Dobro jutro želim svima! Dakle danas nam je točka dnevnog reda Izvješće o stanju robnih zalihama za 2015. i 2016. godinu sa financijskim pokazateljima, ali prije toga izvolite.
Tražim stanku, molim za 10 minuta po pitanju strane investicije.
Može, dozvoljeno. Sljedeći.
U ime SDP-a tražim stanku bez nabave aviona.
Dozvoljeno. Nabava aviona. Hvala. Gospodin Bulj, izvolite.
Tražim stanku u ime kluba MOST-a 10 minuta aktualna politička situacija.
Živi zid.
Poštovani potpredsjedniče Sabora u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e tražim stanku u trajanju od 10 minuta kako bih progovorio o epidemiji raka u Republici Hrvatskoj.
Izvolite.
Tražim stanku od deset minuta u ime kluba HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a na temu nasilje u društvu.
Gospodin Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a tražim stanku od 10 minuta na temu aktualna politička situacija.
Hvala lijepo. Nastavljamo točno u 10 sati. Hvala. STANKA U 9,45 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,00 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, isteklo nam je vrijeme stanke pa ćemo po redu. Prvi će u ime Kluba zastupnika Neovisnih za Hrvatsku govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege. Ovaj tjedan smo raspravljali baš o ključnim pitanjima, mehanizmima državnim bez kojih ne možemo napraviti modernu državu, to je sustav javne uprave, tu je bio zakon na stolu o strateškim investicijama i kako to riješiti. Tapkamo na mjestu. Imate onaj časopis Doing business to je ogranak Svjetske banke gdje se ocjenjuje atmosfera za investicije od 1 do 190, mi smo tu negdje po pitanju građevinskih dozvola, registracije zemljišta itd. negdje na broj 60 i tu tapkamo na mjestu. Zašto je to tako? Evo kod nas institucije i formulacije zakona izgledaju sve isti kao u državama koje su funkcionalne, recimo gdje vlada anglosaksonski zakon, sve izgleda savršeno. A šta stoji iza te dimne zavjese, zašto ne možemo naprijed ići? Evo stoji iza te dimne zavjese horda birokrata, činovnika, pravna nesigurnost itd. Imamo loša priprema, loša izvedba, to bi reko vojnički. Nijedna državna administracija ne može funkcionirat pravilno ako se pravila stalno mijenjaju i ako izvedbe ovise o mitu, korupciji i neefikasnosti. Vraćam se natrag na onaj stari homo … iz bivšeg sustava gdje je krađa bila dozvoljena sve od toalet papira do generatora, to smo prenijeli u ovaj sustav. Kada ćemo početi voditi, kada će vodstvo počet funkcionirat u ovoj državi i po dekretom? Kada ćemo napraviti jasne pravne okvire, pojačati nadzor nad kadrovima, kada? Gdje su antikorupcijski zakoni? Što više mita to bi trebali više kazni, a tu imamo pravnu kaljužu od strateške do taktične razine, to sam rekao deset puta u ovom Saboru. Neko tu raspravlja recimo o profesionalnoj etici, imamo stranku ovdje, stranka koja je nedavno iznijela jednu verbalnu dimnu zavjesu, kaže da se zalažu za moralni kapitalizam. Naravno, nijedan sustav ne može funkcionirat, najmanje poslovni i ekonomski bez pravno etičkih okvira. A dva mjeseca prije su govorili da treba vratiti natrag do kolektivizacije iz '45. godine. Ko koga zavarava ovdje? To je zastrašujuće. Evo imamo kadrove koji su izašli iz te samoupravne anarhije gdje korupcija nije bila samo proizvod tog sustava nego integralni dio, to imamo danas. Evo zašto ovdje niko nije uveo od devedesete godine na dalje, kada su probali to stopirati, Zakon o porijeklu imovine, porijeklo imovine? I ne možete uzeti više od 10 tisuća dolara u državi gdje vlada anglosaksonski zakon da vas neko ne pita porijeklo imovine. Kako to riješiti? Evo imate poduzetnike u stvari ove barune koji plaćaju minimalnu plaću, a ustvari pokazuju nešto drugo, a ostatak ide u džep. Oni imaju vile, jahte, a ljudi rade za crkavicu. Kakva je to država? Ja vani nigdje nisam čuo da neko ne plaća radnika mjesec, dva mjeseca, da taj radnik nema osiguranja. Kako je moguće imati 19, 20 poduzeća bez ijednog zaposlenika? Jel to moguće? To je zastrašujuće. Ovo samo meni potvrđuje tu tezu koji neki ne prihvaćaju kada to govorite, vi ste moderni heretik da mi još nismo izašli iz tog sustava ovo je ustvari samo produžetak komunizma koji se može opisati jednom rečenicom, teror svak protiv svakoga u svakom trenutku, to danas imamo. I dok se taj mentalni sklop ne promijeni ostat će u glavi taj homo koruptikus, homo jugoslavenikus i naravno ako nemamo taj pravno moralni okvir na mjestu, nitko neće doći ovdje investirat. Imat ćemo tvornice u Lici dvije, tri koje danas gdje su stopirane investicije, dozvola nema, imat ćemo još sivu industriju i druge, treće generacije koje tamo trune po Jadranskoj obali, ali od novih investicija neće biti ništa ako ljudi ne počnu voditi i ako ne postave taj pravni okvir o čemu ja govorim.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Franko Vidović. Izvolite.
Natječaj za nabavu eskadrile borbenih aviona zaključen je 3. listopada 2017. godine. Ministar Krstičević je sutradan izjavio da su pristigle četiri ponude i to da SAD nude novi F16, Izrael i Grčka polovne F16, a Švedska novi Gripen te da će odluka o kupnji biti donesena u naredna dva mjeseca. Takve izjave je ponovio u javnosti više puta. Od tada je prošlo pet mjeseci, Odbor za obranu se sastao polovicom prosinca i dao svoje zeleno svjetlo namjeri nabavke aviona. Ovo moram naglasiti jer se u javnosti često misli kako je Odbor za obranu birao između ponuda, što nije istina. odbor je načelno dao zeleno svjetlo za nabavu eskadrile višenamjenskih borbenih zrakoplova nakon što su mu prezentirane sve četiri pristigle ponude, ali bez izjašnjavanja koja je ponuda najbolja. I takva je odluka jednoglasno prošla na odboru. Ovo naglašavam jer se u javnosti često pojavljuje pogrešno interpretirana priča da je odbor izabrao najbolju ponudu. Odbor temeljem ustava i zakona dajem samo načelno mišljenje o nabavi, ali ne bira konkretnu ponudu. Odluka o konkretnoj ponudi je u domeni Ministarstva obrane koji je predlaže Vladi pa kada Vlada prihvati odluku onda se ide na Vijeće za obranu koju sazivaju premijer i predsjednica zajedno. Od tad se u javnosti pojavilo mnoštvo priča o nabavi zrakoplova, one su uzrokovane potpuno netransparentnim postupkom i otezanjem odluke o odabiru najbolje ponude. Uzrokovane su sa druge strane i kratkoćom objavljenog natječaja. Druge zemlje drže takve natječaje otvorenim i po godinu, dvije pa kada prikupe ponude onda iduće dvije odlučuju o njima. Uzrokovane su obećanjima ministra da će sve biti riješeno do kraja prošle, 2017. godine. Uzrokovane su objavama u izraelskim medijima da je nabava aviona gotova priča nakon što su se sastali izraelski i hrvatski premijer. Uzrokovane su i posljednjom izjavom predsjednice koja se jasno ogradila od te nabave i u pravu je. Neka Vlada donese odluku, stane iza te odluke pa ću onda sazvati Vijeće za obranu. Zbog cijele hrvatske javnosti SDP mora postaviti pitanje oko nabave aviona i to. Zašto nismo prvo odlučili o sredstvima koja smo sposobni izdvojiti na nabavu aviona pa onda išli na natječaj nego smo krenuli obrnutim putem. Natječaj završen u listopadu a sredstva smo osiguravali u prosincu novim proračunom. Zašto smo u natječaju objedinili neusporedivo, nove i polovne zrakoplove? Zašto se u javnosti olako utvrdilo da će odluka biti donesena do kraja godine. Zašto nismo ostavili mogućnost produženja natječaja i u pojedinačnim zasebnim pregovorima pokušali ishoditi što bolju cijenu, što bolje uvjete za RH. Zašto MORH ne informira javnost o tijeku cijelog postupka i odabira već informacije do građana dolaze na kapaljku i uvijek su optimistične, tipa riješiti ćemo sve do kraja prošle godine. 2020. kada predsjedamo 2020. novi avioni će čuvati hrvatsko nebo i slično. Zašto su izraelski mediji najavili završen posao sa Hrvatskom? Zašto na pitanje koje sam tada postavio premijeru i potpredsjedniku Vlade RH ministru obrane oko razgovora sa izraelskim premijerom i najava u izraelskim medijima nije do danas odgovoreno. Pretpostavljam da premijer zna o čemu su pričali. I još cijeli niz pitanja u svezi natječaja za nabavu borbenih zrakoplova je otvoren. SDP je otpočetka snažno podržao jačanje i modernizaciju Hrvatske vojske. Upravo su SDP-ova Vlada i saborska većina predložili i prihvatili da u svim relevantnim dokumentima koji se tiču Strategije razvoja hrvatske vojske bude naglasak na modernizaciji zrakoplovstva i nabavi novih višenamjenskih borbenih zrakoplova. I zbog tog su SDP-ovi zastupnici podržali načelnu nabavu novih zrakoplova na Odboru za obranu. Ali to ne znači da smo dali zeleno svjetlo za sve što Vlada napravi i ne znači da smo dali zeleno svjetlo za netransparentnost i obavijenost cijele nabave pričama i tajnama. Upravo zbog značaja, zbog važnosti strateškog poteza koji je pred nama i koji će za dugi niz godina odrediti razvoj hrvatskog zrakoplovstva, mi u SDP-u mislimo da je transparentnost cijelog postupka jamac dobre i kvalitetne nabave i čistog posla. Mi u SDP-u tražimo odgovore na ova pitanja u ime cijele hrvatske javnosti a želeći potaknuti i Vladu na najbolji odabir. Jasno o sadržaju tih odgovora će ovisiti i naš daljnji Sabor. Hvala.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika je onaj MOST-a Nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege. Evo na početku sam ukazao da nije dobro šta kasnimo jutros sa sjednicom, ne bih volio da Parlament pređe ono šta je u Vladi kaos i nered pa evo očekujem i zbog kašnjenja a i zbog dijela gdje danas nemamo glasanje i tek je jutros kazano da nemamo glasanje. U razloge neću ulaziti ali očito je kaos. Oporba je ovaj put očito spasila većinu jer je preuzela predsjedavanje sa zakašnjenjem. Međutim imamo jednu temu o kojoj govorim cijelo vrijeme otkada sam u parlamentu a govorim o brdsko-planinskim područjima, područjima u kojima živi preko 230 tisuća stanovnika, to su područja Dalmatinske zagore, Like, Gorskog kotara i Zagorja. Postojeći Zakon o brdsko-planinskom području na snazi je od 1.1.2015. i do tada se je do 2002. mijenjao 7 puta. Tri godine zakon je naravno neučinkovit, neprimjenjiv i naravno da zbog i brdsko-planinska područja čekaju i lokalne samouprave novi zakon zbog iseljavanja novih područja koja sam naveo. To je jedno ogromno područje, to je najveći prostor u RH. Jedino što imamo obećanja da će biti to 1.1.2016., pa 1.1.2017., pa 1.1.2018. i sada se najavljuje 1.1.2019. šta znači na tim područjima ljudima i narodu je dosta lažnih obećanja. Jučer sam bio i u Gorskom kotaru gdje imamo 22 tisuće 959 stanovnika po popisu iz 2011., nažalost to rapidno pada. Tu imamo tri grada, Delnice, Vrbovsko i Čabar. Bio sam sa sva tri gradonačelnika i upozorili su i ukazali da jedino ih se sjeti kada je elementarna nepogoda kao što je bio snijeg, međutim kako snijeg kopni tako snijeg, kako snijeg kopni tako njihovi problemi ostaju u njima, računi za platiti ostaju njima i to se uvjerio moj kolega Sladoljev i Pranić pa mogu poslije i potvrditi. Znači problem smanjenja gradskih proračuna, jedan od osnovnih problema nema beneficija za poduzetnike i naravno da nitko u tim uvjetima gdje više trebaju ulagati i za energiju i za pronalazak radne snage bez ikakvih beneficija nitko od poduzetnika niti može biti konkurentan niti želi. Država tu treba beneficije davati poduzetnicima. Nije normalno da je vodni doprinos, voda, naknade, kilovat struje, pa čak i drvo kao ogrjev, u Gorskom kotaru ista cijena kao u Zagrebu, tu je najskuplji život. U ovim najtežim područjima ljudi odlaze, najskuplji je život, a to možemo vrlo lako vidjeti. Najskuplje je održavanje infrastrukture, brojne ceste koje su ostale poslije snijega, klizišta u Zagorju, vodoopskrba brojnih nemaju, najduži su, takva je infrastruktura, to je ogromno područje a malo je stanovnika. Gorski kotar rekao sam problem šuma, jednostavno tih šuma u Gorskom kotaru samo ima koristi Hrvatske šume i centralna država, sve je centralizirano baš da budu lokalni čelnici ti stanovnici ovisni o vlasti u Banskim dvorima, da moraju biti prosjaci a ne da služe svome narodu. Lokalni čelnici su doslovno prosjaci. Imamo zakon brdsko-planinski koji je najavljen i 5 mjeseci se nije sastalo povjerenstvo za novi zakon šta je više nego sramotno, iz godine u godinu obećavati Dalmatinskoj zagori, Lici, Gorskom kotaru i Zagorju novi zakon. Zbog ovih problema više nemamo vremena čekanja, najviše iz tih područja iseljava ljudi. Ja i kolega Ante Pranić pripremamo novi zakon sa stručnjacima koji ćemo uputiti svim gradonačelnicima i načelnicima sa ovih područja već kad ne žele Vlade i ova Vlada naravno mijenjati zakon, nadam se da ćemo zajedno sa čelnicima lokalnih samouprava predložiti vama saborskim zastupnicima zakon sasvim specifičnostima od Gorskog kotara, Like, Dalmatinske zagore i Zagorja. Ta područja više nemaju vremena, ta područja su zaboravljena i nemamo više niti jedan razlog da čekamo lažna obećanja iz ministarstva da će krenuti novi zakon. I ne samo to, Čabar je proglašen u regionalnom razvoju kao razvijeni grad, to je sramota. Hvala.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika je onaj Živog zida i SNAGA-e u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Uvažene kolegice i kolege. Jučer smo dobili odgovor na moje zastupničko pitanje od 30. siječnja o broju umrlih od raka, vjerujem da su svi zastupnici informirani, ali ja želim ovim podacima obavijestiti i javnost. Ono što smo do sada slutili, sada imamo i službeno a to je da broj umrlih od raka kontinuirano raste iz godine u godinu. Ti podaci porazniji su iz razloga jer se broj stanovnika smanjuje svake godine sve više i više. Dakle, 2012. umrlo je 13 704 stanovnika Hrvatske, 2013. 13 788, 2014. 13 939, 2015. 14 012 i 2016. 14 065 od čega 8 099 muškaraca i 5 966 žena. Ukupno je od raka u tih 5 godina statistički umrlo 70 000 ljudi odnosno 28% ukupnog umrloga stanovništva. To praktički znači da danas u Hrvatskoj svaka četvrta osoba umire od raka. Hrvatska je po stopi raka 6. u svijetu. Htio bih upozoriti javnost zbog toga što ona ovaj problem ne primjećuje ne znam iz kojeg razloga, vidimo da nas mediji plaše terorističkim napadima, vidimo da nas plaše ospicama u Srbiji, ja ne kažem da to nije problem, da ne trebalo ljude upozorava, ali moramo biti svjesni da danas i svaki slijedeći dan u Hrvatskoj 40 ljudi umire u najstrašnijim mukama od bolesti koja je do nedavno bila tek rijetkost. Zamislimo npr. da se danas dogodi saobraćajna nesreća u kojoj pogine 40 ljudi, ja vjerujem da bi sve televizije, svi mediji o tome izvještavali barem tjedan dana, ali kad 40 ljude umre, idemo reći to tako u tišini, svaki za sebe, o tome se jednostavno šuti. Htio bih pitati iako već mediji tome ne posvećuju dovoljno pažnje, zašto odgovorni isto tako ne reagiraju. Također vrijeme je da se uopće zapitamo otkuda tolika epidemija raka. Kako to da imamo sve više lijekova za rak, da su oni sve skuplji i skuplji a da istovremeno broj oboljelih ne opada nego raste. Kako to da rak dobivaju oni ljudi koji nemaju genetske predispozicije na njega i kako to da ga sve više dobivaju mladi ljudi i djeca? Je li tome kriva uvozna hrana s čime su suglasni i ministar Tolušić i ministar Kujundžić koji su to rekli na zajedničkoj sjednici saborskih odbora? Trebamo li se zapitati utječu li na to glifosati koje su države europske članice zabranile a Hrvatska odobrila do 2023. iako je WHO rekao da su glifosati najvjerojatnije kancerogeni? Postoje li dodatni uzroci izbijanja raka od onečišćenja okoliša pa sve do stresa? Htio bih apelirati na saborske odbore da održe tematske sjednice na ovu temu a također na Ministarstvo zdravstva da konačno donese nacionalnu strategiju borbe protiv raka. Ovo nije stvar niti Živoga zida niti HDZ-a niti bilokoga od nas pojedinačno, ovo je stvar čitave nacije. Ako se okrenemo oko sebe, vidjet ćemo da rak jednako pogađa i najsiromašnije građane i najveće socijalne slučajeve kao i saborske zastupnike, kao i predsjednike stranaka, kao i predsjednike Sabora a isto tako kao i najveće bogataše u Hrvatskoj, svi su jednako izloženi i prema tome trebali bi se svi zabrinuti jer praktički možemo se svi zajedno zapitati jedino tko je slijedeći na redu. Pozivam da se okrenemo spašavanju života ljudi, da napravimo analizu, da donesemo preventivne mjere, da se borimo protiv ove opake bolesti jer ako spasimo samo 1000 života godišnje od ovih 14 tisuća imati ćemo na što biti ponosni kad se sjetimo našega mandata, a siguran sam da ove crne brojke možemo i prepoloviti ako nam ovo katastrofalno stanje postane prioritet. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Goran Dodig. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Tema o kojoj ja želim danas progovoriti zaslužuje puno više vremena, ne zbog toga što ja mislim da meni treba puno više vremena, nego zbog toga što je zaista kompleksa. Tema je nasilje. Nasilje, ja bih rekao, kao opći fenomen. O nasilju možemo govoriti na različite načine. Pa možemo govoriti sa aspekta psihološkog, što je to što pojedinca čini nasilnikom i zašto u određenim trenucima postaje nasilnik. Možemo govoriti sa sociološkog aspekta, zašto u određenim sredinama nasilje je prisutnije, a zašto u drugim sredinama nije. Možemo govoriti o nasilju sa pravno-kaznenog aspekta, pa da vidimo kakvim zakonskim odredbama i provedbom tih odredbi, kako preveniramo nasilje i kako na neki način, šaljemo preko tih osuda koje su pravno-kaznene poruku da je nasilje neprihvatljivo. Možemo govoriti još sa puno aspekata o nasilju. Možemo govoriti sa bioloških aspekata zašto su određene osobe u biološkom smislu nasilnije, da tako kažem, od nekih drugih. Zašto neki drugi prihvaćaju druge obrasce ponašanja, a neki isključivo rigidne nasilničke postupke i koliko tu biologija može utjecati. Međutim, za to nema vremena u ovom trenutku, pa ću samo spomenuti različite vrste nasilja. Često puta mi govorimo o nasilju koje je fizičke naravi i to nas onda impresionira, a zaboravljamo neke druge vrste nasilja kao što su emocionalno nasilje koje je do te mjere prisutno danas da je to postala svakodnevnica. Referirajući se na ovo, kolega Bunjac, referirajući se na ovo što ste rekli o stresu kao jednom od mogućih činitelja u nastanku karcinoma, onda vas uvjeravam da se stres itekako spominje kao jedan ozbiljan rizični faktor u nastanku karcinoma, a kad to povežemo s emocionalnim nasiljem, onda vidimo da itekako je potrebno i o tom dijelu razgovarati. I zbog toga, zašto u Saboru govorim o tome? Zbog toga što je Sabor institucija gdje se jako puno nasilja očituje uprave na ovaj način o kojem govori emocionalno nasilje. Mi smo danas skloni sva rješenja tražiti u društvu, u investicijama i u ekonomskim pokazateljima. Međutim, emocionalno nasilje koje se vrši u ovom Saboru, gdje se ljudi etiketiraju, gdje se ne govori o problemima i pojavama kao takvim, nego jednostavno, postalo je pravilo da se mnogi od nas pitaju što je meni ovo trebalo? Zbog toga što se kontinuirano vrši nasilje prozivajući kolege imenom i prezimenom, diktirajući im kako će se ponašati, na temelju pretpostavki da je netko lopov, kaže mu se da je lopov. Na temelju članka kojeg je negdje pročitao da je netko kriminalac, kaže mu se da je kriminalac. Draga moja gospodo, ako negdje nasilje treba sprečavati, onda je to u ovoj instituciji. Međutim, nažalost, ova institucija je dobila atribute nasilništva. Ja vas molim da o tome vodite računa i da slobodu govora koja je poželjna ne zamijenite nasilništvom kao metodom političkog obračuna. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Evo, iskoristimo prigodu prije zadnje replike, prije zadnjeg nastupa kluba da pozdravimo na galeriji učenike X gimnazije „Ivan Supek“ iz Zagreba. Pljesak! Posebno ove poruke o nasilju, mislim da su vrlo korisne mladima. Sada ćemo ići na zadnji klub, a to je Klub zastupnika HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Kolegice i kolege, pa evo danas je aktualna tema nabavka borbenih zrakoplova u RH i možemo nešto o tome aktualno i reći da je transparentnost u provođenju natječaja bila tolika da u hrvatskom Parlamentu je jasno prikazano i slajdovima i brojkama sve ono što je pristiglo kao ponude do 3. listopada 2017. godine, te je odluka koja bi trebala biti donijeta je na Vladi RH i ugovor se sklapa između vlada koje su ponudile, između onih ponuda koje će biti razmatrane tj. goverment to goverment će napraviti ugovor o nabavci eskadrile zrakoplova koji su potrebni kako bi ostvario se krajnji cilj kao dugoročni cilj modernizacije oružanih snaga RH takvom nabavom. Naime, što za reći kada danas čujemo određene prozivke onih koji bi trebali šutjeti. Hrvatska eskadrila je bitno oslabljena remontom u Ukrajini, dogodili su se propusti u kontroli, ugovornim formama, provodi se istraga i ne bi o detaljima te istrage, jer jedan od aktera je priznao primanje mita, te oni koji danas potenciraju netransparentnost, govore o tome da kud se žuri ili da se kasni ili da ima nekakvih skrivenih motiva, jasno brine one koje su u remontu migova 21 sudjelovali i koji vjerojatno imaju najveću odgovornost o kojem je jedanputa govoreno na objedinjenoj raspravi Odbora za obranu, kada su bili prisutni svi sudionici u kojem je puno neistina izneseno oko remonta migova. Nužnost je nabaviti novu eskadrilu što brže, kvalitetnu i ugovor sa privatnim tvrtkama koje rade za države, baš i nije nešto što bi bila opcija. Vlada sa vladom kada sklopi ugovor, a onda u tom ugovoru postoji i ulaganje u razvoj i modernizaciju remontnog zavoda u Zagrebu ili u Hrvatskoj, ulaganje u gospodarstvo i poljoprivredu određenih ponuđača koji su se i na to obavezali, jasno govori kolika transparentnost je u cijelom sustavu nabave ovoga zrakoplova, koji je zapravo proizveden ili je SAD proizvod a moderniziran u Izrael, ukoliko će biti taj odabran. Ukoliko će biti odabrani i novi, do čega još nije donijeta odluka, vjerujemo da i to treba također osigurati i sredstva. Naravno da je u onom što u proteklom vremenu možemo vidjeti, bitno povećan proračun Ministarstva obrane, a i projekcije koje su bile stvorene, već tada 2018.-2019. kao i dalje, jasno govori o tome da 1,23% udjela u BDP-u RH, kao i osiguranje otplate ovih aviona, kad budu odlučeno da se kupe i kada se budu sklopili ugovori. Jasno je prezentirano na Odboru za obranu što je u tim ponudama definirano, kakve su one vrste, što znače i što će dobrobit učiniti i obrambenim snagama RH, ali jednako tako i gospodarstvo, što nudi koja zemlja ili koji dobavljač. Naravno da, tvrtka koja proizvodi u avione, ne može biti u jednakom položaju, kao i država koja sklapa ugovor i mislim da neki ne žele razumjeti ili žele prikriti ono što se događa još uvijek sa MIG-ovima 21. 4 su prizemljena i nisu funkcionalna, njihovi brojevi ne odgovaraju stvarnosti i traži se od Ukrajine da se zamjene. To je ono što je bilo propušteno u proteklom vremenu, što jasno govori o mahinacijama koje su učinjene i nadamo se da će istraga što brže otkriti, tko je sve sudjelovao u takvim nečasnim rabotama, tko je oštetio državni proračun RH i tko je taj koji je osiromašio borbenu moć i zaštitu naše domovine kao i neba. Vjerujemo da je to motiv zbog današnjih aktualnosti, koje se spočitavaju ministru obrane RH, u odabiru najboljih provoditelja, koji će biti najbolji iz oružane snage, ali jednako tako i za RH.
Hvala. Sad ćemo preći na dnevni red, napokon i prva točka za danas je: - Izvješće o stanju i upravljanju robnim zalihama za 2015. i 2016 godinu, s financijskim pokazateljima Vlada je podnijela ovo izvješće temeljem čl. 6 Zakona o strateškim robnim zalihama, a raspravu je proveo Odbor za gospodarstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da, poštovani državni tajnik u Ministarstvu gospodarstva, gospodin Mario Antolić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, hvala lijepo. Uvažene zastupnice i zastupnici, pred nama je Izvješće o stanju, pred vama i upravljanju robnih zalihama za 2015. i 2016. g., s financijskim pokazateljima. Radi se o objedinjenom izvješću, a radi se o objedinjenom izvješću, a razlog zato što je prilikom pokušaja podnošenja prošlog izvješća dakle, prošle godine, došlo do raspuštanja sabora i nije bilo vremena ga prihvatiti. Dakle, izvješće o stanju i upravljanju robnih zalihama, za 2 g. iz kojih je vidljivo da poslovanje i držanje u robnim zalihama, u izvještajnim godinama odvijalo sukladno odredbama Zakona o strateškim robnim zalihama, propisima važećim za proračun i proračunske korisnike, te odlukama i zaključcima Vlade RH. S tim je zakonom određeno da se strateške robne zalihe stvaraju za osiguranje osnovne opskrbe i to u doba ratnog stanja ili neposredne ugroženosti i neovisnosti, jedinstvenosti i opstojnosti RH te u slučaju velikih prirodnih nepogoda i tehničko tehnološko i ekološke katastrofe. Robne zalihe mogu se koristiti i za počivanje žurne pomoći drugim državama u slučaju katastrofa, humanitarne pomoći te u slučaju sudjelovanja snaga RH u mirovnim i humanitarnim operacijama u inozemstvu. Robne zalihe ne mogu se koristiti za otklanjanje poremećaja i nestabilnosti na tržištu. U 2015. g. ostvareni su ukupni prihodi od 116 milijuna kuna, a rashodi od 126 milijuna kuna, te je ostvaren manjak prihoda od 10 milijuna kuna, koji se pokriva iz sredstava viškova prihoda i primitaka iz prethodnih godina u iznosu od 13,6 milijuna kuna. U 2016.g. ostvareni su ukupni prihodi od 115,8 milijuna kuna, a rashodi 114, te je ostvaren višak prihoda od 1,7 milijuna kuna, koji sa sredstvima viškova prihoda i primitaka od prethodnih godina u iznosu od 3,5 milijuna kuna, čine višak prihoda u iznosu od 5,3 milijuna kuna, koji se upotrjebljuje najvećim dijelom za tekuće, dodatno ulaganja u vlastita skladišta. Izvršena je nabava roba i popuna bilance strateških robnih zaliha u 2015. g. u iznosu od 91,6 milijuna kuna, a u 2016. g. u iznosu od 91 milijuna kuna. Sveukupna vrijednost robnih zaliha na dan 31.12.2015. g. iznosila je 487 milijuna kn, a na dan 31.12.2016. g. 567 milijuna kn. Ravnateljstvo za robne zalihe aktivno je uključeno u opskrbu stanovništva na poplavljenim područjima Vukovarsko-srijemske županije od prvog dana katastrofe u suradnji sa Državnom upravom za zaštitu i spašavanje sve do 30. rujna 2015. godine i to isporukom robe i strateških robnih zaliha za potrebe pučkih kuhinja Crvenog križa i zbrinjavanje stanovništva. Ukupno je isporučeno robe u 2014. godini 23,6 milijuna kuna a u 2015. godini još dodatnih 6 milijuna kuna. Od sredine rujna 2015. godine zbog povećanog dolaska migranata u RH ukazala se potreba interveniranja strateškim robnim zalihama u svrhu njihova zbrinjavanja. U toj je godini, dakle u 2015. ukupno isporučeno robe u vrijednosti 17,4 milijuna kuna, a u 2016. još cirka 2 milijuna kuna. Iz robnih zaliha upućena je i humanitarna pomoć Republici Turskoj isporukom tisuća setova prve pomoći kao pomoć za zbrinjavanje izbjeglica iz Sirije. Ravnateljstvo za robne zalihe bilo je zaduženo i za koordinaciju prihvata međunarodne pomoći za potrebe migranata. To isto ravnateljstvo davalo je tijekom 2015. i šesnaeste godine jednokratne robne pomoći Caritasu za potrebe pučkih kuhinja isporukom brašna, ulja, ribljih i mesnih konzervi, mlijeka i jaja u prahu i drugih roba u vrijednosti otprilike 10 milijuna kuna. Iz robnih zaliha interveniralo se više puta isporukom stambenih kontejnera ukupno 19 za potrebe zbrinjavanja ugroženih obitelji. Također dane su na korištenje 23 višenamjenske autocisterne za vodu, 10 brodica za spašavanje sa autoprikolicom za transport, te 27 strojeva za punjenje vreća sa pijeskom na područja koja su najviše ugrožena od poplava. Uslijed elementarnih nepogoda koje nas posljednjih godina pogađaju u suradnji sa Državnom upravom za zaštitu i spašavanje sve se učestalije koriste strateške robne zalihe, te je važnija njihova daljnja popuna kako bi se omogućila efikasnija upotreba i veća raspoloživost robnih zaliha. Poštovani gospodine predsjedavajući, uvažene zastupnice i zastupnici zahvaljujem se na pažnji i pozivam da se izvješće prihvati.
Hvala vam lijepa. Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Anke Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Sabora. Moja replika se odnosi na jednu činjenicu, odnosno troškovi u 2015. za održavanje skladišta su manji 25% u odnosu na godinu prije toga, pa me zanima koliko ima skladišta i što se je desilo. Dakle, to su oni troškovi održavanja, troškovi infrastrukture i sve ostalo. Dakle, logično je da to može varirati u nekom manjem postotku. Budući da je riječ o jednom ozbiljnom postotku zanima me što se to desilo u odnosu na godine prije i zanima me koliko ima skladišta. Hvala. Ja ću pričekati.
Hvala. Odgovor poštovanog državnog tajnika, izvolite.
Dakle u vlasništvu imamo šest skladišta, a ti pomenuti troškovi odnose se na ulaganja iz 2014. godine a stavljena su u upotrebu kasnije.
Hvala lijepa. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. I prvi će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Ante Sanader, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pozdravljam državnog tajnika i gospođu suradnicu iz robnih zaliha. Evo pred nama je jedno izvješće o radu za dvije godine Državnog povjerenstva robne zalihe i to je kao i svako izvješće mogućnost da o njemu raspravimo i da iz tog izvješća izvučemo poučke odnosno kroz analizu i raspravu ovog izvješća pokušamo dati svoje smjernice, nove smjernice da strateški razvoj ove važne, ovih važnih institucija. Povjerenstvo za robne zalihe i ministarstvo nam je dala izvješće u kojem su jasni financijski pokazatelji kroz petnaestu i šesnaestu godinu i sigurno da možemo raspravljati na način da je trebalo detaljnije izvješće ili ne, da li ovo financijsko izvješće zadovoljava naše interese za ovo područje. Ja bih se ovdje osvrnuo više na ono čemu služe ove robne zalihe a to su neka teška vremena zbog kojih se i utvrđuje ovaj instrument da osiguravamo zalihe, da se spremamo za te situacije kad je eventualno teška situacija koja je uzrokovana ili ratnim stanjem što smo imali iskustvo, ali sa onim što je češće to su elementarne nepogode ili neke teške nesreće koje mogu pogoditi neki dio Hrvatske. Pa evo iz izvješća državnog tajnika čuli smo a to i u izvješću koje smo dobili imamo i konkretne primjere gdje su intervencije robnih zaliha bile kod poplave u Gunji, kod izbjeglica, izbjegličkog vala koji je pogodio Hrvatsku, ali isto tako pomoć drugim državama konkretno Turskoj za pomoć kod izbjeglica iz Sirije kojima smo neposredno pomogli. Znači to je mogućnost i intervencije kod naših velikih nesreća i nepogoda i pomoć, međunarodna pomoć drugim državama koje su isto tako ugrožene. Ali i znači mogućnost da i mi dobijemo od drugih država pomoć za naše eventualno krizna stanja. Vrlo teško je napravit prave scenarije za teške situacije, ali iskustva koja imamo na žalost Hrvatska i ratna iskustva, a i iskustva za elementarnim nepogodama ili velikim nesrećama koje smo imali u proteklih 20-tak godina odnosno 30 ako gledamo i ratno stanje na području naše države daje nam za pravo da možemo evo iz stečenih iskustava napraviti pravilne strategije za vrijeme koje nam dolazi i opasnosti koje mogu pogoditi Republiku Hrvatsku. U tom smislu mislim da ovo ministarstvo radi dobro i da su robne zalihe kroz svoj rad i aktivnosti prave dobre strategije, dobre scenarije, planove za eventualno potencijalnu ugroženost koja može pogoditi Hrvatsku. Koliko su teška ta stanja, možda smo vidjeli i medijski informirani bili kod zadnje situacije kada je u Irskoj mislim da je bila kod velikog leda, pa je stanovništvo ostalo bez osnovnih namirnica, blokirano cijelo područje, velike količine snijega, leda na kraju su pribjegli tom da nekim buldožerom razbijaju Lidl trgovački centar i u njihova skladišta nasilno uzimaju hranu za preživit u tim i takvim vremenima. Zato je evo i nama važno u našoj organizaciji vidjeti što možemo napraviti i ovaj Visoki časni dom kroz svoje prijedloge, kroz ovu analizu i izvješće koje smo dobili, eventualnim prijedlozima jasno odrediti strategiju ponašanja u tim i takvim vremenima. Jasno je da Državna uprava za zaštitu i spašavanje radi raspodjelu, zahtjeve, potrebe jer ona upravlja kriznim stanjima i u tim vremenima i planovima za takva vremena, a temeljem iskustava ili planova dobrih za unaprijed se jasno definira što je to potrebno. Znači osim ovog prehrambenog dijela imamo ovaj dio tehnički odnosno ne prehrambeni. Evo kako ja dolazim iz područja vatrogastva nama je najinteresantniji ovaj tehnički dio i tu je Vlada, ministarstvo, a i državne robne zalihe su napravile dobru aktivnost odnosno već davno u Hrvatskoj kroz nabavu tehničke robe. Evo konkretno velika pomoć ili velika potpora lokalnoj upravi su nabavke cisterni. Kako znate i za redovan život mi imamo probleme sa opskrbom vode na sušnim područjima odnosno jedan dio Hrvatske koji nema vodoopskrbu i tu je sigurno važna nabavka ovih cisterni za pitku vodu koje u kriznim stanjima, ali evo i situacijama požarnima kako je to bilo ovo ljeto, onda se intervenira i sa tim cisternama robnih zaliha na područja koja trebaju. Vrlo važno je da su te cisterne smještene u dobrovoljnim vatrogasnim društvima, javnim vatrogasnim postrojbama koje vode brigu o tom jer u izvješću koje ste dobili na raspravu vidite kolika su sredstva. Evo bilo je i pitanje ovdje kroz repliku, koliko se plaća za skladištenje i za skladišta da čuvanje ovih robnih zaliha, konkretno prehrambenih proizvoda, namirnica, a ovakvim jednim činom kada date tu cisternu u neko dobrovoljno vatrogasno društvo onda oni brinu o toj cisterni i sigurno odgovornost za … kritičnom momentu i u situaciji kada nam je to potrebno onda se to daje konkretno Državnoj upravi za zaštitu i spašavanje na raspolaganje da intervenira na područja na kojima je to potrebno. I sigurno tu je i razmišljanje, vidimo postoje troškovi ovdje u financijskom planu su dani konkretni troškovi koliko košta skladištenje i kolika se sredstva ulažu na skladištenju, a isto tako u popisu robe dan nam je pregled i strateških robnih zaliha koje su nabavljene u 2015. i 2016. godini, tako da imate na uvid. Imamo sve konkretno količine koje Hrvatska ima i vrijednosti koje su bile potrebne za to. Tako da bi mi možda ovdje sada kroz ovu analizu trebali iznjedriti i to da predložimo iz svojih iskustava što to još treba ili što su nam eventualne krize pokazale da bi trebalo Hrvatskoj u tim kriznim momentima, a eventualno nema, iako je zakonom definirano što trebaju sadržavati robne zalihe koje proizvode i količine se određuju normalno u odnosu na financijsko stanje i odlukama Vlade za svaku godinu. Sigurno bi trebalo … ukupnog stanja u državi, evo ponovo se vraćam na te cisterne za pitku vodu, da imamo što veće količine tih cisterni i možda apeli sa ove našeg današnjem zasjedanja i ove rasprave Vladi da se osiguraju i veće količine novca za sljedeće godine jer sa nekih petnaestak cisterni koje mi planiramo godišnje ili u nekoliko godina su male za potrebe koje Hrvatska ima. Jasno nije obveza Državnih robnih zaliha brinut se o cisternama na području nego za krizna stanja, ali kažem oni su ispunili svoju svrhu, kao i agregati, pumpe za velike poplave. Ovdje robne zalihe imaju šest ako se ne varam tih velikih pumpi i ove godine je planirana nabavka novih. Vidjeli ste kada su krizna stanja poplava koliko su nam tada potrebne te količine. Imamo i drugu situaciju, da civilna zaštita koja brine o tim stanjima ili Državna uprava za zaštitu i spašavanje u kriznim stanjima onda ona kupuje opremu, drži je u skladištima, sada u novo vrijeme oni daju na teren tu svoju opremu. Ali uglavnom bilo kako bilo treba napraviti sve da kroz ovu analizu iskoristite ovo današnje izvješće o robnim zalihama i preporučiti što mi to kao zastupnici vidimo na našim područjima ili da bi trebalo ili da nije u ovom popisu strateškom svih robnih zaliha koje imamo, a da bi se osigurali od iznenadnih potencijalnih stanja koje mogu biti kroz elementarne nepogode ili velike nesreće. Uglavnom, Klub zastupnika HDZ-a podržava ovo izvješće, glasat že za normalno i daje potporu za daljnju aktivnost odnosno za sredstva, nova sredstva i uvijek svježa sredstva za nabavu robnih zaliha.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Davora Vlaovića. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Sanader. Drago mi je da ste još jednom istakli važnost robnih zaliha kao alata ili instrumenta da država reagira u kriznim situacijama i da svakako mora voditi računa da se adekvatan iznos sredstava iz državnog proračuna izdvaja za obnavljanje zaliha u skladištima robnih zaliha, prije svega zbog tih kriznih situacija, ali i zbog korekcije poremećaja na tržištu nekih prehrambenih proizvoda i ostalo. Javio sam se za repliku da jednom istaknem važnost u tim kriznim situacijama aktivnosti dobrovoljnih vatrogasnih društava i da koristimo ta iskustva iz kriznih situacija kada je bila obrana od poplave 2015. na području ne samo područja od Županije prema istoku nego da je to bilo i na podruju i Brodsko-posavske županije i Požeško-slavonske, da smo mi imali dnevno na potezu od 170 km od 3 do 5 tisuća ljudi u obrani od poplave i da je najveći dio tu činile su postrojbe iz dobrovoljnih vatrogasnih društava. I da je tamo uočeno da nedostaje dosta opreme i da je dosta opreme i stradalo u obrani od poplava od uniformi, lopata, sjekira pa i ovog što ste vi naglasili nedostatka pumpi za brzo prepumpavanje te vode, pogotovo su bile opasne zaobalne vode u vodotokove a i kasnije kroz ispumpavanje bunara kako bi građanima osigurali pitku vodu. I dosta je tih pumpi stradalo i mislim da moramo praviti kvalitetne planove da nas opet ne iznenade takve situacije, da imamo dovoljno i alata i opreme i pumpi. I evo pogotovo spomenuli ste cisterne za dostavu pitke vode jer naša dobrovoljna vatrogasna društva su imali uglavnom postojeće cisterne za tehničku vodu, ni jednu nisu imali za pitku vodu, jedna je dislocirana sada u Novu Gradišku, treba još jedanput razmotriti taj razmještaj i osigurati da budemo kvalitetno raspoređeno od Iloka do Dubrovnika da imamo kvalitetnu mogućnost dostave pitke vode našim građanima u takvim kriznim situacijama. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Sanadera.
Hvala. Evo uvaženi kolega apsolutno se slažem s vama. Ovo je jedan dobar alat za pomoć jer niti jedna jedinica lokalne samouprave nema takve pričuve. Evo vi ste sada spomenuli jedan detalj, ne znam 500, 1000 ljudi je bilo u jednom momentu na potezu zaštite od poplave i u tim i takvim scenarijima naše jedinice lokalne samouprave a i regionalne nemaju potencijal ni rezerve, imaju određene planom predviđena sredstva koja mogu intervenirati u takvim situacijama. Ali to često nadmaši planom predviđene proračune dole u lokalnoj, regionalnoj upravi i onda je potrebna pomoć države. Vidjeli smo sada i kod snijega. Neka mala općina, nema ona takve kapacitete da može financijski, ona predviđa, svaka predviđa normalno takve situacije ali nema financijski potencijal da ona može odgovoriti na velike nesreće koje se dogode ili elementarne nepogode. Isto tako i ovo za vatrogastvo, svak' nabavlja, organiziran opremu i tehniku za vatrogasne postrojbe, za zaštitu svog područja. Ali takve elementarne nepogode kada dođu onda sigurno da nema dovoljno potencijala. I zato je važno da ovaj alat koristimo i da mi saborski zastupnici potičemo i stalno tražimo da se obnavlja, da se unapređuje i da se više sredstava izdvaja. Zato jer i to je jedna ravnopravnost ili jedna decentralizacija sredstava a ova je vrlo korisna i zato je treba potaknuti i ovdje poticati i kroz proračun da se izdvoji više sredstava za ovu namjnu.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Saše Đujića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Sanader, evo i ja se želim pridružiti vašem apelu za poticanje što veće nabave opreme preko ravnateljstva za robne zalihe znači prvenstveno cisterni za prijevoz pitke vode ali i ostale opreme koju ste i vi spomenuli, pumpe, crijeva itd.. Mislim da je to jedan jako dobar model upravo zbog toga jer jedinice lokalne samouprave same nekad koje u pravilu i financiraju dobrovoljo vatrogasno društvo nemaju sama sredstva da mogu nabavljati vozila a onda na ovaj način država jako olakšava to. Ali i kako ste vi rekli dobrovoljni vatrogasci koji teško dolaze do opreme i do vozila su jako dobri čuvari i oni jako brinu o tome i znaju koliko je to vrijedno kada dobiju na upravljanje jednu ovakvu cisternu. U 2015. godini ako se ja dobro sjećam je bila nabavka oko 21 ili 23 vozila, ne znam sada točno i to je se pokazalo jako dobrim. I mislim da taj model stvarno treba nastaviti i ne treba, i treba isto ovdje reći da ako je neko vozilo dodijeljeno i nekom gradu ili općini na čuvanje ajmo to tako reći da obavlja djelatnost na tom području u tom vremenu ne znači da je ono fiksirano samo tamo nego u nekakvim izvanrednim okolnostima se ono s tog mjesta povuče i ode tamo gdje je potrebno pa se vrati. Tako da je to stvarno jedan dobar model. I evo ja se pridružujem vašim apelima i mislim da mi kao zastupnici stvarno trebamo u svakoj mogućoj prilici poticati ovakve aktivnosti. Evo, hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeći je klub zastupnika, a oprostite odgovor poštovanog zastupnika Sanadera.
Uvaženi kolega jasno, mi se slažemo iako ne smijemo pristati da je ovo model, uvijek trebamo tražiti decentralizaciju sredstava, to je ono što se uvijek treba boriti da se sredstva decentraliziraju, da se omogući jedinicama lokalne samouprave da svi mogu nabaviti ono što im je neophodno. Ali realnost je takva i stanje se sigurno neće brzo promijeniti. I sad mnoga, siromašnija, posebno siromašnija područja, mi nemamo šta pomagati velikim centrima, moćnim i snažnim ali mnoga područja, evo ovdje se često spominje Dalmatinska zagora, Slavonija i ne znam ta naša najsiromašnija područja i druga gdje postoje organizirane snage. Dobro je da se na ovakav način stvaraju te strateške robne zalihe jer evo te vatrogasne postrojbe su vrlo pokretne. Znači tamo se vozila čuvaju a potvrda koliko se kvalitetno čuvaju vozila je da mi danas nažalost imamo u Hrvatskoj 25 godina prosjek vatrogasna vozila starosti. Znači ako vatrogasci svoja vozila čuvaju 25 godina onda možete znati koliko će čuvati ove nove cisterne koje potencijalno dobiju iz robnih zaliha. Tako da bi mi trebali evo iskoristiti taj model i potencirati da kroz robne zalihe se izdvoji više sredstava što svakako treba poticati sutra kroz proračun a sada apelirati i na njih stručne službe u robnim zalihama da to iskažu kao svoju potrebu a mi zastupnici ovdje da damo svoju potporu i kroz ovu raspravu i kroz usvajanje ovog izvješća da to bude evo jedan zahtjev da se izdvoji što više sredstava za cisterne za pitku vodu jer su one realno potrebne a imaju višestruku funkciju jer osim opskrbe stanovništva pitkom vodom mogu poslužiti u velikim nesrećama i za gašenje požara.
Hvala. Sada idemo na sljedeći Klub zastupnika a to je onaj GLAS-a i HSU-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, uvaženi državni tajniče s pomoćnicom, kolegice i kolege. Pred nama je izvješće o stanju i upravljanju robnim zalihama za 2015. i 2016. sa financijskim pokazateljima i mi u Klubu GLAS-a i HSU-u ćemo podržati ovo Izvješće. No, međutim, ovo Izvješće otvara i niz drugih tema o kojima valja razmisliti i valja promisliti. Ja bih prvo voljela samo jednu tehničku stvar. Dakle, kad se možda za neko slijedeće izvješće iskazuje stanje robnih zaliha, da možda odvojimo one prehrambene od neprehrambenih jer kad to malo gledate, onda imate džem, pa iza džema imate, ne znam, lož ulje, pa onda iza toga imate malo brašna, pa da možda malo tako strukturiramo, biti će nam jednostavnije pratiti. No, međutim, sa razine države imati i kao stratešku temu robne zalihe je izuzetno važno. Izuzetno važno je u kontekstu nečega što ja koristim, moram priznati, svaku priliku u ovom Saboru da govorim, a to su klimatske promjene. Klimatske promjene su činjenica. Mi od toga nećemo pobjeći. Protiv klimatskih promjena se bori na jedan drugi način, a rezultat klimatskih promjena je što? U ljetnim mjesecima požari u doba dakle, ranog proljeća, iza zimske stanke poplave. To je jedan dio koji je vezan uz klimatske promjene. I imamo drugu temu migranata koji idu preko područja RH. Dakle, to su dvije odvojene teme. Kad je riječ o ovoj prvoj temi i klimatskim promjenama, rezultat poplava će zasigurno, bez da želim biti zloguki prorok, u slijedećem razdoblju biti klizišta. Dakle, velika količina poplava, pogotovo u pojedinim dijelovima RH će rezultirati, odnosno otapanje snijega i sveg ostalog, rezultirati će klizištima. I stoga je izuzetno važno da osim ovog dijela u robnim zalihama, strateškim robnim zalihama govorimo koje su, recimo, karaktera, odnosno prehrambenog, da se pojačaju i da u budućnosti osiguramo više sredstava za šatore, za kontejnere, za ovo što je kolega govorio o vatrogasnim vozilima. Mi to jednostavno moramo činiti i moramo na to biti spremni. Postoje neki sustavi u RH koji bez obzira o tome i koji su apsolutno izvan svih političkih opredjeljenja, koji funkcioniraju. Nešto od onog što funkcionira tradicionalno je vatrogastvo, tradicionalno funkcionira crveni križ, tradicionalno funkcionira sustav pomaganja. Dakle, tamo gdje su apsolutno građani RH jedinstveni, a to je kad treba da se pomaže. No, međutim, morate imati alat u rukama s kojim možete pomoći. Ja se sjećam tema kad su bili poplave u … [[Govornik se ne razumije.]] , tada nam je nedostajalo za vrijeme poplava je bio problem i šatora, iza toga je bio problem kontejnera, iza toga je bio problem i čamaca. Dosta kontejnera je nabavljeno i kontejneri su dobar način i možda ih treba imati još i nešto više na robnih zalihama što ih imamo, a iza poplave je tad bio problem isušivača. Mi smo isušivače nabavljali na području cijele Europe, odnosno posuđivali, vraćali i sve ostalo. Dakle, to je bila jedna elementarna nepogoda zaista, odnosno jedna katastrofa koja je proglašena katastrofa sa razine države. No, međutim, ono što moramo biti spremni kao što vidite ovih dana da se priprema sustav obrane od poplava na području Karlovačke županije jer se očekuje. Dakle, Hrvatske vode dobro prate te tijekove. Vi točno vidite kako raste vodotok negdje i vidite što će se s tim dalje dešavati. Dakle, to je jedna tema o kojoj apsolutno trebamo voditi računa. No, međutim, vjerujte mi, posljedice svega toga će biti klizišta. Kad su ta klizišta na područjima gdje ljudi ne žive, dakle, van građevinskog područja, onda je to nešto manji problem. No, međutim, je problem uvijek utjecaj klizišta na infrastrukturu. Ako vam klizište jednu cestu odnese ili odnese dio vodoopskrbe i odvodnje, imate veliki problem i to je nešto što ćemo se u budućnosti morati s tim pozabaviti. Dakle, vi uvijek možete imati dio preventive i voditi računa o preventivi. No, međutim, ne možete to imati uvijek i svaki put. I druga je tema, što smo vidjeli prošlo ljeto je, ispričavam se. I druga tema je, ono što imali prilike vidjeti prošlo ljeto, a to su požari. Jednako tako vama je tu apsolutno je tema preventive i požari koji nastaju zbog neodržavanja šuma, zbog toga što nema prosjek i zbog toga što su se naselile neke druge vrste koje nisu za to područje prihvatljive. No, međutim, kad požari dođu u blizini građevinskih područja, odnosno u blizini naselja, naravno da nema nikoga tko tu ostaje bez emocije i da je svaka pomoć dobrodošla. Dakle, zaključno, ono što hoću reći je slijedeće, ja to je da se apsolutno treba voditi računa da ono što su do sada bile robne zalihe i način na koji su se formirale. Vremena se mijenjaju. Dakle, moramo ih drugačije voditi računa. Nekad ste vi tu imali formulu nekih stvari i to je bilo. Dakle, mi moramo voditi računa i odgovarati na činjenice. Ako vam se desi jedne godine nešto, to može biti slučajnost, ali ako vam se dešava nekoliko godina uzastopce ili desetljeće, onda više nije slučajnost nego je priča koja je. Dakle, jedna od tema je migranti. S migrantima će se cijela Europa zasigurno o tome voditi računa. Ne samo što vodila, nego i dalje, a Hrvatska je jedan od puteva kojim idu, ali druga tema je, i da tako i završim klimatske promjene. Klimatske promjene koje rezultiraju poplavama i klizištima, klimatske promjene koje rezultiraju požarima. Dakle, dio koji je vezan uz prehrambeni, dakle prehrambenog karaktera robnih zaliha, to apsolutno je u redu. No, međutim, ono što se treba pojačati su neprehrambeni – šatori, vozila, kontejneri, pumpe za vode, isušivači i niz stvari. Pri tome, naravno, nitko ne očekuje da sad to stoji u onih 7, ako se ne varam skladišta koje ste naveli nego da to odgovara činjenicama koje je, dakle pratiti ono što se dešava, odgovarati na to. Odgovornost nas svih je da vodimo računa da u proračunu budu dovoljno sredstava da nam se robne zalihe definiraju na način da ima mogućnosti intervencije, da ima mogućnosti kupnje. Dakle kada jedanput nešto prođete onda sljedeći put morate iz toga nešto naučiti. Mi smo do sada prošli veliku poplavu u Cvelferiji, prošli smo migrante koji su išli preko Hrvatske, prošli smo prošlo ljeto požare koji moram priznati su bili nezapamćeni odnosno način na koji je to bilo se pokazalo da je to jednih i drugih razmjera, nakon što to prođete iskustva koja imate moraju biti takva da nešto morate imati na robnim zalihama, morate djelovati preventivno, a nešto morate znati gdje nabaviti. Dakle i to je još jedna stvar da se evidentira da znamo gdje se nešto može nabaviti u tim nekakvim ekstremnim uvjetima. Stoga mi u klubu GLAS-a i HSU-a ćemo podržati ovo izvješće, nekako je sugestija da možda za sljedeće malo drugačije pokažete te tablice, ali to je samo sugestija, da je nama ko saborskim zastupnicima, a možda i vama jednostavnije pratiti. Ali uloga nas svih je da znamo ulogu, značaj robnih zaliha i da se osigurava dovoljno sredstava da se može kada treba reagirati-reagirati. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Kažmira VArde.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Mrak-Taritaš. Običnim rječnikom, pogodili ste u sridu. Upozorili ste na probleme ili uvjete u kojima strateške robne zalihe i djeluju. One više nisu regulator tržišta, ta funkcija je izgubljena. Prema tome, ova podjela na prehrambene i tehničke proizvode je nužna. Međutim i potpuno se slažem s vašom raspravom, međutim mislim da samo u jednom detalju eventualno se malo razlikujemo općenito, u novcu. Ako držimo veći dio po bilanci robnih zaliha strateških u novcu, onda će biti jako teško nabaviti potrebnu robu u slučaju klimatskih, ekstremnih itd. promjena jer u krajnjoj liniji podliježu i Zakonu o javnoj nabavi. Prema tome, neke stvari koje možemo ne predvidjeti, možemo projicirati, to su poplave, suše itd. požari mislim da bi trebali prvenstveno ići u nabavu te tehnike i da to stoji ne u skladištima robnih zaliha nego da ide na teren i da se na taj način kroz amortizaciju, kroz korištenje mogu nabavljati opet nova mehanizacija, samo u tom dijelu. Mislim da najveći dio ne u novcu nego u tehnici. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Odgovor, gospođa Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega, nisam ja pogodila u sridu, meni je to inače običaj znam ono o čemu govorim. Šalu na stranu. Zaista, kada je riječ o strateškim robnim zalihama, tu je došlo vrijeme promjena, kao što se sve druge stvari mijenjaju, mijenjaju se i to. Ja imam jednu zadršku, jednu dilemu, vi imate kao što je to u nekim drugim stvarima PIK-ove, dakle u jednom trenutku imate apsolutno potrebu i nije moja ideja bila da možda stoje novci nego da možda imamo evidenciju saznanja gdje nešto posuditi, odraditi i nešto. I zaista se mogu složiti s vašim dijelom diskusije, važno je da neke stvari ne stoje u skladištima. Ja to znam često reći i to mislim da svako od nas razumije, vi možete imati novi stan, najbolje opremljen i najidealniji ako ga držite zaključanog pet godina, nakon pet godina kad vi uđete u taj stan, sigurno nešto neće biti ili će puštati radijator ili će nešto biti nešto u krivu. Dakle jednako tako mislim da nije dobro da nešto stoji na skladištu za ne daj Bože jednog dana u zemlji u kojoj imamo uvijek financijskih problema i da je dobro da, ja bih se u tom dijelu složila s vama da je dobro ono što imamo da koristimo, da vodimo računa, ali je dobro i da znamo u jednim ekstremnim situacijama gdje nešto posuditi, gdje nešto odraditi pa se onda to nekakvim drugačijim načinom može riješiti jer sada već znam. Mi sada već znamo da imamo problem poplava, čak znamo i u kojim dijelovima Hrvatske imamo problem poplava, znamo da u pojedinim dijelovima Hrvatske taj problem poplava nećemo riješiti neko vrijeme dok se ne napravi brana, sustav i sve ostalo znamo da to traži i vrijeme. čak postoje i zemlje koje su odlučile da postoje područja koja puštaju da plave i onda tu saniraju nekakve štete i neke stvari i imamo problem požara. Dakle to nije novo, to nije od jučer, sve zemlje Mediterana imaju problem požara ima i Hrvatska i mi tu moramo voditi računa o preventivi, ali jednako tako moramo voditi računa da se može kvalitetno i na vrijeme djelovati.
Druga i posljednja replika, gospodin Ante Sanader.
Hvala potpredsjedniče. Uvažena kolegice. Dobri ste govorili o naučenim lekcijama i imamo dosta naučenih lekcija, međutim uz sve to mi ipak ne možemo imati adekvatnu snagu odgovora jer gledajte mi danas imamo starost vozila vatrogasnih 15 godina u profesionalnim postrojbama, a 25 godina u dobrovoljnim postrojbama. I sada to je realnost i nije lako preko noći to riješiti. Ali mislim da i ovaj alat robnih zaliha nam može biti tu pomoć jer evo i poplava konkretno neka male naše općine koje su tu na poplavljenim područjima one nemaju snagu kupiti onu veliku pumpu od 20 tisuća litara vode jer to je njima preveliki trošak i to je ta razina gdje se država mora brinuti o takvim stvarima. Država ima deset takvih pumpi, da država ima 100 cisterni za pitku vodu, to mora biti državni alat. Dobro, tu postoje europski fondovi, radi se preko europskih fondova, ali moramo imati to nešto što je državna intervencija, a državna intervencije upravo su to cisterne veliku vodu, velike pumpe, ne one male pumpice, muljne potopne i tako to svako ima i svako društvo, ali ovi koji imaju 20 tisuća, 30 tisuća litara u minuti to su alati koje more imati državna intervencija. Jer to ne može kupovati neka mala općina, niti ima proračunskih mogućnosti, niti joj to strateški treba dugoročno. A ovo što ste govorili o požarima i šumama, drugi veliki problem nama je poljoprivredno zemljište jer je sve, nama je poljoprivreda zapuštena. U Dalmaciji nema velike poljoprivrede ali ono što imamo je zapušteno. I to je razlog, svaka mala vatra kako u Dalmaciji uvijek puše s mora na kopno i s kopna na more se pretvara, može pretvoriti u veliki požar. Dobro je, kroz Zakon o poljoprivrednom zemljištu i kroz druge alate mi moramo riješiti taj problem.
Gospođa Mrak-Taritaš, odgovor.
Hvala lijepo. Kolega Sanader apsolutno je točno ovo što ste vi rekli. Apsolutno je neprimjereno i ne trebaju jedinice lokalne samouprave nabavljati nešto što je otprilike čak kod jedinica lokalne samouprave, ja bih rekla možda i petina njihovog proračuna. I to jednostavno nije njihova ni zadaća, to je uloga države. Inače kada govorimo o jednoj temi održivog razvoja onda je uloga države da omogući održivi razvoj svih dijelova RH otprilike ujednačen. I tu je uloga države da zapravo oni svoju potrebu rješavaju kroz robne zalihe, odnosno da država to omogućuje. I to jednostavno tako mora biti, o tome trebamo voditi računa i država tu mora preuzeti svoju ulogu i svoj značaj. Kada je riječ o požarima, ja se tu s vama mogu apsolutno složiti. Ja vrlo rado sve upućujem da se pogledaju karte koje su meni u poslu služili iz nekog drugog razloga, to vam je 15. veljača '68. I onda kada pogledate bilo koji dio RH, bez obzira da li je riječ o Slavoniji, da li je riječ o prostoru uz more vi vidite kako je zemljište bilo obradivo. Vi apsolutno iz tih karata ne samo da vidite koje su kuće bile izgrađene, mene to u odnosu na to zanimalo ali vi vidite da je zemljište bilo obradivo, da se zemljište u jednom trenutku iz određenih razloga prestalo obrađivati zapravo razvoj turizma, u Dalmaciji je smanjio jer su se ljudi počeli baviti nekim drugim poslovima, zapustili svoje zemljište, ono je preraslo u makiju, iza toga su se tamo i došao bor koji uopće nije autohton i za ovo naše područje i to se zapravo neodržavanje poljoprivrednih površina se pretvorilo u zapuštene površine koje za vrijeme požara gore. Dakle nije se to desilo jučer, to se dešavalo, ima niz, niz razloga zašto je, u ovom trenutku preventiva i sanacija.
Hvala lijepa. Idemo dalje sa raspravama po klubovima. Gospodin Saša Đujić, ispred Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Pa želim na početku istaknuti da ćemo mi u Klubu zastupnika SDP-a podržati ovo izvješće i za 2015. i za 2016., ono je jako sadržajno i opširno napisano i to treba pohvaliti. Pridružio bih se apelu kolegice Mrak-Taritaš da bi možda čisto radi toga da se nama zastupnicima olakša pregled u budućnosti trebalo razdvojiti ovaj prehrambeni dio od tehničkog dijela. Ali unatoč tome izvješće je opširno, izvješće je detaljno sa svim financijskim iznosima tako da nema nikakvog skrivanja unutra i sve se jasno može vidjeti. Ja neću u detalje i o tim brojevima ali željeli bi mi u SDP-u istaknuti nekoliko stvari. Dakle prvo, mislimo da je danas u zadnjih 10, 15 godina sustav robnih zaliha u RH svakako nadograđen i puno je kvalitetniji nego što je bio to prije a tome svjedoči da se sjećamo ne znam prije 20-ak godina nekih negativnih konotacija kada bi se spomenule robne zalihe, nestajanje žita po Slavoniji, krađe itd., a mogu s ponosom reći da zadnjih 15, 20 godina nemamo prilike čuti takve negativnosti što je dobro, što pokazuje da se sustav razvio kroz vrijeme. Ono što je isto tako dobro i vidljivo je u ovom izvješću je to da ono daje i jednu kronologiju ne samo čisto, strukturno 2015. i 2016. nego i jedan presjek rada robnih zaliha zadnjih 10, 15 godina iz čega se upravo vidi taj razvoj sustava i vidi se to napredovanje. I ono što želimo pohvaliti je upravo i ulaganje u te sustave kontrole, znači više se ulaže u kontrolu, u edukaciju skladištara, u održavanje skladišta, u zaštitu samih roba i stvari u robnim zalihama što održava kvalitetu i dovodi do svega toga. A kada pričamo od 2015. i 2016. evo ja želim ovdje pohvaliti ravnateljstvo za robne zalihe koje je dalo veliki doprinos u poplavama, pogotovo Gunja i taj dio Slavonije gdje je upravo se pokazalo da u kriznim situacijama tako velikih razmjera pa i kasnije u migrantskoj krizi krajem godine 2015. godine da država ima sustav, da država pod tako velikim neočekivanim i nepredviđenim događajima ipak funkcionira i gdje su robne zalihe odigrale, ravnateljstvo za robne zalihe odigralo jednu veliku ulogu uz naše volontere, uz Crveni Križ, vatrogasce i sve ostale koji u tim situacijama djeluju gdje niti jednog trenutka nije bilo zastoja sustava, gdje su ne samo kroz hranu i kroz ovaj dio, nego već i kroz kontejnere omogućili stanovnicima privremeni dom dok se njihovi domovi ne dovedu u funkciju da se mogu nazad vratiti. I to sve pokazuje razvoj robnih zaliha ali i ono što je najbitnije, stvaranje jednog sustava koji funkcionira i u kojem se točno zna da ima glavu i rep i da se zna u kriznim situacijama kako ćemo funkcionirati. I ta dva događaja, znači migrantska kriza i poplave u 2015. godini su pokazale da je Hrvatska spremna i na velike elementarne nepogode i na neke druge stvari koje nas mogu pogoditi i da u tome svakako ravnateljstvo za robne zalihe ima svoju ulogu. Ono što želim također i ja se pridružiti i naglasiti ovdje je još jednom kao i kolege prije mene a to je i ovaj sustav cisterni za pitku vodu koji dobro funkcionira, koji dok ne dobijemo decentralizaciju i malo jačanje vatrogastva u Hrvatskoj. Ja ne bih sada htio pričati previše o vatrogastvu jer to nije tema ali i o tome bi isto trebalo uskoro razgovarati u našem Visokom domu. Ali svakako tim malim društvima, evo da se ne ponavljam previše je to u svakom slučaju jedna velika pomoć. Ali ja želim ovdje iskoristiti priliku pa postaviti jedno pitanje vama. Dakle, 2015. godine kao što sam rekao kroz sustav ravnateljstva robnih zaliha je dodijeljeno nekakvih 23 cisterne pitke vode, znam jer sam bio predsjednik Savjeta za robne zalihe u tim periodu. Između ostaloga te godine je općina Bedekovčina dobila jednu vatrogasnu cisternu na korištenje za DVD Poznanovec koja je 2017. godine povučena i poslana u priobalje zbog vatrogasne sezone, konkretno nalazi se danas u DVD-u Baška Voda i kada je povučena iz Bedekovčine, rečeno je da to ide tamo do kraja protupožarne sezone koja je evo završila, ta cisterna još uvijek nije vraćena nazad, ja ne sumnjam da kolegama u DVD-u Bedekovčina isto vatrogasno vozilo ne treba, ali ako je negdje dano onda bi bilo ok da bude tamo i da se to koristi, vi vjerojatno imate razloge zbog koga, ali bi ja volio čuti to pitanje šta je s tim, da li će se to vratiti ili neće i kolega Hajdaš Dončić je postavio to pitanje 24.1., do danas nije dobio odgovor pa evo ja ću iskoristiti ovu priliku da vas pitam šta je sa time, ne bi želio da budu nekakve političke konotacije kod toga jer o tome se stvarno u ravnateljstvu nikada nismo ravnali. Ako se pregleda upravo dodjela tih vozila iz 2015. godine, onda se vidi da je to stvarno jako šarena dodjela, da je bilo tu općina u kojima je na vlasti i HDZ i tadašnja vladajuća opcija i SDP. Nije se gledalo u biti politička opredijeljenost neke općine nego su se gledale isključivo iz samopotrebe pa bi volio da to tako bude i dalje, pa vas molim samo da mi odgovorite na ovo pitanje. A drugo, evo ja se pridružujem svim kolegama prije mene, još jedan dokaz da se dobro radi je upravo to što nema tih negativnosti i što ja i u ovoj raspravi nisam čuo niti jednu od mojih prethodnika, niti jednu lošu stvar, ajmo to tako reći, vama samo poticaj u vašem daljnjem radu i tražite više, vidim da imate podršku zastupnika i tu ćete sigurno tu dobiti od svih i tako to treba biti i dalje i evo, želim vam puno uspjeha u radu i mi ćemo još jednom naglašavam podržati ova dva izvješća. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Nemamo nikakvih replika koliko sam vidio. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Govorit će sada gospodin Ivan Lovrinović, imamo samo dvije pojedinačne rasprave i na kraju možete odgovoriti. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Naša današnja tema je Izvješće o stanju i upravljanju robnim zalihama za 2015. i 2016., ja koristim ovu prigodu i da naglasim i upozorim javnost koja nas sad sluša, danas je ožujak 2018. godine, mi tek sada raspravljamo o izvješćima iz 2015. i 2016. godine. S druge strane, također postoje izvješća o radu HNB-a za 2016. godinu kojima nitko ovdje nikako da ih stavi nadnevni red. Postoji izvještaj iz 2015., 2016. za Državno odvjetništvo, nikako da dođe na dnevni red. Zato molim predsjednika Hrvatskog sabora da ne koristi svoj položaj da stavlja teme kako se njemu svidi. No vraćam se na temu kojom se danas bavimo. Kada pogledamo ove izvještaje o robnim zalihama, ovdje hvalite jedni druge, SDP hvali HDZ, HDZ SDP, ne znam iz kojih razloga ili možda niste kvalitetno pročitali izvještaje koji su nam ovdje došli. Postavlja se elementarno pitanje čemu služi sustav robnih zaliha? Sigurno mu je prva i važna funkcija da u slučaju elementarnih nepogoda koje zadese pojedine krajeve Hrvatske, da se intervenira jer ova država kao i svaka država mora organizirati i zaštititi svoje stanovništvo u takvim slučajevima. Međutim, onaj drugi zadatak koji bi trebalo obavljati državne rezerve odnosno robne rezerve a to je tržišni dio, dakle da se obavlja korekcija na tržištu da ne dolazi do snažne oscilacije cijena pojedinih prije svega poljoprivrednih proizvoda, toga ovdje nema. Pa evo nekoliko konkretnih primjera jer ja uvijek baratam konkretnim brojkama i podacima. Pa tako na kraju 2015. godine ovdje se kaže da je ukupna vrijednost robnih zaliha iznosila oko 384 milijuna kuna. Kakva je bila struktura robnih zaliha? Ja postavljam pitanje. Prije svega kakav je odnos između domaće i uvozne komponente? Prije svega kada je riječ o prehrambeno-poljoprivrednim proizvodima. O tome nema iz izvještaju ni slova. Zašto? Jer nije svejedno ako ove prije svega prehrambeno-poljoprivredne proizvode uvozimo, tako pogoršavamo bilancu našu, trgovačku bilancu ili kako pomažemo domaćim proizvođačima prije svega poljoprivrednicima. Zato robne zalihe mogu igrati važnu ulogu u poboljšanju pozicije poljoprivrednih proizvođača. Što dalje može se reći o ovom segmentu? Od strateških robnih zaliha koje sam rekao da iznose 384 milijuna kuna krajem 2015., na prehrambeno-poljoprivredne proizvode otpada 157 milijuna kuna. Ponovno postavljam pitanje koliko je od tog iznosa 150 milijuna kuna domaća roba a koliko uvozna? Slijedeće važno pitanje. tko obavlja nadzor upravljanja robnim zalihama, gospodo? Ovdje piše da to obavlja ravnateljstvo za robne zalihe. To vam je kao u sustavu HNB-a da savjet HNB-a čine svi ljudi koji vode HNB. Znači savjetuju sami sebe. Tako i ovdje kontroliraju ljudi sami sebe. Stranka Promijenilo Hrvatsku zahtijeva da se promijeni, znači da se ovo učini više transparentnijim, da se sastav odnosno nadzor ovoga segmenta bude predstavnik Sabora, da bude predstavnik robnih rezervi, nepolitičkih udruga i da imamo puno transparentnije izvještaje u tom slučaju. Pa u tom kontekstu treba u izvještaju sadržavati se i sljedeće. Nije dobar izvještaj da se samo kaže kroz javnu nabavu je nabavljeno toliko i toliko ove ili one robe, jer vrlo je važno koliko su to tzv. velike nabave, a koliko su bagatelne nabave. Jer vi imate kod nas situaciju da kroz bagatelne nabave nekad postanu da ne kažem istovjetne i onim velikim nabavama. Toga u izvještaju ovdje na žalost nema i ja predlažem i zahtijevam u ime stranke Promijenimo Hrvatsku da ovi izvještaji budu još kvalitetniji i vjerodostojniji. Što još može se vidjeti u ovome izvještaju? Ovdje se može također vidjeti da su potraživanja robnih zaliha na kraju 2015. godine procijenjena na 445 milijuna kuna. Od toga samo na zatezne kamate otpada oko 50%. Postavlja se sljedeće pitanje. Ako postoje velika potraživanja po kojim kriterijima su se isporučivale robe iz rezervi, kojim poduzećima jer ovdje su nabrojano u izvještaju čitav niz poduzeća koja su otišla u stečaj, a nisu recimo robu podmirila očito 5 milijuna, milijun, 15, 20 milijuna. Sa strane piše predstečajna nagodba, predstečaj, kaznena prijava. Treba nam precizniji izvještaj o tome gospodo kako se gospodari robnim rezervama u ovom slučaju. Znači kriterij raspolaganja i distribucije svega ovoga. Stranka Promijenimo Hrvatsku se zalaže da ovi izvještaji kao i drugi izvještaji budu jasniji, da budu sa više argumenata, a ne da budu općeniti gdje se ne razaznaje konkretno kada je riječ o javnim nabavama koliko su bagatelne, koliko su to velike nabave. I s druge strane želio bih još par riječi reći o ulozi sustava robnih zaliha za i kakav je utjecaj na našu poljoprivredu. Vidite žitarice, meso, mliječni proizvodi itd. poljoprivrednih proizvoda u strateškim rezervama ima nula kuna. Netko će reći pa naravno malo prije rečeno pa što će to nama, mi smo to napustili. To je bilo u socijalizmu. Svaka organizirana zemlja bila ona kapitalistička i socijalistička ona preko ovog sustava na ovaj ili onaj način nastoji pomoći svojim domaćim proizvođačima. Mi se stalno zalažemo za domaće proizvođače da oni također nađu svoj interes i da im se pomogne kroz sustav robnih rezervi. Na taj način se pomaže poljoprivrednicima koji su najugroženiji, jer njih je ovaj sustav prepustio same sebi da budu u isto vrijeme proizvođači, da budu inženjeri agrotehničke zaštite, da budu stručnjaci za marketing, financije i da sami na kraju prodaju svoju robu. Sustav robnih rezervi može u određenom i značajnom dijelu apsorbirati upravo dio poljoprivredne proizvodnje jer je najveći problem za poljoprivrednike kako i kome prodati robu. Pustimo priče ideološke da je to nešto iz socijalizma ovo ili ono. Kad dođe elementarna nepogoda ona pogodi sve, a onda treba intervenirati. I postavlja se pitanje hoćemo tada intervenirati sa domaćom robom ili sa uvoznom robom. Ako je uvozna roba onda vidimo kakve sve kada je riječ o poljoprivrednim proizvodima kakvih imamo problema i kakav je porast boleština u Hrvatskoj, a prije svega oboljenja od raka. Evo završit ću ovo svoje izlaganje na ovaj način, znači mi se zahtijevamo za preispitivanje ovoga koncepta, zalažemo se za model koji će biti efikasan u slučaju i elementarnih nepogoda i to je potpuno jasno, ali i pomoći domaćim proizvođačima, prije svega poljoprivredi i da bude dijelom korektiv tržišnim turbulencijama. Hvala.
Hvala i vama. Imate jednu repliku, gospodin Đujić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Lovrinović neću ja sad ulaziti u cijelu vašu raspravu, ali želim vas ispravit u jednom dijelu, a to je da nema sustava kontrole i da ravnateljstvo kontrolira samu sebe. Naime, postoji nešto što se zove Savjet za robne zalihe koji je propisan Zakonom o strateškim robnim zalihama u kojem sjede upravo tri zastupnika saborska, jedan predstavnik struke i jedan predstavnik upravo tih poljoprivrednih korisnika. I oni su u biti neki kontrolni mehanizam Ravnateljstvu, tako da to već postoji što ste vi sada predložili. I u pravilu od ta tri zastupnika dva zastupnika su iz redova vladajuće većine, jedan je iz opozicije. Evo ako ne znate u trenutnom sazivu je tamo predsjednik Vedran Babić, kolega Varda i kolega Sanader tako da naši kolege jesu tamo, a puno stvari koje se tiču robnih zaliha i podataka koje vi tražite su i klasificirani tako da ja znam dok sam bio tamo, znači puno toga su tajni podaci koji ni ne smiju ići van. Tako da čisto zbog javnosti samo to da se zna. A u jednom dijelu svoje rasprave ste bili u pravu. Evo hvala lijepo.
Gospodin Lovrinović, odgovor.
Poštovani kolega Đujić, hvala na ovoj informaciji. Ali onda neka nam piše u izvještajima tko su članovi, a ne da ih mi tražimo. S druge strane u izvještajima treba biti njihovo očitovanje i da oni to potpisuju, znači to je odgovorno imenom i prezimenom. A što se tiče, dakle ovih stvari o kojima govorite, dakle zaista trebamo, nemam ništa protiv, dapače moramo urediti ovaj sustav. Prisjetimo se samo onih afera sa Đakovštinom pšenicom, a posebno ovo što ste rekli. Nama je u ovoj zemlji dosta klasificiranih podataka. Iza klasificiranih podataka se kriju potencijalne mučke, kriminal. Ne govorim da mora biti tako, ali želimo da to bude transparentnije. Postavljam pitanje i volio bih znati kada bi se sutra ili iz ovih stopa, da ode saborsko povjerenstvo ili neko drugo mješovito, da obiđemo robne rezerve što bismo tamo zatekli. Evo ovo je pitanje, znači da čuje čitava javnost, da vidimo ima li pšenice koliko treba, ima li goriva, ima li ovoga itd. Evo toliko, hvala.
Hvala i vama. Sada je na redu gospodin Mato Čičak pojedinačna rasprava. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče. Ravnateljstvo za robne zalihe je u 2015. godini je ostvarilo prihode i primitke u iznosu od 116 milijuna kuna dok su rashodi iznosili 126 milijuna kuna. Slijedom navedenog ravnateljstvo je ostvarilo manjak prihoda u odnosu na rashode u iznosu od 10 milijuna kuna koji je pokriven prijenosom viška prihoda iz ranijih godina. Ukupna potraživanja na dan 31. prosinca 2015. godine iznosila su 445 milijuna kuna i veća su za 20,96% u odnosu na prosinac 2014. Ukupna obaveza na dan 31. prosinca 2015. iznosili su 215 milijuna kuna i gotovo su identične sa iskazima na dan 31. prosinca 2014. godine. Sveukupna vrijednost robnih zaliha na dan 31. prosinca 2015. godine iznosila su 384 milijuna kuna što je za 14,3 više nego u 2014. godini. Ravnateljstvo je aktivno bilo uključeno u opskrbu stanovništva na poplavljenim područjima Vukovarko-srijemske županije kao i intervencijama strateškim robnim zalihama u svrhu zbrinjavanja migranata. Po strukturi najveću vrijednost robnih zaliha čini 15 vrsta proizvoda i 90,45%. U 2016. godini prihodi i primici iznosili su 115 milijuna kuna, a rashodi 114 milijuna kuna. ukupna potraživanja na dan 31. prosinca 2016. godine iznosili su 449 milijuna kuna, a obaveze 215 milijuna kuna. Sveukupna vrijednost robnih zaliha na dan 31. prosinca iznosila je 467 milijuna kuna. Na kraju treba istaknuti da se je zbrinjavanje robnih strateških robnih zaliha vrši uz osiguranje garancijom banke, založim pravom na nekretnine, pravo na pokretninama i bjanko zadužnicama. Poslovi uskladištenja roba povjeravaju se pravnim osobama koje moraju ispunjavati jasno određene uvjete i kriterije obavljanja skladištenja, dostaviti dokaze o stabilnom financijskom poslovanju tvrtke kao instrumente osiguranja robe. Uslijed elementarnih nepogoda koje su nas pogodile u pogađaju u suradnji sa Državnom upravom za spašavanje sve učestalije koriste se strateške robne zalihe radi zbrinjavanja evakuiranog stanovništva, opskrbe pitkom vodom te izrade nasipa na području zahvaćenim poplavama. Navedeno je posebno došlo do izražaja upravo tijekom 2014. godine prilikom katastrofalnih poplava u istočnoj Slavoniji. Ja bih se pridružio apelu kolege Sanadera koji je predsjednik vatrogasne zajednice za nabavku potrebne opreme svim našim dobrovoljnim vatrogasnim društvima. I sam sam vatrogasac i načelnik Općine Rugvica kroz koju cijelom dužinom teče rijeka Sava i svake godine imamo izvanredne okolnosti i ugrozu od poplave tako da nismo sami u mogućnosti riješiti ovaj dio oko potrebe nabave opreme, a dobro bi nam došla pa molimo da se to riješi u ovom dijelu. Hvala.
Hvala i vama. Nema replika. I sada će gospodin državni tajnik Mario Antonić imati u ime predlagača završnu riječ.
Poštovani predsjedavajući, uvažene zastupnice i zastupnici. Zahvaljujem prije svega na konstruktivnoj raspravi i na širokoj podršci ovom izvješću. Ono što bih želio napomenuti i odgovoriti na pitanja koja su postavljena da možda neke stvari razjasnimo. Poštovana zastupnice Mrak-Taritaš bilance su za 2014. i za 2016. godinu već bile promijenjene odnosno ažurirane uzimajući u obzir klimatske promjene koje se događaju. Dakako potrebe su uvijek puno već nego su mogućnosti ali vjerujem da je tim prilagodbama barem u dobroj mjeri odgovoreno na te zahtjeve. Poštovani zastupniče Đujiću u vezi pitanja koja ste postavili u vezi razmještaja vozila, da mi smo zaprimili to zastupničko pitanje, ono je obrađeno i odgovor je u otpremi, odgovor je klasificiran kao vrlo tajno pa slijedom toga ne bih mogao u ovom trenutku o konkretnim informacijama, ali kako rekoh odgovor je u otpremi potpisan i vjerujem da u sljedećih nekoliko dana će biti dostavljen. Poštovani zastupniče Lovrinoviću, mogu se nadovezat na obrazloženje koje je već bilo od strane gospodina Đujića rečeno. Dakle postoji Savjet za robne zalihe koji nadzire rad ravnateljstva i ono što vam mogu također reć da je nalaz Državne revizije u Ravnateljstvu za robne zalihe bio bez ikakvog prigovora potpuno čist i sve je potpuno transparentno i bez ikakvih nedoumica. Radi se dakle o tome da je postoji vrlo tajno izvješće koje je klasificirano vrlo tajno i ono je podastrijeto Vladi. U tom izvješću su svi detalji koji su potrebni i slijedom Zakona o strateškim robnim zalihama u saborsku proceduru dakle u čitanje dolazi odnosno u to izvješće dolazi jedno skraćeno izvješće koje raspolaže podacima koji su pred vama. Mislim da sam uglavnom odgovorio na sva postavljena pitanja. Hvala lijepo.
Imate jednu repliku od gospodina Lovrinovića. Izvolite.
Ma samo uvaženi gospodine potpredsjedniče da odgovorim gospodinu državnom tajniku. Dakle svima je nama ovdje namjera zastupnicima da organiziramo i utječemo na donošenje zakona i da propitujemo izvješće kakav je ovaj u najboljoj namjeri. Dakle, da prvo razjasnimo to, ja govorim isključivo brojkama. Međutim, ponovno ponavljam, naravno da u sustavu robnih zaliha, neki podaci moraju biti tajni. Međutim, obuhvat tajnosti je pitanje koje. S druge strane, s obzirom da smo mi takva država kakva jesmo, neorganizirana, gdje skoro svatko radi što hoće, onda s pravom sumnjamo u stanje stvari. Ja vas podsjećam da je ovaj Sabor, ne znam prije koliko godina bio organizirao istražno povjerenstvo, da se utvrdi gdje je pšenica iz đakovačkih silosa. Znate koji je rezultat tog istražnog povjerenstva? Pojeo vuk magare. Eto tako završavaju te naše priče. Prema tome, vrlo je jasno da ovoj zemlji trebaju novi ljudi, odlučni ljudi, moralni ljudi, stručni ljudi, nove političke strukture i da konačno okrenemo Hrvatsku u pozitivnom smjeru i da prema tome da znamo, gdje smo, kuda idemo, a prije svega da štitimo svoj narod i svoju proizvodnju. Hvala.
Dobro, hvala lijepo. Sada ćemo, da kao prvo zaključujem raspravu i po tradiciji raspravljati ćemo kad se steknu uvjeti.
Izvješće o stanju i upravljanju robnih zalihama za 2015. i 2016. g. s financijskim pokazateljima, podnositelj je Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena, sukladno prijedlogom saborskog matičnog radnog tijela, dajem na glasovanje sljedeći zaključak, prihvaća se izvješće o stanju i upravljanju robnim zalihama za 2015. i 2016. g. s financijskim pokazateljima. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno sa 85 glasova za, donesen zaključak kako ga je predložilo saborsko matično radno tijelo.
Sada ćemo razgovarati predlažem ujedinjeno o izvješćima, to su dva izvješća o istom predmetu za, o istoj problematici za 2015. i 2016. g. To su: - Izvješće o poslovanju Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2015. godinu - Izvješće o poslovanju Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2016. godinu Podnositelj izvješća, oba izvješća je Upravni odbor Fonda hrvatskih branitelja IZ Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, na temelju čl. 8. Zakona o Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Raspravu je proveo Odbor za ratne veterane, Vlada je dostavila mišljenje. Želi li podnositelj izvješća dati dodatno obrazloženje i za 2015. i za 2016. g. Da. Gospodin Tomo Medved, ministar branitelja i predsjednik upravnog odbora Fonda. Hvala vam lijepo i ispričavam se još jednom.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovane zastupnice i zastupnici, pred nama je izvješće o poslovanju Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, pa ako ste suglasni, objedinili bi 2015. i 2016. g. U skladu sa čl. 8. Zakona o Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji upravni odbor Fonda podnosi Hrvatskom saboru izvješće o poslovanju Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2015. g. Ovo izvješće je bilo uvršteno na dnevni red 3 sjednice 8 saziva Hrvatskog sabora u svibnju 2016. g. pri čemu je održana i rasprava. Izvješće o poslovanju Fonda za 2015. g. sadrži, osim informativnog prospekta Fonda za 2015. g. i najvažnije odluke upravnog odbora Fonda kao i upute upravnog odbora Fonda društvu za upravljanje Erste arets Management d.o.o. odnosno, Hypo Alpe Adria Invest d.d. o načinu glasovanja na glavnim skupštinama društva u kojima je fond vlasnik dionica. U 2015. g. proveden je i postupak izbora novog društva za upravljanje fondom hrvatskih branitelja, nakon provodanog natječaja Hypo Alpe Adria Invest d.d. i zabranjen je kao društvo za upravljanje fondom uz naknadu za upravljanje u iznosu od 0,488% godišnje na ukupnu vrijednost imovine Fonda. Imovina Fonda na dan 31.12.2015. g. iznosi 836 milijuna 44 tisuće i 359,67 kuna, što je 41 milijun 671 tisuća kuna manje u odnosu na stanje na dan 31.12.2014. g. U strukturi ukupne imovine fonda udio dionica Hrvatskog telekoma porastao je na 98,51% a njezin pad od 4,10% jedan je od glavnih razloga za umanjenu vrijednost imovine fonda. Kao i prethodnih g. upravni odbor je 1/3 dobiti fonda iz 2014. g. sukladno čl. 29. Zakona o Fondu hrvatskih branitelja, namijenio za razvojne, socijalne i humanitarne mjere u svrhu poboljšanju statusa hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji. 14 milijuna kuna je uplaćeno u Fondu za stipendiranje hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i djece hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata, čim je pokriveno 4763 stipendije djeci smrtno stradalih, zatočenih ili nestalih hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata, djeci hrvatskih ratnih vojnih invalida iz Domovinskog rata i djeci dragovoljaca iz Domovinskog rata. Ukupni iznos isplaćenih stipendija iznosio je 15 milijuna i 90 tisuća kuna. Zakladi hrvatskih branitelja i Domovinskog rata i članova njihovih obitelji je dodijeljeno 1 milijun i 808 tisuća kuna, te je i Zaklada u 2015. godini poslova vrlo uspješno. Odobreno je 2536 zahtjeva za financijsku pomoć hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji u ukupnom iznosu od 5 milijuna 702 tisuće kuna, a osim sredstava dobivena od Fonda, dio sredstva ostvarili su i kroz bankovna oročenja. Fond je i tijekom 2015. godine zadržao stabilnost i likvidnost, te je pravovremeno osigurao sva potrebna sredstva za isplatu članovima, a ukupna dobit iznosila je 37 milijuna, 84 tisuće kuna. Prelazimo na izvješće za 2016. godinu. Dakle, izvješće o poslovanju Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2016. godinu. Društvo za upravljanje otvorenim investicijskim fondovima Hypo Alpe Adria invest d.d., a koje upravlja Fondom, 11. srpnja 2016. godine počinje poslovati pod novim imenom Adikko invest d.d. Radi pozitivnog kretanja na tržištu i rasta cijena dionica imovina Fonda je na dan 31.12.2016. godine iznosila 942 milijuna 840 tisuća i 909 kuna, što je povećanje u odnosu na kraj 2015. godine. Tijekom 2016. godine Fond je ostvario prihod od dividendi za 2015. godinu u ukupnom iznosu od 33,4 milijuna kuna i to Hrvatskog telecoma d.d. u iznosu od 32,6 milijuna kuna, od Kutjeva d.d. 745 tisuća kuna, a također je prihod ostvaren i po osnovi kamata u iznosu od 19 tisuća kuna. Radi oporavka gospodarstva, vidljiv je i rast vrijednosti udjela u odnosu na 2015. godinu, kada je udio iznosio 386 kuna, a za 2016. godinu je bio 472 kune. U strukturi ukupne imovine, dionica Hrvatskog telecoma je i dalje najzastupljenija s 97,70%, što je za otprilike 1% manje u odnosu na 2015. godinu. Upravni odbor Fonda je donio odluku o isplati trećine dobiti Fonda, sukladno čl. 29. Zakona o fondu hrvatskih branitelja. Namijenio je za razvojne, socijalne i humanitarne mjere u svrhu poboljšanja statusa hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji, pa je tako iznos od 12 milijuna 361 tisuća i 491 kuna uplaćen fondu za stipendiranje hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i djece hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata. Ukupno je isplaćeno 5607 stipendija djeci smrtno stradalih, zatočenih, nestalih hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata, hrvatskih ratnih vojnih invalida iz Domovinskog rata i djeci dragovoljaca iz Domovinskog rata, što je i dalje najveći broj i ukupan iznos stipendija koji se isplaćuje u RH od strane jedne pravne osobe. Ukupni iznos isplaćenih stipendija iznosio je 17 milijuna, 542 tisuće kuna. Fond je i tijekom 2016. godine zadržao stabilnost i likvidnost, te je pravovremeno osigurao sva potrebna sredstva za isplatu članovima, a ukupna dobit iznosila je 22,5 milijuna kuna. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Imate jednu repliku gospodine ministre, od gospodina Pernara.
Uvaženi ministre branitelja, gospodine Medved. Ja sam postavio zastupničko pitanje prije više od mjesec dana. Ono je glasilo slijedeće: koliko se branitelja do sada ubilo u RH i drugi dio pitanja je bio koji su razlozi zašto dižu ruku na sebe, kako bismo mogli u budućnosti spriječiti da se to događa. Do današnjeg dana, gospodine Medved, ja nisam dobio odgovor od vašeg Ministarstva, pa me zanima kada mislite odgovoriti na ovo prevažno pitanje. Hvala.
Gospodin Medved. Odgovor.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine zastupniče, mi smo zaprimili vaše pismo, pripremili smo odgovor i vrlo brzo ćete dobiti pisani odgovor od strane Ministarstva hrvatskih branitelja. Ali moram kazati ovdje u ovom visokom domu, kad govorimo o uzrocima uslijed koji hrvatski branitelji na žalost, počine suicid, da su oni mnogostruki i da je iznimno teško sve njih pobrojati i dati vrlo jednostavan odgovor. Dakle, vrlo brzo ćete dobiti odgovor o broju, na žalost, počinjenih suicida hrvatskih branitelja kroz godine, ali i one mjere koje mi kao Ministarstvo prepoznajemo i provodimo u cilju smanjenja broja suicida, odnosno poboljšanja kvalitete života hrvatskih branitelja. Hvala.
Hvala lijepa. Želi li izvjestitelj Odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Najprije ispred Kluba zastupnika HDZ-a gospodin Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, kolegice i kolege. Pa evo, pred nama je izvješće za 2015. i 2016. godinu o radu Fonda hrvatskih branitelja iako smo za 2015. raspravljali, ali nismo ga izglasovali koji se sjećaju. Nadam se da danas bi trebalo kao što je ministar i predočio podatke koji se tiču fonda nešto reći o 2016. godini i prihvatiti ta izvješća kao što to predlaže i Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice. U ovom Izvješću o poslovanju Fonda hrvatskih branitelja za 2016. godinu navedeni su svi osnovni podaci o zakonskoj osnovi i načinu funkcioniranja i upravljanju Fondom hrvatskih branitelja. Iz informativnog prospekta vidljivi su podaci o Fondu hrvatskih branitelja, o njegovom portfelju, podaci o Društvu za upravljanje Fondom hrvatskih branitelja i o načinu obračunavanja troškova upravljanja, te Strategiji ulaganja. Ono što je neovisni revizor pozitivno je ocijenio sažetke financijskoga izvješća koji obuhvaćaju sažeti financijski izvještaj o financiranju, financijskom položaju na dan 31. prosinca 2016. godine. Sažeti izvještaj o sveobuhvatnoj dobiti, sažeti izvještaj o tijeku novca i sažeti izvještaj o promjenama neto imovine i sažete povezane bilješke. Kao i prethodnih godina Upravni odbor je jednu trećinu dobiti fonda sukladno članku 29. Zakona o Fondu branitelja namijenio za razvojne, socijalne i humanitarne mjere u svrhu poboljšanja statusa hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji, da je tako 12 milijuna 364 000 … [[Govornik se ne razumije.]] i 19 lipa uplaćeno u Fond za stipendiranje i kao što ste čuli ukupan broj stipendija koje su u 2016. obuhvaćene je 5607 i to je ono što u ukupnoj masi do sada isplaćenih stipendija fond ostvaruje svoju svrhu. Nadamo se da će i u buduće tako funkcionirati. Ono što želim naglasiti, da je Upravni odbor Fonda hrvatskih branitelja nastavio je sa inicijativom o izmjenama Zakona o upravljanju i raspolaganju državnom imovinom kako bi se zakonski regulirala obaveza države da kod svih budućih privatizacija poduzeća u vlasništvu Republike i većinskom vlasništvu Republike Hrvatske dio dionica bude dodijeljen Fondu hrvatskih branitelja bez naknade. Nadam se da smo već mogli prenesti 7% Croatia osiguranja kako bi poboljšali status fonda, kako se ne bi doveli u priliku da moramo nadoknađivati iz državnog proračuna ono što je planirano. Tijek novca kao i stanje na tržištu kapitala jasno dirigira i vrijednost dionica, pa tako i isplatu dividende i dobiti i stoga možemo reći da evo do sada je fond zadovoljavao sve svoje osnovne svrhe, te bio na korist djeci poginulih hrvatskih branitelja, Hrvatskim ratnim vojnim invalidima, njihovoj djeci, svima onima koji su htjeli doškolovanje kroz određeno svoje vrijeme, prekvalifikaciju koji su željeli ostati u funkciji našlo se je mjesta i mogućnosti kako bi koristili potporu Fonda hrvatskih branitelja. Ne znam što više govoriti nego samo u konačnici zaključiti da fond ima svoju svrhu, da ima svoju namjenu, da je za sada ostvaruje, da trebamo svi skupa poduprijeti inicijativu da se i novi paket dionica unese u fond kako bi on mogao dalje funkcionirati. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Nema replika. Gospodin Ivan Vilibor Sinčić ispred Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Nema ga. Gubi pravo. Gospodin Krešo Beljak ispred Kluba zastupnika HSS-a. Nema ga. Gubi pravo. Gospodin Predrag Matić ispred Kluba zastupnika SDP-a, ovdje je i ne gubi pravo. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Pred nama su ova dva izvješća koja su već davno trebala biti raspravljena, međutim iz raznih razloga nisu ovdje na plenarnoj sjednici. I treba odmah reći da su izvješća korektna. Napravljena su onako kako su napravljena i prethodnih godina. Dakle, to je jedna špranca u kojoj se mijenjaju brojke koje ovise najviše naravno braniteljima o dionici Hrvatskog telekoma koji čini praktično čuli ste i od ministra 98% fonda. Na žalost tu bi bila i INA, ali ona je u onim vremenima prošlim prodana pa mislim da je sada i to prošla priča. Što se može reći o tome još jedanput podsjetit hrvatsku javnost. Dakle fond je osnovan prije svega kao jedan plemeniti cilj da i branitelji sudjeluju u privatizaciji hrvatske društvene državne imovine, da i oni osjete mrvice sa stola za sve ove druge koji su pograbili Hrvatsku. I u cijeloj priči nešto malo su tu dobili i branitelji. Najplemenitiji dio cijelog fonda je upravo stipendiranje djece i kroz prethodne godine to su desetci tisuća djece koji su stipendirani iz toga fonda, koji su neki hvala Bogu i doktorirali zahvaljujući tom fondu. Tu je naravno i Zaklada za hrvatske branitelje, to je pomoć onima najugroženijima kojima se kroz jedan dio malo sufinancira njihove životne potrebe, ali na žalost vidio sam da u 2016. što opet nije krivnja ni ministra, ni ministarstva, nikoga. Jednostavno ovisimo o cijeni te dionice T-Coma. Na žalost prethodnih godina nismo privatizirali, privatizirali jesmo, ali nismo dobili udjele od Croatia osiguranja da sad opet tu malo možemo i politizirati. Dakle, 2010. je zakon promijenjen, pa iz one definicije da Vlada daje braniteljima 7% je ubačena riječ Vlada može dati, a kad je može dati, onda hvala Bogu i ne mora, pa tako smo i prošli sa Croatia osiguranjem. Međutim, evo kako je najavio i kolega Đakić, sada ćemo imati i novi Zakon o fondu koji će predvidjeti da će prilikom budućih privatizacija zadnji prijedlog gospodina Pejnovića je bio fond je predložio do 7%, a čak je gospodin Pejnović je predložio najmanje 7% da će ići braniteljima, pa ćemo vidjeti od najave budućih privatizacija kako će to ići. budućih privatizacija kako će to ići. Dakle zaključno, oba su izvješća u redu, napravljena su 2015., moram posebno pohvaliti a i 2016., 2015. je izvješće od prošle Vlade. Dakle a evo da malo čisto ovo ne bude dosadno možemo samo reći jedan dio koji me jako dirnuo pa želim podijeliti to i s vama. Naime, što znači politika, kada se raspravljalo o Izvješću Fonda hrvatskih branitelja za koji ću reći da njegovu većinu čine upravo hrvatski branitelji i nećete vjerovati na moju inicijativu su imenovani oni ljudi koji su baš prednjačili u onom šatoraškom prosvjedu. Međutim, isto tako istine radi treba reći da su pored ovoga što su radili jako dobro radili posao u fondu. I mi smo imali kroz to vrijeme dvostruki odnos jedan sukob u šatoru i jednu dobru suradnju u fondu. Ti ljudi su radili stvarno dobro svoj posao na dobrobit i na interes hrvatskih branitelja. Međutim, ovo što vam želim pokazati što politika čini i na što je pokojni Vlado Gotovac rekao o istome uvijek isto, međutim ni to se ne mora primijeniti. Dakle 16. lipnja 2016. na ovom Saboru, saborski Odbor za ratne veterane je raspravljalo o izvješću 2015. a kako je trebalo izvršiti dodatni pritisak i na sve izvješće nije prihvaćeno a onda su 9. studenog gotovo isti ti ljudi samo u drugoj Vladi raspravljali o tom istom izvješću a predsjednik odbor je bio jedan gospodin kojega ja posebno cijenim, ovog prvog ne trebam ni spominjati, drugi je gospodin Anušić sadašnji župan. I to isto izvješće, znači isti podaci, ista priča bilo je prihvaćeno. Evo toliko o tome, SDP će prihvatiti oba ova izvješća. Hvala lijepo.
Hvala i vama. I na kraju prelazimo na jedinu pojedinačnu raspravu gospodin Anđelko Stričak. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče, kolegice i kolege. Uvodno treba reći da je ukupna vrijednost imovine fonda na dan 31. prosinca 2016. godine iznosila 947,8 milijuna kuna od čega na dionice HT-a otpada 97,7% ili 927 milijuna kuna. Vrijednost udjela iznosila 472 kune. Upravni odbor fonda uplatio je 12,3 milijuna kuna što predstavlja jednu trećinu dobiti fonda u 2015. Fondu za stipendiranje hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i djece hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata te je 2016. godine isplaćeno 5 tisuće 607 stipendija. Zakladi hrvatskih branitelja sredstva nisu uplaćena, budući da se iz dobiti fonda nisu mogle namiriti sve obveze. U ovom izvješću navedeni su svi osnovni podaci o zakonskoj osnovi i načinu funkcioniranja i upravljanja fondom. Neovisni revizor je pozitivno ocijenio sažete financijske izvještaje koji obuhvaćaju sažeti financijski izvještaj o financijskom položaju na dan 31. prosinca 2016., sažeti izvještaj o sveobuhvatnoj dobiti, sažeti izvještaj o tijeku novca i sažeti izvještaj o promjenama, neto imovine i sažete povezane bilješke. Kao i inače upravni odbor je trećinu dobiti fonda namijenio za razvojne, socijalne i humanitarne mjere u svrhu poboljšanja statusa hrvatskih branitelja, članova njihovih obitelji, pa je tako 12 milijuna 361 tisuća 421 kuna uplaćeno Fondu za stipendiranje hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i djece hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata. Isplaćeno 5 tisuća 607 stipendija djeci smrtno stradalih, zatočenih ili nestalih hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata, djeci hrvatskih ratnih vojnih invalida iz Domovinskog rata i djeci dragovoljaca što je i dalje najveći broj i ukupan iznos stipendija koje se isplaćuju u RH od strane jedne pravne osobe. Na kraju treba istaknuti i da se imovina fonda ulaže u dužničke vrijednosne papire koje je izdala RH, država članica EU do 40% sredstva u depozite kod financijskih institucija s time da taj iznos ne prelazi 5% jamstvenog kapitala te financijske institucije do 40% dužničke vrijednosne papire s kojima se trguje na burzi ili drugom organiziranom tržištu vrijednosnih papira u RH. Ne može se ulagati u dionice, obveznice i druge vrijednosne papire koji ne kotiraju na burzi ili se s njima ne trguje osim … [[Govornik se ne razumije.]] vrijednosnih papira, pravnih osoba u vlasništvu RH, imovinu koja je neutuđiva, dionice, obveznice ili ostale vrijednosne papire izdane od depozitne banke fonda, nekretnine upravnog odbora ili depozitnom bankom fonda. Zaključno, treba reći da društvo za upravljanje fondom svoje poslovanje sa imovinom fonda vodi s pozornošću dobrog gospodarstvenika te da će i dalje pozivam vodi načelima profitabilnosti i likvidnosti. Hvala lijepo.
Dobro da ste bili kratki jer prije replike gospodina Đakića čast mi je pozdraviti učenice i nastavnicu vidim iz srednje škole Buzet iz Buzeta. I pozdravimo ih pljeskom. [[Pljesak.]] I sada dajem riječ gospodinu Đakiću. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Stričak dobro ste sve obuhvatili što u izvješću o radu Fonda hrvatskih branitelja za 2015. i 2016. stoji. No, međutim dobro je naglasiti da je kroz ovo cijelo vrijeme rada fonda 75 tisuća stipendija isplaćeno hrvatskim braniteljima, djeci poginulih, zatočenih i nestalih i da je to ona jedna od osnovnih svrha čemu fond služi. Jeste da su ovo dionice koje su hrvatski branitelji dobili od HT-a privatizacijom 7% HT-a i 7% INA-e. 7% INA-e je prodano kako bi se namirili svi oni koji su podnijeli zahtjev za prodaju svojih udjela u Fondu hrvatskih branitelja i najbolje vrijeme kada je dionica INA-e bila najsnažnija i kada je vrijedila 2018. kuna tada je izvršena prodaja i namirenje svega svih onih koji su svoje udjele prodali. A moramo naglasiti da je preko 50% udjela danas prodano, da hrvatski branitelji više nemaju preko 50% udjeličara u fondu te stoga moramo inicirati i nastojati da se omogući novi unos novog paketa dionica kako bi izbalansirali odnos i kako bi mogli dalje nastaviti sa zakladnom svrhom, kao i svrhom Fonda za stipendiranje hrvatskih branitelja. Naime, dužno je reći da hrvatski ratni vojni invalidi ostvaruju po drugom osnovu svoje invalidnosti dionice od hrvatskih tvrtki tako da se njima po stupnju invalidnosti dodjeljuju i dionice tvrtki koje su također u privatizaciji. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor gospodin Stričak.
Hvala lijepo. Pa kolega Đakiću sve ste točno iznijeli u svojoj replici, prvo da ovisno o stupnju invalidnosti ratni vojni invalidi ostvaruju prava na dionice po drugoj osnovi, pa do toga da uloga fonda je prvenstveno namijenjena za razvojne, socijalne i humanitarne svrhe i hrvatskih branitelja članova njihovih obitelji, a također da je jedna od ključnih uloga fonda upravo da se pomogne djeci branitelja, nestalih branitelja i nestalih hrvatskih vojnih invalida da se školuju, završe škole i da budu na korist društvu. Također podržavam i vaš apel da ubuduće kod privatizacije državnih tvrtki znači zakonom je propisano koji je to udio, ubuduće se taj dio prebaci u Fond hrvatskih branitelja. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Završna riječ gospodine ministra Medveda. Izvolite.
Želim vam se zahvaliti na potpori i prihvaćanju ovih izvješća. Kao predsjednik upravnog odbora i cijeli upravni odbor fonda i nadalje ćemo se ponašati prema tijekom upravljanja i u procesu upravljanja fonda vrlo odgovorno. Ono što je važno za naglasiti kao što je gospodin zastupnik Đakić naglasio, je u planu normativnih aktivnosti Vlade odnosno Ministarstvo državne imovine u 2018. godini je u planu izmjena Zakona o upravljanju državnom imovinom gdje će Ministarstvo hrvatskih branitelja svakako dati svoj prijedlog, a vezano za ovu inicijativu oko održivosti fonda. Dakle fond ima iznimno značajnu ulogu, a posebno u ova dva procesa koji su u potpori rada Ministarstva hrvatskih branitelja i kroz Fond za stipendiranje, a na poseban način kroz zakladu koja prepoznaje odnosno koja aktivno doprinosi poboljšanju ili pomoći najpotrebitijim hrvatskim braniteljima i članovima njihovih obitelji. Stoga će upravni odbor na tragu i dosadašnjeg iskustva i odgovornog gospodara nastaviti svoj rad i ubuduće. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Imate jednu repliku od gospodina Šukera.
Hvala lijepo. Pa gospodine ministre u zadnjem dijelu svog izlaganja ste istaknuli ustvari jedan od razloga zašto sam se ja javio za repliku, ali mislim da zbog vrlo često politikantskih tonova oko Fonda hrvatskih branitelja treba isticati ovo što ste vi rekli zašto je on osnovan, zašto su Vlade nekada odlučile da dionice najkvalitetnijih hrvatskih tvrtki se dodijeli braniteljima, dakle prije svega za stipendiranje i pomoć djeci poginulih, nestalih hrvatskih branitelja i kompletne braniteljske populacije. Isto tako vrlo često se u javnosti govori o nekakvim velikim primanjima hrvatskih branitelja, međutim nažalost mnogi od njih žive na tako da kažem, marginama društva u vrlo teškim situacijama i ova zaklada im treba pomoći. Međutim ono što treba istać kada se govori o ovom fondu koja vrijednost je dionica INA-e bila u trenutku unosa u fond i koja vrijednost dionica HT-a bila u trenutku unosa u fond, dakle u trenutku kada je donešena odluka da se dodjeljuje 7% dionica INA-e i 7% dionica HT-a, koja je vrijednost je bila tada, koja vrijednost je bila u trenutku kada je upravni odbor fonda donio odluku da se prodaju dionice fonda i zašto je to donio i treća stvar koja vrijednost je dionica HT-a danas. To naprosto treba reći. A druga stvar, kada govorimo o dionicama Croatia osiguranja, mislim bolje da ovdje ne otvaramo neku temu. Dobro znate kako je Croatia osiguranje privatizirana i dobro znate kakve su rasprave u ovom Saboru bile od strane zastupnika koji su bili u Vladi kada je davano 7% dionica HT-a i 7% dionica INA-e, dakle tada smo tražili da ide 7% dionica Croatia osiguranju u onom trenutku kada je Croatia osiguranje privatizirano po istom načelu. A isto tako danas sutra kada krene privatizacija HEP-a naprosto tih 7% dionica mora završiti u ovom fondu, sviđalo se to nekome ili ne.
Hvala lijepo. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Nastavljamo u raspravu u ponedjeljak u 9,30 ne utorak, niti srijeda nego ponedjeljak u 9,30 sa Konačnim prijedlogom Zakona o OPG-ima, važan zakon dođite svi. Idite i razmnožite se. SJEDNICA PREKINUTA U 12,10 SATI.
Izvješće o poslovanju fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2015. g. podnositelj je Upravi odbor fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Rasprava je zaključena, sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela, dajem na zaključak prihvaća se izvješće o poslovanju Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2015. g. molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 87 glasova za i jedan suzdržani donesen zaključak kako ga je predložilo saborsko matično radno tijelo.