Poštovani gospodine predsjedniče prije prelaska na prvu točku raspravni dio današnje sjednice, tražim stanku u ime kluba HNS-a, HSU-a jer bih nešto rekao o stanju stresa među umirovljenicima zbog loše komunikacije Zakona o porezu na dohodak.
Prihvaća se stanka od 10 minuta. Zahvaljujem. STANKA U 9,40 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,50 SATI]] Evo istekla nam je stanka i sad ću onda dati riječ u ime kluba HNS, HSU-a uvaženom zastupniku Silvanu Hrelji. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege naravno da su u pravu oni koji kažu pa imat ćemo vremena drugi tjedan i narednih tjedana razgovarati o svom ovom paketu poreznih zakona, ali ja ne mogu pustiti naše umirovljenike pod jednim stanjem stresa i pod situacijom da mi svakodnevno šalju e-mailove u strahu da će svi oni koji imaju mirovinu veću od 3800 kn plaćati porez od 24%. Takve poruke mi šalju. To u stvari nije točno, ali koristim priliku da to kažem sa ove govornice. Međutim, postoji i problem kad oni idu sami iščitavati nacrt zakona i sada prijedlog zakona. Onda u obrazloženju će naći da sve mirovine iznad 3800 će bit oporezovane sa 24% umanjeno za 50% što za umirovljenike, što znači da svi iznad 3800 kuna će plaćati 12% poreza. I ovo je razlog da ovo kažem sa ove govornice da ih na neki način one koji slušaju umirim da se u tom dijelu visine stope poreza neće promijeniti ništa. Međutim, promijenit će se nešto drugo. Njihova očekivanja će biti iznevjerena jer ovaj prijedlog zakona o porezu na dohodak neće ispuniti dvije namjere koje su u obrazloženju zakona date. Jedna je namjera da bude socijalno osjetljiv, dakle ne može biti prijedlog zakona socijalno osjetljiv kad debeloj guski maže vrat. To onima sa najvećim plaćama i sa najvećim mirovinama u Hrvatskoj. Dakle, oni koji imaju preko 6000 kuna bruto mirovinu u Hrvatskoj, njih ima 15000 oni će od ove porezne reforme dobiti najviše. Oni sa najvišim mirovinama dobit će neto 1000 kuna. Kad netko prigovara našoj koalicijskoj Vladi kukuriku koalicije da je bila socijalno neosjetljiva moram ga podsjetiti da smo mi sa povećanjem neoporezivog iznosa mirovine sa 3400 na 3800 kuna otpustili u korist umirovljenika 10 i pol milijuna kuna godišnje manje za proračun, a više u korist umirovljenika. Ovdje imamo situaciju da se otpušta milijun i 300 tisuća kuna mjesečno u korist 15000 umirovljenika sa najvećim primanjima. Ovo nije socijalno osjetljivo, ovo je promašena porezna reforma, promašena reforma poreza na dohodak. Drugo što želim reći. U obrazloženju zakona piše da želimo privući naše iseljenike da pod kraj života žive u Hrvatskoj. Ne može bit. Oni imaju svoju ekonomsku računicu. Dakle, dokle god je neoporezivi iznos mirovine na tako niskoj razini oni će svoje prebivalište, oni će biti ovdje ali svoje prebivalište će imati u nekoj drugoj zemlji i u toj drugoj zemlji će plaćati poreze i doprinose. Podsjećam Slovenija ima neoporezivi iznos mirovine 1050 eura, Italija ima 900 eura neoporezivi iznos, Njemačka ima 950 eura neoporezivi iznos mirovine. Mi se tim iznosima moramo približiti ukoliko želimo da naši iseljenici koji su radili godinama vani da se vrate u Hrvatsku živjeti sa svojim prebivalištem. Jer ovdje inače žive, prebivalište imaju vani. Na teret hrvatskog proračuna koriste zdravstveno osiguranje. Imamo solidnu teoriju apsurda. Još jednom ponavljam što se tiče umirovljenika sa ovom poreznom reformom i sa poreznom stopom od 24% oni neće bit oštećeni jer se na njih aplicira porezna stopa od 12%. Međutim, bit će oštećeni sa drugih naslova, manjih lokalnih proračuna, manje mogućnosti za socijalne naknade, a na kraju krajeva i kavu koju voli i tko ju može popit biti će mu skuplja. Moramo se zabrinut i imamo vremena promijeniti ove nelogičnosti, jer doista ovo će biti promašena reforma u dijelu poreza na dohodak. Hvala lijepo. Pardon. A gospodinu Petrovu sam namijenio, šteta da ga nema, namijenio sam tabelu izračuna točno po grupacijama i ostavit ću mu ovdje na radnom stolu.
Hvala vam lijepa. Sad bismo mogli priječi na onu prvu točku dnevnog reda, a to je - Prijedlog odluke o imenovanju vršitelja dužnosti glavnog ravnatelja Hrvatske radiotelevizije Predlagatelj je Odbor za informiranje, informatizaciju i medije na temelju članka 19. Zakona o Hrvatskoj radioteleviziji. Materijal je dostavljen u pretince. Želi li predlagatelj dati dodatno obrazloženje? Da. Uvaženi predsjednik Odbora za informiranje, informatizaciju i medije kolega Jasen Mesić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Dakle odredbom članka 19a. stavka 4. Zakona o Hrvatskoj radioteleviziji propisano je da će u slučaju prestanka mandata glavnog ravnatelja Hrvatske radiotelevizije Hrvatski sabor do izbora novog glavnog ravnatelja HRT-a imenovati vršitelja dužnosti glavnog ravnatelja HRT-a najdulje na rok od 6 mjeseci. Da se podsjetimo da je Hrvatski sabor 4. ožujka 2016. donio Odluku o razrješenju glavnog ravnatelja Hrvatske radiotelevizije i Odluku o imenovanju vršitelja dužnosti glavnog ravnatelja Hrvatske radiotelevizije kada je za vršitelja dužnosti glavnog ravnatelja imenovan Siniša Kovačić. Budući da je rok od šest mjeseci na koliko se može imenovati vršitelj dužnosti glavnog ravnatelja HRT-a istekao 4. rujna 2016. godine, a Hrvatski sabor nije donio odluku o imenovanju glavnog ravnatelja HRT-a, te je donio odluku o raspuštanju Hrvatskog sabora koja je stupila na snagu u srpnju 2016. godine tako nije mogao biti raspisan niti natječaj. Vlada RH na sjednici održanoj 31. kolovoza 2016. donijela je uredbu o izmjeni Zakona o HRT-u kojem je propisani rok trajanja od šest mjeseci za vršitelja dužnosti glavnog ravnatelja produljena na godinu dana, a u kojoj je u prijelaznom … propisano da će vršitelj dužnosti glavnog ravnatelja koji je imenovan odlukom Hrvatskoga sabora za vršitelja dužnosti svoju dužnost obavljati do 1. listopada 2016. godine. S obzirom da HRT od 1. listopada 2016. godine nema zakonskog zastupnika koji je ovlašten predstaviti i zastupati ovu javnu ustanovu kako u pravnom prometu tako i u drugim poslovima Odbor za informiranje, informatizaciju i medije na svojoj drugoj sjednici održanoj 10. studenog 2016. godine, a nakon provedene rasprave jednoglasno utvrdio prijedlog odluke da se za vršitelja dužnosti glavnog ravnatelja HRT-a imenuje gospodin Blago Markota, te je kao takav prijedlog odluke s obrazloženjem podnesen Hrvatskom saboru. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. S time bih ja onda otvorio raspravu i prvo ćemo naravno po klubovima. Prvi klub biti će onaj HDS-HSLS u ime kojeg će riječ uzeti uvaženi zastupnik Goran Dodig. Izvolite. Pri tom želim djelovati preventivno, a preventivno znači ja vas molim da se držimo u svim svojim diskusijama uistinu teme. Znam zašto to govorim i znam potencijalne opasnosti koje se mogu javiti kad god se spomene HRT, pa vas lijepo molim da se držimo teme, a tema je vršitelju dužnosti glavnog ravnatelja HRT-a. Oprostite kolega Dodig. Izvolite.
Poštovani kolege zastupnici i zastupnice, poštovani potpredsjedniče Sabora sa svojim suradnicima. Ja kada sam dolazio za ovu govornicu razmišljao sam o tome hoću li biti unutar teme ili ne, tako da potpuno razumijem vas. Ali pa ako jesam prekinite me i ako sam izvan teme i ja ću to prihvatiti, ali mislim da govoriti o ravnatelju HRT-a a ne govoriti o profilu institucije i o tome što očekujemo od te institucije i što mi kao Sabor očekujemo, što mi jesmo, a što je Hrvatska televizija. Ne znam kako to odvojiti. Pa ja ću reći nekoliko rečenica uvodnih samo na tu temu. Ako mi imenujemo ravnatelja HRT-a onda znači da mi imamo određeni cilj kakvu osobu tamo želimo imenovati i što će ta osoba raditi. Ja se neću ovdje zadržavati na ekonomskim aspektima, to je važno o tome će govoriti neki drugi, nego o tome što je suštinski televizija i što je Sabor. Sabor putem zakonskih rješenja, putem javnog djelovanja, putem kadrovskih rješenja, a to je ovo ovdje i drugih aktivnosti sudjeluje u sveukupnom razvitku društvenih, političkih, gospodarskih i svih odnosa u državi. Unutar toga imamo jednu instituciju ili imamo jednu instituciju koja se zove Hrvatska televizija, koja bitno utječe na razvoj tih odnosa, koja bitno utječe na to kakvu ćemo imati prosječnu političku svijest, kakvu ćemo imati kulturnu svijest, kakav ćemo imati odnos prema marginalnim skupinama u društvu, kakav ćemo imati odnos prema manjinama, kakav ćemo imati odnos prema agresiji koja je dominantna, ne u našem društvu nego u cijelom svijetu u ovom trenutku, kakav ćemo imati odnos prema površnosti koja je zahvatila čitavo društvo. Zbog toga ravnatelj, ja ne želim reći ništa o gospodinu Markoti, ne poznajem ga ja, vjerujem odboru da je donio pravu odluku i mi ćemo to podržati, ali želim naglasiti sljedeće, Hrvatska televizija ovakva kakva jeste ne zadovoljava kriterije onoga što ja mislim da bi televizija morala raditi. Prvo, to je javna televizija, to je televizija koja je financirana koju financiraju građani ove zemlje. To je televizija koja je svakodnevno u našim kućama, to je institucija koja nas svakodnevno uči kakvi ćemo biti, to je institucija koja nas usmjerava puno više koliko nam to izgledalo čudno nego ovaj Sabor, nego ova Vlada. Ima jedna izreka koja kaže, da teško je zamisliti opasniji način djelovanja i odlučivanja od davanja ovlasti u ruke osoba koje ne odgovaraju za pogreške. Dakle netko će sada pomisliti da se hoću miješati u uređivačku politiku, ja bih rekao, pa da i to hoću, i to hoću. Zašto? Imamo li mi pravo za ovom govornicom, u ovom Saboru staviti primjedbe na program HRT-a? Ako nemamo pravo staviti primjedbe onda robujemo dogmi o apsolutnoj slobodi novinara. Apsolutna sloboda je vrlo opasna priča. Zato mi imamo u elitnom terminu, u 8 sati navečer, na prvom programu televizije kuharice a država grca u problemima ne samo gospodarskim nego u civilizacijskim. Mi imamo svaku večer na televiziji agresiju koja postaje dio nas. Mi imamo svaku večer na televiziji serije američke koje su ubitačne za prosječnog čovjeka. I sada, gdje je izlaz od toga, kako objasniti da ljudi, prosječan čovjek počinje tako razmišljati, postoje za to potpuno jasni i potpuno znanstveni dokazi kako funkcionira naš mozak. Mi se ponašamo onako kako nas se hrani informacijama. A te informacije su lažne, virtualne ali što je najvažnije površne. Mi počinjemo površno razmišljati. Svakodnevno navikavanje, gledanje nasilja, mi postajemo neosjetljivi na nasilje. Svakodnevno plašenje nas, svakodnevno kada nas se plaši sa siromaštvom postajemo socijalno neosjetljivi. Svakodnevno kada nas se plaši ugrozama a stalno su televizijski programi takvi onda odustajem od vlastitih sloboda. Vi vidite, vi znate za činjenicu da je u Švicarskoj održan referendum o tome da ljudi prihvaćaju, da ih se prati, da ih se prati u jednoj Švicarskoj jer ih je televizija, jer ih je sve uvjerila, mediji su ih uvjerili da su u opasnosti. Dakle ljudi odustaju od svojih temeljnih ljudskih potreba da se slobodno kreću i prihvatili su ih da ih se prisluškuje, da ih se prisluškuje, prihvatili su da ih se prati, i da su zapravo neslobodni. Prihvatili su kamere koje svakodnevno u svakom trenutku gdje znaju, znaju gdje se nalaze. Nemam ništa protiv tehnologije nove, ali smo mi prihvatili da modernim uređajima svi u svakom trenutku znaju gdje se mi nalazimo. Nije problem da se zna gdje se nalazimo ali to postaje problem kada to postaje uobičajena praksa da se prati kriminalac sasvim je to meni razumljivo ali da za svakog čovjeka, za svako dijete koje ima moderni, pametni telefon, vi znate u svakom trenutku gdje se on nalazi, to je nešto što je zabrinjavajuće. Zabrinjavajuća je činjenica da mi to proizvodimo. I zbog toga ja očekujem, neću vas puno gnjaviti s ovim, trebalo bi govoriti o ovome satima da će ravnatelj, to šta je v.d. ravnatelja, ja se nadam ako je dobar da će ostati taj čovjek ravnatelj, zašto bi ga birali na 6 mjeseci, znači da ima kvalifikacije, ali ako ne uđe u ovaj problem koji je globalni ali isto tako ima detalja o kojima možemo govoriti itekako puno koji su naš nacionalni problem, nacionalne televizije, javne televizije koja postaje isto kao što i komercijalna. Neki dan mi je jedan od urednika na jednoj, na našoj televiziji na Hrvatskoj televiziji rekao mi dajemo, mi dajemo vijest, informaciju i forsiramo one koji u 30 sekundi nešto kažu. U 30 sekundi reći nešto što bi bilo važno za naciju, što bi bilo važno za profil rada nas u Saboru je besmislica ali takvi ljudi se stalno pojavljuju na televiziji. I onda se mi pitamo zašto određeni ljudi postaju popularni, zašto određeni ljudi su ti koji su zapravo zvijezde. Površnost, ekscentričnost, govor na razini konflikta, to je postao način ophođenja i to je postalo ono što je postalo značajno našoj televiziji. Mogu razumjeti da televizija mora voditi računa i o svojoj gledanosti ali važnija je, vjerujte mi važnija je pogotovo javna televizija, televizija koja neće biti toliko, koja ne mora bit isplativa gospodarski jer ima na televiziji jako puno o tome se moglo govoriti, jako puno rezervi i gdje se troše novci, za koje programe, za koje produkcije, zašto se plaćaju ljudi izvana a zašto nema domaće produkcije? O tome bi itekako mogli govoriti. Ali ovaj dio što je uloga televizije a ravnatelj televizije ključna osoba u tome o tome mi moramo govoriti. To je suština naših rasprava ovdje. Znam da će biti kolega koji će dodvoravajući se medijima zagovarati apsolutnu slobodu novinarstva, apsolutna sloboda je nešto što je vrlo upitno. To stvara, taj osjećaj stvara osjećaj omnipotencije i osjećaj nepogrešivosti a nema ga koji nije pogrešiv. I zato ja očekujem od ravnatelja Hrvatske televizije da vodi o ovome računa. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa kolega Dodig. Jest uistinu otišli ste od teme pa ja molim slijeće kolege da se ipak drže teme koja je ovdje pred nama jer šire rasprave o ulozi televizije su primjerene kad je na dnevnom redu Izvješće o radu Hrvatske televizije a ovo sada je imenovanje vršitelja dužnosti glavnog ravnatelja. Dakle ne o sveukupnim pitanjima u svezi s televizijom. No, imamo dvije replike, pardon tri. Prva je uvaženog zastupnika Ivana Lovrinovića. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, uvaženi zastupniče doktore Dodig potpuno se slažem sa vašim načinom pristupom promišljanju ovog problema iako je tema danas prijedlog odluke o imenovanju vršitelja dužnosti. Zaista ste otvorili pravu temu. Ovdje se dakle, ovdje je važnije pričati ad hominem nego ad rem. Znači ne o programu nego o čovjeku. To potvrđuje da je ovo stranački Sabor, to potvrđuje da trebamo imati čovjeka, poslat ga, čovjek je program. Ovo što ste rekli potpuno se slažem i gospodine potpredsjedniče ovo je itekako vezano za ovu temu o kojoj raspravljamo jer je neprihvatljivo za ovaj Sabor, za građane koji su nas izabrali da razgovaramo samo o tome da treba nekog čovjeka izabrati tamo bez obzira o kome se radi i koliko dobar bio a ne otvorit pitanje Hrvatske televizije kao javnog servisa a onda već godinama u mnogome sudjeluje u načinjanju i eliminaciji, razaranju najvažnijih vrijednosti hrvatskog društva. Ona dobrim djelom sudjeluje u trovanju posebno mlade generacije koja ne može, koja nema takvog iskustva iz spoznajnog aparata da može kritički poimati, promatrati sve to što se nudi, takva agresivnost, površnost. Prema tome, proizvodnja, cilj je očito proizvođenje mediokritetskog društva koje je u stanju konzumirati onda sve što mu se nudi po onom načelu use, nase itd. Prema tome, ovaj moj apel je u stvari da razgovaramo o Hrvatskoj televiziji, ona je strukturni problem, tamo treba povesti ekonomsku strukturnu reformu koja ima 2800 ljudi tamo, ona ima, znamo kako posluje, slaba je produkcija ali predlažem da razgovaramo o instituciji, programu a onda naravno o ljudima. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Davora Bernardića. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabor, pa moja replika je na ovo što ste rekli vezano za program. Dakle, nemojmo toliko stvarati fokus na ljude, bitno je ono što će se provesti ili ono što se neće provesti na HRT-u. Podsjetit ću da smo mi ovdje u jednom od jamstva razgovarali o smanjenju pretplate HRT-a. Jer nije isto, ali od toga naravno nema ništa, dakle nije isto ljudima koji imaju 1800 kuna mirovine i onima koji su ili zastupnici ovdje ili direktori poduzeća plaćati istu pretplatu od 80 kuna. Dakle to je jednostavno nepravedno. Tim ljudima umirovljenicima je 1800 kuna jedva spajaju kraj s krajem, to je crkavica od koje ne mogu preživjeti. S druge strane televizija je jedini prozor u svijet tim ljudima. I o tome mi ovdje moramo razgovarati. Prijedlog Vlade je bio za najugroženije skupine umirovljenika za vrijeme SDP-ove Vlade pripremljen, HRT ga u zadnjih godinu dana nije proveo. Prema tome, 40 kuna ili manja pretplata je nešto o čemu moramo ovdje razgovarati, dakle mi moramo ljudima omogućiti koji imaju manje da plaćaju manje, a onima koji imaju više da plaćaju više i na primjeru pretplate HRT-a jer je nepravedno da plaćaju pretplatu 80 kuna svi i oni koji imaju 15 tisuća kuna i oni koji imaju jedva 1800 kuna mirovinu. Tim ljudima je to jedini prozor u svijet i mi im to moramo omogućiti kao socijalno i pravedno društvo i kao socijalna država. Prema tome, volio bi da više danas o tome razgovaramo, o programu a ne o tome tko je došao na koju poziciju. Mi moramo razgovarati o sadržaju. Ovo je sadržaj kako ljudima koji imaju malo omogućiti da plate manje.
Hvala lijepo. Vidim da moja molba kao prvo nije uvažena. Drugo kolega Bernardić, javite se za raspravu, pa ovo sve što ste rekli slagao se ja s time ili ne slagao, slagali se svi mi s time možda nema apsolutno nikakve veze jer kolega Dodig ni jednom jedinom riječju spomenuo pretplatu. Jednom jedinom riječju. Prema tome to nije replika na njega, ali on će svejedno odgovoriti. Izvolite. Vi ste dignuli povredu Poslovnika. Izvolite. Kolega Bernardić, vi mislite da je povrijeđen Poslovnik? Koji članak je povrijeđen?
Kao zastupnik imam pravo govoriti [[Upadica Reiner: Oprostite koji članak je povrijeđen?]] 268. Dakle, kao zastupnik imam pravo govoriti. Ali ono što je važno reći [[Upadica Reiner: Ovako nemate pravo zlorabiti instituciju povrede Poslovnika.]] Da sam se javio za riječ regularno u raspravi kao što, ljudi moji pa ja bih došao na red u 7 sati navečer. Prema tome, tema je [[Upadica Reiner: Ja vas lijepo molim, kao prvo …]] uvijek kada se o njoj govori i to je razlog. Hvala vam lijepa.
Tema nije uvijek kad se o njoj govori. Mi smo u Parlamentu, mi nismo na placu. Prema tome, vi ste sad zlorabili svjesno zato jer uopće ne poznajete Poslovnik. Izmislili ste broj koji govori o desetoj stvari. Možete si, pročitajte si Poslovnik pa ćete vidjeti da ste ispali smiješni sad s time, a potpuno nepotrebno. Mogli ste se lijepo javiti za riječ i sve ovo što ste rekli reći u svojoj diskusiji najnormalnije. Evo izvolite kolega Dodig.
Evo ja ću samo kratko odgovoriti. Ja se slažem sa ovim što je rekao gospodin Bernardić. Naravno to nije replika bilo na ovo moje izlaganje. Ali mislim da vam je dobro u ovoj kampanji za predsjednika SDP-a i da sam tamo ja bih možda i glasovao za vas. Hvala.
Hvala lijepa. Evo sljedeća replika je uvaženog zastupnika Marka Vučetića. Izvolite.
Ja pohvaljujem izlaganje kolege Dodiga jer je otvorio mnoge važne teme, moguće nisu baš po dnevnom redu ali to su odnos između objektivne i subjektivne stvarnosti, integralne stvarnosti, problem zbog čega čovjek nije u stanju više suspendirat neku biološku potrebu zbog ideala. A imajmo na umu da su upravo ljudi koji su imali ideale pokretali povijest, da su oni donosili novost u povijesno kretanje. No, replicirao bih samo ako mi možete pojasniti ovaj pojam apsolutne slobode, jer mi nije baš pomirljivo to da uređivačka politika može imati apsolutnu slobodu. Čim se pristane na uređivačku politiku radi se o jednom obliku cenzure. Ako možete.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Goran Dodig.
Možda nije prava, nije dobro artikulirano ovo apsolutna sloboda. Apsolutna sloboda sa filozofskog stanovišta je nešto sasvim drugo, ali govorim o realnoj situaciji na televiziji kako većina novinara razmišlja. Pa ćete čuti novinara koji kaže ja mogu raditi u svojoj emisiji što hoću, ja mogu zvati koga hoću, ja mogu za špicu uzeti koga hoću. Dakle, nije apsolutna ali postoji jedna velika sloboda, naravno ta sloboda je u vrijednosnom sustavu tog novinara. Vrijednosni sustav novinara ne znači da su vrijednosni sustavi društva kakvog mi želimo. I zbog toga čini mi se da tu treba naći pravi balans između odnosa njegove mogućnosti da bude kreativan, to ne znači da se želi kreativnost njegova, da ja želim njegovu kreativnost okrnjiti na bilo koji način ali vi vidite sad na televiziji, vidite svaku večer, da izbor filmova, izbor programa, izbor ljudi koji su na televiziji su katastrofa. Evo katastrofa. I onda ako ja znam, drago bi bilo sa vama razgovarati inače to jako utječe na opću populaciju pogotovo na mlade o čemu je rekao. Vi imate jednu pjesmu u Hrvatskoj koja se zove Idem tamo gdje je sve po mom. Ja to zovem himna psihopatiji, to je himna psihopatiji. To je stalno se sluša to, znate. Jer ako vi kažete bit će sve po mom onda mi ne možemo zajedno. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika SDSS-a riječ uzeti uvaženi zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Često u ovom Domu raspravljamo o HRT-u i ponekad se stječe dojam da raspravljamo o izgubljenoj stvari, da raspravljamo o nečemu što imamo, ali što smo zapravo po putu izgubili. Vrlo često su rasprave o novom ravnatelju ili v.d. ravnatelju prilika da se takvi osjećaji pojačaju ili da se takvi osjećaji oslabe, da raspravljamo o nečemu što je zapravo za nas, za Hrvatsku, za njezinu Vladu i njezin Sabor javni servis Hrvatske radio televizije zapravo izgubljena stvar. Na tome rade mnogi i unutar HRT-a i unutar ovog Doma i unutar onih koji imaju novac, moć i koji žele osvojiti još jedan plijen koji do sada nisu uspjeli osvojiti i imaju relativno širok savez u tom poslu. Da li mi ovdje u Hrvatskom saboru možemo nešto učiniti da zaustavimo takav proces? Ne znam. Ima nas mnogo koji bismo to htjeli. A da li nas je dovoljno? Ne znam. Ovo što je govorio kolega naš dr. Dodig, prepoznajem kao jednoga u toj mogućoj koaliciji koji bi htjeli zaustaviti taj proces u kojem za mandat ili dva nećemo više imati o čemu raspravljati, osim možda o imenu i ostatku imovine kao što raspravljamo o nizu javnih poduzeća koje smo imali ili koje još uvijek imamo. Naš potpredsjednik s pravom kaže trebamo raspravljati o kandidatu za v.d.-a i ja mislim da ovaj kandidat koji politički nije istaknut, koji medijski nije obilježen, koji ne pripada političkom spektru kojem ja pripadam ili političkom svjetonazoru ili uopće svjetonazoru kojem ja pripadam, ali dijelimo zajedničke vrijednosti kao što su tolerancija, kao što je pluralizam, kao što je profesionalnost, kao što je vladavina prava i ako to dijelimo, to je minimalni zajednički nazivnik na osnovi koga možemo zajedno djelovati i na osnovi koga možemo jedni drugima dati podršku. To nije bilo tako u zadnjih godinu dana. Sada se uzdamo da sa ovim prijedlogom koji je prošao odbor i koji dolazi od strane naših kolega, dakle vladajuće koalicije, da možemo dobiti čovjeka koji će zaštititi i promovirati ono što nam se čini da je neophodno HRT-u. Na prvo mjesto ću staviti ne objektivnost, nego kritičnost. Na HRT-u ima previše apologetike, a premalo kritičnosti kao pretpostavke da znamo što je objektivno, a što nije, što jeste, a što nije. Pretpostavka da možemo imati kritičnost je profesionalnost i prosvjećenost novinara kao i nas samih. Jučer smo ovdje čuli jednu vrstu rasprave u kojoj je carovala neprosvijećenost. Neki su tu neprosvijećenost branili kao pravo glasa, neprosvijećenost i odgovornost svih nas. Ali vulgarnost i bahatost neprosvijećenosti je nešto što nijedno društvo ne trp i nijedna zajednica ne tolerira nego uzima uzore. A da li HRT stvara uzore? Nažalost, odavno više ne, ni u spikerima, ni u reporterima, ni u voditeljima nego ih mijenjamo mi koji se smjenjujemo na vlasti kao što jutrom ili večeri mijenjamo čarape. Tako se ne može stvoriti ništa profesionalno. Iz tog razloga, poštovane kolegice i kolege, novi ravnatelj bi trebao omogućiti da dođe do smiraja na javnoj televiziji, da prestanu unutrašnji sukobi o kojima slušamo, da prestanu unutrašnja podmetanja i obračuni o kojima slušamo i da se ljudi posvete onome što je njihov posao, da tu vrstu smiraja stvori kao pretpostavku dobre radne atmosfere i dobrog upravljanja jer sa stanjem kakvo smo imali proteklo vrijeme, to nije bio slučaj. I to je naša odgovornost. I ukoliko kandidat o kojem ovdje raspravljamo danas kao kandidatu za v.d. ravnatelja donese tu prvu stvar na HRT to će biti od iznimne i velike važnosti za njezino funkcioniranje. Druga stvar, sve je više onih koji vjeruju da je sekularizam loša stvar, dakle da ono što je karakteriziralo srce svijeta u proteklih 300, 400 godina, a to je sekularnost na europskom kontinentu, na američkom kontinentu da je to loša stvar. Dakle, da ono što je učinilo svijet modernim i što mu je donijelo nezamisliv progres, nezamisliv napredak u najrazličitijim područjima ljudskog djelovanja da je to loše, osjetimo i na HRT-u, kao na radiju, tako i na televiziji da sekularizam posustaje i da ga oni koji smatraju da njemu tamo nije mjesto, nastoje osvojiti tako što će ga potisnuti. Svi mi imamo svoja vjerovanja, ali ukoliko vjerovanja pretvorimo u dogme i ukoliko dogme pretvorimo u sredstvo za vladanje ljudima, od pameti naše i razuma našega neće ostati mnogo. Druga važna i neophodna pretpostavka je prosvjećenost. Ukoliko ćemo odustati od prosvjećenosti, ukoliko ćemo cijelu stvar svesti na reality, na zabavne emisije, na što je moguće više banalnih zabava o kojima je ovdje bilo riječi. I ukoliko ćemo se sa komercijalnim televizijama takmičiti u Farmama ili Životu na selu ili Velikom bratu a ne naći načina kako ćemo od javne televizije stvoriti javno dobro naša bitka će biti izgubljena, možda ona već jeste izgubljena kao što sam rekao na početku. Možda mi radimo posao da povratimo nešto što smo izgubili ali ja sam uvjeren da nije nužno tako. Konačno, ravnatelj, ja se nadam da će ovaj kandidat to uraditi, da će zaustaviti loše upravljanje financijskim i nefinancijskim sredstvima koje stoje na raspolaganju HRT-u, da će učiniti sve da se upravlja raspoloživim financijskim sredstvima od kojih je značajan dio temeljen na odlukama ovoga Sabora i ove Vlade i da će također ne financijska sredstva, sredstva za rad, da će s njima upravljati na način koji će biti drugačiji nego što se upravljalo u proteklim godinama. Ima previše pokazatelja da je, da se financijskim sredstvima i nefinancijskim sredstvima krčmilo, da su mnogi, mnoge kamere, mnoga vozila završila kao što završavaju i u slučaju nekih drugih javnih poduzeća u privatnim firmama i privatnim rukama. Kao što istraživački programi za vjetroelektrane koje je radio HEP su završili u privatnim rukama koje mi sada subvencioniramo i plaćamo subvencije, tako isto vrijedi i za reportažna kola, za kamare, za niz drugih stvari koje je HRT imala u svome posjedu. A kamermani i novinari kada ih vidite ovdje u Saboru ili kada vam dođu na press konferenciju drže na ramenima kamere mnogo starije generacije nego njihovi kolege iz komercijalnih televizija. Zašto? Je li zato što imaju manjak novca? Ne, nego zato što se tim novcem loše ili nikako upravlja. Od novog v.d.-a ne možemo tražiti da to sve promijeni preko noći jer je v.d. ali da pošalje poruku koju ovdje mi šaljemo da se to treba zaustaviti. I na kraju, ja ne znam je li moguće da HRT bude javno dobro koje neće biti loše ogledalo našeg lošeg stanja kao što ona to jeste sada. Ali ukoliko želimo biti uređeno društvo, ukoliko želimo biti nacija koja se neće svakodnevno potvrđivati u nacionalističkim izjavama nego u mandifestiranju ustavnog patriotizma sadržajnog u ovoj nevelikoj knjižici i vrijednostima koje on ističe onda ćemo imati najboljeg načina kako ćemo zaustavljati neodgovorno upravljanje, neodgovorno raspolaganje i neprofesionalno uređivanje, nema drugoga. Ukoliko će HRT kao javno dobro manifestirati i štititi najveće vrijednosti koje naš Ustav propisuje onda ima neke budućnosti za našu televiziju i za naš radio a u koliko će se događati ono što se događa sada da mi ne znamo tko sve sudjeluje u uređivanju emisija, koliko to rade urednici i urednički kolegiji a koliko to rade ljudi iz sjene, neimenovani, neovlašteni ali utjecajni zaduženi za druge poslove ali ne i za tu vrstu posla, dakle pošaljimo poruku od ovdje. Kao što ne mogu stranke utjecati na to kako će se uređivati program, na to ne smije sudjelovati ni jedna vjerska zajednica, ni jedna etnička zajednica, ni jedna posebna skupina. Ona treba imati svoj prostor i svoje mjesto ali ne prikrivene, sakrivene i neovlaštene oblike utjecaja kako će se uređivati i kako će se raspolagati. A sadašnje stanje, stanje zadnjih godina ili decenija pokazuje da je to praksa. Prilika je da to kažemo i da poželimo novom v.d. ravnatelju da barem nešto od toga, ako ništa drugo čuje a nadamo se učini u svojem mandatu.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prva je ona uvaženog zastupnika Željka Glasnovića. Izvolite.
Gospodine Pupovac, ja mislim da bi se mi slagali da je prvo ljudsko temeljno pravo je pravo na istinu. Pa tko sprječava da ta istina dođe do izražaja i zašto je Hrvatska gdje je sada? Zašto se ne govori, zašto još nemamo katarze, zašto se ne govori o ključnim problemima u hrvatskom društvu koji su non stop blokirani u mainstream? U mainstream medijima imamo, u medijima općenito u Hrvatskoj imamo jedan tjednik koji je neovisna. Mi znamo tko sve drugo drži medije. Imali ste nedavno ravnatelja ovoga HRT-a koji je bio član tito jugenda, predavao je štafetu mrtvom diktatoru i zašto se ne govori o ključnim problemima i da se ovdje vodi rasizam reverse npr. zašto se ne govorio o 7% zemljišta koje je uvedeno u zemljišnim knjigama, to je ključni problem Hrvatske i šta je problem toga? To se zove nacionalizacija. Zašto se ne govori da je hrvatska dijaspora totalno isključena iz ekonomskog i društvenog razvoja koji šalje ovdje svake godine 16 milijardi kuna minimum što je evidentirano. Sad su tim ljudima lupili porez, dupli dvostruki porez na mirovine, nitko se neće vratiti ovdje. Zašto se, ne da sa govori samo o ekonomskom zločinu preveden nakon 45. godine, zašto se ne govori o tim masovnim grobnicama ovdje? To nije prošlost, kosti ne lažu. Zašto se ne govori također ako govorimo o izjavama, dat ću vam jedan primjer tog gdje nitko ne reagira od naših liberala velikih, demokrata itd. prije nekoliko godina dolaze tu neki suvremeni umjetnici iz Engleske Gilbert & George i kažu ovo u Muzej suvremene umjetnosti već smo nervozni, ovdje gotovo svi su bijelci ili katolici, kakva je reakcija? Evo tu ima najmanje rasizma, tu je najveći problem da se tu ne dolazi do istine. Mi znamo tko drži mainstream medije pa ljudi više, i taj HRT 20 godina ljude idiotizira i mi ne možemo doći do ključnih informacija. To se mora promijeniti.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Pupovac. Izvolite. Nećete, hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Davora Vlaovića. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega vi ste u svom izlaganju rekli da VD ravnatelj ima kratak period u kojem može nešto kvalitetno napraviti. I tu se s vama slažemo i mi iz kluba HSS-a i ja ćemo podržati imenovanje VD ravnatelja. Međutim, treba evo zbog javnosti reći da nije dobro da Hrvatska televizija bude dugo bez ravnatelja koji može dugoročno voditi politiku upravo onako kakva bi trebale biti Hrvatske televizije. Da je javna, da je transparentna, da govori o onim istinama koje su bitne za građane jer stvara javno mišljenje o mnogim politikama i problemima u Hrvatskoj. I stoga evo zagovaramo da se čim prije pripremi natječaj i raspiše redovni natječaj za izbor i imenovanje ravnatelja Hrvatske televizije. A također ste u svom izlaganju spomenuli i različite emisije koje na drugim televizijama ismijavaju život na selu i rade parodiju od života na selu. I mi zagovaramo i tražimo od novih ravnatelja da bude više tema koje govore o životu na ruralnom prostoru, da propagiraju i taj kraj a ono, sadašnji programi u svim shemama baš i nije toliko zastupljen, a znate zašto? Zato što su ukinuta dopisništva i u Novoj Gradišci, i u Slavonskom Brodu, i u Virovitici, i na desetke mjesta sve pod parolom nekakve štednje a i sami ste rekli da se novac troši na neke čudne stvari i čudnim putevima ide a tamo gdje bi trebao biti da imamo novinare koji su zaposleni i u lokalnim sredinama koje rade za javnu televiziju, koji govore o kvaliteti života i u Slavoniji i Baranji, Zagorju, Lici i svim drugim nerazvijenim krajevima. Tih tema, tih emisija nema. I mislim da se ta praksa mora promijeniti. Hvala.
Hvala. Odgovorit će poštovani zastupnik Pupovac.
Poštovani kolega u cijelosti se slažem s vašom primjedbom da je neophodno da što je moguće prije izaberemo novog ravnatelja i da ovaj period obnašanja dužnosti VD ravnatelja za kog se nadam da ćemo ga izabrati danas bude što kraći. Jednako tako vjerujem da ste i vi svjesni kao i ostali kolegice i kolege da je neophodno što je moguće prije izaberemo novi nadzorni odbor koji je iznimno važna institucija unutar HRT-a po novom zakonskom rješenju. I konačno da izaberemo novo programsko vijeće. To su pretpostavke u kojim će se konsolidirati institucionalno prva linija HRT-a i to je naša odgovornost. U pravu ste ako to traje mjesec, dva dana previše je, ali ako to traje ovoliko dugo koliko traje onda je to nedopustivo stanje u kojem se mogu događati stvari koje su nekontrolirane a to najčešće znači loše.
Hvala lijepa. Slijedeći će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti uvaženi zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Dakle dugogodišnje iskustvo u Saboru me naučilo da je HRT apsolutno najinspirativnija tema za zastupnike. To je prilika da zastupnici pokažu da bi puno bolje vodili tu kuću nego što to radi aktualno vodstvo, ali i da pokažu kako bi trebalo uređivati program. No, nije to jedino do čega se dođe kada se otvori tema o HRT-u nego je to prilika onda da se kaže i to da je samo 7% zemljišta upisano u zemljišnim knjigama, da su uvedeni porezi na mirovine u dijaspori, da se lamentira o apsolutnoj slobodi. Ja ću se nastojati otrgnuti toj napasti da govorim o HRT-u i o programu HRT-a, ne samo zbog toga što ne bi imao o tome što reći, nego naprosto zbog toga što to nije tema. Tema je novi VD ravnatelj. To je gospodin Blago Markota. Čovjek koji je na HRT-u od 99. godine, znači punih 17 godina. Koji je tamo obavljao odgovorne dužnosti i obavljao ih je na jedan vrlo dobar način. To o njemu misle i njegovi kolege što je možda najvažnije. Oni koji ga najbolje poznaju. To je čovjek koji nije politički eksponiran što je jako dobro. I iz tih razloga klub SDP-a će ga podržati. Mislimo da je on vrlo razuman, vrlo promišljen prijedlog i nemamo nikakvih zamjerki. Mi smo odgovorna stranka, odgovoran klub, bili smo odgovorni i onda zadnji puta kada se predlagao gospodin Siniša Kovačić za v.d. ravnatelja. Imali smo ozbiljne rezerve koje su se na žalost pokazale utemeljene. Žao mi je što tada ova ista koalicija koja je tada bila na vlasti HDZ-a i MOST-a nas nije saslušala. Naime, gospodin Kovačić je kao v.d. ravnatelja prekoračio svoje ovlasti. On je ispunio ono obećanje HDZ-a od prije izbora da će pomesti sve na televiziji. On je to obećanje, on je vjerojatno zbog toga i doveden. I on je smijenio jednu hrpu urednika i novinara tamo. On je promijenio programsku shemu, dakle radio je ono što v.d. ravnatelja inače ne radi. V.d. ravnatelj za se šta radi, on vodi privremeno kuću, vodi računa da se isplaćuju plaće i da sve funkcionira dok se ne izabere pravi ravnatelj koji će imati mandat da radi promjene. Toga smo se bojali, upozoravali smo na to, niste nas slušali pa je kuća upropaštena još i više nego što je bila. Nadamo se da ovaj novi ravnatelj, vjerujemo se neće tako ponašati jer je ozbiljniji čovjek. I vjerujemo da će biti uistinu jedino v.d. ravnatelja dok se ne izabere ravnatelj sa punim mandatom. E s obzirom da je ista ekipa HDZ-a i MOST-a propustila da to napravi u zadnjih godinu dana, propustila jer ste bili neodgovorni, jer ste se između sebe razgovarali jedino o tome tko će na koju poziciju doći. Tu ste kadrovirali, a HRT i ravnatelj HRT-a vas se nije ticao, neodgovorni ljudi, neodgovorni političari. A s obzirom da ste ista ekipa ja upozoravam, klub SDP-a upozorava da se ne nastavite ponašati neodgovorno nego da taj natječaj za ravnatelja HRT-a provedete unutar i završite unutar ovih 6 mjeseci koliko može trajati mandat v.d. ravnatelja. Znači da ne ponovite cirkus koji ste već jedanput napravili. S obzirom da ste ga napravili postoji velika opasnost da ćete ga i ponoviti, jer ste pokazali da ste sposobni za taj cirkus. E pa SDP jedino od toga strahuje, dajemo vam podršku kod ovog kandidata da bismo pokazali svoju odgovornost, da vidite da se ne ponašamo politikantski i da vam ne zamjeramo samo zato da bismo vam zamjerali, tu vam dajemo podršku i pozivamo vas da budete malo odgovorniji nego što ste bili u zadnjih godinu dana.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Željka Glasnovića. Izvolite.
Mi smo dosta rasprava imali po pitanju HRT-a. Jedan je ovisio procjena učinkovitosti, jedan izlagatelj je rekao da bi ta ustanova mogla radit sa možda 800 ljudi, a dole imamo 3 i pol tisuće. Ja se pitam ako je to tako nek' se napravi to i nek' se pošalje to je ključna stvar jer to plaćaju hrvatski poreznici. Nek' se pošalje tamo Financijska policija. Drugo pitanje je ljudi kadrovi. Rekao je jedan, da rekao je također mentor ovih ljudi koji su prije bili u partiji, to je gospodin Lenjin. Rekao je bit politike je kadrovska politika, a po tome ja mislim ne bi trebali raditi na HRT-u ljudi koji su prijetnja nacionalnoj sigurnosti, koji su bili na okupiranim područjima radili, recimo za radio Okučane i druge ustanove okupatora i sad rade tamo. To je drugo pitanje. I treće, treba provjerit kvalifikaciju tih ljudi koji rade tamo, koji možda imaju fruškogorske doktorate, diplome iz Đure Pucara starog. To su kadrovi.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Nenad Stazić.
Dvije stvari. Prvo HRT se ne financira iz budžeta, dakle iz poreznih obveznika. On se financira pristojbama. To je jedan, hajde možemo ga uvjetno nazvati parafiskalni namet koji bi trebao omogućiti nezavisnost HRT-a. To biste kolega Glasnoviću trebali znati. Dakle, on nije na proračunu kao što vi tvrdite. A druga stvar, s obzirom da vidim da i vi pokazujete ambicije da vodite tu kuću, da po njoj metete kao što je htio to raditi ili kao što je napravio HDZ ja vama savjetujem da se javite na ovaj natječaj. Javite se, pa ako ljudi sa HRT-a procijene da biste vi to radili najbolje jer vidim da imate odlične ideje koga bi sve trebalo poizbacivati iz te kuće, pa onda možda vas izaberu, pa izbacujte. A do tada pustite tu kuću na miru.
Hvala. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika MOST-a govoriti uvaženi zastupnik Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. HRT i njeno postojanje i djelovanje od javnog je interesa za RH. To je kuća koja bi trebala biti lišena bilo kakvog političkog utjecaja, koja bi trebala biti stup medijskog djelovanja u Hrvatskoj i jamac slobode medija. Međutim, svjedoci smo već dugi niz godina opadanja gledanosti javne televizije i svjedoci smo tržišne borbe u kojoj privatne kuće doslovce jedu Hrvatsku radioteleviziju. Novinski članci koje čitamo, priče koje slušamo ukazuju na potpunu političku pripadnost te kuće svake četiri godine kako se, znači kako se mijenja vlast. A upravo ta kuća trebala bi biti potpuno oslobođena od politike, objektivno informirati i maksimalan trud uložiti u slobodu djelovanja svojih djelatnika pogotovo jer je plaćaju hrvatski građani. HRT ne smije biti taoc hrvatske politike i novčanika hrvatskih građana i pri tome iz godine u godinu spuštati kriterije objektivnog novinarstva. Što se tiče v.d. ravnatelja HRT-a o kojem danas i raspravljamo i o kojem ćemo glasovati MOST daje uvjetnu podršku gospodinu Markoti. Usuglasili smo se HDZ-om oko njegovog izbora u nadi kako će se racionalizacija poslovanja HRT-a ovaj put zaista i provesti. Svaki put kada se imenuje novi ravnatelj slušamo iste grandiozne planove o restrukturiranju, racionalizaciji, širenju i novim programskim planovima. Tako su primjerice na zadnjoj javnoj raspravi otvorenoj u rujnu 2015. o Prijedlogu izmjena i dopuna programskih obveza HRT-a proizašlih iz ugovora između HRT-a i Vlade RH, izmjene i dopune bile pokretanje HRT-a radija Sjever, povećavanje količine programa sa šibenskog područja, mijenjanja naziva Radio Knin u Šibensko-kninski radio i slično dok se prave izmjene i dopune trebaju odnositi na dubinsko restrukturiranje HRT-a. Ne govorimo da je ovo nebitno, ali puno je bitnije podići gledanost HRT-a nego kako će se zvati radio na sjeveru ili jugu Hrvatske. Sve javne rasprave i napori oko HRT-a rezultirali su na kraju političkim prepucavanjima i gotovo beznačajnim izmjenama. U samom Zakonu o HRT-u kojeg treba mijenjati stoji da će HRT nepristrano obrađivati politička, gospodarska, socijalna, religijska, zdravstvena, kulturna i druga pitanja omogućavajući ravnopravno sučeljavanje stajališta različitih izvora čemu nismo bili svjedoci zadnjih godina. Ne samo zadnjih godinu dana kako govori kolega Stazić. Osim toga stoji da će HRT istinito, cjelovito, nepristrano i pravodobno informirati javnost o činjenicama, događajima i pojavama u zemlji čemu isto nismo bili svjedoci. Isto tako stoji da hrvatska glazba mora činiti najmanje 40% korištenog cjelokupnog glazbenog sadržaja, a znamo da Hrvatska udruga skladatelja godinama vapi za kvalitetnim glazbenim sadržajem na nacionalnoj televiziji koja bi trebala čuvati hrvatsku glazbu i stvarati platformu za njeno razvijanje. Pitanje koje je također problematično je vanjska produkcija. Pored tri tisuće zaposlenih konstantno se proširuje kupovina vanjskog sadržaja koji bi trebao dignuti gledanost, ali očito tome ne pridonosi. Ono što želi MOST od HRT-a, želimo dubinsko restrukturiranje, a ne površne i javne rasprave o površnim izmjenama i dopunama. Želimo da HRT bude javni servis građana RH u punom smislu te riječi. Očekujemo od v.d. ravnatelja kojeg vjerujem da ćemo ovdje danas izabrati jer smo vidjeli da ima podršku i oporbe, da u roku od šest mjeseci pokrene te dubinske promjene i restrukturiranje HRT-a na način da se ukine aneks na plaće, da se pokrene izrada novog kolektivnog ugovora, da se izradi plan racionalizacije poslovanja i broja zaposlenih, da se taj plan iznese pred saborskim odborom i da saborski Odbor za informiranje, informatizaciju i medije redovito izvještava o pomacima u planu restrukturiranja, da plan ide u smjeru smanjenje mjesečnog obroka preplate sa 80 na 65 kuna za umirovljenike i korisnike socijalne pomoći u prvoj fazi, a u drugoj fazi i za sve pretplatnike. Znači tako da ne stoji ovo što je govorio kolega Bernardić da je MOST i to konstantno ponavlja, nema ga puno u sabornici, čovjek je u kampanji pojavi se s vremena na vrijeme i ponavlja uvijek iste fraze, ali očito nije upoznat što čini i Vlada i kako teku pregovori između MOST-a i HDZ-a. Ono što je po meni jako bitno i na čemu će MOST inzistirati je da se unutar kuće pokrene odjel za istraživačko novinarstvo kako bi se otvorio još veći put i stvorila još veća prilika za neovisno istraživačko novinarstvo. Ne da se po potrebi vade afere kako koja politička opcija želi i kako joj odgovara u tom trenutku, nego da na HRT-u postoji jedan neovisni odjel koji će istraživati svakoga, pa evo i moje kolege iz MOST-a ako za to ima potrebe ako su se ogriješili o bilo što znači da se to istražuje, da se istražuje afera vjetroelektrane znači HNS-a koja je hrvatske građane dovela u jednu veliku nepriliku da sve afere znači HDZ-a, SDP-a dođu na tapet. A ne ako SDP upravlja javnom televizijom da se onda gazi HDZ, ako HDZ upravlja javnom televizijom da se gazi SDP. Znači neovisno o tome koji stranački dres nosili ako smo se ogriješili o zakon te afere naše neovisno o kojoj političkoj opciji pripadali moraju biti predmet i mora se o njima govoriti u informativnim emisijama HRT-a. Smatramo da v.d. ravnatelj budućih šest mjeseci mora menadžerski i odgovorno pristupiti funkciji kako bi ispunio glavni cilj HRT-a, a to je javni interes ispred političkog podobništva. U toj kući radi niz vrhunskih objektivnih profesionalaca za koje konačno mora doći vrijeme, dok se neprofesionalni kadar mora udaljiti ma kojoj god političkoj opciji taj kadar pripadao. Jedino kada politika potpuno izađe iz HRT-a, HRT će postati zaista javni servis građana RH što do sada nije bio slučaj. Hvala.
Hvala vam lijepa. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Bojana Glavaševića. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Grmoja, MOST uvjetno podržava ovaj prijedlog, uvjetno podržava poreznu reformu, uvjetno podržava i ovu Vladu, držanje fige u džepu kolega Grmoja i mijenjanje mišljenja svaki puta kada u medijima pročitate naslov u kojem vas prikazuju u negativnom svjetlu to nije politika, to je politikantstvo. A ovaj prijedlog, molim vas da ili podržite ili ga ne podržite zato što ćete na taj način biti vjerodostojni partneri u vlasti. Mislim, boli mene briga za bračne razmirice MOST-a i HDZ-a ali stalo mi je do stabilnosti moje domovine kako i po pitanju HRT-a tako i po drugim pitanjima. Evo hvala vam lijepa.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Ne znam iz čega ste zaključili da MOST uvjetno podržava ovo ili ono. MOST se dogovara sa HDZ-om, kada dođe do nekakvog konačnog prijedloga onda ga naravno podržava. Ali smo rekli baš zbog ovih prozivki sa vaše strane da je MOST odustao od smanjenja pretplate, mi ćemo vidjeti kako će gospodin Markota raditi svoj posao. Ako ga bude radio dobro, postoji mogućnost kao što je rekao gospodin Stazić i što su rekli prije svi koji su govorili da on bude i novi ravnatelj, znači HRT-a. Ali uvjetno sada da vidimo kako će u ovom periodu obavljati taj menadžerski posao. Mislim da smo se shvatili.
Hvala. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti uvaženi zastupnik Andro Krstulović Opara. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedavajući, predsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Klub HDZ-a će podržati i glasovati za izbor vršitelja dužnosti ravnatelja HRT-a i to je jučer i posvjedočio i sa svojim glasovanjem na Odboru za informiranje i medije. Na toj sjednici Odbora, sjednica je trajala vrlo kratko i sve političke opcije su u vrlo kratkoj raspravi dali podršku ovome prijedlogu za kojega držim da je najbolji. Tu nije bilo nikakvog politikanstva, nije bilo nikakvih različitosti u političkim pozicijama niti u ideološkim segmentima upravo zbog toga jer HDZ smatra ovo imenovanje tehničkim imenovanjem, imenovanjem profesionalca koji se dokazao zadnjih 17, 18 godina u ovoj kući, koji može zadržati mir, stabilnost funkcioniranja sustava koji je duboko narušen, ne kako je gospodin Stazić rekao za vrijeme gospodina Kovačića nego puno prije. I tu, pitao sam se kada ćete spomenuti taj segment jer mi nije bilo jasno jučer konzistentnost i mirnoća na samome odboru. Očekivao sam iskorak u kojemu će se krenuti na prethodnog v.d. kao na osobu koju treba smijeniti. Naime, podsjetiti ću sljedeće. 2010. godine HDZ je zajedno sa Europskom komisijom u postupku screeninga sa EU donijela cijeli paket … [[Govornik se ne razumije.]] zakona koje je od EU označen kao najviši mogući standard u uređivanju medijske politike. 2012. godine vaša Vlada i vaša ministrica je promijenila na brzinu taj zakon što je također od iste Europske komisije označeno kao korak unazad. I se zapravo dogodila ova kaotična situacija koja nas je dovela da sada nemamo osobu koja vodi kuću. Napisani zakon na Pantovčaku od predsjednika Josipovića je na brzinu doveden ovdje, donesen i napravili smo zapravo situaciju u kojoj smo došli do pat pozicije gdje imamo v.d. ravnatelja koji kada istekne njegov mandat više ne možemo imati mehanizam kojim ćemo izabrati osobu koja će njima upravljati. Upravo zbog toga sam se jučer ponadao da ćemo krenuti sa upravljanjem HRT-om na jedan mirniji, kvalitetniji način i da nećemo unositi politikanske elemente i optuživati drugu stranu za odgovornost za stanje na HRT-u. Mi danas odlučujemo o v.d.-u, o osobi koja mora uvesti stabilnost, mir i podijeliti plaće i pripremiti HRT za kvalitetni izbor glavnog ravnatelja i ostalih tijela koje moraju odgovarati ovome visokome domu. Javna televizija koju financiraju svi hrvatski građani a dali su nama, nama su dali zapravo mandat da u njihovo ime tu upravljamo, zaslužuje puno ozbiljniji pristup a ne neka naglaske koje smo danas imali prilike ovdje čuti. Kada bude rasprava o izvješću od HRT-u, kada bude rasprava o izboru glavnog ravnatelja imamo odbor, imamo druge forume, imamo i plenarnu sjednicu u kojoj ćemo kritički govoriti. Danas razgovaramo o tehničkome ravnatelju. Sami ste kazali kolega Staziću da je čovjek od vrhunskog povjerenja najveći od svih svojih kolega unutar kuće, znamo sami da je upravljao cijelim nizom, kvalitetno upravljao cijelim nizom tijela u samoj televiziji. Znamo da vlada suvereno sa upravljanjem sustavima i znamo da može upravljati financijskim segmentom. To je ono što je ovog trenutka nama potrebno. Mi iz kluba HDZ-a i naša politička opcija zahtjeva i traži od HRT-a da nastavi na njegovanju hrvatskog kulturnog nacionalnog identiteta na HRT-u, da promiče i lokalne kulturne identitete koji u svojim različitostima daju zapravo bogatstvo cjelokupnog identiteta Hrvatske i nacije i da sa razvojem dokumentarnog programa koji je u zadnje vrijeme narastao i njegova produkcija je upravo krenula u, i to samostalna produkcija krenula, upravo u promicanje tih vrijednosti, bude jedna od temeljnih linija razvoja HRT-a. Mi ćemo tu tendenciju itekako podupirati i na njoj inzistirati jer trivijalizacija je površnost koja nas zapljuskuje sa ostalih medijskih prostora i putem medija ne može biti zaustavljena ukoliko sami ovdje ne nađemo jedan konsenzus u kojem ćemo stvoriti okvir i kroz taj okvir istaknuti vrijednosti koje jedino HRT mora čuvati i promicati. HRT, stabilan, miran sa v.d-om koji će uznesti uzde u kuću koja je dugo vremena bila područje političkoga djelovanja, političkog djelovanja izravno dirigiranog sa Pantovčaka za vrijeme predsjednika Josipovića mora ući u prostor potpune političke, političkog imuniteta. Ona mora biti društveno odgovorna prema smjernicama koje daje Programsko vijeće i koje daje čovjek koji će voditi kuću a koji nije politički biran. Takav slučaj nismo imali za vrijeme ravnatelja kojega je stavila vaša većina. I sve poteškoće koje danas imamo ovdje i koje iščitavamo i koje su nas zapravo i dovele do ove pozicije počinje upravo od toga razdoblja. Upravo suprotno naša će većina zajedno sa našim partnerima inzistirati na transparentnome poslovanju a izbor ovog VD ravnatelja naj je jamstvo da će transparentno poslovanje biti podignuto na višu razinu. Isto tako ovo nije stranačko pitanje kako je kazao kolega Lovrinović. Ovoj je pitanje koje je i kako sam rekao tehničke prirode, ovo je pitanje koje vraća HRT u normalnost i izmiče je izvan politikantskih nadmetanja i političkih nadmetanja u ovome domu a i izvan njega. Današnja odluka recimo to otvoreno je dobro jamstvo i zasigurno dobra, ukoliko bude jednoglasna i ukoliko bude snažna podrška izboru ovome čovjeku bit će jasna poruka čovjeku koji mora vodit kuću, njome administrirati i što je najvažnije i to ću ponoviti još jedanput kao i neki drugi kolege pripremiti kuću za kvalitetno raspisivanje natječaja za čelnog čovjeka. I po tom i ostalih tijela nadzornog odbora i programskoga vijeća. Jer su zapravo oni odgovorni ovome visokome domu, hrvatskim građanima i hrvatskome narodu. I završavam klub HDZ-a podržat će izbor vršitelja dužnosti HRT-a gospodina Blage Markote. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Vaše izlaganje izazvalo je nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Nenada Stazića. Izvolite.
Poštovani kolega Opara vi ste rekli nešto nelogično. Bože moj vaša stvar. Možete vi i nelogično govoriti ali vas će zbog toga ismijati, žao mi je. Naime, nikakva ne bivša, nego pred bivša Vlada i pred bivša ministrica ne mogu, teoretski ne mogu biti krivi što u posljednjih 6 mjeseci, više u 8 mjeseci nije izabran redovni ravnatelj. I zato ne može biti kriv, a vi ste optužili i zakon aktualni. Pa zakon aktualni propisuje da mandat VD ravnatelja može trajati 6 mjeseci. Zašto MOST i HDZ nisu u toku tih 6 mjeseci pokrenuli i dovršili postupak izbora ravnatelja to vi pitajte MOST i svoje kolege u HDZ-u. Ali nemojte zato kriviti pred bivšu ministricu jer je oprostite to jedna nebuloza, to vam neće nitko povjerovati. Ispadate nelogični i smiješni. Dakle svi znamo zašto nije izabran jer su se MOST i HDZ bavili samo time tko će dobiti Ministarstvo unutarnjih poslova a tko tajne službe. To je bila tema. Drugim se niste ničim stigli baviti, pa se niste stigli baviti ni izborom glavnog ravnatelja HRT-a.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Andro Krstulović Opera.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Vrlo je jasno da su, kolega Stazić vrlo je jasno da su izmjene zakona koje su donesene na brzinu 2012. godine za vrijeme vaše vladavine stvorile ovu klasičnu situaciju i omogućile ovaj hijatus koji je zapravo doveo ovaj Hrvatski dom i raspuštanje Sabora i raspuštanje odbora u situaciju da ne možemo izabrati VD-a onako kako je to bilo predviđeno zakonom iz 2010. godine. Na brzinu ste donijeli zakon 2012. jer ste se koncentrirali isključivo i samo za instaliranje svoga čovjeka, gospodina Radmana a niste vodili računa o reperkusijama i onome što će se dogoditi nakon toga. To je više puta objašnjeno u ostalom i u objašnjenju odbora u kojemu ste član to jasno piše.
Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Mladena Mađera. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, evo kao što je najavio moj kolega iz HSS-a da će klub HSS-a podržati ovaj prijedlog za izbor VD-a ali istovremeno kolega Opara, slažem se da treba biti apolitička televizija. I nadam se da je vrijeme da ne slušamo na javnoj televiziji o HDZ-u i o SDP-u, u više emisija slušamo konstantno o HDZ-u i SDP-u. Mislim da je potrebno da se što više poveća gledanost ali jasno da se može gledanost povećati i sa da se poboljša prijem. Mi u našoj Koprivničko-križevačkoj županiji odnosno direktno u mom mjestu pola opće mještana nema signala. Znači kako povećati gledanost ako mještani nemaju opće signala? Drugo, s obzirom da ispred HSS-a moram reći da ima jaku malo što se tiče javne televizije osim nedjelje imamo poljoprivredni program gdje dolaze direktno HSS-ovci, ne HSS-ovci pardon nego poljoprivrednici gdje nema izraženi obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava i obrtnika osim kad možemo doći na javnu televiziju kao što je bilo jučer kad baka Manda pusti nerasta da oplodi krmaču e onda smo odmah na televiziji. Mislim da treba više problema koje imaju obiteljska poljoprivredna gospodarstva u mjestima i lokalni dio da treba se više obratiti HRT znači obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima.
Hvala lijepa. I slijedeća replika je uvaženog zastupnika Bojana Glavaševića. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, Bojan mi je ime ipak. Kolega Opara, raspravu ste započeli nadom da nećemo razgovarati o prošlosti nego o novom VD-u. Međutim onda ste se u raspravi nekoliko puta referirali odnosno optužili SDP da je politički kadrovirao po HRT-u. Mislim budimo realni od 90.tih je upravo vaša stranka žarila i palila po HRT-u da bi to kulminiralo radom gospodina Kovačića i njegove uprave koja je reducirala. Evo čisto jedan primjer, gledanost informativnog programa HRT-a na razini nekakve lokalne postaje dakle to je povijesno niska razina. Mislim, ja sam za to da budemo realni oko grešaka koje su sve uprave do sada radile, ali mislim da nije u redu da drugima prigovarate, a ne vidite zapravo i ne spominjete propuste koje su Vlade HDZ-a i partnera radile u prošlosti i zapravo da je većina kadroviranja političkog bila upravo s vaše strane. Hvala vam.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Andro Krstulović.
Uvaženi kolega Glavaševiću, jučer je sjednica na kojoj smo jednoglasno i vi i kolega Stazić i kolega Mesić i ja izabrali i preporučili ovome Domu izbor gospodina Margote koja je trajala petnaestak minuta, gdje smo se svi suglasili upravo je bila lišena političkih tema i podmetanja i blaćenja u povijesti. U svojoj je raspravi u ime vašega kluba gospodin Stazić je otvorio tu kutiju, ja sam mu morao odgovoriti. On je prigovorio HDZ-u da je politički arbitrirao, napao je gospodina Kovačića i zapravo optužio prethodnu Vladu za izostanak kontinuiteta u vladanju i upravljanju Hrvatskom televizijom. Ja sam mu odgovorio upravo ono što je točno. Cijeli kaos se dogodio na brzinu kada ste na brzinu 2012. godine vaša Vlada i vaša ministrica donijela zakon i koja je samo zbog dovođenja gospodina Radmana dokinula one vrhunske demokratske vrednote koje su u zakonu 2010. doneseni u suglasju nas i u postupku i Europske komisije u postupku pristupa Europskoj uniji. Kada je taj zakon kojega je donio HDZ označen najvišim mogućim standardima u kreiranju medijske politike. Taj prigovor nije mogao ostati prešućen. Apelirao sam na kraju svoga govora i sada to tvrdim, izaberimo sada tehničkog v.d.-a, ne vraćajmo se u prošlost i ukoliko ćemo se vraćati u prošlost došli ste na pravi teren. Ja sam bio zastupnik u prvome sazivu Sabora kada je Veljko Knežević bio direktor tadašnje televizije Zagreb. Možemo o tome raspravljati. Ja sam siguran da hrvatska javnost to ne želi slušati, vjerujte ni moja, ni vaša generacija. Otvorili ste tu temu, ja sam je morao vratiti. Koncentrirajmo se zato da danas glasujemo i damo jaku potporu novome v.d.-u da konačno dokine to vraćanje u prošlost. Ali mi tu prošlost i greške koje su neki radili ne zaboravljamo, ali na njoj nećemo isticati i nećemo inzistirati niti ćemo graditi ikakve druge pozicije da bi u budućnosti bili opterećeni s time. Drugim riječima zatvorimo ovu priču, nećemo zaboraviti, ali nećemo si dalje jedni drugima stavljati prst u oku po tom pitanju. Hvala.
Hvala. I sljedeća replika je uvaženog zastupnika Jasena Mesića. Povlači? Dobro. E onda će sljedeći u ime Kluba zastupnika Živog zida riječ dobiti uvaženi zastupnik Ivan Pernar. Izvolite, govornica je vaša.
Pozdrav dame i gospodo. Pa eto tema je novi ravnatelj HRT-a a ja se sjećam kad sam bio vršitelj dužnosti, da ravnatelja. Kad sam bio neki dan u istočnom Sarajevu onda su mi ispričali jedan vic o tome kako je jedan bivši ravnatelj RTRS-a umro i otišao kod Svetog Petra. I kad je došao kod Svetog Petra rekao mu je da može birati hoće li u raj ili pakao i pokazao mu je kako izgleda u raju. I pogledao je ono na ekranu u raju je bilo lijepo ono livada, cvijeće, mir itd. A onda mu je pokazao kako izgleda u paklu. U paklu je bilo blještavilo, skupi auti, ženske, kockarnice, ono jedan život na visokoj nozi, ono jahte itd. I on, i ekipa ova njegova, znači s kojima se družio i u ovozemaljskom životu i kažu, tj. kaže on pa gle, kao lijepo je u raju, ali pa ipak je kaže tamo je ipak moja ekipa itd. i kaže Petar Sveti kaže može, evo tvoj izbor. I otvara on vrata pakla i samo što je ušao u pakao dobije lopatom po leđima i gurnu ga da bude ložač vatre, ne. I kaže on Svetom Petru kaže pa Sveti Petre veli pa nije to onako kako je izgledalo preko ekrana, ne. A kaže njemu Sveti Petar imamo i mi svoj RTRS. Drugim riječima slika koja se prikazuje na televiziji nije na žalost stvarna, odnosno mi imamo problem tzv. simulirane stvarnosti gdje je jedna stvarnost koju prikazuje televizija, a druga je stvarnost ona koju svakog dana proživljavaju naši građani, odnosno slikovito rečeno većina njih. Koliko je program HRT-a neobjektivan i pristran najbolje svjedoči to da tijekom 25 godina postojanja Hrvatske televizije nije bila niti jedna emisija u kojoj bi se raspravljalo o recimo tv pretplati. Znači, tema tv pretplate koja zanima javnost, definitivno postoji javni interes i o tom modelu prisilne njene naplate i o samoj njenoj visini niti jednom nije ni jedna emisija Otvoreno pozvala recimo goste da oni kažu što misle o tv pretplati. Zar to nije žalosno dame i gospodo. I sada nama se pojavljuje tj. nudi nam se novi ravnatelj HRT-a, a u biti ja se bojim da će taj novi ravnatelj nastaviti kao njegovi prethodnici. Što se tiče kolega iz SDP-a oni svaljuju krivnju na Milanovića zato jer su izgubili izbore, međutim ako ste gledali HRT uoči izbora, mogli ste vidjeti da HRT sustavno ispirao ljudima mozak sa HDZ-om, da je svaki Dnevnik počinjao upravo sa tom strankom, čak je neko napravio klip u koji je iskompilirao svaki početak Dnevnika, stvarno vidiš da je to pranje mozga. A istodobno sve afere njihove, sav kriminal jednostavno to nije postojalo. Kaže legenda kada je Hitler dobio izbore da je do njega došao Goebbels i da mu je rekao sada imamo TV i radio. Onaj tko vlada HRT-om taj vlada ljudskim umovima. I nažalost HRT je do sada bio neću reći upotrijebljen nego zlouporabljen za to da se jedna stranka dovodi na vlast i u konačnici da ne postoji objektivna slika stvarnosti. Po meni bi novi ravnatelj HRT-a trebao apsolutno napraviti, ako već postoji četiri kanala HRT-a, trebao bi jedan od ta četiri kanala predati da ga uređuje opozicija. Jer mi imamo situaciju da od četiri kanala sva četiri uređuje predstavnik vlasti. I što se događa? Kako se vlast mijenja, neka je i SDP na vlasti, onda je i HRT 100% u službi recimo SDP-a i opet onda nema te objektivnosti. Mislim da kada bi jedan kanal bio u rukama opozicije da bi se ukazivalo na društvene probleme na koje se ne smije ili ne želi ukazivati. Novog ravnatelja HRT-a tj. vršitelja dužnosti, nitko od nas nije upoznao, barem od nas iz Živog zida, niti ga vidio, niti se nama ovdje predstavio. Znači nama se stavlja kao na izbor da mi o njemu raspravljamo, a ne znamo ga. Zar to nije paradoks dame i gospodo? Meni je to paradoks. Mislim da i gledateljima koji ovo gledaju isto farsa ovo što vide jer u biti tema je izbor njegov, a nitko ne zna tko je on. Čudno zar ne? I iz tog razloga nije za očekivati da ćemo mi njega podržati. A najveći problem koji postoji vezano uz HRT je to osim što vlast ima sva četiri kanala, je to da se određene teme sustavno ignoriraju i cenzuriraju. Recimo ja sam često puta znao ovdje govoriti da je naša Vlada upravljana izvana, i što, HRT tom problemu odnosno što ja percipiram kao problem, a vjerujem i mnogi građani, ne posvećuje niti jednu minutu. Znači ne postoji recimo emisija na HRT-u u kojoj bi se raspravljalo o posljedicama upravljanja našom zemljom od strane stranih entiteta. Da vam dam jedan slikoviti primjer. Kada sam držao ovdje govor o vanjskoj politici i o tome da je Amerika kriva za kaos na Bliskom Istoku i izbjegličku krizu, replike nijedne nije bilo, a taj govor je do sada pogledalo na našem jeziku dva milijuna ljudi, što znači da je postojao javni interes. HRT tome uopće nije pridonio nikakvu važnost. I pazite što se dogodilo, Donald Trump dobije izbore. I ako pogledate stajališta Donalda Trumpa o vanjskoj politici, past ćete u nesvijest. Ja gledam i vidim čovjek sve ono što sam ja govorio, čovjek kaže pa to je to, čovjek kaže Hillary Clinton odnosno obamina administracija je kriva za uništenje Libije. Mi sada imamo tamo izbjegličku krizu koju nismo imali imamo kaos. Kaže Donald Trump Bush je kriv za invaziju na Irak, to je bila totalno pogrešna odluka vidite da je tamo došao ISIL na vlast itd. A zašto vam to govorim? Imate još jedan primjer s Donaldom Trampom, on želi imati prijateljske odnose s Rusima, ja ne vjerujem da će on biti pristalica i zagovornik ideje da se hrvatske vojnike šalje na rusku granicu. I znate u kojoj ćete se paradoksalnoj situaciji naći? Naći ćete se u situaciji da svi vi iz HDZ-a koji ste strašili građane ruskom prijetnjom i poput ratnih huškača iz vremena devedesetih zazivali slanje vojnika na rusku granicu i branili pogrešne odluke američke vlade, naći ćete se u situaciji da će se sama američka vlada od njih ograditi. I šta ćete onda napraviti? Onda ćete reći pa ipak ne treba slati vojnike na rusku granicu. Zašto? Zato jer će vam Donald Trump reći da je to pogrešna ideja. I onda ćete zapravo vidjeti da vi svojeg mišljenja nemate, da vi te stavove ne zagovarate zato jer vi uistinu tako mislite, niti vi branite obaminu administraciju za kaos koji je napravljen u Libiji zato jer vi uistinu smatrate da američka vlada ta nije bila kriva za te ratne zločine, već ćete se naći u situaciji da sama američka vlada reći to je bila pogreška. Znači imate potrebu biti veći katolici od Pape. I u tom sluganstvu i poltronstvu nema kraja. A državna televizija umjesto da zauzme objektivan pristup, znači umjesto da recimo napravi jednu tematsku emisiju na temu izbjegličke krize, potpuno ignorira taj problem. Vi ćete reći što pod time misliš? Pa ne postoji niti jedna rasprava na HRT-u o tome zašto izbjeglice odjedanput dolaze u velikim brojevima a prije nisu dolazile. Fenomenu izbjeglica HRT pristupa kao da je to elementarna nepogoda. Kao ono bila je poplava i šta sada. Dame i gospodo pa zna se tko je uzrokovao izbjegličku krizu i zašto je do nje došlo i tko je pokrenuo te ratove koji su do nje doveli. Ali o uzrocima problema na HRT-u nema rasprave. Evo vi me ispravite ako sam u krivu. Je li bila i jedna emisija na HRT-u gdje se raspravljalo o tome što je dovelo do zbjega ljudi iz ratom pogođenih područja odnosno tko je izazvao rat na tim prostorima, koja strana sila je odgovorna za to. Odgovor je da nema, da takve emisije bilo nije. Znači što, jer oni stalno govore da je to javni servis. Kakav javni servis? Kome dame i gospodo HRT služi, Washingtonu, hrvatskoj Vladi, kome? Dame i gospodo HRT je jedno propagandno krilo anglosaksonske ratne mašinerije koje je spremno uvjeriti ljude da je u njihovom interesu da sutra idu na ruski front. Ali neće ravnatelj HRT-a otići na ruski front, neće, kao u doba domovinskog rata. Dame i gospodo, zašto nema objektivne rasprave o tim i drugim bitnim pitanjima? Znači radi se o ozbiljnoj stvari, slanje hrvatskih vojnika na rusku granicu. Na primjer, zašto na HRT-u o tome nema rasprave. Da li oni kažu to nije bitno pitanje, ne znam ja koji je njihov izgovor. Vi imate situaciju kreditne krize, evidentne u državi, HRT niti jednu emisiju nije napravio da se raspravlja o monetarnoj politici. Znači da se postavi pitanje je li ova monetarna politika koja se u Hrvatskoj provodi dobra ili loša. Ispravite me ako griješim, kada se zadnji put raspravljalo o ulozi centralne banke kao mjenjačnice? Ja se ne sjećam takve emisije. Sjećam se da sam ja jednom Rohatinskog u emisiji propitao za to pitanje ali slučajno, znači telefonskim pozivom i skrenuo pozornost na tu temu ali ja ne znam da li je na HRT-u bilo takve emisije a pratim tu temu i zanima me. Što će reći da se centralnim pitanjima, znači pitanju uloge HNB-a uopće ne daje medijski prostor. Uzroci globalne izbjegličke krize uopće se ne daje medijski prostor. Ja se sjećam kada je Dikan Radeljak bacao prsten u emisiji Otvoreno, ne znam da li se vi sjećate toga gdje su njega optužili da je još uvijek u braku sa Vlatkom Pokos i onda je on rekao da nije u vezi, onda je rekla voditeljica, ne znam je li Hloverka ili tko već kao ali imate prsten i on je uzeo prsten i bacio. To su stvari kojima se HRT bavi a ozbiljnim stvarima se HRT ne bavi. I polazeći od pretpostavke da je povijest učiteljica budućnosti i tko su ti koji su izabrali novog vršitelja dužnosti HRT-a mogu samo doći do jedinog logičnog zaključka a to je da se nastavlja sve po starom, … … [[Upadica se ne čuje.]] po HDZ-ovom, da, da dame i gospodo. Tako da je suvišno zapravo dalje obrazlagati zašto se protivimo izboru te osobe za vršitelja dužnosti ravnatelja ali ću ipak nastaviti u pojedinačnoj raspravi
Začudo vaše izlaganje je izazvalo nekoliko replika. Prva je ona kolege Davora Vlaovića. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Pernar u svom ste izlaganju rekli da HRT mora biti javni servis, javna televizija i da mora biti dostupna svima i da bude transparentna i jasna u svojim porukama jer ona oblikuje javno mnijenje. I slažem se s vama da bi bilo dobro da jedan od programa a može i 4. da ga uređuje opozicija ne zato da bi se reklamirao Živi zid, HSS ili neka druga politička opcija nego da progovorimo o stvarnim problemima, obiteljskim, poljoprivrednih, gospodarstva, obrtnika, poduzetnika, da se proba i kroz edukativne emisije usmjeriti kako voditi gospodarstvo, da se progovori o temi zašto su propali naši ljudi koji su ušli u operativne programe, u svinjogojstvu, mljekarstvu. Kada ste zadnji put vidjeli raspravu na tu temu između obiteljskih gospodarstava, agronomske struke, ekonomske struke? Takvih tema je vrlo malo na Hrvatskoj televiziji a često se stvara javno mnijenje da su oni ušli nepripremljeni u te investicije i da zbog toga što nisu znali voditi svoje gospodarstvo su sami krivi što ne mogu vraćati kredite i što su ovršeni i blokirani a to počesto i nije tako. I nije dobro da na Hrvatskoj televiziji u centralnom dnevniku imamo reklame i to najčešće farmaceutske industrije i na takav način se ljude iritira sa tim silnim porukama kao da smo stalno bolesni i da trebamo svi lijekove. Vi ste počeli šaljivo sa vicem pa ću i ja završiti obzirom da baka kaže meni često, kaže je dite istina je bilo je na televiziji. E sada se ovih dana kupuju voćne sadnice, sade se voće pa evo jedan proizvođač mi je rekao, zamisli kaže traže me afričku šljivu. Hvala.
Hvala lijepo. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Ivan Pernar.
Pa da, o čemu se radi, gospodin je spomenuo poljoprivrednike, zna se da postoji centralno pitanje koje muči sve poljoprivrednike a to je da je uvozna hrana jeftinija od domaće i da iz tog razloga oni ne mogu prodavati svoje proizvode odnosno moraju ih prodavati ispod cijene. I da zbog toga cijela poljoprivreda propada. Meso se uvozi, mlijeko se uvozi, uvozi se sve, znači mi nemamo problem što mi uvozimo laptope, evo ovaj lenovo npr. koji sam dobio od Hrvatskog sabora na korištenje. I ok, nemamo tu tehnologiju prihvatljivo je ali zašto uvozimo vodu flaširanu i prodajemo mađarsku u studensku centru? Zašto uvozimo poljoprivredne kulture koje sami možemo proizvesti? Naravno jasno je da banane i ananas uvozimo, ali ima stvari koje ne bismo smjeli uvoziti. I jasno je da ih uvozimo zato jer je tečajna politika HNB-a takva da čini uvoznu robu jeftinijom od domaće time što je kuna nerealno jaka. I sad što? Umjesto da HRT napravi emisiju na tu temu HRT jednostavno ignorira taj problem, jednostavno ignorira taj problem. Do kada? Zar mora i zadnji seljak propasti, zar moraju svi? Pogledajte šta se s mljekarskom industrijom dogodilo? Pa valjda 75% proizvođača je nestalo u zadnjih par godina. A sjetite se samo kampanje za ulazak u EU? To je bilo stvarno, nije na čast bilo onome tko je to provodio. Takav agitprop nije bio viđen još od doba socijalizma. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika bit će ona uvaženog zastupnika Bojana Glavaševića. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Pernar vi u svojoj raspravi dotaknete mnogo problema uvijek kada raspravljate, raznorodnih. Mnoge od njih identificirate jako dobro. Vi govorite na jedan način između ostaloga koji ponekad izaziva smijeh, ponekad izaziva ljutnju kako kod koga, a ono što bih vam ja htio reći vezano za ovu vašu raspravu je da možda razmotrite ovu ideju o tome da bi opozicija trebala uređivati jedan kanal na HRT-u. Naime, uopće da razmotrite taj koncept miješanja politike u rad HRT-a. Iskustvo je pokazalo, jer naime cijelo vrijeme govorimo o tome koliko se politika miješa, ne bismo li trebali težiti zapravo tome da se politika u potpunosti povuče iz uređivačke politike, odnosno da politika ova kakvom se mi bavimo ovdje ne bude ista kao profesionalna uređivačka politika kakvom bi se trebalo baviti na HRT-u. U tom smislu možda, dakle to je moje mišljenje dakako, evo ja ga stavljam na stol da raspravimo o njemu, bi možda trebalo razmotriti radije nekakvu depolitizaciju i profesionalizaciju programa nego ovaj koncept koji ste vi iznijeli. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Pernar.
A gospodine Glavašević, vi ćete reći trebalo bi razmotrit da li bi se politika trebala miješati u uređivačku politiku. A samo se pitajte tko imenuje ravnatelja HRT-a? Sve dok politika bira ravnatelja HRT-a jasno je i programsko vijeće, jasno je u kojem smjeru će program HRT-a ići. Ono što ste vi rekli bi trebalo zapravo osnažiti jednom rečenicom a to je da bi trebalo omogućiti izravnu demokraciju i dat pretplatnicima HRT-a da oni biraju ravnatelja HRT-a, znači da svi dobiju, svaki pretplatnik skupa sa računom za HRT glasački listić i na tom glasačkom listiću sve kandidate za ravnatelja HRT-a. Da se napravi javni natječaj i onda mi možemo govoriti o tome da postoji znači slobodan izbor odnosno depolitizacija HRT-a. Ali sve ponavljam dok smo mi u Saboru, odnosno saborska većina odnosno zna se tko trenutno bira tog ravnatelja. Suvišno je govoriti o depolitizaciji, pa na kraju krajeva 25 godina povijesti imate sve vam je jasno. Znači koliko je to politizirano i smatram da prijedlog da se barem jedan kanal da uređuje opozicija mislim da bi to bila ispravna ideja i to bi bio jedan jako dobar korektiv koji trenutno nažalost ne postoji. Jer kako se nekad tepalo Ivi Sanaderu, danas se tepa Andreju Plenkoviću. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Steve Culeja. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, ja u mnogo čemu podržavam mladoga kolegu Pernara, posebice zato što mi je drag iz vremena kada je podržao šator u Savskoj 66. Kada je snimao kolegu Sinčića u prvome nastupu ja sam onaj koji je stajao sa strane i podržavao te u tome. Hvala u ime svih hrvatskih branitelja za to. Često slušajući tvoje rasprave ne mogu a da se ne složim da si u pravu. Jako puno puta bio si u pravu. I podržavam to. To što u medijima ne prenose sve ono što si ti rekao to je što oni od tvojega izlaganja prave talk show. Njima je bitnije kako si obučen, na koji način si to rekao, kao je okolina reagirala na to ma da puno puta u tome ima istine, ponavljam. Isto tako što se tiče ravnatelja televizije ne mogu a da ne primijetim da nisi primijetio ni rekao ovdje da je u prošlom, prošli ravnatelj Radman favorizirao jednu stranku i da u oni bili non stop u žiži javnosti dok su neki drugi bili u zapećku. A ova inicijativa da se osnuje jedna televizija za njih, ja mislim da nek skupe novce, nek si je sami otvore, isfinanciraju kao Mreža. Ima tamo puno prostora, puno kulisa, napuštenih hala, tvornica, pa neka tamo vaš prijedlog se ostvari i možda i budemo tamo koji puta gost. Gospodine Pernar, hvala vam lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Pernar.
Gospodine Culej, obradovali ste me vašom replikom i moram reći da se moram sa vama složiti. I da, kaže narodna „I nakon Tita Tito“ tako i mi danas imamo situaciju da kako se vlast mijenja, prividna vlast, kažem prividna zato jer prema vanjskoj monetarnoj politici svaki ravnatelj HRT-a uvijek ima identično mišljenje. Ali kako se koja vlast mijenja tako se i uloga HRT-a mijenja i od Agitpropa u službi HDZ-a pretvara se u Agitprop u službi SDP-a i obratno. To je začarani krug, a teme koje su jako aktualne kao recimo uvođenje poreza na imovinu, na primjer prisilnog cijepljenja, odnosno obveznog, legalizacije konoplje, opet ponavljam vanjske i monetarne politike o takvim temama na HRT-u rasprave nema. Smatram da budući građani već su prisiljeni plaćati za ta četiri kanala HRT-a pretplatu smatram da nema potrebe da opozicija radi poseban tv kanala. Mislim da je dovoljno da se dozvoli da opozicija uređuje jedan od četiri već postojeća kanala. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Željka Glasnovića. Izvolite.
Gospodin Pernar, ovako. Ja, dobro da se otvaraju ove rasprave i teme koje ne čujemo. Ja bih se slagao da postoji i u HRT-u ta medijska blokada, da se ne raspravlja o kritičnim temama. Prvenstveno rekao bih da je također u pravu gospodin Pernar i mi znamo da su oni koji vode Hrvatsku državu neki su prije hodočastili u Beograd, sad hodočaste u Bruxelles. Ali ovo pitanje recimo druga pitanja koja su otvorena o pitanju Bliskog istoka itd. to je jako važna stvar. Nek' mi odgovori gospodin Pernar koji je najveći strateški partner Sjedinjenih Američkih Država na Bliskom istoku i kome je dato 38 milijardi dolara vojne pomoći. Prvo pitanje. Drugo, zapažanje ovo treba otvorit oba dva oka kad se govori o povijesti, a to je da većina ljudi u Hrvatskoj znaju šta je Holokaust. Ni jedan čovjek ovdje većina ovdje nije čula nikad riječ holodomor, gladomor koji se obilježava svaki zadnju subotu šta ja znam u 11 mjesecu kada je u Ukrajini stradalo od 4 i pol do 7 milijuna ljudi, prvenstveno jedna kozmička mantra koju čujemo nonstop u Saboru, medijima je ova nećemo se baviti prošlosti. To znači da nema uvezivanja posljedica i uzroka, da mi ne znamo ništa o svojoj povijesti, da ne znamo ništa o nacionalizaciji, a to je ključ svakog problema. I ključna riječ, tabu tema u Hrvatskoj je dekomunizacija koja ovisi o dvije milijuna hektara oduzetog poljoprivrednog zemljišta hrvatskim farmerima, poljoprivrednicima itd. S tim bih završio. Također bih rekao da su ove rasprave dobre, otvaraju oči drugim ljudima jer mi ne raspravljamo o ključnim temama na HRT-u. Korupcijske teme na primjer DUUDI, Porezna uprava, bankovni računi vani i to se mora otvoriti jer crvotočina u tavanu, u državi, ovo je korupcija kakva je bila do devedesetih i danas je. A ove glave koje sjede ovdje neki su maznuli više love nego su svi kraljevi Saudijske Arabije od 33. godine.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Pernar.
Gospodine Glasnović, iznimno vam hvala na vašoj replici, dotaknuli ste jedno osjetljivo pitanje, pitanje o kojem se ne smije govoriti. Kažu da u Americi se može govoriti protiv koga i bilo koga, pa i protiv Boga. Ali postoji jedan entitet protiv kojega se ne smije govoriti, a onaj tko o njemu progovori biva ušutkan i nestaje sa medijske scene. Ta država koju ste spomenuli, koja je strateški partner Amerike i koja dobiva milijardu dolara vojne i svake druge pomoći, dok u isto vrijeme u Americi stotine tisuća ljudi žive kao beskućnici po kanalizacijama, bez zdravstvenog osiguranja i prebiru po smeću kao i u Hrvatskoj. Ta država zove se Izrael. I da, naš narod stalno se učio holokaustu ali postoji jedna stvar o kojoj se naš narod ne uči preko HRT-a, a to je da je Izrael nastao na etničkom čišćenju 750000 Palestinaca 1948., koji su protjerani iz svojih domova iz područja današnjeg Izraela, kojima je oduzeta sva njihova imovina, kojima je oduzeto znači državljanstvo, nemaju pravo na državljanstvo izraelsko. I ne samo to, zabranjen im je povratak svojim domovima usprkos tome što je Glavna skupština UN-a donijela Rezoluciju 194. kojom se od Izraela traži da im dopusti povratak. I zbog toga su Palestinci najveća izbjeglička populacija na svijetu, veća i od Sirijaca. Ali o patnji Sirijskih izbjeglica stalno se govori, a o palestinskih izbjeglica nikada se ne govori. I palestinske izbjeglice su jedine kod kojih se izbjeglički status nasljeđuje s roditelja na dijete. O tome se na žalost na HRT-u ne govori zato jer se o tome ne smije govoriti. Hvala.
Hvala lijepa. I zadnja replika napokon je ona uvaženog Ivana Lovrinovića. Izvolite.
Zastupniče Pernar, malo prije sam dobio jedno pitanje od građana s molbom da ga vama postavim i ja to kao zastupnik moram učiniti. Pitanje je, pitam vas je li uobičajeno, da ne kažem normalno da vrlo često udar na ekonomske komentare pružaju makroekonomisti koji rade u bankama, znači iz banaka i pita čovjek posebno i oni koji su odobravali kredite vezano uz švicarski franak da o tome ništa nisu govorili, a oni se u udarnim terminima pojavljuju, nije li to prikriveni marketing, praktično promoviranje banaka bez plaćanja novčanih itd. Pa evo i ja bih vas pitao, neki dan smo ovdje imali vrlo jednu kvalitetnu raspravu o HNB-u i tu smo se dosta složili, jedino znači moram priznati sa strane HDZ-a nisam čuo nijednu primjedbu na izvještaj o financijskoj stabilnosti i monetarnoj politici, MOST je dao određene primjedbe pa sam zato bio u dilemi kako će to na kraju završiti. Ali smo ovih dana vidjeli čitavu seriju određenih emisija o HNB-u guverner govori itd., dok ljudi koji su ovdje o tome govorili nema. Znači imamo na neki način marginalizaciju od strane o.k., privatnim televizijama ne možemo neću reći naređivati pa ne možemo ni ovo, ali javni servis o tome ne govori. Evo što vi mislite o te dvije stvari?
Hvala lijepo. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Pernar.
Pa evo gospodine Lovrinović, opet ste udarili u centralno pitanje. Međutim, ne valja se tome čuditi, bivši ravnatelj HRT-a bio je istovremeno i član Nadzornog odbora HYPO banke. znači SDP je postavio na čelo HRT-a čovjeka koji je u nadzornom odboru privatne banke. I sada što? Kakvu politiku uredničku je zastupao Goran Radman na HRT-u, koji sustav je on tamo štitio, koje je ideje štitio, kakvi ljudi su dobivali medijski prostor na HRT-u? Mi iz Živog zida nismo dobivali, ali dobivali su ljudi bankarski analitičari i u biti izražavanje volje je na HRT-u dopušteno samo u vidu farse. A zašto? Zato jer kada se radi o temi poput financijskog sustava, u emisiju se pozovu samo ljudi koji sve redom razmišljaju na isti način. Znači čak i kada se ponekad dozvoli „rasprava na škakljive teme“ svi poput repetitora ponavljaju istu priču. I stoga ja pitam jeli HRT javna televizija? Da li ona služi interesima građana ili služi interesima određenih interesnih grupa? Po svemu sudeći HRT služi samo interesnim grupama i po meni bi trebalo ukinuti TV pretplatu jer HRT nije javna televizija nego televizija u službi one stranke na vlasti koja se bavi i zagovara teme koje su od interesa vladajućih struktura, a ne hrvatske javnosti, nažalost. Hvala vam.
Hvala. Sljedeći će i zadnji sudjelovati u raspravi pojedinačno, opet uvaženi Ivan Pernar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Pa evo velika mi je čast što imam priliku ovdje govoriti na temu HRT-a. A zašto? Zato jer HRT meni nije dao da govorim. Ali u biti nije samo da meni nije dao da govorim nego nije dao da govori bilo kome tko se suprotstavljao njihovoj viziji Hrvatske i svijeta. Njihovoj viziji Hrvatske i svijeta. Tko god je drugačije razmišljao nije dobivao medijski prostor, bez obzira bio to profesor Lovrinović koji ima duboko neslaganje s monetarnom politikom koja se provodi zadnje 22 godine, bilo da je to gospodin Glasnović koji spominje pomor 4,5 milijuna Ukrajinaca pod Staljinom. Ali što se događa? Dame i gospodo, mi sutra da ne možemo voziti hranu, a s obzirom na to u kakvom nam je stanju poljoprivreda, taj isti pomor bi zadesio i nas. Nažalost. Zar to nije šokantno? Znači naša država se nalazi u totalno ovisnom položaju, vlastitu hranu ne proizvodi, uvozi vodu, uvozi novčanice, znači novčanice hrvatske kune mi uvozimo iz Njemačke. Evo novčanica od 200 kuna, OeBS Austrija. Znači voda se ne isplati proizvoditi, novac se ne isplati proizvodi u Hrvatskoj odnosno jeftinije je kada se uvozi. Dame i gospodo, zašto se tom ludilu ne stane na kraj? Zašto o tim temama nema javne rasprave i zašto ma naravno zna se zašto, zato jer kada bi se o tome govorilo, kada bi se na to ukazivalo, tada bi javnost shvatila gdje je glavni problem. A trenutno zahvaljujući toj propagandnoj mašineriji sa Prisavlja javnost još uvijek živi u podjelama iz prošlosti, nesvjesna toga u kakvu nas budućnost vodi garnitura predvođena trenutno HDZ-om. Ta budućnost odnosno naša sadašnjost nam se prikazuje kao vedra i vesela, međutim kada pogledate prosječan život hrvatskog građanina koji ne zna od kuda će platiti račune, koji ne zna od kuda će platiti kredite, koji ne zna kako će pronaći posao jasno da HRT ne oslikava tu sliku. Pa vi imate situaciju gdje skoro 200 tisuća ljudi napustilo našu zemlju. Jeli to ozbiljan problem? Jeli to ozbiljan problem što ljudi i dan danas dok ja ovo govorim, autobusima odlaze iz naše zemlje? Zašto o tome nema javne rasprave na državnoj televiziji? Zašto o tome nema javne rasprave na državnoj televiziji? Zašto se taj problem na HRT-u ne percipira odnosno kome nije u interesu da se o tome govori? Kada je bila zadnji put rasprava na HRT-u po pitanju kopanja po kontejnerima i skupljanja flaša? Te teme, a radi se o ozbiljnom problemu jer tisuće građana od toga preživljava nikada nije bilo na dnevnom redu HRT-a niti se tražilo rješenje. A zašto? Zato jer je poniženje građana od HRT-a prihvaćeno zdravo za gotovo. Dame i gospodo do kada ćemo zatvarati svoje oči? Do kada ćemo se praviti slijepi? I do kada ćemo dozvoljavati da mala grupa ljudi manipulira sa 4 milijuna ljudi i da trovači medijskog prostora poput Marijana Hanžekovića gospodare i caruju medijskim prostorom i da na kraju krajeva njegova vizija Hrvatske je i vizija HRT-a? Pazite ovaj apsurd, Marijan Hanžeković je čovjek koji je omražen u hrvatskoj javnosti, mason, i on utjeruje ovrhe dan danas za HRT, i dan danas on utjeruje ovrhe za HRT, stvorio je milijune na tom poslu. Nas koji smo se tome suprotstavljali nikada nismo mogli dobiti prostor na HRT-u, nikada. Zašto? Zašto tema modele prisilne naplate ovrha na HRT-u nikada nije mogla doći na dnevni red HRT-a? Zato jer je HRT leglo korupcije i nepotizma po svim uredničkim osnovama, nažalost. Jedina objektivna, odnosno relativno objektivna stvar na HRT-u je vremenska prognoza, je vremenska prognoza dame i gospodo. Moja iskrena nada da će jednog dana HRT postati ono što bi trebao biti a to je javna televizija u službi javnosti. A ako se svi možemo složiti oko toga da ona trenutno nije javna televizija u službi javnosti već instrument u rukama elite koja preko te i pod navodnicima javne televizije zagovara svoje interese, stavove, poglede i viđenja zašto se onda ne postavi pitanje ukidanja tv pretplate? Ako HTV zastupa interese američke vlade, privatnih banaka i stranke na vlasti zašto onda te tri grupacije nisu oni koji financiraju HRT. Kada bi američka vlada izravno financirala HRT, skupa sa bankama privatnima čije interese HRT također štiti, ovršitelji poput Hanžekovića, mogli bismo i njih tu ubaciti i znači stranke na vlasti tada bismo mi mogli reći, a ok, oni to plaćaju pa sukladno tome program ide njima na ruku. Ali mi imamo situaciju gdje su građani prisiljeni plaćati pranje vlastitog mozga, vlastitu indoktrinaciju sa pogrešnim stavovima. Naši građani su žrtve neviđene medijske propagande i rezultat izbora vam o tome sve govori. Mi znamo tko je Hrvatsku doveo do ruba ponora odnosno koje dvije stranke su za to najodgovornije. Ali iz izbornog ciklusa u izborni ciklus te dvije stranke redovno dobivaju izbore. Za to nisu krivi građani nego HRT. Nažalost, nažalost bojim se da novi ravnatelj, odnosno novi v.d. ravnatelja HRT-a nema namjeru postaviti to pitanje, odnosno dovesti u pitanje tu i takvu uredničku politiku, programsku politiku koja po svemu sudeći pretvara HRT, odnosno čini HRT svime osim javnom televizijom. I ja ne znam zašto se to uopće zove javna televizija, niti javnost bira urednika, tj. ravnatelja HRT-a, niti HRT se bavi bitnim i krucijalnim temama, niti je objektivan. Znači radi se o doslovce propagandnom kanalu gdje građani vlastitim novcem financiraju vlastito uništenje. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Pernaru, zaključujem raspravu. Sljedeća točka je Prijedlog odluke o imenovanju vršitelja dužnosti glavnog ravnatelja Hrvatske radiotelevizije. Predlagatelj je Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o imenovanju vršitelja dužnosti glavnog ravnatelja Hrvatske radiotelevizije. Molim uključite se i glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova za 115, 4 suzdržana i 4 protiv donesena Odluka o imenovanju vršitelja dužnosti glavnog ravnatelja Hrvatske radiotelevizije u tekstu kako je predložio Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Poštovane zastupnice i zastupnici time završavamo današnji dan, budući je u sljedeći petak dan sjećanja na Vukovar taj dan nećemo zasjedati kako bi zastupnicima omogućili odlazak u Vukovar. Zato ćemo rad sjednice nastaviti u utorak 15. studenog u 9,30 s paketom poreznih zakona. Molim radna tijela da održe sjednice u ponedjeljak kako bi u utorak mogli nesmetano raditi. Pozdravljam vas i želim ugodan vikend. Hvala. SJEDNICA PREKINUTA U 12,30 SATI.