Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, otvaram 6. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti, predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u BiH koji redovno prate rad našeg Doma, predstavnici određenih nevladinih organizacija. Na sjednicu smo pozvali i generalnog revizora, gospodina Milenka Šegu, zbog razmatranja izvještaja iz nadležnosti Ureda za reviziju institucija BiH. Srdačno pozdravljam sve poslanike i goste. Prema informaciji službe, sjednici je prisutno 25 poslanika. Odsustvo je najavila poslanik, Ismeta Dervoz. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Prije nego pređemo na raspravu o dnevnom redu, želim da upoznam Dom o sljedećem. Za revizorske izvještaj od tačke 1. do 62. dobili ste Zbirno mišljenje Komisije za finansije i budžet, 30.09.2010., 11.03.20011. od Ureda za reviziju institucija ste dobili i skraćeni Izvještaj o reviziji za 2009. Takođe napominjem da je Komisija za finansije i budžet 08.07.2011. dostavila zaključak sa 3. sjednice u vezi s današnjim dnevnim redom. Naime, komisija je usvojila sljedeći zaključak u vezi s razmatranjem u Predstavničkom domu, komisijskih zaključaka iz Zbirnog mišljenja o revizorskim izvještajima finansijskog poslovanja institucija BiH za 2009. godinu. Zaključci 4, 5, 6, 7, 9 i 10, usvojenih na 70. sjednici komisije, održanoj 16.09.2010. godine, a koja glasi – Komisija za finansije i budžet Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, predlaže Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH, da prilikom razmatranja Zbirnog mišljenja komisije o revizorskim izvjetšajima finansijskog poslovanja institucija BiH za 2009. godinu, predložene zaključke 4, 5, 6, 7, 9 i 10, iz dijela 4 Zbirnog mišljenja – zaključci, primi k znanju a nadležnu komisiju obaveže da informacije i podatke sadržane u navedenim zaključcima uzme u obzir prilikom razmatranja revizorskih izvještaja o finansijskom poslovanju institucija BiH za 2010. godinu, a sve zbog velike vremenske distance između usvajanja zaključaka od strane ove komisije i njihovog razmatranja u Predstavničkom domu. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. S obzirom da se niko ili evo ipak imamo. Je li ovo greška ili nije graška? Izvolite, riječ ima Salko Sokolović. 2
Hvala gospodine predsjedavajući i pozdrav svim prisutnim. Ma evo i zbog, tebi da predložim da ovaj dnevni red svedemo na dvije tačke.
Ja ću vas zamoliti samo ovaj, na tragu smo istog mišljenja. Mi smo u Kolegiju već dogovorili da usvojimo ovakav dnevni red, a kada dođemo do razmatranja onda da se dogovorimo da zbirno razmatramo sve ono što može biti u jednom paketu. Eto ako se slažete s tim.
Dobro, to je uredu, ali mislim ako bi sada usvojili dnevni red sa dvije tačke dnevnog reda, da bi lakše bilo i vama da ne bi morali čitati sve ovo što je ovdje kao tačka dnevnog reda.
Evo ja vam, ne ja to svakako moram pročitati radi stenograma. To me, dakle, neće mimoići. Mi ćemo ovo shvatam već odmah šta je vaša intencija, ali to ćemo uraditi kada usvojimo dnevni red i onda nakon toga donijet ćemo jedan zaključak da napravimo zbirnu raspravu o tome.
Dobro, dobro.
Hvala vam još jednom. S obzirom da nema više prijavljenih, konstatiram da 6. sjednica Predstavničkog doma ima sljedeći Dnevni red 1. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za državnu službu BiH za 2009. godinu, 2. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za identifikacione dokumente, evidenciju i razmjenu podataka (IDDEEA) za 2009. godinu, 3. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za javne nabavke BiH za 2009. godinu, 4. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za nadzor nad tržištem BiH za 2009. godinu, 5. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za osiguranje u BiH za 2009. godinu, 6. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za poštanski saobraćaj BiH za 2009. godinu, 3 7. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje BiH za 2009. godinu, 8. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za promociju stranih investicija – FIPA, za 2009. godinu, 9. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za rad i zapošljavanje BiH za 2009. godinu, 10. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta za 2009. godinu, 11. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za sigurnost hrane BiH za 2009. godinu, 12. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za statistiku BiH za 2009. godinu, 13. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH za 2009. godinu, 14. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Arhiva BiH za 2009. godinu, 15. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Centra za informisanje i priznavanje dokumenata iz oblasti visokog obrazovanja za 2009. godinu, 16. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Centra za uklanjanje mina – BHMAC za 2009. godinu, 17. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Direkcije za civilno zrakoplovstvo BiH za 2009. godinu, 18. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Direkcije za ekonomsko planiranje BiH za 2009. godinu, 19. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Direkcije za evropske integracije BiH za 2009. godinu, 20. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Državne agencije za istrage i zaštitu BiH za 2009. godinu, 21. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Državne regulatorne agencije za radijacijsku i nuklearnu sigurnost, 22. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Fonda za povratak BiH, 23. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Generalnog sekretarijata Vijeća ministara BiH, kabineta i službe za 2009. godinu, 24. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Granične policije BiH za 2009. godinu, 25. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH, 26. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Institucije ombudsmena za zaštitu potrošača BiH za 2009. godinu, 27. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Instituta za akreditiranje BiH za 2009. godinu, 28. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Instituta za intelektualno vlasništvo BiH za 2009. godinu, 29. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Instituta za mjeriteljstvo za 2009. godinu, 4 30. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Instituta za nestala lica BiH za 2009. godinu, 31. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Instituta za standardizaciju BiH za 2009. godinu, 32. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Konkurencijskog vijeća BiH za 2009. godinu, 33. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Memorijalnog centra Srebrenica - Potočari za 2009. godinu, 34. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva civilnih poslova BiH za 2009. godinu, 35. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva finansija i trezora BiH za 2009. godinu, 36. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva komunikacija i prometa BiH za 2009. godinu, 37. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva odbrane BiH za 2009. godinu, 38. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva pravde BiH za 2009. godinu, 39. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva sigurnosti BiH za 2009. godinu, 40. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH za 2009. godinu, 41. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva vanjskih poslova BiH za 2009. godinu, 42. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH za 2009. godinu, 43. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Odbora državne službe za žalbe za 2009. godinu, 44. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Parlamentarne skupštine BiH za 2009. godinu, 45. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Komisije za koncesije BiH za 2009. godinu, 46. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika za 2009. godinu, 47. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Pravobranilaštva BiH za 2009. godinu, 48. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Predsjedništva BiH za 2009. godinu, 49. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Regulatorne agencije za komunikacije BiH za 2009. godinu, 50. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Službe za poslove sa strancima BiH za 2009. godinu, 51. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Službe za zajedničke poslove institucija BiH za 2009. godinu, 52. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Centralne izborne komisije BiH za 2009. godinu, 5 53. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Suda BiH za 2009. godinu, 54. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Tužilaštva BiH za 2009. godinu, 55. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Uprave BiH za zaštitu zdravlja bilja za 2009. godinu, 56. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Uprave za indirektno oporezivanje BiH za 2009. godinu, 57. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ureda koordinatora za reformu javne uprave za 2009. godinu, 58. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ureda za razmatranje žalbi za 2009. godinu, 59. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ureda za veterinarstvo BiH za 2009. godinu, 60. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ureda za zakonodavstvo Vijeća ministara BiH za 2009. godinu, 61. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ustavnog suda BiH za 2009. godinu, 62. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH za 2009. godinu, 63. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji Projekta obnove i rekonstrukcije Zgrade prijateljstva izmeĊu Grčke i Bosne i Hercegovine (HiPERB 1 i HiPERB 2), materijal brkoj: 01-16-1-903/10 od 30.06.2010., 64. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji izvršenja Budžeta institucija BiH za 2009. godinu. Dakle, konstatiram da smo usvojili dnevni red današnje 6. sjednice Predstavničkog doma. Predlažem da vodimo zajedničku raspravu o tačkama od prve tačke dnevnog reda do 63. tačke dnevnog reda, a da poslje toga vodimo posebno raspravu o 63. i 64. tački dnevnog reda. Ovaj zaključak ću sada staviti na glasanje. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da je prijedlog zaključka dobio i potrebnu opću većinu i potrebnu entitetsku većinu i da je Predstavnički dom ovim zaključkom izglasao da razmatramo u paketu navedene tačke dnevnog reda. Otvaram raspravu po navedenim tačkama dnevnog reda i prije svega pozivam glavnog revizora Ureda za reviziju institucija BiH, gospodina Milenka Šegu da nam se obrati. Izvolite. Evo, prvo ćemo onda da čujemo predstavnika komisije ili predjesnika komisije. Izvolite. Dušanka Majkić. 6
Poštovane koleginice i kolege, poštovani članovi odnosno predstavnici Kancelarije za reviziju, ja zaista mislim da bi sad ovdje trebalo da nekakvo uvodno izlaganje napravi predsjednik komisije, odnosno predsjedavajući, to je gospodin Emir Kabil, koji nije evo čak našao za shodno da prvog i drugog zamjenika Komisije za finansije i budžet izvjesti da uopšte neće biti prisutan na ovoj sjednici. Mislim da to nije korektno i kada su u pitanju ovako ozbiljne teme, predsjedavajući ne samo da mora da prisustvuje, nego ne mogu da vjerujem da je našao bilo koji razlog koji je mogao da bude preči, a kamoli da ne kaže ni riječi da danas neće biti prisutan. Ali evo ja u svojstvu prvog zamjenika moram da kažem nekoliko riječi, obavezna sam. Dakle, Kancelarija za reviziju je Izvještaj o reviziji finansijskog poslovanja za 2009.godinu dostavila Parlamentarnoj skupštini BiH prošle godine u junu, čini mi se 30.06. prošle godine. Ono što je značajno i što treba svakako posebno da znaju novi članovi Parlamenta, to je da je od 2008. godine u okviru saradnje sa Odjelom za međunarodni razvoj Velike Britanije – DFID, izvještaj revizije se obrađuje po utvrđenoj metodologiji u skladu sa smjernicama za pregled i analizu revizorskih izvještaja koje taksativno sadrže svaki korak u razmatranju revizorskih izvještaja. Time je Parlamentarna skupština dobivši na dar taj nau hau počela na jedan ozbiljan, odgovoran i kvalitetan način da se bavi revizorskim izvještajima, da donosi zaključke, da ih Parlament usvaja, ostao je jedini problem kako da uključimo i Tužilaštvo i ostale strukture, da se takođe zajedno s nama da bi imali konačan epilog onoga što revizija utvrdi. Ako ovaj gospodi iz SDA nije interesantno, ja ću sačekati da vi završite vaš dijalog pa ću nastaviti.
Ja ću vas sve kolege zaista zamoliti da pažljivo slušamo sve poslanike.
Dakle, Komisija za finansije i budžet iz prošlog sastava, molim vas da imate u vidu, iz prošlog sastava, na svojoj sjednici koja je održana 16.09.2010. godine, razmotrila je i usvojila, te uputila Predstavničkom domu Zbirno mišljenje o revizorskim izvještajima finansijskom poslovanja institucija BiH za 2009. godinu, s prijedlogom zaključaka. Ja moram da kažem da je zaista netipično da se neposredno pred izbore održava bilo kakva komisija koja će donositi zaključke koji će obavezivati sljedeći saziv Predstavničkog doma. To, moja zamjerka ide i Sekretarijatu Doma, jer drugačije bi bilo da je ova komisija u cjelosti razmatrala izvještaje, u cjelosti dala prijedlog zaključaka i u cjelosti Dom stajao iza toga. Sada mi moramo napraviti jedno prelazno rješenje koje nije najbolje ali je jedino moguće. Dakle, od 62 institucije koje je obradila Kancelarija za reviziju, 28 izvještaja je bilo pozitivno, 19 izvještaja je bilo pozitivno sa isticanjem predmeta i 15 izvještaja je bilo ocjenjeno sa rezervom. Ja vas molim da obratite pažnju samo na ko su to pozitivne u smislu vrijednosti njihovog budžeta i njihovog učešća ukupnog u Budžetu BiH. 28 institucija koje imaju pozitivno, koje su dobile pozitivno mišljenje za 2009. godinu, one imaju ukupan budžet u visini 143 miliona ili 16,19% 7 ukupnog Budžeta BiH. 19 institucija koje su dobile pozitivno mišljenje sa skretanjem pažnje, njihovi budžeti su 204 miliona a učešće u ukupnom budžetu je 23,10. I onda dolazi najveća grupa. To su 15 institucija, najmanja po broju ali najveća po vrijednosti, to je 15 institucija koje su dobile mišljenje s rezervom. Njihov ukupni budžet je 532 miliona a njihovo ukupno učešće u Budžetu BiH je 60,61%. Dakle, vidimo kakvi su nam odnosi i kako ovih 15 praktično vuče najveći dio sredstava u budžetu, a oni su i najlošije rezultate imali. Broj preporuka upućuje da se mnogim institucijama mora posvetiti pažnja. Dakle, Izvještaj o reviziji institucija BiH omogućava da onog momenta kad Parlamentarna skupština ih usvoji, oni tog momenta postaju vlsništvo Parlamenta. I revizija više nema nikakvu odgovornost nad njima. Sve dok nisu usvojeni, oni mogu da budu predmet različite polemike između nas i revizije, ali onog momenta kad Parlament digne ruku, oni su vlasništvo Parlamenta i imamo odgovornost za njih. Prvenstveno odgovornost koju će Parlament nametnuti kao odgovornost za ponašanje sa javnim novcem. Dakle, kad je ova komisija formirana i analizirali smo dvije mogučnosti koje smo imali, da cijeli posao koji je uradila prethodna komisija ponovimo. Vi znate da zbog izbora znači taj posao nije završen, pa onda kasno konstituisanje Doma, kasno konstituisanje komisija i na kraju izvještaj koji bi obradili na takav način, ne bi imao veliki efekat, jer su mnogi zaključci problematični zbog vrmenske distance između onoga kada je komisija radila i onoga što već se događa danas, a to je da 2010. Izvještaji već su nam na stolu. Znači smatrali smo da je mnogo bolje da se koncentracija sada stavi na analizu izvještaja na 2010. godinu, a da se obavežemo da ćemo zaključke koje je donjela prethodna komisija vezano za revizorske izvještaje za 2009. imati u vidu kada budemo analizirali Izvještaj o reviziji za 2010. godinu. Komisija je ovde predložila jedan zaključak koji je onako dosta nemušt, čak mislim da je u koliziji, jer navodeći brojeve koji su ovdje komisijski utvrđeni, govori se o zaključcima kojima je već istekao rok. Dakle, apsurdno bi bilo takav zaključak usvojiti. Ja mislim, ja imam prijedlog dakle o tome da diskutujemo da dva zaključka bude, prvi da je Komisija za finansije i budžet Parlamentarne skupštine predlaže Predstavničkom domu da primi k znanju Zbirno mišljenje komisije o reviziji Izvještaja finansijskog o poslovanju institucija BiH za 2009. godinu, od 16.09. znači to je dokument, od 16.09.2010. I drugi, da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine obavezuje Komisiju za finansije i budžet da prilikom razmatranja revizorskih izvještaja o finansijskom poslovanju institucija BiH za 2010. godinu, uzme u razmatranje i ključne zaključke iz Zbirnog mišljenja komisije, za 2009. godinu. Time bismo napravili konekt između izvještaja jednog i drugog i time ne bismo zaboravili 2009. nego bi se na nju osvrnuli, ukoliko su ti zaključci problematični u 2010. godini. Ja zaista mislim da sada u ovom momentu nema smisla da idemo od institucije do institucije jer za to nam nedostaju pojedinačni izvještaji, znači trebalo bi razmatrati svaku instituciju i pojedinačne izvještaje, mislim, molim da Dom ima razumijevanje da je ovo Komisija našla kao prelazno rješenje, a da ćete za 2010. godinu imati sažet, znači i individualne i zajedničke korektivne mjere koje bi trebalo da urade institucije, da se nešto tu popravi. 8 Dakle, veliki posao nas čeka, ovo razumijemo da je samo trenutak koji je informacija ali i ne rasprava i da na osnovu toga donesemo zaključak kakav sam predložila i da počnemo da razmatramo 2010. godinu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prije nego što nastavimo sa radom u okviru ove tačke dnevnog reda, da ne bi bilo nikakve zabune ili eventualno nesporazuma, dužan sam kao predsjedavajući da dam samo nekoliko napomena. Prvo članovi Kolegija Predstavničkog doma su održali nekoliko sjednica Kolegija razmatrajući i dogovarajući se kako pripremiti i organizirati ovu sjednicu. Nakon toga imali smo i sjednicu Proširenog kolegija na kojoj smo takođe jednoglasno dogovorili kako organizirati ovu sjednicu. Dalje, svi poslanici u Predstavničkom domu na vrijeme su pozvani i obaviješteni za ovu sjednicu. Materijali su dostavljeni na vrijeme svim poslanicima uključujući i predsjedavajućeg Komisije za finansije i budžet. Dakle, da još jednom podcrtamo te informacije. Prije nego što krenemo dalje, evo već imamo dva prijavljena diskutanta, prema prethodnom dogovoru riječ dajemo glavnom revizoru gospodinu Milenku Šegi. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, cijenjeni gosti, sve vas skupa pozdravljam. Pa evo kao i svake godine završili smo reviziju za 2009. godinu. Ono što je veoma bitno za nas jeste da je revizija izvršena sukladno našem planu, sukladno Zakonu o reviziji, sukladno Zakonu o financiranju institucija, sukladno standardima i sukladno svim, dakle, pozitivnim zakonskim propisima koji reguliraju ovu oblast. Kao što je već i rečeno u uvodnom izlaganju cijenjene zastupnice gospođe Majkić, ukupno je izvršeno 62 pojedinačne revizije. Praktično to su sve institucije koje se financiraju iz Proračuna, što je i naša zakonska obaveza prema Zakonu o reviziji. Zatim smo izvršili reviziju izvršenja Proračuna institucija BiH za 2009. Godinu, kao i reviziju koja nije naša izravna zakonska obveza, ali s obzirom da su u pitanju javna sredstva ili donacije, mi tu reviziju možemo izvršiti. Dakle, izvršili smo i reviziju Projekta obnove i rekonstrukcije Zgrade prijateljstva između Grčke i BiH, nazvane skraćeno HiPERB 1 i HiPERB 2. Da napomenem da izviješća predstavljaju rezultat rada timova obrazovanih i iskusnih profesionalaca, kao i dugogodišnjih napora Ureda na unapređenju odgovornosti u javnim institucijama. Tu smo imali značajnu potporu Parlamentarne skupštine BiH, a pogotovo povjerenstava zaduženih za pitanja revizije. Važno je napomenuti da Ured kroz objavljivanje pojedinačnih, a potom i godišnjih izviješća nastoje rezultate revizije, što je to moguće više približiti širokom spektru korisnika, od Parlamentarne skupštine preko revidiranih institucija izvršne vlasti, 9 agencija za sprovođenje zakona, pravosuđa, medija, javnosti, nevladinih organizacija, a sve sa ciljem za osiguranje transparentnosti, svrhovitosti i odgovornosti u trošenju javnog novca. Isto tako važno je ovdje istaći da je Parlamentarna skupština BiH, a to je gospođa Majkić već i istakla, posebice kroz rad povjerenstava za financije i proračun, poslednje 2 - 3 godine napravila i značajan iskorak pozitivan kada su u pitanju izviješća o izvršnoj reviziji. Naime, jedna od rijetkih je koja ima vlastite procedure tj. pisani i usvojeni dokument koji govori do u detalje kako postupati po revizijskim izviješćima. To je svakako pozitivan iskorak i u našem i užem i širem okruženju se već uveliko raspravlja o tome da i te tamošnje zakonodavne vlasti naprave i usvoje nekakav sličan dokumenat. I ja sam proljetos na Konferenciji u Istambulu imao upravo jednu prezentaciju na jednoj konferenciji na tu temu što je privuklo jako veliku pažnju i pozornost svih učesnika. Dakle, to ja držim jedan veoma značajan i pozitivan iskorak. Što se tiče revizije za 2009. godinu stjecajem poznatih okolnosti, evo razmatraju se izviješća danas, a na vašim klupama su već izviješća o izvršenoj reviziji za 2010. godinu, tako da, ne znam i tu se u potpunosti slažem sa gospođom Majkić, koliko može sad biti produktivno eventualno ulaziti sad u pojedinačne nekakve rasprave po pojedinačnim izviješćima, no mi smo tu, evo ja i moji suradnici, svakako da ćemo odgovoriti na sva ta pitanja koja budu postavljena. No, dozvolite da ipak kažem nešto o reviziji za tu 2009. godinu. Kao što znate na bazi nalaza mi dajemo određene preporuke, a to je ono što je u reviziji javnog sektora i najsloženiji i najteži posao i što je razlikuje zapravo od komercijalne revizije koja ne daje preporuke. Ukupno smo dali po ovim izviješćima pojedinačnim, ukupno 242 preporuke. Utvrdili smo da ih je 123 realizirano ili 51%. 80 njih ili 33% je u tijeku nekakve realilzacije jer za neke preporuke treba i duži vremenski period, a nerealiziranih preporuka je 39 ostalo ili 16%. Uopćeno gledano najkarakterističnije preporuke koje nisu realizirane kod većine klijenata odnose se na nedovoljno izgrađen sustav internih kontrola, nedostajuća interna pravila i nedovoljna primjena donešenih internih pravila, slabosti u primjeni Zakona o javnim nabavkama, slabosti u planiranju proračuna, neusklađenosti izvršenja proračuna sa internim pravilima, slabosti kod popisa imovine te slabosti prigodom realizacije programa posebnih namjera. S obzirom da se neki nalazi i preporuke uzastopno ponavljaju i više godina predložili smo, istina kroz konsolidirano izviješće i određeni broj sustavnih mjera koje bi otklonile uzroke ponavljanja određenih revizijskih nalaza. Pod broj 1. – Jačati sustav internih kontrola, interne revizije i centralne harmonizacijske jedincie. Pod broj 2. – Regulirati, dakle donijeti Zakone o plaćama i naknadama u institucijama BiH na svim nivoima. Po našim preporukama mislimo da bi trebalo napraviti posebno za izvršnu, zakondoavnu i sudsku vlast, naravno poštujući posebne ili specijalne zakone koji su, je li, lex specijalis i koji imaju regulirana sva pravila po svim tim svojim zakonima. Pod broj 3. – Donijeti preostale podzakonske akte sukladno Zakonu o plaćama na nivou institucija BiH. Jer imamo situaciju da je Zakon o plaćama donešen 01.07. stupio na snagu 2008. godine i u roku od 60 dana je trebalo donijeti sva podzakonska akta. Još uvijek imamo situaciju da nisu donijeta sva ta podzakonska akta. 10 Pod broj 4. – Osigurati jednak porezni tretman na državnoj razini za sve uposlenike kako bi u konačnici svi imali istu plaću za isti rad, što je obaveza i po Zakonu o plaćama, a i mislim da je to i ustavna kategorija. Pod broj 5. – Unaprijediti rad institucija sustava, strukovnih napose, upravne inspekcije u procesu upošljavanja u institucijama BiH. Dakle, daleko veći doprinos trebalo bi da da upravna inspekcija. Pod broj 6. – Uvesti standarde potrošnje i ponašanja za frekventne troškove kao npr. uporava i nabava službenih automobila, nabava računarske opreme, usluga reprezentacije, PTT usluga itd. Dakle, dostavljajući izviješća Parlamentarnoj skupštini Ured za reviziju je, kao što je to i rekla cijenjena zastupnica gospođa Majkić, je završio svoj dio posla i kao što imamo običaj kazati, to je ipak samo jedno poluvrijeme, drugo poluvrijeme treba da uslijedi razmatranjem izviješća o reviziji i povlačenjem određenih aktivnosti postupanjem po tim izviješćima pozivanjem institucija sustava i na odgovornost i na aktivnosti kako bi se uočeni propusti, nedostaci i slabosti realizirali u potpunosti. Mislim da su izviješća koja ste dobili i u obliku ove skraćene knjižice veoma jasno opisani tako da nemam namjeru ulaziti sada šire i više u ovu raspravu, ostajemo tu da eventualno odgovorimo na vaše upite. Toliko, hvala.
Zahvaljujem glavnom revizoru na ovim korisnim informacijama. Za diskusiju se javio Beriz Belkić. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani članovi Ureda za reviziju i poštovani gosti. Naravno neću trošiti ni vaše ni svoje vrijeme, odprilike je sve rečeno i sve je jasno kad je riječ o 2009. godini i ovo je praktično po meni jedina, da tako kažem, izlazna strategija iz situacije u kojoj smo se našli. O situaciji i razlozima zašto smo se našli mogli bismo razgovarati, praktično je problem ovdje kod nas, sporo smo se konstituisali. Da smo to uradili u novembru, decembru mogli smo to odma raditi, je li. Dakle, o 2009. godini ne bi govorio, po meni je sad jako važna da 2010. godina odma krene, da se što prije krene i da Kolegij i komisija naprave jednu vrstu plana, i da ne idemo čekati sve. Imamo 30-tak već tih izvještaja, koliko ja znam, dakle da odmah se krene sa jednom vrstom kontinuiranog procesa da ne dođemo u situaciju da opet imamo 20-30-40 izvještaja na jednoj sjednici. Dakle, apsolutno podržavam ovo što je gospođa Majkić i koja je vrlo uspješno nadomjestila odsustvo doktora Kabila tako da nema nikakvih problema. Vidim da je ova komisija vrlo agilna, 11 ažurna, na vrijeme održala i konstituirajuće sjednice, na vrijeme nam dostavlja izvještaje. Dakle, ja pozdravljam rad doktora Kabila i naravno gospođe Majkić i svih ostalih članova komisije. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Belkiću i da budemo do kraja precizni. Tačno je da smo se mi sporo konstituirali, međutim radi javnosti i ljudi koji prate rad ovog Doma, ovo danas razmatramo izvještaje iz 2009. godine. Prošli saziv je radio do 02. oktobra 2010. godine. Nije bilo razloga da to ne usvojimo do 02. oktobra 2010. godine, a ovaj saziv će imati obavezu da usvaja izvještaje iz 2010. godine kada mu bude dostavljen. Gospodin Belkić izvolite da dodatno pojasnite.
Pa eto kad me vučete za jezik. Dakle, kad smo dobili ove izvještaje za reviziju, jeste li čuli maločas kad je rečeno da nije bilo u redu da uopšte Komisija za finansije u septembru prošle godine to razmatra prije izbora itd. Dakle, ne može se pobjeći od činjenice da je ovaj saziv propustio da se na vrijeme konstituira i imamo sad računa, je li.
Ja samo želim reći gospodine Berize Belkiću da ne govori niko o tome kad jeste ili nije sporo konstituisan Dom, već zaista ne treba ovom Domu stavljat na teret nešto što se događalo u 2009. a on je konstituisan u 2011. godini. Nadam se da nam je sad svima jasnije. Šefik Džaferović ima riječ. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja prije svega želim reći da je Ured za reviziju od kako je osnovan pa do danas, kao i Parlamentarna skupština BiH značajno unaprijedili procedure i poboljšali odnos spram ove problematike na nivou institucija BiH. Želim da dam podršku Uredu za reviziju i mislim da bi to Parlament trebao da uradi, da ih osnaži, da ih ohrabri, da nastave dalje da rade svoj posao. Mislim da je to vrlo važno danas kada razmatramo ove izvještaje kao poruku poslati prema Uredu za reviziju. Druga stvar koju želim da upitam, odnosno vidim nije pitanje, mogu i ja o tome govoriti, je pitanje, ovo je revizija finansijskog poslovanja, finansijskih izvještaja, šta je sa revizijom učinka, kada ćemo imati izvještaje vezane za reviziju učinka, jer revizija učinka treba da se bavi pojavama, oblastima ukazivanjem na probleme u određenim oblastima koje bi navele nas kao zakonodavnu vlast, a prije toga izvršnu vlast da mijenjamo stvari u tim oblastima. Puno je toga u BiH na što treba da ukazuje revizija učinka i evo ja ih pozivam da maksimalno razviju i taj oblik svoje djelatnosti. Treća stvar je pitanje konkretnih izvještaja. Mislim da je došlo vrijeme, danas to očigledno ne možemo uraditi, ali već kada budu u pitanju naredni izvještaji koji će biti ovdje pred Parlamentom, 12 da unaprijedimo svoj rad. Mi ćemo danas raspraviti sve ove izvještaje, usvojit ćemo zaključke Komisije ili zaključke koji su ponuđeni, na taj način završit rad. Ja sam rad ove institucije zamišljao, pravo da vam kažem, ovako, da to se dešava i radi na sjednicama Komisije, ali ja želim da to bude na sjednici Parlamenta. Da razmatramo izvještaj po izvještaj, dakle jedna sjednica nekoliko izvještaja, dođe generalni revizor ili revizor koji je vršio reviziju, dođe predstavnik odnosno šef institucije koja je revidirana i onda mu se javno pred Parlamentom postavi pitanje. Npr. zašto ste išli u procedure bez tendera u toj i toj situaciji, kao što piše u izvještaju. Evo ovdje čitam nepravilnosti, ne mogu sad da ih nabrajam, dakle ovdje javno na Parlamentu od strane revizora odnosno u izvještaju će to biti konstatovano od strane nas, šef institucije koja je revidirana će morati odgovarati na pitanja. To mora da zna bosanskohercegovčaka javnost, mora da znamo svi. Ovako će mnoge stvari ostati nepročitane, ostat nekazane, a najveći efekat kojeg revizija može da postigne je ukoliko stvar u analizi izvještaja dovedemo do te mjere. Propust je taj i taj, on glasi tako, tako, tako, izvolite ministre kažite zašto je to tako urađeno, ovdje za govornicom. I onda nas pustite da ocjenjujemo. Tako treba razmatrati revizorske izvještaje i ja savjetujem vama kao Kolegiju i svima nama, kada dođu idući izvještaji da onda najviše po pet izvještaja stavimo na dnevni red. Imamo svoje sjednice, 5 izvještaja je, nema ništa bitnije, ovo je prilika kada treba da vidimo kroz reviziju finansijskih izvještaja, a kada dođe revizija učinka kako nam rade institucije. Mi drugih kontrolnih mehanizama u državi nemamo. Dakle, ovo je taj mehanizam koji nam kaže kako se troši budžet, gdje su problemi i šta treba da uradimo da budžet uspješnije trošimo? I evo ovo je moja, uz podršku, dakle, Uredu za reviziju, danas neka ide ovo ovako kako ide, ovi budući izvještaji, ovo je moja sugestija kako da se razmatraju. Hvala vam.
Zahvaljujem. Riječ ima Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa evo upravo ovako kako je rekao gospodin Džaferović radila je Komisija za finansije i budžet u prethodnom sazivu i evo kao jedini stari član te Komisije, evo tražio sam riječ da kažem par stvari da ovdje u ovom sazivu Predstavničkog doma danas na ovoj sjednici novi poslanici shvate da ovo nije neko sjeo napisao par rečenica, dostavio Parlamentu i vi sad treba ovdje da se izjasnite. Znači Komisija u prethodnom sazivu na čelu sa gospodinom Bahtićem, može misliti o njemu svak na jedan način kako misli u svom privatnom životu, ali kao predsjednik ove Komisije je radio odgovorno svoj posao. Ja kao član te Komisije to odgovorno tvrdim jer sam dio tog tima tada koji je radio, ne samo ovu reviziju već i prethodne revizije, zajedno normalno sa Uredom za revizije, zajedno sa Ministarstvom finansija itd. U ovom Zbirnom mišljenju koje vi danas ovdje vidite imate u ovim statističkim podacima za 2007., 2008. i 2009. godinu vidite napredak u revidiranim izvještajima državnih institucija, znači u finansijskom poslovanju, upravo zbog toga što je Komisija zajedno sa ove dvije institucije o kojima sam maloprije govorio, radila svoj posao odgovorno. Znači, mi jesmo vršili javna izjašnjavanja, mi 13 jesmo pozivali predstavnike, prevashodno rukovodioce institucija, da dođu na sastanak Komisije, zadužili člana određenog da napravi dobru analizu izvještaja i onda razgovarali i o dobrim i o lošim stvarima u tom izvještaju, i onda napravili zaključke pojedinačno za svaku instituciju i evo zbirno danas ovdje mi razmatramo taj naš rad. Znači, jednostavno hoću da se stekne ovdje utisak da će Komisija, ja ću insistirati i mislim da i ovaj sastav Komisije to želi u narednom periodu da radi na jedan takav način kao što je to rađeno u prethodnom periodu i da je to jedan, po meni vrlo ozbiljan posao. Mi jesmo napravili analizu u dogovoru sa Kancelarijom za reviziju kako i na koji način to raditi. Imali smo određene svoje kriterije, DFID je imao tu svoju ulogu u konsultovanju itd. Znači, napravili smo određene smjernice po kojima smo u ovom periodu radili i po meni izvršili jednu vrlo kvalitetnu, imali jedan kvalitetan rad što je rezultiralo ovim zbirnim izvještajima. Ali se jesmo dogovorili da revizorska mišljenja pozitivna ili sa isticanjem jednog predmeta ne vršimo kroz javno izjašnjavanje, ali ove izvještaje sa jednom ili više kvalifikacija, jednostavno rečeno, izvještaji sa revizijom jesmo vršili kroz izjašnjavanje, evo dali ovdje određene prijedloge kako i na koji način dalje. E sad što je to sve bilo u nekoj stisci vremena pred izbore, pa Predstavnički dom u prošlom sazivu nije mogao da usvoji ove zaključke, Bože moj, evo rješavamo to danas, ali ja mislim da evo kroz, analizirajući ovaj zbirni izvještaj da se primijetiti napredak u radu državnih institucija prevashodno zahvaljujući i radu Komisije i kažem Kancelarije za ured. Nikad neću da zaboravim Ministarstvo finansija i trezora koje je pomagalo u tom procesu, a normalno i Predstavničkom domu u prošlom sazivu koji je usvajao Izvještaj za 2007., 2008. godinu i na kraju davao određene smjernice za budući rad, odnosno davao snagu tom poslu koji je Komisija za finansije i budžet radila. Znači, mi smo ovdje predložili određene, u ovom Zbirnom izvještaju i sistemske mjere, kako prevazići određene probleme, uglavnom se to vršilo oko internih kontrola, oko javnih nabavki, planiranja budžeta. Predvidjeli smo ovdje za neke institucije državne i umanjenje budžeta za stavke u kojima su ponavljali greške iz revizorskog u revizorski izvještaj i ja mislim da nema nikakvog razloga da danas ovaj Dom na današnjoj sjednici ne usvoji ovo i Zbirno mišljenje, a da ne kažem Prijedlog Komisije za finansije i budžet sa 3. sjednice, znači ovaj Prijedlog koji je gospođa Majkić pročitala i da onda možemo već na narednoj sjednici, a mi smo to planirali, sjednici Komisije za finansije i budžet počet sa revizijom finansijskih izvještaja državnih institucija za 2010. godinu, a da nam ovo sve prethodno budu neki uporedni pokazatelji da li državne institucije u 2010. godini u odnosu na prethodna stanja imaju napredak ili su se neke vratile nazad, ali uglavnom da to imamo uvijek na očima. Ovo što je predlagao gospodin Džaferović, pa može to raditi i Parlament po meni ali to je jedan obiman posao, pitanje je samo hoće li manja ili veća grupa ljudi u sučeljavanju sa predstavnicima državnih institucija kod njihovog revidiranja, razmatranja njihovog izvještaja dati bolji ili lošiji rezultat. Ja mislim da je jedna uža grupa ljudi, pa zato i postoje komisije u Predstavničkom domu, mogu kvalitetnije obaviti ove razgovore, uočiti određene probleme, predložiti rješenja, onda predstavnički dom može ta rješenja prihvatiti ili ga i doraditi i na jedan takav način dati svoj doprinos. Hvala gospodine predsjedavajući. 14
Zahvaljujem. Riječ ima Slavko Jovičić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi predstavnici Savjeta ministara, predstavnici naravno nevladinih organizacija, jer njih najviše ovo interesuje izgleda. I ne bih se složio, ali poštujem svačije mišljenje, da smo zakasnili sa izvještajem. Ja ne vidim uopšte razliku da li ovaj izvještaj raspravljamo i da smo ga stigli raspravljati 2010. godine ili sad što ga raspravljamo 2011. godine ili 2022. godine. Ja postavljam jedno drugo suštinsko pitanje. Meni danas nije potreban ovdje bio glavni revizor gospodin Šego sa svojim timom koji je izvanredno napravio izvještaj. Meni trebaju ovi ljudi koji su svaki dan u medijima, u novinama, prate li te malo izvještaje bez ovih revizorskih izvještaja, to nije pitanje Vama gospodine predsjedavajući, ni ovim kolegama, naravno svi prate. Pratimo li mi šta javnost radi. Čitamo li mi one novinske izvještaje. Koliko je tamo napravljeno. Ja neću da Parlament pretvaram ni u tužilaštvo ni u sudnicu, pa da ovdje poredam one koji su tamo navedeni, a ovo sam čitao i kažem - hej čovječe šta je. Ja postavljam suštinsko pitanje i to radim evo drugi mandat. Da li je ikada iko u ovoj državi odgovarao za kršenje svih ovih zakona? Imamo onu divnu frazu kad hoćemo da sami sebe spasimo kaže – politička odgovornost. Koja? Alajbegova slama. Ovdje niko krivično ne odgovara. Ovdje niko nije ostao bez funkcije. Ovdje niko nije ostao bez mandata. Ovdje niko nije ostao bez privilegija, bez pomoćnika, sekretarica, vozača, auta, čudesa i nesreća je što nam je zemlja siromašna, bilo bi helikoptera za takve tipove, pod navodnim znacima, nikog ne vrijeđam. Ja to postavljam pitanje i možemo imati izvanredan, ovo zaista čovjeka zaboli glava, ali ja vas pitam sve kao kolege, šta ćemo dobiti da ostanemo za naredne godine, drugom nekom sazivu da ovo razmatra? Šta će to se desiti? Šta se do sad desilo od svih revizija? Ima li i jedna osoba u ovoj zemlji, ne podcjenjujući ni jedno zanimanje ni položaj, ali evo od kurira do poslanika, do ministra, do ne znam direktora agencije, da je neko odgovarao što je prekršio, Ustav. Ustav prekršio. Krao pare. Nemojte ni korupcija, umišljato je to. Što se mi bojimo da govorimo narodnim jezikom da nas svak razumije, jer onaj tamo narod ne traži od nas da se mi akademski izražavamo i od nas ... neki veliki naučni skup. Oni nas svaki dan i baš nas poslanike prozivaju da smo najveći lopovi. Ja neću tu etiketu da nosim nikada, a i vi svi kolege moje ne želim da nosite tu etiketu jer niste, znam da ste čestiti i pošteni ljudi. A šta ćemo s ovim koji nisu, koji su u ovim knjigama, koji štampaju ovi ljudi? Šta ćemo s njima? I danas ćemo fino se ovdje ispričati usvojiti zaključke i po narodnoj staroj, pojeo vuk magarca. Ja postavljam ključno pitanje godinama, hoće li u ovoj zemlji iko izašta odgovarati? A finansije su baš ključ da odgovara. Uhvati onog nesretnog u tramvaju džeparoša, policija ga odvela. Ovaj očito neki tamo, da ne nabrajam koji, jer me glava boli i neću nikog da etiketiram, nisam ja tužilac, nisam ja SIPA, pokro pare, očito uzeo, trošio po kafanama, ne znam kiloko, da ne govorim o onim mobilnim telefonima, i niko ništa. I sad ćemo imati danas zaključke, koje? Koga će obavezati ti zaključci, zašta? Zaključak je bio ovaj - gospodine Slavko Jovičiću, Vi ste lopov, ako ste lopov dokazano je, Vi ste ovo uradili. I ostat ćete, ne bez funkcije, nego da vratite pokradene pare od ovog 15 jadnog naroda i sirotinje. I nije ovo demagoška priča pred neke, kao što su spočitavali evo treba meni popularnost. Ovo je jad, uhvati me tuga kad me svak zove, počev od novinara i ne znam čega. Ovo je naša tematika. Kako god je sastavljen izvještaj, koga god on obrađuje. Šta će se desiti danas, ja vas pitam kao kolege koji odlučujete, dižete ruku, pa se vi neki smijite. Šta ćete uraditi? Da li ćete vi pristati na to, ja nikad neću, da date, tamo pritisnete ovo dugme i kaže prihvatili smo izvještaje. Ma izvještaj me ne interesuje. Interesuju me sadržaji izvještaja koji obrađuju tamo sve šta se ovo radilo. I onda ključno je ono na kraju pitanje, šta protiv tih ljudi? Ima li jedan jedini čovjek u ovoj zemlji da je odgovarao za to? Nema. I što će nam onda izvještaj, što će nam sjednica, što će nam rasprava, što će nam ova godina, ona, što će nam ovo ono? I kaže unaprijedili smo negdje. Jesmo u dvije institucije, pet, nije bitno, ali deset drugih vidjeli da niko ne vodi računa o tome, da nikad neće nizašta odgovarati i samo kradu. Evo ja kažem kradu, nek mene izvedu na sud i kažu da sam ja slagao nešto. Samo kradu. Bezbroj javašluka, bezbroj haosa. I to je suština ovog Parlamenta koji nije, nažalost, u mogućnosti i nema tu zakonodavnu i ustavnu nadležnost da lopove poreda i kaže, ljudi do sad ste bili, ne znam ministar, poslanik, direktor agencije, od danas niste više. I ono što ste pokrali da vratite. To bi bilo pravo, ali to nije to. To nije demokratija. Mi se zalažemo za te principe. I danas ćete čuti, nikog zaista ne vrijeđam, ne interesuje me ništa, govorim u svoje ime, čut ćete sjajnih priča, demagoških, finansijskih stručnjaka, ali ljudi nije ovo institucija gdje se treba to obrazlagati. Neće ovo ući u anale neke velike priče. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa znam ja šta je dobro, svi se mi .... Kod god tako misli da je dobro, izvolite gospodo izađite pred novinare pa recite njima
Samo nemojte komunicirati s poslanicima, imate riječ.
Pa molim Vas dozvolili ste Vi.
Molim Vas da ne prekidate kolegu.
E tako molim Vas, onda ja neću se nikom obraćat. Ja se obraćam, i evo završit ću. Ako je nekom dosadno da ovo sluša što ja pričam, izvolite gospodo izađite pred novinare i recite da li je kriv Parlament. Ja mislim da nismo, jer smo nemoćni da ovo spriječimo ovaj lopovluk i javašluk. Ja mislim da smo nemoćni. I dokazali smo svake godine da ništa nismo mogli uraditi. I naravno nemamo ni zakonske osnove, rekao sam, nismo SIPA i tužilaštvo. Ali ja sam tražio prošle i 16 predprošle i onih godina da se uključi u sve ovo SIPA i tužilaštvo. Kad ste mogli gospodo iz SIPA-e biti za 20 dana u Banja Luci da utvrđujete pošto je pepeljara bila u zgradi administrativnog centra, zašto ovdje ne čitate malo ove knjige, naćete nešto ljudi? Svi ste stručnjaci. Nađite nekoga izvedite, ja ću vas svojim parama častit što ste uradili dobar posao. Bićete nagrađeni. To je suština naše današnje sjednice, izgubit ćemo džabe dan i već smo ga izgubili, pa i ova sjednica koliko će koštati. Šta će biti efekti za ovaj jadni narod koji je pokraden na ovaj način? Nikakvi. E to je suština, a vi možete čitati kakve hoćete izvještaje, izvanredno napisane. To nije aluzija na vaše ove stručne stvari, svaka čast vama, ali ja postavljam pitanje šta je rezultat svega kad saberemo i na sonu vidimo? Svak pogleda zadnju onu cifru, ona je važna gore, šta je naprijed napisano nije važno. Saldo je bitan. Šta je saldo današnje sjednice prevedeno na najprostiji jezik? Saldo je izgubili dan, džabe se ispričali, niko neće ni poslije ovoga odgovarati ni u naredne godine, ni za prošle godine, i šta je onda? Onda je, da ja završim s ovom pričom jer vidim da ovo nikog ne interesuje na ovaj način, a ovo bi i bio pravi način da kažemo dosta više lopovluka u ovoj državi i krađe. Lopovi kradu.
Kolega Jovičiću, Vi kao iskusan poslanik znate da Vam stoji na raspolaganju i poslanička prava da do kraja ove tačke pa i sjednice, Vašu diskusiju pretočite i u konkretne zaključke o kojima se mi možemo izjašnjavati. Za repliku se javio kolega Salko Sokolović. Izvolite.
Dobro hvala predsjedavajući. Ma nije ova klasična replika, mada evo ovo zadnje što je Slavko govorio skoro i da bi trebalo pravo replicirati. Znači nije to tako crno Slavko. Možda je ovo sad borba protiv tog lopovluka o kojem ti govoriš i sad da si iščito izvještaje vidio bi da ima tu napretka. Ali ni ovaj Dom, ni Kancelarija za reviziju ni niko ovdje nije i ja mu ne bi dozvolio da bude pretvoren u tužilaštvo, pa zato imamo instituciju nek se bavi ovim poslom. Nek vrši analizu ovih revizorskih izvještaja, ovo je dostupno i u pisanoj i elektronskoj formi. Na kraju, usvajanjem ovog izvještaja danas, mi tražimo, znači Komisija je za finansije i budžet već predložila, traži informaciju od tužilaštva o poduzetim aktivnostima, nije im niko slao revizorske izvještaje. Svi mogu imati ovo u rukama ako žele, pa i tužilaštvo, i pokrenuti određene aktivnosti. I nije samo državne institucije u BiH te koje kradu, gdje su federalne, opštinske, kantonalne, ako ovo zavi Slavkove priče znači, i entitetske. I tamo postoje revizije. Ljudi rade svoj posao. Pa polako se ovo, sad pitanje je jel ono sporo ili nije, sporo je. Ali evo i nemamo ni Vijeća ministara jer smo prepametni, imamo raznih ideja, hoćemo ovako, hoćemo onako, znači nemamo mehanizma u ovom momentu da otvorimo neku konkretnu priču. Hajmo formirati Vijeće ministara pa im dat određene zadatke. A evo vidite da je Komisija za finansije i budžet, znači u prošlom sazivu, definisala vrlo puno obaveza Vijeću ministara da u narednom periodu radi da bi se unaprijedio ovaj posao. Pa i da se te javne nabavke za sve institucije svedu na jednu, znači ako ćemo, na jednu instituciju a to je Ministarstvo za finansije i budžet. Znači ne možemo ovako pričati kao što je Slavko govorio, ovo je više demagoški pristup nego pristup konkretnog rješavanja određenih problema. Znači ako ima nešto konkretno treba to predložiti i u daljem, raditi na poboljšanju zajedno ovaj Dom, rekao sam maloprije, Komisija za finansije i budžet 17 i ove dvije institucije Ministarstvo za finansije i Kancelarija za reviziju i sigurno će biti napredak u daljem i još kvalitetnije. Hvala predsjedavajući.
Za repliku se javio Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja ne znam gdje ste Vi kolega Sokoloviću vidjeli da se ja bavim ikad demagogijom. Ja samo od ovog imam probleme lične, jer mi je krivo da gledam sve ovo da se dešava da ništa ne možemo uraditi. Ja pohvaljujem Izvještaj naše Komisije. On je odličan, ja to čitam ljudi i u prošlom sazivu. I onaj, dobro ste rekli, u prošlom sazivu, gospodin Bahtić izvanredno je to vodio sa Vama, izvanredno je bilo. Ali ja postavljam pitanje šta je rezultat svega toga bio? To je suština. I nije to demagogija gospodine Sokoloviću. Pa uzmite danas kad idete od Konjica do Sarajeva na sjednicu, pročitajte pet novina, pa pročitajte tamo šta piše. Prva stranica lopovi, druga poslanici lopovi, Parlament milion maraka potrošio ne znam za ovo, za WC-ove milion maraka, za ovo i ono, da ne nabrajam sve te stavke. Pa neću da budem to, a ni Vi niste, nikog ne optužujem. Ja samo govorim o nemoći Parlamenta da poduzme bilo kakve aktivnosti da se ovom javašluku, lopovluku stane u kraj. To je suština bila moje priče. Arčenje narodnih para i trošenje na svim mogućim stavkama. Nije moguće da neko ima neograničen telefon mobilni. Nije moguće da ovoliko mobilnih telefona uopšte ima. Zato ću na sljedećoj sjednicu kad dođemo na red predložiti mnoge zaključke. Zašto treba neki ministar da ima neograničen telefon? Dosta 500 maraka. Predsjednik Komisije naše, dosta 150 maraka. Predsjednik Parlamenta dosta 500 maraka ljudi. Sekretarica ne treba uopšte imati plaćen mobilni telefon od Parlamenta, itd., mnoge stavke na uštede. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ma uzimam, uzimam samo primjere.
Prate ljudi rad Parlamenta da ne bi došlo do zabune.
Pa uzimam primjere samo, govorim kako to ide. Dakle, možemo napraviti izvanredan revizorski izvještaj. Ovo je dobro, ja sam pohvalio, pohvalio zaključke naše Komisije. Ja govorim suštinu šta će rezultat toga biti. Mene interesuje rezultat. Rezultat će bit rasprava jalova, dobra, konstruktivna, napredna, ali Vas uvjeravam uvaženi kolega Sokoloviću nikad se nisam bavio demagogijom i barem Vi znate da sam takav. 18 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] I ja govorim svoje mišljenje. Ja nikad nisam rekao da tražim podršku od bilo kojeg pojedinca, pa čak ni svog Kluba. Naravno ovo su stvari koje interesuje narod. Ali ja živim s tim narodom kao i vi. I čitam jutros u novinama, i juče u novinama, i prekjuče u novinama, sve stranica do stranice lopovi. Pokrali ovo, pokrali ono. Ljudi ne mogu više to da trpim, vjerujte. Možda neko može od vas zbog nekih drugih razloga, ja ne mogu. I neću da budem u takvim timovima. Neću da me niko etiketira i da svaki put čitam najveću odgovornost snosi Parlament. To je logično u cijelom sistemu i zakonodavnom i ustavnom. Ali jesmo li toliko mi krivi, šta drugi rade? Pa da ne nabrajam sad ostale, 8 nas sjedi u Klubu u istoj kancelariji, 8 nas sjedi u jednoj, nemamo ništa, nemam nikakvih uslova. Ali to nije sad da ja kukam i žalim se. Pogledajte raskoši drugih agencija. Koliko košta njihov zakup, sa kime su to sve sklapali? I da ne idem dalje. Hvala lijepo.
Za repliku se javila Dušanka Majkić. Izvolite.
Evo nije nikad prijatno kad se replicira kolegi iz vlastitog Kluba, ali zaista više nisam mogla da podnesem ovu priču koju gospodin Jovičić govori. Jer on nije shvatio osnovnu stvar, a to je da se svako od nas pojedinačno odgovoran za stanje u nalazima revizije. Niste Vi gospodine Jovičiću onaj koji će ovdje pitati, Vi ste onaj koji ćete odgovarati narodu koji Vas je izabrao zašto je takvo stanje. Nema pitanja. I ne obavještavamo se iz novina. Novine trenutno pišu o 2010. godini. Nemojte da govorite da to nije predmet današnjeg dnevnog reda. Dakle, pobrkali ste puno stvari. SLAVKO-
nije uključen mikrofon
Dakle, molim da završim ja. Odgovornost za stanje je na svakom od nas. Ako predložite ideju, dobar zaključak koji će pomoći da stanje bude, ja ću to zaista podržati. Ne može Parlament natjerati tužilaštvo da uradi svoj posao, ali ima nešto što može. Može da pokrene odgovornost u vlastitoj partiji. Može li to? Onog momenta kad jedna politička partija pokrene odgovornost političku protiv svog člana, ja ću poštovati to i reći to je tako. Stvari nisu crno bijele kolega Jovičiću i mislim da vodite računa o tome kad se javljate za riječ.
... [[isključen mikrofon]] dalje s diskusijom, a ja samo želim još jednom pozvati sve poslanike u ovom Domu da maksimalno pokušamo čuvati dignitet i ovog Doma i svih poslanika u ovom Domu. 19 Evo primjer samo juče imali smo sjednicu od 48 tačaka dnevnog reda. Usvojili toliko zakona važnih za ovu zemlju. Ratificirali sporazuma itd., a na kraju danas osvane vam naslov u pojedinim medijima kao da smo se bavili samo leptirovima. Pa mislim, pokušajte da nedajte ni najmanji povod i da zaista sačuvate ovaj dignitet Doma. Za diskusiju se javlja gospodin Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju, uvažene kolegice i kolege zastupnici, poštovani članovi Vijeća ministara, uvaženi gospodine glavni revizoru i članovi Ureda za reviziju, cijenjeni gosti. Ova tema, ne samo danas na zasijedanju ovog parlamenta nego inače od kad postoji Institucija za reviziju u BiH, čini mi se različito se doživljava. Čini mi se da mnogi još uvijek nisu razumjeli suštinu, bit postojanja ove institucije. Mnogi je miješaju sa SIPA-om, neki sa tužiteljstvom, a neki očekuju da budu i SIPA i tužiteljstvo i sud zajedno. Koliko ja razumijem ovu problematiku, ovo pitanje, Ured za reviziju nije ništa do toga. Ni ovaj Parlament nije ništa od toga. Ured za reviziju je jedna vrlo važna institucija i meni se čini, to je moj osobni dojam, da u našim ukupnim političkim i drugim uvjetima, da ne kažem, izvrsno radi svoj dio posla. Ova ovdje gomila papira nije prazna gomila papira nego je sva ispisana. U njoj ima ocjena stanja i ima preporuka i tu se završava mandat Ureda za reviziju. A mi koji sjedimo ovdje možemo razumjeti te preporuke, možemo ne razumjeti, mogu nam se dopasti, mogu nam se ne dopasti, možemo kao i neki drugi podleći izazovu da senzacionalistički pristupimo čitavom problemu i tad sigurno ćemo iz godine u godinu ponavljati različite ocjene kako stanje nije dobro, ali se nećemo micati naprijed. Ono što je do sad pozitivnih pomaka, a vidljivo je to kroz i ovaj Zbirni izvještaj, jeste prije svega, ja ću reći, zasluga Ureda za reviziju. Jer su mnoge institucije, pa ja bih rekao, više pod pritiskom javnosti nego pod našim pritiskom korigirale svoja ponašanja u određenim segmentima i dobile su ocjene koje su povoljnije nego u nekim ranijim godinama. Najčešća ocjena koja se pojavljuje, bar od kad ja pratim ovaj Izvještaj Ureda za reviziju, jeste ocjena da određena stanja, određena ponašanja nisu propisana. Znači, ne može nitko odgovarati za nešto što nije propisano. Postoji li igdje akt u ovoj državi u kojemu je prpisano kakvo auto može voziti predsjedatelj Vijeća ministara, znali neko? Ne postoji. Postoji li akt u kome piše kakvo auto i koliko može koristiti predsjedatelj Zastupničkog doma? Ne postoji. I da ne redam sad dalje. Negdje sam našao podatak da na razini institucija BiH, mislim u ovim izviješćima, postoji negdje oko 1.500 putničkih vozila, pa vi saberite malo institucije koje mi imamo i broj članova Kolegija oba Doma i broj članova Vijeća ministara i broj agencija, institucija, pa dođete do maksimum, maksimum maksimuma, stotinjak. Ja pitam ko koristi onih 1.400? Nema ni stotinjak. I kad i kako ih koristi? Jel' to propisano? Nije ni to propisano. Koja je vrsta vozila? Nije isto kad neko vozi škodu i kad vozi, ne znam ni ja, Audija 8. Ogromne su razlike u iznosima. Nije isto kad neko to vozi samo po putnom nalogu ili kad vozi kad god mu naum padne. Ogromni su iznosi. Ogromne su razlike. I na to upozorava Ured za reviziju, vrlo korektno i vrlo konkretno, ako mi hoćemo to razumit. Druga je stvar što nama mnogima vrlo 20 često odgovara da ne razumijemo. Jer nekako nam slađe da sami biramo, odlučujemo o tome kojim ćemo se autom voziti nego da to bude uređeno. Pogledajte, ja mislim u sadašnjem sazivu Vijeća ministara, skoro da ni jedan ministar ne vozi isto auto. Sa aspekta troškova održavanja to je poseban problem. Toliko je šarenilo u pravu korištenja, evo često spominje to kao problem. I jest problem jer nije propisano. Ko, kako, zašto može koristiti službeni telefon. Ko odlučuje o tome kad ko ide na službeno putovanje u zemlji, a pogotovo izvan zemlje? Ja koliko znam, nek mi niko ne zamjeri, mislim da u nas u Parlamentu je to najuređenije iako nije dobro uređeno, zato što zna ko odlučuje, makar se to zna. I ne odlučuje niko sam za sebe. U mnogim našim institucijama čelni ljudi sami za sebe odlučuju. I vi pogledajte da imate danas, danas znači u tehničkom mandatu ministara koji više provedu u avionu nego u svojoj spavaćoj sobi. ... vrlo interesantno. Ali ovaj, ali oni ne griješe, niko nije propiso, niko nije ograničio to. Kojom klasom se leti avionom? Je li biznis, je li, ne znam ni ja, ekonomskom ili nekom drugom? U kom hotelu se može spavati? Do koje cijene se može? Sve su to troškovi na koje revizija uporno, uporno, uporno upozorava. Ja čestitam Uredu za reviziju na stvarno kvalitetnom i dobrom izviješću iz godine u godinu. Evo ono što sam juče rekao za Središnje izborno povjerenstvo, danas mogu ponoviti za Ured za reviziju, nije mi to iznenađenje. Znači ja i očekujem da oni tako rade. Ali problem je, ako mi budemo tražili stalno, znači budemo stalno tražili od revizije da radi ono što joj nije posao i to će nam biti alibi. Najlakše je sad izvaditi nekoliko cifri odavde bombastičnih i time mahati, i time ćemo mi zabaviti i sebe i cjelokupnu javnost, ali nećemo ništa promijeniti. Znači mi moramo predložiti zaključke, moramo predložiti mjere kojima ćemo obvezat, znači kojima ćemo obvezat Vijeće ministara. Vijeće ministara je organ izvršne vlasti, on bi trebao biti u funkciji ovog Parlamenta, slušat ovaj Parlament. Ne moramo mi to raditi, ali moramo mu dati zadaću odgovarajuću. Je li to zakon, jesul to podzakonski akti koji se moraju donijeti sa jasnim rokovima? I moramo konačno, neko je to rekao dobro danas, moramo konačno, kad neko ne ispoštuje zaključak tog doma, bez obzira je li iz moje stranke ili je iz tvoje stranke, mora biti smijenjen ovdje. Pogotov onaj koga mi imamo mandat i imenovati i smjenjivati. A dokle god to ne budemo, nemojte da vadimo cifre odavde iz ovih izviješća, jer nećemo time doći do rješenja. Znači, nemamo mi potrebe sad podržavati jedni druge. Znači primit ćemo mi k znanju sva ova izviješća, ali ukoliko iz ovih izviješća ne izvučemo šta je nama činiti i makar kvalitetno zadužimo one koji bi trebali izvršavati ono što mi zaključimo, onda ćemo mi samo ponavljati ocjene iz godine u godinu, a stanje se nažalost neće puno promijeniti. Ja bih još jednu stvar samo ovdje podcrtao i pozvao sve nas skupa, znači da pokušamo, jer ovo jesu materijali koji vrve pokazateljima i brojkama. Da mi makar pokušamo izbjeći zamku senzacionalizma u pristupu ovim izviješćima. To sigurno nije dobar saveznik za kvalitetan posao. Neko će jeftine dnevne poene, dnevnopolitičke, pokupiti time što će prozvati, ne znam ni ja, nekog ministra, nekog direktora agencije, pogotovo onog ko nema iza sebe jaku podršku, najlakše, obično se takvi i najčešće i najlakše prozivaju. Dajte da mi vidimo da ne moramo prozivati nikoga. Ali jedan dio ovih mjera koje stalno ponavlja Ured za reviziju, hajmo pokušat pretočiti to u zaključke, u obveze i sebi i drugima da pokušamo propisati određena ponašanja, a onda mi nećemo imati 21 problema hoće li tužiteljstvo ili drugi organi, nakon što neko prekrši propisano, pozvati nekog na odgovornost. Ovako kad nije propisano nema odgovornosti jer niko nema zašto da se zakači da bi nekog pozvao na odgovornost. Hvala lijepo.
Za riječ se javio Zvonko Jurišić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pozdravljam sve kolegice i kolege, zastupnice i zastupnike i današnje goste. Evo vidim da ima dosta još prijavljenih za ovu današnju, znači raspravu, a smatram da i nema baš potrebe za ovolikim raspravama, jer mi kroz rasprave sigurno nećemo ništa baš specijalno promjeniti. Postavlja se pitanje, znači ako se radi o izvješću, znači Ureda za reviziju institucija u BiH, evo da ga ne usvojimo za 2009. godinu, znači neće se ništa desiti, da ga primimo k znanju isto tako se neće ništa desiti, a i da ga usvojimo ništa se specijalno neće desiti. Bilo je nekoliko kolega koji su ovdje kroz svoje diskusije, znači ponudili i konkretna rješenja u budućnosti, znači na koji način bi mogle ove stvari puno bolje funkcionirati. Ja vjerujem da je Ured za reviziju odradio korektno svoj posao, dao određene preporuke koje u biti nikoga ne obvezuju. To se vidi iz, je li, ovih vjerovatno proračuna ovih državnih institucija, agencija, direkcija, ali ako, ja sam evo koliko mi je vrijeme dozvolilo ušao onako u nekoliko ovih proračuna 2009. godinu, pa sam vidio, ja sam vidio osobno koji baš i nemam previše znanja kad je u pitanju proračun i financije, ali se dalo zaključiti da imamo jednu šarolikost kad je u pitanju, znači ona rashodovna strana ovih proračunskih i državnih korisnika. Ovo što je rekao maloprije gospodin, kolega Lozančić, ova hrpa papira ovdje što imamo, ta hrpa papira je milijardu maraka, milijardu maraka, pa ja ću možda da ne bih prozvao, interesantno je ovdje, možda evo i tu je i ministar financija da kaže, recimo Agencija za poštanski promet. Vidim ovdje njihove su bruto plaće zaposlenih po djelatniku, po djelatniku 45, odnosno 50 tisuća maraka, a u svim ovim drugim su 30 otprilike. Evo sad ja ne znam tih 9 uposlenika i oni imaju putnih troškova, ne znam ni ja, 80.000 njih 9, a vamo imamo negdje 25 pa imaju ne znam ni ja 32.000 maraka putnih troškova. Ja na znam da li je tu revizija, evo meni su ovo nelogičnosti, moguće ovih 9 u ovoj Agenciji za poštu, ja ne znam odakle oni sve dolaze i ko su po stručnosti. Jer nama se svaki dan, ovo što je govorio kolega Jovičić, svaki dan izađete ovdje na ovaj hodnik – kolike su zastupicima, poslanicima plaće, treba li ih smanjiti. Evo ja kažem jesu treba il ne treba. Ali smo imali juče, juče smo ovdje imali direktora, direktora znači državne firme koji ima plaću predsjedavajući veću od Vas i od jednoga dopredsjedavajućeg zajedno, zajedno. Evo on nešto sposoban il nesposoban. I imamo znači masu državnih agencija, direkcija koji imaju primanja, je li čak sam evo kolege sa federalnog proračuna, sa Federalnog parlamenta su rekle da u izvješćima pojedini direktori agencija nisu htjeli reći kolika su im primanja mjesečno. Masu imamo agencija za koje niko ne zna niti čemu služe. Jer ja garantiram uz jedno, ono onako što kaže, domaćinsko i pošteno poslovanje, pravljenje proračuna da mi možemo doći do znatnih ušteda u ovome proračunu, odnosno da možemo dobar dio sredstava kanalizirati, evo eventualno zbog čega smo i doveli u pitanje donošenje Proračuna državnog za 2011. godinu. Znači, ovdje je točno, na mogu ljudi iz Ureda za reviziju odgovarati. Oni su znači predložili mjere, predložili preporuke, ovo što je rekao gospodin Lozančić, znači treba i propisati točno neka 22 pravila. I što je gospodin Džaferović govorio, izvješće po izvješće sa Uredom za reviziju, agencijom ili direkcijom koja je zadužena što su kod vas plaće, koliki su koeficijenti, ne znam ni ja, evo negdje sam čitao vidio sam revizija rekla da je neko dao za 8. mart je li tamo ili 8. ožujak, po 200 ili 300 maraka ... Temeljem čega, poštiva li se Zakon o plaćama i da li se primjenjuje na sve jednako? To su ključna pitanja, jer mi u proračunu ovdje imamo garantiram da imamo ovdje ušteda milionskih. Gospođa Majkić je govorila kolike su ove sve agencije, koliko je to dio proračuna, da to možemo upotrijebiti je li, na puno bolji i kvalitetniji način za sve narode i građane. A ne da ispada cijelo vrijeme ovdje da su ovi parlamentarci, ne znam ni ja i ministri u Vijeću ministara, da su oni je li, najveći da ne kažem točno tako i lopi i visoke plaće. Imamo tamo na drugoj strani sirotinju, ali imamo neke neučinkovite agencije, direkcije koje imaju i te kakva primanja, je li, samo eto izgleda što trebaju postojati. Šta je sadržaj njihova rada, šta su učinci je li, šta je rezultat na terenu u ovoj državi? Evo na takav način mi tako moramo pristupiti. Sigurno iz ovih diskusija se izvode zaključke, ali treba, ovo je 2009. al' za 2010. što rekao kolega Džaferović, ako treba mi smo, većina nas ovdje i profesionalci, je li, sjediti i izvješće po izvješće, može Parlament napraviti sve što je, to je najviše tjelo. Mi smo izabrani od naroda, možemo je li, ako smo suglasni i promjeniti ministra i promjeniti direktora agencije, je li, pa i Visokog sudskog i tužilačkog vijeća ako treba. Jer to je, je li, znači Parlament, a oni su, ne možemo reći da je neko neovisan, taj ko je neovisan mora podnositi nekome računa, a to je mislim upravo Parlament BiH, kako ovaj tako i Dom naroda. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima Lazar Prodanović, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, koleginice poslanici, poštovani prisutni ministri i članovi Glavne službe revizije i ostali. Htio sam dati, imamo relativno malo vremena da raspravljamo o onom što nam je nažalost sada dosta, dosta, davno to jeste, ovaj, naša poslovnička obaveza, ali ja smatram da ovaj prijedlog zaključaka koje je uvažena koleginica Dušanka Majkići predložila treba da bude prihvatljiv za Predstavnički dom, kako bi smo što je moguće prije razmatrali revizorski izvještaj iz 2010. godine i konkretno se odredili prema obavezama ovog Doma. Smatram da je izuzetno značajno što ovom sastanku prisustvuju ključni ljudi iz Glavne službe za reviziju, ministar finansija i predstavnik Ministarstva odbrane, sad sam vidio kao najvećeg potrošača u ovaj, budžetskog potrošača. Problemi su svakako, ali ne zaboravimo zbog javnosti da mi danas raspravljamo o revizorskim izvještajima svega 10% javne potrošnje u BiH, svega jednu desetinu od ukupnih sredstava. Da li se može učiniti, dakle da li se može učiniti više? Da, jer sam uvjeren da i ove institucije BiH očekuje munja finansijske krize. I mi se prema tome moramo odrediti. Za mene su prihvatljivi, dakle, preporuke koje je Glavna služba revizije uredila. Smatram da ovaj kapacitet zajedničke saradnje Komisija za finansija i budžet na koje glavni dio posla treba da se odvije uz javna saslušanja i davanje na uvid javnosti argumenata više, dakle ne kroz plenarnu sjednicu, već kroz sjednice ove javna saslušanja i 23 rad komisije, taj kapacitet zajedno sa DFID-om i sa USAID-om, OSCE-om kako je do sad rađen, mislim da treba u tom smislu jačati i nastaviti ovaj proces. Takođe ovaj Dom treba da šalje jasnu poruku kako da se odredi i na koji način. Imamo mogućnosti, ključni je, najznačajniji zakon u jednoj godini koji je ova Parlamentarna skupština donese je Zakon o budžetu institucija i mi tu moramo reći nečemu ne i ne može više ovako. I drugo mi moramo staviti, dakle razmotriti mogućnost izmjene Zakona o reviziji institucija BiH u smislu jačanja odgovornosti za segmente gdje ima najveći broj propusta. Pored ovog jačanja internih kontrola, pored neophodnosti značajnije funkcije interne revizije, mi moramo utvrditi, dakle, disciplinsku odgovornost za prekršaje koji se prave u ovom segmentu i drugo, mislim mora se zakonom ili aktima, i drugi dio je krivična odgovornost ... snažne zloupotrebe. Najveći problem, najveće primjedbe su dakle, u ne postojanju ovih kao što su prethodnici rekli dokumenata kojim bi se interne kontrole definisale, kao što je i problem zloupotreba, odnosno nepoštovanje Zakona o javnim nabavkama. Vratiću se samo još jednom rečenicom, šta bi smo mi mogli uraditi. Da li u ovoj zemlji možemo smanjiti sredstva od 26 miliona za zakup? Da li možemo, to nije pitanje samo revizije već potrebe u ovoj zemlji, da li možemo smanjiti 10 miliona poštanske i ove troškove, koliko, 5 miliona reprezentacije, 20 miliona za upotrebu službenih vozila? Da li možemo, što je uvaženi kolega rekao maloprije, smanjiti taj broj vozila od 1500 na 1300 ili 1200, da li možemo 10% racionalnije primjeniti ova sredstva i usmjeriti ih na ono što bi bio interes ove zemlje? To je opet pitanje političke rasprave, ovdje u ovom smislu smatram da treba Dom, dakle, da se u, za izvještaje koje ćemo siguran sam imati do kraja mjeseca, do kraja jesenjeg dijela zasjedanja, da se odredi decidno o nekim pitanjima, propustima koji su prisutni, uključujući i ono što smo u smislu usvajanja budžeta razmatrali, da ono što mi možemo da se smanjuju troškovi, na onim segmentima gdje nije neophodno. To bi bila jasna poruka, ovaj dio odgovornosti mi moramo da gradimo uz argumentovane pristupe i ja smatram da ovaj dio takođe priče o kojoj pričamo ne smije imati dio one, dakle mi ćemo štititi našeg političkog. Znači, prvu poruku ... kad budemo jasnu poruku dali svakom ko krši prava bez obzira kome pripada i kako pripada i kako i na koji način može biti smjenjen. Dakle, treba samo vidjeti kako je u drugim zemljama ovo rješeno i neophodnost je ulaska u rigoroznije definisanje zakonom utvrđene odgovornosti zbog nepoštovanja preporuka Glavne službe revizije. Ili prekida revizorskog postupka radi istražnjih radnji od strane nadležnih institucija. Toliko, hvala vam puno.
Zahvaljujem. Riječ ima Šemsudin Mehmedović, izvolite.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, ja se nadam da ću veoma kratko. 24 Naime, ja sam se javio da dam snažnu podršku Uredu za reviziju, jer ako vidite koliko malen broj zaposlenih ljudi radi ovoliki posao onda je to za svaku pohvalu. Jer da ih nije trebalo bi ih izmisliti što bi rekao narod. Stanje u ovoj oblasti u BiH je katastrofalno iz razloga što se neki naši dužnosnici, rukovodioci i direktori agencija, pa i ministri, premijeri i td. ponašaju veoma neodgovorno prema javnim sredstvima. Zamislite BiH ima evo blizu 80 institucija, agencija, uprava i td. svaka ima direktora, svaka ima zamjenika jednog ili dvojicu, što znači da svaki ima vozača, svak ima automobil, svaki ima sekretaricu, svaki ima pravo na reprezentaciju i većina njih nažalost preko vikenda organizuju pijanke, donose račune za reprezentaciju i to pravdaju kao, je li, troškove reprezentacije. Kada, znate kad posmatrate pojedinačno nije to nešto velik iznos, al' kada pomnožite sa sedamdeset i nešto puta i puta dva ili tri koliko ima zamjenika i td. e onda su to ogromna sredstva. Naravno očekivajući od agencija za provođenje zakona da se u najmanju ruku oni ne ponašaju tako, mi imamo situaciju nažalost da imamo u tim agencijama konstantno negativne izvještaje Ureda za reviziju. Konstantno evo mi imamo, navešću samo primjer SIPA-e, imamo situaciju da je evo jedna od rijetkih agencija koja je pokušala da ne plaća zakupninu za prostor u kome se nalazi, pa su krenuli u izgradnju zgrade. Vi se sjećate da sam ja nekoliko puta problematizirao taj Ugovor o građenju zgrade SIPA-e. Kao eto osnovnim ugovorom nije predviđeno da se dalje od jednog metra sve komunalne instalacije plaćaju, nego se mora aneksirati ugovor, pa se mora nabaviti, odnosno kupiti zemljište za parking, pa se mora izgraditi trafo stanica za to, pobogu zato što je SIPA veliki potrošač struje, pa treba grijanje, pa treba voda i td. Znači, treba aneksirati jedan puta ugovor, hajde neko je možda zaboravio, ne jedan puta nego tri puta se aneksira ugovor. Evo i dan danas se ne zna kolika je ukupna vrijednost tih troškova. Pa pobogu, znate SIPA je jedna specifična institucija, treba da ima i video i svaki drugi elektronski nadzor, jer je glavnim projektom predviđeno to nekih 300, 400 ili 500 hiljada maraka, ne treba 4,5 miliona za osiguranje i elektronski nadzor te institucije. Zašto ovo govorim? Ovo sam naveo samo kao primjer, ima u mnogim drugim institucijama sličnih i možda i puno gorih, evo za koje ja ne znam. Vjerujte da je odnos naših rukovodilaca određenih institucija katastrofalan. U nekim institucijama organizuju se ili šalju se zaposlenici pobogu na Olimpijadu u Mađarsku, znate državnih službenika i plaćaju se enormni troškovi, evo kolega Lazar je govorio u kojim je to hotelim smještaj. Ko to snosi, ko to plaća i td.? A ako je jedna institucija i nije to puno, ali kad pomnožite sa sedamdeset i nešto, onda je to ogromna cifra. Stoga ja evo naravno apeliram da, čini mi se da, da, smo institucionalno nedorečeni. Ja se nadam da će ova jučerašnja naša odluka o imenovanju direktora i zamjenika direktora Agencije za borbu protiv korupcije biti možda ta institucionalna dopuna u smislu ko treba da evo nastavi dalje sa radom. Ured za reviziju je rekao nekoliko puta, evo imate negativan izvještaj ili negativnu ocjenu, šta, ko treba dalje da radi? Ne trebamo mi zastupnici da se pretvorimo u neke istražne organe ili istražitelje ili tužilaštvo i td. Ko to treba? Tužilaštvo kaže, eto znate mi ne možemo stići od svih ostalih krivičnih prijava, optužnica i td. Znači li to da neko treći treba da se bavi time? Ne znači, znači mi imamo institucije koje treba da to rade, ali bojim se da fali ta kopča između Ureda za reviziju, jer je u pitanju javni novac, a za javni novac znači svako ko ga troši mora da bude odgovoran. 25 I naravno potenciram na ovom pitanju zakupnina. Evo ja sam ovdje u ovom pregledu koji imamo vidio da je to nekih 13 miliona godišnje, evo 26 miliona reče kolega Lazar. Bojim se da neki rukovodioci koji sklapaju ugovore o zakupu prostora nisu zainteresirani da grade objekat u kome će se nalaziti njihova institucija. Zašto? Zato što vjerovatno imaju proviziju, naravno ne želim da sumnjam, ali čini mi se da nisu motivirani uopšte da to rješavaju. Stoga i jeste ovako veliki zakup. Ako to pomnožite sa 10 godina to je 260 milina, izračunajte koliko smo mogli napraviti zgrada i u Banja Luci i u Mostaru i u Sarajevu i td. i naravno ne plaćati zakupninu, imati vlastiti prostor za smještaj kako stambenih, tako i evo poslovni za smještaj institucija i zaposlenika. I naravno pitanje dubine do koje ide Ured za reviziju. Gledajte, svaki zaposlenik ima pravo na naknadu za prevoz, ima pravo ne znam ni ja, na korištenje službenog auta u službene svrhe, ali svaki komandir bilo koje evo agencije za sprovođenje zakona vozi auto kući. I možete zamisliti čak i pomoćnici ministara se služe time. Osim što voze auto kući, znači imaju i naknadu za prevoz, za sve te dane kada auto voze kući i troše državno gorivo i td. pa čak idu i na odmore sa službenim autom. Ja mislim da nama nedostaje tog javnog morala, javne odgovornosti za trošenje javnih sredstava. Prema tome evo, naravno uz sve pohvale radu Ureda za reviziju ja ih molim da zaista evo o ovom nekim stvarima ... vode računa. Hvala lijepo.
Riječ ima Danijela Martinović, izvolite.
Hvala ljepo. Gospodine predsjedavajući, poštovane dame i gospodo, kolegice, kolege sve vas srdačno pozdravljam. Dakle, vrlo teško je sada govoriti nešto nakon ovako dobrih rasprava i sugestija od strane, dakle, kolega. Ali možda pošto brkamo ovdje neke pojmove, možda bi bilo dobro, dakle, da se baziramo kad govorimo, dakle, odnosno kad vodimo rasprave na jednu rečenicu koju nam je dao sam Ured za reviziju koji govori da postoji disciplinska, javna, moralna, politička i na kraju kaznena odgovornost. Trebamo na neki način znati razliku, između ove odgovornosti i vidjeti koji je najbolji način i na koji način možemo pozvati, dakle, čelne ljude u određenim institucijama i na koju odgovornost. Naravno, vidimo po načinu trošenja da u većini institucija moralne odgovornosti nema, dakle postoji neki budžet koji je dat pojedinačnim institucijama, nema internih pravila, internih kontrola, a naravno ni moralne odgovornosti pojedinaca koji bi trebali imati više osjećaja za trošenje javnog novca. Pominje se ovdje i negativno mišljenje i krivična odgovornost, svjesni smo toga da i u novinama se pominje da ako je negativno mišljenje, dakle, revizora da to povlači krivičnu odgovornost. Morala bih malo ispraviti i uvaženog kolegu Šemsudina Mehmedovića koji pominje, dakle nagativno mišljenje. Nisu negativna mišljenja, nego mišljenja sa isticanjem predmeta, odnosno mišljenja sa kvalifikacijom a to je različito. Dakle, problem je u tome da revizori daju svoja 26 revizorska izvješća, dakle, na temelju INTOSTAJ i ISO revizijskih standarda. Što znači ako se institucija, ako vode stavke po računovodstvenim standardima koji se bazira na međunarodnim računovodstvenim standardima, dakle ne može se dati negativno mišljenje. Može se istaknuti određeni predmet ili određeni dakle problem, pa čak iako se da negativno mišljenje nemamo uopšte u zakonu ugrađene procedure šta dalje, ni u Parlamentu nemamo dakle procedura šta dalje u slučaju negativnog mišljenja. Negativno mišljenje se može jedino dati ako se budžet probije, s jedne strane ili ako se utvrde značajna, dakle, problemi, kršenja, odnosno korupcija i kriminal. E tek tada bi smo mogli, dakle pozvati tužilaštvo, pozvati na krivičnu odgovornost, al to je opet stvar nekih drugih institucija. Dakle, ostaje disciplinska odgovornost, ja sam se savjetovala sa kolegama koji su upoznati sa tom oblasti i kažu da kada je riječ o disciplinskoj odgovornosti u zakonu, dakle, nedostaje jedna stavka, a to je da se mogu kazniti, dakle, odgovorne osobe u pojedinim institucijama ako opetovano, dakle nedostaje ona riječ – opetovano, ponavljaju greške. Što znači da imamo dakle i nedefinirana pravila i za disciplinsku odgovornost. Znači, to je dakle Vijeće ministara, ... gospođo Majkić
Ja ću zamoliti zaista ostale poslanike da saslušaju
Ja dajem jedan, ja ne raspravljam o izvještaju, ja dajem jedan okvir, jedan uvod koji su do sada davale takođe kolege, pa prema tome ne referiram se niti na pojedinu stavku, niti na pojedino, dakle, izvješće kada je riječ o Uredu za reviziju. Dakle, došla sam do disciplinske odgovornosti, mislim da je Vijeće ministara i Ministarstvo finansija trebaju nam biti te institucije kojima se trebamo obratiti, koje nam trebaju pomoći u konačno u definiranju jedinstvenih internih pravila ili internih akata, da se tačno zna, dakle da postoje jedinstvena pravila trošenja. Mislim da je u tom smjeru i onaj Akcioni plan koji ste nam dostavili, u kojima bi trebalo zaista i mislim, molila bih vas da se dakle ubrza sama ta procedura donošenja pravilnika o trošenjima i načinu korištenja telefona i službenih vozila. Jer to će biti jedan okvir kako bi mogli i u budućnosti dakle imati, odnosno pozivati se i na disciplinsku odgovornost. Naravno i nedostajuća zakonska akta, odnosno podzakonska akta su nam potrebna da bi smo imali neki osnov, to upravo i gospodin Niko Lozančić je dakle, bio na tragu tome. Znači, šta nam na kraju ostaje, dakle, na kraju opet ono što su govorile i moje kolege, a to su ta javna saslušanja, pozivanje na javnu odgovornost i na kraju krajeva i na političko sankcioniranje. Jer ako ne dođu, dakle, ministri bez obzira iz koje su dakle stranke i ljudi, dakle, parlamentarci opet kažem bez obzira na koje stranke, ako ne postoji političke odgovornost i prema svojoj stranci i prema ovom Parlamentu mislim da, da, ćemo malo toga postići. Al' mislim da postoji dosta tih koraka koje smo već poduzeli, dakle, jedan od tih je bilo u tom smijeru, jedan od tih je programsko budžetiranje kao i dsadašnje sankcioniranje institucija kojima je smanjen budžet za 10, 20% ako su opetovano ponavljali greške. Ali mislim da u tom smijeru trebamo krenuit i zamolila bih i Ministarstvo finansija i Vijeće ministara dakle, da ubrzaju procedure za donošenje internih pravila. Hvala ljepo. 27
Zahvaljujem. Za riječ se javio Zijad Jagodić.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, cjenjeni gosti. Ja osjećam kao čovjek iz privrede i prvi puta govorim za ovom govornicom obzirom da sam do sada, iskreno da kažem, želio da saslušam, da čujem, jer po prirodi sam malo i umjeren, volim saslušati, čuti, a onda i reći. Međutim, radeći u privredi mnogo sam se naučio, što mi je koristilo, imao sam rezultate, ali isto tako želim i ovdje u ovom Parlamentu. Meni je drago što sam dobio povjerenje od građana i zaista želim da svojim doprinosom u ovom radu iznesem i da doprinesem onome o čemu mi danas raspravljamo. Međutim, kad je u pitanju evo ova problematika ovih izvještaja, ja moram reći da sam svo gradivo koje mi je došlo pažljivo proučio, pročitao, pa čak i što kažu cijelu noć sam sjedio jer me je zanimalo zaista da vidim šta se dešava. Ja sam magistar saobraćajnih nauka, radio sam na odgovornim mjestima 25 godina i znam šta znači kad nešto valja i kad nešto ne valja. Prije svega radio sam kao sudski vještak, na sudu za ovakva mišljenja kad se kaže pozitivno mišljenje logično razumijemo, ali mišljenje s kvalifikacijom, mišljenje sa određenim nekakvim rezervama i td. ili negativna mišljenja, to je već malo i meni zbunjujuće. Zahvaljujući da smo mi intelektualci, da mi razumijemo o čemu se radi, običan čovjek to ne razumije. Ali i šta sam htio da kažem, kad želimo da nešto iznesemo, ja ne znam kakvi su računovodstveni propisi prije svega međunarodni po kojima se revizori rukovode, ja smatram da je vrlo bitno opredjeliti dvije stvari, valja i ne valja. Ako valja šta valja, prije svega imamo pozitivno mišljenje, ali i tamo uočio sam da na mnogim stavkama ima propusta. Ali i kod pozitivnog mišljenja može se reći pozitivno mišljenje, ali tražimo da se to, to, to i td. Ali oni koji su drastično kršili propise, a ja ću navesti gdje, mislim da tu treba reći negativno i navesti to, to, to i tu je stvar rješena. Jer zašto? Mi smo ovdje u Parlamentu, ja vjerujem, meni je drago što imamo kolega koji su iz prethodnih saziva, ali bi zamolio da u narednom periodu svi skupa dignemo svoj glas i zaista utičemo na promjenu ovakvog stanja. Ovo je nepodnošljivo, ja zaista u privredi, evo ajde da kažem iz saobraćaj, šta znači kad prođemo kroz crveno svijetlo u raskrsnici, je li to smijemo? Ne smijemo. Smatram da isto kod utroška sredstava, prije svega budžetskih, ne smijemo dozvoliti da se ogromni milioni, prije svega pogledajmo, dotaću se kolege Zvonka Jurišića, kad je rekao u poštanskom prometu. Nije on dobro pročitao, imamo 10 poštanskih operatera u BiH, od toga plate su kod jednih 10 hiljada po radniku, kod jednih 15, kod trećih 20. Mislim na, Pošte BiH imaju 20 hiljada maraka po radniku godišnje. Republika Srpska njihove pošte iz Banja Luke imaju ljudi 10 hiljada maraka po radniku, Hrvatske pošte – Mostar imaju 15 hiljada po radniku. Međutim, mi imamo privatne pošte koje imaju 170 hiljada maraka po radniku godišnje. To se moramo da zapitamo šta je to, kakav je to promet, ko to ... ? Međutim, ja znam da najviše javne institucije šalju poštu putem Fedeksa, putem DHL-a ili .... A znate koliko je koverta iz Sarajeva do Tuzle? 75 maraka. Redovnom poštom našom je to 6 maraka. Više o takvim stvarima moramo povesti računa. Šta sam htio reći, nakratko molim vas. Još što se tiče smanjenja troškova, ja vjerujem da se svi ovi troškovi mogu u najmanju ruku svesti minimalno za 10% na godišnjem nivou u svim 28 institucijama. Što se tiče troškova, aj da kažem zakupnine, mene zaista čudi da imamo institucije koje mjesečno plaćaju od 10 do 30 hiljada maraka poslovne prostore za 300 kvadrata. To je neshvatljivo. Za godinu dana, za tri godine da naprave milionski objekat da imaju za 50 godina, za 100 godina. Niko to se ne pita, ja zaista bih želio da, evo vidim da u našim prihodima, odnosno ne želim govoriti prije svega o 2009. godini, žalio sam samo da prokomentarišem neke stvari, s ovim ću i završiti. Smatram da u 2010. godini, a da ne kažem u 2011. svi oni po mom mišljenju koji su drastično kršili pravilnike, propise utroška sredstava, da moraju odgovarati. Ja ono što ću se zauzimati, to je u najmanju ruku da pokupe kofere. To su ljudi koji bi sami trebali da shvate da ovako više ne može. Mislim da mi poslanici zaista bi trebali dati svoj doprinos kroz pravilnike, kroz zakone, da ovu stvar svedemo na jedan razuman nivo, jer jedino tako će narod i ljudi koji su nas izabrali dati podršku nama, našem radu. A normalno i ovo što govore o platama, premda moram iskreno reći, ja sam radeći na berzi kao konsultant zarađivao duplo više nego što ovdje imam. Potrošim ovdje telefona, da ne kažem do hiljade maraka niko mi to ne vraća, međutim sve u želji da se svojim biračima odazovem, da mu kažem kakva je situacija. Ja za sada ću ovim završiti, vas pozdravljam i nije bitno kakvo će moje zaključno opredjeljenje biti, a u svakom primjeru za naprijed želio bih da se zna u kom pravcu ću ja nastupati. Hvala vam.
Riječ ima Beriz Belkić. Je li druga diskusija kolega Belkiću?
Biće kao i obično kraća od 3 minute.
Dobro.
Dakle, ja sam vrlo pažljivo slušao i bilo je vrlo korisno. Međutim, na samom početku sjednice, da vas podsjetim, mi smo konstatirali da je ovo izvještaj, da su ovo izvještaji za 2009. godinu, čuli smo gospodina Šegu, čuli smo gospođu Majkić iz Komisije za finansije i budžet. Međutim, mi smo otišli u raspravu. Nema problema, evo ljudi su rekli, ja predlažem da mi ovo privodimo kraju, gospodine Tomiću Vama se izvinjavam, evo ja sam strpljivo čekao sve ove prijavljene, da se izjasnimo o ovim zaključcima, a ove sve diskusije koje smo čuli to su praktično diskusije za 2010. pa ćemo ih ponoviti i nema problema.
Za riječ se javio Boško Tomić, izvolite. 29
Hvala lijepo. Evo uvažavajući ovo što kolega Belkić kaže, ja prihvatam da i tako sam i shvatio na komisiji i ono što je u ime komisije iznijela gospođa Majkić kao podpredsjednik, mislim da smo mi iz komisije svoj stav rekli i nadam se da će to danas i Parlament prihvatiti. Ali evo ja nisam imao priliku do sad da ovu knjigu dobijem zato što sam novi poslanik, pa i računao sam da uopšte ne postoji negativno mišljenje. Za razliku u RS negativno mišljenje dobije preko 30% organizacija i institucija na kojima se vrši revizija, ovdje su vjerovatno kriteriji nešto drugačiji. Međutim, sad sam vidio da postoji negativno mišljenje, pa onda, pošto nećemo danas o tome raspravljati, zbog toga bi dobro bilo za 2010. da revizija malo drugačiji status, odnosno da ipak na drugačiji način pogleda neke stvari. Neprihvatljivo je recimo da u jednom od izvještaja kaže – proces planiranja nije i dalje efikasan, pravdanje putnih naloga se ne obavlja u propisanim rokovima i td. Četiri, pet ključnih stvari zbog kojih se u RS dobije negativno mišljenje ovdje se dobije neko mišljenje ili sa rezervom ili sa naglaskom i td. U tom pravcu očekujem za 2010. da ćemo imati izvještaje u kojima će biti kriteriji do kraja poštovani. Jer ako je tako onda je jako dobra stvar da u BiH nema onih koji su napravili izvještaj kojem bi trebalo dati negativno mišljenje. U tom pravcu za 2010. vjerovatno ćemo se mnogo više posvetiti i pojedinačnim, pojedinačnim izvještajima za svaku od institucija i ukazati na primjedbe. Ne slažem se ja s tim da mi saslušavamo ljude, imaju li određene institucije, naše je da konstatujemo, a sve službe treba i nadležni organi da provode svoje aktivnosti i naše je da ono što treba Parlament da usvoji, da ti koji polažu račune da pred Parlamentom se, odnosno pred komisijom kažu, a komisija je ta koja ima veoma stručne ljude i sa dosta iskustva i mislim da će dati dobre i korisne predloge i u tom pravcu podržavam predloge komisije, nadam se da ćemo ih prihvatiti danas. Hvala.
Za riječ se javio Mladen Ivanković Lijanović, izvolite.
Zahvaljujem gospodinu predsjedavajući. Dame i gospodo osnovno pravilo poslovanja propisano i međunarodnim standardom jeste tzv. četiri P – planiraj, provedi, provjeri i poboljšaj. To su osnovna četiri pravila koja su uvedena ISO standardom, ISO normom u svakom dijelu poslovanja. Dakle, u izvještaju smo vidjeli da određene institucije nisu imale ni plana, a dobile su sredstva da s njima upotrebljavaju. Dakle, te institucije uopće nisu krive jer su oni imali sredstva na raspolaganju bez plana, dakle mogli su trošiti onako po svom nahođenju i mi sad možemo ovdje samo pretpostavljati, je li to trebalo, je li to bilo dobro ili nije dobro, al' to ne pije vode. Dakle, ne može se odobriti instituciji sredstva dok nema usvojen plan, ako ima usvojen plan onda je jasno. Plan se provede, imamo reviziju koja je obavila svoj posao, dakle provjerila i nami dostavila točno što mi trebamo sada uraditi da bi poboljšali stanje. I u reviziji je to točno i navedeno, ali bez čvrste parlamentarne većine mislim da će to vrlo teško biti provodivo. Zato ja i ne želim ovom prilikom ni davati konkretne neke zaključke, samo želim naglasiti da trebamo imati čvrstu parlamentarnu 30 većinu, odnosno političku volju da bi to sve proveli, da se to ne bi ponvo ponavljalo i sledeće godine. E, hvala.
Riječ ima Amir Fazlić, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, cjenjene kolege i kolegice. Jednostavno je nemoguće nejaviti se na, za današnju tačku dnevnog reda o Izvještaju institucija BiH iako je ovo 2009. godina, ali ono što mene ohrabruje kao novog poslanika, to je diskusija poslanika koji ne gledajući iz čeije je partije pojedini direktor ili ministar institucija BiH, osvrću se i kritički ali i pohvalno. Ono što mogu da kažem 2009. godina će nama novim poslanicima ipak pomoći da prilično uđemo u temu i finansijskog stanja u državi BiH i ovih institucija, ali ono što me obeshrabruje to je ipak pojedine negativne stvari koje se u ovim izvještajima iznose. O ovim negativnim stvarima neću dosta da pričam, ali evo jedan od zaključaka koji je dala i Komisija za finansije da se ovo danas primi k znanju je možda izlaz iz ove situacije. Ali ono što mogu da primjetim, mi smo na komisiji imali prisustvo, veliko prisustvo određenih institucija i vjerujte nismo mogli ni sjesti mi članovi komisije, a vidim da na Parlamentu nema nikog. Jes to puno sedamdesetak institucija, ali mislim da ovako značajnu temu ne bi više trebali realizovati barem za 2010. ili naredne godine, pa nek je to dva dana zasjedanja, mi znamo na nižim nivoima kad raspravljamo o revizijama u kantonima u opštinama kakve su te teme, koliko je tu novinara, koliko je tu, koja je tu pozornost tih tema. Zato bih volio da 2010. znači nisam pisao zaključak, sjednica za 2010. godinu s ovom temom bude organizovana na način da barem veći dio tih institucija bude prisutan, al' da se to ne svede na rang sekretara, pomoćnika, nego odgovornih lica. Nama je bitno da oni čuju šta mi to govorimo i nama je bitno da oni čuju određene mjere, ne samo da ih dobiju u smislu zaključaka u pisanoj formi, nego da čuju ipak su poslanici odgovorni. Mi ćemo nakon godinu dana biti ocjenjivani koliko je ko diskutovao, šta je njegova diskusija doprinijela u radu Parlamenta. Ali vjerujte ako njima samo damo ovo kroz zaključke i ponavi se isto onda, onda nećemo imati dobru situaciju. Evo ja ću ponoviti neke stvari mada je dosta toga rečeno, ali zaista plate su u ovom izvještaju revizora, iako zaista su revizori dosta toga uradili, iako pofaljujem rad ove institucije, plate su tamo prikazane u brutu, ja bih ipak volio da ovih sedamdesetak odgovornih ljudi vidimo koje su to njihove plate u netu, u brutu, koji su to troškovi reprezentacije, mobitela i svega toga. Dosta je toga prikazano, ali barem u jednom tabelarnom pregledu. Znamo mi u politici kad hoće nešto da se malo i ne vidi pa se to kroz broj stranica sakrije, dajte nam to malo tabelarno da mi to vidimo, pa da malo uporedimo nas poslanike koji odgovaramo, koji donosimo, koji glasamo za ove izvještaje sa tim odgovornim licima. U svakom slučaju ja svatam da je Služba za reviziju zaista, da njihovi izvještaji svake godine poboljšaju stanje, ima to svog efekta. Međutim, Bosna nema dosta vremena da bi čekali da za 10 narednih godina mi imamo neki efekat koji zadovoljava stanje u EU, nego želimo da to ide malo brže i malo naprijed. Evo znači, uz jedan prijedlog da 2010. godina, izvještaji iz 2010. godine budu propraćeni sa punom salom odgovornih lica, ja bih završio svoju diskusiju i dao podršku onom 31 prijedlogu koji je iznesen da se ovo primi k znanju, a da zaključci komisije iz 2009. budu uzeti u obzir kad budemo razmatrali 2010. godinu. Toliko.
Zahvaljujem kolegi Fazliću i za riječ se javlja ministar finansija, gospodin Vrankić. Izvolite. Evo ipak za one koji su govorili danas da nema Vijeća ministara, vidite da postoji Vijeće ministara. Izvolite.
Da, da, poštovani zastupnici, predsjedavajući sve vas skupa pozdravljam. Evo nalazim se tu, a i smatram ovo jako bitnom sjednicom, dnevnim redom i zbog tog sam evo tu, a svak je procjenio prema sebi je li treba ili ne treba biti. Ono što je ovdje neko rekao – revizija nije sud, nije ono crno – bijelo, kriv si nisi kriv, mi smo svi skupa na jednom poslu. Revizija je jedna od neovisnih stubova, institucija u našoj zemlji i ja bih rekao njezin nalaz je intigator stanja ocjene sustava u kojem se nalazimo. Iz njega bi trebalo izlučiti zaključke i mislim da se niko ne može izvući odgovornosti, ono sve što je dobro to djelimo svi zajedno, ono što nije dobro ipak moramo svi to podjeliti skupa, naravno svak sa svog aspekta i sa svoje nivoa odgovornosti. Ono što je ovdje za mene jako bitno, a to je da mi smo kroz, mogli vidjeti kroz ovaj neovisan nalaz revizije koja je u funkciji znači iskazivanja pravog stanja funkcioniranja cjeloukupnog sustava i odnosa prema sustavu, na jedan način nama daje i preporuke kako da to popravimo i kako da idemo korak naprijed. Ono što je bitno zaključiti ako se usporedimo ili ja mogu reći, evo ministar koji, sad možda može biti je li i zadnja sjednica Parlamenta na kojoj učestvujem kao ministar, to je velika razlika prije četiri godine i sad. Ovaj, ogromna je to razlika, to moramo reći, priznati i to je svugdje tako. Ovaj, ja to volim reć kad se govori o računovodstvu i financijama to je prije četiri, pet godina bio fišek sustav, ovaj, bilo je sve na jednoj kartici ušlo, izašlo, platilo se, svak je vozio šta je htio, vraćao se, odlazio, putovao i td. Danas to nije tako, to u mom ministarstvu ni približno nije tako, a pogotovu ovo što smo zadnji put zaključili kad smo rekli – da Ministarstvo financija treba biti koordinator između, znači, revizije, odnosno Parlamenta i korisnika. Mi smo tu ulogu uzeli na sebe i mislim da smo jako dobro koordinirali i da smo jako puno posla napravili u ovome periodu. Ja ću samo reći da smo pripremili jako puno pravilnika i jako puno odluka. A ono što ste danas spominjali, evo to samo više kao informaciju, da imamo tri pravilnika, to je o upotrebi službenih auta evo ... to spominjalo, pa reprezentacije, pa upotrebe telefona i td. te smo sve pravilnike napravili i dostavili smo na Vijeće ministara. Vijeće ministara ista, moram reći, nije se još izjasnilo o njima, neke su kolege mislili da ne trebamo to raditi kao da ne bi opteretili kolege iza nas, pa neka dođu da to ovaj, korektno odrade. Mislim evo, ali ja sam ipak mislio da mi to trebamo donijeti i na to se ne osvrtati. Isto tako imamo upućenu Vijeću ministara, znači napravljene dvije odluke, to je Odluka o odvojenom životu i Odluka o službenim putovanjima. Evo same činjenice, mislio sam da tu najviše je bilo i primjedbi, ali evo to smo na jedan način oblikovali i vjerovatno će to trebati dorađivati. Ovaj, nemoguće je idealno napraviti za svi okolnosti, ja bih zato zaključio sa možda evo jednim razmišljanjem, da mi moramo vršiti i vršimo analizu primjene zakona. Iz te primjene zakona vidimo šta treba dograđivati, šta treba 32 popravljati i donositi nove zakone. I ono, mi to obično zovemo je li, reforme pa ovo malo kad dođu je li, ljudi u BiH da kažu strukturalne reforme, pa nam malo pomognu. Pa je neko od ovih kolega govorio, ne znam tamo nešto, ne znam sustav koordiniranja, praćenja ili nadgledanja pa 4 miliona eura. Sve mi to iskazivamo kroz proračun, a često puta ne utičemo na to, jer je neko drugi ko to implementira, radi, ali to je naša realnost, oni su došli nama pomoći, mi ih tražimo pa onda kad nešto izgleda tako je li, možemo gledati nešto i popraviti ako smo u stanju, nametnuti se u tom procesu, al evo mislim da je to ono zbog čega to tako radimo. I mislim da tu moramo i dalje nastojati da napravimo te odluke i evo sama izrada ovih pravilnika, odluka je faktički poboljšanje tog sustava. I naravno transparentnost koja se iskazuje kroz ove izvještaje, mislim da je osnovna, demokratski postulat i svak ima pravo na kritiku i zašto ne bi građani vidjeli šta mi trošimo, koliko trošimo, nekom može biti malo, nekom može biti puno. A ja ću reći da ovaj, puno toga i zavisi o nama kako će izbledati revizija kad budemo radili reviziju za 2011. Nemamo proračuna, kako će izgledati taj učinak, a mi smo ovaj put po prvi put sa ove koordinacije Ministarstva financija, revizije i vas iz Parlamenta ove komisije već poslali za zahtjeve za proračun za 2011. Jedan urnek učinka koji mora svak da napravi po svim programima da bi smo mogli evo iz njega napraviti za narednu godinu nešto što će biti cjelovito za sve proračunske korisnike. Napretka ima, nije dovoljno, moramo zajedno naprijed, biće bolje. Živjeli.
Zahvaljujem na dodatnim pojašnjenjima ministru finansija, gospodinu Draganu Vrankiću. Za riječ se na kraju javio i Milenko Šego, glavni revizor, izvolite.
Ja ću veoma kratko
Ovo su jako ozbiljne teme i zaista ipak nađite dodatno strpljenje da sve saslušamo.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Ja ću zaista veom kratko, mislim da je korektno da odgovorim na neka pitanja koja su ovdje istaknuta. Prije svega zahvaljujem se zaista na veoma konstruktivnim raspravama, na podršci Uredu, na podršci našemu radu, premda vjerujte mi nas činjenica ako i nećemo biti podržani, neće spriječiti da radimo svoj posao. Dakle, mi smo profesionalci, imamo zakon i td. i mi ćemo do kraja raditi svoj posao. Ovdje je bilo istaknuto pitanje na samom početku – šta je sa revizijom učinka, u koje smo vrijeme i td.? Mogu da vam kažem da Ured za reviziju uvodi reviziju učinka, mi smo već izvršili dvije revizije učinka, to ste vi raspravljali na ovom Domu u nekom ranijem sazivu. Imamo sada dvije revizije učinka koje su u tjeku, jedna od njih je pri samom kraju, a tiče se zakupa poslovnih prostorija za institucije BiH. Bilo je ovdje dosta rasprave i dosta pitanja na tu temu, mislim da će ta 33 revizija dati odgovore na mnoga od ovih danas postavljenih pitanja, tako da ćemo tada cjelovitije moći raspravljati o ovoj problematici. Ovdje je bilo spominjano pitanje odgovornosti i dobro je da je spominjano. Jer uvijek treba postaviti to pitanje s obzirom da revizija nije sama sebi cilj, nismo ništa napravili ako smo završili revidiranje institucija, dostavili Parlamentarnoj skupštini i ako se na tome stalo. Dakle, na potezu su institucije sustava, prije svega Parlamentarna skupština. U ovim izvješćima nalazi se ta snaga potrebna, tako da kažem, nekakav motor od nekakvih konjskih snaga, to treba znači upaliti i pokrenuti. Ako motor stoji ugašen ništa od toga nema, vi ste ipak na potezu, vi morate pokrenuti institucije sustava kako bi se i to pitanje odgovornosti i implementacije naših preporuka svodilo na jednu razumnu mjeru. Isto tako ovdje je bilo dosta govora o, mislim da je gospodin Lozačnić o tome govorio, o jedinstvenim pravilima mi uporno pišemo o tome u svako naše izvješće sadrži jedne takve ocjene, procjene, kvalifikacije, problem je što ne postoje jedinstvena pravila potrošnje tako da imamo zaista, mi to tako zovemo, neprimjerenu situaciju da recimo direktor neke minorne, premda nema minorne agencije u smislu njene važnosti, ali po proračunu i po kapacitetu, ovaj, ima neke troškove veće nego, recimo ili vozi skuplji i veći automobil nego recimo član Predsjedništva, član Kolegija i td. Dakle, za sve to trebaju postojati jedinstvena pravila, mi o tome pišemo. Dakle, na institucijama sustava je da se takva pravila i donesu. Ovdje su spominjane i neke pojedinačne, ovaj, agencije, Agencija za poštanski promet, SIPA i td. ja zaista u ovom kapacitetu ne bih mogao sad pojedinačno o tome govoriti. Mislim da je opisano sve u našim izvješćima. Pitanje napretka, pitanje toga da li je situacija bolja, da li se napreduje, da li se stagnira. Mislim da je gospodin Vrankić, ministar finansija prilično dobro to procjenio i rekao. Dakle, ako se revizija posmatra u kontinuitetu onda zaista imamo, imamo ogroman napredak. Pitanje mišljenja je kao što znamo stvar profesionalne prosudbe revizora. Ono je neovisno i mislim da upoređivanje sa Glavnom službom ili sa ne znam Federalnim uredom, Brčko Distriktom ovaj, ne može se baš uvijek tako upoređivati obzirom da je situacija zaista drugačija, heterogeniji je sastav institucija i klijenata koji se revidiraju na entitetima i na razini države. Mi na razini države znači imamo isključivo proračunske korisnike gdje je ustrojena jako dobro, moram reći, glavna knjiga trezora, gdje mnoge stvari funkcioniraju, naravno da to treba poboljšavati, mi dajemo u tom smislu preporuke. Nije moguće, dakle, probiti proračun, prema tome, a na entitetima kao što znate imamo i javne kompanije, poslovanje na tržištu, iskazivanje dobiti i td. šume, vodoprivrede, telekome. Tu je situacija moram reći zaista složenija, konfuznija, prema tome ukoliko je, mislim da je neko govorio o negativnom mišljenju, ono proizilazi iz takvih jednih, iz takvih jednih konotacija. Premda ne vjerujem da je 30% toga. Mi imamo jedinstvene vodiće na razini sva tri, sve tri institucije, isto radimo, iste su polazne osnove. Prema tome sasvim je identična situacija kada je u pitanju, kad je u pitanju pristup ovaj, poslovima same revizije. Evo toliko, hvala lijepo. 34
Zahvaljujem. Konstatiram da više nema prijavljenih za raspravu po navedenim tačkama dnevnog reda. Zatvaram raspravu. Otvaram raspravu u okviru 63. tačke dnevnog reda, Ad. 63. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji Projekta obnove i rekonstrukcije Zgrade prijateljstva izmeĎu Grčke i Bosne i Hercegovine (HiPERB 1 i HiPERB 2), materijal brkoj: 01-16-1-903/10 od 30.6.2010. Izvještaj smo dobili 30.06.2010. Mišljenje Komisije za finansije i budžet smo dobili 21.09.2010. Komisija je prihvatila izvještaj s preporukama sadržanim u njemu i predložila Domu da ga usvoji. Otvaram raspravu o Izvještaju. Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Prelazimo na 64. tačku dnevnog reda 6. sjednice Predstavničkog doma, Ad. 64. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji izvršenja Budžeta institucija BiH za 2009. godinu