nad zakonitošću rada Obavještajno-sigurnosne agencije BiH nije uspjelo postići suglasnost po zahtjevu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH da se izradi i dostavi novo mišljenje. Bila su dva prijedloga, kao što se vidi ovdje. Jedan je bio da se tekst koji je bio predmet rasprave na Domu naroda iščisti od nekih riječi, nekih dodataka, jer to nije prošlo. Onda je bio drugi zaključak da se da pozitivno mišljenje, on je promijenjen u tekstu, što također nije prošlo. I sad smo došli u situaciju da ovo povjerenstvo dolazi pred Dom naroda sa stanjem da ne može ponuditi nikakav odgovor: niti je podržalo Godišnju platformu niti je izvršilo korekciju kako je bilo sugerirano. Evo vidjet ćemo što možemo napraviti dalje. Hvala vam.
Dobro, hvala lijepo. Sad dajem riječ predlagaču Godišnje platforme ako je prisutan. Nije. U skladu sa članom 101. Poslovnika Doma naroda, Dom se izjašnjava o mišljenju komisije nakon što dobije obrazloženje podnosioca mišljenja. 34 U međuvremenu smo dobili još jedan prijedlog. Da li se ko javlja za riječ, evo da vidimo prvo to, ili ćemo glasati odmah. Dobro. Otvaram raspravu. Niko se ne javlja za riječ. Gospodin Filipović, izvolite.
Pozdravljam sve kolegice i kolege i sve koji prate naše današnje zasjedanje Doma naroda. Kako se nitko nije javio za raspravu, a kako sam ja preko urudžbenog podijelio prijedlog jedan koji sukladno članku 101. stavak (3) našega poslovnika, dakle nudim rješenje za izlazak iz ove krize u koju smo ušli dostavljenim drugim mišljenjem Zajedničke komisije ili Povjerenstva za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije BiH. Kao što je rekao uvaženi kolega Rajić, ovdje se raspravljalo o zahtjevu Doma naroda o jednoj sintagmi koja je na prvoj stranici u četvrtom retku, pasusu ovog Mišljenja boldirana i iz toga izlazi da tu nije bilo suglasnosti kad se glasovalo o ovoj preporuci Doma naroda kad nismo prihvatili Godišnju platformu, pa je prvi zaključak bio da se glasuje o Godišnjoj platformi tako što bi se ona dostavila ponovno Predsjedništvu, ali nije bilo podrške na Povjerenstvu. I drugi zaključak je bio da se dadne pozitivno mišljenje ovogodišnjoj Godišnjoj platformi o obavještajno-sigurnosnoj politici, ali također nije bilo suglasja na Zajedničkom povjerenstvu. Ja sukladno spomenutim odredbama Poslovnika predlažem Domu naroda da odbijemo prihvatiti negativno Mišljenje i vratimo Zajedničkom povjerenstvu Godišnju platformu na ponovno razmatranje, ali istodobno predlažem da utvrdimo nove smjernice na Domu naroda Zajedničkom povjerenstvu za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije BiH u smislu brisanja dijela teksta na stranici 4. u poglavlju II.a) Obavještajno prikupljanje podataka, a taj tekst glasi 'prava BiH na izlazak na otvoreno more'. Na ovaj način bi akt Godišnja platforma o obavještajno-sigurnosnoj politici bio prihvatljiv i za Klub Hrvata u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH, a Godišnja platforma bi i dalje sadržavala tekst, boldiran je ovdje u mom prijedlogu, prikupljanje podataka koji će doprinijeti rješavanju otvorenih pitanja državne granice ali, dakle, bez ulaženja i navođenja pojedinosti jer je to zadaća državnih tijela, vlasti u čijoj je to mjerodavnosti. Dakle, ja smatram da bi ova smjernica mogla otvoriti nove rasprave o Godišnjoj platformi na Zajedničkom povjerenstvu. Tu bi se mogle dakle dogoditi i druge ideje, ali bi, bilo je nakon konsultacija koje smo mi imali kao Klub Hrvata sa drugim klubovima, bilo je nekih drugih ideja da se nešto doda ovdje, da se ne dira u ovo što govorim, možda se sve te ideje mogu naći na Zajedničkom povjerenstvu i neka onda Zajedničko povjerenstvo dostavi jedno pozitivno mišljenje o kojima ćemo mi raspravljati ovdje na Domu naroda. Ovo je dakle sve što predlažem sukladno odredbama Poslovnika Doma naroda. Hvala vam lijepa. 35
Dobro, hvala lijepo. Gospodin Rančić se javio za riječ.
Hvala lijepo, poštovani predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege, dakle, tačna je hronologija da smo mi na prošloj sjednici imali Godišnju platformu OSA-e. Čak smo i hvalili da je to prvi put na vrijeme od osnivanja OSA-e i rada i Vijeća ministara i Predsjedništva i Parlamenta i onda smo tokom rasprave došli do pozicije da smo rekli - neka se to vrati još jednom na nadležnu komisiju. Na nadležnoj komisiji, evo nažalost, ishod glasanja je bio takav kakav je, o kome smo obaviješteni. Dakle, ovom prilikom govorimo i o negativnom mišljenju, a ujedno i o prijedlogu kolege Ilije Filipovića. Želim istaći još jednom, dakle neke činjenice koje svi mi znamo, da je BiH suverena država sa svojim teritorijalnim integritetom i međunarodnim subjektivitetom i želim da to BiH kao država ostvari u potpunosti u skladu sa domaćim i međunarodnim pravom. Dakle, ne tražimo ništa šta BiH ne pripada po međunarodnom pravu ili po domaćem pravu. I zahtijevamo da sve njene institucije, i zakonodavna i izvršna vlast, rade u ostvarivanju tih ciljeva legalnih, legitimnih, a u skladu sa međunarodnim pravom i domaćim propisima. Isto tako, s druge strane, potvrđujem, zagovaram, borim se, evo i izjavljujem da naši susjedi, sve države koje nas okružuju su suverene, da imaju svoj teritorijalni integritet i da imaju i također svoj međunarodno-pravni subjektivitet koji ja niti želim da iko od strane BiH i njenih institucija dovodi u pitanje. Dakle, zagovaram, izjavljujem i potvrđujem da naše susjedne zemlje imaju ista ta prava kao i BiH, naravno, i po međunarodnom pravu i po njihovim domaćim propisima koji su im na snazi. Ničim dakle ne želim da BiH i njene institucije zadiru u ova pitanja u bilo kojoj od naših susjednih država. Također, želim da sve nas podsjetim da Obavještajno-sigurnosna agencija kao jedno od tijela u BiH ima nadležnost po ovim pitanjima i oni su propisani u članu 1. Zakona o Obavještajno-sigurnoj agenciji u kome se kaže 'da je odgovorna za prikupljanje, analiziranje i distribuciju obavještajnih podataka u cilju zaštite i sigurnosti, uključujući suverenitet, teritorijalni integritet i ustavni poredak BiH'. Također, u članu 3. govori o nadležnosti Agencije na prostoru cijele BiH, a član 5. ponovo govori da je 'Agencija odgovorna za prikupljanje obavještajnih podataka u vezi sa prijetnjama po sigurnost BiH, kako unutar tako i van BiH, njihovo analiziranje i prenošenje ovlaštenim zvaničnicima i tijelima, vezano za analiziranje, upotrebu' itd., itd. Dakle, ovo pravo za koje se zalažemo da bude i da treba da stoji u ovom dokumentu, a što treba biti obaveza i ostalih institucija, dakle tražimo pravo BiH za izlazak na otvoreno more. Dakle, radi se o pravu i po pravnim proceduama i standardima, a ni o kakvom nasilju ili, Bože sačuvaj, o ulasku u bilo čiji suverenitet ili pitanje njihovog teritorijalnog integriteta. 36 I na kraju, dakle, podržavam stav svih kolega da ne prihvatimo negativno Mišljenje nadležne komisije, zato što prihvatanje negativnog Mišljenja znači da nemamo ovu platformu. Ja želim da mi imamo ovu platformu i ona proizilazi kao obaveza propisana u članu 7. navedenog zakona i tačno se zna ko ga radi: Vijeće ministara, odobrava Predsjedništvo, a mi naravno kao Parlament usvajamo. Dakle, ne mogu prihvatiti prijedlog kolege zato što se radi o legalnom, legitimnom pravu BiH. Mi ne tražimo ništa što nas ne pripada. I mi nismo ovlašteni kao Dom ili Parlament da brišemo nešto šta BiH kao međunarodno-pravnom subjektu pripada. Eventualno ono o čemu bi mogli razgovarati jeste da se ne prihvati ovo negativno Mišljenje, neka se uputi i Vijeću ministara i Predsjedništvu, naravno nakon što bude na Komisiji i neka se preispitaju, evo neka se uzmu stručnjaci iz ove oblasti i neka kažu da li BiH pripada ovo pravo. Ako nam pripada, mi nemamo prava se odreći toga, nego smo dužni raditi sve da BiH kao država međunarodno-pravno priznata, suverena i sa teritorijalnim integritetom ostvaruje sve svoje funkcije u interesu njenih građana. Hvala.
Dobro, hvala lijepo. Za repliku se javio gospodin Ilija Filipović. Izvolite.
Hvala lijepa. Dakle, jedna mala replika u odnosu na jednu sintagmu, na jedno danas stajalište, na jedan zaključak koji je rekao, ako je aplicirano, dakle da možda ja sa ovim svojim stajalištem ne poštujem suverenitet BiH. Ne dao Bog, itekako mi je stalo, dakle može se zaključiti jer ovo za šta se Vi borite da ostane unutra, ja smatram da nije, ne pripada ovom štivu. Dakle, ne pripada Godišnjoj platformi o obavještajno-sigurnosnoj politici BiH, jer ja mislim da se radi ovdje o nečemu što možda dovoljno nismo ispitali. Ja sam povlačeći ovo pitanje i pripremajući se za ovu sjednicu konsultirao najbolje stručnjake međunarodnog prava, javnog prava, posebice one koji se bave pravom mora. I pozivam i vas koji mislite drugačije i da ja krivo govorim, za što se zalažem da ova sintagma izađe iz ovoga, da konsultirate UN-ovu konvenciju koja se rađala 10 godina i rođena je 1982. godine UN-ova Konvencija o pravu mora, koja ne poznaje dvije riječi. Ne poznaje riječ 'koridor' i ne poznaje riječ 'izlazak', ali poznaje nešto što nikad nije priječeno ni jednoj zemlji koja mora izaći na otvoreno more preko teritorijalnog mora što je suvereni teritorij države neke, u ovom slučaju ono što je između Pelješca i između Kleka po sredini povučena linija u skladu sa međunarodnim pravilima, dakle dodiruju se dvije vode gdje završava i počinje državno-pravni teritorij druge države. Nigdje se nije nikad dogodilo da one zemlje koje poštuju UN-ovu Konvenciju o pravu mora da je isplovljavanje i uplovljavanje, da li trgovačkih, da li turističkih, da li drugih brodova i drugih plovila u priobalna mjesta ili u luke druge zemlje, da je bilo ograničeno. Na to ograničenje nema niti jedna zemlja kroz čije teritorijalne vode se prolazi. Zato sam ja predložio da se briše jer ima jako puno otvorenih pitanja. Ovo je jedno od otvorenih pitanja koje se tiče BiH i zahtijeva da uđe u jedan dokument, jedno pravo koje još uvijek nije ničim definirano. Postoji, ja ću podsjetiti i kolegu Rančića i vratiti vas u razmišljanja na tu materiju Međunarodnog javnog prava, postoji potpisan Međudržavni ugovor između BiH i 37 Republike Hrvatske o razgraničenju na moru. Potpisan je 30. srpnja 1999. godine i potpisali su ih predsjednik Tuđman i predsjednik Predsjedništva BiH gospodin Izetbegović. Taj ugovor je na snazi i taj ugovor je na snazi sve dok se neki drugi ugovor ne potpiše. Taj ugovor o kojem ja govorim sadrži jednu kartu upravo tog razgraničenja o kojem sam vam govorio, a ono je napravljeno u skladu s pravnom praksom kako su se razgraničile mnoge vode državne i teritorijalne drugih zemalja, kad je u pitanju slobodna plovidba ljudi, stvari i svih plovila iz jednog u drugi državni prstor. Dakle, ja samo molim da to shvatite i prihvatite, provjerite to, da mi sada utvrdimo ovo kao činjenicu. Dakle, ja se nisam zalagao kako stoji u Mišljenju, nisam se zalagao da se briše sve ovo što je boldirano na prvoj stranici Mišljenja, ovo je podvala meni. Ja ne želim tu podvalu progutati. Nije mi sporno prikupljanje podataka koji će doprinijeti rješavanju otvorenih pitanja državne granice. Pa molim vas lijepo, ja sam Hrvat i vjerujem da tako misli svaki Hrvat. Hrvatski nacionalni interes je nedjeljiv i dopustite mi da promišljam na ovaj način da ne dođe do novih nesporazuma između moje dvije države. Ako će nešto stajati u ovom dokumentu neka bude to s potporom, ne samo sa željom Predsjedništva. I kad sam već na tome, dakle, ja ne želim da prejudiciramo nešto što je stvar Međudržavnog sporazuma, što je stvar Međunarodnog javnog prava, što je stvar UN-ove Konvencije o pravu mora. Dakle, ja sam na toj trasi i tu mi nitko, čini mi se, nitko ne može ništa prigovoriti. A što se tiče akta koji se zove Godišnja platforma, to je prijedlog Predsjedništva kao i svaki drugi prijedlog svakog državnog tijela o čemu odlučuje samo Parlament. I to što je prošlo u Zastupničkom domu, i nije netko to primijetio, dakle to ne priječi; kao da je jednom nešto prošlo u Zastupničkom domu, a mi popravili. Mi možemo nešto popraviti, što znači da možemo nešto i izostaviti, da možemo nešto i dopisati. I meni se jako dopada ovo razmišljanje, gospodine Rančiću, koje ste Vi upravo rekli, da će se možda umjesto ovoga pojedinačnog pitanja, jer imamo i prolaz kroz Neum, pa imamo Kostajnicu, pa imamo druge, imamo 10-tak, da ne nabrajam i da ne trošim vaše vrijeme i svoje, ovo je jedno od pitanja koje je već regulirano nekim stvarima i dopustite da mi ne ulazimo u nove zamke i nesporazume sa susjedima. Stvar treba riješiti, ako je ovo pitanje, ovo je pitanje stvarno stvar međudržavnog dogovora. Ako tako stvar promatramo, onda stvarno tomu nije mjesto ovdje, ali se možda može o ovim stvarima o kojima ste Vi govorili da se sukladno pravnoj i međunarodnoj pravnoj praksi, međunarodnim pravnim normama i domaćem zakonodavstvu da se to na Zajedničkom povjerenstvu ugradi umjesto ovoga, i sve smo riješili. Nije onda izgubljeno ovo, ... i to je tu i to će doći u Parlament onog trenutka kad to prožvaču državna mjerodavna tijela, i to će doći u Parlament na ratifikaciju. Neće to biti gotova priča bez nas u Parlamentu. Hvala vam lijepa na pozornosti.
Za repliku se javio Božo Rajić, prvo, pa imamo ... IVO MIRO
: Krivi navod ja imam.
Dobro onda. Krivi navod ima prije, pa zato kažem. 38 IVO MIRO
: Uvaženi kolega Rančić je rekao da je ovo po prvi puta Predsjedništvo poslalo ovakav jedan dokument koji se zove Godišnja platforma o sigurnosnom stanju. Međutim, sukladno Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o Obavještajno-sigurnosnoj agenciji BiH, utvrđeno je sljedeće: da Predsjedništvo BiH dostavlja Parlamentarnoj skupštini platformu o obavještajno- sigurnosnoj politici najkasnije do 1. studenog, 1. 11., a ova Godišnja platforma je 24. 11. tek iz Predsjedništva poslana, tako da nije točno da je ovo pravovremeno poslano i da je ovo po prvi puta. Drugo, također želim reći, u nekoliko navrata kolega je rekao da to je suvereno pravo i pripada pravo BiH. Pa ne bi bio onda spor. Ne bi mi uopće o ovome raspravljali, ako je to pravo. Pravo je onoliko koliko se dvoje dogovore. I upravo ovaj prijedlog uvaženog kolege Filipovića doprinosi da to bude predmetom kroz rečenicu 'prikupljanje podataka koji će doprinijeti rješavanju otvorenih pitanja granica', i to je to u čemu je sadržano, a ne izdvojiti samo jedan detalj na ovakav način, mislim da nije dobro.
Dobro, hvala. Gospodin Božo Rajić.
Hvala. Kolega Rančić je otvorio, a onda gospodin Filipović ili kolega Filipović nadovezao se na nešto što smo mi pokušavali svim silama izbjeći na ovom povjerenstvu, a to je da ulazimo u meritum stvari, da se bavimo utvrđivanjem prava pa čak i presuđivanjem. To nije naš posao. Nije ni posao ovoga doma u ovoj fazi i raspravi o ovom dokumentu. Ovaj dom, kao i drugi dom Parlamentarne skupštine o ovim pitanjima, o pravu, o međunarodnom pravu i konvencijama itd., o sporazumima država može govoriti u fazi ratifikacije sporazuma. A ovo je sve drugo jedno političko nagodbenjaštvo, pokušaj da se kapitalizira neki politički stav. Dakle, ja sam bio i bilo je većinsko mišljenje ne samo moje mišljenje, većinsko, izrazito većinsko, ali nije imalo dovoljno zastupljenosti konstitutivnih naroda na Zajedničkom povjerenstvu, dakle bio sam mišljenja da ne trebamo na ovaj način razgovarati o ovom pitanju Godišnje platforme koje je ponudilo Predsjedništvo BIH, da sasvim zadovoljava integritet i sve interese BiH ako se kaže da će OSA i drugi obavještajni sektor u BiH služiti postizanju cilja rješavanja pitanja granica, ne granice nego granica u cjelini. I mi, ja zaista mislim, bez licitiranja sa lažnim patriotizmom ili patriotizmom koji se želi na neki način kapitalizirati da to zadovoljava interese i države BiH i svakog njenog naroda i svakog građanina BiH i željeli smo isto tako izbjeći ne samo raspravu o suštini stvari, odnosno tog pitanja koje je još otvoreno, neću reći ni sporno nego otvoreno, željeli smo izbjeći također i one kvalifikacije koje bi značile prejudiciranje rješenja s bilo koje strane i koje bi značile moguće narušavanje ne baš izrazito dobrih odnosa sa susjedima. I sad dolazimo u ovu situaciju da se otvara rasprava na način kao da mi imamo pred sobom međudržavni sporazum, pa sad mi govorimo o tome je li on u skladu sa 39 našim shvaćanjem, je li u skladu sa međunarodnim pravom ili nije. Nije to naš posao, tvrdim, ni danas na ovome domu, niti je pogotovo na Povjerenstvu. A javio sam se, ne da repliciram, nego da na određen način ispolemiziram ovaj prijedlog zaključka. Dakle, ovaj zaključak podržavam, ali ćemo mi doći opet na Povjerenstvo, imat ćemo isti odnos političkih volja i mi ćemo se beskonačno vrtiti u tome, jer nećemo dobiti suglasnost konstitutivnih naroda na način kao što se to želi postići. I pošto sam prvi zamjenik predsjedatelja toga povjerenstva, uvjeravam vas da nećemo na ovome tragu postići nešto pa ćemo se opet na idućem zasjedanju sresti sa negativnim mišljenjem, odnosno sa mišljenjem nepostojećim, ni jednim mišljenjem ovog povjerenstva, pa ćemo se ponovo vratiti ukrug. Ili neko mora napraviti konstruktivan ustupak u odnosu na ovaj tekst koji je sporan ili ćemo se vrtiti ukrug, nećemo nikad ništa postići.
Dobro, hvala. Gospodin Rančić je tražio vjerovatno repliku, opet na repliku.
Pa neću ja puno, ne želim dakle trošiti bez veze vrijeme. Ni jednom svojom riječju, diskusijom nisam htio ulaziti u meritum. Govorio sam principijelno o standardima, o međunarodnom pravu, o istim pravilima koja važe i za BiH i za naše susjede, dakle za sve tri države koje okružuju BiH. Dakle, ono šta važi i što treba da važi da se primjenjuje za BiH, ista pravila i iste standarde, evo, u ovom slučaju i prema Republici Hrvatskoj. Dakle, ne tražim ništa ni više ni manje u korist BiH nego u odnosu na naše susjede. I stoga je i bio moj prijedlog, ali sa njim ću i završiti, evo kome se približavao i kolega Rajić, dakle nisam ulazio u meritum, ne smatram sebe stručnjakom, ali uz dužno poštovanje svih kolega ne smatram niti da je bilo ko od nas stručnjak za ovu oblast pa je nepotrebno bilo drugo pominjanje određenih pravila iz ove oblasti za koje sigurno znam, evo poštujem i ove profesorske titule itd., ali znam da samo ljudi od struke i nauke usko specijalizirane u toj oblasti mogu govoriti o meritumu. Malo je neuobičajeno repliciranje poštovanog kolege Jovića koji tvrdi da netačno sam ja rekao da je ovo prvi put Godišnja platforma ovako došla kakva je, naravo. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Rekao sam i mislio sam da radi se o tome da smo i prošli put smo govorili da je Godišnja platforma evo prvi put došla u poziciju da je usvojimo na vrijeme, u decembru, kako bi bila kao planski okvirni dokument za OSA-u u 2010. godini. Sve dosad što smo u ovom mandatu usvajali, bilo je tokom godine ili krajem godine. Shvatanje prava na način kako je to rekao 40 kolega Ivo Miro Jović naravno je netačno, pravo nije ono šta se dogovore, moguće je jedan dio, ali pravo je nešto mnogo šire od samo jednog dogovora. Dogovor može biti pravo i znam da se u mnogim stvarima strane mogu dogovoriti i da je to pravo, ali pravo je nešto još mnogo šire od samo te stvari. I na kraju, evo šta je i rekao kolega i Filipović, samo ću taj dio reći, da pokušaj obezbjeđenja uputa nadležnoj komisiji na ovaj način kako je predložio kolega Filipović neće dati rezultate, to je potvrdio i kolega Božo Rajić. Zato ja molim i to sam i predložio da glasamo negativno, dakle protiv negativnog Mišljenja Komisije, a da vratimo na ovu komisiju sa prijedlogom da se vrati Godišnja platforma samo u ovoj rečenici, u ovom dijelu, da razmotri i Vijeće ministara koje je priprema i Predsjedništvo, uz konsultacije relevantnih stručnjaka u ovoj oblasti i da onda to kad se sve provede vrati nama i da mi to usvojimo što prije. Hvala.
Dobro. Drago Ljubičić se javio za riječ.
Gospodine predsjedavajući, pisutna gospodo, ja se nadam da ja svojom diskusijom neću prouzrokovati bilo kakve replike ili diskusije vezano za krive navode. Ali evo pokušaću, pridružiću se jednom dijelu razmišljanja kada je u pitanju Godišnja platforma Predsjedništva koju smo dobili evo ovaj puta i ove godine koliko-toliko na vrijeme u odnosu na prethodne periode. Mislim da bi trebali, bar danas, da pokušamo da nađemo jedan kompromis i da izađemo sada iz ove situacije u kojoj smo se našli. Iznosim svoje lično mišljenje. Mislim da ostavljanjem dijela teksta gdje se spominje granica i mislim da tu treba i tražiti kompromis, može se odnositi i na ovo na što su gospoda, znači Hrvati, reagovali. Mislim da tu treba tražiti kompromis i ako je kompromis i rješenje i ovo što je gospodin Rančić predložio kad je u pitanju izjašnjavanje naše o Mišljenju Komisije da se u okviru toga i pokuša naći rješenje i da iz ove situacije u kojoj smo se našli izađemo proceduralno, jednostavno treba to uobziriti da nađemo rješenje. Mislim da ne bi bilo dobro da mi sada svojim izjašnjavanjem na Domu jednostavno sada dođemo u situaciju da Godišnja platforma doživi jednu sudbinu da je nemamo usvojenu kao što smo imali situaciju prethodnih godina da ove platforme nije bilo pola godine ili do kraja godine itd. Nemojmo mi sada svojim izjašnjavanjem i ovim proceduralnim nekim stvarima dovesti ovaj dokument u poziciju kao da jednostavno Obavještajna agencija mora raditi bez ovog dokumenta. Znamo zakonski da je obaveza ipak da ova platforma postoji. Hvala vam.
Gospodin Adem Ibrahimpašić. 41
Ma ja ću reći kako sam ja od početka poimao ovo od čega je postao nekakav problem. Ja mislim da mi gubimo vrijeme ni oko čega. Dakle, nije ovo pitanje granice, ne radi se tu o tome da mi hoćemo dio teritorijalnih voda Hrvatske. Nije ovo spor Hrvatska i Slovenija. Oni, pa vi sami Hrvati kažete: eto vam prolazite koliko hoćete, jel', vi Slovenci, ali ovo je naš teritorij. Dakle, ne radi se uopšte o granici. Kako ovdje piše 'i pravu izlaska na otvoreno more'. Kroz šta? Kroz teritorijalne vode Hrvatske. Dakle, ja to tako sam razumio od početka i ne vidim oko čega mi pravimo ovdje spor, uopšte. Mogli ste recimo napisati ovdje kad ste razmišljali u toj komisiji 'prava ili izlazak na otvoreno more u skladu sa međunarodnim pravom koji regulira ovu oblast', i gotova priča. Zbog toga ja isto kažem: trebamo glasati da odbijemo dakle negativno Mišljenje Komisije. Evo vam ovih ideja pa vidite na ovoj komisiji: ako se možete dogovoriti, dogovorite se; ako ne, glasajte neka to ide Predsjedništvu pa neka ponovo pravi kako god hoće. A mi očito ovdje ne možemo na drugi način ... Dakle, od početka sam ja na ovu stvar gledao na ovaj način. I budala zna da je tamo toliko onih otoka da mi ne možemo imati nekakvo svoje more ..., osim u onom dijelu koji su potpisali recimo Izetbegović i Tuđman, to je jedino ... za što se možemo držati. Pristup i izlaz je jedna ista stvar. Ako ima, znači nešto može doći, ne može otići.
Dobro, hvala lijepo. Gospodin Božo Ljubić, pa Dušanka Majkić, pa Brano Zrno.
Kolegice i kolege izaslanici, mi ovdje imamo ovu Godišnju platformu Predsjedništva i nju usvaja Parlament. Ja ne vidim dakle tu problema ili ne smatram u stvari da Parlament mora usvojiti do riječi ono što je Predsjedništvo poslalo, a da ne može ništa mijenjati, jer onda bi bilo zapravo najlošije za ovu platformu, jer bi ona bila usvojena ili neusvojena, a nama je cilj da bude usvojena. Znači, da imamo dokument okvirno na kojem će dakle Agencija moći raditi punim kapacitetom, iako po meni ona ima svoj opis rada i svoje djelatnosti i ona će sa ovom platformom i bez ove platforme raditi na tome. Međutim, ono što ovdje ja primjećujem iz ovih rasprava, ustvari, iako se mi možda razlikujemo u meritumu, ali čini mi se u izlazu iz ove situacije nema bitnih razlika, ni u prijedlogu gospodina Filipovića, ni u prijedlogu gospodina Rančića, i mislim da bi trebali krenuti tim putem. Ovdje niko od nas nije stručnjak za pitanja prava mora i granice i ja vjerujem da je gospodin Ibrahimpašić tako mislio. Nisam siguran baš da svi u ovoj sali tumače ovu rečenicu na isti način. Prema tome, prema mome shvaćanju prava BiH na izlazak na otvoreno more, to bi podrazumijevalo, dakle ova definicija, da tako kažem, granicu BiH, ne znam ni ja, u Neumskom zaljevu ... ili negdje tamo kod Pelješca, već negdje tamo iza Visa. Ovdje niko, da tako kažem, ne spori, nikad nije došlo do sporenja, dakle nesmetan prolaz i plovidbu, i to ne može niko ni zabraniti. Na kraju, ja sam nekidan razgovarao, slučajno se dotaklo, ne baš o ovom pitanju već o jednom drugom pitanju, dakle mora, luka itd. sa gospodinom Inckom, visokim predstavnikom. 42 Znaš šta kaže on: tri zemlje i četiri luke se natječu oko toga koja će Austriji dati na raspolaganje svoje luke Austriji koja nema ni metra mora, Roterdam, Trst, Kopar, Rijeka. Prema tome, ne radi se ovdje, mislim, niko ne može spriječiti nesmetanu plovidbu kroz teritorijalne vode, ako to jesu, a vjerovatno jesu. Međutim, ostavljanje ovakve formulacije bi zbilja moglo, da tako kažem, dovesti do problema i negirati dakle nastavak ove rečenice, koja glasi: 'koji će doprinijeti poboljšanju ukupnih odnosa sa susjednim državama'. Dakle, moglo bi čak komplicirati, bilo bi u istoj rečenici da imamo kontradikciju u našim nastojanjima. Prema tome, za mene nije nikakav problem da se to vrati Predsjedništvu na odgovarajući proceduralni način pa da Predsjedništvo izađe sa drugom formulacijom uzimajući u obzir raspravu na Domu naroda ili čak ja ne vidim problema da mi danas ne usvojimo Godišnju platformu sa ovom izmjenom koju je predložio kolega Filipović, citiram: 'prikupljanje podataka koji će doprinijeti rješavanju otvorenih pitanja državne granice'. Ja sam čak spreman da kažem: 'sukladno međunarodnom pravu'. Prema tome, nema nikakvih problema. I mi smo tada usvojili dakle tu platformu za obavještajnu zajednicu sa ovom jednom formulacijom koja u sebi inkorporira sve ono što, evo ja mislim ovdje, mi možda na različite načine shvaćamo. Hvala lijepo.
Replika, Rančić.
Sporni dio rečenice u drugom ovom stavu na strani 4. glasi: 'koji će doprinijeti rješavanju otvorenih pitanja državne granice', (tačka-zarez). Dakle, to je jedno pitanje svih spornih pitanja državne granice. Drugo, 'prava BiH na izlazak na otvoreno more', to je drugo pitanje, 'i podataka koji će doprinijeti poboljšanju ukupnih odnosa sa susjednim državama.' Radi se o tri stvari. Ne može se poistovjetiti samo pitanje državne granice sa ovim pitanjem izlaska na otvoreno more. Zašto? Pa evo zašto. Jednostavno, ima otvorenih pitanja granice, možda i sa Crnom Gorom i sa Srbijom ili možda gore negdje u Šamcu ili Brodu, i to će pitanje biti riješeno. Ali pitanje izlaska na otvoreno more se ne može dovesti sa pitanjem granice na tim prostorima, nego zna se tačno gdje to pitanje se dovodi, je li, i hoće biti ili neće biti ostvareno. Dakle, evo ja bih mogao pristati da se kaže: 'koje će doprinijeti rješavanju otvorenih pitanja državne granice, prava BiH na izlazak na otvoreno more, u skladu sa međunarodnim pravom'. Ako nam to pripada, dobit ćemo to. Ako nam to ne pripada, nećemo to dobiti. Ja ne tražim nikakvo nasilje. Tražim pravo u skladu sa međunarodnim pravom. Ništa drugo.
Opet replika Božo Ljubić, evo.
Ovdje, ja postavljam pitanja i, zapravo, iz ove diskusije gospodina Rančića proizilazi da on prihvaća da postoje i druga otvorena pitanja granice, ali ona nisu očito ovdje navedena. Zašto 43 navoditi jedno pitanje koje je navodno otvoreno? S druge strane, tko izlazi na otvoreno more, Bosna i Hercegovina ili brodovi Bosne i Hercegovine? To je sada pitanje različitog shvatanja.
/nije uključen mikrofon/
E, to je druga stvar. Ali ne govorimo mi ovdje tko izlazi na otvoreno more. Da li izlazi Bosna i Hercegovina na otvoreno more ili brodovi Bosne i Hercegovine? Znate, to je, i na kraju krajeva, da li je netko ovdje odgovorio na pitanje da li je to uopće otvoreno pitanje. Da li je to pitanje trenutno otvoreno u bilo kakvoj instituciji, institucionalno? A ovdje se implicira, odnosno ne implicira, eksplicitno navodi da je to otvoreno pitanje. I ovdje se navodi kao da je to jedino otvoreno pitanje, a sigurno nije. Prema tome, ja mislim da u sebi inkorporira definicija 'prikupljanja podataka koji će doprinijeti rješavanju otvorenih pitanja državne granice, sukladno međunarodnom pravu', i ništa više. Ne spominje ni jednog drugog, ni Kostajnice, ni ne znam ni ja, Save, ni Drine, ni ništa, itd. Prema tome, eto to je to.
Evo, gospođa Majkić. Izvinjavam se, samo Božo Rajić, opet replika.
Pa, gospodine predsjedavajući, ne želim produbljivati raspravu niti je širiti, ali očito je iz stavova gospodina Rančića da se mi dogovoriti o ovome pitanju nećemo. Jer, ako njemu kao pravniku sa iskustvom i znanjem nije prihvatljiva formulacija 'rješavanje graničnih pitanja države BiH, u skladu sa međunarodnim pravom', onda on ima druge namjere, a ja neću sudjelovati u tome. Za mene je apsolutno, jer ja sam dobro razumio što znači pojam 'pristup međunarodnim vodama, izlazak na otvoreno more'. Ja znam to je teritorijalni princip vlasništva i nemojmo se igrati igara. Dovoljno smo naučili na primjeru Slovenije i Hrvatske da znamo što je izlaz na more, znamo što je slobodan prolaz, znamo što su teritorijalne vode, znamo što je dodir sa međunarodnim vodama. Znate te igre, u to se ne trebamo uvlačiti, niti je to naš posao. Mene kao člana ovog povjerenstva i parlamentarca apsolutno zadovoljava da u Godišnjoj platformi stoji rješavanje graničnih pitanja svih, dakle ne samo jednoga u skladu s međunarodnim pravom. Ako postoje drugi modeli mimo međunarodnog prava, ja u toj priči neću sudjelovati.
Ponovo Rančić, evo Rančić opet replika na repliku i netačan navod. 44
Netačan je navod poštovanog kolege Rajića da sam ja govorio i tvrdio ikad, pa i ovaj put i bilo kojom svojom riječju, da ja imam aspiracije prema državi Republici Hrvatskoj, Bože sačuvaj. Neka pogleda stenogram mog prvobitnog izlaganja gdje sam to precizirao i kazao da niti ja, evo niti naš klub, niti bilo koja od naših institucija treba da ima aspiracije u teritorijalnom pogledu prema bilo kojoj od naših država koje nas okružuju, pa ni onih koje nas ne okružuju, dakle prema bilo kojoj zemlji. Precizno sam rekao da podržavam i suverenitet i teritorijalni integritet i međunarodno-pravni subjektivitet i BiH, ali i naših zemalja koje nas okružuju, i da samo za BiH tražim jedno od prava koje smatram da joj pripada po međunarodnim pravima.
Evo gospođa Majkić. Izvolite.
Posmatram kako se ova sjednica odvija i sve češće se hvatam da pogledam šta je tačka dnevnog reda pa pomislim jednog momenta da li mi to ratifikujemo sporazum o granici. Dakle, očito ne. Pa onda vidim da dokument se zove Godišnja platforma o obavještajno-bezbjednosnoj politici. Pa onda pogledam poglavlje u kome je sporni tekst koji se zove 'Obavještajno prikupljanje podataka'. Dakle šta će raditi OSA? U kome segmentu će prikupljati podatke? Pa onda gledam da će prikupljati ... za priključenje BiH u NATO savez i EU. Tražiće, učestvovati u provjerama legitimiteta stranih subjekata i provjeravati kredibilitet stranih privrednika, između ostalog, i rješavaće u ovom spornom otvorena pitanja o državnoj granici. Mislim da je ovdje čisti nesporazum koji je nastao, ne u Predsjedništvu nego u Savjetu ministara. Savjet ministara je taj koji priprema Godišnju platformu. Šalje je Predsjedništvu. Predsjedništvo je odobrava. Šalje je Parlamentarnoj skupštini koja je usvaja. Dakle, gdje mislim da je izlaz? Mislim da je izlaz da neko iz Savjeta ministara koji je kreator ove platforme može da napravi da ne polemišemo o nečemu što sami se nećemo dogovoriti. Očito je stav Bošnjaka takav kakav jeste da je to sudbinsko pitanje za njih. Stav Hrvata je takav kakav jeste. Što se tiče nas, mogu vam reći da smo poprilično indifirentni na to pitanje. I ne vidim uopšte razloga zašto se diže ovolika panika, izuzev da podržavam jedino one koji smatraju da treba vratiti ovoj komisiji, da na ovu komisiju treba pozvati onog ko je kreator Godišnje platforme, a to je Savjet ministara. I mislim da je on jedini koji može da kaže da li se to može izbaciti ili ne. Jer ne govorimo o granici, govorimo šta će raditi OSA. I da izađemo više iz tog ćorsokaka. Znači, predlažem da se vrati Komisiji, da se pozove neko iz Savjeta ministara i da se riješi ovaj problem. U protivnom, šta će se desiti, možemo da budemo i bez ove platforme. Bilo je godina kada ovaj parlament nije imao nikakvu platformu. Šta nam je bolje? Da te tri rečenice koje ne rješavaju pitanje granice da ispadnu iz ovog teksta i da imamo Godišnju platformu ili da OSA radi bez ove platforme? E, to je pitanje za koje odluku treba da donese svaki klub. 45
Dobro, hvala lijepo. Još imamo gospodina Branka Zrno. Izvolite.
Hvala lijepo, predsjedavajući. Neću valjda ja završiti ovu raspravu. Ja sam se doduše javljao do sada desetak puta, ali
Izvinjavam se.
nije ruka viđena, valjda. Treba malo bolje podići ruku. Ja sam uistinu mislio konstatirati da smo otišli predaleko u svojoj priči oko jednog jednostavnog akta. Ako je problem problema, meni se čini da nije problem. Jer ovo nije vrijeme nikakvih merituma niti ja o tomu mogu govoriti, niti zaključivanja, čak ni dizanja ruku, jer ćemo ruke dizati kad budemo ratificirali međudržavne sporazume kao što to već u nekim drugim slučajevima činimo i radimo. Jasna je želja svih nas da ovu platformu vratimo ponovo Povjerenstvu. Uz ovu platformu logično je da ide i akt koji je došao kao prijedlog, koji je protokoliran. To bi nam trebala biti obveza. Međutim, ovo povjerenstvo ili odbor kao radno tijelo ovoga parlamenta samostalno će ponovo raspraviti i donijeti odluku. Je li to traženje mišljenja, ja isto tako držim da nije riječ o Predsjedništvu nego Vijeću ministara. Jer Godišnja platforma je nastala u Vijeću ministara, kroz Predsjedništvo je vjerovatno prošla, a da je niko nije ni otvorio, sigurno, ni prelistao, ni vidio šta to u njoj piše. Zapravo, u njoj bi trebalo pisati što to treba raditi jedna policijska agencija. I kad razmislim što bi trebao u njoj pisati, onda još ima strašno puno viškova u ovoj platformi, valjda da bude nakićenija, bogatija, ponekad duhu a i glavi ugodnija i lagodnija, ali ne treba se u ovome trenutku, velim, time opterećivati nego praktično uraditi ono što nam sada jeste, izići iz ove, imamo izlaze. Hoće li to biti pozivanje onoga ko je ponudio ovu platformu u Vijeću ministara da on odgovori i ponudi rješenje ili će biti akt kojim će se tražiti od Vijeća ministara novo očitovanje, ali samo o ovome dijelu koji je evo danas sporan, sasvim je svjedeno. Predlažem vam da na taj način postupimo, da ne prihvatimo postojeće Mišljenje Povjerenstva, da Godišnju platformu vratimo ovom povjerenstvu sa priručnim prijedlogom i da od ovog povjerenstva tražimo, znamo ko sjedi, to je Zajedničko povjerenstvu ... ... da nađu suglasje i da iziđemo iz ove situacije. Hvala lijepa.
Dobro, hvala lijepo. Da li se još ko javlja za riječ? Ako ne javlja, zaključujem. 46 Mi imamo danas Mišljenje Zajedničke komisije. Ako Dom prihvati Mišljenje Zajedničke komisije, predložena Godišnja platforma o obavještajno-sigurnosnoj politici smatra se odbijenom. Ako ne prihvati Mišljenje, možemo tražiti da se izradi novo mišljenje zasnovano na ovim smjernicama koje su danas i s jedne i druge i treće strane iznesene i da je u određenom roku možda do sljedeće sjednice...
/nije uključen mikrofon/
Dobro, evo i gospodin i Filipović, a mislim da su i svi predložili da se odbije ovo negativno mišljenje. Pa da evo da glasamo prvo o tome prijedlogu. Ili moramo glasati prvo o prijedlogu ove komisije. Prvo, evo treba da glasamo o Mišljenju Zajedničke komisije. Ko je „za“ Mišljenje Komisije? Nije niko, jedan jeste „za“. Ko je „protiv“? Ko je „suzdržan“? Ostali su znači „protiv“. Sad imamo prijedlog evo gospodina Filipovića i drugih da se odbije Mišljenje i da se zatraži izrada novog mišljenja u skladu sa ovim i danas raspravama koje smo vodili i mislim da je i gospođa Majkić dobro ovo predložila da se uključi i Vijeće ministara u izradu novog mišljenja.
S mojom smjernicom koju sam ja predložio.
Evo svakako i Vaša smjernica i smjernica evo Rančića ili koji su dali. Možemo li takav usvojiti? Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? Nema. Uz jedan glas „suzdržan“ usvojili smo ovaj zaključak sada, mišljenje. Idemo na 13. Ustvari, sad više to nije 13. tačka dnevnog reda, sad je to tačka 10. Ad. 10. Informacija o izdatim dozvolama za promet oružja, vojne opreme i proizvoda dvojne namjene u 2008. godini 47 Dobili ste Informaciju kao i Mišljenje Komisije za odbranu i sigurnost. Komisija je primila k znanju Informaciju i predlaže Domu usvajanje zaključaka. Predstavnički dom ovu Informaciju razmatra na današnjoj sjednici koja je u toku. Riječ dajem Branku Zrni, predsjedavajućem Zajedničke komisije. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedavajući, s obzirom na to da je ovdje riječ o Informaciji, a ne o izvješću, znači Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost Parlamentarne skupštine BiH Informaciju je primilo k znanju, međutim uočeni su neki nedostaci u Informaciji, zato smo išli na zaključke. Evo ovdje su ponuđeni zaključci da se izvješćujemo u skladu sa zakonskim odredbama, jer zakon tamo kaže dva puta godišnje, iako je zakon doživio izmjene i dopune, pa sad, ali do sada je ovo bilo jednom, i da budemo informirani i da imamo podatke o stvarno realiziranom izvozu i uvozu što se ne da iščitati iz ponuđene Informacije. Dalje, da imamo potpunu informaciju i o odbijenim zahtjevima za izdavanje dozvola i razlozima odbijanja takvih zahtjeva. Riječ je uvijek o pomalo intrigantnoj i zanimljivoj materiji i zato se evo ide s ovim zaključcima. A da bi informacija bila potpuna, onda je potrebno zadovoljiti i ovo što smo zatažili zaključkom ovog povjerenstva. Predlažem Domu da isto tako pihvati Infomaciju, da je primi k znanju i da prihvati zaključke našega povjerenstva. Hvala lijepo.
Dobro, hvala lijepo. Sad dajem riječ predlagaču Informacije ako je prisutan i ako želi nešto da kaže. Nema ništa, dobro hvala. Otvaram raspravu. Da li se ko javlja za riječ? Hazim Rančić.
Dakle, u potpunosti podržavam predložene zaključke ove komisije. Hoću samo još da dodam, dakle da to još jednom potvrdimo da nam se ne bi sakrili. Naime, po postojećem zakonu, oni su samo ono pogriješili, što znam, to nisu dva puta i na vrijeme, i oni su sročili izvještaj onako kako to postojeća ova regulativa i propisuje. Međutim, mi smo tamo govorili i mislim da im je jasno i želim da to još jednom čuju, ako ovi naši stavovi o potpunom, sveobuhvatnom, cjelovitom, tačnom izvještavanju Parlamenta od strane ministarstva o ovim važnim pitanjima, znači da je neophodno izvršiti promjene Zakona o uvozu i kontroli kretanja oružja i municije, 48 onda da, pošto to ovdje ne piše, da oni shvate da je neophodno učiniti prvo tu stvar gdje će se u onom tamo članu predvidjeti da su dužni precizne podatke Parlamentu dostavljati, inače nemamo potpune i stvarne kontrole u ovom segmentu. Ako za sebe pričamo da smo napravili dostignuće u ovoj oblasti demokratske kontrole Oružanih snaga, onda Parlament mora imati precizne podatke o ovom pitanju, ne samo o izdatim dozvolama i o tim iznosima nego i o realizovanim i onda precizno gdje je šta izvezeno, koja vrsta robe, usluge, itd., itd. Onda se to može shvatiti kao potpuna kontrola, inače nemamo potpunu kontrolu. I nismo mi jedini, postoji još neko ko je ovlašten da vrši ovu kontrolu, naravno, radi se o međunarodnim snagama prisutnim u BiH. Kad njih izještavaju, onda je to potpuno, a Parlament ne izvještavaju potpuno. Zahtijevamo da i Parlament ima potpune podatke. Hvala.
Dobro, hvala lijepo. Ako se više niko ne javlja za riječ, stavljam Informaciju na glasanje. Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? Nema. „Uzdržan“? Jedan. Konstatujem da je Informacija o izdatim dozvolama za promet oružja, vojne opreme i proizvoda dvojne namjene u 2008. godini primljena k znanju. Sada glasamo o prijedlogu zaključaka Zajedničke komisije. Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? Nema. „Uzdržan“? Konstatujem da smo jednoglasno usvojili zaključke Zajedničke komisije. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda, to je 11. tačka: Ad. 11. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Šestog dodatnog protokola uz Ustav Svjetskog poštanskog saveza Dobili ste Izvještaj Komisije za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije. Predstavnički dom na današnjoj sjednici koja je u toku razmatra davanje suglasnosti. Riječ dajem predsjedavajućoj Komisije, magistrici Almi Čolo, ako treba. Ne treba. Niko se ne javlja za riječ. 49 Glasamo. Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? Nema. „Uzdržan“? Nema. Konstatujem da je jednoglasno data suglasnost za ratifikaciju ove konvencije. Prelazimo na 12. tačku dnevnoga reda: Ad. 12. Davanja suglasnosti za ratifikaciju Revidiranog dopunskog sporazuma o pružanju tehničke pomoći od strane Međunarodne organizacije za atomsku energiju (IAEA) Bosni i Hercegovini