Poštovani gospodine predsjedniče. U ime kluba HNS-HSU-a tražim stanku u trajanju od deset minuta da bi nešto rekao o ne reagiranju ministarstava na inicijative građana.
Hvala. Zastupnik Mrsić.
Tražimo stanku u ime kluba SDP-a deset minuta u vezi minimalne cijene rada u Hrvatskoj i politike plaća.
Hvala. Zastupnik Kristić.
Ja također tražim stanku u ime MOST-a Nezavisnih lista, htio bih govoriti o mogućnosti uvođenja plaćanja u eurima u ograničenom obimu.
Zastupnik Vlaović.
Gospodine predsjedniče Sabora. Kolegice i kolege. U ime kluba HSS-a tražim stanku od deset minuta zbog javnog ukazivanja problem vodoopskrbe naših sugrađana.
Izvolite.
U ime kluba HDZ-a tražim stanku kako bi progovorili o stanju blokiranih građana i namjeri Vlade o rješavanju problema.
Ako nema drugih zainteresiranih određujem stanku od deset minuta. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,55 SATI]] Poštovane zastupnice i zastupnici, nastavljamo sa radom. Za stanku se javilo 5 klubova. Prvi klub koji se javio za stanku je klub HNS, HSU. U njihovo ime govoriti će zastupnik Hrelja.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Na početku moram reći da ministrica Ministarstva regionalnog razvoja i fondova EU je propustila odgovoriti na zahtjev HGK i koordinacije udruga umirovljenika Hrvatske pošte i Hrvatskih telekomunikacija. Na zahtjev da održi sastanak na temu projekta ugradnje osobnih dizala u više stambene zgrade uz korištenje sredstava iz Europskih fondova, molba za sastanak. Zašto je to važno? Dakle zahtjev je bio 17. siječnja 2017. godine prema Zakonu o upravnom postupku, dužnost je tijela državne uprave da u roku od 60 dana ugovori kada se traži ovakav sastanak na ozbiljne teme. Zašto su ove teme tako ozbiljne? Naime, prema valjanom popisu stambenih građevina u RH odnosno stubišta u RH postoji ukupno 16 tisuća 804 građevina stubišta visine od 4 do 8 etaža, dakle prizemlje plus 3 kata, do prizemlje plus 7 katova bez dizala. Po slobodnoj procjeni ljudi koji se ovim bave oko 20% građevina, u 20-ak% građevina neće biti moguće ugraditi dizalo iz platformu zbog konstrukcije, statike, povijesnih razloga i nemogućnosti, čak i ne mogućnosti dogovora između stanara. Znači možemo pretpostaviti moguću ugradnju dizala, odnosno platformi za negdje 13 tisuća i 500 građevina odnosno stubišta u razdoblju od 2017. do 2020. godine. Zašto u tom razdoblju? Zato što imamo potvrdu europske povjerenice za ovu oblast koja kaže da na temelju politika EU da se ne stimuliraju, financiraju ugradnja domova umirovljenika nego se adaptiraju prostori za život u ovakvim zgradama. Imamo na djelu, odnosno u ovom periodu od 2017. do 2020., EU će sa 80% sufinancirati ovakve projekte. Prema procjenama, ugradnja jednog lifta za P+4, dakle prizemlje +4 košta sa izradom projekta, sa svim pripremnim radovima, izradom dizala negdje oko 350 tisuća kuna. Naravno da time dobivamo višestruko svi. Dobivaju građani pogotovo stariji na mobilnosti i na mogućnosti da žive normalnim životom a ne da moraju većinu svog vremena biti zatvoreni u svojim stanovima, dobivaju naravno osobe sa invaliditetom, dobivaju sve hitne službe da mogu intervenirati, dobivaju gradovi jer se cijena njihovog stambenog prostora povećava ako ima dizalo. Prema tome višestruko dobar projekat. Ukupno predvidiva sredstva po ovim procjenama stručnjaka za ovaj projekat bila bi 4 milijarde i 725 milijuna kuna ili 630 milijuna eura, dakle 80% od toga bi bila sredstva EU dok bi 20% bila sredstva vlasnika stanova. Ali mislim da su tu pozvani i gradovi da subvencioniraju ovakve aktivnosti jer se vrijednost stambenog prostora u tim gradovima povećava. Nećete vjerovati u gradu Zagrebu ima 28 zgrada P+7, znači prizemlje +7 katova koji nemaju ugrađeni lift. Zamislite nekom starom, osobi starijoj od 70 i više godina, može biti i mlađa u bolesti i nemogućnosti kako je živjeti u tom čardaku ni na nebu ni na zemlji a ne možeš sići dolje. Prema tome radi se o ekonomski isplativom projektu, radi se o humanom projektu, radi se o poboljšanju kvalitete života građana. I ovo nadilazi samo problem ne odgovora jednog ministarstva na ovakvu inicijativu. Od danas ja tražim da se uključi premijer Plenković na ovu inicijativu i to po projektnom pristupu, dakle da napravi ad hoc projektni tim koji će se baviti ovime što je korisno za državu Hrvatsku, za RH i možemo koristiti sredstva EU.
Hvala. Klub zastupnika SDP-a također se javio za stanku, u njihovo ime govoriti će zastupnik Mirando Mrsić.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege. SDP je krajem prošle godine u saborsku proceduru uputio konačni prijedlog zakona o minimalnoj plaći koji još danas nije došao na dnevni red da ga raspravimo tu u sabornici. I gospodine predsjedniče, stavili ste ga na kraj jer očito vam nisu prioriteti interesi radnika. Zakon smo uputili u proceduru jer smo željeli sve vas saborske zastupnik ali i javnost potaknuti na raspravu o minimalnoj cijeni rada u Hrvatskoj ali i o načinu uređenja minimalne plaće ali i o tome koja je struktura plaća u RH. Činjenica je da unatrag godinu dana vladajuća garnitura neprestano iskazuje svoje zadovoljstvo gospodarskim rastom. Svaki dan čujemo i premijera i ministra financija koji govore o tome da nam ekonomija raste, da nam raste proračun. Ali s druge strane i ono što nam također je negativno da nam sve više mladih ljudi odlazi iz Hrvatske. Neprestano slušamo o potrebi demografske obnove Hrvatske i zadržavanju mladih ali Vlada ništa ne čini na tom području. Upravo iz tih razloga smatrali smo da je konačno došlo vrijeme da na dnevni red Hrvatskog sabora dođe i pitanje minimalne plaće. Smatrali smo da mi saborski zastupnici smo pozvani raspraviti o onim mjerama koje će blagotvorno utjecati na najrizičnije i najsiromašnije dijelove našeg društva, a to su radnici sa minimalnom plaćom. Smatrali smo da većina zastupnika u Hrvatskom saboru mora i treba biti zainteresirana za raspravu o toj temi, jer minimalnu plaću u Hrvatskoj prima oko 20000 ljudi. Smatram da je naša obaveza u Saboru raspraviti to pitanje i pomoći Vladi da izmjenama postojećeg zakona uredi pitanje minimalne plaće u Hrvatskoj. Pitanje minimalne plaće ne odnosi se samo na njeno povećanje, već je to pitanje koje treba promišljati u okviru cjelokupne politike plaće u Hrvatskoj. Zakon koji je sada na snazi se nekažnjeno zaobilazi, radnici bivaju iskorištavani, a nedovoljno definirana minimalna plaća u zakonu koristi se na dobrobit poslodavaca u cilju maksimiziranja njihovog profita. Stoga smatramo da je obveza Vlade ali i svih nas raditi na tome da rješavamo probleme naših građana umjesto da i zbog partikularnih interesa, interesa bogatih guramo pod tepih. Na žalost vladajući sustavno žele izbjeći raspravu o ovom pitanju što je legitimno i poznato u saborskoj praksi. Ali onda hrvatska javnost treba, mora i želi znati zbog kojih razloga se izbjegava rasprava o pitanju minimalne cijene rada u Hrvatskoj. Hrvatska javnost mora znati zašto vladajući smatraju da je dovoljno povisiti minimalnu cijenu rada u Hrvatskoj za stotinjak kuna i da je time problem riješen kad radnici iz mjeseca u mjesec gube znatno više novca samom činjenicom da minimalna plaća nije jasno definirana. Nadam se da ste čuli ovih dana izvješće Europske konferencije sindikata o plaćama u Hrvatskoj. Za Hrvatsku je to poražavajuće jer smo među 7 članica EU koje imaju pad plaće u posljednjih 7 godina za 1%. Zar to nije dovoljan razlog da se svi zapitamo što možemo učiniti sa minimalnom plaćom, cijenom rada u Hrvatskoj i sa sustavom plaća i osigurati radnicima dostojnu minimalnu plaću ali i bolju plaću uopće. Nadam se da Vlada radi na sustavu nacionalnog plana reformi i da ovo pitanje gospodarskog oporavka koje je sada iza nas i gospodarski oporavak ide naprijed će potaknuti Vladu da krene hrabrije u rješavanje ovog problema. Jer evo vidim danas da je 11,45% blokirano, a Vlada koja je do sada politikom reforme porezne nagrađivala bogate siromašnima otpisuje dugove. Radnici i radnice su posljednjih 10 godina dali puno za gospodarski rast, zadržavanje radnih mjesta i da bi zadržali kakvu takvu plaću. Vrijeme je da se Vlada konačno pozabavi i pitanjem sustava plaća i cijene rada u Hrvatskoj i da predloži konkretne mjere. Stoga tražim od vas gospodine predsjedniče Sabora da Prijedlog zakona o minimalnoj plaći [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] dođe što ranije na raspravu u ovom Saboru i da tako Sabor potvrdi svoju opredijeljenost da se u Hrvatskoj konačno provode reforme i da se povećaju radnicima koji će onda moći plaćati svoje dugove. Hvala lijepo. Ispričavam se na dužini.
Hvala. Ja bih zaista zamolio da se držimo vremenskog okvira. Zastupnik Maro Kristić govorit će u ime kluba MOST-a nezavisnih lista koji su također zatražili stanku.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Još prilikom rasprave o sveobuhvatnoj poreznoj reformi isticali smo kako neke od njenih mjera mogu imati negativne posljedice i mogu ugroziti konkurentnost nekih sektora ukoliko opstanu u dužem roku. Jedna od mjera koja je izazvala najveću raspravu i najveću zabrinutost zbog posljedica njezinog uvođenja je mjera povećanje stope PDV-a na ugostiteljske usluge. Tada smo se svi složili da ova mjera predstavlja određeni rizik za ugostiteljski sektor i da je čak jednim dijelom i u suprotnosti sa onim što je stajalo u Strategiji razvoja turizma. Dugoročno ova mjera bez konkretnih olakšica i poticaja za ugostitelje bi svakako sigurno donijela do pada konkurentnosti i zaposlenosti, ali i zatvaranja brojnih ugostiteljskih objekata. Za vrijeme rasprave mogla su se čuti različita mišljenja i većina zastupnika je isticala kako treba što prije tražiti nova rješenja kroz alternativne mjere, a stopu poreza što prije vratiti u okvire konkurentnosti, odnosno približiti je stopama koje imaju konkurentne zemlje. Rješenje smo vidjeli u povećanim mjerama nadzora i uvođenju nekih novih olakšica za ugrožene poduzetnike. Jedna od mjera za koju smatram da bi sigurno ublažila negativne efekte povećanja poreznih stopa je uvođenje ograničene mogućnosti plaćanja u eurima. Naime, ovo nije, ovdje nije riječ o nikakvom početku eurizacije hrvatskog tržišta nego baš o konkretnoj ciljanoj mjeri koja će značajno povećati prihode poslovnih subjekata u turističkom ugostiteljskom i trgovačkom sektoru. Različita istraživanja i razgovori sa brojnim poslovnim subjektima su pokazali da zbog nemogućnosti plaćanja u eurima brojni turisti zbog procedura i gužvi, ali i kratkoće njihovog boravka i specifičnosti njihovih putovanja na primjer gosti iz kruzera nemaju vremena za čekanje ispred mjenjačnice jer je vrijeme boravka na kopnu ograničeno i … [[Govornik se ne razumije.]] Tijekom turističke sezone oni odustaju od konzumacija i kupnje suvenira čime se gube milioni eura koji se mogu uprihoditi. Procjene zaista govore o milijunima eura. Uvođenje ove mjere traži određene izmjene članka 15. Zakona o deviznom poslovanju i dobru komunikaciju, izmjenu određenih propisa u nadležnosti Hrvatske narodne banke. Dakle, da se ne bi govorilo da je ovo potpuno nešto novo, dakle ova mjera u Hrvatskoj postoji na temelju suglasnosti HNB-a iz 2011. godine, tada je ona dana na prijedlog Hrvatske obrtničke komore i na temelju takvog odobrenja HOK-a ugostitelji odnosno obrtnici mogu iznimno, ako ne rade banke i mjenjačnice primiti stranu valutu koju trebaju u roku od tri dana deponirati na svoj devizni račun. Za ovakvu suglasnost većina hrvatskih ugostitelja niti ne zna, ne odnosi se na sve poslovne subjekte i dalje govori o nemogućnosti primanja strane valute odnosno mogućnosti primanja strane valute samo u iznimnim situacijama, stoga ona je potpuno neprimjenjiva. Smatram da bi uvođenjem mogućnosti plaćanja u eurima uz detaljna i jasna ograničenja u pogledu iznosa i drugih važnih elemenata imali izniman učinak i utjecaj na povećanje prihoda poslovnih subjekata u turističkom, ugostiteljskom i trgovačkom sektoru. I koristim priliku da s ove govornice pozivam vas kolege i strukovne cehove u ugostiteljstvu, turizmu i trgovini da se obrate da daju neke svoje prijedloge kako bi eventualno uobličili jedan dobar zakonski prijedlog koji bi donio neke željene učinke u smislu povećanja prihoda i konkurentnosti ovih sektora. Hvala.
Klub zastupnika HSS-a također se javio za stanku. U njihovo ime govorit će zastupnik Vlaović.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. U ime kluba HSS-a tražili smo stanku da javno ukažemo na problem vodoopskrbe. Naime, jučer je proslavljen Svjetski dan voda i čestitam na investicijama u gradu Vukovaru u izgradnju vodoopskrbe i vodoodvodnje jer to građani grada Vukovara i okolice naravno da zaslužuju. Međutim, podsjetio bih vas da je u proteklih nekoliko godina u Vukovarsko-srijemskoj županiji uloženo preko 500 milijuna kuna u vodoopskrbu, preko 700 milijuna kuna u vodoodvodnju, prošle godine 60 milijuna kuna u vodoopskrbu, a i dalje u Komletincima i naseljima oko Komletinaca se pije voda neispravna zdravstveno sa velikim postotkom teških metala, pogotovo arsena. 136 mikrograma u kubnom metru vode je arsena u Komletincima, a dozvoljeno je svega 10 mikrograma. I ono što posebno zabrinjava da je u desetak godina građena samo jedna analiza ako ja imam točne podatke. Znači ulagalo se u mrežu što naravno treba pozdraviti, međutim nije se ulagalo u uređaj za kondicioniranje vode i nije se ulagalo na ona kritična područja gdje je to najneophodnije. Da li nam je stvarno interes opskrba građana vodom i zdravlje građana ili politički poen. Jer zašto baš sada se hitno našlo rješenje za KOmletince? Da li je to zbog predstojećih lokalnih izbora ili zbog stvarnog problema ili je tome kumovao javni televizijski prilog koji je bio o tom problemu? Pa ako je već tome da treba javno progovoriti onda progovorimo i o problemu u Brodsko-posavskoj županiji u Sikirevcima je crpilište koje je regionalnog karaktera gdje je uloženo također cca 500 milijuna kuna u vodocrplište i mrežu prema gradu Slavonskom Brodu prema Županji, … Vinkovcima. Jedan krak je trebao ići i prema Đakovu, a još uvijek nije riješen pravni status ovog crpilišta, zbog nekakvih lobija u Hrvatskim vodama, Vodovodu Vinkovci, Vodovodu Brod, ne znam gdje. Nije osnovano poduzeće koje će gospodariti ovim crpilištem, nisu riješene zone sanitarne zaštite i ono što je najvažnije, što je sa interesom građana koji žive tu u okruženju, mještanima Općine Sikirevci, Šamac, Gundinci, Babina Greda? Što je sa izgradnjom vodoodvodnje, kanalizacije, pročistača? Jučer se direktor Vodovoda Vinkovci hvali sa 4,5 pročistača u Vukovarsko-srijemskoj županiji, a ovdje gdje treba štiti crpilište koje bi opskrbljivalo tri županije pitkom vodom, to još uvijek nije završeno. Jesmo li svi isti građani, imamo li mi svi ista prava? Štitimo li tu to bogatstvo vode koje imamo? Još teži problem je u gradu Nova Gradiška. Tamo se grad napajao iz akumulacije Bačvica koja je izgrađena još 1974. ništa nije u nju investirano godinama. 2014. je ušla u plan rekonstrukcije i izgradnje uređaja za kondicioniranje vode u planu Hrvatskih voda, potom ništa nije napravljeno. Zatim je 2015. u Ministarstvu poljoprivrede donešena odluka da to mora ući u prioritete. 2016. je odlukom Vlade RH akumulacija Bačvica stavljena u prioritet i u program rekonstrukcije i izgradnje. Ništa se nije dogodilo u međuvremenu. Znate što se dogodilo prošle godine? Došlo je do havarije, do kvara na uređajima tamo i naređeno je zbog zaštite od poplave da se Bačvica ta akumulacija ispusti i danas je prazna. Najavljeno je da će se ona završiti rekonstrukcija do kraja 2016., još dan danas direktor Slavče i skupština Slavče nema informaciju da li će biti završena, kada će biti završena u kojoj su fazi radovi. A u međuvremenu, dolazimo u sušni dio godine, prijeti velika opasnost da grad Nova Gradiška i zapadne općine ostanu bez dovoljne količine vode. Morat će se kupovati voda iz regionalnog vodovoda Davor ili iz Novske po puno većoj cijeni nego što građani grada Nove Gradiške plaćaju kubik vode. Tko će snositi razliku cijene? Opet građani. Da li zbog nekih lobija u Hrvatskim vodama i štićenja nekih moćnika iz Općine Davor nije došlo do spajanja vodovoda Davor i Nova Gradiška da se taj problem riješi, da se nastavi investicija u vodoopskrbi Općini Kapela, Sikirevci i Vrbje ili je to zbog toga što nema novca? Svi se kunemo da novca za ovakve projekte ima, da ga mora biti, a vidimo da se u praksi to ne događa zbog nekih čudnih okolnosti. Pa pozivam evo medije da dođu da snime i ovu situaciju u Novoj Gradiški. Hvala.
Hvala. Klub zastupnika HDZ-a također je tražio stanku i u njihovo ime govorit će zastupnica Perić.
Poštovani predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Svjedoci smo da Vlada Andreja Plenkovića nastoji ispuniti i sva ona predizborna obećanja koja je zadao na početku u svom programu. Pa između ostalog to je i problem blokiranih građana jer svaka odgovorna Vlada mora razmišljati o tome koliko je takvih građana, mora pogotovo voditi računa o tome o razlozima zbog čega su ti građani u blokadama a pogotovo kada se radi o 328 tisuća blokiranih građana što je zapravo svaki 4.-ti u statističkom pogledu svaki 4.-ti zaposleni, aktivno zaposleni stanovnik ove države. Trenutno tih 328 tisuća građana duguje preko 41 milijardu kuna. To je iznimno veliko i ono što će Vlada sigurno poduzeti i treba da zapravo pregleda stanje i strukturu dugova, dužnika. Ito tako jako je važno kolika je i na koji način je zapravo razdoblje u kojem ti građani su u blokadama, da li je to godina dana ili preko godine dana. Sada je trenutno poznato da je preko 91 tisuće i 271 građanin ima dug od 235 milijuna kuna što je, od toga je preko 34 tisuće dužno preko 365 dana. Naime, ministarstvo u ovom smislu treba napraviti pravni okvir gdje će kroz pravilnik ili uredbu kojom će se omogućiti da vjerovnici na zahtjev stranke mogu sklapati reprograme na npr. 24 mjeseca i na taj način imati mogućnost otpisa kamata. Dakle, mora se stvoriti pravni okvir gdje će se tim i takvim dužnicima omogućiti da redovno plate svoj dug a pogotovo je to slučaj sa komunalnim društvima koji imaju obvezu da u roku od godine dana zapravo njihovo potraživanje zastarijeva i na taj način se gomilaju ovrhe na FINA-i iz razloga što moraju utjerivati te dugove. Dakle pravni okvir kojim će se produžiti rokovi zastare i omogućiti da se ti rokovi zapravo dovedu u jednu optimalnu dužinu. Osim toga, visina trokova koje prate ove ovrhe bi trebalo isto tako izregulirati na način da oni ne mogu biti i ne mogu doseći visinu odnosno biti veći od same glavnice što se isto tako izmjenama Ovršnog zakona može napraviti. Isto tako moramo biti svjesni da je ova Vlada u zadnjih pola godine napravila u odnosu na minimalnu plaću više nego prethodne Vlade i prethodno razdoblje od 4 godine. Dakle minimalna plaća je povećana za 67 kuna. Da li ove stranke koje zagovaraju povećanje minimalne plaće, mi bi isto tako voljeli da se to dogodi. Ali da li možete preuzeti na sebe odgovornost onih djelatnosti i onih industrija koji imaju radno intenzivnu djelatnost i kojim ti radnici imaju minimalnu plaću i dobivaju je, odnosno zarađuju je i takve tvrtke opstaju na tržištu ili želimo da i takve tvrtke odu u stečaj i bave se predstečajnim nagodbama a da ti i takvi zaposlenici ostanu bez i te minimalne plaće? Mislim da je svima nama u interesu da imamo što više zaposlenih i da se može itekako regularno vršiti isplata i otplata svih svojih obveza jer to rade i oni najsiromašniji kao što su umirovljenici koji uredno izvršavaju svoje obveze. Hvala lijepa.
Hvala zastupnici Perić.
Kolega Pernar, što to znači?
Tražio bih stanku u ime kluba Živog zida i SNAGA-e.
S čime u vezi?
Vezano uz to što traje već dulje vrijeme znači blokada hrvatskih studija i ne odvija se nastava tamo zbog namjere ministarstva da ukinu upis studenata filozofije u iduću akademsku godinu. Hvala.
Dobro. U redu, vidimo se onda za 10 minuta, u 16,32. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 16,30 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, stanka je istekla pa će sada u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e govoriti uvaženi zastupnik Ivan Pernar. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Pa eto, danas sam imao prilike otići do Hrvatskih studija, do Kampusa Borongaj i obići studente koji se tamo nalaze. Razgovarao sam sa njima i oni su mi rekli da im je zapravo želja da drugi saborski zastupnici ih također obiđu, također porazgovaraju sa njima, čuju probleme koje oni imaju i na kraju krajeva da se cijela ova mučna situacija sa Hrvatskim studijima riješi. Naime, možda to većina zastupnika ne smatra kao problem, ali studenti to definitivno doživljavaju kao problem kao i profesori da se ukida studij filozofije na tom studiju, odnosno zaustavlja se upis novih studenata na njega. To je znači prvi korak ka ukidanju. Konačni rezultat takve politike koja je zapravo destruktivna za same Hrvatske studije. Na kraju krajeva njihova ustanova je kako bih to rekao smanjena su joj prava i ovlasti, znači pokušava ih se marginalizirati. Navela je ta situacija studente na blokadu što će reći da se u ovom trenutku na Hrvatskim studijima gdje 1800 studenata se školuje nastava se tamo ne odvija. Znači nastava se ne odvija, blokada je u tijeku i nije mi jasno kome je u interesu trenutna situacija, kakvu korist ima vlast od toga da ukida studije, kakvu korist ima od toga da zapravo ukida Hrvatske studije kao samostalni subjekt koji ima znači autonomiju u donošenju svojih odluka itd. itd. Na žalost iako oni to ne gledaju tako radi se o prvorazrednom političkom pitanju u kojem su kolege iz, znači HDZ-a odnosno MOST-a na strani ministarstva. Oni su izabrali svog ministra Barišića koji provodi tu politiku koja je dovela fakultet u blokadu. I meni je žao tih studenata, a dragi su ljudi. Sviraju tamo, druže se, to su dobra neću reći djeca imaju 18 godina, ali su dragi i dobri mladi ljudi koji nisu nikome ništa nažao učinili. Oni samo žele završiti svoj studij i žele omogućiti sljedećim generacijama da ga upisuju i završe kao i oni, baš kao i oni. Na žalost ova vlast to im ne želi dopustiti. Koji su razlozi zašto HDZ-u smetaju Hrvatski studiji ne znam. Zato jer oni koji pate u konačnici su studenti. Da li je ovo zapravo rat HDZ-a protiv mladeži, rat HDZ-a protiv studenata i na kraju krajeva rat protiv slobode mišljenja, jer postoji strah odnosno bojazan da je do ukidanja Hrvatskih studija kao samostalnog subjekta došlo zato jer su izrazili neki članovi njihovog hajmo reći uprave njihovog fakulteta skepsu prema trenutnom ministru. Drage dame i gospodo pozivam vas da prestanete vodit rat protiv mladih ljudi. Već ih je dovoljno napustilo našu zemlju nezadovoljno vašom politikom i zato jer ne vide budućnost u našoj zemlji. Ovom odlukom samo okrećete mlade ljude protiv sebe. A koji će biti recimo benefit te blokade i ukidanja studija? Ja ga ne vidim. Možda je vama u interesu da se mladi ne školuju na Hrvatskim studijima, da se određeni smjerovi ukidaju. O.k. To su te reforme koje ste odlučili očito provesti i to su te reforme protiv kojih se ja borim – reformi poput uvođenja poreza na nekretnine, reformi poput poskupljenja struje, reformi poput poskupljenja autocesta itd. itd. To je ta reformska Vlada. To je taj nasmiješeni Andrej Plenković koji nam dolazi iz Bruxellesa i ovdje nam daje lekcije i podučava nas ponašanju i kakvu politiku bi trebali voditi. Hvala.
Hvala lijepa. Kolega Pernar ja sam očekivao da ćete vi govoriti o onome što ste najavili, a vi ste zapravo održali zapravo predizborni govor, ovaj predizborni govor u kojem ste govorili da vlast, Vladan i ne znam tko zatvara studije. Vi znate vrlo dobro ako ste bili tamo uistinu da to nema veze nikakve niti sa Vladom, niti sa vlašću, niti sa HDZ-om, niti sa SDP-om, niti s MOST-om, niti s jednom strankom, nego da to ima veze isključivo sa sveučilištem i sveučilišnom upravom ne ulazeći u to da li oni rade dobro ili loše. Ali bilo koju stranku optuživati za to, ja mislim da je potpuno, tako ste mogli optužiti bilo koju instituciju u ovoj zemlji da je kriva za to. No dobro.
Nastavljamo sa radom. Prva točka je: - Prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o cestama, prvo čitanje, P.Z. br. 111. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 85. Ustava Republike Hrvatske i članka 172. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Materijal je dostavljen u pretince. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Tomislav Mihotić, državni tajnik u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture.
Poštovani predsjedniče Hrvatskih sabora, štovani saborski zastupnici. Nacrt prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o cestama u osnovnim točkama ću obrazložiti što se u postojećem zakonu mijenja. Ovu su 5. izmjene i dopune Zakona o cestama a u njima se ograničava iznos naknade za financiranje, održavanje i građenje javnih cesta koja se iz državnog proračuna uplaćuje po litri naplaćene trošarine na energente u skladu sa propisima o proračunu. Donošenje novog zakona u svrhu fiskalne konsolidacije i financiranja rashodne strane državnog proračuna ograničava se iznos naknade trošarine iz goriva za financiranje i održavanje javnih cesta. Također ograničavanje iznosa ove naknade neće se prenositi neplaćene obveze iz prethodne godine u novu proračunsku godinu a koje su po zakonu, a koje se po Zakonu o cestama moraju isplatit društvima Hrvatske autoceste i Hrvatske ceste. Druga točka koja se mijenja uvodi se definicija izvanrednoga prijevoza. Do sad je nije bilo u Zakonu o cestama, niti u Zakonu o sigurnosti prometa na cestama, a dodatno se određuje da izvanredni prijevoz koji obavljaju Oružane snage RH i Ministarstvo unutrašnjih poslova da se oni izuzimaju obveze ishođenja dozvole za izvanredan prijevoz. Dijelovi koji čine javnu cestu nadopunjuju se objektima, biciklističkih staza i nogostupa, te se na taj način usklađuje definicije sastavnih dijelova i javnih cesta sa definicijom nerazvrstanih cesta u smislu Zakona o cestama, oslobađanje od obveze plaćanja cestarine za vozila hitnih službi. Ovom odredbom precizno će se propisati za vozila kojih hitnih služba se korištenje autocesta i objekata sa naplatom nenaplaćuje što će omogućiti upraviteljima autocesta i objekata sa naplatom cestarine ujednačeno postupanje prema korisnicima. Sredstva za PDV za korištenje autocesta i cestovnih objekata pod naplatom od strane vozila hitnih službi osigurat će se u državnom proračunu na pozicijama ministarstva nadležnog za promet. Ova odredba stupa na snagu 1.1.2018. godine. Potrebna sredstva za PDV procjenjuju se na 3 milijuna kuna godišnje. Ukidanje izuzeća od obveze plaćanja naknade za pravo građenja i pravo služnosti na javnoj cesti i izjednačavanje uvjeta poslovanja na način da će svi poduzetnici imati obvezu plaćanja naknade za osnivanje prava građenja i prava služnosti na javnoj cesti. Ovo smo uskladili vezano za primjedbu Europske komisije koja je ovo utvrdila i temeljem mišljenja konzultanata koje smo angažirali. Usklađuje se odredba ovog Zakona o cestama sa Zakonom o izvlaštenju i naknadama za izvlaštenje na način da se olakšava stupanje u posjed na način da se dosadašnji termin čekanja pravomoćnosti rješenja o izvlaštenju zamjenjuje s terminom pokretanja postupka izvlaštenja. Ovo će sasvim sigurno ubrzati realizaciju infrastrukturnih, cestovnih projekata. Određuje se da da se dio troškova za redovno održavanje nerazvrstanih cesta u zimskoj službi u jedinicama lokalne samouprave s brdsko-planinskog područja financira iz naknade za financiranje građenje i održavanje javnih cesta. Trošarina koja se isplaćuje iz državnog proračuna na račun društva Hrvatske ceste. Ovom odredbom zakona omogućuje se smanjenje proračunskih rashoda jedinica lokalne samouprave s brdsko-planinskih područja koja se koriste za redovno održavanje nerazvrstanih cesta u zimskoj službi. Sredstva su osigurana au financijskom planu društva Hrvatske ceste za 2017. s projekcijama za 2018. i devetnaestu godinu u iznosu od 20 milijuna kuna. I u konačnosti dopunjuju se prekršajne odredbe kako bi se kaznilo postupanje koje nije u skladu sa odredbama o obavljanju izvanrednog prijenosa, te neplaćanja cestarine. Napominjem još da sve eventualne primjedbe na nove izmjene članaka doći će na red i vodit ćemo o tome računa kod kompletne izmjene i izrade novog Zakona o cestama koji očekujemo u roku od iduću godinu dana. Hvala.
Zastupnik Siništa Hajdaš Dončić javio se za repliku.
Hvala lijepo. Gospodine Mihotiću nekoliko pitanja, a počet ću sa rečenicom dakle šta je ovo. Dakle, vi ne propisujete kriterije za dio troškova zimske službe. Dakle, nema nadmorske visine, nema broja kilometara nerazvrstanih cesta, nema izvornih prihoda jedinica lokalne uprave i samouprave. Dakle jednu dobru inicijativu vi upropaštavate na početku. Koji je moj zaključak? Dakle kako ćete dijelit novce? Po stranačkoj pripadnosti vjerojatno. Zašto zakonom nije to definirano i zašto … [[Govornik se ne razumije.]] pravilnikom ministra. Nisam pročitao nigdje. Drugo, zašto ograničavate pitanje trošarina sa maksimalnim iznosom koji je predviđen te godine sredstvima u državnom proračunu. Zašto ako je potrošnja pobogu goriva viša, zašto Hrvatske ceste ne bi dobile 50, 100 milijuna kuna više za izgradnju, za sufinanciranje potrebne infrastrukture. To su otvorena pitanja koja ste mogli bolje riješiti ovim zakonom. Hvala.
Odgovor na repliku državni tajnik Mihotić.
Štovani saborski zastupniče, znači pitanje brdsko-planinskih područja i definiranja kriterija kako će se dodjeljivat sredstva bit će precizirana Pravilnikom, neće se po stranačkoj pripadnosti ni na nikakav drugi način dodjeljivati. A druga stvar što se tiče trošarine, trošarina šta je bilo? Vezana je za državni proračun i definiranje državnog proračuna. Normalno da ćemo radi funkcioniranja državnog proračuna na ovakav način to definirat u prvom koraku, ali u idućim godinama vodit ćemo računa da se realno ta sredstva prikazuju. Ona su sada po prilici negdje oko milijardu i 800 milijuna kuna i na takav način ćemo formirati te stavke u proračunu. Hvala.
Zastupnik Arsen Bauk javio se za repliku.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani državni tajniče, želio bih vam u replici iznijeti jedan prijedlog zamolba a možda i zahtjev. Dakle, argumentirajući izmjenu, odnosno dodavanje članka 89a. Zakona o cestama predložili ste da se odluka o uvođenju cestarine ne donosi u slučaju korištenja autoceste i objekata na državnim cestama na posebno označena policijska vozila, vozila Oružanih snaga, vatrogasna vozila, vozila hitne pomoći i vozila Gorske službe spašavanja. Moj prijedlog, zamolba i zahtjev je da isto predvidite ne u ovome zakonu nego možda u nekom drugom zakonu za korištenje trajektnih linija odnosno za prijevoz s otoka na kopno i obratno za policijska vozila, vozila oružanih snaga, vatrogasna vozila, vozila hitne pomoći i vozila GSS-a. Nešto slično se izglasalo u prošlom sazivu Sabora za vozila hitne pomoći za korištenje trajektnih linija. Jedan amandman koji je bio od jednog oporbenog zastupnika, pa evo moj skromni apel da se to napravi. Zahvaljujem.
Zastupnik Miro Bulj javio se za repliku.
Hvala lijepa. Uvaženi tajniče, spomenuli ste ono što sam upozoravao cijelo vrijeme da područja brdsko-planinska tj. lokalne samouprave nemaju dovoljno sredstava za održavanje zimske službe, prije svega zbog loše indeksacije koja je katastrofalne i nepravedna i te lokalne samouprave nemaju dovoljno sredstava za održavanje ogromnoga područja koje je prazno niti imaju zimske službe. Međutim zanima me na koji način i po kojim kriterijima će se dodjeljivati taj novac, ako imamo nepravednu indeksaciju, ako se dodjeljuje po indeksaciji prema tone oma je nepravedna u startu, temeljem čega i kojih kriterija će biti dodjeljivana sredstva ili isključivo po površini ili isključivo po cestama, kilometrima koje imaju ceste na tome području tj. prometnica, jednostavno ne vidim način ili po političkom ključu kao i do sada u svemu šta je se dijelilo? Znači izravno ako je neko na vlasti u državi prije lokalnih izbora ili poslije lokalnih izbora će dijeliti sredstva bilo SDP, bilo HDZ ili bilo tko. Znači interesiraju me kriteriji jer dolazim iz Sinja iz Cetinske krajine i znam da se uvijek nepravedno dijelila sredstva. Pa evo ako možete odgovoriti ovdje javno pred cijelom javnosti ili čelnici lokalnih samouprava, a i građani očekuju na koji način će se dijeliti ovih 20 milijuna kuna u brdsko-planinskim područjima tj. nerazvijenim. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku državni tajnik Tomislav Mihotić.
Štovani gospodine Bulj. Do idućeg čitanja. U svakom slučaju prihvatit ćemo ovu primjedbu da se temeljem pravilnika dodjeljuju sredstva, a sa svim zainteresiranim, a to znači sa općinama u brdsko-planinskim područjima i sa županijama na čijem području se te općine nalaze iskomunicirat ćemo uvjete pravilnika i nakon donošenja zakona ćemo napraviti pravilnik temeljem kojega će se svi kriteriji definirati. Hvala.
Hvala državnom tajniku. Zastupnik Marko Vešligaj zatražio je repliku.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege zastupnici. Evo također su se osvrnuti oko ovih ne postojanja kriterija za brdsko-planinska područja, smatram da smo bar trebali dobiti nekakve smjernice i natuknice danas jer kada malo proanalizirate tko se sve nalazi u brdsko-planinskim područjima, unatoč tome što je bilo ovdje spomenuto da indeksacija je dijelom i nepravedna. Jeste, ali imate lokalnih jedinica koje su recimo u 4. skupini, nalaze se u brdsko-planinskom području dakle imaju razvijenost više od 100% nacionalnoga prosjeka. Druga stvar koju smatram da je izuzetno važno uzeti u obzir jesu izvorni prihodi po stanovniku. Imamo razlike od 19 tisuća kuna neke općine pa do 550 kuna po stanovniku. To se uopće nije nigdje uzelo u obzir mi sada dajemo isključivo brdsko-planinskim područjima. Nemam ništa protiv da se da kolegama, svaka kuna s obzirom da i sam dolazim iz lokalne samouprave, svaka kuna koja se dobije od države je dobrodošla jer država nažalost većinom nam je uzela sredstva, ali loše je da nismo danas barem dijelom dobili te kriterije, da nije barem dijelom napravljena analiza. Ja se nadam da će to biti napravljeno svakako u drugom čitanju i da ćete uzeti u obzir i neke lokalne jedinice van brdsko-planinskih područja koje imaju izuzetno niske izvorne prihode, koje imaju veliku površinu, koji imaju veliki broj nerazvrstanih cesta, a zbog kriterija kakvi su bili da se uđe uopće u brdsko-planinsko područje, taj cijeli sustav treba isto promijeniti, smatram da su neke od njih i puno više zaslužile od ovih koje su trenutno u brdsko-planinskih područja. Hvala.
Zastupnik Željko Glasnović javio se za repliku.
Poštovani predsjedniče Sabora. Ovo ću vezat uz ovu temu ceste što slušamo jutros. A ovaj gospodin iz ministarstva ovdje, ja se pitam ovo zalaganje sadašnje današnje je ovo da je Hrvatska u jednom zagrljaju pravne paralize. Čujemo ovdje arsen u vodi, niko ne reagira, 330 tisuća blokiranih. Pitanja za vas, koliko je prava cijena izgradnje autoceste po kilometru? Prvo pitanje za HAC. Drugo, šta je sa aferama sisačke ceste itd.? Kažem po kilometru jer dokazano je davno da bi hrvatska vojska napravila te ceste i brže i efikasnije i puno jeftinije nego se sada plaća. Kako je moguće … primjer, imate tvrtku vadi šljunak po kubiku 24 kune, prodaje Viaduktu 80 kuna, a Viadukt HAC-u za 150. To je za mene kleptokracija, … nema kvalitete kontrole. Ja bih predložio da hrvatska Vlada formira pokretne sudove koji će ići od općine do općine i rješavati te lokalne šerife. I također bi predložio Katoličkoj crkve da te lopove … dok ne vrate lovu.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne otvaram raspravu. Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista prijavio se za sudjelovanje u raspravi. Dva zastupnika podijelit će izlaganje. Prvi će biti Tomislav Žagar, sljedeći Miro Bulj.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Dakle državni tajnik je u svom uvodu zapravo obuhvatio sve ono što ovaj zakonski ili prijedlog zakonskih izmjena donosi, što ovaj Zakon o izmjenama Zakona o cestama donosi. Ja ću pokušati sa par aspekata dotaknuti ono što i mi iz klub MOST-a mislimo da je dobro a i dotaknuti ću ono što mislimo da je u ovom trenutku malo i problematično. A budući da je ovo prvo čitanje zakona, klub MOST-a daje podršku ovom zakonu u prvom čitanju i kao što je rekao sam državni tajnik i vjerujemo da će one primjedbe uvažiti do drugog čitanja koje bi onda unaprijedilo ovo zakonsko rješenje. Prije svega pomalo je, da, evo mogu ovako reći, suština ovog zakona ili kako ga ja vidim pomalo je malo i državnom tajniku ovdje nezgodno on ispred Ministarstva prometa brani ovaj zakon premda jedna ova odredba koja zapravo ograničuje iznos naknade za financiranja, održavanja i građenje javnih cesta, nekako mi se čini da spada u Ministarstvo financija pa bi ministar financija trebao to ovdje braniti umjesto državnog tajnika jer državni tajnik sigurno nije zadovoljan s time da što manje novca dođe u Ministarstvo prometa. Smatramo da to, evo na neki način nije baš najbolje rješenje. Istina da treba javne financije držati pod kontrolom, treba bih konsolidirati. Međutim, istina je, nešto ću o tome i kasnije, da imamo velikih problema, posebno u području županijskih i lokalnih cesta. A vjerujte nekako kada čovjek razmišlja iako su ceste kategorizirane postoji zapravo dvije vrste ovako po mom shvaćanju cesta, to su autoceste i brze ceste koje su čak i fizički odvojene. A sve one ceste koje prolaze kroz naselja koje nisu fizički odvojene zapravo su lokalne ceste. S njima ljudi žive, uz njih ljudi žive, a tamo su se naseljavali. Dakle moramo to reći možda ovako slikovito, nije dobra poruka ako kažemo imali smo referendum, građani su rekli svoje, ne damo naše autoceste, nije dobro da mi sada kažemo ne damo za naše autoceste. Dakle, vezano uz ovaj dio ograničavanja iznosa naknade, smatramo da to u ovom trenutku možda nije najsretnije rješenje, ako je nužno dobro ali sigurno da neće pomoći izgradnji i održavanju Hrvatskih cesta. Hrvatske autoceste, njih ima u RH oko 900km, hrvatskih cesta 6 tisuća 750km dok lokalnih i županijskih cesta ima 18 tisuća i 534km dakle najviše. Negdje sam našao podatak da ima oko 240 zaposlenika u županijskim cestama. Kada se to podijeli po kilometru cesta onda na jednog zaposlenika ŽUC-a dolazi 95km lokalnih i županijskih cesta. U Hrvatskim cestama na jednog zaposlenika 16km dok u Hrvatskim autocestama 3km. Nije to ni čudno, to je zapravo nekakva i logika. Međutim u tom smislu i ŽUC-evi, Županijske uprave za ceste, opravdavaju svoju potrebu za više sredstava i za velikom, velikom zapravo kilometražom cesta koju oni održavaju. Ono što je možda najvažnije spomenuti, kada govorimo općenito o Hrvatskim cestama, o Hrvatskim autocestama bilo i lokalnim i županijskim, jako je važna transparentnost. Povijest nam je pokazala da nije dobro kada su ti procesi netransparentni posebno kod objave javnih natječaja, održavanja, bilo izgradnje jer onda dolazi do raznih manipulacija i do kriminalnih radnji. Nije RH tu izolirani slučaj, postoji razine zemlje EU u kojima se zna koju dionicu autoceste održava koja mafija da se tako izrazim. Dakle nije tu Hrvatska poseban slučaj, međutim ono što Hrvatska mora u budućnosti i upravo zbog toga što postoji jako puno cesta, vjerujem da svatko od vas i svaki naš građanin svakodnevno putuje takvim cestama, kažu Japanci sama jama koje su pune rupa, pune su zakrpa i te ceste vape jednostavno za obnovom. Ako se malo provezete i po ovim, evo imamo i u Slavoniji brdsko-planinska područja, okolica Vočina, ako se provezete malo tim cestama onda vidite zapravo koliko su one u lošem stanju, te ceste redovito prolaze kroz šumu i jednostavno sredstava za njihovu obnovu nema. Tu su često puta u pitanju i klizišta i druge opasnosti koje se s time povezuju. E da se još vratimo na zakon, kažem, državni tajnik je to spomenuo, ono što je dobro, što je bilo, mislim da je bilo to u programu Betterment isto obuhvaćeno, kada se obnavlja cesta da se obnove i nogostupi i biciklističke staze, sve ono znači što ide uz cestu, to jako dobro i ovaj zakon predviđa da to spada u zonu ceste. Ovo ukidanje izuzeća od obveza plaćanja naknade za pravo građenja i pravo služnosti možda to nam državni tajnik još može pojasniti vezano za one gradove, općine kroz koje prolazi državna cesta. Ako oni imaju recimo parkiralište pa ako … parkiranje, kako je to do sada bilo riješeno? Da li će u budućnosti njima biti sada troškovi ili će morati Hrvatskim cestama platiti iznos koji zapravo bi onda umanjio njihovu korist od samog održavanja parkirališta? Što se tiče ovih prekršajnih odredbi, da, svakako treba, mnoge zemlje to imaju, treba uvesti kazne za sve one prekršitelje koji ne otplaćuju jer uvijek se u društvu postavlja prvo pitanje pravednosti zašto bi netko plaćao a netko bi bio izuzet od plaćanja tih troškova. Ta su vozila, što se tiče vozila ovih koji su, bilo da je riječ o policiji, o prvoj pomoći ili drugim vatrogascima, ovdje su predviđeni, dobro je to da je predviđeno, znači ta su vozila pravilno označena, posebno ako imaju rotirajuća svjetla. Da se ne događa onda da se, to je netko spomenuo da se i recimo i vatrogasna društva ili netko vozi po autocesti, da kažem ovako iz obijesti, naravno nije to slučaj ali treba to precizirati da postoje jasna pravila u kojim slučajevima netko može biti oslobođen cestarine. I na kraju, da zaključim, dakle klub MOST-a će podržati ovaj zakon u prvom čitanju i nadamo se da će do drugog čitanja puno stvari nam još biti jasnije. Hvala.
Sljedeći dio izlaganja ispred kluba MOST-a Nezavisnih lista imati će zastupnik Bulj.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, uvaženi tajniče sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege. Prvo čitanje i naravno da se očekuje da svi daju svoj primjedbe i da ove izmjene budu što bolje u ovim danim okolnostima. Međutim, posebno treba dati naglasak ovdje i ja imam namjeru dati ispred kluba, znači to su područja brdsko-planinska koja nemaju dovoljno sredstava na svojim nerazvrstanim cestama a također i decentralizirana sredstva koja iđu prema županijama, prema ŽUC-evima se uglavnom tu ne usmjeravaju. Zbog toga ovaj zakon kad se mijenja i kad se govori o 20 milijuna kuna ja znam da je to u Ministarstvu prometa, bez Ministarstva financija kao što je kolega Žagar rekao nemoguće ali je potrebno imati kriterije i pravilnike. Dodjeljivati sredstva kao do sada po stranačkom ključu, također to se radi na nivou županijskih cesta i uprava. To nije dobro. Nije dobro da bez ikakvog pravilnika jer je nepravedna sam indeksacija. Mi moramo biti znati na području, moramo znati svi da na području Gorskog kotara, Dalmatinske zagore, Like u ovome trenutku lokalne samouprave nemaju dovoljno sredstava. I ovo je pozitivno ovih 20 milijuna kuna. Možda je čak bilo pravednije koliko je tim krajevima oduzeto, da se još i više sredstava trebalo bi razmišljati odobri za ta područja jer je nemoguće tim lokalnim samoupravama koje imaju sve manje radnih mjesta omogućiti više sredstava. Zamolio bih vas još jednom evo da do drugoga čitanja izradi se pravilnik jasan, ali to je opet problem koji imamo ogroman, a to su obećanja da se ispravi nepravedan zakon iz 2014. godine znači o indeksaciji, tj. o regionalnom razvoju gdje su jedni nepravedni kriteriji uzeti, tj. indeksacija razvijenosti gdje je, znači oni koji su nerazvijeni proglašeni razvijenima i obrnuto čisto po političkome ključu, čisto po nepravednim kriterijima. Znači to nije samo odgovornost Ministarstva prometa nego Ministarstva regionalnoga razvoja i europskih fondova koje je dalo i obećanje da će u 2017. već bit primjenjivan zakon, međutim nije. Evo kažu zbog izbora, a da će u 2017. biti izrađena nova indeksakcija, pravednija indeksacija za cijelo brdsko-planinsko područje, tj. za sve skupine koje su nepravedno izbačene premda bi se i to moglo jednostavno riješiti. Ali ovo je jedan vrlo bitan, jedna bitna potpora regionalna, tj. područjima od posebne državne skrbi, brdsko-planinskim područjima i bez kriterija ostavlja se otvoren i netransparentan prostor za dodjelu tih sredstava. I zbog toga evo predlažem još ispred MOST-a nezavisnih lista da do idućega čitanja se naprave kriteriji i pravilnici, tako da čelnici lokalnih samouprava mogu planirati i u svojim proračunima i da načelno se zna kako će ići ta sredstva, a ne isključivo kao do sada u svim Vladama isključivo po političkome ključu. Hvala lijepo.
Hvala zastupniku Bulju. Na izlaganje zastupnika Tomislava Žagara bila su dva zahtjeva za replikom. Prvi je zastupnik Josip Đakić zatražio repliku.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa kolega Žagar dobro ste ustvrdili da imamo problema u financiranju održavanja cesta u Republici Hrvatskoj, no niste spomenuli od kada su ti problemi i tko ih je prouzročio. Smanjenje sredstava ili prepolovljivanje sredstava 2013. godine sa 240 milijuna na 120 milijuna kuna, znači na pola je smanjeno prihodi županijskim upravama za ceste dogodili su se problemi i to strašni problemi. Pa recimo samo u Županiji virovitičko-podravskoj do danas je manje za 29 milijuna kuna prihoda Županijskoj upravi za ceste. Kad bi gledali tablicu i sve druge osim Krapinsko-zagorske i Istarske koja je izvanrednim sredstvima dobivala novce svi drugi su bili zakinuti. To je ono što je napravio vaš bivši ministar Hajdaš Dončić zajedno sa direktorom Hrvatskih cesta, preraspodijelio sredstva svojima po političkoj podobnosti kako je to volio i znao zajedno sa mojim prijateljem, direktorom Hrvatskih cesta gospodinom Kosom. I to mi znamo. A vi se čudite danas od kuda problemi nastali. Problemi su zato što niste reagirali onda kad je trebalo, prema svom ministru i svoju županiju ste stavili u pat poziciju zajedno kao i sve druge, svih drugih 18 koje su imale smanjena sredstva i koje su prouzročene probleme doživjele kao tragediju jer nisu se održavale ceste, nisu se mogle renovirati, nije se moglo ulagati i nije se moglo privesti svrsi ono što je na javnim cestama nužno i potrebno pravilnicima. Nadamo se da prijedlozi udruge županijskih uprava koje su konkretni, jasni o povećanju izdvajanja za one županijske uprave koje imaju manje prihode ili koje ne mogu [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] se financirati same, da će biti u narednom [[Upadica predsjednik: Hvala.]] periodu Pravilnikom regulirano i riješeno. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku zastupnik Tomislav Žagar.
Uvaženi kolega Đakiću, ja sam uvjeren da je i vama kao i meni jednako stalo da naša županija napreduje, tu nema uopće govora. Mislim vi ste, vi kad govorite 2013. izmjenama stvarno je ŽUC-evima smanjen iznos. Međutim, da kažem onako po slavonski nemojte se sad pravit Tošo. Znate vi dobro da tih godina 2013., 2014. baš u Virovitičko-podravsku županiju je došlo najviše od svih ŽUC-eva preko 40 milijuna kuna interventnih sredstava. To se sigurno sjećate. Znači ne slažem se sa vama da je po političkim ključevima baš se to tako određivalo. Ali što se tiče ovoga, što se tiče zakonskog rješenja kažem mi uvijek i ovo sad zakonsko rješenje će problematizirati neke stvari. Ali u svakom slučaju ono što sigurno i nas dvojica se sad slažemo oko toga, ŽUC-evi imaju probleme. To se sigurno oko toga slažemo. Hvala.
Zastupnik Ante Sanader zatražio je također repliku.
Hvala predsjedniče. Pozdravljam državnog tajnika i suradnike. Gospodine Žagar, vi ste u svojoj raspravi izrekli jednu rečenicu za koju sam siguran da tako ne mislite, ali vam je očito uteklo. Naime, rekli ste, osvrnuli ste se na vatrogasna vozila. Mislim da treba pohvalit ministarstvo, državnog tajnika i sve ove koji su u pripremi ovog zakona osjetili taj problem i regulirali pitanje prolaska vozila hitnih službi autocestama. A vi kažete u svojoj raspravi da vatrogasna vozila se nekad voze iz obijesti. Ja znam vi vjerojatno tako ne mislite, jer možda ste vidjeli neko vozilo pa ste pomislili da se vozi netko iz obijesti. Vatrogasna vozila se ne voze iz obijesti, ali možda nešto drugo ste trebali primijetiti, da vatrogasci reagiraju na svim cestama, hrvatskim cestama i županijskim cestama bez naknade. Na autocestama reguliranu vatrogasnu službu kroz vatrogasne postrojbe koje plaćaju HAC, ali na cestama koje održavaju hrvatske cesta, na cestama koje održavaju županijske cesta vatrogasna vozila interveniraju vi to svi znate u prometu, pomoć potrebnima u prometnim nesrećama bez nikakve naknade. Niko vatrogascima ne daje kunu za to. Vi znate da se vatrogasci financiraju iz sredstava jedinica lokalne samouprave i nešto iz regionalne samouprave i da interveniraju na tim cestama bez iti jedne kune naknade. Znači vaš, vi ste bili načelnik pa ste plaćali financirali vatrogastvo, a istovremeno ste financirali vatrogastvo da reagiraju na hrvatskim cestama. To je tema o kojoj ću danas govoriti u svom obraćanju. Ali samo vama ova opomena, nadam se da niste to mislili.
Odgovor na repliku zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Sanader, drago mi je da sam vas potakao na repliku i doista se ispričavam vama i ispričavam se svim vatrogascima. I ja sam član dobrovoljnog vatrogasnog društva dugi niz godina, prvu medalju koju sam u životu osvojio bilo je na vatrogasnom natjecanju. Dakle krivo sam se izrazio, neki kažu tako komentiraju, to nisu moje riječi, nego da neko rekao kažu oni se voze iz obijesti, to je sigurno. Baš će vatrogasci ići sa službenim vozilom negdje, ali čak evo sada i moje mišljenje kada vi tako kažete, moje mišljenje, ako vatrogasci voze djecu na natjecanje. Pa zašto, čak bi trebalo dozvoliti da idu besplatno, da ne plaćaju autocestu mislim korak dalje. ali drago mi je da ste vi izrekli sve ove stvari koje su istinite i koje idu suprotno od onog što sam se ja krivo izrazio. Isprika još jedanput.
Tri zahtjeva za replikom su bila na dio izlaganja zastupnika Mira Bulja. Zastupnik Petar Škorić zatražio je prvi repliku.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Poštovani kolega Bulj. Repliciram na ovaj dio vašeg izlaganja kojeg ste ponovili nekoliko puta insinuirajući da se održavanje cesta i rekonstrukcija cesta na županijskim razinama vrši isključivo po političkom ključu. Smatram da time zamagljujete javnost, da se koristite riječima populizma koji je nepotreban jer postoje planove, postoje postupci, postoje procedure, postoje standardi, postoje kriteriji na koji se provodi redovno održavanje cesta. ŽUC splitsko-dalmatinska gospodari sa 1736 kilometara cesta, gotovo proračuna ide za redovno održavanje i nebitno je tko je na vlasti u kojoj lokalnoj zajednici po pitanju održavanja. Isto i po pitanju građenja, možemo navesti niz primjera i danas i proteklih godina i u prošlosti da županija Splitsko-dalmatinska dakle županijska skupština gdje su prisutni predstavnici svih političkih opcija svake godine jednoglasno donosi i usvaja plan ŽUC-a kojega nastojimo napraviti da bude uravnotežen i gdje se vodi računa o ravnomjernom razvoju svih područja, od otoka, obale do naše Zagore. I u tom smislu nitko ne politizira, nitko ne dodjeljuje po stranačkom ključu, prema tome nekorektno je da na ovaj način obmanjujete javnost. Možemo se složiti po pitanjima ima li dovoljno sredstava i jesu li postojeća sredstva dovoljna da se sve ceste dovedu do određenog standarda. Mi još nažalost imamo cesta kojima gospodarimo koje nisu asfaltirane, imamo takvih 24km. Dakle, hoćete reći da ta 24km su po stranačkom ili po političkom ključu nisu asfaltirana? Postoje razni kriteriji koji to definiraju, ali prije svega vas demantira odluka županijske skupštine gdje su sve opcije, jednoglasno usvajaju planove što potvrđuje da oko toga nema nikakvih prijepora. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku zastupnik Bulj.
Kolega Škoriću ne bi se s vama složio da sam govorio o populizmu. Činjenica je da decentralizirana sredstva kako u ŽUC-u tako i u drugim županijskim ustanovama, institucijama, apsolutno se dodjeljuju po političkome ključu. To bi mogao argumentirati kroz bezbroj primjera, ne samo u ŽUC-u nego i u drugim institucijama. Prema tome, po vama izgleda da je to toliko uređeno i dobro da ne treba više nikada mijenjati. A nikada nije bilo gore stanje ni po pitanju prometnica ni po pitanju raspoređivanja, tj. dodjele sredstava. Nikada se nije gore odnosilo poglavito prema Dalmatinskoj zagori i čisto se isključivo radi sve po političkom ključu. Ja bi to mogao sada argumentirati po pitanju cetinskog kraja, po općinama i gradovima kako je se dodjeljivalo po političkome ključu isključivo ondje gdje su bili na vlasti oni koji su u županiji, sigurno više decentraliziranih sredstava, ne sigurno, nego činjenično bez obzira na broj stanovnika, bez obzira na potrebe življenja i načine kako je u funkciji koje su ceste i prometnice. A nećemo govoriti o drugim kada ste spomenuli skupštinu županijsku i Splitsko-dalmatinsku županiju o drugim djelatnostima tj. ustanovama na koji način se funkcionira, tako da Dalmatinska zagora je postala još jedan od otoka. Znači cijeli imotski kraj, vrgorački kraj, cetinska krajina, kaštelansko zaleđe, sjedite i obiđite pa ćete vidjeti u kakvom je stanju to područje. Hvala lijepa.
Josip Borić također je zatražio repliku.
Hvala lijepo. Kolega Bulj ja se isto ne slažem s vama i vašom tvrdnjom da će se ova sredstva namijenjena pomoći brdsko-planinskim područjima u svrhu zimskog održavanja cesta s kojima upravljaju, kojima su nadležne jer pokazuje nerazumijevanje. Jer recimo na taj način ako mi želimo pomoći Gorskom kotaru, u Gorskom kotaru recimo HDZ ima samo dvije lokalne samouprave od devet i mi ne bi dali nikom da na taj način promišljamo. A dobile su sve jedinice lokalne samouprave upravo na način da su se kandidirale i da će ostvariti određenu potporu temeljem vlastitih izvora koji imaju u proračunu ali i pravilnika ako ste dobro slušali državnog tajnika koji će se donijeti nakon drugog čitanja i kada ovaj zakon postane izvršan. Znači to ne stoji. Jer vi često govorite o indeksaciji, a to je puno različito od indeksa razvijenosti. Indeks razvijenosti je podatak, a indeksacija je usklađivanje. Znači mi nemamo što usklađivati a indeks razvijenosti ćemo mijenjati ali ne vjerujem ni da će broj kilometara nekakvih nerazvrstanih, javnih cesta na području neke jedinice lokalne samouprave ući u taj indeks razvijenosti kao ponder koji bi bio primaran da bi se određivalo da li je nešto razvijeno ili nerazvijeno. Imamo malih općina, nerazvijenih sa puno kilometara cesta sa kojima upravljaju a imamo i većih općina koji imaju jako malo i nećemo doći do pravednog rješenja u tom dijelu. Zato nemojte povezivati svaki zakon sa indeksacijom jer on na taj način ne može funkcionirati, ima točno propisano zbog čega indeks razvijenosti možemo koristiti. Evo samo sam to htio napomenuti a politika neće raspoređivati, politika je raspoređivala u prethodnom mandatu ali ne ni za ovo nego za nešto drugo.
Zastupnik Miro Bulj, odgovor na repliku.
Ne znam zašto ste vi našli da sam ja rekao u HDZ, ja sam rekao i u županijama svim, znači, kolega Škorić mi je sada replicirao na Splitsko-dalmatinsku županiju, … [[Govornik se ne razumije.]] SDP-u, … u vašoj županiji je SDP na vlasti rade na isti način. Znači nema tu nikakvih razlika. Naravno zbog toga su i potrebni kriteriji. I indeks razvijenosti su nepravedni, to znamo svi i vi ćete se složiti 2014. jer donesen u ovom Saboru Zakon o regionalnom razvoju, zakon. To treba mijenjati. Međutim, obećano je ovdje u Parlamentu, u prethodnoj Vladi, ministar Tolušić je također obećao da će mijenjati indeks razvijenosti, nije ga mijenjao, pa je obećao da će biti u 2017. Sada je aktualna ministrica i ja se nadam da će ga promijeniti i to je ono zbog čega ja nisam čak glasao za proračun. Jedan od razloga jer je to vrlo bitna stvar za regionalni razvoj, mi imamo dvije trećine Hrvatske prazne. Također, ja sam pohvalio ovih 20 milijuna kuna ali je potreban pravilnik jer se dodjeljivalo, to ćete priznati, nemojte, vi obmanjujete javnost, vi obmanjujte čisto javnost kada kažete da se nije dodjeljivao po političkom ključu, bez pravilnika da se neće dodjeljivati po političkom ključu. Naravno da će se dodjeljivati tko bio na vlasti. Znači mora postojati pravilnik bez obzira tko je na vlasti, na lokalnoj i regionalnoj samoupravi i po tome pravilniku se dodjeljivati sredstva. Naravno da ne može to samo Ministarstvo prometa, Ministarstvo regionalnog razvoja, određeni parametri, koliko imamo brdsko-planinskog područja, koliko imamo planinskog područja, koliko imamo dana snijega. Znači nisu sva područja ista. Naravno da je Gorski Kotar u vrlo teškoj situaciji i da treba najviše pomoći. Vrlo su bitni kriterij i vrlo bitan je taj pravilnik, sve ostalo je, znači obmana javnosti i po političkome ključu se dodjeljuju sredstva. Hvala lijepa.
Zastupnik Marko Vešligaj, također je zatražio repliku.
Hvala predsjedniče. Evo kolega Bulj, ja stvarno cijenim ovdje vašu ovu borbu jednu za brdsko-planinska područja i za vaš kraj. S obzirom da sam malo analizirao tko se sve nalazi u brdsko-planinskim područjima, stvarano puno lokalnih jedinica iz područja iz kojega vi dolazite, tu nitko niti zapravo to ne spori. Mislim da nitko ne spori niti u Gorskom Kotaru. Ali gledajte, unutar ovog brdsko-planinskog područja … ima oko 45 lokalnih jedinica ukupno. Oni su po podacima Instituta za javne financije imali u 2014. godini nekakvih 23 milijuna, ja govorim sada samo za gradove, dakle 12 gradova imalo je oko 23 milijuna kuna suficita. U 2014. godini doduše to je prije onih izmjena. Dakle, ono što hoću reći, uvijek stavljate, uvijek govorite treba brdsko-planinskim područjima. Gledajte, lokalnih jedinica ima toliko sa puno nerazvrstanih cesta. I sam dolazim iz takvoga jednoga grada. Moramo uzeti ne samo broj kilometara ceste nego uopće stanje izgrađenosti te komunalne cestovne infrastrukture u pojedinim lokalnim jedinicama. Jer nerazvrstane ceste su ogromni problem, o njima zapravo nitko ne brine. Mi ćemo spustiti, država će obnoviti državne ceste, županija županijske opet nekakvim svojim tijekom, budimo, bilo je tu prije i spomenuto kako je Krapinsko-zagorska županija ali nisu problemi počeli 2013. godine, ne bi onda Krapinsko-zagorska županija i njezina cestovne infrastruktura tako izgledala da se uvijek dodjeljivala onako pošteno. Tako nemojmo tu s nekakvim stvarima pretjerivati ali nerazvrstane ceste su ogromni problem lokalnim jedinicama, posebno onima sa malim izvornim prihodima, gledam kolegu iz Trilja, on je tu negdje sa mojom lokalnom jedinicom po izvornim prihodima stanovnika kojim smatram da su izuzetno važni. I tu se stvarno treba nešto napraviti i ovo je dobar korak, dobar korak da se pomogne sa zimskom službom ali moramo gledati malo ipak širu sliku.
Odgovor na repliku, zastupnik Bulj.
Pa složio bih se s vama pogotovo u ovom zadnjem dijelu da, znači nerazvrstane ceste su ogroman teret lokalnim samoupravama. I naravno sada kada su sve veći nameti, država je sve centraliziranija, da je to još veći problem lokalnim samoupravama u svojim proračunima da mogu uopće održavati. Ovdje se radi o zimskim službama, znači održavanje cesta u svim zimskim uvjetima i ovo je dobar korak i način da se pomogne područjima koja to ne mogu jednostavno održavati, nemaju dovoljno sredstava za zimsku službu a kamoli za neke nove investicije u neke nove nerazvrstane ceste. I zbog toga je ovo dobar, ponavljam korak. Što se tiče same indeksacije, što se tiče indeksa razvijenosti on je nepravedan zato što su izbačene po, krivi, kriteriji su, struktura obrazovanja. I znači jednostavno sada da ne spominjem šta se dogodilo. Nije tu samo kriva desna strana, to je znači prijedlog bi bio 2009. od HDZ-ove Vlade indeks razvijenosti napravljen. I najmanje treba kriviti niti jedne ni druge, nego je nepraveda, treba puno pravednije jer tu su prazna područja, to su područja koja izumiru dvije trećine Hrvatske a naravno da treba ravnomjerno razvijati i ostale znači lokalne samouprave koje ne spadaju u brdsko-planinska područja, tj. u potpomognuta područja, nisu u I. i II. skupini nego su u III. i ostalim skupinama. Hvala lijepa.
Klub zastupnika HDZ-a također se javio za sudjelovanje u raspravi, i njihovo ime govoriti će zastupnik Petar Škorić.
Poštovani predsjedniče, poštovane kolege zastupnici, poštovani državni tajniče sa suradnicima. Ovim prijedlogom Izmjena i dopuna Zakona o cestama ide se u cilju rješavanja niza do sada nedefiniranih i problematičnih situacija koje nisu bile utvrđene dosadašnjim propisima kao i u cilju racionalnijeg i pravednije gospodarenja cjelokupnom cestovnom infrastrukturom. Dobro je što se pojednostavljuje i precizira korištenje autocesta za vozila hitnih službi, dakle vidjeli smo različite pristupe, načine i na ovaj način će se to sigurno poboljšati i povećati i prihodi autocestama. Ali i regulira se izvanredni prijevoz za vozila Oružanih snaga i Ministarstva unutarnjih poslova. U svemu je pozitivno što pratimo nove trendove i posvećujemo veću pažnju zaštiti pješaka, izgradnji biciklističkih staza, nogostupa i praktički što se sa ovim zakon regulira kao sastavni dio ceste time se olakšava i lokalnim zajednicama i upravljačima cesta da se to pitanje regulira, a ne da bude u nekakvoj sivoj zoni, pa u prošlosti o tome nitko nije vodio posebno računa. Također pozitivno je i ukidanje od obveze plaćanja naknade za pravo građenja i prava služnosti. Znamo da praktički sve koji su bili u državnom vlasništvu nisu do sada plaćali kao i uvođenje prekršajnih odredbi i kazni za propuste neplaćanja cestarine što je do sada bio čest slučaj. Od pitanja koja se trebaju urediti ovim zakonom posebno bih istaknuo, dakle pozdravljam ograničenja i kontrolu trošenja sredstava za ceste na održivoj razini što na žalost do sada nije bio slučaj. Dakle, sukladno mogućnostima proračuna kako bi se izbjegla dosadašnja praksa pretjeranog pa često i neodgovornog zaduživanja što je dovelo u pitanje funkcioniranje cijelog cestovnog i željezničkog sektora i do stanja prezaduženosti s kojima se susreće ova Vlada. Uz izmjenu članka 25. predlaže se i izmjena, odnosno dopuna stavka 9. članka 25. riječima: „položeno je izvan postojeće ceste.“ O čemu je riječ. Dakle, upravljači javnih cesta dovedeni su u neravnopravan položaj s vlasnicima i upravljačima instalacija koji polažu svoje instalacije uz trup ceste. Sve instalacije u javnim cestama donose prihod vlasnicima, a po trenutnom zakonskom rješenju samo vlasnik javnih cesta, a to je RH koja je njihov upravljač nema nikakvih prava nego ima obvezu plaćanja troškova i izmiještanja tih instalacija. Smatramo da je sasvim logično da ukoliko upravljač ceste rekonstruira svoju cestu kojom izlazi izvan postojećeg koridora ceste i ukoliko naiđe na instalaciju da tada sam snosi trošak njenog izmiještanja, dok u svim drugim slučajevima troškovi bi trebali snositi i vlasnici instalacija. To bi potaklo sve korisnike, ali i upravitelje cesta da usklađuju svoje investicijske projekte, s projektima održavanja građenja i rekonstrukcije pojedine javne građevine. Manje bi se kopalo, manje bi bilo neusklađenosti, manje bi bilo radova, postigle bi se veće uštede. Navedenom izmjenom financijski rizik se raspoređuje ravnopravno i na vlasnike instalacija i na upravljače cesta, a potakla bi se i bolja koordinacija svih vlasnika infrastrukture i upravljača cesta na zajedničko planiranje rekonstrukcije građenja cesta. Također uz izmjenu članka 21. dakle uz pohvale što se sa ovim zakonom usklađuje ukupan iznos sredstava za potrebe financiranja javnih cesta iz državnog proračuna, pored naznačenog iznosa iz trošarine za Hrvatske autoceste i Hrvatske ceste potrebno je jasno naznačiti iznos iz trošarine za Županijske uprave za ceste koji proteklih godina nisu se zaduživali, ali su zbog nedefiniranih iznosa čitavi niz godina zanemarivani i time bili dovedeni u jako tešku situaciju. Napominjem da mreža županijskih i lokalnih cesta, dakle preko 20000 km čini gotovo 70% mreže svih razvrstanih cesta u Hrvatskoj i već je sada na razini, preniskoj razini financiranja s manje od pola potrebnih sredstava. Dakle, dosadašnja smanjenja na održavanje ovih cesta došli smo već do toga da imamo ispod zakonskog propisanog minimuma i to je dovelo do zanemarivanja i devastacije ovog vrijednog javnog dobra kao i ugrožavanja sigurnosti prometa na ovim cestama. Dakle, napominjem i to da su u prošlosti sve obvezne naknade prilikom registracije od automobila, od osiguranja tehničkog pregleda, okoliša namijenjene za uslugu višekratno povećavane i po nekoliko puta u razdoblju od 2003. godine. Dok je jedino naknada za ceste, za županijske i lokalne ceste, dakle za ulaganje u tu vrstu cestovne infrastrukture i za gospodarski razvoj nije se mijenjala svih ovih 14 godina, te sadašnja naknada za godinu dana korištenja ove mreže cesta za osobni automobil iznosi manje od polusatnog obveznog tehničkog pregleda, a znamo kolike su ostale naknade. Od 2003. do danas prihodi županijskih i lokalnih cesta smanjivani su sa milijardu i 250 milijuna na 920 milijuna kuna dok su realni troškovi povećani 50%. Evo spomenut ću 2003. dakle bio je proračun milijardu 250 pa 2012. milijardu i 40, pa 2013. 920 milijuna, pa 2015. 810 milijuna kuna, da bi ministar Hajdaš Dončić izmijenio pravilnik 2016. i to dodatno smanjio na 730 milijuna kuna. Dakle, umjesto da se uskladi taj iznos za ceste koji bi se uspostavio, održivi sustav financiranja županijskih i lokalnih cesta koji im je omogućio potreban standard održavanja ovih cesta samim tim i potrebnu razinu sigurnosti prometa on nam se sustavno smanjuje. To je apsolutno neprihvatljivo. Za kvalitetne ceste smo zainteresirani svi i treba tu biti načelo jednakopravnosti, dakle i državnih cesta i lokalnih naravno ovisno o standardima. Ako država zanemaruje najveću mrežu cesta, dakle gotovo 70% to će pasti na teret osiromašenih proračuna županija, gradova i općina. I zbog toga sam evo i na saborskom Odboru za promet predložio da se pored iskazanih iznosa u ovom prijedlogu zakona za Hrvatske autoceste i Hrvatske ceste posebno naznači iznos za Županijske uprave za ceste od 0,10 kuna po litri koji bi se izdvajao za Županijske uprave, kao što se to u biti izdvajalo do 2013. godine kad je to Milanovićeva Vlada naprasno prekinula. Riječ je dakle o ukupnom godišnjem iznosu od 236 milijuna kuna koji su sada proteklih godina zadržani u središnjem proračunu i time su dodatno centralizirali upravljanje sredstvima za ceste. Stoga se predlaže da se izmijeni ovaj članak 91. na način da se od ovih 80 lipa prihoda određenih Hrvatskim cestama, za Hrvatske ceste zadrži iznos od 70 lipa, a da se 10 lipa odredi za ŽUC. Naime, rješenje iz članka 92. koje je trenutno predviđa dodjelu tog iznosa ŽUC, ali je preraspodjela tih novaca prepuštena Hrvatskim cestama koje su proteklih godina taj iznos gotovo u cijelosti zadržale za sebe. Znamo da su problemi i pitanje prezaduženosti, međutim ako i to pitanje trebamo rješavati onda ga trebamo rješavati solidarno svi, a ne da se to rješava na način da se devastiraju dodano lokalne ceste. Ovom izmjenom pravičnije bi se preraspodijelila naknada sredstva bi bila na računu ministarstva, znalo bi se točno kolika su ta sredstva i ministarstvo bi prema važećim pravilnicima i kriterijima taj iznos doznačavala onim ŽUC kojima je to najpotrebnije, dakle po posebnom pravilniku kojega bi izradilo Ministarstvo. Predmetno rješenje je puno transparentnije, pravičnije i u skladu je sa proklamiranom politikom decentralizacije države jer ne bi o dodjeli odlučivalo se na jednom mjestu ni u Hrvatskim cestama ni u Zagrebu odnosno niti od stane jednog upravljača cesta, već bi se odlučivalo na terenu sukladno decentraliziranim cestama odobrenim u samom proračunu ministarstva. Ono što bi zaključno na ovom dijelu trebalo istaknuti da se ovim trošarina ne bi povećavala nego bi se jasnije definirali financijski odnosi između upravitelja cesta međusobno i odnosi prema resornom ministarstvu. I uz članak 108. kolege su spomenule, i mi pozdravljamo pomaganje jedinicama lokalnih samouprava u redovnom održavanju općinskih cesta. Naime, ovaj članak 108. dodatak a gdje se određuje poseban dio financiranja zimske službe u zahtjevnim brdsko-planinskim područjima. Smatramo da je to odlična mjera, evo 54 čini mi se lokalne zajednice su njome obuhvaćene. Voljeli bi i da je veći broj i u Slavoniji. S ovim se praktički rasterećuje proračune lokalnih zajednica na brdsko-planinskim područjima i preporučamo u biti da se i ta mjera provodi preko županija jer županijama je to jedna od osnovnih djelatnosti održavanje cesta i s time bi praktički smanjili dodatno opterećenje Hrvatskih cesta sa nečim što nije primarno njihov posao, a i s time bi doprinijeli proklamiranoj politici decentralizacije financija u RH. Dakle, svi se zalažemo za decentralizaciju države pa stoga predlažem da i u ovom primjeru da se potvrdi to decentralizirano upravljanje. Dakle, kazali ste da će ministarstvo napraviti jasan pravilnik i kriterije pa predlažem da se i u ovom elementu to uvaži i predvidi. Dakle, uz sve ove preporuke u ime kluba HDZ-a mi ćemo podržati Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o cestama. Hvala vam.
Zastupnik Gordan Maras javio se za repliku.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine Škoriću, dali ste jedan prijedlog do drugog čitanja vezano uz to da 10 lipa ostane ŽUC-u, a moj prijedlog je sljedeći, neka 10 lipa više ostane Hrvatskim autocestama, a neka van sezone bude duplo jeftinija cestarina hrvatskim građanima. Znači od 5. do 10. mjeseca neka bude cijena koja je, a van sezone neka bude pola cijene. Neka se stimuliraju ljudi da koriste autoceste i nemojte poskupiti autoceste, povucite odluku ovu koja treba stupiti na snagu 1.4. o 10%-nom povećanju cestarine u RH. To je puno kvalitetniji prijedlog koji je HDZ mogao dati, nego ovaj šta vi dajete. Znači dajte da građani ne plaćaju ono šta su već nažalost radom od 2004. na dalje do 2010., 2011. na autocestama preplatili više puta jer je kilometar autoceste poskupio četiri puta u odnosu na 2002., 2003. godinu kada se autocesta počela graditi i kada je to trebalo biti nešto šta će spojiti Hrvatsku, a na kraju se nažalost pretvorilo u jednu od najvećih pljački u RH. Znači dajte građanima da ne plate to povećanje koje ste vi kao HDZ predložili. To bi bilo recimo kvalitetan prijedlog do drugog čitanja. I još jedna stvar. Zbog čega u godinu i dva mjeseca aktualna i bivša vlada nisu uspjele riješiti most na Čiovu, Trogirski most? Sada je nastao problem, toga ste tek sada postali svjesni nakon godinu i dva mjeseca i sada se radi od strane HDZ-a pritisak na Viadukt da promijeni svoje rukovodstvo kako bi ostao ugovor Viaduktu i dalje za most za Čiovo.
Zastupnik Maras isteklo je vrijeme. … /Govornici govore u isto vrijeme./ … Gordan Maras molio bih da se zadržite u vremenskim okvirima i da se držite teme. Postoji li odgovor na repliku? Izvolite.
Evo poštovani gospodine, vi ovdje praktički nastavljate sa populizmom, pokušavate se dodvoriti i sviditi građanima, pokušavate proklamirati ovdje priču o potrebi snižavanja i slično, a vi ste upravo digli ruku 2012. da se digne taj iznos za 15% da poskupe autoceste. Dakle po pitanju ovoga poskupljenja, riječ je o tome da nije postojala ujednačena cijena cestarine na razinama svih autocesta i ovdje je riječ o usklađenju cestarine dakle dovođenja do razine autocesta Rijeka-Zagreb gdje dvije državne tvrtke ujednačuju cijene. I ovaj iznos je gotovo za pola kune po kilometru manji od cesta Macelj i Bina Istra. Dakle, ovdje uporno podmećete, a s druge strane sami ste poskupljivali, sami ste oduzimali lokalnim zajednicama, evo vaš ministar u nekoliko navrata što sam potkrijepio brojkama kolika su bila smanjenja za održavanje županijskih i lokalnih cesta i doveli ste sektor cestarski i željezničkih cesta do stanja prezaduženosti s kojima se susreće ova Vlada koja ga je prisiljena rješavati i tražiti način kako da ga spriječi od kolapsa. Prema tome, mi upravo ispravljamo i pokušavamo spasiti ono gdje ste nas vi gurnuli.
Zastupnik Tomislav Lipošćak javio se za repliku.
Poštovani predsjedniče. Kolega Škoriću, u startu moram reći da pozdravljam ovakav Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o cestama a osobito onaj njegov dio u kojemu se dio troškova za nerazvrstane ceste na područjima jedine lokalne samouprave koje imaju status brdsko-planinskih područja financira iz dijela naknade za financiranje i građenje i održavanje javnih cesta a koja se znači uplaćuje iz državnog proračuna na račun Hrvatskih cesta. Na ovaj način bi se barem djelomično mogli umanjiti problemi koji su nastali zbog nepravednog gubitka statusa potpomognutih područja druge kategorije čime su mnoge jedinice lokalne samouprave a osobito na brdsko-planinskom području izgubile značajna financijska sredstva. Riječ je o većini jedinica lokalne samouprave u Gorskom Kotaru ali i šire. Time im je zapravo status brdsko-planinskog područja ostao samo simboličan. Osim toga proračuni tih jedinica lokalne samouprave su nizom zakonskih rješenja pretprošle Vlade Zorana Milanovića proračuni su im smanjeni u nekim mjestima čak i više od 20%. Ovakvim rješenjem bi sredstva bila zagarantirana i više ne bi ovisili o strepnjama zapravo krajem godine o vremenskim prognozama i zapravo razno raznim inicijativama i ugovorima sa ministarstvima odnosno sa Hrvatskim cestama. Navesti ću primjer svoga grada, grada Ogulina koji u posljednjih 10-ak godina prosječno troši i 600 tisuća kuna za održavanje nerazvrstanih cesta kroz zimsku službu. Znači te cifre se kreću i od preko milijun kuna u nekim jačim snježnim godinama. Zaključno znači pozdravljam ovaj prijedlog uz samo jednu napomenu i zapravo nadu da će najavljeni pravilnik donijeti kriterije koji će biti pravični i koji će zapravo zadovoljiti sve jedinice lokalne samouprave koji će biti obuhvaćene njima. Hvala.
Zastupnik Branimir Bunjac, javio se za repliku.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče Škorić, evo slušao sam vaše izlaganje. Vi ste rekli da troškove cesta treba ravnomjerno rasporedit, da treba paziti na sigurnost prometa i da treba paziti na troškove održavanja. Ja bih vas htio pitati da li bi po vašem mišljenju prebacivanje prometa na autoceste doprinijelo ovom svemu što ste vi sada govorili, da li bi bilo manje prometnih prekršaja, kazni, nesreća, da li bi bili manji troškovi za lokalnu upravu kada bi se ljudi vozili po autocestama? A ja ne znam, evo vas molim da mi odgovorite na pitanje je li vama autocesta preskupa? Vi se vozite koliko shvaćam s juga Hrvatske, kako se vama čine te cijene autoceste? Vi imate lijepu plaću oko 20 tisuća kuna, jesu vam previsoke ili mislite da su u redu? I sada mi recite kako će neki čovjek koji prima prosječnu plaću u Hrvatskoj, koji se već sada ne vozi autocestom, još 15% skuplju autocestu plaćati? Neće je plaćati nikada. Evo idemo se provozati zagrebačkom zaobilaznicom i tamo ćete vidjeti 20 tisuća auta. Zašto? Zato što se ne plaća autocesta. Ali kada siđete dole, kada pređete naplatnu kućicu znate koliko auta ima? 2, 3. I vi dakle poskupljujete autoceste, znate da se po njima nitko neće voziti po takvim cijenama a onda po drugoj strani govorite e, ali mi brinemo o lokalnim cestama. Kako brinete? Tako što ste sve aute koji idu na duga putovanja, kamione prebacili na te lokalne ceste, tražite da nema manje nesreće a upravo sa povećanjem autocesta će ih biti. Tražite da bude manje troškova za lokalnu upravu a upravo vi radite na tome da ti troškovi budu još veći. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku zastupnik Škorić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Bunjac, nisam govorio o cijenama autocesta, jesu li preskupe, naravno da su preskupe i naravno da je građanima skupo se voziti autocestama. Naravno da bi voljeli da imamo mogućnost kao neke druge zemlje i voziti se besplatno autocestama. Međutim, imamo stanje takvo kakvo je, imamo prezaduženi cestarski sektor, imamo dakle ministarstvo resorno koje radi plan restrukturiranja i koje traži i način kako sanirati i kako izići iz situacije rješavanja 7 milijardi duga nastalog u proteklom vremenu. Prema tome, da nema ovih opterećenja, nije se vodilo do sada računa o održivom sustavu. Prema tome i ovi prijedlozi idu za time, trošimo onoliko koliko imamo, ne možemo se zaduživati do beskonačnosti, moramo izići iz ove situacije.
Zastupnik Josip Borić zatražio je repliku.
Hvala lijepo. Kolega Škorić, ne trebate se previše sekirati što govore kolege iz oporbe, iz SDP-a ni o njihovim pričama o političkom ključu ili dodjelama novca s kojima raspolaže ministarstvo ili Hrvatske ceste, niti o ovom prijedlogu o kojem govori kolega iz Živog zida jer je činjenica da oni zaboravljaju što su bili i kako su radili a ovi nude rješenja koja su jednostavno neprovediva. Evo samo ću vam pročitati dva naslova kako je to izgledalo u onom mandatu kada je Hajdaš-Dončić vodio ministarstvo, evo dva naslova: „U zagorske ceste uloženo pola milijarde kuna“. Je li tko protiv toga? Pa neka se uložilo, bila je potreba, nije se dugo ulagalo i neka se uložilo, dapače. Evo druga, od nedavno, puštena u promet „Hajdašijana“ od Andraševeca do Bedekovčine. Znači krapinski župan ima potrebu nazvati tu cestu „Hajdašijanom“. Odaje počast svome ministru i kaže ovdje da mi dijelimo političke novce. Toliko o njihovom licemjeru. A što se tiče autocesta, mi nudimo cjelovito rješenje, oni nam nisu ponudili cjelovito rješenje. Njihovo cjelovito rješenje je tada glasilo monetizacija, koncesioniranje bez garancije da će ceste i autoceste poskupjeti. Tko je nama garantirao da onaj strani vlasnik koji se mogao domoći naših autocesta neće poskupjeti autoceste. Nije bilo takvih garancija. I ostati bez njih u upravljanju. Mislim da nudimo cjelovito rješenje s početkom i završetkom 2020. godine s novim sustavom naplate restrukturiranja poduzeća u smislu i broja zaposlenih, ali i restrukturiranja financijskog duga koji je teret posebno u ove tri godine i to treba jasno reći da ne lovimo nekakve političke male poene da bi netko govorio kaže vi sve nešto politički, vi ne znate itd [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] Ovo je neka reforma upravo u cestarskom dijelu upravljanja autocestama.
Hvala. Zastupnik Ivica Mišić javio se za repliku.
Hvala predsjedniče Sabora. Kolega Škoriću ja osobno smatram da mi imamo jako dobre ceste, istina jako skupe ceste u izgradnji. Kako izaći iz toga to će biti vrlo teško i mi vidimo kako to sve ide. Međutim, to je sad prošlost da smo mostove nekakve koje smo počeli graditi završili ili da nismo počeli mogli smo stotine kilometara pješačkih staza u mjestima u našim gradovima izgraditi. Ja bih se na to osvrnuo. Smatram da smo mi danas jedno moderno društvo gdje ulazimo u Europu, u Europu smo ušli i trebamo voditi računa o našoj djeci, o našim ljudima da zdravo žive i da pravimo biciklističke staze kroz gradove. I to bi bila jedna dobra stvar kad bi se moglo tu odvojiti nešto iz tih sredstava koje smo pobacali u neke puteve koji ne vode nigdje, u neke mostove koje nismo završili pa i ovaj most koji trenutno u Trogiru imamo problem. Znači, štogod počnemo raditi mi uđemo u jedan problem. Znamo da su naše autoceste skupe za održavanje. Po nekim normama bi trebalo što ima jedan za održavanje u Europi kod nas se broji puta tri. Znači racionalizacija ljudi koji rade tamo trebala bi se napraviti i da bi naši građani imali jeftiniji prijevoz smatram pošto dolazim iz slavonske županije da je jako skupa cesta i sada već. 107 kuna je od Županje do Zagreba, a kamion je oko 400 kuna pa vas pitam s kakvim interesima može prijevoz, koliko to košta otići u Zagreb i vratit se nazad. Tko to njima može platiti plus gorivo i sve ostalo što bi trebalo? [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] Ja smatram da bi trebalo nacionalizaciju kompletno autocesta napraviti i ne ići više u projekte one koje nismo u stanju završiti [[Upadica predsjednik: Hvala. Isteklo je vrijeme]] [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Hvala. Zastupnik Željko Lenart zatražio je repliku.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Kolega Škorić, vi ste ovdje našli jednu zanimljivu stvar koja definitivno je problem polaganje instalacija kada se rekonstruira cesta. Nastaju tu troškovi za one koji održavaju ceste i koji su vlasnici cesta. To je definitivno jedan problem koji radi trošak u cestama. No međutim, imamo mi još veći dio tih troškova o kojima sam već pokušavao ovdje pričati to su strani kamioni koji prometuju po našim državnim, županijskim i nerazvrstanim cestama koji ne plaćaju nikakvu cestarinu za taj dio. Posebna je dionica Virovitica – Kutina, pa onda i dio gore Podravskom magistralom. Na žalost odgovor od Ministarstva prometa uopće nisam dobio na to pitanje. Da li ova država misli uvesti nekakav način cestarine kao što imaju zemlje u okruženju za takva vozila po cestama koje nisu autoceste. Na žalost sve ovo loše gospodarenje i ovaj dug na kraju krajeva trpe naši građani, građani koji redovito plaćaju svoje obaveze kada registriraju svoja vozila koje nisu više niti tako male. A na kraju krajeva rezultat lošeg gospodarenja tim novcem je taj da građani razbijaju svoja vozila. Kad bi netko mogao izračunati te štete to bi bilo strašno veliko pogotovo na nerazvrstanim cestama, u gradovima i općinama koji stvarno više nemaju novaca zbog lošeg rasporeda sredstava da popravljaju te ceste. Dug od sedam milijardi nije nastao jučer, nastao je za više Vlada. Ja smatram da se nisu farbali tuneli, gradili mostovi koji nigdje ne vode i takve stvari da bi taj dug bio danas puno, puno manji. Hvala.
Zastupnica Bernarda Topolko javila se za repliku.
Hvala. Spomenuli ste da se ŽUC-evi financiraju naknadama za ceste. Na terenu se pojavila jedna nova situacija. Naime, na početku negdje 12. mjeseca na teritoriju Međimurske, Osječke i Zagrebačke županije pojavila se situacija da se vrši velika prodaja automobila preko granica Hrvatske. Naime, ja sam se na to osvrnula već i na odboru, ali mislim da je potrebno ponoviti cijelu priču. Međimurska županija je tijekom 12. mjeseca imala nešto više od 200 povrata, tijekom siječnja nešto više od 300 povrata i trend se nastavlja. Znamo da je naknada za ceste najveći dio prihoda Županijskih uprava za ceste. Također znamo da Pravilnikom o visini naknada za ceste člankom 6. i 7. definira se povratak naknade za ceste za iskorišteni dio godine. I sad nastaje jedan problem. Naime, auto kuće izvoze automobile preko granice, automobil mora biti registrirani. Znači pojavljuje se registracija vozila isti dan kad i odjava registriranog vozila. Županijske uprave za ceste tu nemaju prihod nego samo trošak. Prilikom povrata dijela naknade za ceste potrebno je ispuniti jedno desetak papira. To treba proći kroz ruke dva ili tri djelatnika, potrebno je platiti naknadu banki za doznačavanje sredstva natrag i to sredstva koje još nije sjelo ni na račun županijskih uprava. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku zastupnik Škorić.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice, upoznat sa tim slučajem, dakle prisutni su ti problemi i u mojoj županiji, ali evo imamo i niz drugih pitanja koja se pojavljuju i gdje evo i preko ŽUC-eva Hrvatske smo dostavili određene prijedloge resornom ministarstvu tako da je niz drugih stvari i to je na razmatranju. Dakle, vidimo da su već neke stvari u prijedlozima izmjena i dopuna ovog zakona prepoznate, a nadam se da će i ove probleme prepoznati. Prema tome, predlažem da do donošenja zakona da se to možda posebno i s vašeg aspekta elaborira kako bi ministarstvo to prepoznalo i pronašlo način rješavanja.
Zastupnik Ivan Šipić javio se za repliku.petrov
Poštovani predsjedniče. Kolege Škorić jako kratko, lijepo, sažeto ste analizirali Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o cestama. Mislim da o ovom zakonu su najpozvaniji uz ministarstvo govoriti upravo čelnici lokalnih jedinica, kako je kolega rekao jer upravo mi smo svjedoci sa resornim službama koliko kilometara pojedini općine i gradovi, uključujući naravno i institucije gdje ste i vi načelu, znači koliko je to stotina kilometara tih nerazvrstanih cesta. Recimo u cetinskom kraju imate mnoštvo primjera gdje se križaju državne i lokalne ceste, ne samo gradske i općinske nerazvrstane cesta nego i županijske i državne ceste. Recimo u Trilju imate dvije državne ceste sa nekoliko županijskih i stotine kilometara ovih cesta koje se zovu pod upravom lokalnih jedinica. Za svaku pohvalu je ova inicijativa ministarstva da se približi na jedan način govoreći lokalnim jedinicama koje vode brigu, za svaku pohvalu su ne samo u susret lokalnim jedinicama nego i službama koje djeluju na području lokalnih jedinica, kao što su hitne službe, vatrogasci, MUP itd. Znači ovaj zakon promatram na način, a vjerujem da i vi kroz ovo što ste rekli, promatram na način da ministarstvo konačno želi sa lokalnim jedinicama donositi odluke i pravilnike i zato i ove rasprave trebaju izbjegavati populizam. Populizam u smislu navođenja brojeva i podataka koji nisu točni, toga već u ovom prvom izlaganju smo dosta mogli čuti. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika uvaženog zastupnika Ante Sanadera.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine Škoriću, apsolutno se slažem s vama i dajem potporu za ovih 10 lipa jer to je sramotno što se dogodilo u mandatu Milanovićeve vlade i tada smo govorili kao zastupnici ovdje o tom da je smanjenje sa 1,5 milijarde na 700 milijuna kuna ŽUC-u bio direktno udar na županije, ali to je očito bilo u trendu želje da se unište županije odnosno da se smanji broj županija u Hrvatskoj jer najveća županija Splitsko-dalmatinska sa 500 tisuća stanovnika sa 55 jedinica lokalne samouprave ima proračun svoj 180 milijuna izvorni, temeljni proračun. I sada još ovo ukidanje sredstava ŽUC-u jasno je određivalo smjer da se želi ukinuti i županije sve ono što je vezano uz županije. Zato apsolutno podržavam ovaj prijedlog da ide 10 lipa, ali isto tako bilo bi dobro razmisliti i o malim jedinicama lokalne samouprave u Dalmatinskoj zagori, općine koje nisu u stanju financirati svoje nerazvrstane ceste. Veliki broj općina, evo primjer Općina Lećevica nije u stanju platiti javnu rasvjetu, možda je i to taj trend da uništimo i te male općine pa da stanovništvo ide u velike gradove, iz velikih gradova van. Evo da se to ne bi dogodilo ja predlažem da tri lipe iz ovog proračuna ide i tim najmanjim jedinicama lokalne samouprave, općinama koje su najsiromašnije da bi one mogle svojim stanovnicima koliko toliko urediti nerazvrstane ceste jer stanje nerazvrstanih cesta u tim malim jedinicama lokalne samouprave, najmanjim, najsiromašnijim je najtragičnije i praktično uopće nesposobno za promet.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Petar Škorić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Sanader, evo skupa smo sudjelovali i razgovarali proteklih godina kako smanjiti ovu neujednačenost ulaganja u županijske i lokalne ceste, kako poboljšati standard jer preniska razina ulaganja u lokalne ceste u Hrvatskoj je neodrživa. Dakle, te stvari treba mijenjati i mislim da i ovaj zakon i ovi prijedlozi koje smo iznijeli idu u tom smjeru i upravo to dovodi do decentralizacije sredstava i poticaja lokalnim zajednicama da se na njihovim područjima popravi stanje i sigurnosno i stanje cesta. A ŽUC su se potvrdile do sada kao najracionalniji upravitelji cesta sa najmanjim rashodom upravljanja i sa najmanjim brojem zaposlenih po kilometru, čime su evo i opravdali svrhu svog postojanja i svoju specijaliziranost za gospodarenje razvrstanim javnim županijskim i lokalnim cestama koje napominjem još jednom, čine više od 70% svih cesta u RH. Prema tome, mi ćemo sigurno inzistirati da se tu situacija popravi i da se prestanu zanemarivati lokalne i županijske ceste. Hvala.
Hvala. Sada će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti uvaženi zastupnik Marko VEšligaj. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolegice i kolege zastupnici. Evo pred nama je Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o cestama. I ono što mi zapravo upravo pada u oči kada se govori o ovom zakonu je sam naziv, Zakon o cestama. Znači on bi trebao onda značiti da se odnosi na sve ceste u Hrvatskoj a to kroz ovaj zakon nažalost nije slučaj jer on se odnosi zapravo na državne ceste, odnosi se dijelom na županijske a najmanje se odnosi na nerazvrstene ceste. I drago mi je da se ovdje danas potegnulo ovo pitanje i da se raspravlja puno i o nerazvrstanim cestama, možda samo malo semantički, možda bi se trebao zvati Zakon o javnim cestama jer mi ovdje raspravljamo o javnim cestama a nerazvrstanim smo se dijelom zapravo dotakli ali manjim dijelom ih pokriva zakon kroz ove izmjene, odnosno pomoć brdsko-planinskim područjima. Evo ispred Kluba zastupnika SDP-a mogu reći da je zapravo postignuta jedna dobra intencija sigurno da se zakonski uredi pitanje plaćanja cestarina za korištenje autocesta sa vozila pravom prednosti prolaza. Naravno isto tako je dobro da i biciklističke staze, da nogostupi postaju djelo javne ceste jer zapravo radi se o uvjetima koje bi u današnjim uvjetima pojačanoga prometa vozila svih vrsta trebali biti standard, standard koji bi trebao postojati zapravo bilo gdje gdje postoji naseljenost uz državne i županijske ceste. I vjerujem da se ide prema tome a ne kao do sada zapravo da ste ukoliko je država ili županijska uprava za ceste krenula u investicije rekonstrukcije nekakve, morali ste ispred lokalne samouprave jako dobro komunicirati sa njima, nastojati riješiti … pravne odnose za izgradnju nogostupa i biciklističkih staza i tek onda to napraviti. To je zasigurno nešto što je dobro a dobro je naravno i prijevremeno stupanje u posjet izvlaštene nekretnine prije same pravomoćnosti rješenja o izvlaštenju. Naravno također veliki problemi kod same gradnje, kod rekonstrukcija državnih cesta gdje onda zapravo na određenim dionicama nam staju ti radovi i ovo je sigurno jedan korak unaprijed. Što se tiče samih trošarina, smatram da ovakvi prijedlozi ipak vode nekakvim reformama prije reforma da se tako izrazim. Smatram da Hrvatske ceste imaju dovoljan kadrovski kapacitet da ta sredstva rasporede na pravedan način prema županijskim upravama za ceste. Kriteriji, kriterij, kriteriji i kriteriji, stanje izgrađenosti cesta, koliko je negdje uloženo. Dakle imamo na razini države razno razne primjene dakle u raznim područjima u kakvom stanju su nam županijske ceste koje stvarno jesu veliki broj kilometara imaju. Ono što ću se posebno osvrnuti jest naravno problematika same pomoći jedinicama lokalne samouprave koje se nalaze na brdski planinskim područjima. Naravno pozdravljam tu pomoć koja ide u smjeru pomoći prema lokalnim jedinicama koje u dobrom dijelu nemaju nažalost kapaciteta da adekvatno skrbe o cestama koje jesu pod njihovom ingerencijom, dakle nerazvrstanim cestama, znači odnosi se ovdje konkretno na članak 108.a koji kaže zapravo da dio troškova zimske službe za nerazvrstane ceste na području jedinica lokalne samouprave koje imaju status brdsko-planinskog područja se financiraju iz djela naknade za financiranje građenja i održavanja javnih cesta koje se sukladno članku 91., stavku 2., podstavku 2. ovoga zakona uplaćuje iz državnog proračuna na račun Hrvatskih cesta. Dakle u stavku 2. kaže se da financiranje zimske službe iz stavka 1. ovoga članka se uređuje ugovorom koji sklapaju Hrvatske ceste d.o.o. i jedinice lokalne samouprave koje imaju status brdsko-planinskog područja. Dakle taj ugovor između cesta i … se sklapa na rok od 2 godine uz prethodnu suglasnost nadležnoga ministra koji je nadležni za, zapravo ministra prometa pretpostavljam i ministra nadležnog za regionalni razvoj. Naravno da su brdsko-planinska područja definirana kao područja o posebnoga interesa za RH i ona su pod posebnom zaštitom radi poticanja demografske obnove, naseljavanja, stvaranja preduvjeta da se prirodni i ini gospodarski resursi što kvalitetnije koriste za gospodarski razvoj ovih područja. Dakle, kriteriji koji su usvojeni kod samih brdsko-planinskih područja da bi se uopće neke jedinice lokalne samouprave mogle svrstati pod ta područja naravno jesu nadmorska visina, nagib i vertikalna raščlanjenost terena i njime zapravo uvjetovanje …, klimatske i druge prirodne osobitosti koje predstavljaju otežane uvjete za rad i život stanovnika. Tako kaže zapravo zakon još iz '90.-tih godina prošloga stoljeća. I smatram da bi u ovom dijelu također trebali jednu dobru i kvalitetnu analizu u kakvom su stanju danas ta brdsko-planinska područja. Jesu li ta brdsko-planinska područja, barem neka od njih napredovala? Jesu li stekla jači fiskalni kapacitet? Jesu li izgradili komunalnu infrastrukturu? Kakvo je zapravo stanje njihovih financija, roj zaposlenih, zaposlenih u njihovim gradskim poduzećima pa da malo dobijemo tu realniju sliku? Zbog toga još jedanput ponavljam, pomoć da ovim lokalnim jedinicama ali postavljam pitanje gdje je zapravo pravilnik i čuli smo odgovor da će se dobiti kroz drugo čitanje, po kojem će se dodjeljivati sredstva za 45 lokalnih jedinica koje se nalaze u ovim područjima. I da li zapravo imamo lokalnih jedinica sukladno onim kriterijima koje sam prije spominjao koje također zaslužuju pomoć, pomoć evo za zimsku službu. Vrlo lako se danas mogu analizirati i klimatski uvjeti i zapravo svi ovi parametri koje sam spominjao. Živimo u 21 st. kada imamo algoritme, kada imamo programe koji to mogu vrlo, vrlo lagano izračunati. A složit ću se sigurno punu pravednost teško da možemo postići. Ali nemojmo onda ići prema tome da će netko biti istinski direktno zakinut, a neki koji imaju i prihode 5, 6000 kuna … [[Govornik se ne razumije.]] po stanovniku će dobiti pomoć za tu istu zapravo zimsku službu iz državnoga proračuna, neki koji generiraju suficite. Uspostavimo ipak nekakve realne kriterije. Puno je ovdje pričano danas i o indeksu razvijenosti i nemojmo ovu sad, ovaj je dio zapravo pitanja i razvoja regionalne politike. I nemojmo tu regionalnu politiku voditi kroz Hrvatske ceste, hajdemo je voditi kroz poreznu reformu koju još uvijek nismo ovdje vidjeli, hajdemo kroz tu poreznu napraviti analizu stanja financija i svega ovoga što sam prije iznio pa idemo onda uspostaviti te kriterije. Još jedanput ponovit ću složit ću se svakako pomoć da onima koji to istinski nemaju i brojne su lokalne jedinice koje tu pomoć zaslužuju sukladno ovim izmjenama zakona koje se predlažu ali nastojmo uvrstiti i ostale. Do drugog čitanja imamo vjerujem dovoljno vremena da ove stvari stvarno također uzmemo u obzir. Jer evo podsjetit ću vas također da u domenu lokalnih jedinica spadaju i neke druge obveze kao što je recimo i preuzimanje divljači nakon naleta u prometu na samoj cesti. Dakle, s jedne strane konstantno se te lokalne jedinice opterećuju, a kroz porezne reforme se na žalost uzimaju sredstva. Zbog toga jer nismo dobili konkretne podatke o tome na koji način će se raspodjeljivati ova sredstva. Ispred kluba SDP-a mogu reći da ćemo biti suzdržani na ovaj prijedlog zakona i vjerujem da će se do samoga drugoga čitanja usvojiti ove naše sugestije i da ćemo dobiti jedan kvalitetniji prijedlog, jedan transparentniji prijedlog kojima ćemo stvarno pomoći onim lokalnim jedinicama kojima je to najpotrebnije. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo cijeli niz replika. Prva će biti ona uvaženog zastupnika Milorada Batinića, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Pa kolega mogu se složit sa vama i apsolutno podržati ovu inicijativu da se ukoliko nema drugih načina, a svakako vjerujem da ima i slažem se da je to prvenstveno što se tiče ove potpore brdsko-planinskim područjima da je to područje regionalnog razvoja i svega onoga što ste kazali. Međutim, malo je nelogično u obrazloženju zakona, znači ide se na ograničavanje sredstava za financiranje građenja, održavanja i to će uvelike konsolidirati državni proračun da može država namirivati rashode. To je prebacivanje naprosto i neimanje ideje ili načina kako riješiti ove probleme kojih smo svjesni i Hrvatskih cesta i Hrvatskih autocesta. Ali bih isto tako htio kazati da se ne mogu složiti u dijelu kada se, a i prethodne Vlade su isto to činile na jedan hajmo reći malo možda neprihvatljiv način. Županijske uprave za ceste praktički iz godine u godinu su gubile sve više prihoda pa tako i ova zima je pokazala da jedno nekvalitetno održavanje županijskih, lokalnih, a da ne govorim o nerazvrstanim cestama. Vide se rezultati evo već sada, a vidjet će se tek u šestom mjesecu ili u petom. Naprosto mislim da o.k. možemo prihvatit ove izmjene i dopune zakona trenutno. Ali dugoročno gledajući to svakako nije trend, ne može biti trend. Nije rješenje onih problema koji su nagomilani. I ono što ste kazali bili nerazvrstane ceste po Zakonu o cestama one jesu javne, ali ispada da jedino se mogu financirati što nije prihvatljivo jer i prema statističkim pokazateljima kada se uzme, kada se uprosječi više je u RH nerazvrstanih cesta koje nemaju izvorne prihode ili namjenske prihode iz bilo kojeg proračuna, nego što ima županijski, lokalni ili autocesta ili državnih cesta. Iz tog razloga bilo je za očekivati da će se ovim prijedlogom zakona makar pokazati dobra volja da se minimalni postotak izdvoji i za nerazvrstane ceste što na žalost nije učinjeno.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Marko Vešligaj.
Pa evo složit ću se sa vama kolega Batinić. Upravo ono što sam i spomenuo u svojoj raspravi, a to zapravo jest, ima dobrih stvari koje moramo pozdraviti u samome zakonu. Ali preslab naglasak je zapravo stavljen na nerazvrstane ceste koje su zapravo svima nama, a vi isto dolazite iz same lokalne samouprave najveći problem. Jer ukoliko lokalne jedinice raspolažu sa fiskalnim kapacitetom kakvim raspolažu, a svi znamo da na žalost on je u većini dijela Hrvatske manji. Posebno je, izrazito je mali u sjevernom dijelu Hrvatske zbog toga jer je radno intenzivna industrija izvozno orijentirana industrija. Dakle, male su zapravo nadnice, male su plaće i to zapravo generira također niske prihode od poreza na dohodak. I smatram da država to treba ipak prepoznati, jer mi kroz, zapravo ne mi nego naši poduzetnici, gospodarstvenici itekako daje jedan doprinos državnom proračunu kroz izvoz, kroz nova zapošljavanja. Evo Krapino-zagorska županija prednjači u smanjenju broj nezaposlenosti, već nekoliko godina. Brojne nove investicije i ulaganja odlaze na područje te županije i na područje cijeloga sjevera Hrvatske i mislim da ipak moraju i lokalne jedinice imati korist i nekakvu pomoć za sve to. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Josipa Borića. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Vešligaj, ne znam jeli neznanje ili je namjera. Vaša rasprava o brdsko-planinskim područjima i sa odbora ali i ovdje u sabornici. Taj zakon postoji još od 2001. godine i donesen je s namjerom da pomogne onako kako ste pročitali određenim područjima koja imaju specifična geografska obilježja, određenu visinsku nadmorsku visinu itd. i unutra su pobrojane točno imenom i prezimenom nazivi svih lokalnih samouprava koje tamo pripadaju. Država je rekla da će posebno brinuti o potpomognutim područjima brdsko-planinskim, otocima i PPDS-u, a onda je donijela Zakon o regionalnom razvoju da brine i o čitavom području RH i sa ova tri zakona posebno o ovom zakonima i naravno da se država veže na određeni zakon ako želi pomoći. Činjenica je i istina da je upravo Vlada SDP-a, HNS-a Kukuriku vlada 2014. izmijenila zakon. Zakon o brdsko-planinskom području ostao vam je sa samo jednom jedinom odredbom, a ta je da građani na tom području otići u šumu i brati bobice, šumsko voće. Sve ostalo se ukinulo iz tog zakona o ostao je naziv zakona. I to jedino spašava još čak i te brdsko-planinska područja da i ovo mogu dobiti, da mogu dobiti ovaj dio koji se zove kompenzacija jer ste im obećali kada ste im uzeli 50 milijuna kuna temeljem izmjena Zakona o porezu na dohodak, kada su čelnici lokalnih samouprava iz Gorskog kotara došli ovdje na Markov trg da ćete im vratiti 50 milijuna kuna. Evo ovo je mala pomoć onog drugog ministarstva, ne Ministarstva financija, Ministarstva pomorstva, prometa i infrastrukture putem Hrvatskih cesta da imaju barem zimsku službu pokrivenu i da im to nije trošak, plus ono što će ići kroz određene druge izmjene zakona. Znači dajte na način raspravljajmo onako kako treba. Nemojte se čuditi i nemojte stalno zazivati da se nešto primjenjuje i na druge ako to nije moguće sukladno hrvatskim zakonima.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Vešligaj.
Kolega Borić, zapravo me ne čudite jer niste uopće shvatili o čemu sam ja pričao. Ja dobro znam šta je ostalo brdsko-planinskim područjima, dobro su mi poznate izmjene zakona iz 2014. godine s obzirom da sam već bio aktivan recimo u lokalnoj samoupravi. Ja nisam uopće ovdje spominjao niti Gorski kotar, čak sam u jednoj od replika ja mislim spomenuo da nikako ne mislim na njega nego da jednostavno trebamo proširiti da imaju određene lokalne jedinice veliki problem sa financijama i sa održavanjem sa zimskim održavanjem cesta o čemu se govori sada u ovome zakonu i da treba naći model kako im pomoći. O tome sam ja cijelo vrijeme pričao i o tome cijelo vrijeme ovdje pričam. Zbog čega samo ograničiti to na brdsko-planinska područja? Pa zar oni koji nisu u brdsko-planinskim područjima ne zaslužuju to? Pa imali smo evo iks primjera tu i kolege iz vaše stranke su spomenule sami lokalne jedinice koje nemaju sredstva za plaćanje javne rasprave, pa kako će onda zimsku službu ukoliko dođe do oštrije zime kada potrošite ne znam koliko stotina tisuća kuna su vam potrebne da očistite ceste. O tome sam ja pričao o tome. Ako već pomažemo određenom području, određenom broju lokalnih jedinica uzmimo nekakve kriterije i pomognimo i ostalima, da li je to 5, 10 ili 50 lokalnih jedinica koja možda više zaslužuju nego ove koje će sada dobiti novce. Ali vi to očito niste shvatili. Hvala.
Hvala. Sljedeća je replika uvažene zastupnice Grozdane Perić.
Poštovani kolega, spominjali ste evo i sada kriterije za dodjelu sredstava. Da li ste se zapitali 2015. godine npr. kada je ŽUC na području Zadarske županije na ime tih sredstava dobila nula kuna. Dakle nemoguće da je sve tako bilo savršeno da se nije trebalo uložiti apsolutno ništa u tu županijsku upravu za ceste odnosno ta uprava ima 73 županijske ceste i 182 lokalne, a upravlja ukupno sa 1204km cesta, tada se očito nije pitalo niti vodilo računa o tome da li je takvoj županijskoj upravi potrebno održavati ceste.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Vešligaj.
Hvala. Kolegice Perić, ništa nije savršeno, naravno da nije bilo niti onda savršeno kada je SDP obnašao vlast. Ali sada ću ja vas pitati da li je vama normalno da se do Krapinsko-zagorske županije prije nekakvih 4, 5 godina kada ste išli državne ceste, županijske su bile one japanska cesta samo jama, da li je to normalno tu 60km od glavnoga grada da su tako izgledale naše ceste da se desetljećima nije ulagalo u njih pa gotovo ništa, da li je to normalno? Hvala.
Hvala. Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Petra Škorića. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani kolega VEšligaj. Koristili ste u vašem izlaganju u više navrata riječi o potrebi uspostave korištenja algoritama, parametara, kriterija, svega onoga što je potrebno posložiti da bi sustav upravljanja cestarski sektor bio kvalitetniji i bolji. Međutim, zaboravljate da ste to imali priliku vi napraviti, da je to imala priliku vaša vlast napraviti i da je upravo ova izmjena zakona na tragu određenih pozitivnih promjena koje ste i sami pozdravili kroz vaše izlaganje. A koliko je daleko vaša vlast išla u tome svjedoči i da je naknadu za ceste prikazala kao parafiskalni namet. Dakle, to je jedinstven slučaj dakle da se namjensko ulaganje u proizvodnju cestovne infrastrukture dakle nužne za svekoliki i život i gospodarski razvoj veže kao parafiskalni namet. Ova tema je u prošlosti dakle 2014., 2013., 2015. ujedinila sve lokalne zajednice, tu nema politike, nema HDZ, nema SDP, to je pitanje života u lokalnim zajednicama posebno našim ruralnim područjima. I upravo, ovo je pokušaj sada da se zaustavi te centralizacija koja je u vrijeme vašeg mandata doživjela potpunu kulminaciju jer su za državne ceste sredstva značajno povećana a županijske i lokalne smanjena. Niste se tome ni malo suprotstavljali, evo kolegica je spomenula dakle primjer Zadarske županije gdje je ta potpora decentraliziranih sredstava bila svedena na nulu. Svedena je od 20 ŽUC-eva i u preostalih 16, 17, dakle samo je nekoliko njih dobivalo ta sredstva i to nije pošteno. I čudi me u biti da kažete da ćete ostati suzdržani kod donošenja ovoga zakona koji rješava puno toga i koji je značajan korak naprijed u rješavanju situacije. Dakle to potvrđuje da vam nije stalo do … nego samo do daljnjeg politiziranja. Imali ste priliku, pokazali ste što znate.
Odgovor poštovanog zastupnika Vešligaja.
Kao prvo, da mi je stalo do politiziranja onda ne bih u raspravi spomenuo sve ove pozitivne pomake koji su napravljeni koji su zapravo dijelom, znamo kako je ministarstvo funkcioniralo, započeli još kada je bio i ministar Siniša Hajdaš-Dončić i onda su se počeli određeni zakoni također pripremati. Ali gledajte, vi kroz svaku svoju raspravu spominjete 2013. godinu jer za vas vrijeme počinje 2013. godine jer prije toga je sve bilo savršeno, sustav je savršeno funkcionirao, sredstva su se dijelila po županijskim uprava transparentno, svi su znali koliko dobivaju. Nemojte samo potezati Zadarsku županiju, svaka čast, sve što je dolje napravljeno i to je lijepo i prije smo rekli, svi smo se složili, bilo gdje da se napravi dobro je. Ali znamo koja su sredstva uložena u vrijeme 2000. godina u samu Zadarsku županiju a posebno u cestovnu infrastrukturu. To je puno više stršalo nego danas navodno strši Krapinsko-zagorska županija. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ante Sanadera.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine Vešligaj želio bih reagirati na vašu izjavu da regionalnu politiku ne možemo voditi ovdje kroz Zakon o cestama i rad Hrvatskih cesta već da to moramo raditi kroz poreznu reformu. Sigurno da to treba raditi kroz poreznu reformu ali mi danas razgovaramo o Zakonu o cestama. I s obzirom na stalu želju za decentralizaciju sustava i za bitku za naše županije svaki zakon se tiče i regionalne politike. Normalno i ove lokalne. I zato mislim da je i ovaj zakon i sve odredbe koje se donose i u ovom i u nizu drugih zakona se tiču regionalne uprave i sigurno da ima razloga kroz svaki zakon progovoriti o tom problemu koji nas muči i svakako težiti daljnjoj decentralizaciji jer svrha i želja, cilj je sigurno decentralizirati sustav a ne da imamo stvari kao ovdje, dati će se nešto Hrvatskim cestama pa će onda one prebacivati Županijskim upravama za ceste. Zar to nije zadiranje u lokalnu politiku? Zar mi nemamo dovoljno sposobnih ljudi na lokalnoj razini i uspješne ljude u županijskim upravama za ceste da bi, se njima ne bi dalo nego da će oni dobiti sutra iz Hrvatskih cesta po ne znam nekoj njihovoj odluci. I to je sigurno razlog da i ovdje treba progovoriti o tome da zaštitimo interese županijskih uprava za ceste, da kroz ovaj zakon pokušamo to riješiti i da svakako težimo tom, decentralizaciji županije.
Odgovor uvaženog zastupnika Vešligaja.
Hvala. Pa evo složiti ću se, složiti ću se s vama dobrim dijelom. Da, regionalna politika, ne vodi se samo kroz poreznu reformu, tu se slažem, naravno da se vodi i kroz neke od drugih zakona. Zbog čega sam spomenuo da smatram da bi Hrvatske ceste u krajnjoj liniji trebale ova sredstva raspodijeliti i kako je zapravo i bilo. Pa čisto iz razloga možda je ovo dobra ideja negdje za budućnost da to imamo na županijskim upravama za ceste i da im se omogući određeni iznos. Za sad, nažalost, još uvijek unutar županijskih uprava za ceste smatram da nisu dovoljno, trenutno kapacitirane. Ja ne znam, možda je u Splitko-dalmatinskoj županiji, u vašoj županijskoj upravi za ceste stanje bolje, ja ne znam koliko imate vi zaposlenih i da se to može zapravo kroz Hrvatske ceste napraviti. Jer opet ponavljam stanje izgrađenosti i županijskih i lokalnih cesta koje su pod upravom, županijske uprave za ceste nije svugdje jednako. I zato još uvijek smatram da trebamo, da bi model trebao biti da se preko Hrvatskih cesta i da to nije sigurno nekakva daljnja centralizacija. Znači bitno je spustiti financijska sredstva na tu razinu, to je ključ. Ključ, jer smatram da novce dobije regionalna, da ih dobije lokalna samouprava, to je najvažnije. Da li će ih dobiti, da država ima mehanizam kojim će to raspodjeljivati ili će dobiti direktno, to je sad već možda pitanje svakako za raspravu. Pa i ovdje imamo isto primjer da država iz svojih sredstava za ovo zimsko održavanje cesta će spuštati na lokalne jedinice. Evo, hvala.
Hvala. I zadnja replika je poštovanog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega Vešligaj vi ste otvorili jednu iznimno važnu temu ali prije toga, teško je zapravo ako govorimo o cestama i prometu teško je ne spomenuti gospodarstvo. I zapravo i danas ne znam ako se pokuša vidjeti kolika je gospodarska korist zapravo državne ceste A1 ili „Dalmatine“, općenito na gospodarstvo u RH prije svega turizam, teško je to onda ustanoviti. I ovo pitanje oko financiranja znači i ovih dugova koje imamo zbog kredita koje smo podigli da bi izgradili tu cestu sasvim je sigurno da mi i s povećanjem čak trošarina nećemo to uspjeti jer to su velika sredstva. Međutim, najvažnije je da se društvo i država gospodarski razvija pa će onda biti novca i za ceste. A zašto to spominjem, vi ste spomenuli nerazvrstane ceste, one se financiraju zapravo iz tri dijela, to je komunalna naknada, zakup poljoprivrednog zemljišta i šumski doprinosi. I onda vidite kako se vrtimo, nalazimo se u jednom začaranom krugu. Netko je dobio, sad je aktualna tema, kaže nećemo spašavati Todorića, a možda i ceste spašavaju Todorića jer šta je sa onim povlaštenim zakupima po 300 kuna po hektaru. Zašto tu nema sad dovoljno sredstava da bi se te ceste održavale ako je jedan od izvora financiranja i zakupa poljoprivrednog zemljišta. A što se tiče ŽUC-eva ja se slažem da su tamo stručni ljudi sigurno i sposobni ljudi, ali ne mogu se oteti dojmu da je, evo tako je i na mojoj županiji da ti stručni ljudi su često puta da se tako izrazim cipelom politike. I ne mogu oni čak ni ako predlažu nešto stručno, onda je tu politika koja odluči da to bude sasvim drugačije. Pa evo dogodilo se na primjer da u gradu Orahovici bi gradonačelnik izmijenio projektnu dokumentaciju za kružni tok. Pazite gradonačelnik je izmijenio, lijepo je to sve napravljeno. na kraju je Županijska uprava za ceste dala dozvolu. Takve stvari se događaju kod nas. I dok god stručnost i struka ne bude na prvom mjestu neće biti ni gospodarskog razvitka. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Vešligaja.
Kolega Žagar, evo na početku ste spomenuli gospodarstvo. Naravno da je izuzetno važno, ali smatram da je ovo ulaganje u infrastrukturu posebno cestovnu također dobrim dijelom doprinosi razvoju gospodarstva. Korelacija je tu očita. Rekao sam prije kakve gospodarske rezultate ima Krapinsko-zagorska županija. Neću reći samo zbog ulaganja u cestovnu infrastrukturu, to sigurno ne bi bila istina. Ali sigurno da su ti rezultati za stepenicu bolji jer su se napravila ova ulaganja u cestovnu infrastrukturu. Siguran sam da je tako bilo i u Zadarskoj županiji koja je isto onaj izraziti turistički bum doživjela nakon velikih ulaganja u cestovnu infrastrukturu. I mislim da moramo svi zajedno ovdje težiti da se što više obnavljaju naše i državne i županijske ceste koje još uvijek jesu u dosta lošem stanju. Autoceste smo napravili, ostalo je na žalost puno i previše repova iza toga. Ali nemojmo da nam se to događa nakon ovih ulaganja u državne ceste. Vjerojatno neće jer tu se računa na dosta velika sredstva iz EU fondova, da ipak i u tom dijelu dobimo jednu kvalitetnu mrežu županijskih, državnih cesta koje onda mogu zacijelo doprinijeti uvelike jednom gospodarskom razvoju, jednom ravnomjernom razvoju cijele Hrvatske. Evo hvala.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika je onaj HNS-a, HSU-a u ime kojega će govoriti uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
… [[Govornica naknadno uključena.]] Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Pred nama je izmjena i dopuna Zakona o cestama u prvom čitanju i zaista treba pohvalit. Mislim da to još nitko nije u ovoj sabornici učinio, da je dobro da takav zakon ide u dva čitanja iz jednostavnog razloga što ova diskusija koja je i na odborima hvale vrijedna i zato što predlagač naravno ima prilike neke od prijedloge koje čuje kroz diskusiju ugraditi u prijedlog zakona u drugom čitanju. Jednako tako riječ je o zakonu koji je evo izazvao da nas ima i dosta u ovoj sabornici. Kada je riječ o infrastrukturi svi zakoni koji su vezani uz infrastrukturu su iznimno važni. Nema nikog tko u ovoj sabornici sjedi bez obzira s desne ili lijeva koji se ne zalaže za održivi razvoj. I svima nam je vrlo često puna usta održivog razvoja, a održivi razvoj znači da infrastruktura na području Hrvatske bi trebala biti podjednako kvalitetna, a svjesni smo toga da tome nije tako. Naime, dijete koje ide u Zagreb u školu ili dijete koje ide u Velikoj Trnovitici ima otprilike isti mobitel. I tu je evo kada je riječ o održivom razvoju isti status. No međutim, kad je riječ o nekim drugim stvarima tome nije tako. Ali hajdemo se skoncentrirati i na teme ovih izmjena o dopuna zakona i ja ću govoriti o tri teme. U članku 2. je definirano što su dijelovi ceste, o tome nije bilo prilike reći pa koristim ovu priliku i tu su kao dijelovi ceste dodani nogostup i dodane biciklističke staze. Kada dođe proljeće i kada dođe ljepše vrijeme svi oni koji gradom Zagrebom hodaju imaju prilike vidjeti što znače biciklističke staze. Nekad davnih dana kad sam ja studirala onda je tada bio poseban, poseban smo imali kolegij koji je vezan uz promet i tad smo naučili dvije osnovne podjele, a to je da kad je riječ o cesti postoji pločnik po kojem idu pješaci i postoji kolnik po kojem idu vozila i bez obzira da li su to motorna vozila ili su to biciklisti. U Zagrebu imamo primjer da tome nije tako. I u nekim drugim gradovima imamo primjere da nije tako, ali hajmo uzeti recimo primjer grada Koprivnice koji ima kvalitetno napravljene biciklističke staze gdje se biciklističke staze ne vežu zajedno sa pješacima. I zbog toga je izuzetno važno da je odredbom članka 2. definirano što je. Bilo bi jednako tako dobro da se i dalje definira razlika i kroz neke prekršajne odredbe iz jednostavnog razloga što kad su biciklisti na pješačkoj stazi oni su opasnost i za pješake, pješaci za bicikliste, biciklisti za pješake. I ono što u planiranju temeljem ovog Zakona o cestama oni koji planiraju prometnicu na pojedinom području, oni koji održavaju te prometnice zaista bi ga trebali pročitati i sukladno odredbama ovoga zakona definirati što i kako raditi da nam se ne desi zaista opasnost jednih ili drugih, odnosno tema je osnovna pravila struke da nam se tu miješaju. Te biciklističke staze nisu izazvale veliku raspravu do sada, no međutim zaista ovim zakonom je točno definirano šta su dijelovi ceste. Govori se o biciklističkim stazama, ali jednako tako treba voditi računa dalje. Zatim druga tema o kojoj bih voljela nešto reći je tema izmjene zakona vezano uz izvlaštenje i vezano uz pravo građenja i služnosti. Ja mislim da je dobro i dobro je da je napravljena i izmjena zakona gdje se može već na temelju postupka o izvlaštenju neke radove napraviti. No međutim, mi imamo i neke dobre običaje. To imamo, to napravimo i kasnije zaboravimo. Svaku priliku koristim da kažem sljedeće. Mi smo napravili autocestu, autocestu koja nam može biti na ponos i zaista kad se govori o autocestama onda autoceste u Hrvatskoj su prikazane kao u svojoj kvaliteti i u svojoj sigurnosti kao bolji u Europi no međutim mi još imamo neka prostore gdje su prateći uslužni objekti gdje je jednako tako krenulo no međutim postupci nisu dovršeni. I nama se može deseti jednog dana da gospoda koja su tamo još uvijek u gruntovnici upisana dođu, zatvore prateći uslužni objekt i kaže od sutra mi koristimo to jer je to zemljište još uvijek naše. Dakle zaista je dobro, ako želimo biti brzi da budemo brzi, da možemo početi s nekim aktivnostima, no trebamo voditi računa da to i završimo jer se pokazalo da do sada neke stvari nismo završili i bez obzira na ideju što ćemo raditi sa autocestama ili ne je veliki problem. Te autoceste još uvijek nisu evidentirane u katastru, još uvijek nisu evidentirane u gruntovnici jel postupci koji su započeti nisu završeni. Oni imaju građevinsku i uporabnu dozvolu, no kada dođete u knjige katastra ili gruntovnice vi još uvijek vidite stanje koje je bio dakle postojeće stanje. Jednako tako tu među nama sjedi dosta kolega koji su načelnici i gradonačelnici, postoji odredba ove izmjene i dopune članka 5. gdje se usklađujemo sa određenim stavovima i direktivama EU gdje kada je riječ o pravu građenja i služnosti i jedinice lokalne i regionalne samouprave će u smislu tržišnog natjecanja biti u ravnopravnom položaju u smislu plaćanja sa svim drugima. Pretpostavljam da se o tome vodilo računa u proračunima jer će to biti dodatan izdatak za proračun jer do sada tome nije bilo tako. Na to smo upozoravani jer kada je odredba zakona da su jedinica lokalne samouprave odnosno poduzeća koja su u njihovom vlasništvu u jednom drugom položaju onda se to smatra državnom potporom i ulazi u državni dug. To sada u zakonu je izmijenjeno i ja pretpostavljam da temeljem ovog će se voditi računa da se proračuni sukladno tome izmijene jel će to biti jedna druga stavka u proračunu. I tema o kojoj svi razgovaramo su nerazvrstane ceste. Postoji jedna činjenica, a to je da Hrvatska ima užasno veliki nesrazmjer kada je riječ o cestama. Mi imamo autoceste koje su kvalitetne, koje su dobre, koje se redovito održavaju. Kada smo gradili autoceste tada je uvjet bilo napraviti paralelnu cestovnu mrežu da onaj tko ne želi ići autocestama mogu doći tom paralelnom cestovnom mrežom i to smo napravili. I ta cestovna mreža je isto u jednom pristojnom stanju, no dolazimo do onog što je tu izazvalo prijepor i naravno da je izazvalo i prijepor i raspravu su nerazvrstane ceste. Nerazvrstane ceste ima jedinica lokalne samouprave koje to mjere u desecima kilometara, a ima nerazvrstanih cesta koje jedinica lokalne samouprave mjere i u stotinjak kilometara. Te nerazvrstane ceste kao što i niz infrastrukturi imamo problema s nizom infrastrukture oni su još uvijek kada gledate u smislu svog evidentiranja u katastru i gruntovnici, one još uvijek u katastru i gruntovnici imate staro stanje one nisu evidentirane. Kada se i htjelo zahvaljujući nekim elementima i fondovima EU aplicirati onda je bio užasno veliki problem jer oni nemaju ni građevinskih dozvola nemaju ni uporabnih dozvola, evidentirane su na različiti način no njih treba održavati. Treba ih održavati bez obzira ovdje je naravno rasprava bila vezano uz održavanje u zimskom periodu, ali njih trebate cijelu godinu održavat. I vraćam se na onu prvu misao, a to je riječ o održivom razvoju. Znate, iza te nerazvrstane ceste postoje koje su na njima, postoje naravno na ono što smo svi osjetljivi da nam djeca imaju iste uvjete bez obzira gdje živi i ta djeca trebaju doći do svoje škole i po tim nerazvrstanim cestama. Mi moramo zaista reći istinu da je to veliki teret za jedinice lokalne samouprave čak i one jedinice lokalne samouprave koje su u jednim višim razredima, znate da su u kategoriji od 1 do 5, čak i one neke troše poprilične iznose kada je riječ samo da asfaltiraju rupe koje imaju odnosno da ih drže u stanju u kojem je. A kada je riječ o brdsko-planinskim područjima i održavanje za vrijeme zime onda tu ja mislim da trebamo definirati neke elemente. Državni tajnik kada je odgovarao rekao bit će pravilnik, bilo bi dobo da se zna taj pravilnik. Bilo bi dobro da vidimo što i susjedne zemlje rade, recimo Austrija kada je riječ o nerazvrstanim cestama, ona ih ne čisti do crnog dakle do toga da se vidi asfalt ili da se vidi kako mi to zovemo bijela cesta. Ona ih čisti do razine da se po njoj može održavati promet. Dakle mi kao prvo trebamo se odlučiti do koje razine će se čistiti nerazvrstane ceste jer o tome naravno znači i ulaganja, moramo se odlučiti koja je to nadmorska visina ili koliko je to zimskih dana ili koliko je to centimetara snijega, dakle tu ima niz, niz elemenata koje treba zaista definirati. I apsolutno mislim da taj veliki nesrazmjer koji je između kvalitete nerazvrstanih cesta i kvalitete koje imamo autoceste da je to ulaganje koje trebamo imati u budućnosti. Kada je riječ o nekakvim dakle uvijek su nam puna usta fondova EU i to koristimo i kada treba i kada ne treba, no kada je riječ o tome i onda kada vidite po broju stanovnika koju imamo i po kilometrima autoceste koje imamo i po kilometrima drugih državnih cesta da smo mi tu u odličnom stanju, no imamo taj problem nerazvrstanih cesta i mi s tim se problemom trebamo suočiti. I ono što bi trebalo ne samo kada je riječ o čišćenju cesta u brdsko-planinskim prostorima tu zaista prva odluka je do kud čistimo. Dakle ako jedna Austrija sebi ne može priuštiti da čisti do crnog dakle do onog stanja, pitanje je da li to Hrvatska treba ima prilike si to priuštiti, ali ono što trebamo voditi računa mi trebamo voditi računa o održavanju svih nerazvrstanih cesta, vidjeti gdje tu država treba pomoći jel ja sam apsolutno sigurna da treba pomoć jer kao što dobro znate imamo apsolutno veliki nesrazmjer. I za kraj, ono kako sam i krenula, ako se svi kunemo u održivi razvoj, a nema nikoga ovdje koji ne bi bolio da kraj iz kojeg on dolazi ili dio svoje izborne jedinice koju on predstavlja da nemaju uvjete kao oni koji su u najboljoj situaciji onda o tome trebamo voditi računa. I trebamo voditi računa kada se donose ovakovi zakoni. Dakle, infrastruktura je nešto što se, to su oni projekti koji su tzv. nevidljivi s time što je cesta još i vidljiva i željeznica ali imate niz infrastrukture, vodovoda, kanalizacije, elektromreže koja je nevidljiva. A svi vole iza sebe ostaviti tragove vidljivosti da iza njih ostanu, ne znam, naš gradonačelnik ima fetiš na fontane, pa da ostanu fontane, pa da ostanu fontane, netko drugi ima fetiš na nešto drugo. Ali ono što je uloga svih a to je ulaganje u tu nevidljivu infrastrukturu jer samo zahvaljujući tome možemo napraviti iskorak dalje i Hrvatska u smislu održivog razvoja zaista onda ima i priliku pokazati što to je a ne samo da govorimo o održivom razvoju a da ne kažemo što to je i što treba biti. Stoga klub HNS-a, HSU će podržati ovu izmjenu i dopunu zakona u prvom čitanju. Bilo bi zasigurno dobro kada je riječ o onom što je izazvalo prijepor a to je financiranje za vrijeme zimskog perioda nerazvrstanih cesta da možda ili na odborima ili ovdje nam se malo predoči kako bi izgledao taj pravilnik jer će odluka biti ta da neusporedivo bolja. I ja sam jedna od onih koja se zalaže i mislim da je dobro donijeti zakon, da ga treba pustiti u život i da ne treba imati nikakvu zadršku ako vidimo da nešto ne funkcionira, priznati ne funkcionira i to moramo mijenjati. I stoga je dobro da imamo ovaj prijedlog zakona i naravno da je dobro da ide u 2 čitanja. Hvala lijepo.
Hvala. I vaše je izlaganje izazvalo više replika. Prva je ona uvaženog zastupnika Damira Felaka. Izvolite.
Štovani predsjedavajući, poštovana kolegice zastupnice, moja replika ide tome, spomenuli ste u svojem izlaganju Koprivnicu kao dobar primjer gradnje biciklističkih staza. Pa ja bih vam rekao da je Koprivnica možda dobar primjer po tome da ima dosta izgrađenih biciklističkih staza ali kvaliteta tih biciklističkih staza i njihovo opravdanje u nekakvom prometnom smislu je vrlo upitno. Znači dobar dio tih biciklističkih staza je izgrađen mimo propisa. I kada već govorite o fetišima recimo u Zagrebu da su fetiš gradonačelnika fontane, onda je valjda fetiš gradonačelnika Koprivnice sadašnjeg vršitelja dužnosti a i onih bivših su bile biciklističke staze. Rađene su od metar širine, do ne znam 3 metra širine, pa se povukla žuta crta, pa se reklo ovo je sada za pješake, ovo je za bicikliste. I uglavnom ima svakakvih biciklističkih staza u Koprivnici. I ja se slažem da je dobro da ih ima ali nije dobro da istovremeno uz oko 60km biciklističkih staza imamo i 60 neasvaltiranih ulica u Koprivnici gdje se istovremeno radi u jednoj ulici treća staza pješačko biciklistička a istovremeno građani iz jedne ulice prosvjeduju na glavnom gradskom trgu jer u njihovoj ulici nema asfalta, nema niti ostale komunalne infrastrukture tako da Koprivnica sigurno nije dobar primjer kako se ulaže javni novac u biciklističke staze a istovremeno rekli ste i sami djeca idu po blatu, po vodi, po rupama do škole. I kada već govorite o čišćenju do crnoga, to je u Koprivnici u dobrom dijelu ulica, u jednom dijelu ulica nemoguće, može se čistiti jedino do žutog, odnosno do blata. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Mrak-Taritaš.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani kolega. Mi smo se u kampanji susreli i u Koprivnici jer smo u toj izbornoj jedinici bili i vi i ja. Ja sam imala sreću i imala sam mogućnost voziti bicikle u Koprivnici i znam da je to tamo moguće. Probajte to raditi u gradu Zagrebu. Centar grada Zagreba, ja svaki dan prolazim jer tamo i živim, Martićeva ulica, pločnik vam je podijeljen po pola. Po pola pločnika idu pješaci a po pola pločnika idu biciklisti. I sada, sve bi još bilo dobro da tu još i nije skela napravljena za jednu fasadu pa onda se moramo odlučiti da li idu pješaci ili idu biciklisti. Dakle se mogu zaista s vama složiti i treba težiti i biti bolji. No međutim, možete težiti i biti bolji kada nešto imate. Vi u Koprivnici zaista imate biciklističke staze, one su definirane posebnim pravilnikom, zna se gdje ide biciklista, gdje ide pješak. Mi u Zagrebu nemamo tu sreću. Mi često ne znam gdje ide biciklist a gdje ide pješak. A i tamo gdje je definirano za bicikliste, to smo imali prilike i vidjeti čak u nekim novinama, znate imate recimo jedan stup a onda vam biciklistička staza ide tako da je oko toga stupa jedan krug napravljen, ja još nisam vidjela bicikl koji tamo može ići i to ne tako rubno, to vam se nalazi u Klaićevoj ulici, pa kada idete klaićevom ulicom imate stup javne rasvjete i onda biciklistička staza ide u tako jedan polukrug oko tog stupa javne rasvjete. Znate ja, moji su sinovi vozili bicikl i jedan je imao strganu ruku a drugi je imao dva puta, jedanput nogu, jedanput ruku. Vozili su bicikl u Zagrebu i nastradali i znam što to znači. I mislim da zaista u budućnosti trebamo o tome voditi računa. I namjerno sam iskoristila ovaj zakon da govorimo o biciklističkim stazama jer se svi zalažemo i za vožnju biciklom i sve ostalo ali ono što nam je obveza i osigurati da se sigurno voze i biciklisti ali da budu sigurni i pješaci. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Blaženka Bobana.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvažena kolegice Mrak-Taritaš javio sam se za pojedinačnu raspravu pa ću nešto tamo govoriti o dualizmu koncesionara na državnim cestama i županijskim u prostorima lokalne uprave. Ali vama s obzirom da vezano za problem legalizacije i objekata uz državne ceste unutar prostora lokalne uprave bih želio nešto reći što mi je na neki način žao da u sinergiji vaš i ministra Hajdaš Dončića kada je donošena izmjena zakona nije promijenjeno. Naime znate, državne ceste u području lokalne zajednice koridor ceste je 25 metara od graničnog zemljišta lokacijske dozvole prometnice što znači 25 metara s jedne strane, pa prometni trak, nogostup, pa drugi prometni trak, pa nogostup, pa opet 25 metara. A gro državnih i županijskih cesta u naseljenim područjima na neki način su prostor pa za izgradnju. Taj koridor, interesira me vaše mišljenje, da li po izgrađenim prometnicama treba smanjiti kako ne bi bilo problema. Jer i u samom održavanju, rekao sam pojedinačnu raspravu pa ću i to govoriti, 25 metara prostora. Ako je k tome još privatne čestice zemlje u takvom koridoru ostaju neuređene, nitko o njima posebno ne vodi računa. Turisti u našem području stječu dojam kako je to jako neuređeno, neodržavano, a lokalna zajednica to ću kroz dualizam kažem o koncesiji na tim prometnicama govoriti. Nema nadležnost za taj prostor. Privatnik vlasnik te čestice neće je održavati jer nema interesa održavati je, jer ne upotrebljavamo je jer je u koridoru. Što vi mislite o prijedlogu da se taj koridor po izgrađenoj prometnici smanji na što je moguće razumniju mjeru, a da nije 25 metara od ruba čestice zemlje koja ima lokacijsku dozvolu. Hvala.
Odgovor uvažene zastupnice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Je, je. Hvala lijepo. Kolega Boban, dakle vi ste tu nekoliko stvari dotakli pa ću ja redom. Prvo je planiranje koridora za ceste. Kada se u prostornim planovima definiraju koridori za ceste, onda se oni definiraju u puno većoj širini iz jednostavnog razloga što se daje mogućnost, dakle to vam je koridor, onda vam se daje mogućnost da kad netko planira cestu, da ta cesta možda mora imati i nekakav, možda mora u kojem dijelu vijugati. I glavnina prostornih planova ima jednu odredbu koja kaže: „Nakon izgradnje ceste i nakon uporabne dozvole ceste da zemljište koje je ostalo iz koridora dobije namjenu koju ima susjedna zemljišta. To znači, ako je uz tu cestu moguća obiteljska izgradnja i s jedne i s druge strane da se to produži do stvarnog cestovnog zemljišta. Mislim da ste me razumjeli o čemu govorim i to apsolutno ima smisla i za to ne treba mijenjati prostorne planove. I to tako bi trebalo biti i trebalo bi voditi računa. Činjenica je kad kolege izdaju dozvole i tu su prošli svašta da vrlo rijetko primjenjuju tu odredbu. Ali malo pročitajte, ta odredba postoji. To je jedina suvisla. Pa ne treba mijenjat prostorni plan i trošiti novce svaki put, pogotovo dakle, jer koridori moraju biti veći, jer morate … [[Govornica se ne razumije.]] mogućnost tehnički složiti nekad morate zbog nekakvih razloga. Kad je riječ o legalizaciji. Nedavno je bio Zakon o legalizaciji tu u raspravi u Saboru u prvom čitanju. Ja sam tad rekla nešto što ću ponoviti i sad. Da mi je ova pamet koju imam sad onda kad smo pisali zakon ja bih se zaista zalagala da za sve one objekte koji su dovršeni, koji su definirani, da bez obzira što je u planu ostavljen taj širi koridor, ali je definirano i izgrađeno se može legalizirati. I prilika je i to sam upozoravala u javnoj raspravi na taj, odnosno u raspravi u Saboru na taj članak 6. da se malo razmisli i da se da mogućnost legalizacije tih kuća. Jer znamo da ih nitko neće rušiti, a ostat će nedefinirane i naravno ostat će problem prvo i osnovno tamo gdje jesu na općinama na kojima su izgrađeni.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Branimira Bunjca. Digli ste. Niste? U redu. Sljedeća je uvaženog zastupnika Milorada Batinića.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice Mrak da, pravilnik je nužan i bilo bi dobro da možemo na neki način sugerirati što i kako, ali evo koristimo raspravu. Naime, nitko nema protiv da se pomogne brdsko-planinskim područjima i na ovaj način. Međutim, što je sa sredinama, sa jedinicama koje su izgubile taj status i sa gubitkom statusa brdsko-planinskog proračuna njihovi proračuni lokalni su smanjeni 30 do 40, 45%. A isto tako, svjedoci smo klimatskih promjena. Više nisu zime i visina snijega u zimskim mjesecima Lika, Gorski kotar što je brdsko-planinsko nema nikakve razlike u odnosu na sjever Hrvatske. Ovisno je kako koja zima. Međutim, ono što je činjenica da iz godine u godinu sve više na sjeveru u kontinentu imamo ledenih kiša, smrzavanja čak i magle u dodiru sa cestom koja je potpuno čista, očišćena tako da su učestale i posipanje rizlom, solju itd. da bi se te prometnice osposobile. Nadalje, sama konfiguracija terena, nadmorska visina ne bi trebao biti kriterij uvijek i isključivi kriterij. Imate Hrvatsko zagorje, sjever Hrvatske, Prigorje gdje su brežuljkasti tereni praktički, nagibi cestovni na nerazvrstanim cestama to nije ravnica. Znači, mislim da bi trebalo daleko kvalitetnije ukoliko se ide na takav način i da bi pravilnikom trebalo ne isključiti ostale jedinice lokalne samouprave da se vidi da li je to indeks razvijenosti, da li je to prihod po glavi stanovnika u hrvatske ceste svakako da se uključe i u te sredine pa makar sa minimalnim sredstvima da budu potpora.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Kolega Batinić, zaista ovo je stoljeće u kojima ćemo morati kroz niz zakona i kroz aktivno djelovanje definirati problem koji će nam nastati s klimatskim promjenama. Klimatske promjene su činjenica od kojih mi ne možemo bez obzira koliko želim pobjeći pobjeći, bez obzira što tko tvrdio. To su činjenice. Kad malo gledate što se u Hrvatskoj, što meteorolozi predviđaju oni koji se bave, predviđaju da će 2050. se temperature u Hrvatskoj prosječno na moru u ljetnim mjesecima, dakle uz more će se spuštati, a na kopnu će se dizati i tu će biti određene promjene. No međutim, bez obzira na to sve zajedno ja se mogu sa vama složiti i treba kroz pravilnik definirati kriterije i uvjete do čega čistimo, odnosno do čega se moraju čistiti ceste, a nakon što se definira način na koji će se sa državne razine pomagati pojedine jedinice lokalne samouprave jer se svi možemo složiti. Dakle nije nemamo ni teritorija jedinica lokalne samouprave iste niti se nalaze na istim područjima različitim. Hrvatska se dijeli klimatski na kontinentalnu i mediteransku, različito je u mediteranskoj Hrvatskoj, različitoj je u kontinentalnoj čak i niz pravilnika koji govore o projektiranju su definirani različiti uvjeti vrijede u kontinentalnoj Hrvatskoj, različiti uvjeti u mediteranskoj Hrvatskoj i toga moramo biti svjesni i prema tome ponašati i kada je riječ i o temi nerazvrstanih cesta i kako pomagati jedinice lokalne samouprave da što bolje i kvalitetnije istina upravljaju.
Hvala. I zadnja replika poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Mrak Taritaš. Htio sam se za dvije stvari javiti, prva ona koja se odnosi na nerazvrstane ceste o kojima ste utvrdili kako i na koji način može jedinica lokalne samouprave održavati nerazvrstane ceste i sami ste spomenuli kako ste svojedobno planirali da se dio sredstava namakne iz europskih fondova. No činjenica je i tu ste upravu da bi aplikaciju bilo potrebno riješiti preduvjet imovinskopravne odnose da možete aplicirati kasnije ta sredstva dobiti i održavati, urediti te iste nerazvrstane ceste. Pa u tom smislu vi znate da smo prije koliko, petnaestak dana usvojili izmjene i dopune Zakona o gradnji koji će olakšati jedinicama lokalne samouprave da riješe čim prije omoguće rješavanje dokumentacije da mogu prići sustavno na izgradnju odnosno uređenje, dovršetak uređenja tih nerazvrstanih cesta. Prema tome, to je po meni jedan dobar projekt kojega je Vlada predložila da se omogući i kroz izmjene Zakona o gradnji, a što je najmanje važno i kroz izmjene Zakona o izvlaštenju i procjeni nekretnina gdje će se moći kroz … rješenja o izvlaštenju ubrzati ta cjelokupna procedura. I druga stvar, mogu se složiti s vama da je ovako rješenje članka 86. stavka 2. odnosno članka 5. ovog zakona izmjenama i dopunama Zakona o cestama će stvoriti određene financijske poteškoće jedinicama lokalne samouprave kada komunalna poduzeća u njihovom vlasništvu budu investitori infrastrukture na javnim cestama. No međutim s obzirom na jednakost pristupa tržištu to je jednostavno bilo i za očekivati i to će se u svakom slučaju morati dijelom opteretiti proračun jedinica lokalne samouprave ali je to nešto što smo preuzeli pristupanjem u EU gdje su u neravnopravnom položaju onda oni investitori koji nisu tvrtke u vlasništvu jedinica lokalne samouprave. Hvala.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Mrak TAritaš.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, dakle tu su dvije teme. Jedna tema su ta sredstva koja će morati osigurati jedinice lokalne samouprave. Principijelno, ja mislim da to nije loše, ne to što će morati osigurati sredstva, to će naravno doći do zbrke, ali mislim da je dobro da na javnom natječaju oni budu u istom položaju jer će ih tjerati da budu bolji i oni trebaju biti bolji, oni trebaju biti jeftiniji, oni trebaju biti operativniji i to zapravo ih ne uljuljka nego i tim komunalnim poduzećima ih tjeramo da budu bolji i da znaju da idu na tržište i da na tržištu mogu i za neke druge stvari aplicirati. I to u startu možda je teret, ali u budućnosti ako oni zaista tako budu mogu biti olakšanje jer će se onda općine i gradovi moći temeljem svojih komunalnih poduzeća možda i negdje drugdje javljati ili na nekoj drugoj općini koji nemaju. Ja to gledam kao poboljšanje i mislim da to treba tako. U startu će to biti teret ali ajmo se naviknuti da tako radimo, tako rade svi pa ajmo raditi i mi. A što se tiče nerazvrstanih cesta ja se tu zalažem za nešto drugo i o tome valja sjesti i valja promisliti, nije to baš jednostavno ali da se napraviti. Meni se čini da smo mi kao što smo bili zreli za Zakon za legalizaciju zgrada zreli i za zakon za legalizaciju infrastrukture. Dakle kroz jedan zakon o legalizaciji infrastrukture bi se mogle legalizirati nerazvrstane ceste, mogle bi se legalizirati i nadzemne i podzemna infrastruktura koju imamo svakako. Trebalo bi dobro razmisliti i ja sam zaista u nekoliko dosta vremena potrošila na svemu tome, mislim da je kvalitetno potrošeno vrijeme jer u principu znate veliki bespravni graditelji jesu bili i država i općine i gradovi tokom vremena. Zašto je tome tako bilo ja neću ulaziti u genezu stvari. Ali jedan zakon kojim bi vi mogli legalizirati nerazvrstane ceste kojima bi oni dobili status legalnosti i upisivali u katastar i gruntovnicu jednako tako niz infrastrukture imamo vodovode, imamo kanalizacije, imamo svega mislimo da bi olakšalo život i općinama i gradovima, a i državi. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj HDS-a, HSLS-a, HDSSB-a u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Branko Hrg.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. U principu slušajući rasprave o ovim izmjenama zakona čini mi se sa smo suglasni sa njegovim izmjenama i da u principu svi znamo koji su problemi. Jedino nisam siguran da li smo dovoljno spremni nešto izmijeniti u tom pravcu i da li smo dovoljno hrabri da idemo nešto mijenjati na bolje, a ne da samo deklarativno ovdje govorimo o tome kako treba nešto na bolje promijeniti. Ja ću se u ovoj raspravi bazirati na članak 108. i njegove izmjene, nekako mi je on u ovom dijelu najzanimljiviji, s time da ću reći na početku da će naš klub podržati ove izmjene zakona u prvom čitanju i ti nije sporno. On ima određena poboljšanja, ali mislim da bi poboljšanja morala biti kud i kamo jača i veća i to posebno vezano na članak 108. Ova rasprava danas cijelo vrijeme ide u pravcu ravnomjernog razvoja lokalnih cesta, županijskih cesta, nerazvrstanih cesta. Spominju se jedinice lokalne samouprave i spominju se ŽUC-evi. Bilo je ovdje iznijetih podataka od strane pozicije koji su točni. Dakle velika ogromna šteta je napravljena 2013. godine. Tadašnji ministar Hajdaš-Dončić je uništio Hrvatsku lokalnu, regionalnu samoupravu uzimanjem i otimanjem ogromnih iznosa novaca, bili su ovdje točno u brojku iznošeni u prijašnjim raspravama ti iznosi. A ja ću reći da je recimo samo županijska uprava Križevci koja djeluje na području Koprivničko-križevačke županije izgubila od 2013. godine na ovamo 32 milijuna kuna slovom i brojkom u odnosu na one pravilnike i kriterije koji su bili od 2013. godine. I danas imamo situaciju da definitivno ne možemo ni održavati ceste a kamoli modernizirati ceste. Ako tome dodamo činjenicu da su lokalne i županijske ceste u naravi državne ceste, da se te ceste ne mogu kandidirati ni za mjere ruralnog razvoja, da se ne mogu praktički kandidirati niti na europske projekte onda dolazimo do opasnog problema što će sa tim cestama biti. I govoreno je ovdje da u principu nekada je i lakše izgraditi nešto nego održavati i to je točno. Ova izmjena koja je državnim proračunom i programom Hrvatskih cesta stavljeno 20 milijuna kuna za zimsku službu i pomoć brdsko-planinskim područjima je svakako dobra i ona je za pozdraviti. Ali po mojem mišljenju i mišljenju kluba to nije dovoljno. I danas, definitivno ako ne stavimo takve pozicije za sve lokalne samouprave, ako ne donesemo jasne kriterije u ovom dijelu vezane uz to kakva je razvijenost prometne infrastrukture onda ćemo se dovesti u vrlo nezgodnu situaciju da kroz koju godinu neće biti cesta nego će biti žuto kako je kolega Felak govorio umjesto crnog u zimi. Jer već danas imamo situaciju da nam preko cesta izbija trava, da nam ceste jednostavno nestaju i da se ništa ne događa. Što da ja kažem, a tako bi mogli reći mnogi načelnici i gradonačelnici u RH, svojim sugrađanima u selima Velike i Male Sesvete, Pobrđani, Vujići i još neka, što da ja njima kažem zašto oni nemaju u 21. stoljeću elementarne uvjete za život, zašto nemaju asfalt? A nemaju ga. I po ovome kako je sada situacija neće ga ni imati, neće ga ni imati. Kandidirati se isto ne možemo nigdje, županijska uprava nema novaca, sredstva su srezana. Dakle ti ljudi su osuđeni na život na prašnjavim cestama. A takvih cesta imaju u Koprivničko-križevačkoj, ima i u Bjelovarsko-bilogorskoj, ima vjerojatno i u Zagrebačkoj županiji, ima u mnogim drugim županijama po Hrvatskoj. Dakle, mislim da je vrijeme za jednu pravu analizu stanja na terenu, sagledati koje su to ceste, koja nam još naselja i sela nemaju asfalt i vidjeti da se u proračunu za narednu godinu ili kroz naredne 3 godine državnom nađu sredstva, kao dodatna sredstva da se krene u modernizaciju tih cesta i da se ljudima omogući normalan život. Ima još jedna stvar koja mene onako i osobno malo pecka a to je onaj porez na cestovna motorna vozila. On se uplaćuje u županijske proračune, on nema namjenu, on je slobodan porez. Ne znam, možda je vrijeme u ovom sagledavanju, analizi stanja i sa nacionalne razine i sa županijske razine da se vidi da se i dio tog poreza možda upotrijebi za ovako pojačano moderniziranje cesta i da jednostavno se natjera na odredbu da se to mora raditi u nekom postotku za održavanje i izgradnju novih cesta kako bi se omogućilo znači i financiranje i s te strane i s te osnove. Ovdje je bilo govoreno o pješačkim i biciklističkim stazama. Ova izmjena zakona koja u koridor ceste stavlja i pješačke i biciklističke staze je apsolutno dobro došla. Jer na lokalnoj razini kada treba se renovirati ili graditi neka cesta onda se sudarate sa svim strana sa svima. Od onih koji su pod zemljom pa do onih s kojima trebate surađivati. Pa onda izmišljajte razno razne sporazume kako sufinancirati koji dio, pa tko će što sufinancirati, tko će što platiti. Mislim da je ta odredba dobra i da u tom pravcu treba ići da se jednostavno cestovna, prometna infrastruktura razvija ne samo da bude dobro se voziti onim vozačima koji se voze nego da se i pojačava sigurnost u prometu i ostalih sudionika i pješaka i biciklista. I na kraju, ako želimo ravnomjeran razvoj a svi se kunemo u to, dakle bez novaca, dodatnih novaca, ne samo za brdsko-planinska područja, za što treba ja sam za, nego i za ostatak Hrvatske. Jednostavno treba osigurati te sredstva. Ako ne, imati ćemo i dalje neravnomjeran razvoj, imati ćemo i dalje problema, imati ćemo sve više problema, sve će više neka područja zaostajati. Na kraju će nam trebati 3 puta više novaca da to saniramo što sada možemo sa puno manje novaca održavati na nekakvoj normalnoj razini. Često puta kada se govori i o tim raznoraznim trošarinama svi volimo brže bolje reći mi smo za ukidanje svih trošarina. Ja nisam siguran da je to uvijek dobro. To jednokratno jako lijepo zvuči, populistički. Super! Svi su za to. Nitko neće bit protiv toga, a onda sutra kad se nema s čime graditi, kad si razbiješ auto ili netko padne s bicikla na nekoj strganoj stazi e onda tko je kriv. Naravno većinom je to kriva lokalna samouprava, većinom su krivi oni koji su često puta ovdje proglašavani onim prekrasnim nazivom šerif. To je pozitivac, ne ja to stalno ponavljam a s druge strane su razbojnici. Šerif je onaj koji stvara red, jel' tako? Oni su za sve krivi, oni trebaju sve to rješavati. Dakle, poštovani državni tajniče uz ove sugestije u ime našeg kluba ja lijepo molim da se dobro razmotri još jedanput ovaj članak 108. do drugog čitanja, da se snimi stanje na terenu, da se ono stvarno sagleda, da zbrojimo koliko to još imamo ljudi koji ne žive na asfaltnim cestama, kojima se praši pred kućama, koji svakodnevno polijevaju cestu da uopće mogu otvorit eventualno prozor i da vidimo koji su to potrebni napori, kako ih podijeliti da u narednom periodu od ove tri godine riješimo to pitanje, da omogućimo ljudima život dostojan čovjeka. To nam je zadatak i to nam je cilj. Nije dobro da se jako ovako dijelimo, da smo ovako jako neravnomjerni. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. I vaše izlaganje je izazvalo više replika. Prva je uvaženog zastupnika Mladena Madjera. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora, državni tajniče. Pozdravljam jasno svaki kilometar izgrađene ceste u Republici Hrvatskoj, ali smatram da nije bilo ravnomjerno ulaganje u Republici Hrvatskoj. To što se tiče izgradnje ceste direkt u Podravini. Smatram da je opterećenost ceste u Podravini, direktno Koprivnica – Virovitica prevelika, a u nju se na žalost nije uložilo ništa. Kolega Hrg je u svom izlaganju rekao za ravnomjerno raspolaganje sredstava. Da, sve je to kolega Hrg dobro naveo, a istovremeno u našoj županiji kategorizacija cesta, ne znam kolega Hrg, ja govorim u našoj županiji. Ne znam, možda je u drugim županijama to bolje sprovedeno. Smatram da nije dobro napravljeno, jer koliko imam informacije da i vaš grad kategorizacijom je veći dio cesta potpao pod županijsku upravu ceste, a to smatram da je loše vođenje politike prema malim jedinicama lokalne samouprave. Znači da je grad Križevci iskoristio tu mogućnost uz ovo smanjenje. Jasno da je smanjena dobit zapravo sredstva županijskim upravama za ceste. A istovremeno isto ravnomjernom raspodjelom sredstava i razvijenosti isto vi ste cesta Zagreb – Križevci je završena, ona je gotova. A gdi je tu ravnomjerno do Koprivnice, Đurđevca? Znači taj dio Podravine će ostati opet zakinut što se tiče toga. I mislim, koje je vaše isto zalaganje za nastavak izgradnje, a znamo da nema još niti projekta za nastavak ceste Križevci – Koprivnica.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Hrg.
Hvala lijepa. Ne znam za kategorizaciju kolega Mađer, ona je rađena tamo kad je osnovan ŽUC i onda smo imali situaciju da je recimo grad Križevci uložio jedno dva svoja proračuna u modernizacije cesta, a onda nam je preko noći sve te ceste netko prekategorizirao u županijske, pa je onda ispalo da mi imamo najviše moderniziranih cesta na županijskoj razini, a nitko nije rekao da smo to mi modernizirali, pa nam je netko samo prek noći potezom pera to lijepo prepisao tamo. A sada smo mi tražili neke ceste da se vrate natrag i to ove neasfaltirane, šodrene, kamene da bi im mogli aplicirati na programe EU, odnosno ruralnog razvoja. Na žalost bojim se da nećemo proći jer nam je pak' onaj indeks razvijenosti malo viši u tom dijelu, pa ćemo i tu imat problema, pa ćemo morati to sami rješavati. Što se tiče brze ceste ja sam stvarno sretan i ponosan da smo uspjeli taj dio izboriti. Uvjeren san da će se u ovom periodu ispred nas naći načina da se nastavi gradnja tog ipsilona i prema Bjelovaru i prema Koprivnici. Dnevno radimo neke stvari i lobiranja i šaljemo zahtjeva da se i omogući, olakša promet u ovom trenutku. Ali podsjećam u vrijeme kad je kukuriku Vlada htjela zaustaviti radove za što imam dokaze pismene, onda su Križevci ostali sami u toj borbi da se nastavi gradnja ceste. Nismo imali potporu s druge strane, a tražili smo sa svih strana potporu. Možda je tad bio trenutak da se malo pojača ta potpora.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Kolega Hrg složio bih se sa vama da triba strateško planiranje svih cesta. Znači kazali ste slikovito, da je trebalo najprije pogledati gdje se praši ljudima ispred njihovih kuća da ne mogu doslovno, da ne mogu otvoriti prozore. Međutim, ključni je problem u ovome, znači decentralizacija. Dokle god ne bude decentralizacija sprovedena, dok se bude išlo prema, isključivo prema županiji na način kako se sve centralizira, sve više i više postojat će da lokalna samouprava jednostavno neće imati nikakve alate kontrole, tj. bilo kakve učinkovitoga djelovanja na prometnice, a poglavito na ceste. A zbog toga što je centralizirano imamo problem što nećemo tribat više niti asfaltirati ceste zbog toga što nećete imati za koga asfaltirati. Znači vi ste pogodili, decentralizacija je osnovni ključ problema bez obzira radilo se o brdsko-planinskim područjima, potpomognutim ili drugim lokalnim samoupravama, osnovni problem je decentralizacija jasna po kriterijima i pravilima. Sve ostalo ulazi u politička transferiranje sredstava po političkim nekakvim ili kako osobnim kriterijima kako koji ministar, kako koja vlada želi. Znači osnovni preduvjet o svemu što ste vi govorili je strateško promišljanje od lokalnih samouprava, regionalne samouprave do državne, do ministarstva da se točno vide sve potrebite ceste … primjer zna se šta je potrebno u Dalmatinskoj zagori, šta je u vašoj županiji i u određenim dijelovima županije, međutim dokle god ne bude decentralizacija lokalna samouprava je u problemu isključivo što ne može ništa planirati bez dobre volje viših institucija. I sada ako je taj gradonačelnik u sukobu, tj. nije u istoj političkoj opciji kao što je u županiji ili državi to je problem ogroman, to su činjenice i to je lako mjerljivo. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Hrg.
Kolega Bulj apsolutno točno, dakle decentralizacija i to ona fiskalna u prvom dijelu je nešto bez čega nema razvoja i očuvanja života u svim dijelovima RH. I tu svi isto deklarativno o tome govorimo ali kada donosimo zakone oni idu u suprotnom pravcu. Na primjeru Zakona o cestama i financiranju cesta iz vremena ministra Hajdaš Dončića ustvari možemo jako, jako lijepo dokazati jednu grubu centralizaciju jer je tada ministar uzeo ŽUC-evima 400 milijuna kuna, a onda je tih 400 milijuna kuna podijelio po političkoj podobnosti bez pravilnika i kriterija. I ja imam odgovor na zastupničko pitanje gdje mi je odgovoreno da nije bilo pravilnika nego proizvoljno je ministar to odredio, znači imam papir, crno na bijelo. Apsolutno točno. Dakle moj stav uvijek je ovakav, svakom čovjeku u RH treba stvoriti minimalne uvjete da može živjeti tamo gdje on želi živjeti. I ukoliko neće krenuti decentralizacija, svi će se grupirati u manje veće centre i ostat će opustošena zemlja. Zato sam i rekao i u izlaganju da se mora snimiti stanje, da se mora vidjeti koja su nam još to sela bez cesta i da onda vidimo kako to riješiti kroz tri godine. Napraviti program koji ćemo svi zajedno osmisliti gdje će svi podmetnuti leđa i lokalna samouprava i regionalna i država i jednostavno riješiti to pitanje. Zato sam i govorio o onom dijelu poreza na cestovna motorna vozila, mislim da bi taj dio tog poreza trebalo uložiti u modernizacije, prvenstveno modernizacije cesta na područjima gdje što još nije napravljeno.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Franje Lucića.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, gospodine Mihotić sa suradnicima. Pa evo kolega Hrg dotakli ste se nerazvrstanih cesta, dotakli ste se upravo ovoga dijela tematike o kojoj ste govorili jer ste i čelnik lokalne samouprave pa to znate iz svega onoga šta nedostaje u biti jednoj lokalnoj samoupravi. Pa tako i ja isto kao dugogodišnji gradonačelnik bi se prije svega i zahvalio Hrvatskim cestama na razumijevanju upravo i pomoći u gradovima, a pogotovo i općinama gdje državna cesta prolazi kroz određena mjesta, gdje su prepoznali da kroz taj vid ceste koja je u njihovom vlasništvu pomažu lokalnoj samoupravi da istovremeno i rješavaju, ali da bi i više trebali upravo kao što ste i vi govorili rješavati taj odnos između lokalne samouprave Hrvatskih cesta, da uz državnu cestu koja prolazi kroz određene sredine se još više rješava pitanje nogostupa odnosno sigurnosti građana jer smo svjedoci da na pojedinim cestama ne samo u Podravini imamo i u mojoj Požeško-slavonskoj županiji dosta primjera u tome da su nogostupi ključna stvar za rješavanje sigurnosti na cestama. I ja kao čovjek koji je i bio gradonačelnik i zastupnik u Hrvatskom saboru imam doista razumijevanja i hrvatske ceste su jako puno upravo u Požeško-slavonskoj županiji u gradu Pleternici gdje su na zahtjev gradonačelnika i gradonačelnice rješavali te probleme. I mislim da i ubuduće trebaju više na toj sigurnosti radit i siguran sam da ćete to prepoznati i da ste već prepoznali zato hvala još jednom na svemu i što ste do sada učinili pogotovo za ljude u kontinentalnom dijelu Hrvatske.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Hrga.
Hvala lijepa. Kolega Lucić, pa razumijemo se naravno. Da, ovo što ste rekli to je upravo na tragu onog što i sam govorim, ta jedna suradnja od lokalne razine, regionalne do nacionalne. Da li je to do Hrvatskih cesta ili do ministarstva, to je sada manje važno. I ja osobno isto u zadnje vrijeme na području svojega grada, grada Križevaca intenzivno razgovaram sa Hrvatskim cestama u pravcu da se naprave pješačke staze, ako je moguće i biciklističke staze, ali barem pješačke da se kroz naselja omogući sigurniji promet i za vozače i za pješake, da se ljudima olakša život. I takvi neki programi se u principu pokreću pa na neki način izmjene ovog zakona idu u tom pravcu. A zanimljivo je vi ste se i zahvalili Hrvatskim cestama i ministarstvu vezano za grad Pleternicu i za cestogradnju uz državne ceste koja je rađena. Evo malo prije u maloprijašnjem odgovoru i malo prijašnjoj replici je spomenuta brza cesta Cugovec-Križevci. Meni je fascinantno i zanimljivo kao mi to projiciramo na jedan krivi način. Kolega Madjer je govorio da je došlo do Križevaca, da, ali svaki taj metar do Križevaca je metar bliže svakome tko do nje dođe. Znači svi koji idu njome oni su metar bliže, metar brže jer jednostavno ta cesta nije samo za jedan grad, ona je namijenjena za sve. Ali u svakom slučaju na tragu ovo što ste rekli, dakle apsolutno mislim da uz ovo sve skupa što treba riješiti pitanja trenutno ovog što još nije napravljano u selima koja dakle nema asfalta, da je naredna faza, naredni korak apsolutno okretanje pješačko biciklističkim stazama uz državne ceste. Posebno ja imam puno državnih cesta kroz grad i imam vrlo, vrlo malo pješačkih staza kroz njih, upravo na tome radimo ali tu mora biti suradnja i lokalne samouprave dakle Hrvatskih cesta.
Hvala lijepa. I zadnja replika je uvaženog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Kolega Hrg, govorili ste ovdje o ŽUC-evim i svemu ovome što se događalo u prethodnom mandatu, znači vrijeme SDP-a i zaista je tada napravljeno nešto što do tada se nije prakticiralo. Zaista je tadašnji ministar uzeo jedan veliki dio novaca i raspoređivao je onako kako je on htio vjerojatno iz razloga što SDP ima ja mislim 2 ili 3 županije gdje jest na vlasti i njima je to bilo uputno tada i naravno i kazniti sve one drugi koji nisu bili SDP i HNS. Međutim, kada pogledamo malo, ja dolazim iz Primorsko-goranske županije, mi imamo Županijsku upravu za ceste i ona je od '98. do 2016. godine uprihodovala negdje oko milijardu i 390 milijuna kuna raznih prihoda iz kojih mogu financirati održavanje izvanredno, redovno i nekakve investicije. Upravljaju sa 890 kilometara cesta, lokalnih, županijskih, znači po kilometru negdje 2 milijuna kuna, milijun i 700 tisuća kuna, znači 'ajmo staviti 2 milijuna kuna, neka se uložilo u svaki kilometar, bi li to drugačije izgledalo nego što izgleda danas? Vjerojatno bi. I svi se borimo ovdje da ovdje nema na razini države nekakvog političkog arbitrirana. Ali što kada dođemo dolje na razinu župana? Oni isto politički arbitriraju. Pitajte sredine u kojima su članovi ne znam suprotne stranke na nekim lokalnim razinama što su dobili od županijskih uprava za ceste. Evo ja dolazim sa Raba, obadvije lokalne samouprave su članovi HDZ-a, gradonačelnici i načelnici. Mi nismo vidjeli obnovu županijske ceste od '98. godine. Što dobivamo? Predsezonsko održavanje. To dođe jedan kamion asfalta, malo po nekakvim, oni sami odrede gdje će oni to malo zagrebati i potrošimo novce bez ikakve veće koristi za bilo što. I da ništa ne naprave, opet će biti isto. Nemamo jednu cjelovitost rješavanja problema niti dionica nego po izboru, onako malo negdje zagrebemo i to se zove održavanje. I što smo dobili? Izgledaju nam ceste kao rasparane hlače, eto, pune džepova … [[Govornik se ne razumije.]]
Odgovoriti će poštovani zastupnik Hrg.
Hvala lijepa. Da, kolega Borić, totalno ste u pravu. Dakle doveli smo se u situaciju da smo stvorili neke razine upravljanja koje u principu iz dana u dan sve manje surađuju. I to je samo iz jednog razloga, po meni. Zato što nema jasne strategije, nema jasnog plana programa, jasnih pravila igre. Igramo neke utakmice kako tko dođe obučen, kako obuje netko tenisice, netko kopačke, netko dođe u košarkaškom dresu, neko s košarkaškom loptom, netko s nogometnom i tako mi to igramo. I zbog toga imamo problem. Ne sagledavamo stvari racionalno i realno. I cjelovito. I ponavljam, ono što sam rekao u raspravi. Lokalne i županijske ceste su vlasništvo RH. Dakle one su državna imovina na upravljanju ŽUC-evima. Intencija koja je vladala u vrijeme kukuriku Vlade išla je prema uništavanju ŽUC-eva i praktički ukidanju ŽUC-eva. I ja ne kažem da to možda isto nije dobar način ali ne na onaj način kako se je to išlo. Najprije ti ne dam, prekinem ti sve cjevčice za dovod kisika a onda kažem ti više ne možeš disati. A onda dam nekima drugima onako malo sa strane. I ako bi se to događalo … [[Govornik se ne razumije.]] to je strašno i zbog toga definitivno ima sigurno mnogo problema. Zato sam i rekao, potrebno je stvarno napraviti jednu snimku stanja trenutnu kakva je, vidjeti gdje nema asfaltiranih cesta, gdje su najgore ceste, gdje treba intervenirati i napraviti određena pravila igre i nakon toga sanirati to postojeće, napraviti što treba i nakon toga krenuti po jasnim pravilima igre.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj HSS-a u ime kojeg će govoriti uvaženi zastupnik Davor Vlaović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi izvjestitelji, kolegice i kolege. U ime kluba HSS-a pozdravljamo što ovaj važan zakon, Zakon o cestama ide u dva čitanja jer sigurno će na taj način ići u onom smjeru u kojem mi želimo da zakon bude kvalitetan, da uvaži sva mišljenja s terena, pogotovo onih na koje se direktno odnosi i da kroz onu procjenu učinaka propisa ne budemo nakon godinu, dvije dana vidjeli da smo negdje pogriješili. I zato je dobro da se ovako raspravlja i mislim da je bilo i korisnih rasprava do sada i da će to predlagatelj sigurno i uvažiti. Pa i jedna od rasprava koju evo i HSS podržava i ja osobno da kroz modele financiranja razvoja lokalnih, regionalnih i nerazvrstanih cesta kroz sufinanciranje putem županijskih uprava za ceste se razmisli o povećanju prihoda ŽUC-a za ovih 0,10kn po litri naplaćene trošarine za energente jer prihodi koje sada imaju i naši ŽUC-evi su nedostatni za kvalitetno održavanje a posebno za rekonstrukciju županijskih i lokalnih cesta kako bi ih se dovelo na tehnički nivo kako bi županijske i lokalne ceste trebale imati. Prilikom formiranja ŽUC-eva, važno je i to napomenuti, dodjeljivanja cesta na upravljanje ŽUC-evima nisu predane ceste u tehnički ispravnom stanju kao neko nulto stanje koje bi Županijske uprave za ceste održavale na propisanom nivou. Prihodi kojima raspolažu nisu dovoljni ni za kvalitetno redovito održavanje. Uz to zadnjih godina izostali su prihodi od cijene litre benzina koje je pravilnikom dodjeljivao ministar. Spomenuto je već u raspravi da je smanjeni prihodi Županijske uprave za ceste sa milijardu i 250 milijuna kuna na državnom nivou na 710 milijuna kuna. To je nekih 400, 500 milijuna kuna godišnje. Pitam se ja, a pitaju se i građani gdje je završio taj novac ako je ulagan u Hrvatske autoceste i u neke druge infrastrukturne objekte kako onda imamo 7 milijardi gubitaka na nivou autocesta i drugih cesta. Zašto onda opet to prelijevati na leđa građana povećanjem cestarina? Mislim da mi iz Hrvatske seljačke stranke smo protiv poskupljenja cestarine. Podržavam naravno i veća izdvajanja za brdsko-planinska područja, za zimsku službu, za zimsko održavanje. Ali isto tako već je bilo rečeno u raspravi da treba evo do drugog čitanja razmisliti i o proširenju ovoga kriterija na druge jedinice lokalne samouprave pogotovo slabije naseljene, slabije financijske mogućnosti pogotovo Slavonije i Baranje, Podravine gdje imamo veliko odseljavanje, gdje je problem dalje održavanje cesta. Jer sigurno tamo gdje se slabije prometuje imamo i zarastanja lokalnih cesta i nerazvrstanih cesta pogotovo i da su tu potrebna veća ulaganja u održavanje. A financijska sredstva jedinica lokalne samouprave su umanjena i čeka se taj Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave i još ga nije vidjela ni Vlada, a kad će doći u Hrvatski sabor. A evo i lokalni izbori su pred nama i sigurno će bit teško da se taj zakon u ovoj godini i donese. I opet će jedinice lokalne samouprave ovisiti o kriterijima ministra financija da li će što dobiti iz Fonda za poravnanje. Želja nam je naravno da kroz ovaj i slične zakone uvijek idemo u susret gospodarstvu pogotovo slabije razvijenih područja, pa evo predlažem da se do drugog čitanja razmisli o modelima potpore tvrtkama koje posluju, a koje su prijevozničke i slične, koje imaju niz vlastitih prijevoznih sredstava. Na koji način im izići u susret i kroz registraciju kamiona i naknadu koju pritom plaćaju za održavanje i izgradnju cesta kao i visini cestarine za iste. Jer mislimo da treba naći modele kako sačuvati svako radno mjesto u slabije razvijenim područjima pogotovo u Slavoniji i Baranji. Jedan od modela evo što je meni i nama palo na pamet. Ako se u gradu Zagrebu u širem prstenu ne naplaćuje cestarina od ulaza na istoku do praktički pred granicu sa Slovenijom, zašto ne bi grad Slavonski Brod, odnosno građani grada Slavonskog Broda koristili autocestu kao svoju prometnicu jer praktički autocesta dijeli grad Slavonski Brod na dva dijela, na južni i sjeverni iznad autoceste. I sigurno bi to pomoglo gospodarstvu Brodsko-posavske županije i grada Slavonskog Broda. Mislim da i takvim modelima možemo osmisliti kako pomoći gospodarstvu u slabije razvijenom području. I ono što bi isto trebali razmisliti kako vratiti promet na autoceste pogotovo kamionski prijevoz iz istočnih zemalja i vaneuropskih. Jer preko 8000 vozila dnevno prođe Podravskom magistralom Osijek – Virovitica – Koprivnica i prema Sloveniji. Izbjegavaju našu autocestu. Kojim modelima vratiti taj promet na autoceste? Na taj način ne bi bilo devastacija naših županijskih i državnih cesta, a s druge strane povećao bi se i prihod Hrvatskim autocestama. I treba evo vidjeti na koji način se to može i ostvariti. I naravno da se slažem sa raspravom koja je bila malo prije vezano uz članak 108. kojim se regulira financiranje i građenje i održavanje nerazvrstanih cesta u nadležnosti jedinica lokalne samouprave da se izvidi u kakvom su stanju te ceste i nerazvrstane i lokalne, na koji način pomoći jedinicama lokalne samouprave. Jer i tu je bilo različitih modela da su neki koji su bili politički bliži vladajućim garniturama da su dio svojih lokalnih i županijskih cesta prebacili na državne ceste i na taj način imaju manje troškove građenja, održavanja dok u drugim područjima to nisu bili u mogućnosti. I mislim da te nepravde treba ispraviti. Evo hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prva je uvažene zastupnice Ane-Marije Petin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Pa evo kolega Davore vi ste spomenuli da svakako treba se ulagati u manje razvijena područja, ali da su sredstva ŽUC-eva nedostatna za to. I mislim da se slažete sa mnom kada kažem da bi tu država trebala više intervenirati, jer evo i drago mi je što se u Hrvatskom saboru sve više spominje o manje razvijenim područjima. Svi sve više spominjemo Slavoniju, ali nekako sve to slabo ide od strane državne vlasti bez obzira koja vlast bila, iz koje stranke jer ja govorim konkretno o Virovitičko-podravskoj županiji. Previše godina se govori o brzoj cesti prema Virovitici i evo čak i zadnji odgovor koji sam dobila od Hrvatskih cesta bio je tek da se radi projektna dokumentacija i ishođenje građevinske dozvole, da je rok za brzu cestu prema Virovitici za ishođenje građevinske dozvole 24 mjeseca i da se tek početak radova očekuje krajem 2019. godine. Kako bi razvili manje razvijena područja, kako bi razvili našu Slavoniju nužno je potrebno razviti prometnu infrastrukturu. Ali na žalost ovim sredstvima Županijskih uprava za ceste to je nemoguće i mislim da se država, odnosno smatram da se država treba puno, puno aktivnije u to uključiti ako želimo pomoći našem gospodarstvu bez razvoja prometne infrastrukture. Konkretno bez brze ceste za Virovitičko-podravsku županiju, jednostavno gospodarski razvoj neće biti moguć.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče. Uvažena kolegice, pa naravno da svi se mi zalažemo za prometni razvitak Hrvatske i drago nam je da se izgradila autocesta prema jugu i drago nam je da ide i Pelješki most. Ali ukoliko želimo razviti Slavoniju i Baranju i Podravinu, Osijek i sve one krajeve koji to zaslužuju onda naravno da treba izgraditi i podravsku magistralu, a usudim se reći da bi to ne samo da bi trebala biti brza cesta nego poluautocesta, rekao sam preko osam tisuća vozila dnevno tu prođe i sigurno da nije dobro da su ti krajevi ostali prometno izolirani i da treba ubrzati te procedure i oko ishođenja projektne dokumentacije i priprema tih projekata na aplikaciju europskih fondova. I upravo bi takvi fondovi trebali dobiti više bodova kod kandidiranja i imati prednost u realizaciji. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika poštovani Ivica Mišić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Vlaoviću. Spominjali ste županijske cesta, a da li vam je poznato koliko u županiji ima gradova u Hrvatskoj koji nemaju obilaznice oko svojih gradova? Evo ja dolazim iz Vukovarsko-srijemske županije, naša obilaznica se radi otprilike nekakvih sedam, osam godina, imamo most koji je već napravljen prije jedno šest, sedam godina i ništa se dalje ne radi. Zašto? Pa zato što pojedini ministri odvuku nekakva sredstva na svoju stranu i ostave ovo drugo da stoji. Onda ste spomenuli kamionski prijevoz koji opterećuje lokalne ceste kako ih vratiti. Pa naravno, vratiti jeftinom cestarinom i pokušati prevesti na autocestu. Jako skupo je prijevoznicima govorim iz Slavonije putujući najviše za Zagreb ili Split platiti tolike novce za autocestu. Naše ceste nisu loše, to sam već rekao, međutim promašaja je puno napravljeno kod nezavršenih mostova, kroz nekakve dionice koje su počete prestale su, znači strategija koju je neko pravio je pogrešna strategija. Bacili smo novce, a šta imamo koristi, nikakve. Plaćamo samo kamate i plaćamo obveze na uzete novce. Prema tome, ako napravimo strategiju idemo to raditi. Nemojmo praviti strategiju onda nikada ne završiti. To košta građane, to košta ovaj narod, ovu državu nažalost, milijarde su bačene u bespotrebne stvari gdje evo kakvi jesmo takvi jesmo, moramo vraćati, a ne možemo, kamate ne vraćamo. Pa hvala Bogu da je malo krenulo pa valjda ćemo možda malo i ove godine i gospodarstvo krenut. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Mišić, pa evo svjedoci smo da nemaju svi gradovi izgrađene obilaznice i da nemaju svi modernizirane prometnice. Napravljena je Strategija prometnog razvitka RH, nadam se da će i oni gradovi koji nemaju moći iz te strategije crpiti elemente za prometni razvitak svog grada i okolice i da je to šansa, ali to je je još uvijek presporo. I sigurno da se slažem s vama da ti nerazvijeni krajevi, manji gradovi trebaju dobiti šansu i pomoć države u sufinanciranju projektne dokumentacije, predfinanciranju projekata i kod realizacije projekata da se nađu modeli kako isfinancirati jer znamo da za svaki projekat treba od 10 do 30% vlastitih sredstava kada je riječ o europskom novcu, a to naši općine i gradovi nemaju. I zato sam i spomenuo Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave koje očekujemo i gdje se mora naći načina i model da se kroz decentralizaciju ne samo obveza nego i fiskalnu i financijsku decentralizaciju omogući ravnomjerni razvoj RH i svih općina i gradova. Hvala.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu i prvi će govoriti uvaženi zastupnik Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi potpredsjedniče. Pa evo ja želim reći da je ovaj zakon ovo su pete izmjene Zakona o cestama i zaista su po meni pozitivne. Mi smo imali u mandatu 2011.-2014. ostao je ovaj Zakon o cestama bivše vlade u prvom čitanju tada, ne znam zašto se nije htjelo donijeti taj zakon iako je imao neke slične odredbe, ali po meni puno lošije od ovih su sada predložene. Zato me i čudi stav SDP-a da će biti suzdržan na ovaj zakon jer neke su stvarno bile slične. Ali dobro, mislim da svako ima pravo na svoj stav i neka se to jasno izgovara. Mislim da ovih sedam dobrih stvari zaista treba i ponoviti još jedanput danas jer činjenica je da u mnogim dijelovima ovaj zakon potpomaže učinkovitije upravljanje cestama od lokalne, regionalne do državne razine i stvara više reda u samom sustavu. Prva svakako odredba je ona koja govori o ograničavanju iznosa naknade za financiranje i održavanje i građenje javnih cesta koje se iz državnog proračunu uplaćuju po … naplaćene trošarine na energente u skladu s propisima u proračunu. E sada, taj iznos nije mali i ja bih molio državnog tajnika da nam zaista objasni o čemu se tu radi. Da li je ovih 280 milijuna kuna prenesenih iz 2016. u 2017. jer to nije zanemariv iznos i onaj tko ostane bez njega zasigurno ne može biti sretan. I sada da li je pitanje neučinkovitosti rada u Hrvatskim cestama i HAC-u ili Ministarstvo financija želi čisto red pa da vidimo zbog čega se događa prijenos obveza iz jedne u drugu godinu. Naravno, mislim da nitko nije protiv toga da budemo uredu i da činimo ono što nam treba da konsolidiramo naše financije pa i financije javnih poduzeća. Drugo što je važno, jest da se uvodi definicija izvanrednog prijevoza gdje se određuje da se izvanredni prijevoz koji obavljaju Oružane snage RH i MUP izuzimaju se iz obveza ishođenja dozvole za izvanredni prijevoz i štedi vrijeme, ali i određena sredstva. Treće što je važno, o tome se danas dosta i govorilo, dijelovi koji čine javnu cestu nadopunjuju se objektima biciklističkih staza i nogostupa, te se na taj način usklađuje definicija sastavnih dijelova javne i nerazvrstane ceste u smislu Zakona o cestama. Mi vidimo da naš standard u smislu cesta posebno državnih, sve je bolji i bolji i da evo barem na otocima, ja to vidim i na Krku i na Rabu i na Pagu i na Pašmanu itd. sada uz državne ceste imate biciklističke staze, imate zaista jedan prostor da svi oni koji se žele baviti i tim vidom turizma mogu računati da mogu ponuditi jedan prostor sigurnosti za one koji žele zaista se baviti takvim vidom odmora i to je nešto što svakako treba pohvaliti. Četvrti važan dio ovog zakona je oslobađanje od obveze plaćanja cestarine za vozila hitnih službi. Znači ovom odredbom precizno će se propisati za vozila kojih hitnih službi znači se oslobađaju za korištenja autocesta i objekata s naplatom. Sredstva za PDV će se osigurati u državnom proračunu a iznose 3 milijuna kuna. Kada pogledamo koliko je tih prolazaka godišnje, zaista je 312 tisuća prolazaka raznih vozila, hitnih službi ili onih sa rotirkom putem auto cesta i to je jedan trošak koji iznosi negdje oko 13 milijuna kuna cestarina. Te službe će vjerojatno to uštedjeti a država će za njih uplatiti dio PDV-a i mislim da je to zaista jedan hvale vrijedan potez za sve. Što se tiče sljedećih odredbi svakako najviše je pažnje danas izazvala odredba kojom se određuje da se dio troškova za redovno održavanje nerazvrstanih cesta u zimskoj službi u lokalnim samoupravama sa brdsko planinskih područja financira iz naknade za financiranje, građenje i održavanje javnih cesta. Znači to je nekih 20 milijuna kuna koje su osigurane znači u dijelu Hrvatskih cesta za 2017. godinu s projekcijama za 2018. i '19.-tu i to je direktna pomoć tim lokalnim samoupravama da barem u tom dijelu nadoknadimo ono što im se uzelo kroz izmjene Zakona o porezu na dohodak, pa kroz Zakon o brdsko planinskim područjima gdje je ministar tada bivši gotovo ogolio taj zakon na kojeg se SDP voli pozivati do te one čuvene odredbe da možete otići u šumu i za određene aktivnosti možete brati jedino bobice i šumsko voće i to je zaista sve što je ostalo u tom zakonu. I dobro da je ostalo, barem takav da nisu ispala ova područja pa da barem kroz ovaj zakon im možemo pomoći pozivajući se na Zakon o brdsko-planinskim područjima. Jer je tada bilo razmišljanje da se taj zakon u potpunosti izbriše ili ukine. Naravno nije radi izbora koji su tada bili. I ostalo je ovo što imamo. Međutim, vidjeli smo reakciju posebno čelnika lokalnih samouprava iz Gorskog Kotara koji su u jednoj svojoj aktivnosti došli ovdje na Markov trg, protestirali protiv toga što im je tada Vlada SDP-a oduzela 50 milijuna kuna, obećala im da će im vratiti kroz kompenzacijski fond sva ta sredstva međutim nije se vratilo ništa, dobio je ja mislim koliko sam dobro popratio samo jedan gradonačelnik SDP-ov koji nije došao na trg i on je dobio 2 milijuna kuna valjda kao pomoć, nagradu za to što nije došao ovdje na trg. Ja ne želim vjerovati da je to bilo takvo ali meni je to tako izgledalo i tako su ga optužili oni drugi znači čelnici drugih lokalnih samouprava. Mislim da je ovo hvale vrijedan potez a sada kriterije, rekao je državni tajnik propisati će pravilnik. Dajemo donesimo zakon pa ćemo i pravilnik i biti će jasniji kriteriji od onih koji smo imali do 2016. godine, tada je jedini kriterij, što sam ministar niti ne krije, bivši ministar rekao da će oni to kako oni misle, znači kako žele pa su tako i raspoređivali sredstva. Naravno tko je stradao? Županijske uprave za ceste. I naravno ova zadnja odredba koja govori o usklađivanju sa Zakonom o izvlaštenju i određivanju naknade. Taj zakon smo nedavno raspravili također. I mislim da ide jedno paralelno s drugim i da zasigurno radimo sve da evo uz rad Vlade, uz zakonodavni rad ovdje u Saboru sve zakone pomalo one koji su planirani usklađujemo kako bi svatko u svom dijelu imao one potrebne alate da mogu funkcionirati u skladu sa zakonom ali i lakše rješavati sve probleme na koje nailaze prilikom građe. I govorio sam ovdje o ŽUC-u, svoje Primorsko-goranske županije i čuli smo da inzistiranje na cjelovitosti bi možda dalo danas bolje rezultate od ovoga što imamo u smislu kada govorimo o izvanrednom i redovnom održavanju. Jer kada bi uložili ovo što sam ja iznio, znači 890 kilometara cesta s kojima oni upravljaju na području Primorsko-goranske županije, kada bi uložili 2 milijuna kuna u svaki kilometar s kojim upravljaju u ovih proteklih 18 godina ja vjerujem da bi te ceste bile u puno boljem stanju nego na ovaj način gdje se parcijalno nešto rješavalo. Uglavnom prije sezone se rješavalo na način na koji se to i danas radi da se malo negdje zagrebe, pa malo imamo zastoja u prometu pa se nešto radi. Recimo nekada mi izgleda da više košta njihov dolazak na moj otok i plaćanje trajekata i svega ostaloga nego ono što oni zaista odrade sa svojom dobrom voljom. I to treba pozdraviti. Ali mislim da nismo imali cjelovitost u smislu planiranja a onda i rezultati su takvi da su svi nezadovoljni, da i županije jesu nezadovoljne. I dolazimo u dvojbu koja je danas ovdje rečena. Tražimo više sredstava ali nemojmo podignuti niti jednu naknadu, niti jedan trošak. Znači nemojmo ništa napraviti ali svi tražimo više sredstava. Znači država ustvari dajte vi. Mislim da tu treba tražiti modele koji su pravedni a populizam ostaviti sa strane i zaista vidjeti što i na koji način u odnosu države i županijskih uprava za ceste, kako im pomoći da odrađuju svoj posao ali da to opet ne bude, opet i samo isključivo na štetu građana koji se koriste tim cestama. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Mi ćemo sada otići na stanku i nastaviti ćemo sa replikama onda u 3 sata. Hvala. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Evo kolegice i kolege, stanka nam je završila. I sad idemo na replike na izlaganje uvaženog zastupnika Josipa Borića. Pa prvi se javio poštovani zastupnik Branko Grčić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Sabora. Nema kolege Borića, nadam se da će doći. Naravno kod njega je uvijek rasprava vrlo slična svaki put i uvijek šta bi mi u Splitu rekli, dolje u Dalmaciji pila naopako. Jel? Znači ovo što se tiče ove mjere u izmjeni zakona koja se odnosi na brdsko-planinska područja to je nešto što je bilo ugrađeno u tom zakonu koji je SDP predložio. Možda u ovoj, možda u nešto izmijenjenoj varijanti. U svakom slučaju je bilo predloženo. A zakon nije donesen zato što nije bilo vremena. Dakle, tada je već ušlo u izbore i cijela priča je stala. Ja želim samo podsjetiti, dakle da unatoč ovim raspravama koje su ovako malo tendeciozne, dakle da je ljeto 2015. bio veliki sastanak u Ministarstvu prometa sa više od 40 predstavnika jedinica lokalne samouprave sa brdsko-planinskih područja zajedno sa ministrima, ministarstvima, predstavnicima ministarstava, Vlade i da su tada dogovorene 4 mjere od kojih smo mi kao Vlada uspjeli onu najvažniju provesti kroz zakonsku proceduru, a to je bilo povećanje udjela u porezu na dohodak od strane svih jedinica sa brdsko-planinskoga područja. Ostale su još tri mjere. Jedna je ova za zimske uvjete na tim područjima, druga je povećanje šumskog doprinosa što na žalost evo još se isto tako nije dogodilo. I dakle povećanje udjela u šumskom doprinosu. I treća mjera, odnosno četvrta je bila 40 minimalno milijuna kuna za ta područja kroz Zakon o izvršenju državnog proračuna. Prema tome, evo prošlo je više od godinu dana jedne, pa druge HDZ-ove Vlade, Vlade MOST-a, a da zapravo te tri mjere nisu provedene. Ja pozdravljam evo prva od tih mjera bit će sa ovim zakonom usvojena i ja to pozdravljam.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Branimira Bunjca, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Ja moram replicirati zastupniku kojega nema. Dakle, zanima me s obzirom na ovo prozivanje bivših Vlada koje se okrivljuju za različite probleme koje sada navodno HDZ ima prilikom obnašanja vlasti. Ako su oni tako kritični prema radu bivših ministara, odnosno bivše Vlade zbog čega onda HDZ na lokalnim izborima ide zajedno sa HNS-om. Znači oni koaliraju sa HNS-om koliko je meni poznato u više gradova, u više općina, a s druge strane kritiziraju njihove ministre, Vladu da nisu ništa valjali. A ja bih htio da se oni dogovore sami sa sobom. Dakle, ako nisu valjali onda nemojte s njima imati posla. A ako s njima imate posla i koalirate s njima pa onda su valjda valjali. Znači, čini se da zastupnici HDZ-a imaju bolje odnose sa onima koji napadaju nego sa svojim vlastitim klubom. Mi vidimo da ne znam Darinko Kosor podržava Sandru Švaljeg, vaša nezavisna zastupnica ide mimo HDZ-ovog kandidata u Zagrebu, a s druge strane vam je HNS dobar, a sad govorite da ne valja. Pa ja ne znam više. Mi ovdje svjedočimo totalno kontradiktornim i konfuznim izjavama. Po jednoj strani, dakle ovi ministri ništa nisu valjali iz Kukuriku koalicije, ali po drugoj strani su jako dobri sad sa njima koaliram, a jedni te isti ljudi su u pitanju. Pa daj se već razjasnite onda jel' ta bivša Vlada dobra ili nije dobra i kažem odlučite se. Nemojte cijelo vrijeme prebacivat odgovornost na nekoga koga po drugoj strani istovremeno podržava. Hvala lijepa.
Kolega Bunjac, ja vas nisam prekidao očekujući do zadnjeg časa da ćete vi nešto reći o Zakonu o cestama, jer je točka o kojoj raspravljamo Zakon o cestama. Vi niste rekli ni jednu riječ o tome. Ja shvaćam da je predizborno vrijeme, lokalni izbori se bliže i znam da želite dobit poene ali nemojmo molim vas zlorabiti ovu sabornicu u predizborne svrhe. Tema je Zakon o cestama. Dovoljno daje prostora za političku utakmicu. Prema tome, molim vas držimo se teme svi skupa. Uvaženi zastupnik Stričak je dignuo povredu Poslovnika, izvolite.
Uvažene kolegice i kolege, potpredsjedniče. Više-manje sve ste rekli. Znači kolega je povrijedio članak 232. Niti je replicirao, niti govorio o temi. Hvala.
Dobro. Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Ivana Kirina. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani predstavnici ministarstva. Gospodin Borić je u svojoj raspravi spomenuo da je održavanje cesta u Primorsko-goranskoj županiji neadekvatno, tako da je spomenuo otok Rab, svoj Lopar. Ali to nije samo na Rabu i u Gorskom kotaru i na drugim otocima. Godišnja naknada za održavanje i za uporabu javnih cesta plaća se u ili tijekom registracije. Što vi mislite, dakle sad pitanje predstavnicima ministarstva što vi mislite o modelu da osobe koje imaju više automobila za registraciju svakog pojedinačno plaćaju prema već utvrđenim kriterijima punu cijenu. Da li bi bilo dobro da se plaća registracija samo jednog i to auta najveće snage, a ostali koriste iste registarske pločice. Znamo to je model koji postoji u nekim zemljama ili mislite da bi taj oblik ugrozio financiranje održavanja cesta? Hvala.
Hvala. Kolega Kirin vi ste sada obraćali predsjednicima ministarstva, a zapravo replicirali kolegi Boriću kojeg doduše nažalost nema. No, sada ćemo prijeći na pojedinačne rasprave i prva se javila uvažena zastupnica Dragica Roščić. Izvolite.
Zahvaljujem dopredsjedniče. Pozdravljam predstavnika predlagača gospodina Mihotića i ostale. Evo pred nama je peta izmjena Zakona o cestama, vjerujem složit ćete se da je vrijeme za jedan novi zakon i to će uvjetovati to odnosno uvjetuje i izmjena odnosno novi Zakon o koncesijama, tako da vjerujem da ćemo u sljedećem razdoblju se još vidjeti po različitim promjenama odnosno po pitanju donošenja novog Zakona o cestama. Što u ovom zakonu se nalazi? Znači mi ovdje govorimo o financiranju onda govorimo o financiranju cesta, govorimo o definiranju pojmova cesta i na kraju govorimo o olakšavanju financiranja cesta u područjima brdsko-planinskim. Ja dolazim iz obalnog područja iz područja Makarske rivijere pa bi se osvrnula i povezala isto jedan lokalni problem koji muči naše jedinice lokalne samouprave i dala bi ovdje jedan prijedlog s obzirom da je taj problem i gorući kako olakšati financiranje jedinicama lokalne samouprave i tih cesta koje se nalaze u obalnim općinama i gradovima. O čemu se radi? Imamo obalne šetnjice, a koje su u funkciji kolno pješačkih ulica. One nisu evidentirane u katastru i zemljišnim knjigama, a nalaze se na česticama pomorskog dobra. I tu se ne može primijeniti ona odredba članka 133. stavka 1. zakona po kojoj se ove ceste evidentiraju u katastru i upisuju u zemljišnim knjigama kao javno dobro u općoj uporabi u neotuđivom vlasništvu jedinica lokalne samouprave, a na čijem se području nalaze jel se radi o nekretninama u statusu pomorskog dobra. I šta se onda dešava? Već sredinom 4. mjeseca imamo natječaj iz europskih fondova kojim se traži neko stvarno pravo na predmetu na kojem se želi ulagati. I svi oblici drugi nekakvog stjecanja stvarnog prava su jako dugi i to je potrebno promijeniti. E sada vi molim vas da razmislite, ja isto tu stojim na raspolaganju kao i sve općine koje predstavljam, dal da do drugog čitanja zbog hitnosti ili da u novom zakonu nekako olakšamo tu situaciju jer evo recimo konkretno jedna općina na području rivijere kao i mnoge druge oni imaju provedenu granicu pomorskog dobra sjevernim kopnenim rubom obalne šetnjice. Ona je ujedno i kolna prometnica za jedan dio objekata uz more i jedini je pristup kroz tu šetnjicu. A ista se „može“ kažem legalizirati samo Zakonom o prostornom uređenju. I kada pratimo te članke onda bismo mi trebali dobiti prvo građevinsku i lokacijsku dozvolu za već postojeću infrastrukturu, onda bi trebali parcelizirati, formirati česticu na putu i cesti i s tim da bi ta nova formirana čestica imala oznaku kulture put, a vlasnički bi i dalje bila u statusu pomorskog dobra, što nam ne odgovara. Znači taj postupak je dugotrajan, predstavnici jedinica lokalne samouprave smatraju da je nepotrebna, te bi znači kroz izmjenu Zakona o cestama se eventualno i izmjenama Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama, izmjenama Zakona o prostornom uređenju i izmjenama Zakona o gradnji treba se omogućiti nekakav lakši taj pristup legalizaciji ajmo reći tih cesta unutar pomorskog dobra. I sada treba provjeriti jeli postoji mogućnost ali u biti to je najbolja opcija za jedinice lokalne samouprave da se briše status pomorskog dobra i da se upišu nerazvrstane ceste javnog dobra u općoj uporabi u neotuđivom vlasništvu jedinica lokalne samouprave. Mi znamo da tu postoje određene bojazni i zbog toga je Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama dao sva ona prava održavanja jedinica lokalne samouprave održavaju, rekonstruiraju i dalje sve te u naravi šetnjice odnosno te kolne prometnice koje se nalaze na pomorskom dobru, ali važno je dati stvarno pravo vlasništva, njega možemo ograničiti djelomično da npr. se trajno zabrani ukidanje statusa javnog dobra puta u ovakvim situacijama. Znači ako je moguće do drugog čitanja ako nije znamo kada i ako treba pomoć tu smo.
Hvala lijepa. Sljedeća rasprava bit će ona uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa. Uvaženi tajniče. Izmjene zakona su pomak naprijed, međutim opet ponavljam ono što je najbitnije je strateško upravljanje cestama od razne lokalne, regionalne do državne. Činjenica da ono što je strateško u RH za svaku županiju i za svaku regiju tako i za svaki kraj je vrlo bitno da to ministarstvo prepozna i da naravno da nije dovoljno što je pomak za brdsko-planinska područja to je ovih 20 milijuna kuna. Međutim i kod infrastrukture ako možete to u ministarstvu od prometne infrastrukture kao vrlo bitne žile kucavice svakog kraja bitno je imati te strateške ciljeve, poglavito brze državne ceste koje prolaze kroz gradove, ceste koje u biti usporavaju razvoj tih gradova i tih sredina, a određenim brzim cestama kao što bi bilo u primjeru što je pokrenuto za cijeli cetinski kraj koji ima 60 tisuća stanovnika Križice-Kukuzovac to su vrlo bitni projekti. Tako i za vrgorački kraj, vi ste iz tih krajeva pa znate o čemu govorim. Međutim tu uvijek imamo nekakve zastoje. To se uvijek govori o tome u biti u vrijeme predizbornih kampanja, a u stvarnosti se to ne događa. U biti dogodilo se da postoje četiri, pet velikih centara, velikih gradova Zagreb, evo ja ću govoriti u slučaju Splita, koji jednostavno nema prostor da se širi nego prema svome zaleđu, to je činjenica. To je ogroman broj stanovnika na jednom području 300 tisuća od Trogirskog do Omiškoga kraja gdje imamo probleme sa prometnicama. I sigurno da strateške izmjene, tj. strateške te ceste, poveznice prema tim krajevima bi dao prostor da ti krajevi kao što je Cetinski kraj postanu predgrađa sa cestom brzom, primjer govorim Kukozovac-Križice koja je pokrenuta i koja je već studije izvedivosti, već su varijante odabrane ali ubrzanim tim procesom u biti i ta ruralna, rubna područja zaleđa, poslije u biti predgrađa tih velikih gradova. I puno bolji bi bili uvjeti sa tim poveznicama življenja nego u samome gradu. Vi to poznajete, opet ponavljam jer ste dolje bili pročelnik, bavili ste se sa tim projektima i znate šta bi značilo za same velike gradove a poglavito za ljude koji žive u tim sredinama. Što se tiče samoga zakona, opet ću ponoviti što sam i rekao jutros ispred kluba. Najbitniji su prioriteti i kriteriji. Bez kriterija, poglavito oko ovih 20 milijuna kuna a trebalo bi puno više decentralizirati, uvijek je problem što je sve centralizirano, onda bez kriterija, tj. političkim odlukama, tj. lobiranjima određenih ljudi sa lokalnih terena zavisno u kojoj se poziciji političkoj nalaze tim lobiranjima u biti oni pokušaju riješiti nekakve probleme svojih cesta državnih, lokalnih, županijskih, proširenja, nogostupi, tome slično. Ja to mogu tome svjedočiti jer sada su mi otvorena vrata svih, lakše je kao saborskom zastupniku nego prije. Šta nije dobro, znači morao bi postojati nekakav, tj. morali bi propisi i kriteriji, određeni pravilnici i sigurno bi to poboljšalo, poglavito ta rubna područja jer svakako ti prazni krajevi uvijek napominjem, nećemo još za koju godinu uopće trebati asfaltirati prema tamo niti graditi ceste, niti prometnice ako ne budu tamo ljudi živjeli, ali ne budu imali svoje uvjete i tu infrastruktura, vrlo bitna je ta i uz svu infrastrukturu to je prometna infrastruktura. Naravno da nije samo to pitanje Ministarstva prometa kao velikog ministarstva i vrlo bitnog nego svih ministarstava i kompletne Vlade i kao regionalne samouprave i svih lokalnih samouprava u Splitsko-dalmatinskoj županiji o kojoj govorim tako i u drugim županijama. Znači još jednom do drugog čitanja vrlo bi bitno bilo, znam da je to poseban pravilnik, kriterij da nema, nije, ali da se sa ovim zakonom uskladi poglavito po pitanju korištenja ovih 20 milijuna kuna koje su vrlo bitne na tim područjima. Ali opet ponavljam samo zakonom, regionalnim zakonom, gdje, Zakon o regionalnom zakonu gdje, Zakon o regionalnom razvoju 2014. napravljena je ogromna nepravda prema krajevima poglavito, evo ja mogu kazati prema mome gradu Sinju i drugim, Gorskome Kotaru gdje se … izbacilo iz potpomognutih područja po nerazumnim, de facto ja ne znam po kojem su kriteriju tada Vlada Zorana Milanovića uopće mogla izbaciti i proglasiti te krajeve razvijenim. Znači vrlo bitan je taj kriterij koji moramo imati ali to je jedan sklop cijele politike ministarstava za ta područja brdsko-planinska i te politike naravno i prometna, između ostaloga mora biti usmjerena i ciljana prema tim krajevima jer taj ljudski potencijal ljudi koji su tamo živjeli odlaze a ne budemo li rješavali probleme kako u prometu, tako i po drugim pitanjima a znam da vi poznajete tu materiju i da to možete sada kao tajnik u ministarstvo progurati, ne progurati nego vapaj do neba tih krajeva ispraviti. Pa evo u tome smjeru bi bilo ovaj Maras ide pojedinačno da se u biti najviše ide prema decentralizaciji, o pravilniku i kriterijima korištenju sredstava, naravno i strategiji od lokalne, regionalne i državne vlasti da se napravi znači strategija svih prometnica a to je moguće i ostvarivo zbog toga jer čemu svrha ako to ne možemo napraviti onda nemamo ni svrhe ni lokalnim samoupravama, onda svrha samoj sebi, županije su svrha samoj sebi i bezbroj tih činovnika unutar županija i ne znamo broja koliko ima ustanova i koliki je broj. Znači bolje da ih ugasimo i da direktno financiramo decentralizirana sredstva ne preko županija nego preko lokalnih samouprava puno bi bilo pravičnije i pravednije nego na ovaj način. I još jednom vrlo šta je bitno, ovim zakonom se određene nepravilnosti, tj. moguće pojave koje treba kontrolirati u slučaju hitne, vatrogasaca, službi i policije mogu iskontrolirati i treba iskontrolirati a i tu će trebati nekakav pravilnik o korištenju autocesta. Po meni bez kriterija i pravilnika sve ovo je u biti uzaludno i biti će netransparentno i dalje. Ne transparentno i biti će nepravedno prema određenim krajevima kao i do sada. Znači najlakše je ovaj pravilnik, tj. ovaj zakon izmijeniti ali ako nema određenih pravila i kriterija sve se svede na lobiranja, na moć pojedinaca. Iz tih krajeva odakle dolazim, nebitno je li to iz Dalmatinske zagore ili Zagorja, ja mislim da to nije dobro. Znači trebamo biti, poglavito izvršna vlast treba pred nas ovdje staviti ili vaše ministarstvo kao i druga ministarstva određene kriterije i pravila za sve ceste koje se grade i ostale prometnice. Bez toga nemamo uspjeha. I dalje ćemo morati znači na ovaj način prijateljski odnosi rješavati stvari šta u jednoj državi zaista nije dobro. Politika inače i je sposobnost lobiranja ali ne smije biti primarna jer će brojni krajevi izumrijeti jer nemaju u svome proračunu dovoljno sredstava ne za održavanje cesta, nemaju za planiranje bilo kakvih drugih infrastrukturalnih, vrlo bitnih projekata za opstanak tih ljudi. I još jednom na kraju zamolio bih vas da napravite kriterije za dodjelu svih sredstava a poglavito ovih sada, vrlo bitnih to je za održavanje ovih cesta u zimskom razdoblju šta je pozitivno šta ste to stavili za Gorski Kotar, Liku i ostala brdsko-planinska, lokalne samouprave i to treba podržati. Ali zaista bez kriterija bojim se da će opet biti politički utjecaj prevelik. Hvala lijepa.
Hvala imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Branka Grčića. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Bulj uporno ponavlja svoju priču o brdsko-planinskim područjima pa ću ja sad njegovom taktikom uporno ponavljati ono što sam malo prije rekao. Dakle, novom klasifikacijom naših jedinica lokalne samouprave sto njih ušlo je u sustav potpore državne, a negdje oko 60 ih je izašlo. Dakle, 40 više je u sustavu potpore od kad je Milanovićeva Vlada uvela novi sustav klasifikacije. Prema indeksu razvijenosti koji nije idealan, ali jedini koji u Hrvatskoj imamo. Vidjet ćemo kad bude novi opet će biti onih zadovoljnih i bit će onih nezadovoljnih. Znači uvijek će biti netko tko će biti nezadovoljan tom novom klasifikacijom, jer će netko ispasti iz sustava potpore. To je prva stvar. Druga stvar, ljeto 2015. dakle pred kraj našeg mandata 40 predstavnika jedinica lokalne samouprave sa brdsko-planinskih područja na sastanku zajedno sa ministrima relevantnijim govori se o sustavu mjera za brdsko-planinska područja kao nadgradnji na ovo o čemu sam malo prije govorio. I dogovorene su četiri mjere. Jedna je bila povećani udio u porezu na dohodak što smo mi kao Vlada uspjeli u Saboru u proceduri završit i još tri mjere. Jedna je ova koja je ugrađena sada u ovaj zakon. Znači Vladi HDZ-a i MOST-a je trebalo više od godinu dana, znači dvjema Vladama je trebalo više od godinu dana da tu tada dogovorenu i predloženu mjeru evo stave na raspravu u Sabor. O tome govorimo i budimo onda dosljedni u tome. Druga mjera je bila povećani udio u šumskom doprinosu. I treća mjera minimalno 40 milijuna kuna ciljane potpore tim jedinicama lokalne samouprave kroz Zakon o izvršenju državnog proračuna. I to su te vrlo konzistentne, detaljne i precizne stvari koje smo dogovorili. Znači, na novoj je Vladi bilo samo da to provede. Hvala lijepo.
Hvala. Uvaženi zastupnik Bulj će odgovoriti.
Zastupniče Grčić, vi kao ministar možete se sjetiti, ja sam osobno evo jer je Sinj kao grad najviše oštećen tada oko 20 milijuna novim zakonom. Znači skoro četvrtinom, skoro 40% proračuna. Osobno sam kupio peticiju, dostavio sam je vama i vašem tada zamjeniku gospodinu koji vas je mijenjao. Također i Puljizu, predsjedniku tada države. Šta je problem? Problem je šta je 35 gradova i općina, 15 gradova to jest i 20 općina ostalo odjednom bez potpora. Vi jeste nakon pritiska javnosti, ja sam u Sinju organizirao brojne prosvjede osobno, zbog toga jer je to bila nepravda i vapaj do neba tih krajeva. U biti jednostavno izbrisali lokalne samouprave. Vi ste tu lokalnu samoupravu Sinj u ovome slučaju Gorskom kotaru 20 milijuna kuna, samo gradu Sinju 20 milijuna kuna uzeto iz proračuna, a proračun je 47 milijuna kuna. Onda možete znati sad ostvareno koliki je to bio udar i nepravda za taj kraj. Znači, problem je bio šta taj indeks razvijenosti svih pet, primjera imali ste, jedan kriterij i sad postoji, struktura obrazovanih. Štoviše što obrazovaniji veći vam je postotak razvijenosti bez obzira koliko je nezaposlenih, bez obzira što mladi odlaze. Uglavnom ključni je problem šta sve Vlade do sada su puno obećavale tim krajevima a rješenje je i sad ovo, jer je jednostavno. Pa ja nisam podržao kolega Grčić niti ovdje proračun, a to znate zbog toga, baš zbog ovoga problema o kojem govorimo, brdskog područja kojim su ukinuti potpore, isključivo što je to jednostavno rješenje. Rješenje je da se 150 milijuna kuna da i ostaju svi, znači ostave dosadašnje i ove nove 35 koje su ukinute. To je jednostavno. Ako to država ne more napravit za ove krajeve, onda koji je smisao uopće centralne državne vlasti… [[Govornik se ne razumije.]] Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeća rasprava biti će ona uvaženog zastupnika Branka Bačića. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnikom i suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Prije nego što kažem nekoliko riječi o izmjenama i dopunama Zakona o cestama bilo bi dobro, mislim da je već i o tome bilo riječi kako bi ministarstvo, odnosno Vlada išla sa cjelovitim Zakonom o cestama. To je iz razloga što je od trenutka donošenja Zakona o cestama samo 2011. godine negdje čini mi se do travnja ili svibnja, dakle 2013. i četrnaeste četiri puta mijenjan zakon. Ne znači da nužno treba biti loše izmjena zakona, ali 3 puta mijenjat zakon u par mjeseci govori o nepoimanju strategije i vizije odnosa prema glavnom prometnom sustavu u RH. Zato mislim da bi trebalo prići toj cjelovitoj izmjeni cijeloga zakona. Ono što je posebno po meni loše bilo za cestovni sektor u Hrvatskoj to je ta prva izmjena Zakona o cestama koja na žalost bar po meni nije pisana tada 2013. u Ministarstvu pomorstva, nego Ministarstvu financija. Zašto? Zbog toga što je u cilju smanjenja deficita državnog proračuna smanjena sredstva Hrvatskim željeznicama koja su u jednom trenutku tamo 2008., 2009., desete godine iznosila gotovo 3 milijarde, odnosno 2 milijarde i 900 milijuna kuna. I kako je tadašnja Vlada odlučila smanjiti sredstva Hrvatskim željeznicama, prvenstveno HŽ infrastrukturi trebale ta sredstva nadomjestiti. I tad se tadašnja Vlada sjetila jednog zgodnog modela, a to je da se 60 lipa koje se po litri goriva uplaćuju na ime Hrvatskih autocesta raspodijeli na način da 20 pripadne Hrvatskim cestama, 20 ostane HAC-u, a 20 ide HŽ Infrastrukturi. Na taj način je hrvatski cestovni sustav, a u prvom redu Hrvatske autoceste ostale su bez milijardu kuna. Vlada je to između ostalog pravdala i činjenicom da će se ionako napravit monetizacija, kroz tu monetizaciju će se rasteretit hrvatske autoceste pa im onda nema potrebe da se dodatno kroz litru goriva subvencionira financiranje povrata kredita koje je država uzela za izgradnju HAC-a, a da će se krenuti u značajniju izgradnju HŽ Infrastrukture dakle kolosijeka željezničkih u Hrvatskoj pa će im tih 20 lipa dobro doći. Na kraju šta je epilog? Hrvatski građani su referendumom se listom izjasnili da ne žele monetizaciju odnosno privatizaciju autocesta što je dobro i pozdravljam ovakav stav ministra, ministarstva i Vlade da se vlastitim snagama unutar RH riješe probleme HAC-a kroz reprogramiranje duga, kroz restrukturiranja HAC-a i ARZ-a itd. i da se dakle taj dio riješi. A ovaj drugi dio koji smo očekivali, a to je da će tih 20 lipa pomoći ubrzanoj izgradnji željezničke infrastrukture nije se dogodio. Dakle to je bio jedan udar na cestovni sustav u RH jer smo digli 500 milijuna sektoru jednome, dali drugome, ovamo nismo napravili tu monetizaciju i dobro je da je nismo napravili, ali taj je projekt propao, a s druge strane sredstva koja su trebala biti uložena u izgradnju željezničkog sustava nisu jer smo svjedoci da tog niti izgradnje 5B koridora željezničkog nije napravljen, da su kasnili i ostali željeznički pravci u Hrvatskoj. Međutim, što se paralelno s time dogodilo i to je meni bilo na određeni način poticaj da se javim za ovu raspravu, to je što svjedočimo da u to vrijeme kada se to napravilo u cestovnom sektoru da ne samo da smo osiromašili cestovni sustav na državnoj razini nego smo te iste godine najprije smanjili, prepolovili sredstva za izvanredno održavanje županijskih cesta koja su bila u nadležnosti ministra pomorstva, prometa i infrastrukture koji je svojom odlukom imao pravo temeljem zakona ta sredstva raspoređivati ŽUC-u i tada je vlada, ta vlada Zorana Milanovića Kukuriku koalicije smanjila najprije sa 250 na 120 ŽUC-evima i kasnije ukinula 2015. tih 120. I na taj način zaustavili smo izgradnju osnovnih pravaca autocesta primjerice prema Dubrovniku prema koprivničko-križevački pravac prema Bjelovaru i Koprivnici, nismo nastavili sa izgradnjom, nismo napravili taj iskorak u izgradnji željezničkog sustava, a s druge strane smo osiromašili ŽUC-eve. Doduše u to vrijeme je vlada kao jedan iskorak prema ŽUC-evima digla kredit na ime Hrvatskih cesta i ta sredstva u iznosu od 400 milijuna kuna uložila u predizbornu kampanju 2013. kako bi se mogle određeni pravci manji cestovni zahvati kroz ŽUC-eve događa na terenu. Ali je epilog sljedeći da je 250 milijuna kuna koje su županije imale do prije dvije godine sada više nema. I u tom smislu ovo što je gospodin Škorić jutros govorio, ja to također podržavam. Ja mislim da moramo osnažiti lokalnu i područnu samoupravu koja upravlja ŽUC-evima, to je na tragu programa Vlade RH koja ide k daljnjoj decentralizaciji kako funkcionalnoj tako i onoj financijskoj. I ja mislim da bi bilo dobro da se taj iznos koji je gospodin Škorić govorio o 10 lipa razmisli do drugog čitanja o prenamjeni jer ako se zna da je 60 lipa tada iznosilo oko milijardu i 500 milijuna kuna onda je 10 lipa o kojima je gospodin Škorić govorio upravo 250 milijuna kuna koje su ŽUC-evi imali 2013. godine. Tako da bilo bi dobro da Vlada o tome razmisli do drugoga čitanja. Ono što bi također rekao dobro je da je usklađeno djelovanje, a jasno jer se radi o istoj Vladi Ministarstva pomorstva, prometa i infrastrukture i Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja gdje će se kroz izmjene Zakona o gradnji omogućiti ubrzanija, brža realizacija brojnih infrastrukturnih projekata kako onih kapitalni kojima upravlja i kojima je investitor Hrvatske cesta ili HAC ili HŽ Infrastruktura dakle bilo koji cestovni pravac će se moći ubrzano rješavat s obzirom na privremena rješenja o izvlaštenju, s obzirom na mogućnost ishođenja dozvole bez rješavanja imovinskopravnih donosa, s obzirom na ishođenje privremene uporabne dozvole bez rješenja imovinskopravnih odnosa, to sve zajedno primjerice će se pokazati učinkovitim na ovom projektu izgradnje Pelješkog mosta, na čemu čestitam i ministarstvu i Hrvatskim cestama jer je kao što smo uči … prije dva dana u potpunosti odobrio 75% financiranje izgradnje Pelješkog mosta, ali da bi se to dogodilo bila i presudna odluka Vlade o financiranju izgradnje Pelješkog mosta, tako da je svakako to za pozdraviti, da ćemo kroz to jedno dobro usklađeno djelovanje oba ministarstva moći svjedočiti ubrzanoj izgradnji i realizaciji važnih infrastrukturnih u prvom redu prometnih projekta, ali to će se odnositi i na druge projekte. Jutros je gospođa Anka Mrak TAritaš se osvrnula na mogućnost legalizacije objekata, dakle građevina ne samo zgrada u RH koje smo donijeli 2011. kasnije i mijenjali 2012. godine, ja mislim da o tome treba razmisliti. Ali moj je stav sljedeći, možemo i sa ova dva zakona koja sam spominjao i Zakonom o cestama i Zakonom o gradnji pa i Zakonom o postupanju sa nezakonito izgrađenim zgradama pa i Zakonom o legalizaciji ako hoćete cjelokupnih svih onih građevina koje se ne mogu podvesti pod Zakon o postupanju sa nezakonito izgrađenim zgradama samo parcijalno, palijativno rješavamo probleme u Hrvatskoj. Da bismo mi riješili sustavno nama treba nova državna geodetska izmjera, novi katastar, nova zemljišna knjiga, time smo ne samo legalizirali ovo o čemu govorimo nego bismo mogli i ubrzati realizaciju svih investicija i projekata u RH. S obzirom da mi ostaje još malo vremena, ja bih se osvrnuo i na ovaj prijedlog zaključka kojega je klub SDP-a uputio u proceduru. I samo želim reći da se ovim ništa ne rješava. Naime vi znate da, ovdje se traži da se utvrdi cijena, ako sam dobro shvatio da se cijena trajektnih, karte trajektnih linija za vozila izjednači sa odgovarajućom dužinom autoceste pa da se cijena trajekta za određena vozila uskladi sa cijenom koju ta vozila plaćaju da se voze autocestom. U tom slučaju ako se, ili da ih se oslobodi. U tom slučaju ako je takav prijedlog onda je to praktično prelijevanje iz šupljeg u prazno jer ako to ne plati MUP platiti će Ministarstvo pomorstva, prometa i veza koje subvencionira pojedini državni [[Upadica Reiner: Hvala.]] tako da tu ne vidim neki veliki razlog. … [[Govornik se ne razumije.]] podržao da se olakša život otočanima. Hvala.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je uvaženog zastupnika Ivice Mišića. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Bačiću, gledajući ove rasprave uvijek steknem dojam kako koja dođe vlast tako naginje na svoju stranu. Nešto se nije završilo zato što je bila ova ili ona vlast, nešto nije dobiveno zato što je bila ova i ona vlast. Evo sad ja moram ponoviti ovo, u mojim Vinkovcima imamo obilaznicu gdje je prije 5 godina most napravljen i stoji, znači vodi nigdje a znamo da takvih ima puno u Hrvatskoj. Sada ste vi na vlasti, HDZ je sada na vlasti pa i vas molim da taj dio obilaznice već jednom se završi. Sami vidimo koliko smo pobacali novaca u neriješene stvari i to sam danas već i spominjao, neki mostovi koji ne vode nigdje, autoceste gdje su došle do Save a nisu drugo ni nastavljene, autocesta Sisak-Pelješki most i sve drugo. Pa vas molim dajte pošto ste vi sada na vlasti i vaš je ministar prometa neka probaju riješiti ovu obilaznicu oko Vinkovaca koje je stvarno, stvarno od krucijalnog značaja za građane Vinkovaca a vjerojatno ima i drugih gradova ali ja ću spomenuti Slavoniju koja je upropaštena pa i na ovaj način pa vas molim evo pošto ste na vlasti da to riješite. Hvala.
Evo odgovoriti će uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Kolega Mišić, slažem se s vama, čini mi se da je državni tajnik, dok ste vi meni replicirali to zabilježio pa da će možda kasnije i u završnom obraćanju se osvrnuti na vaš prijedlog. Slažem se s vama da izgradnja prometnica mora biti sustavna i proizlaziti iz Strategije razvoja, prometnog razvoja RH. Kada tu strategiju spominjem, onda ja moram izraziti žaljenje, to sam kao oporbeni zastupnik u nekoliko puta, navrata govorio i zamjerao Vladi što po meni je jedna od ključnih strategija razvija RH a to je Strategija prometnog razvoja, nije došla u ovaj Sabor. Što se saborski zastupnici nisu mogli očitovati o jednom tako važnom dokumentu kojega je tada Vlada donijela na svojoj sjednici u roku od 12 sekundi koliko je trajalo izlaganje tadašnjeg ministra u kojemu je obrazlagao na Vladi strategiju prometnog razvoja. Ja ne želim reći da je ta strategija bila loša ali je žalosno da saborski zastupnici nisu imali prilike se o tome oglasiti kada znam da je strategija koje je donesena 1999. godine dakle prije 18 godina tri dana, tadašnji Hrvatski sabor 1999. tri dana je raspravljao o prometnoj strategiji a mi 2015. godine nismo imali niti jednu mogućnost rasprave o takvoj strategiji. Inače kada konkretno, ako govorite o bilo kojem projektu ona Vlada mora donijeti četverogodišnji program razvoja cestovnog sustava, izgradnje cestovnog sustava i na temelju tog četverogodišnjeg programa onda se usvajaju godišnji programi. Kada bi se tako radilo a ja se nadam da će i to kasnije kolega Mihotić se na to osvrnuti, dakle mora postojati sustav a to je strategija prostornog uređenja, iz nje proizlazi četverogodišnji program izgradnje javnih cesta u Hrvatskoj, usvaja ga Vlada i nakon toga na prijedlog resornog ministarstva se rješavaju ove stvari koje ste vi naveli kako se ne bi dogodilo da se jedna prometnica napravi, u nju se ulože ogromna sredstva a kasnije onda nema smisla jer nije dovršen projekt.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Branka Grčića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dakle moram uvijek pojasniti neke stvari jer niti jedna priča nema jednu stranu medalje, uvijek postoje dvije strane medalje. Znači ako je nešto, ako su ceste ostale bez nekog novca onda taj novac nije nestao nego je prebačen negdje drugdje da bi se rješavali problemi tog sektora, u ovom slučaju Hrvatskih željeznica. Dakle Hrvatske željeznice su bile na dnu. Mi smo počeli proces restrukturiranja, tamo je trebalo isplatiti i ogromne otpremnine jer je ogroman broj ljudi otišao nažalost doma ali nije bilo ni socijalnih nekakvih nemira i ovoga i onoga jer jednostavno dobili su i nekakve pristojne naknade. Bili su svjesni toga da tamo ima previše ljudi, da se dalje ne može tako. I onda ste trebali neke novce namaknuti, ne samo za to nego i za neke druge stvari i taj novac je iz cesta dijelom, samo dijelom išao tamo za rješavanje problema a nije nigdje nestao i tu moramo javnosti jasno to, jasno to naznačiti. Prema tome postojao je cilj, bili smo svjesni svih ograničenja pa i činjenice da će Hrvatske ceste ostati bez jednog dijela novca pa će to biti manji servis na terenu. I na kraju smo zapravo našli kakvo takvo rješenje. Taj proces nije završio ali na vama je, na vašoj Vladi da taj daljnji proces restrukturiranja i željeznica a i cesta nastavite. I druga stvar, spomenuli ste Pelješki most, zahvalili ste se, odnosno čestitali, mogli ste bar malo reći i prošloj Vladi jer ja, moji suradnici, kolega Hajdaš i ta Vlada je ispregovarala financiranje Pelješkog mosta i on je imenom i prezimenom ušao u programske dokumente. Da toga nije bilo ništa ovo dalje se ne bi događalo. I toga moramo biti svjesni. Iako nam možda niste vjerovali da ćemo to napravili ali vidite došli smo u fazu vrlo zrelu.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Grčić i sam sam sudjelovao u izradi proračuna, državnog proračuna i u ministarstvu kao ministar i kao državni tajnik i znam koji su problemi kada treba se uklopiti u zadani deficit i kad morate svugdje polako ukidati nekome više, nekome manje. I kad vam je problem željeznice veliki, a s druge strane mislite da ćete kroz monetizaciju Hrvatskih cesta dijelom olakšati taj sektorski, taj cestovni sektor pa ćete sredstva prebaciti željeznici. I to je bio jedan legitiman rekao bih projekt vaše Vlade. Ali vam moram reći da to po meni nije bilo korektno prema onima koji plaćaju. Naime, kada vozač koji puni svoj rezervoar goriva osobnog automobila financira željeznicu malo mu je tu čudno, jer kad vi trošite svojim autom jednu cestu, javnu cestu, nerazvrstanu cestu onda tom naknadom iz goriva se pretpostavlja da bi ta sredstva trebala biti vraćena tamo gdje se taj novac ulaže a ne u željezničku infrastrukturu. To mi se čini da je bilo krivo postavljeno bez obzira i na stranu činjenica da ste jednostavno digli Hrvatskim autocestama koje su također bile u značajnim financijskim problemima s obzirom na velika sredstva zbog čega smo se zadužili. A što se tiče Pelješkog mosta ja vas mogu pohvaliti da ste napravili jedan korak koji je išao ka … [[Govornik se ne razumije.]] financiranja, ali vam nikad neću oprostiti da ste zaustavili njegovu izgradnju. Jer da smo godišnje od kada ste ga vi zaustavili do danas izdvajali iz proračuna svega 400 milijuna kuna bili bimo imali projekt i gradili bi ga hrvatski konzorciji. Mi bimo danas možda svjedočili da je na nogama Konstruktor, da je na nogama ostala preko financiranja izgradnje Pelješkog mosta i ostala Hidroelektra i ostala hrvatska građevinska infrastruktura i da bi se možda bilo to teško vrijeme krize koji je prošao građevinski sektor bili bi se našli u tom jednom projektu, doduše nisu to bila tolika sredstva ali možda bi taj hrvatski konzorcij danas bio.
Hvala. I zadnja replika uvažena zastupnica Marija Jelkovac. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Bačić, slažem se sa vašom konstatacijom iz rasprave da je u stvari najveći problem iz zakona koji je donesen 2014. godine proizlazi upravo iz nedostatnog, odnosno lošeg financiranja cestovnog sustava. Kako sam evo i u Županijskoj skupštini nema sjednice skupštine na kojoj se ne govori o problemima održavanja cesta, a odgovor je uvijek isti, nedostatna su sredstva. Dakle, tu su ogromni problemi. Godinama se nije dovoljno ulagalo u cestovni sustav i potrebe su sve veće i onda smo sad došli u situaciju da je jednostavno na lokalnu razinu su decentralizirano održavanje cesta pogotovo nerazvrstane ceste, pa je tako na primjer grad Karlovac dobio 158 kilometara nerazvrstanih cesta za održavanje, a to prate ne samo ceste, nego i mostovi koji su u lošem stanju. Pa smo imali nekoliko poplava, pa imamo klizišta itd. To su ogromni problemi. Zato mislim da upravo kod idućih promjena i novih zakona treba možda i do drugog čitanja razmisliti zaista o boljem financiranju. Hvala.
Odgovor uvaženog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, kolegice Jelkovac. Slažem se da je problem financiranja cestovne infrastrukture kako na lokalnoj, tako i na državnoj razini danas. Vjerujem da i ovaj prijedlog kojega smo iznijeli od 0,10 odnosno 10 lipa po litri goriva da neće tako lako sjesti ministarstvu s obzirom da svjedočimo kako je ovaj projekt reprograma, odnosno restrukturiranja, pa dijelom i povećanja cestarina bilo nužno napraviti ako smo se odlučili da nećemo ići u monetizaciju, privatizaciju Hrvatskih autocesta, pa svaka lipa u tom sektoru koja ostaje na nacionalnoj razini, na državnoj razini jako puno znači. Tako da neće biti jednostavno niti ovom našem zahtjevu udovoljiti. Ali kad znamo da smo to jednom imali, najgore je dakle jedva imao pa nemao. Je li? Tako je i u ovom slučaju. Mi smo, kad to govorim mi, govorim i u vaše ime jer ste sada govorili u ime grada Karlovca, u ime Karlovačke županije. Ta su sredstva bila na raspolaganju. Veliki su to iznosi kilometara kojima upravljaju ŽUC-evi, kojima upravljaju veliki gradovi. Nemaju za to dovoljno sredstava, a i te ceste nama svima služe kao što služe državnim cestama, kao što služe autoceste. Pa da bismo i taj dio cestovnog sektora, odnosno javnih cesta podigli na višu razinu ta bi sredstva jako dobro došla i ja se nadam da će i ministarstvo evo i državni tajnik, ministar, Vlada razumjeti potrebe lokalne i područne samouprave kako bi se i te ceste doista podigle na odgovarajuću razinu. Hvala.
Hvala. I zadnja replika uvaženog zastupnika Arsena Bauka. Izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Bačić, mislim da niste točno interpretirali moj prijedlog zaključka. Ja sam se inače javio za pojedinačnu raspravu, tu ću imati malo više vremena obrazložiti. Dakle, ovo se odnosi na, moj prijedlog zaključka se odnosi da policijska vozila, vozila Oružanih snaga, vatrogasna vozila, vozila hitne pomoći i vozila Gorske službe spašavanja ne plaćaju trajekt pod istim uvjetima kao i kad ne plaćaju cestarinu. To inače ima već za neka vozila, dakle već se to u jednom dijelu primjenjuje. Dakle, ovo je prijedlog da se taj dio izjednači pod istim uvjetima, da se ne plaća cestarina, da se ne plaća trajekt kad se ne plaća cestarina. Dakle, radi se o relativno malom broju vozila i radi se o pomoći prvenstveno dobrovoljnim vatrogasnim društvima sa otoka koji funkcioniraju kao udruge, dakle de facto lokalnoj samoupravi. I olakšava se službama koje rade na otocima, dakle da jeftinije, da na lakši način mogu doći. I moj prijedlog je inače, a to ste me zadnji put kada sam predložio zaključak oko one ploče, moj prijedlog je da se Vlada ne zaduži nego pozove, što je puno blaže, a mislim da ste uočili tu nježnu jednu crtu i da razmotri. Pa evo ja vas pozivam da imate povjerenje u Vladu da će ona razmotriti i možda doći do ovoga što ste vi rekli, a možda kada razmotri i zaključiti da se ovo može provesti. Naime, ovo je jedan od prijedloga koje sam dobio sa terena od nestranačkih i drugih ljudi koji doista su aktivni prvenstveno se odnosi na vatrogasce, da bi ovo u značajnoj mjeri olakšalo njihovo funkcioniranje, a ne bi bio za društvo veliki problem.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Bauk je isto otočanin kao ja pa onda na jednaki način senzibiliziran za probleme otočana. Osim vozila DVD-a iz vašeg prijedloga, sva druga vozila u pravilu vozila čiji je vlasnik institucija RH. Dakle ukoliko mi oslobodimo to vozilo koje je primjerice policijsko, hitne medicinske službe itd. to što ćemo mi vozilo osloboditi i oni neće platiti u pravilu 90% Jadroliniji koja održava 90% linija za povezivanje hrvatskih otoka, Jadrolinija će za to vozilo uredno oslobodit će ako zakon tako kaže, ali ne ovaj nego Zakon o javnom linijskom obalnom pomorskom prometu koji govori što treba i kome biti besplatno ili na bilo koji drugi način subvencionirana ta trajektna karta Jadrolinija će uredno tu cijenu karte fakturirati istoj toj agenciji. Prema tome, to što ćemo uštediti na jednome to će koštati opet taj isti proračun. Prema tome ja nemam ništa protiv da pojednostavimo policiji, vatrogascima, hitnoj službi, sanitetu sve moguće cijene karata prema otocima ali odmah znamo da će to platiti jedan drugi džep državnom proračunu odnosno to će isto platiti ovo isto ministarstvo putem svoje Agencije za javni obalni linijski prijevoz kako Jadroliniji tako i svim brodarima koji pružaju uslugu tim istim vozilima da dođu do otoka. Samo sam to htio reći da pozdravljam da bude jeftino otočanima, ali umjesto što će otočanima platiti platit će MUP umjesto MUP-a će tu kartu sufinancirati ovo ministarstvo. To sam samo htio reći.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je ona uvaženog zastupnika Blaženka Bobana.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatsko sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Ne mogu ne primijetiti da ove popodnevne rasprave kako o ovom današnjem zakonu tako o niz drugih zakona su puno kvalitetnije. Razlog je vjerojatno jednostavan ugase se svjetla reflektora, posveti se stvar struci, a onda politikantstvo ili politički poeni poglavito sada uoči lokalnih izbora na neki način padaju u sjenu. Pred nama je zakon o izmjenama i dopunama i to šesta izmjena i dopuna ovog Zakona o cestama. Ja sam inače pobornik, a dok sam bio i na lokalnoj razini toga da svaki zakon kada doživi tri izmjene i dopune zakona ide se u izradu novog cjelovitog zakona. Jednostavna je priča iz razloga što na neki način birokratske i administrativne zavrzlame su svedene na minimum, a i čitaču samog zakona ne donosi odnosno pojašnjava stvari onakve kakve jesu. Kroz samu repliku jednu kolegici Anki Mrak Taritaš sam govorio o jednom segmentu, a sada ću još jednom pojasniti i na neki način odgovoriti kolegici Anki Mrak Taritaš na njen odgovor u replici. Mi danas imamo koridore uz državne ceste koje su 25 metara sa ruba zemljišta vezana za lokacijsku dozvolu s jedne strane pa 25 metara s druge strane. Veliki problem je to donijelo evo sada u aktualnoj legalizaciji. Gospođa Anka je kroz svoju raspravu rekla odnosno odgovor replici meni rekla da postoji jedna uredba ili jedna u zakonu o legalizaciji da službenik na terenu, ponavljam može takvu stvar legalizirati i sagledati. U pravilu sve ono što se može, vjerujte mi zbog linije manjeg otpora službenici na terenu takve odluke neće donositi. Zato je bitno korigirati. O.k. koridor prometnice neizgrađene ili u izgradnji može biti tih 25 metara s obe strane prometnice, ali kada se prometnica već izgradila, kada je prometnica gotova onda je uistinu potrebno dati, da li kroz Zakon o građenju ili ovaj zakon da se taj koridor smanji iz više razloga. Prije svega u obalnom području jako puno imate i objekata koji su vezani na državne odnosno županijske prometnice, na koncu to je izlaz iz objekata na komunikaciju. Drugi razlog je održavanje tog prostora. Znam, u zakonu kaže održavat će državne ceste ili eventualno lokalna zajednica, ali imate jako mnogo privatnih posjeda, čovjek kojemu je oduzeta mogućnost bilo kakvog korištenja tog prostora unutar koridora u smislu građenja naravno neće ni posvetiti pažnju toj čestici zemlje. I zato je jako bitno smanjiti prostor tog koridora kada je već prometna izgrađena i kada je definirana točna trasa prometnice. Dok nije izgrađena postoji uvijek mogućnost lagane izmjene projekte, pa lokacijske, pa građevinske zbog objektivnih okolnosti i pomicanja u prostoru koridora. Ali kada je već izgrađena uistinu o tome treba promisliti. Još jednu stvar i to sam također kroz repliku rekao da ću se kroz pojedinačnu raspravu osvrnuti, a to je dualizam održavanja na državnim cestama u prostorima ograničenim prostornim planovima lokalnih zajednica. Sada vam je situacija na terenu otprilike ovakva, državne ceste održavaju bojanje ceste, asfaltiranje i čišćenje snijega, sve ostalo je stvar koncesionara kojeg odabere lokalna uprava u području lokalne uprave za održavanje nerazvrstanih prometnica. Imate situaciju uslijed nekakve ili nezgode, nesreće, bilo čega, prolije se na voznom traku ulje, pijesak, bilo što. U praksi koncesionar državne ceste je dužan doći ograditi taj dio a onda koncesionar lokalne sredine to dužan doći i očistiti. To moramo uistinu pojednostaviti. Da li do drugog čitanja ili nekim novim cjelovitim zakonom na volju stručnim službama. Nadalje, imate javne rasvjete koje se nalaze na državnim prometnicama. Tu javnu rasvjetu plaća lokalna zajednica. Plaćanje lokalnih zajednica te javne rasvjete nije problem možda sada ni u samim sredstvima financijskim plaćanja ali koncesionar javne rasvjete unutar lokalne zajednice svaki put mora zvati koncesionara državnih cesta na tom području da bi mu dao suglasnost da može ići promijeniti rasvjetu na javnom stupu kojeg plaća lokalna zajednica i održava. Isti slučaj je sa čišćenjem pijeska uz rub prometnica, to je obveza po sadašnjem zakonu, lokalne uprave odnosno koncesionara lokalne uprave. Ali pijesak ne može koncesionar čistiti dok ne dobije suglasnost koncesionara državne ceste. Dakle taj dualizam na samim prometnicama državne ili županijske razine unutar jedne lokalne zajednice uistinu se mora pojednostaviti. Ne prejudiciram na koji način, da li će to ostati obveza u financijskom smislu lokalne zajednice ili će ostati obveza državnih cesta, odnosno koncesionara državnim cesta to će struka odrediti. E sada vi govorite, vjerojatno će netko postaviti pitanje pa oko toga nije baš potrebno, tu su jedni do drugih i rješavati će se. Međutim, kroz jedan primjer. Moguće je da se dogodi nesreća na državnoj cesti zbog prolivenog ulja, pijeska ili ne znam čega. Je li znate tko na državnoj cesti u tom slučaju plaća odštetu i tko je kriv? U slučaju tužbe sudionika u prometnoj nesreći? Lokalna zajednica. Lokalna zajednica. To nije dopustivo. Zašto? Zato što iz ovog već rečenog dualizma održavanja prometnica unutar prostora lokalne zajednice je ta, kako smo već rekli, ulje, pijesak ili slično odgovorno za prometnu nesreću koja se dogodila, samim time odgovorna je, koncesionar lokalne zajednice na toj prometnici za neizvršavanje svojih obveza. A njega prijeći koncesionar državnih cesta za ući u, reći ćemo tako, možemo reći i u posjed. Zato ovaj problem unutar lokalnih zajednica, dakle prostorom, omeđenim prostornim planovima pojedine lokalne zajednice a da je nadležnost ili rangiranost ceste državnog ili županijske razine, mora se riješiti nekakvom novom ili izmjenom zakona do drugog čitanja ili nekakvim novim, ja plediram cjelovitim zakonom da ne dođe do dualizma. A na koji ga način riješiti to će struka puno bolje znati. I za sam kraj, ovaj prijedlog dopuna, izmjena i dopuna zakona je jako, išao u jako pozitivnom smjeru naprijed poglavito za sredine kojima će financijska pomoć prilikom čišćenja snijega pa i nekih drugih aktivnosti jako dobro doći jer znam i u našoj županiji puno lakše je bilo, doduše mi dolje nemamo toliko velikih problema ali unazad 3 godine je bilo zaista velikih problema, možda puno više se osjetilo jer zato što nismo tako pripremljeni nego u nekim drugim sredinama naše domovine. Ali puno lakše se očistilo u lokalnim zajednicama koje su potencijal proračunski puno veći a nažalost veliki dio prometnica zbog proširenosti manjih lokalnih zajednica i zbog dužine državnih i županijskih cesta nisu bile u stanju. Zato pohvaljujem ovaj prijedlog zakona u tom kontekstu. I još jednom vas molim sagledajte još jednom do drugog čitanja ovaj dualizam održavanja na državnim i županijskim cestama unutar pojedinih lokalnih zajednica. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je uvaženog zastupnika Ivana Pernara. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Pa htio bih reći da evo, pričamo o tim Izmjenama zakona o cestama već dulje vrijeme međutim glavna izmjena koja muči naše građane je poskupljenje cestarina na autocestama br. 1 a br. 2 lažno obećanje MOST-a da će uvesti vinjete. Mi u Hrvatskoj plaćamo najskuplje autoceste valjda u Europi. Za primjer u Švicarskoj je godišnja vinjeta 35 eura, godišnja vinjeta dame i gospodo 200 kuna. Vi za 200 kuna ne možete otići od Zagreba do Dubrovnika. I žao mi je što se o tom problemu ovdje ne govori jer se mnogi ljudi na kraju ne voze autocestama zbog njihove skupoće. I onda se u konačnici čak dolazi do pada prihoda. I kažem, uporno se ta tema ignorira a zašto ja ne znam. Hvala.
Sljedeća replika je uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Boban, zaista i prije podne a i sad smo spomenuli, odnosno vi ste spomenuli problem koji nastaje sa tim koridorima i sa kućama koje su napravljene u koridorima nakon što su ceste dobile svoju funkciju, odnosno one su izgrađene. I mogu samo ponoviti i odnosno mogu još jedanput apelirati, kada je bila rasprava o Zakonu o legalizaciji, tada smo ukazivali, ja sam ukazivala i na tu odredbu članka 6. da se jasno definira da se može legalizirati i na prostorima koji su od javne namjene a koji su privedeni namjeni. U tome je bitno. To znači da planske koridore štitimo i dalje a da ono što je već definirano tako bude. U Zakonu o legalizaciji zaista postoji odredba da je i sad moguće legalizirati uz to da nadležno tijelo da suglasnost. I vi i ja znamo da nadležna tijela ako baš ne moraju ne bi se oni šteli u to mešati kako bi mi ovdje rekli. No međutim i zato je dobro da možda kroz ovu izmjenu Zakona o legalizaciji to napravimo. Ja se inače zalažem da kad su nekakvi ekstremi u prostoru, da kad su nekakve devijacije u prostoru, a to su velika količina nezakonito izgrađenih zgrada moramo znati da je velika zaista i ima puno građevina, infrastrukturne namjere koje su nelegalno izgrađene, da onda napravimo jedan zakon. Jer je i prije temeljem Zakona o prostornom uređenju i temeljem Zakona o gradnji bila moguća legalizacija. No međutim, ljudi su se teško odlučivali na to. Ako to imamo onda je bolje donijeti propis, ali propis mora biti zaista brz i ekspeditivan, tako da se ja zalažem da ovo što govorite bude u Zakonu o legalizaciji koji ide u drugo čitanje, a ne u Zakonima o cestama. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Bobana.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Da gospođo Mrak-Taritaš sa vama ću sa zadovoljstvom podijeliti dio rasprave i odgovorit na repliku, za razliku od politikantstva ovdje pa neću odgovarati na replike. Znate situacija, pojasnio sam u samoj raspravi. Postoji mogućnost, kada se ishoduje građevinska dozvola za određenu prometnicu onda ona čak i ne završava lokacijska sa samim rubom nogostupa. Postoji mogućnost da po projektu može biti nekakav pokos, pa i taj pokos ulazi u lokacijsku dozvolu. I taj pokos može biti nekih 5, 10 metara, 15 metara pokos. Pa iza tog pokosa tek kreće ova odredba od 25 metara koridora što znači da od samog ruba nogostupa može se dogoditi da bude i po 30 i po 40 metara zemljišta koji je na neki način u samom koridoru. I najveći problem, ja nisam toliki pobornik ni da se sve i svašta legalizira, apsolutno se sa vama slažem, ali ne možemo službenicima na terenu ostaviti mogućnost, to se vi sa mnom, ja se nadam slažete jer oni u pravilu linijom manjeg otpora ali i ovom nesretnom atmosferom koja je u Hrvatskoj već godinama vlada osjećaja odgovornosti hoće li me netko prozvati ili neće prozvati, onda on najlakše kaže nema dozvole na tom području. A postoji mogućnost kažem vam i do 50, 60 metara da nema. E sad se postavlja problem održavanja tog prostora, raslinja, trave i svega ostalog na tom području. Može biti privatna čestica ponovit ću, vlasnik isfrustriran što ne može ta nikakvi građevinski zahvat imati na svojoj vlastitoj čestici, neće ni održavat, neće ni radit. Državne ceste ili koncesionar lokalne ceste sigurno neće tako duboko s prometnice ići po 25 ili 30 metara. I onda se stvara problem, a da ne govorim o našem području i dojam turistički uz prometnice ostaje jako grub. Evo na taj način sam mislio da treba korigirati taj odnos, a poglavito za prometnice koje su izgrađene. Hvala.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je ona uvaženog zastupnika Damira Felaka.
Štovani gospodine dopredsjedniče Hrvatskog sabora, gospođe i gospodo iz ministarstva, kolegice i kolege zastupnici. Pa prije svega dozvolite da izrazim potporu ovim izmjenama i dopunama Zakona o cestama. Mislim da će one doprinijeti kvalitetnijem obavljanju ove djelatnosti, djelatnosti upravljanja cestama. No, javio sam se jer je ovo prilika koju su koristili većina drugih zastupnika da progovorim o problemima koji tište kraj iz kojeg ja dolazim, a to je Koprivničko-križevačka županija Koprivnica. Ovdje je već puno toga rečeno o nedostatku sredstava koje imaju Županijske uprave za ceste. To je krenulo negdje 2013. godine jače, makar slažem se i sa kolegom čini mi se Vešligajom koji jasno u ime SDP-a rekao nije sve počelo s 2013. a stvarno nije. I do onda nisu Županijske uprave za ceste imale dovoljno sredstava za održavanje cesta, ali onda se to još radikaliziralo kada im se uzelo ovih famoznih 250 milijuna kuna. To je znači u ove nekakve 4, 5 godina samo Županijska uprava za ceste Koprivnice, odnosno Križevci koja gospodari županijskim i lokalnim cestama na području naše županije zakinuta za 32 milijuna kuna. Isto tako, onaj izvorni prihod Županijske uprave za ceste koji ide na broj vozila, nije velik jer postoji svega 46000 vozila na području naše županije, tako da županijska uprava raspolaže sa svega 28 milijuna kuna sredstava u ovoj godini za održavanje i izgradnju županijskih prometnica. Ako znademo da imamo 840 km cesta tog ranga županijskog i lokalnog, onda vam je jasno da su to kud i kamo nedostatna sredstva. I moram priznat da sam bio malo zavidan kada je kolega Borić rekao da su oni u nekakvih 18 godina ako se ne varam od '98. pa do 2016. u njegovoj županiji potrošili oko 2 milijuna kuna po jednom kilometru, po mojem izračunu kod nas je to nekakvih 750 tisuća kuna. I svake godine je situacija sve gora. Znači prometnice koje su županijskog ranga danas, koje su nekad davno prevučene asfaltnim slojem danas polako prelaze u makadame što je nedopustivo ali na žalost jednostavno nema sredstava da se to popravi i da se barem održava na onom nekakvom nivou na kojem je bilo hajde recimo prije 5 ili 10 godina. Zato u svakom slučaju podržavam onaj prijedlog koji je došao od kolege Škorića u ime našega kluba da se 10 lipa izdvoji za županijske i lokalne ceste, jer mislim da bi se time barem donekle saniralo ovo stanje. Isto tako kad govorim o nerazvrstanim cestama koje su na teret jedinicama lokalne samouprave i tu treba pronaći nekakvo rješenje za financiranje toga, ali mislim da je tu prije svega rješenje u decentralizaciji sredstava prema jedinicama lokalne samouprave gdje bi se onda dio tih sredstava koristio i za održavanje ili modernizaciju ovih nerazvrstanih cesta. Jer moramo znati da s porastom broja vozila i svega toga, da se i te ceste sve više koriste, a jasno da nikako nismo u istom položaju, znači mi na kontinentu, barem ovom dijelu gdje ima manje vozila, gdje imamo manje prihode i manje sredstava za ulaganje u takve ceste od onih koji recimo imaju veće prihode zbog većeg broja vozila i mogu na puno kvalitetniji način održavati te ceste i modernizirati ih. To je otprilike što se tiče problem županijskog i lokalnog ranga je stvarno velik i ja tražim da se izmijeni taj pravilnik, da se županijskim upravama dadu daleko veća sredstva i ono što je više puta napominjalo više zastupnika, da se odrede valjani prioriteti i kriteriji koji će koliko toliko zadovoljiti sve. Ja znadem da neki i danas dobro prolaze jer imaju veći broj automobila odnosno vozila na svojem području i oni su zadovoljni sa prihodima županijske uprave i mogu raditi dosta toga, no nažalost većina županija i županijskih uprava nije u tom položaju. Reći ću i par riječi oko autoceste jer evo ovdje se poziva stalno pojedini kolege zastupnici da pređemo na vožnju autocestama, da se smanji cestarina, pa mi bi u Koprivničko-križevačkoj županiji to vrlo rado učinili ali na području naše županije nema niti jednog kilometra autoceste. Prošle godine je konačno završen jedan manji dio kraka podravsko-bilogorskog ipsilona od 12,5km nakon sedam godina gradnje kao brza cesta. Ja bi volio da se ta gradnja nastavi, znači to je došla ceste do Križevaca, ja bi volio i kako je to gospodin Bauk rekao, nježno upozoravam svoju Vladu da se učini maksimalni napor da se što prije krene u otkup zemljišta i da se gradi cesta dalje prema Koprivnici. A isto tako da se dovrši barem ovaj dio kraka prema Bjelovaru koji je već dobrim dijelom i izgrađen, trebaju još određena sredstva da se završi i taj pravac gdje se dalje nastavlja jasno prema Virovitici, što je isto spominjano jer cijeli taj morate znati da cijeli taj dio sjeverne Hrvatske nema nikakvih modernih niti autocesta niti brzih cesta. A na taj dio se onda može vezati i dio Koprivničko-križevačke županije pogotovo onaj istočni dio od Đurđevca i okolice. I kao što je kolega Bačić rekao za vrijeme Kukuriku koalicije od 2012. godine do 2016. godine jednostavno taj dio zemlje je nekako zaboravljen. Još 2009. je potpisan ugovor o izgradnji ovog podravsko-bilogorskog ipsilona, na kraju ovih sedam godina se uspjelo završiti ovih 12,5km poluautoceste do Križevaca, ostalo ili se nije počelo graditi ili je u nekakvoj fazi poluzavršenosti. Stalno se govori da nema sredstava. Ja znadem da su veliki dugovi za ranije izgrađene autoceste i sve ostalo, ali imamo primjer da je nedavno otvorena hajdašiana i javno se hvali da je u jedan dio Hrvatske ovdje na kontinentu uloženo preko 500 milijuna kuna, gle čuda upravo u onaj dio od kuda je došao ministar prometa za vrijeme Kukuriku vlasti. Znači sredstava je bilo, mi smo preskočeni u te četiri godine to je evidentno kao i neki drugi jer spominjali su se ovdje i neki mostovi u blizini Vukovara itd., očigledno su neki prioriteti neke druge ceste postali prioriteti. Ja se nadam da ćemo se vratiti nečemu što smo još 2009. godine potpisali ugovor i da ćemo konačno na bilo koji način nastaviti izgradnju ovog podravsko-bilogorskog ipsilona jer i Podravci i bilogorci i cijeli taj središnji i sjeverni dio Hrvatske također zaslužuje da barem dobije priliku da plaća cestarinu pa ako se neće onda voziti autocestom onda će to biti kriva ili skupa autocesta ili nešto drugo, ali dajte nam bar priliku da se možemo voziti autocestom jer mi autoceste nemamo za razliku od većine drugih krajeva u Hrvatskoj. Što se tiče samih ovih izmjena i dopuna zakona ja ih pozdravljam i smatram da su kvalitetne. Još jednom napominjem, imaju apsolutno potporu, a nadam se da ćete do drugog čitanja usvojiti ovaj prijedlog da se barem ovih 10 lipa preusmjeri prema ŽUC-evim jer nama na terenu bi to jako puno pomoglo. I naglašavam da ta sredstva stvarno trebaju i tu se slažem biti dijeljenja bez bilo kakvih političkih kriterija nego broju vozila, prema protočnosti, prema onome gdje ta sredstva treba najviše i upotrijebiti. Ja znam da se ne može graditi sve od jedanput, ali ipak nekakvom pravičnom raspodjelom, ja mislim da bi svi barem bili djelomično zadovoljni. Evo hvala lijepa.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje ima uistinu cijeli niz replika pa ćemo krenuti redom. Prvi je uvaženi zastupnik Ivan Pernar.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Kaže kolega iz HDZ-a da se slaže s izmjenama zakona, međutim slagao se je gospodin i sa time da se uvodi porez na nekretnine, slagao se očito i sa time da poskupe autoceste, on se sa svime slaže. Vjerojatno se slaže i sa time da se ukinu Hrvatski studiji, da se prestane sa upisom studenata na prvu godinu Studija filozofije, a sada evo kaže slaže se i sa ovim izmjenama. Što hoću reći je sljedeće, kakav god Vlada prijedlog dala gospoda iz HDZ-a će se slagati i znači nema tu kritične misli, apstraktne misli, samostalnog razmišljanja. Postoji samo kolektivna grupa dizača ruku koja nas sve zajedno vodi u propast. Hvala.
Hvala. Odgovor na vašu repliku dat će uvaženi zastupnik Felak.
Gospodine predsjedavajući. Odgovor će biti vrlo kratak. Ovo stvarno sve što je ovdje izrečeno nema veze s ovom temom niti s ovim što sam ja govorio, ali gospodinu Pernaru i nema velikog smisla odgovarati. On je otvorio ovdje još pet, šest tema koje bi zahtijevale puno dužu raspravu, a mislim niti je on spreman za takovu raspravu, niti o tome nešto puno zna, ali bitno da se javi.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Tulia Demetlike.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Predstavnici ministarstva. Evo ja ću se osvrnuti na ovo što ste rekli da sigurno smo svi u ovoj sabornici za kvalitetnije ceste, za veću sigurnost, za ulaganje, ali me čudi stav, ne samo vas nego upravo članova HDZ-a koji danas govore da će podržati ovaj zakon u cilju decentralizacije i poticanja tih 10 lipa da se daju županijskim upravama za ceste. Međutim, u samom ovom prijedlogu izmjena i dopuna ovoga zakona kaže da će se ograničiti sredstva koja su za financiranje građenja i održavanja. E sada meni tu nije jasno. Znači ograničavamo sredstva i sljedeće je da ograničavanje predmetnih sredstava događa se zbog fiskalne konsolidacije. To znači da iz ovih sredstava koje danas već imamo za održavanje će se koristiti ta sredstva najvjerojatnije za vraćanje dugova jer nije dovoljno samo povećati cestarine nego moramo oduzeti ova sredstva. Tako da mi ta formula jednostavno nije jasna. Svi ste ili većina danas iz jedne i druge strane govorili o kilometrima, o tanju cesta, imamo i prijedlog na koji način predlaže udruga županijskih uprava za ceste na nivou znači republike na koji način isfinancirati upravo potrebe za županijske i lokalne i nerazvrstane ceste. Međutim iz ovog predloženog zakona, ne znam da li će to pravilnik detaljno pokazati ali ja ne vidim na koji način se tu decentralizira. Da li se decentralizira zato što su sredstva prebačena od Hrvatskih cesta sada u nadležnost ministarstva tj. Vlade i onda da oni raspoređuju te novce po nekom ključu. I ono tih 0,10kuna ili 10 lipa, da li će se oni dijeliti prema ostvarenom mjestu gdje se naplaćuju, znači tamo gdje ima većeg prometa, gdje ima veće potrošnje goriva, gdje ima veće potrošnje i time automatski i ceste pa da se tamo može i više investirati ili će opet ići po, kojem ključu? Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Fleaka.
Štovani gospodine zastupniče, ova sredstva koja velite ograničavaju se iznosom u proračunu to je iz tog razloga da bi se spriječilo prekomjerno zaduživanje, prekomjerno zaduživanje da se znači sredstva u tom dijelu ograniče da se znade koliko se može trošiti. Ne znam da li ste bili nazočni ovdje u sabornici kada je ispred kluba govorio naš predstavnik i gdje je pojasnio ovih 10 lipa, gdje je on kazao da bi se u članku 91. znači u stavku 2. naknada iz stavka 1. ovog članka uplaćuje se po litri naplaćene trošarine na energente i to iznos od 20 kuna na račun Hrvatskih autocesta, iznos 80kn na račun Hrvatskih cesta d.o.o.. Ovih 80 kuna znači bi se raspodijelilo na način da 70, 0,80, da 0,70kn ide na račun Hrvatskih cesta a 10 lipa za potrebe ŽUC-a prema posebnom pravilniku računajući na broj kilometara prije svega koje pojedina županijska uprava za ceste pokriva. Evo, hvala lijepa.
Mi ćemo se vratiti našoj točci. Imamo još niz replika na izlaganje uvaženog kolege Felaka. Sljedeća replika je kolege Petra Škorića, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče, poštovani kolega Felak. Pa u jednom dijelu bih samo vas ispravio kad ste kazali da nisu svi problemi krenuli 2012. nego da je toga bilo i ranije. Ja se s tim slažem, ali evo spomenut ću jedno pitanje i jedan problem koji je dosta stvorio problema i dosta centralizirao sustav i unio nemir, a riječ je o tome da se godišnja naknada za javne ceste koja se plaća pri registraciji vozila sada nalazi nažalost na popisu parafiskalnih nameta i kao takva ona je smanjena za oko 100 milijuna kuna u 2016. godini odlukom bivših ministara iz SDP-ove vlade. Dakle po Zakonu o cestama to je glavna i namjenska naknada samo za županijske i lokalne ceste jer se preko 95% tih sredstava koristi kao izravno ulaganje u cestovnu infrastrukturu. To treba formirati kao namjenski porez za županijske ceste i uskladiti sa potrebama ulaganja u ovu vrstu cesta jer to utječe i na godišnji trošak vozila u iznosu od svega 1%, rasterećenje gospodarstva treba tražiti među stvarnim parafiskalnim nametima jer ovo je itekako vidljivo ulaganje, dakle gdje gotovo cijeli prihod ide u samu cestu i ne može se nazivati parafiskalnim nametima. Prema tome, naknada za ceste nije običan parafiskalni namet, to je namjensko ulaganje u proizvodnju cestovne infrastrukture, iako je jedna Njemačka uvela poseban porez za ceste smatram da je potrebno i ovaj parafiskalni namet skinuti ga kao takvoga i na drugačiji način regulirati to pitanje. Hvala.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Felak. Nećete, hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Tomislava Žagara. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Felak, dakle oko nekih stvari se zasigurno slažemo i eto i ja dolazim sa županije Virovitičko-podravske iz mog mjesta do najbliže autocesta je 100km. Trošarinu plaćamo za gorivo svi i zbog toga sam svojevremeno kada se donosila ova izmjena zakona vezano za trošarine gdje se ovaj dio smanjio za autoceste, a povećao se za Hrvatske ceste zdušno podržao jer mislim da Hrvatske ceste u našim krajevima već što prije trebali dovesti brzu cestu o kojoj ste govorili. U tom dijelu se potpuno slažemo. Ono što, a naravno da je uvijek nekakva kampanja predizborna. Ja vidim to iz lokalnih medija na području moje županije i treba biti do kraja i nekad iskreni iako evo sada lokalni mediji na mojoj županiji pišu kako je isključivo i oni ne mogu kolegu Đakića više ne znam kako da ga nazovu … ili kako zastupnik Đakić bivši župan i ministar Tolušić su isključivo zaslužni za sjevernu obilaznicu koja se gradi oko Virovitice, a pazite, ta sjeverna Virovitica je počela se graditi 2014. godine, vrijednost je 118,5 milijuna kuna s PDV-om, dužine od 9,1km. Ona je dio buduće brze ceste Ormož-Varaždin-Virovitica-Ilok. Međutim kada govorimo o brzoj cesti podravskom ipsilonu ta priča ne ide znate od Siniše Hajdaša Dončića, ona ide od 2004. godine još, pa 2007. bila je povijesna sjednica vlade, povijesna u odnosu na Viroviticu u Virovitici kada je najavljena ponovno ta brza cesta, pa onda 2009. imamo prekategorizaciju znači iz brze ceste se ta cesta pretvara u autocestu, znači ovaj dio od čvora Svete Helene do Koprivnice i Gole dužine 86km u autocestu A12, a cesta od čvora … do Bjelovara-Virovitice-Terezinog Polja dužine 86km u cestu A13. Međutim s obzirom na količinu prometa, s obzirom na to u kakvim uvjetima i gospodarskim na kraju krajeva i općenito socijalnim uvjetima stanovnici evo recimo Virovitičko-podravske županije žive teško očekivat da bi oni mogli financirati tu cestu. A meni je isteklo vrijeme pa neću.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Felak.
Štovani kolega, pa drago mi je da se slažete u većini sa mojim izlaganjem. Ja podržavam sve ovo što ste rekli i točno je, ja sam i rekao da ta priča 2009. godine ako se ja ne varam potpisan je ugovor o izgradnji ipsilona o kojem se govorilo i puno prije, da li pod tim nazivom ili parcijalno o cesti prema Virovitici i ovoj cesti prema Križevcima i Koprivnici onda negdje 2009. se to počelo nazivati Podravsko-bilogorskim ipsilonom ako se ne varam i velim jedan krak prema Bjelovaru i nastavno prema za sada samo prema Bjelovaru jednim dijelom izgrađen. I ja se apsolutno zalažem za to da se izgradnja tog dijela da se za to ipak na neki način iznađu sredstva i da se to što prije završi jer je šteta da je većina cestovnih objekata na tom pravcu izgrađena i da se to ne dovrši do kraja i pusti u promet pa bi ta cesta ipak došla puno bliže Virovitici. I jasno zalažem se i za to da se nastavi sa radnjama koje su potrebne, predradnjama za daljnju izgradnju od Bjelovara prema Virovitici jer kao što sam rekao, taj cijeli sjeverni dio Hrvatske je bez kilometra autoceste ili poluautoceste. I sigurno da bi nam vrlo drago bilo da se što skorije počne razmišljati i o tzv. podravskoj magistrali koja danas prolazi gotovo isključivo kroz naseljena mjesta, a mislim da bi ju trebalo izmaknuti i od slovenske granice pa do kako je planirano nekad Vukovara i Iloka izgraditi kao ili autocestu ili poluautocestu i to apsolutno podržavam. Samo jasno, sve je stvar mogućnosti i sredstava, ali da barem završimo ovo što smo započeli pa da imamo cestu barem do Bjelovara pa bi bilo lakše doći onda do Virovitice, a i istočnom dijelu Koprivničke županije oko Đurđevca puno lakše i brže doć do Zagreba. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeća je replika uvaženog zastupnika Vedrana Babića. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Felak, ja sam pozorno slušao vašu raspravu i mogu se složiti s vama oko mnogih stvari, tim više oko vašeg prijedloga za na neki način sufinanciranje kako županijskih tako i lokalnih cesta jer sam iz Daruvara. Naših tablica ima stvarno svuda, ali grad Daruvar od toga nema apsolutno ništa. Također daruvarske tablice imate i u Pakracu, Grubišnom Polju, nikakvih prihoda, evo kolegica kaže u Rijeci, ali matične su tablice u Pakracu, Grubišnom Polju, Grđevci, da ne nabrajam dalje. Ono što završi, završi u dva ŽUC-a koji rasporede novac po vlastitom nahođenju i također ta vaša inicijativa mi se svakako sviđa i svakako bi ju podržao ako bi se ikako našla u raspravi. Moram se nadovezati evo, nadovezati se na repliku kolege Žagara na Podravsko-bilovarski ipsilon. Taj ipsilon je postao, mogu reći ipsilon slučaj jer primijetio sam da ni vama ni kolegi Žagaru je promakao odgovor ministra Butkovića zastupniku Kosoru u pogledu pitanja nastavka gradnje ceste prema Bjelovaru. Sami ste rekli da treba pristupiti pravično prema broju vozila, protočnosti. Mogu reći da Bjelovar, da je protočnost na bjelovarskom dijelu puno veća nego na koprivničkom. Ali ono odgovara u smislu da će se graditi jedna cesta, preprojektirati dokumentacija. Žao mi je što nema zastupnika iz Virovitice koji su u poziciji u HDZ-u da vidim kako bi prokomentirali tu situaciju i kada se može očekivati onda brza cesta u Virovitici. Evo volio bih da mi odgovorite na to pitanje. Hvala.
Evo, odgovor uvaženog zastupnika Felaka.
Štovani kolega Babiću, pa ja sam u svojem početku rekao da ću nježno upozoriti svoju Vladu da se sa nekim stvarima i prioritetima jednostavno ne mogu složiti i to je upravo to. Smatram da bi taj projekata koji je započet prije znači svojih 8 godina trebalo dovršiti i da bi on trebao biti u redu prioriteta pri vrhu a da bi neki drugi projekti ipak trebali pričekati. A inače ovo što se tiče ovih daruvarskih registracija, ja sam se stvarno ponadao da ste vi u Daruvaru odjedanput počeli kupovati nova i kvalitetna vozila i da je to razlog zašto ih ima tako puno na cestama. Sada ste me malo razočarali.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Arsena Bauka.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Felak, ja sam u vaše, najprije zahvaljujem što ste citirali i okarakterizirali moj prijedlog zaključka i ponašanja prema Vladi kao nježno, to inače nije moj običaj ali znate kako je, treba se prilagoditi. Iz vaše rasprave ja sam shvatio da ste malo previše naglasili ulaganje u ceste u Krapinsko-zagorskoj županiji i to povezali sa činjenicom odakle dolazi ministar i činjenicom koja je vlast u toj županiji pa da ne ostane samo na tome da se malo ipak dojam više uskladi sa stvarnim stanjem. Dakle u Splitsko-dalmatinskoj županiji na vlasti je HDZ već 6.-ti mandat. Pa ipak je za vrijeme ministra iz Zagorja i ministra iz SDP-a nekoliko značajnih projekata što započeto, što završeno. Primjerice cesta, brza cesta Solin-Klis nakon više od 25 godina započela je još u SFRJ koja je ustvari spuštanje sa autoceste A1 prema Splitu, dakle koju, i naravno veza Splita sa zaleđem. Zatim je tu cesta kroz Kaštela, koja još nije završena ali je u visokoj fazi gotovosti koja spaja Zračnu luku Split i cijeli dakle dio Kaštela, Trogira i dalje prema Šibeniku. Također je za vrijeme mandata gospodina Hajdaša-Dončića. Zatim trogirski most, koji evo i vidimo da ima određenih problema pa ja pozivam Vladu da što prije riješi probleme sa vijaduktom a ne da se traži novi izvođač, tko zna koliko će to trajati. Zatim Zračna luka Dubrovnik, u Dubrovniku, odnosno općini Konavle gdje je također HDZ na vlasti, pa cesta Vrgorac-Ploče, završetak autoceste. Prema tome i u drugim dijelovima Hrvatske se dosta radilo da ne bi ostalo samo na ovome što ste vi rekli da se samo u … [[Govornik se ne razumije.]] ulagalo. Hvala.
Odgovor uvaženog zastupnika Felaka.
Štovani kolega, pa vi ste ovo točno rekli, ja bih bio najsretniji da se po istim kriterijima gradilo i u mojoj županiji. Recimo u prošlom sazivu Sabora kada je bila podudarnost vlasti u gradu Koprivnici koja je jedna od najtvrđih utvrda SDP-a u Hrvatskoj, valjda uz Rijeku i još neke. Ovdje su sjedila tri saborska zastupnika iz Koprivnice, dva iz SDP-a i 1 iz HSU-a. I u te 4 godine nije napravljen znači niti kilometar bilo kakve ceste ili pruge prema Koprivnici i što ja uzimam za zlo upravo vašoj stranci i zastupnicima koji su sjedili ovdje u Saboru. Ovi projekti koje ste nabrojali su hvale vrijedni. To znači da su se ljudi iz tih krajeva borili za svoj kraj i da su uspjeli izboriti da se ti projekti, da se ti projekti ostvare u njihovom kraju jer znamo da i vi dolazite iz tih južnih krajeva pa ste vjerojatno i vi sudjelovali u lobiranju za te projekte bez obzira što ste u različitim strankama. No nažalost, velim ja mogu konstatirati da su tri Koprivničanca, odnosno jedna Koprivničanka i dva Koprivničanca sjedila u ovom Saboru a da je cesta došla do Križevaca. Možda im u Križevcima podignu nekakvu spomenploču ili proglase jednu ulicu ili barem ovaj izlazak s autoceste njihovim imenom ali nažalost cesta nije išla dalje nego je tamo gdje je.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega Felak, vidimo da ste vi ovako vrlo strastveni kada treba govoriti o cestama „Hajdašijanama“ i bivšim Vladama SDP-a, ali ima i cesta „Kalmetina“. Dajte kada govorite o tim nazivima cestama po ministrima i te se prisjetite. Imate recimo taj Pelješki mosta, također ste neke mostove spominjali, tko je potpisao ugovor koji je poništen i napravio štetu 250 milijuna kuna hrvatskom proračunu a sada moramo graditi po drugoj građevinskoj dozvoli isti taj most na drugom mjestu? Možda da je tih 250 milijuna kuna sačuvano, možda bi bilo za vaš ipsilon podravski koji tako rado spominjete. Ali pri tome vas molim samo nemojte da taj podravski ipsilon bude kao onaj istarski ipsilon jer to je ipsilon gdje se najskuplje cestarine plaćaju na svijetu a još k tome država to mora sufinancirati. Pa evo Hrvatska država sa 3,5 milijarde kuna sufinancira taj ipsilon a nikakvu korist nema. Pa dajte molim vas onda kada ste već kod tog ipsilona, dajte neki drugi model potražite barem da onda kada već koncesionar uzima svu dobit da Hrvatska ne mora ništa plaćati. To bi bilo jako dobro onda bi možda ostalo i za neke druge krajeve Hrvatske gdje bi se moglo također investirati bez obzira na to da li je zastupnik slučajno od tamo ili nije od tamo, da li vodi kampanju za lokalne izbore ili ne. Hvala lijepa.
Odgovorit će poštovani zastupnik Felak.
Štovani kolega Bunjac, mi smo danas na Mandatno-imunitetnom povjerenstvu imali jedan zahtjev za skidanje vašeg imuniteta povodom jedne privatne tužbe gdje ste isto barem kako je u tužbi navedeno, a i sjećam se te vaše rasprave u Saboru spominjali velika kaznena djela, velike iznose. Pa ako imate saznanja o ovih 250 milijuna kuna da je počinjeno nekakvo kazneno djelo ja bih vas molio da to ne iznosite ovdje u Saboru nego prijavite nadležnim tijelima kome treba prijaviti. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] A to je vaš problem što vi ne vjerujete u institucije, ja vjerujem u institucije ove države i smatram da stvari treba rješavati kroz institucije jer jedino je tako moguće u uređenoj državi, u uređenom društvu. Ako vi u to ne vjerujete onda je to vaš problem. Ali onda nemojte ni iznositi ovakve činjenice, jer velim bit će i više onda valjda zahtjeva da vam se skine imunitet. Što se tiče ipsilona, koncesionara i svega kako tu voli reći jedan kolega, kolega bivši dopredsjednik Vlade ther is no free lunch. Znači nema besplatnog ručka. Ako nešto sagradimo, ako sagradimo cestu treba ju i otplatiti. Imamo različite modele. Na Istarskom ipsilonu imamo primjer koncesionara i vidimo koliko je ta cesta skuplja od one cestarine koja se plaća na onim cestama koji su u državnim rukama bez obzira i na ovo sitno poskupljenje koje se događa ovih dana još uvijek po kilometru autoceste puno jeftinije se vozit po autocestama u Hrvatskoj koje su u vlasništvu Hrvatske države, a nisu u rukama koncesionara a za to je najbolji primjer upravo Istarski ipsilon. Što se tiče Podravsko-bilogorskog ipsilona on nije zamišljen kao autocesta sada i na njemu se ne plaća naknada makar ja sam rekao da se i sagradi i autocesta i da se i plaća određena cestarina ja vjerujem da bi se ljudi iz tih krajeva Hrvatske vozili po toj cesti i plaćali cestarinu samo da mogu što jednostavnije i brže doći do Zagreba ili drugdje u Europu i svijet. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Saše Đujića, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Felak ja sam pažljivo pratio vašu raspravu, a da vam se javim za repliku potakla me upravo vaša rasprava o autocestama. I onda vi kažete da nije izgrađeni kilometar autoceste u vašoj županiji pogotovo u vrijeme kukuriku vlasti, a spominjali ste 2009. i potpis ugovora o brzoj cesti, odnosno današnjoj autocesti tada. Koliko se ja sjećam to, 2009. taj ugovor o gradnji brze ceste potpisao je Ivo Sanader i to nekakvih mjesec dana prije lokalnih izbora, dva, tri mjeseca prije nego je dao ostavku, a iza toga je još dvije godine bila HDZ-ova vlast koja po tom pitanju nije napravila ništa. I drago mi je da ste to spomenuli, jer to je upravo pokazatelj pred ove lokalne izbore da građani vaše županije HDZ-u vjerovati ne mogu, da ih stalno varaju i da ste ih već više puta prevarili. Znači od 2007. preko 2009. pa do današnjih dana. Drugo, spominjali ste isto da je napravljena cesta u Zagorju Hajdašina baš od kuda dolazi ministar, a koliko cesta i kilometara je napravljeno u Zadarskoj županiji od kuda je dolazio gospodin Kalmeta i to ono što je najgore cesta od nikud do nikud. Vi ste u HDZ-u patentirali taj način gradnje, pa evo i u Karlovačkoj županiji imamo most pokojnog ministra Vukelića koji je most bez ceste od nikud do nikud. A zamislite kolega Felak koliko bi cesta tek moglo biti izgrađeno u Hrvatskoj, pa tako i u vašoj županiji da nije bilo FIMI Medie, da se tuneli u Hrvatskoj nisu farbali tri puta, da vaš šef carine sa crnim torbama nije izvlačio novac iz javnih poduzeća, novac hrvatskih građana koliko bi onda kilometara ceste mogli imati. I to nemojte reći da institucije rade svoj posao jer institucije po tom pitanju rade svoj posao, ali druge institucije koje ne funkcioniraju u ovoj zemlji konstantno ruše taj postupak. Ali dajte ono budite malo samokritični i realni. Hvala vam lijepo.
Odgovor poštovanog zastupnika Felaka.
Štovani kolega, vi ste ovdje naveli sad jasno kada se nema pravih argumenata onda je najbolje prijeći u napad pa spominjati ove veće toliko puta spominjane afere koje imaju svoj sudski, koje će dobiti u konačnici valjda svoj sudski epilog. Sad bih ja vama trebao početi nabrajati ne znam Marinu Lovrić Merzel, bivšeg gradonačelnika Vukovara gospodina Sabu, pa zadnju aferu koja se ticala ovih nekih dnevnica ali to nema smisla [[Upadica: Ceste su tema.]] Ceste su tema, točno ali vi ste otvorili ove neke stvari koje nemaju nikakve veze sa cestama [[Upadica predsjednik: Molim vas nemojmo dobacivati s mjesta.]] U ovom dijelu ja sam rekao da ne počinju problemi u cestogradnji sa 2012. godinom ako ste me pravilno slušali. Ja sam vam spomenuo cestu po vašem ministru, pa neću valjda po svojem. Ja se nadam da, a ja se nadam da nećemo valjda i nakon mandata sadašnjega ministra imat neku cestu koja će bit po njemu spominjana. Ali nadam se ako će i biti [[Upadica Reiner: Molim vas nemojte dobacivati.]] da će biti po dobrom spominjana, a da ćemo se svi složiti da je ta cesta bila onda i potrebna, pa nek' se zove i Olegiana ali ako nam je svima potrebna. Evo hvala lijepo.
Hvala lijepa. I sad imamo pojedinačnu raspravu uvaženog zastupnika Arsena Bauka.
Kolega Felak kud ste spomenuli Saši ministra Butkovića koji dolazi baš iz njegovog grada. On će bit sretan, ja ću prenijeti kolega, da. Inače ja neću ovako u napad, ja ću više sitnim vezom sredinom terena. Dakle, poštovani gospodine potpredsjedniče ja ću se držat onoliko teme koliko ima veze autoceste sa trajektnim vezama. Za nas otočane je to jedno te isto, pa vas ja pozivam da tim metrom mjerite jer se ja držim teme, pa u tom smislu da mi dopustite da inače netko drugi to možda ne bi. Dakle ja sam predložio kao zastupnik pojedinac, nisam htio u to klub uvlačiti ovaj prijedlog zaključka. Kolega Bačić je nešto o njemu rekao, ali ja bih ga želio u pojedinačnoj raspravi malo bolje objasniti. Dakle ovo se odnosi i to je točno rečeno na to da nešto nećemo platiti iz jedne stavke proračuna nego iz druge i da to neće platiti lokalna samouprava koja mahom financira dobrovoljna vatrogasna društva na otocima i drugdje nego da će se jednim dijelom time pomoći iz državnog proračuna. Ne radi se o nekim velikim novcima. I smisao je ustvari pa i ovog zakona i svih zakona koji donosi Hrvatski sabor da se kaže da nešto će jedan dio građana platiti, a da će koristiti drugi dio građana. Tako funkcionira i zdravstveni sustav i obrazovni sustav, funkcioniraju kulturne institucije pa onda tako može funkcionirati i ovaj dio, dakle to se radi o čistoj nekakvoj preraspodjeli. Uostalom i popust koji imamo kao građani i na trajektima netko drugi plaća. Umirovljenici imaju besplatne trajekte također neko drugi to plati. Prema tome u tom smislu nije sporno da se i prijedlog zaključka kojeg sam predložio, a koji je vrlo nježan i blag, dakle poziva se Vlada RH da prilikom izrade predlaganja konačnog prijedloga zakona, razmotri i predloži i zakonodavno rješenje kojim bi se korištenje trajektnih linija za policijska vozila, vozila oružanih snaga, vatrogasna vozila, vozila hitne pomoći i vozila GSS-a izjednačilo s plaćanjem korištenja autocesta i objekata na državnim cestama na način kako je predviđeno u članku 6. Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o cestama, odnosno da se ta dva zakona usklade. To bi to značilo. Dakle da se Zakon o linijskom i pomorskom obalnom prijevozu uskladi kada se donese ovaj Zakon o cestama, a najbolje da se to napravi na istoj sjednici. To je srž i smisao mog prijedloga. U obrazloženju vrlo je jednostavno, da se radu institucija koje rade i na otocima odnosno DVD-a sa otoka da im se omogući jednaki uvjeti kako to imaju i oni na kopnu. Nama ljeti dolaze vatrogasci sa kopna sa kontinenta, također i naši vatrogasci ponekad odlaze na intervencije preko i naravno da je dobro da budu u istom statusu sa svojim kolegama. To je ustvari najveći dio koji bi se prihvaćanjem ne zaključka nego nakon razmatranja prijedloga zaključka kada bi Vlada analizirala to dobro, to bi bila posljedica. Prema tome evo ja sam iz prošlog zaključka koji sam predložio onako tvrdo da se nešto zadužuje naučio nešto i ovako sam blagom i nježnom formulacijom pokazao veliko povjerenje prema Vladi da će nakon što razmotri moj prijedlog donijeti najbolju odluku barem u tom slučaju. Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče na tolerantnom shvaćanju teme. Hvala.
Molim, molim, vi ste valjda igrali isto na kartu da ja imam neke veze s otocima, ali ja shvaćam koliko je to važno za otočane kao ceste za one koji žive na kopnu. No imamo nekoliko replika na vaše izlaganje. Prva je ona uvaženog zastupnika Josipa Borića. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bauk, vidljivo je da ste kandidat za župana i da ste naučili gotovo sve što se tiče cesta u Splitsko-dalmatinskoj županiji. Znate koje su u obnovi, koje tek trebaju, koje su već krenule za mandata vaše vlade, znači pripremate se. Sada je ovo bio jedan mali predizborni ovako jedan trik kao pričamo o Zakonu o cestama, a ovo sve što ste rekli odnosi se na jedan drugi zakon pa povlačite parabolu. I sve je uredu, znači možemo govoriti što želimo. Ali činjenica jest da već imamo za vozila hitne pomoći popust, da popust za otočane je nešto što plaća ono što ste vi rekli neki drugi građani, ali isto tako poznaju popust i neka druga prijevozna sredstva u javnom prijevozu. I u ZET-u imate određene popuste i u nekim drugim oblicima prijevoza imate popuste i mislim da tu ništa nije sporno tko će nešto platiti. Uvijek plate građani. Međutim, mi smo htjeli čuti od vas iz SDP-a da li ste vi zaista suzdržani na ovaj zakon i zbog čega je to tako kada nudi zaista dobre stvari i zbog čega ne želite podržati ovaj zakon i u prvom čitanju pa i u drugom ako ćemo odraditi ono što se ovdje pojavilo kao primjedba, već inzistirate na nekim drugim stvarima koje jednostavno nemaju baš previše veze s ovim zakonom. To bi se odnosilo na Zakon o javnolinijskom obalnom prijevozu i vjerujem da ćemo u ovom mandatu i taj zakon izmijeniti. Prvo na redu su koncesioniranja državnih trajektnih linija, a onda i razgovori o tome što i kako ponuditi otočanima u smislu sada pripremljenih izmjena Zakona o otocima.
Odgovor poštovano zastupnika Arsena Bauka.
Gospodine zastupniče, stav kluba SDP-a iznio je predstavnik kluba u svojoj raspravi. Vi ste mu replicirati, po mojoj ocjeni ste čak i radili manju kampanju našim kandidatima u Krapinsko-zagorskoj županiji, ali to je moja ocjena, sada radite i meni. Hvala. Međutim, za projekte u Splitsko-dalmatinskoj županiji ja sam znao davno prije nego što sam postao, ustvari još formalno nisam postao kandidat za župana. Ja odgovorno već od 2003. sam kandidat na listi u 10. izbornoj jedinici, mislim da sam jedini koji je tu uspio biti tu pet, šest mandata. Polako, ima vremena. Tako da ustvari htio sam reć da ne bi povezivao te dvije stvari. Dakle ja sam relativno dobro upoznat sa događajima u svojoj županiji kako u otočnom, tako u obalnom, tako i u zaleđu naše županije. A i vi ste bili kandidat za župana, ja ću se truditi dobiti veći postotak nego ste vi dobili 2009. godine ili 2013., koje je ono bilo. Što se tiče ovoga što ste rekli, ja sam shvatio da vi ćete podržati prijedlog zaključka, obzirom da je formuliran dosta nježno i konstruktivno, to će biti dodatni poticaj za ostale i nježne konstruktivne prijedloge sa naše strane. Ako i ne bude bar ću moći vas na to upozoravati tijekom još ovih nekoliko mjeseci koliko traje moj zastupnički mandat ako pobijedim. Zahvaljujem.
Dobro, nisam baš siguran da je kolega Borić sretan sa ovim odgovorom ali sljedeća replika je uvaženog zastupnika Petra Škorića. Izvolite.
Pa evo ja odustajem od replike, biti ću nježan.
Od ove puste nježnosti danas ne znam gdje ćemo. Uvaženi zastupnik je isto, ima repliku.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Bauk, amandman kojega ste vi predložili, ustvari prijedlog jednog zaključka kojim kako sami kažete nježno se obraćate Vladi pa je pozivate da usvoji prijedlog koji je moram reći ustvari bio još 1997. godine kada je donesen Zakon o otocima, sastavni dio tog izvornog zakona o otocima. Onda je vaša Vlada 2001. godine vaša Vlada pokojnog premijera Ivice Račana promijenila i htjela je da je pitanje problematike prijevoza sa kopna na otoke i obrnuto se provodi kroz jedinstveni zakon a to je onaj upravo zakon kojega je spomenuo kolega Borić a to je Zakon o javno linijskom obalnom pomorskom prijevozu gdje su tada definirane i cijene odnosno parametri koji definiraju cijenu a ti se parametri definiraju samom Uredbom o javnom linijskom obalnom pomorskom prometu koja iz tog zakona proizlazi. Ono što sam ja i u svom izlaganju vama rekao a i sada ću vam replicirati dakle mi smo u ovom prošlom mandatu, dakle u 8. sazivu Sabora na prijedlog kluba SDP-a ako se sjećate i moj suotočanin gospodin Davor Penić je upravo točno pogodio zakon i predložio je da se za prijevoz na otok i sa otoka omogući besplatan prijevoz vozilima sanitetskih, dakle domova zdravlja jer je već postojala mogućnost besplatnog prijevoza za vozila hitne pomoći a onda smo tim amandmanom usvojili da se to odnosi i na sanitetska vozila, dakle vozila domova zdravlja pri čemu sam ja i tada rekao da ćemo, to smo usvojili samo država s time nije rasterećena već je umjesto Ministarstva zdravlja, to će, ili županije, to se da plaćati Ministarstvo mora, … [[Govornik se ne razumije.]] agencija. I ja vjerujem da ćemo i nas dvojca imati još prilike cijeli ovaj mandat sudjelovati ovako u replikama jedan drugome tako da ne trebate brinuti da ćete vi tako brzo otići iz Sabora, vi ćete lijepo ovdje u tim klupama kao predsjednik Kluba zastupnika SDP-a još imati dosta prilike replicirati nama iz kluba HDZ-a. Hvala.
Odgovor uvaženog zastupnika Arsena Bauka.
Reklo bi se sve po pravilima struke. Na meni je da govorim da ću dobiti a na vama da neću. Dakle, eh sad, dakle ja se sjećam tog amandmana koji je podnio kolega Davor Penić ali on je izglasan zahvaljujući glasovima MOST-a, vi u HDZ-u ste bili protiv. Državni tajnik, odnosno sadašnji, odnosno tadašnji zamjenik ministra a i mi drugi smo u čudu gledali što se događa. To je inače u povijesti Hrvatskog sabora mislim jedini oporbeni amandman koji je Vlada odbila da je ušao u prijedlog zakona. Meni je drago gospodine potpredsjedniče da je to baš na zakonu koji se tiče otočana. To isto pokazuje da ponekad možemo prijeći te stroge stranačke granice i dosta nježno diskutirati i replicirati. Dakle, ja sam rekao i u pojedinačnoj raspravi da se zalažem da se napravi to da se u ovom slučaju ne plaća iz proračuna dobrovoljnih vatrogasnih društava koje u pravilu pune gradovi i općine nego da se plati iz državnog proračuna ali da to razmotri po ovom prijedlogu zaključka Vlada, vidi o kojem se iznosu otprilike radi i da kaže, O.K, puno je novaca, ne može, neka i dalje plaća ali ne vjerujem da će se raditi o puno novaca. U tom smislu je, mislim da sam sa retorikom i sa formulacijom pogodio ono što bi trebalo napraviti u ovom slučaju. Pa evo i ja se nadam i potpori kluba HDZ-a u tom smislu. Hvala.
Hvala lijepa. Završna riječ biti će uvaženog državnog tajnika u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture gospodina Tomislava Mihotića.
Najprije što se tiče ovog prijedloga gospodina Bauka, ne mogu o njemu raspravljati ali ovo nije predmet ovog zakona prema tome ne možemo ga prihvatiti kao takvoga. Ovo se regulira zakonima o linijskoj plovidbi, Zakonom o otocima. Na tim raspravama će vjerojatno biti dalje argumentirano obrazloženo što se traži i kako. Bitne stvari u ovom zakonu o kojima su tekle rasprave i bile primjedbe odnose se na brdsko-planinska područja i na kriterije kojim će se dodjeljivati ova sredstva. Mi ćemo do drugog čitanja razraditi i naznačiti kriterije temeljem kojih će se sredstva raspodjeljivati a sam pravilnik će biti donesen nakon donošenja izmjena i dopuna zakona. Druga stvar je bila vezana najviše za ŽUC-eve i način financiranja ŽUC-eva. Paralelno sa donošenjem ovog zakona radi se restrukturiranje cijelog cestovnog sektora. Jedna od točaka koja se u njemu razrađuje je sigurno i način financiranja ŽUC-eva jer ŽUC-evi jesu dovedeni u situaciju da sa milijardu i 200 milijuna kuna koliko su sve ukupno imali na raspolaganju 2012. godine su sada pali negdje po prilici na 700 milijuna kuna financiranja i tih 20 tisuća kilometara okvirno između 18 i 20, nešto je prebačeno gradovima velikim, je sasvim sigurno nedovoljno da se održava ovim sredstvima koja su danas na raspolaganju. Dva glavna izvora za financiranje, tj. prvi glavni je bio kod registracije vozila, drugi je bio iz ove trošarine na gorivo koji je sveden gotovo na nulu. To ćemo vodit računa i iznaći način financiranja da županijske ceste i nivo cesta županijskih i lokalnih koje održavaju ostane na primjerenom nivou, a sam taj nivo održavanja se također definira kroz radne skupine koje uz pomoć Svjetske banke rade pravilnike koji će definirat nivo koji te ceste moraju zadovoljavat. Prema tome, to su ove dvi glavne stvari o kojima smo pričali. Mislim da dalje od toga komentari na ostale nisu bile primjedbe, nego rasprave nisu potrebni. Što se tiče ovih nekih detalja vezano za obilaznicu Vinkovaca vezano za Podravski ipsilon to su sigurno projekti koje ćemo u narednom periodu nastaviti razvijati i realizirati. Nisu ni sad zaustavljeni, ali sigurno ćemo ih u ovom četverogodišnjem razdoblju dovesti do kraja. Hvala.
Hvala. Imamo dvije replike na vaše izlaganje. Prva je uvaženog zastupnika Arsena Bauka, izvolite.
Zahvaljujem gospodine državni tajniče. Ja mogu prihvatiti da vi ne smatrate da se ne može prihvatiti zaključak, ali se ne slažem sa argumentacijom. Dakle, ja upravo u zaključku i govorim da je ovo tema drugog zakona, dakle Zakona o obalnom linijskom prometu i samo pozivam Vladu da kad pošalje Zakon o cestama da ta dva zakona uskladi na način kako je predviđeno u Zakonu o cestama. To je moj, to je sukus mog prijedloga. Naime, vi u stvari niste meni odgovorili na meritum. Dakle, jel' se vi slažete pa da to u nekoj formi onda napravimo ili ne? Dakle postoji nekoliko načina koje ja mogu mimo ovog zaključka u formalnom dijelu napravit. Mogu predložit izmjenu Zakona o obalnom linijskom prometu, mogu predložiti tematsku raspravu na Odboru za pomorstvo pa onda se o tome raspravlja. Ali ovo je najjednostavniji način. Dakle, kada već radite Zakon o cestama uskladite to u jednom trenutku, ne morate odmah. Mislim dakle to je sukus mog prijedloga zaključka. Ako vi to ne prihvaćate ja mogu samo zaključiti da se vi uopće ne slažete sa meritumom onoga što ja predlažem što bi onda imalo potpuno drugačiju. Onda to isto tako kažite pa ćemo se onda oko toga raspravljati. Dakle, ako formalno mislite da ovo nije u redu od ovog zaključka nikakve ni štete, ni koristi vama kao ministarstvu. Vi ne morate čak i da ga Sabor prihvati po njemu postupiti ni prvo, ni zadnje. Ali me zanima vaš stav o meritumu, dakle da li ste za to da se vozila ova koja se odnosi, dakle na otocima, a tu se prvenstveno odnosi na dobrovoljna vatrogasna društva izjednače sa ovima na kopnu ili ne. Dakle, to je jedino moje pitanje koje bih ja želio čuti od predstavnika Vlade ili od predstavnika vladajuće većine, a ne se izvlačiti na formalne dijelove. Dakle, ovo je zaključak skoro pa neformalan, a vaš odgovor je strogo formalan i to me malo žalosti moram priznati. Zahvaljujem.
Hvala. Sljedeća replika je uvažene zastupnice Ljubice Lukačić.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa uvaženi državni tajniče, evo ja na kraju ove rasprave moram nešto reći obzirom da je nekoliko osoba sa invaliditetom gledajući ovu raspravu u jutarnjem dijelu inzistiralo, odnosno pitali su zašto nitko u ovoj sabornici pa čak ni ja ne spominje problem osoba sa invaliditetom iz ovog zakona. Naime, vi vjerojatno znate da je pravobraniteljica za osobe sa invaliditetom već u nekoliko navrata inzistirala da se članak 88. promijeni jer on u ovom trenutku na neki način diskriminira osobe sa invaliditetom međusobno. Do izmjene ovog članka ovim izmjenama i dopunama nije došlo i ja znam da i to niste mogli sada učiniti, znam koji su razlozi, znam da se trebaju osigurati i sredstva za provedbu ovog dijela, a i znam da postoje i tehnički razlozi zbog kojeg se nije moglo pristupiti ovim izmjenama. Stoga vas molim obzirom da imam saznanja da će se ići u donošenje novog Zakona o cestama, molim vas vjerujem da za to ima dovoljno vremena pa vas molim da razradite sve mogućnosti kako bi se mogao ovaj članak doraditi, preurediti ili u potpunosti izmijeniti a na način da osobe sa invaliditetom i to one kojima je to potrebno imaju pravo na oslobađanje od plaćanja cestarine po uzoru na oslobađanje od plaćanja parkirnih mjesta. Dakle, po uzoru na znak pristupačnosti. Hvala vam lijepa [[Upadica Mihotić: To ćemo sasvim sigurno.]]
Hvala. Odgovor će dati državni tajnik Tomislav Mihotić.
Ovo ćemo sasvim sigurno razmotriti kod izrade novoga zakona. Sad jednostavno primjedba kasno došla, nije bilo moguće ni razraditi tehnički ali znamo u čemu je problem i vodit ćemo o tome računa.
Hvala vam lijepa. S time zaključujem raspravu, a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. I danas ćemo s time završiti sa radom, a sutra ćemo onda u 9,30 početi sa raspravom Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o arhivskom gradivu i arhivima, prvo čitanje, P.Z. br. 104. Želim vam ugodno veče! SJEDNICA PREKINUTA U 17,19 SATI.
Sljedeći je zakona Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o cestama, prvo čitanje, P.Z. br. 111. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prvo, prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o cestama. Drugo, sve primjedbe i prijedlozi iz rasprave bit će dostavljeni predlagatelju da ih uzme u obzir prilikom izrade konačnog prijedloga zakona. Molim uključite se i glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova, 81 za, 36 suzdržanih i 1 protiv donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Zastupnik Arsen Bauk predložio je Hrvatskom saboru donošenje zaključka koji glasi: Poziva se Vlada RH da prilikom izrade predlaganja konačnog prijedloga zakona razmotri i predloži i zakonodavno rješenje kojim bi se korištenje trajektnih linija prijevoz vozila s kopna na otok i obratno za policijska vozila, vozila Oružanih snaga, vatrogasna vozila, vozila hitne pomoći i vozila Gorske službe spašavanja izjednačilo sa plaćanjem korištenja autocesta i objekata na državnim cestama na način kako je predviđeno u članku 6. Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o cestama, P.Z. br. 111. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja nije prihvatio predloženi zaključak. Dajem na glasovanje zaključak koji je predložio zastupnik Arsen Bauk. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da većinom glasova navedeni zaključak nije usvojen. Cijenjene zastupnice i zastupnici, počinjemo s radom plenarne sjednice. Zastupnik Aleksić.