80. Návrh střednědobých výdajových rámců na léta 2016 a 2017 /sněmovní tisk 332/ Prosím, aby návrh odůvodnil místopředseda vlády a ministr financí Andrej Babiš. Pardon, pane vicepremiére, prosím ještě pana poslance, on ještě oznámí něco - technickou poznámku.
Vážené dámy a vážení pánové, při hlasování o rozpočtu jsem hlasoval "ne", ale bohužel zaznělo "ano". Z toho důvodu žádám o opravu, protože v době prosperity bych nehlasoval pro rozpočet se záporným výsledkem. Děkuji.
Nezpochybňujete hlasování, je to pouze pro stenozáznam. Děkuji. Nyní předávám slovo panu ministrovi Babišovi. Prosím, pane ministře.
Já vám děkuji, pane předsedající. Dámy a pánové, současně s návrhem zákona o státním rozpočtu na rok 2015 vláda předkládá i návrh střednědobých výdajových rámců na léta 2016 a 2017. Střednědobý výdajový rámec tvoří celkové výdaje státního rozpočtu a státních fondů. Výdajové rámce jsou zpracovány v metodice sestavování státního rozpočtu a jsou konsolidované o dotační vztahy mezi státním rozpočtem a státními fondy. Východiska při zpracování střednědobých výdajových rámců na léta 2016 a 2017 byla stejná jako při zpracování návrhu rozpočtu na rok 2015. Ve výdajových rámcích na léta 2016 a 2017 nejsou zahrnuty výdaje vázané na příjmy z rozpočtu Evropské unie a finančních mechanismů. Pro rok 2016 jsou navrženy výdaje centrální vlády ve výši 1 182,4 mld. Kč, což tvoří výdaje státního rozpočtu 1 131,1 mld. Kč. Tyto výdaje jsou sníženy o dotace pro státní fondy ve výši 21,5 mld. Kč a výdaje státních fondů ve výši 51,3 mld Kč. Podíl deficitu veřejných rozpočtů na HDP je navržen ve výši 1,5 % v metodice ESA 95. Střednědobý výdajový rámec navržený pro rok 2017 činí 1 215 mld. Kč, z čehož připadá na státní rozpočet 1 161,1 mld. Kč. Tyto výdaje jsou sníženy o dotace pro státní fondy ve výši 24,4 mld. Kč a na státní fondy 53,9 mld. Kč. Podíl deficitu veřejných rozpočtů na HDP v metodice ESA 95 je pro rok 2016 navržen ve výši 0,7 %. Podrobný komentář k návrhu výdajových rámců na léta 2016 a 2017 je uveden ve střednědobém výhledu státního rozpočtu České republiky na léta 2016 a 2017, který byl Poslanecké sněmovně Parlamentu České republiky předložen současně s návrhem zákona o státním rozpočtu České republiky na rok 2015 na vědomí. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu ministrovi Babišovi. Tento sněmovní tisk projednal rozpočtový výbor, jehož usnesení vám bylo doručeno jako sněmovní tisk 332/1. Nyní prosím pana předsedu rozpočtového výboru, zpravodaje tohoto výboru pana poslance Václava Votavu, aby informoval o jednání výboru a přednesl návrh usnesení Poslanecké sněmovny. Prosím, pane předsedo, máte slovo.
Dobré odpoledne, dámy a pánové, pane místopředsedo. Dovolím si vás seznámit s usnesením rozpočtového výboru z jeho 16. schůze konané dne 20. listopadu 2014 k návrhu střednědobých výdajových rámců na léta 2016 a 2017, sněmovní tisk 332. Po úvodních slovech rozpočtový výbor Poslanecké sněmovny Parlamentu 1. konstatuje, že a) usnesením Poslanecké sněmovny číslo 409/2014 byl stanoven výdajový rámec na rok 2016 ve výši 1 bilion 191 mld. korun. Nově se navrhuje na tento rok jeho snížení o 8,6 mld. Kč; b) střednědobý výdajový rámec na rok 2016 po změně a střednědobý výdajový rámec na rok 2017,vyjádřeno v metodice sestavování státního rozpočtu a konsolidované, činí státní rozpočet a státní fondy 2016 1 bilion 182 mld. 400 mil., rok 2017 1 bilion 215 mld.; [[V sále je nepříjemný ruch.]] 2. doporučuje Poslanecké sněmovně, aby přijala následující usnesení: Poslanecká sněmovna stanoví střednědobý výdajový rámec na rok 2016 v nové výši 1 bilion 182 mld. 400 mil. Kč a na rok 2017 ve výši 1 bilion 215 mld. 500 mil. Kč; 3. zmocňuje předsedu zpravodaje, aby s tímto usnesením seznámil Poslaneckou sněmovnu Parlamentu České republiky, což jsem také učinil. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu zpravodaji. Zahajuji všeobecnou rozpravu, do které se jako první přihlásil předseda poslaneckého klubu TOP 09 a Starostové Miroslav Kalousek. Prosím, pane předsedo, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Vážené dámy, vážení pánové, dovolte jenom stručný komentář k střednědobým výdajovým rámcům, tedy k predikci, jak vláda předpokládá příjmy a výdaje veřejných rozpočtů a jejich segmentů, kterými jsou především státní rozpočet a mimorozpočtové fondy. Nejprve se budu chvilku věnovat příjmové straně bilance. Kdybych akceptoval - zdůrazňuji, že bych nikdy neakceptoval, ale kdybych akceptoval předpokládanou daňovou legislativu pro léta 2015, 2016 a 2017, tak bych souhlasil s oněmi navrženými příjmy. Vycházejí z aktuální predikce, vycházejí z předpokladu mírného hospodářského růstu a z výběru daní. Nepřijde-li, a doufejme, že nepřijde, žádný exogenní šok, je skutečně možné s takovýmito příjmy počítat. Proto bych, kdybych akceptoval tu legislativu, předložil na místě pana ministra v zásadě stejná čísla. Předložil bych je proto, že bych nikdy nechtěl obtěžovat živnostníky každoměsíčním, a nikoliv pouze kvartálním hlášením DPH, že bych nepřemýšlel o něčem tak nákladném, obtěžujícím a nevýnosném, jako bude elektronická evidence tržeb, a neblouznil bych o tom, že přesvědčím celou Evropu, aby si zrušila svůj panevropský systém DPH, kde v okamžiku, kdy by každý si směl rozhodnout o tom, jakou komoditu dá nebo nedá do reverse charge, tak se ten systém rozpadá. Pan ministr je přesvědčen, že díky tomu, že zvýší administrativní náklady u živnostníků, že zvýší administrativní náklady na správu daně a že poměrně velmi silně zatíží výdaje státního rozpočtu nejenom investicí elektronické -
Já se velmi omlouvám, pane předsedo, ale dovoluji si vás přerušit a poprosit o to, abyste posečkal, než se sněmovna uklidní, než ti, kteří mluví a nemají, přeruší své hovory. Ještě chvilku a začnu je jmenovat.
Jsou tací, které nepřesvědčíte, že nemají mluvit, pane předsedající.
Je to ale moje práce, musím se o to snažit. Prosím, pane předsedo, máte slovo.
- zatíží elektronickou evidencí tržeb nejen investiční výdaje státního rozpočtu, ale pak především každoroční provozní výdaje na podporu tohoto systému, budou to takové datové schránky dvě, obávám se, že mnohem nákladnější, a je přesvědčen, že tyto kroky, o kterých tu mluví při každé příležitosti, když hovoříme o veřejných rozpočtech, zvýší výběr daní v následujících letech, zejména v letech 2016 a 2017. Kdysi říkal, že o sto miliard ročně, dnes slevil, dnes slibuje už jen šedesát miliard ročně díky těmto opatřením, ale pořád jsou to významné částky. A říká to s velkým přesvědčením s tím, jako kdyby si opravdu přál, aby mu to veřejnost věřila. Možná že mu to určitá část veřejnosti věří. Problém je... Já počkám, až si to... Pan Richard Dolejš křičí tak, že já prostě nejsem schopen... Moc křičíte, prostřednictvím pana předsedajícího pane kolego. Možná že mu to určitá část veřejnosti i věří. Problém je, že tomu nevěří pan ministr sám. Protože kdyby tomu věřil, tak určitá část těchto příjmů, které nám tady neustále slibuje, že z té šikany, kterou zavede vůči živnostníkům, budeme mít vyšší daňové příjmy, že ty daně budeme vybírat, tak aspoň určitá část by byla zakomponována v příjmové bilanci pro roky 2016 a 2017. Ale ať hledáte jak hledáte, není tam ani koruna. Jsou tam pouze vyšší příjmy předpokládaného vzrůstu ekonomiky a standardně propočtené daňové příjmy jako v minulém i předminulém roce. Žádný vyšší dynamický vývoj výběru daní plynoucí z opatření, která tady pan ministr často cituje a slibuje z nich vyšší výběr daní, žádný takový tam v bilanci není. Jinými slovy: ministr financí nevěří skutečnému efektu svých opatření. Kdyby věřil, jsou tam zakomponovány. Protože tam zakomponovány nejsou, ministr jim nevěří. To samozřejmě dobře dělá, já jim také nevěřím, ale proč by jim potom měla věřit veřejnost? Na výdajové straně je ten pohled ještě smutnější. Mohli jsme slyšet před dvaceti minutami pana ministra na tiskové konferenci, že věří, jak se to bude zlepšovat. Nebude se to zlepšovat. Dál porostou provozní výdaje, dál porostou mzdové objemy, dál bude výdajová strana vypadat tak, že byť možná vláda na konci roku 2017 vykáže mírné zlepšení proti mimořádně špatnému rozpočtu, který jste schválili před chvílí, stále budeme ještě strukturálním saldem vysoko přes 1 %, tedy absolutně mimo kritéria fiskálního kompaktu, ke kterému se vláda hlásí. Říká - chceme být proevropští, chceme přistoupit k fiskálnímu kompaktu, ale ve svých číslech dokazujeme, že se skutečným obsahem fiskálního kompaktu nechceme mít opravdu, ale opravdu nic společného. Když ta čísla přeložíme do toho, co vláda hodlá dělat, asi nejspravedlivější hodnocení je, že nehodlá dělat nic, nebo rozhodně nehodlá dělat nic, co by přineslo nějaké konkrétní výsledky. Všechna ta slova, která tady pan ministr pronáší o zvyšování daní, nenajdeme ve skutečných číslech, která budete schvalovat. Jinými slovy, pan ministr jim nevěří a nemyslí si, že z toho něco bude. Možná vám teď říká: třeba ale budeme překvapeni a bude to lepší, než vám teď navrhuji. Pokud ale on sám tomu nevěří a nevěří tomu do té míry, že to tam není ochoten zakomponovat a není ochoten tyto příjmy předpokládat, tak proč chce, aby tomu věřila Poslanecká sněmovna, tím méně proč chce, aby tomu věřila veřejnost? U výdajů je to samé. Vláda nebude mít odvahu k žádnému systémovému strukturálnímu kroku do výdajů, neudělá nic, co by hrozilo nepopulárním krokem. Všechny kroky, které bude dělat, bude dělat pro svůj okamžitý líbivý politický efekt, bohužel na úkor budoucnosti. A to je střednědobý výhled, který nelze podpořit.
Děkuji panu předsedovi Kalouskovi. Dále se s přednostním právem hlásí pan ministr Babiš. Prosím, pane ministře, máte slovo.
Děkuji, pane předsedo. Slyšel jsem, že pan poslanec Kalousek hraje amatérské divadlo, nevím, jestli je to pravda, ale je strašně nadaný. Protože takové nesmysly... Nechápu, jak je možné, že člověk, který podporoval 20 let hazard, který si de facto zprivatizoval Finanční správu tím, že ji vyčlenil z Ministerstva financí a dal ji svému kámošovi Knížkovi, který tam dělal nějaké věci pro své firmy, jak vůbec takhle může mluvit? Nebo díky kterému jsme v letech 2009-2013 nevybrali na karuselech 70 miliard, nebo Celní správa, která od roku 2009 věděla o nějakých kauzách? Tak já skutečně jsem šokován, protože já to divadlo nehraju a nedělám ani tu politiku, říkám jen to, co si myslím. A samozřejmě v tom příjmu to není, protože já nevím, jestli ty zákony prosadím. Nemáme většinový systém, nejsem ani premiér, nerozhoduji o koalici, je to o nějakých kompromisech a já ani nevím, jestli to prosadíme tady ve Sněmovně. Samozřejmě že je to nějaký odhad. Nevím, jestli se nám to povede při šíleném systému nakupování tohoto státu, kdy mám na stole teď nějaký výběr počítačů, který dělali asi deset měsíců, já jsem si to ověřil v normálním světě, a ty počítače jsou dražší o 20 milionů. Teď řešíme, jestli to vůbec můžeme zrušit. Taky jedna z absurdit. Nevím, jestli se to povede. Faktem ale je, že děláme něco konkrétního, a proto znovu opakuji, že Ministerstvo financí ze 100 zákonů jednotlivých resortů předložilo 24. Čtvrtinu. A není pravda, co tady pan Kalousek vykládá. Nejdůležitější věc je kontrolní hlášení. Ano. Tam je to, abychom skutečně věděli, kdo nás chce podvést s DPH, kdo nechce. Finanční správa má systém o důvěryhodnosti. Je tam takový software a ten vyhodnocuje důvěryhodnost firem. Firmy dávají daňová přiznání každý měsíc a potom je lhůta, kdy jim stát vrátí DPH. Ta je 30 dní a normálně v praxi je to tři týdny. Ale 17 tisícům firem ročně vzhledem k tomu, že vypadnou ze systému jako nedůvěryhodné, je zastavena DPH, některé čekají od čtyř měsíců až dva roky na vratku DPH a mezitím absolvují statisíce kontrol. Pokud zavedeme tento systém, tak se jednak podstatně sníží frekvence kontrol finančních úřadů. Samozřejmě bohužel ten software není absolutní, takže se občas stane, že nějaká firma je vyhodnocena jako nedůvěryhodná, a pak se ukáže, že to tak není. [[(14.50 hodin)]] Takže se sníží administrativa a dostanou firmy jako dřív peníze. A jediné, o čem se tady bavíme, je samozřejmě kvartální hlášení u plátců, jestli se mají stát měsíčním plátcem, nebo ne. To všechno je stále ještě k diskusi. My jsme to předložili, a teď je přerušený Senát a čekají na mě, že to tam budeme řešit. V podstatě podklady, které dávají daňoví poplatníci, tak oni je mají k dispozici. My nechceme nikoho obtěžovat. Naopak si myslíme, že ten, kdo podniká poctivě a platí daně, má konkurenční nevýhodu vůči těm, kteří daně neplatí, a oni nás podvádějí všichni, protože pokud v Chorvatsku dostanete fakturu nebo bloček za skákání na trampolíně nebo když jdete na toaletu, tak naši občané vědí, kolikrát se jich někdo ptá, jestli to chce na fakturu, nebo nechce na fakturu. My tady máme systém krácení tržeb, který nás podvádí všechny, protože je to tak. My často platíme cenu, kde má být zahrnuto DPH, a není. Není to tak. A u chorvatského modelu nikdo neřekl, že to budeme dělat plošně. My chceme začít u restaurací a postupně uvidíme, jak to bude fungovat. Není to pravda. Myslím si, že je to velice prospěšné opatření v prospěch všech, protože jednak se narovná trh a ti, kteří podvádějí, už nebudou podvádět, a v podstatě peníze, které vybereme, budou sloužit pro všechny. Takže já to zásadně odmítám a ty dva systémy si myslím, že zásadním způsobem přispějí k výběru daní. Kontrolní výkaz je na boj proti podvodům s DPH, znovu opakuji, revers charge. A můžete se smát kolik chcete ohledně toho, jestli chci prosadit něco v Evropě. Doposud se to nikdo nesnažil za Českou republiku. Co jsme tam deset let, jsme tam nikdy nic nenavrhli. Ani jsme netušili, co tam naši komisaři dělají. Ano, chci, a uvidíme, jestli se to povede. Možná se to nepovede, ale minimálně budu moci říct, že jsem něco zkusil udělat. Chorvatský model samozřejmě, tento kontrolní výkaz je podstatně důležitější pro rozpočet, pro výběr daní, po tom volají sami naši podnikatelé. Víno. Neustále nám píší. Stavební hmoty. Že vlastně jsou na trhu, kde někdo podvádí, a že jsou nekonkurenceschopní. To si myslím, že je pozitivní pro všechny. A ten chorvatský model, naši občané jezdí na dovolenou do Chorvatska intenzivně, tak mají nějaké zkušenosti a vědí, jestli to něco přinese, nebo ne. A samozřejmě zároveň uvažujeme a analyzujeme, že pokud se nám povede zavést tyto dva systémy, tak možná, možná, snížíme nižší sazbu DPH z 15 % na 10, tu sazbu, kterou naše tzv. pravice navýšila z 10 na 15 %. Děkuji.
Děkuji panu ministrovi Babišovi. Nyní s přednostním právem pan poslanec Kalousek. Prosím, pane předsedo.
Stranou ponechám objektivní fakta, že jsem byl první ministr financí, který po dvaceti letech hazard zdanil, kterému se to podařilo, a že v žádném moderním státě Finanční správa na ministerstvo financí nepatří. To ponechávám stranou. Jenom chci odpovědět, pane ministře, na to, co tu říkáte. Musím říct, že to je roztomilé. Vy říkáte: já pevně věřím, že se mi to podaří. Ale ono se to třeba nepodaří a to, co nám předkládáte, je bilance pro případ, že se to nepodaří. Na straně příjmů nepočítáte ani s korunou lepšího výběru daní díky opatřením, která plánujete, a na straně výdajů nepočítáte s tím, že budete šetřit. Na jednu stranu verbálně neustále zdůrazňujete jako svoji prioritu lepší výběr daní na straně příjmů a větší šetření provozních výdajů na straně výdajů, ale na straně druhé předkládáte Poslanecké sněmovně bilanci, kde říkáte: schvalte mi tato čísla pro případ, že by se mi nepovedlo nic. Opravdu vám máme takováto čísla schvalovat? Že nebudete šetřit a nebudete lépe vybírat daně? A proč nám je tedy předkládáte? Vy tedy počítáte s tím, že buď nebudete dělat nic, nebo že se vám nepovede nic. Protože kdybyste počítal s tím, že se vám něco povede, tak ta čísla musí vypadat jinak.
Děkuji panu poslanci Kalouskovi. Dále s faktickou poznámkou pan poslanec Igor Nykl. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo. Prostřednictvím předsedajícího k panu poslanci Kalouskovi. Vy jste tady tak trošku hanil chorvatský systém. Já jezdím do Chorvatska, tak jsem se tam o to zajímal. Elektronická evidence tržeb způsobila, že během dvou let vykázali podnikatelé o 110 % větší příjmy. Já bych to bral jako velmi pěkný úspěch, a pokud se to povede, to není malé číslo. A druhá věc. Pochopil jsem, jak se díváme rozdílně na to, co chceme dělat s podnikateli. Vy jste říkal, že chceme zavést nějakou šikanu, a já tvrdím, že chceme zavést transparentnost a spravedlivý přístup k podnikatelům. Jestli v tomhle si nerozumíme, pak je to jasné. Toto není žádná šikana, co tady chystáme. Platí to pro sport, pro zdravotnictví, pro běžné podnikání. Spravedlivý transparentní systém, a ten tu bohužel nebyl. To, doufám, přiznáte. Děkuji.
Děkuji panu poslanci Nyklovi. Nyní s faktickou poznámkou pan poslanec Kalousek. Prosím, pane poslanče.
Nebudeme se přít, jestli měsíční hlášení, a nikoli kvartální je šikana, nebo není. Já si myslím, že je, protože je to zbytečné. A co je zbytečné, to je šikana. Ale moje otázka zní jinak. Jestliže vy tak věříte tomu chorvatskému modelu, že to skutečně zvýší o desítky procent výběr daní, tak proč ty desítky procent nejsou ve střednědobém výhledu? Tam nejsou proto, že vy sami tomu nevěříte. Kdybyste tomu věřili, tak tam jsou. Je to asi stejné, pane doktore prostřednictvím předsedajícího, jako kdybyste plánoval dvacet invazivních kardiologických zákroků a dopředu svého nadřízeného - Poslanecká sněmovna je nadřízená vládě - informoval, že počítáte s tím, že všech dvacet se vám nepovede. To teď schvalujete svému ministrovi financí, protože on vám sice slibuje lepší výběr daní, ale současně chce, abyste mu schválili bilanci, kde se mu nepovede ani koruna. Jestli mu to chcete schválit, tak mu to schvalte.
Děkuji panu poslanci Kalouskovi. Ptám se, kdo další se hlásí do všeobecné rozpravy. S faktickou poznámkou pan poslanec Fiedler. Prosím, pane poslanče.
Děkuji za slovo. Měl bych dotaz na pana ministra Babiše. Samozřejmě souhlasím s tendencemi, se záměry zlepšit výběr daní, potírat nekalost, která se u nás děje. Odvoláváte se na vaše záměry. Máte k dispozici nějaké kalkulace, propočty, co by to mělo přinést, v jakém objemu, v jakém časovém horizontu? Ať se tady nebavíme jenom o hypotetických předpokladech, s kterými se ztotožňuji. To vůbec není tak, že bych s nimi nesouhlasil. Ba naopak se s tímto záměrem určitě ztotožňuji. Ale jestli jsou k dispozici nějaké studie, které by říkaly: přinese nám to takový efekt v takovém časovém horizontu. Jestli je to podloženo nějakými reálnými podklady. Děkuji za odpověď.
Děkuji panu poslanci Fiedlerovi. Nyní s přednostním právem pan ministr Babiš. Prosím, pane ministře.
Určitě je to podloženo nespočetnými cestami a jednáním ve státech, které to zavedly. Kontrolní výkaz mají některé české firmy. Konkrétně firma Emko, která podniká na Slovensku. Slováci to zavedli 2013, ušetřili 22 mld. za rok a půl. V Chorvatsku když to zaváděli, snížili DPH dramaticky, ale tam to bylo samozřejmě hlavně kvůli turismu, a snížili z 25 % na 10. Některé restaurace naráz navýšily obrat - to byl takový slogan, že když chceš být úspěšný, napoj se na finanční správu - o 700 až 800 %. A náklad - protože není pravda, to není registrační pokladna, to je normální pokladna, která se může napojit na internet. Ten náklad, o kterém se tam uvažuje, je asi 5 000 korun jednorázově a ještě vlastně chceme, aby si to mohli podnikatelé a živnostníci odpočítat ze základu daně. [[(15.00 hodin)]] Takže zkušenosti jsou v Chorvatsku, na Slovensku a v dalších státech. Takže určitě dokonce máme i možnost realizovat nápravu chyb a vlastně věcí, které se vyskytly při zavádění těch systémů. Ano, na Slovensku také debatovali o tom měsíčním a kvartálním výkazu. My stále říkáme, je to otevřené, ono se to má zavádět až od roku 2016. Předseda Asociace živnostníků, malých a středních podniků pan Havlíček bude mít, myslím, že příští týden, tiskovou konferenci. Dělali na to výzkum, na tyto naše projekty, a sám jsem zvědav, k čemu dospěli. Protože já jsem přesvědčený, že většina podnikatelů a živnostníků naší země je poctivých, poctivě platí daně, a samozřejmě mají problém konkurovat těm, kteří neplatí. Takže je to vyzkoušené. Odjeli jsme do těch států, kde to aplikovali, kde jsou jasné výsledky, a dělali jsme si na to analýzy a porovnání. A proto i ty systémy nemají zdaleka stát tolik peněz, kolik stála naše státní pokladna, která stála třikrát víc než v Rakousku.
Děkuji panu ministrovi. Nyní s přednostním právem pan poslanec Kalousek.
Děkuji za slovo. Dobrá, já se nechci přít o efektivitě či neefektivitě zavedení toho projektu. Já jenom říkám, já tomu efektu nevěřím. A pan ministr, když nám předkládá střednědobý výhled, tak neříká nic jiného. On říká: já tomu projektu nevěřím. Protože na rozdíl od rozpočtu, který se musí opírat o platnou legislativu, což bohužel nebyla úplně pravda v tom rozpočtu, který jste schvalovali, tak na rozdíl od rozpočtu střednědobý výhled a pak ještě konvergenční program naopak musí počítat, nebo měl by počítat, s opatřeními, která chce vláda učinit, se změnou legislativy, se změnou systémových nástrojů v exekutivě. Tyto dokumenty, jako je střednědobý výhled a konvergenční program, s nimi počítají a počítat mají. Odhadují tak bilanci. Já jenom opakuji to, co z těch čísel pana ministra je pravda, že když já říkám, že nevěřím účinnosti těch jeho opatření proti daňovým únikům, tak pan ministr, když vám tady předkládá svůj střednědobý výhled, tak vám říká totéž. On vám říká: já nevěřím, že to bude mít nějaký efekt, já nevěřím, že z toho vybereme o korunu navíc. Protože kdyby tomu věřil, tak tam ty peníze jsou. Protože tomu nevěří, tak je tam nemá. To je strašně jednoduché.
Děkuji panu poslanci Kalouskovi. Nyní s faktickou poznámkou pan poslanec Fiedler. Prosím, pane poslanče.
Děkuji za slovo. Já jenom chci podotknout takovou malou věc, že já jsem byl s faktickou poznámkou přihlášen dříve, která má podle mě tedy přednost před přednostním právem pana poslance Kalouska, ale budiž, není to zásadní problém. [[Předsedající: Já se omlouvám.]] Není to zásadní problém. Děkuji panu ministrovi za odpověď. Fakta, která uváděl, nebo skutečnosti, které vycházejí, předpokládám, ze zkušeností z jiných zemí, jsou pro mě více vypovídající než nějaké studie. Pokud to tak je, tak opravdu pojďme do toho všemi deseti, jak se říká. Ale v tom případě si opravdu kladu otázku, proč tam ta čísla v tom střednědobém výhledu opravdu nejsou a proč, pane ministře prostřednictvím pana předsedajícího, dáváte panu Kalouskovi tu možnost, aby tady pořád předváděl tu kritiku, která hraničí s exhibicí. Protože kdyby tam ta čísla opravdu byla, tak asi nebude záměr nebo důvod k této kritice. A já jsem si vědom toho, že já sám jsem často tyto věci komentoval. Pokud se týká toho návrhu, tak tady určitě je možno dávat výhledy optimistické nebo pesimistické. A já, přestože některé věci kritizuji, tak si myslím, že se snažím zachovávat si reálný pohled na věci. Prostřednictvím pana předsedajícího, já si, pane Kalousku, vybavuji dobu, kdy byla krize, kdy jsme věděli, že ta ekonomika asi nepůjde nahoru takovým způsobem, jakým půjde, a byly jaksi předkládány státní rozpočty, které počítaly s utopistickým růstem ekonomiky o 4 %. Děkuji.
Děkuji panu poslanci Fiedlerovi. Nyní s přednostním právem pan ministr Babiš. Prosím, pane ministře.
Děkuji, pane předsedo. Já to zkusím říct ještě jednou. Není to tam, protože nemáme jistotu, že to prosadíme v nějakém čase jako zákon. My tu jistotu nemáme. Jsou to komplikované zákony, je to komplikovaný projekt. Nevím, proč s tím máte problém. Pokud se nám to povede a vybereme víc, tak bude nižší deficit. Však vy jste pravičáci, tak byste měli být rádi, ne? Bude nižší dluh, to přece všichni chceme, ne?
Děkuji panu ministrovi. Ptám se, kdo další se hlásí do všeobecné rozpravy. Pokud nikdo takový není, končím všeobecnou rozpravu. Ptám se na závěrečná slova pana zpravodaje i pana ministra. Není zájem, přistoupíme tedy k rozpravě podrobné. Do podrobné rozpravy se nikdo nehlásí, končím tedy podrobnou rozpravu a poprosím o závěrečné slovo pana zpravodaje a o návrh usnesení.
Děkuji. Vážený pane místopředsedo, závěrečné slovo nemám, navrhnu tedy usnesení, které už jsem tady citoval z usnesení rozpočtového výboru: Poslanecká sněmovna stanoví střednědobý výdajový rámec na rok 2016 ve výši 1 bil. 182 mld. 400 mil. korun a na rok 2017 ve výši 1 bil. 215 mld. 500 mil. [[řečeno tisíc]] korun.
Děkuji. Já jsem přivolal naše kolegy z předsálí. Mám tady žádost o odhlášení, odhlašuji vás všechny a prosím, abyste se přihlásili svými hlasovacími kartami. Zahajuji hlasování o usnesení, tak jak jej navrhl pan zpravodaj rozpočtového výboru. Kdo je pro, ať zvedne ruku a zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 144, přihlášeno je 146 poslankyň a poslanců, pro 86, proti 34. Návrh byl přijat. Děkuji panu ministrovi i panu zpravodaji a končím tento bod. Dalším bodem je bod číslo