57. Vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 416/2009 Sb., o urychlení výstavby dopravní, vodní a energetické infrastruktury a infrastruktury elektronických komunikací, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony /sněmovní tisk 673/ - prvé čtení Z pověření vlády předložený návrh uvede také místopředseda vlády, ministr průmyslu a obchodu a ministr dopravy Karel Havlíček. Prosím, ujměte se slova.
Vážený pane předsedající, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, dovoluji si předložit vládní návrh zákona, na kterém se spolupodílelo Ministerstvo dopravy, Ministerstvo průmyslu a obchodu a Ministerstvo pro místní rozvoj. Jedná se o tolik diskutovaný zákon takzvanou 416, který je zaměřen na urychlení výstavby dopravní, vodní, energetické infrastruktury a rovněž elektronických komunikací. Je třeba říci, že tento zákon je velmi důležitý a že se bezprostředně dotýká desítek dalších zákonů, a to například stavebního zákona, energetického zákona, zákona o ochraně přírody a krajiny, zákona o pozemních komunikacích, elektronických komunikacích atd. Cílem je umožnit rychlejší, a rovněž tedy tím efektivnější přípravu staveb dopravní, ale i vodní a energetické infrastruktury, a co je důležité říct, rovněž i vše, co se týká infrastruktury elektronických komunikací. Předložený návrh umožňuje lepší využití nových typů povolovacích zařízení podle stavebního zákona, a to i pro stavby dopravní infrastruktury. Navrhuje se umožnit umístění a povolení stavby dopravní infrastruktury tzv. společným povolením na základě méně podrobné dokumentace. Návrh obecně eliminuje velké množství různých závazných stanovisek, povolení, souhlasů. Je třeba říct, že u záměru bylo provedeno posouzení vlivů na životní prostředí. Navrhuje se vydávat jediné závazné stanovisko, které nahradí téměř veškeré správní akty, které jsou vydávány podle zákona o ochraně přírody a krajiny. Je důležité říct, že problematikou těchto závazných stanovisek se návrh zabývá v několika ohledech, vstupuje přímo do správního řádu, v němž se tedy zakotvuje základní zásada vydání závazného stanoviska bezodkladně a současně se stanovuje maximálně 30denní lhůta pro vydání závazného stanoviska, resp. 60denní lhůta ve zvlášť složitých případech. Velmi důležitou součástí toho zákona je i vše, co se týká vyvlastňování. Navrhuje se pro účely urychlení řízení o vyvlastnění stanovení jednoznačných lhůt pro některé procesní postupy. Dovolím si tady zmínit tři, a to je tzv. 60 dní, 15 dní a 30 dní. O co se jedná? Šedesát dní bude maximální lhůta od zahájení řízení po tzv. ústní projednání, přičemž před tím ústním projednáním se musí nejméně 15 dní předtím ustanovit ten termín a to vytyčení vlastně toho jednání, a do 30 dnů poté, co to jednání proběhne, se musí vydat rozhodnutí. To jsou celkem důležité změny, které by to vyvlastnění a ten vlastní proces pochopitelně, nikoliv to meritum věci, měly urychlit. V oblasti oceňování pozemků rovněž dochází ke změně, a to ve smyslu staveb potřebných pro výstavbu dopravní infrastruktury, v tzv. vyhotovování znaleckých posudků, a to tak, že se navrhuje výslovně umožnit vyhotovení jednoho posudku pro více pozemků a staveb, které jsou tedy potřebné pro stavbu té dopravní infrastruktury, a rovněž se tam zafixuje cena a využití pro případné budoucí výkupy těch oceněných pozemků a staveb. Rovněž návrh podrobně upravuje problematiku rušení přejezdů - rozumíme tím přejezd železnice/silnice, to je ta část dopravy, a stanoví konkrétní kritéria, při jejichž splnění se zrušení přejezdu povolí. To by mělo mít za následek snížení nehodovosti na přejezdech a rovněž zefektivnění modernizace užívání dráhy. Nově se do toho zákona implementuje i výstavba vodní a energetické infrastruktury. Navrhuje se tedy rozšířit institut konkrétně tzv. mezitímního rozhodnutí, a to právě na ty stavby vodní energetické infrastruktury, které budou doplněny do přílohy zákona. Rozšiřuje se rovněž možnost využití právní úpravy vstupu na pozemky za účelem měření a různých průzkumných prací. [[(17.30 hodin)]] Velmi důležitá věc, která má co do činění právě s těmi elektronickými komunikacemi, je tzv. připoložení. Fakticky se jedná o to, že vlastně elektronické komunikace, které povedou paralelně vedle té liniové stavby, třeba nějaké silnice atd., budou moci být pod jedním povolením připoloženy. Čili nebude vyžadováno speciální povolení podle stavebního zákona. To si myslíme, že je velmi důležité. Poměrně rozsáhlé vstupy do stavebního zákona jsou spojeny rovněž se zavedením nového závazného nástroje, tzv. územního plánování na úrovni státu. To už jde z Ministerstva pro místní rozvoj, které bude potřebné podrobnosti řešit záměr týkající se, nebo záměr náležející do kompetence státu. Ten územní rozvojový plán bude územně plánovací dokumentací vydávanou právě Ministerstvem pro místní rozvoj a bude závazný pro pořizování a vydávání zásad územního rozvoje, územních plánů, regulačních plánů a rozhodovacích území. S ohledem na zavedení tohoto nástroje bude rovněž vytvořena tzv. státní projekční kancelář, která se bude systematicky věnovat zpracování návrhů politiky územního rozvoje, jejich aktualizaci a všemu, co je s tím spojené. Současně se navrhuje vytvoření národního geoportálu územního plánování, rovněž tedy toto v gesci Ministerstva pro místní rozvoj, který bude jakýmsi informačním systémem veřejné správy na úseku územního plánování, a součástí bude též evidence územně plánovací činnosti. Ve stavebním zákoně se potom zavádí povinnost projektantů územně plánovacích dokumentací zpracovávat vybrané části těchto územně plánovacích dokumentací v jakémsi jednotném standardu, pokud bude pochopitelně tento standard vydán. Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, dovoluji si vás tedy požádat o podporu tohoto, z našeho pohledu velmi významného zákona, který by měl zkrátit všechny lhůty v oblasti liniových staveb. Děkuji mockrát.
Děkuji, pane ministře. Dobrý večer, vážené kolegyně, vážení kolegové. Přečtu omluvu. Do konce jednacího dne se omlouvá pan poslanec Jakub Michálek z osobních důvodů. Prosím, aby se slova ujal zpravodaj pro prvé čtení pan poslanec Martin Kolovratník. Prosím, máte slovo.
Dobrý podvečer, kolegyně, kolegové. Pan ministr s kadencí jemu vlastní vám vlastně vše představil a řekl k tomuto návrhu zákona. Já přesto zkusím aspoň stručně pro ty z vás, kterých se tato problematika týká a bude týkat především na hospodářském výboru, velmi stručnou rekapitulaci. Je to zákon č. 416/2009 Sb., dnes zatím tedy ještě s názvem zákon o urychlení výstavby dopravní, vodní a energetické infrastruktury - liniový zákon - to je i jedna ze změn, která v tom návrhu novely je obsažena. To znamená přejmenování této legislativy, tohoto zákona, na zákon, jak jsem řekl, liniový. Rád bych v úvodu svého vystoupení zpravodaje připomněl velkou a řeknu ojedinělou dohodu, která tady v tomto volebním období v této Sněmovně vznikla. Je to téměř na den přesně před dvěma roky, v zimě 2018, kdy jsme se tady domluvili, že tento zákon budeme novelizovat, tehdy jsme tomu řekli takovou rychlou poslaneckou záplatou, seznamem pozměňovacích návrhů, na kterých bude tedy široká shoda. A dívám se na kolegy jak z pravicové, nebo po mé pravé ruce, tak na druhé straně sálu. Tehdy se nám povedlo opravdu sejít se, skupina předkladatelů ze všech devíti klubů tady v Poslanecké sněmovně, a našli jsme tehdy řešení, které podle mého názoru bylo a je dobré kompromisní, a hlavně funkční. To chci podtrhnout. Ta novela vládní, která je nám teď předkládána na řadu z těch našich kroků z roku 2018 navazuje. Jenom namátkově. My jsme tehdy se dohodli na té předběžné držbě, správně tedy mezitímním rozhodnutí, které aplikujeme jenom na určité vybrané strategické stavby. Dohodli jsme se na hospodářském výboru, že si to de facto vyzkoušíme, co to bude dělat v praxi. Vláda teď tady s tím seznamem pracuje a bude k našemu zvážení a posouzení, jestli ho chceme, nebo nechceme nějakým způsobem rozšiřovat například. V té společné poslanecké novele jsme použili také řadu zjednodušení typu jednodušší hromadné obesílání účastníků řízení. Zavedli jsme ty speciální úřady pro územní řízení a vyvlastňování. Dnes jich je pouze čtrnáct na krajských úřadech. To je věc, která byla odložena. Funguje až od září loňského roku. Na požadavek nebo na návrh kolegů z ODS, za to chci dodnes poděkovat a tady to vyzdvihnout, jsme zavedli fikci souhlasu, kdy tedy pokud ve správním řízení je to rozhodnutí podmíněno dotčeným orgánem, tak on musí do 60 rozhodnout, a bylo to tehdy velmi korektně vyjednáno na ústavně-právním výboru a byl ten návrh přijat. A z praxe, jak vím od kolegů jak tady z ŘSD, tak od nás ze Správy železnic, všechny tyto návrhy, které jsme tady ve Sněmovně aplikovali, začínají fungovat. A mohu i v této pozici zpravodaje slíbit, že určitě budu chtít po investorech, primárně tedy ŘSD a SŽ, Správě železnic, aby nám na hospodářském výboru ukázali nějakou analýzu a to, co to za ty dva roky v praxi udělalo. Nyní tedy tady máme tu slibovanou vládní novelu. Přiznám se, čekal jsem ji o trošičku dříve. Přišla sem do Sněmovny 10. prosince loňského roku, ale mám pochopení, protože to mezirezortní jednání bylo poměrně komplikované. Měl jsem zprávy, že hlavně mezi ministerstvy dopravy a životního prostředí trvalo delší dobu, než bylo dosaženo shody právě při debatách o řešení povolování na úseku ochrany životního prostředí. Dohoda byla dosažena. Je nám to tedy předkládáno bez rozporu. Tato novela zasahuje nejen do oné 416, ale také do stavebního zákona 183/2006. Takže můžeme to vnímat jako i jistý předkrok k oné velké rekodifikaci - teď se vůbec nechci pouštět do úvah a spekulací, jestli a jak dopadne, kdy a v jaké podobě tady bude. Ale znáte mě, jsem optimistou. Věřím, že nezávisle na debatě o té rekodifikaci dosáhneme v maximální možné shodě nějakého průniku názorového i tady mezi námi právě u tohoto liniového zákona. Aspoň za sebe chci říct a avizovat i vám kolegům z opozice, že určitě moje vidění světa a projednání toho zákona bude stejné jako před dvěma roky. To znamená, budu se snažit, aby své do toho mohli vložit primárně tedy v hospodářském výboru zástupci všech poslaneckých klubů tady u nás ve Sněmovně. Nebudu opakovat dlouze to, co před chvílí řekl předkladatel, pan ministr. Jenom zmíním, a je to férové říci vám, kteří jste zástupci samospráv obcí nebo krajů, že ten návrh zasahuje právě do územního plánování. On poměrně závažně zvyšuje závaznost nebo platnost politiky územního rozvoje, to znamená plánování těch strategických staveb nad územními plány krajů i obcí. To je férové říci dopředu a určitě na výborech se tomu budeme věnovat. Zpřesňuje a jasně stanovuje některé lhůty potřebné pro vyvlastňovací proces a dává také jednoznačné lhůty. A to je právě inspirace tou fikcí souhlasu v otázce přezkumu. Vycházeli jsme z praxe v těch návrzích. Například výkupy pozemků nově už by neměly být podle znaleckých posudků, ale podle cenových map, a tak dále, a tak dále. Nebudu tím zdržovat. Přihlásím se ještě do obecné rozpravy, kde bych také rád řekl svůj názor k některým pozměňovacím návrhům. Ale teď dodržím roli zpravodaje tohoto zákona. Předpokládám tedy, že garančním výborem bude výbor hospodářský. A uvidíme, jaká bude chuť i vaše ochota k těm jednáním. Za sebe říkám, že bych byl rád, v roce 2018 se nám to povedlo projednat během půl roku. Na konci června zákon odcházel do Senátu. Tak vám avizuji svoji prosbu, možná i říkám, že kdyby se nám to i teď povedlo během půl roku, tak bych to považoval za úspěch a shodu Poslanecké sněmovny. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu zpravodaji a otevírám obecnou rozpravu, do které mám přihlášené v tuto chvíli čtyři poslance. První v pořadí je paní poslankyně Matušovská. Prosím, máte slovo.
Děkuji, pane předsedající. Vážené kolegyně, vážený pane ministře, za Komunistickou stranu Čech a Moravy mohu říct, že tento návrh samozřejmě podporujeme. Problém mám pouze se zákony, které podle mého nevyplývají z novely zákona 416. Vy jste zmínil samozřejmě stavební zákon, zákon o životním prostředí a další, ale v článku 12 je zákon o vysokých školách, což je vlastně závazné stanovisko k akreditacím vysokých škol, tak by mě zajímalo, proč to tam je. Jestli se prostě nejedná o tzv. přílepek. A potom samozřejmě článek 22 - školský zákon a pořádkové lhůty. Ráda bych, jestli byste mi to, pane ministře, mohl vysvětlit. A samozřejmě nemusíte teď hned, abyste se s tím seznámil, ale bude mi to stačit na hospodářském výboru. Děkuji.
Děkuji. Další v pořadí je pan poslanec Petr Dolínek, kterému tímto předávám slovo. Prosím, máte slovo.
Děkuji. Já bych chtěl říci, že sociální demokracie považovala toto téma za jedno z prioritních v oblasti dopravy. S tím jsme také vstupovali do vlády, že chceme urychlit stavby a chceme také zavést jasná pravidla v této oblasti. Já si myslím, že žádný systém nebude nikdy ideální. Toho se nemůže nikdy docílit. Vždycky bude nějaké ale. Ale zde opravdu na základě práce, která zde byla odpracována před dvěma lety, jak pan kolega zmínil, na půdorysu všech politických stran a dotčených ministerstev, se ukázala nějaká cesta, ta se zde nachystala dokonalejším způsobem, a pro mě je stěžejní, že se tímto dává na to hřiště nějaká předvídatelnost, nějaká pravidla. Říkám, nemusí je všichni schvalovat, ale tento zákon říká, jak se bude postupovat. Je to důležité pro obce, je to důležité pro kraje, pro investory, ale především i pro majitele pozemků. Díky tomuto zákonu každý bude vědět, že když se chystá stavba, která podléhá tomuto zákonu, nebo kde se dá využít tento zákon, tak ví, podle jakých pravidel se s ním bude jednat, a nedostaneme se do těch patových situací, kde jsme bohužel v minulých letech někdy byli. Ještě jednou říkám za sociální demokracii - ještě kolega potom naváže - že je to pro nás prioritní zákon a zároveň tím bereme, že plníme jeden z úkolů, které jsme si dali, když jsme do vlády vstupovali. Děkuji za pozornost.
Děkuji. Pan poslanec Jan Birke v obecné rozpravě. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážený pane předsedající, vážení členové vlády, vážený pane ministře, kolegyně, kolegové, já myslím, že navážu na své předřečníky. Neřeknu nic nového, jen zopakuji slova, nejen zopakuji slova, ale spíše náladu nebo pocit, kdy zpravodaj, který vlastně dneska sedí v roli zpravodaje, byl ten, který do jisté míry propojil vlastně celý ten poslanecký politický blok k tomu prvnímu návrhu zákona 416, což byla vlastně poslanecká iniciativa mých předřečníků a ještě mých následujících řečníků, kteří po mně budou vystupovat, prostě všichni ti se vlastně jako politickou shodou domluvili na tomto zákoně. Myslím si, že to byla přesně ta cesta, kdy všichni cítíme a cítili jsme do jisté míry, že vlastně je to jedna z cest, jak pomoci dopravní infrastruktuře, nebo liniovým, chcete-li, stavbám. Je pravda, že do jisté míry byli někteří skeptičtí, někteří byli především skeptičtí k tomu seznamu, který byl doprovodným jakýmsi usnesením, a rozumím tomu, že do jisté míry byl kompromisem. Já chci říci, že v tuhle chvíli je dobře, že z pera Ministerstva dopravy, a pane ministře, vaším prostřednictvím, vlastně je předložen tento návrh, protože vlastně může navázat na tu řekněme politickou dohodu, a já bych tuto chtěl, přestože nejsme v Severní Koreji, omlouvám se, ale zásadně bychom se mohli shodnout na tomto zákoně, protože on opravdu není pravý ani levý, do jisté míry. Není to pravý ani levý, ale v tuhletu chvíli je to jeden z možných nástrojů, který dopravní infrastrukturu jednoznačně urychlí. Těch důvodů, které řekl můj předřečník, pan kolega Dolínek, a další, a určitě i vystoupení pana starosty, kolegy, mého oblíbeného starosty a kolegy Ivana Adamce, který naváže po mně, bude samozřejmě mluvit o stejných věcech jako já, kdy my jako starostové nebo členové samosprávy pro nás, kdy máme ve svých správách výkon státní správy, to znamená udělování stavebních nebo územních rozhodnutí a stavebních povolení, tak musím říci, že do jisté míry zcela určitě by neměl být kritický, protože se oba dva potýkáme se stejnými problémy. Na druhou stranu je pravda ta, že pořád ale to není to největší gros, které urychlí dopravní infrastrukturu, a je to samozřejmě ten dále zmiňovaný stavební zákon, ale ten se netýká především této novely, a prosím, neslučujme tu debatu, která nás čeká ve Sněmovně ohledně stavebního zákona, která bude složitá, bez diskuse, ale prosím, tato záležitost, co se týče urychlení výstavby dopravní infrastruktury, je individuální. Dámy a pánové, dovolte mi tedy, abych i já vás požádal - a myslím si, že možná skutečně brečím dobře, ale na špatném hrobě - v tom slova smyslu, abyste podpořili tento návrh, protože dle mého názoru, znovu říkám, je jedním z nástrojů, jak zrychlit dopravní infrastrukturu v České republice. Poprosím ještě možná s tím, že je otázka, že bychom neměli zapomínat kromě těch liniových staveb, což jsou železniční stavby, dopravní liniové stavby dálnic a silnic, tak nesmíme samozřejmě zapomínat na rychlostní tratě, to znamená takzvané vrtky, a neměli bychom zapomínat v žádném případě ani na vodní díla, to znamená otázka implementování vodních děl do tohoto zákona. Děkuji za pozornost.
Děkuji. Jako další v rozpravě vystoupí pan poslanec Ivan Adamec, připraví se pan poslanec Martin Kupka. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji, vážený pane předsedající. Vážený pane ministře, kolegyně a kolegové, já úvodem nevím, proč pan kolega Birke mi rozdává smrticí polibky tady z hlediska politiky, ale dobrý, snesu to. Ale musím říci, že samozřejmě, aby bylo na začátku jasno, já podpořím poslání tohoto návrhu zákona do hospodářského výboru, protože si myslím, že té diskuse by tam mělo proběhnout ještě hodně, protože dobrý záměr nemusí ještě splnit naše představy. Já jsem vždycky velmi opatrný, když tady slyším ve Sněmovně jásavé ano ze všech stran, že bychom měli urychlit. Tak já říkám naopak, pěkně pomaličku, podrobně se tomu věnujme, protože skutečně zasahujeme vážně do právního řádu České republiky a rozhodně to není legrace. Ta 416, já jsem na to upozorňoval, když jsme ji probírali, nejsem takový optimista, že je potřeba se na to dívat střízlivým pohledem, a navíc je potřeba říci, že ta 416 řeší pouze jednu z částí legislativy, která je potřebná k výstavbě liniových staveb, a je to ta část, řekl bych, až ve druhé linii, možná ve třetí. Řeknu vám své zkušenosti z přípravy výstavby liniových staveb. Víte, můžeme říkat, že máme nedostatečnou legislativu, můžeme se inspirovat v okolních zemích, jako je třeba Polsko, Slovensko. Na druhou stranu, víte, já nechápu jednu věc. Tady se kritizuje, že stavební úřady na obcích s pověřenou působností nejsou schopny zvládat takovéto složité věci, jako je územní rozhodnutí. Já vás chci vyvést z omylu. Nám se to na úseku D11 z Trutnova Stříteže na polskou státní hranici podařilo, jak se říká, bez ztráty kytičky a jediný, kdo se odvolal, byli lidé, kteří mají zájem o dálnici a v souvislosti s dálnicí potřebují sjezdy k výstavbě energetického centra na výstavbu nových technologií v oblasti právě energetiky, a jednání ministerských úředníků, a to teď není kritika stávajícího pana ministra, bylo tak děsivé, že prostě oni to odvolání podali jenom proto, aby na sebe upozornili, oni tam vlastní pozemky v té trase, že takto se prostě jednat nesmí. A řeknu vám ještě jednu perličku. Víte, co bylo na tom řízení vůbec nejhorší? Na tom územním řízení? A to stejně musíme jakoby absolvovat, než dojdeme k té 416. No, že stát dával podklady k územnímu řízení 502 dní. 502 dní! Přeložte si to, jak je to dlouhá doba. Jinak to územní řízení prošlo, je pravomocné, právoplatné a stát se může dál ukázat, jak to myslí vážně, může vykupovat, může připravovat, dělat geologické průzkumy, uvidíme, jak nám to půjde. Takže tím jsem chtěl říci jenom to, abychom neříkali jenom že máme nejhorší legislativu, ale také jaký máme výkon státní správy. Teď slyším samozřejmě - nehodnoťme tady nový stavební zákon, který se připravuje. No, ono to bude mít velkou souvislost a já si myslím, že nový stavební zákon, jak je připravován, je připravován sice s dobrým záměrem, ale úplně špatně. Ale to budu kritizovat, až tady bude. K té 416. Víte, mě by zajímalo, kolikrát ta 416, která už platí, byla použita, kolikrát bylo použito tohoto zákona vlastně k urychlení výstavby. To by mě zajímalo, v kolika případech jsme tu 416, vlastně ten schválený poslanecký návrh, použili a co nám to přineslo. [[(17.50 hodin)]] Teď jsem tady slyšel od pana ministra některé zajímavé věci a budu rád, až to budeme na hospodářském výboru probírat, věci, které mě trochu zarazily. Nevím, jestli jsem rozuměl správně, ale víte, bude se jednat o vlastnická práva. Rozšiřování ataku na vlastnická práva je velmi složitá věc, komplikovaná. Tady musíme velmi obezřetně a velmi opatrně. A rozšiřování, řekl bych, vyvlastňování na některé z dalších typů staveb, mimo samozřejmě dálnice, železnice, vrtky, energetickou infrastrukturu, tak tady to vidím jako velmi nebezpečný krok. A je potřeba si říct, kam až jsme schopni jako představitelé státu v tomto případě zajít. Myslím si, že bychom měli být opravdu velmi opatrní. Také jsem se dověděl, že se nebudou oceňovat nemovitosti znaleckým posudkem, ale že to bude podle cenových map. Já to chápu, že možná je to urychlení, ale na druhou stranu abychom se zase nedočkali toho, že ti lidé, kteří dneska už v tom procesu jsou, kde ta příprava běží už několik let, aby najednou zjistili, že za tu nemovitost nedostanou slíbené peníze, ale ta cenová mapa řekne něco úplně jiného, že se naštvou, budou dělat potíže a skončí to velkou hořkostí na obou stranách. To bych velmi nerad. To je potřeba také posoudit, v jakých případech to pro vlastníky těch nemovitostí, ať už to jsou domy, budovy, nebo ať už to je jenom pozemek, jak se to bude promítat v tom stávajícím stavu, když oceňujeme, aspoň na nějakých modelových příkladech. Když tady říkáme, že to všichni podpoříme, tak já říkám ano, ale je potřeba si to řádně rozebrat. Všichni chceme urychlení výstavby, ale na druhou stranu, nechovejme se tak, že za tou mantrou urychlení výstavby uděláme jednu chybu za druhou a v důsledku pak spláčeme nad výdělkem. Ten výsledek bude úplně jiný, než jsme čekali. Znovu říkám, že Parlament by neměl spěchat. Neměl spěchat, protože práce kvapná málo platná, říkám, i málo placená. A výsledek právě v tom legislativním procesu většinou, když se dělá rychle, nestojí za nic. Takže navrhuji propustit tento návrh zákona do druhého čtení, přidělit hospodářskému výboru. A vyzývám všechny, kteří k tomu mají co říct a zabývají se tímto tématem, aby spojili hlavy dohromady, protože skutečně, pokud chceme urychlit přípravu výstavby liniových staveb, tak bychom to měli udělat co nejlépe a nenaskakovat na laciná a líbivá řešení. Děkuji za pozornost.
Děkuji vám. Přečtu omluvy, než dám slovo dalšímu v pořadí. Poslanec Patrik Nacher se omlouvá dnes od 17.45 hodin do konce jednacího dne ze zdravotních důvodů, poslankyně Jana Krutáková dnes od 17.20 hodin do konce jednacího dne z pracovních důvodů, pan ministr Tomáš Petříček dnes od 18 hodin do konce jednacího dne z pracovních důvodů a poslankyně Tereza Hyťhová se omlouvá dnes od 18.15 hodin do konce jednacího dne z pracovních důvodů. Prosím, pane poslanče Kupko, máte slovo.
Vážený pane předsedající, vážení páni ministři, milé kolegyně, vážení kolegové, já chci navázat na Ivana Adamce a především chci vyzdvihnout to, že vládě trvalo téměř rok, než ten zákon předala do Poslanecké sněmovny. Ti, kteří to sledovali a netrpělivě čekali na to, až zákon k nám doputuje, to nepochybně potvrdí, protože všichni vládní představitelé mají plná ústa toho, jak je potřeba rychle stavět všechny liniové stavby, a když má přijít na konkrétní čin, tak potom to trvá rok pro další uvolnění celé řady staveb. Jsem přesvědčen, že na nás je, abychom se tomu zákonu podrobně věnovali. Osobně bych rád přidal pozměňovacími návrhy ještě další možnosti, zejména pro urychlení výstavby sítí nové generace, protože to by liniové stavby měly v sobě také zahrnovat pro rychlejší rozšíření internetu v České republice i pro to, aby zejména v odlehlých venkovských oblastech byl co nejdříve k dispozici rychlý internet. Je to také jedna z cest, jak zabránit dalšímu odlivu lidí z venkova, a to cesta velmi významná. Jsem moc rád, že se do toho zákona dostala obecně fikce souhlasného závazného stanoviska v okamžiku, kdy dojde k překročení zmíněných lhůt 30 a 60 dnů. Je to důležitý krok pro to, aby se obecně, nejenom v oblasti liniových staveb, ale i v jiných stavebních řízeních podařilo významně zrychlit celý proces a nedovolit, aby se měřilo lidem a státu jiným metrem. My jsme jako občanští demokraté už předkládali v případě správního řádu podobnou novelu, tehdy neprošla právě s odkazem na úpravu, kterou přináší právě novela zákona o urychlení výstavby liniových staveb. Budeme podrobně sledovat, jestli v okamžiku, kdy tady je vlastně obdobné řešení, tak jestli narazí, nebo nenarazí. Osobně bych si přál, aby nenarazilo, a uděláme všechno pro to, aby to bylo dobře ošetřeno a abychom případné výhrady legislativců dokázali v tom návrhu vypořádat. Zároveň pevně doufám, že se podaří odkrýt případné bolesti, o kterých mluvil Ivan Adamec, abychom spolu se zájmem urychlit stavby nezpůsobili jinde vážnější problémy. A bude to také příležitost ukázat, jestli to vláda, když připravuje nový stavební zákon, myslí opravdu vážně s omezováním lhůt, jestli to opravdu myslí vážně se zjednodušováním celého stavebního řízení, protože v řadě případů, například při odstraňování závazného stanoviska orgánů územního plánování, když mělo dojít na konkrétní řešení, tak od toho nakonec stejně cukla. Tak pevně doufám, že to nebude tenhle případ, že tady se podaří opravdu realizovat kroky k urychlení liniových staveb, a s konkrétními pozměňovacími návrhy se pokusíme doplnit celou tu legislativu tak, aby se to promítlo i do dalších oblastí pozitivním směrem. Děkuji za pozornost.
Děkuji vám. Další v pořadí v obecné rozpravě vystoupí poslankyně Dana Balcarová. Prosím, paní poslankyně, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Ráda bych se vyjádřila k této předkládané novele, kterou nám předkládá Ministerstvo dopravy, potažmo vláda. Musím bohužel konstatovat, že vláda se opět pokouší omezit práva obcí, občanů, majitelů pozemků. A co mi na tom vadí asi nejvíc, že toto zdůvodňuje tím, že se obce a občanská společnost snaží tyto stavby blokovat, a nedokládá to vůbec žádnými daty. Neříká, v kolika případech se takto stalo. Podle mě jenom zastírá to, že vlastně orgány, které povolují stavby, se dopouštějí hrubých chyb, a celý ten proces je nepřehledný a podklady jsou často nedokonalé a musí se zpřesňovat, takže ta chyba bývá převážně spíš na straně úřadů a těch vlastních stavebníků. A protože se stát s tímto nechce vypořádat, tak tu vinu svaluje někam jinam a nedokládá to ničím, akorát bere lidem, obcím a majitelům pozemků práva. A to mi opravdu velmi vadí. Vadí mi to, že vlastně v důsledku tohoto bude velké riziko poškození životního prostředí a v důsledku toho zdraví lidí. Tady vlastně stojí proti sobě několik zájmů. Myslím, že zdraví by vždycky mělo být na místě prvním. A co mi přijde, že je úplně největším paradoxem, že podle Legislativní rady vlády vůbec nejde posoudit, jestli by navrhované změny opravdu vedly ke zrychlení povolování dotčených staveb. Toto je přímo stanovisko rady vlády. Rada vlády má s tímto problém i proto, že podle ní je novela v rozporu s evropskou legislativou. Opravdu chceme takto navrženou novelu projednávat? Podle mě je to poměrně hodně problematické. Současně bych chtěla říct, že vlastně nedošlo k vypořádání připomínek, které k té novele mělo i Ministerstvo životního prostředí, Hlavní město Praha a další účastníci mezirezortu. Takže za mě je to velmi špatně připravená novela, která se opírá o nějaké předpoklady, které nejsou ničím doložené, a ohrožuje kvalitu života našich občanů a jejich práva. Děkuji.
Děkuji vám za vaše vystoupení a poprosím poslance Polanského, který vystoupí v rozpravě. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Velice stručně. Leží před námi asi jedna z největších novel tohoto roku a možná asi poslední šance novelizovat zákony v oblasti stavebnictví. Předkládaná novela zajisté přinese urychlení při výstavbě infrastruktury. Druhá věc je, jakou cenu za to zaplatíme na té druhé straně v podobě zrychlených procesů vyvlastňování atd. Za všechno jmenuji jeden příklad a možná taky jednu otázku na předkladatele. Když se ten zákon novelizoval naposledy před dvěma lety, jedním z největších témat byla předběžná držba. To je to mezitímní rozhodnutí aneb agresivnější způsob, možnost agresivnějšího způsobu vyvlastňování. Tehdy do zákona byla kromě dopravní infrastruktury, to jest kromě silniční a železniční, navrhována také infrastruktura energetická, samozřejmě pod těmi podmínkami, že by šlo využít této zrychlené metody vyvlastňování. Jenomže, kolegové a kolegyně, energetická infrastruktura už není totéž co infrastruktura dopravní. Energetická infrastruktura je velice často v rukou soukromých vlastníků, ať už jde o distribuční soustavu v Čechách, např. E.ON, nebo infrastrukturu plynárenskou. A má otázka spočívá v tom, jak můžeme použít instrument, který má vyvlastňovat ve veřejném zájmu, pro to, abychom stavěli komerční soukromou infrastrukturu. Za odpověď vám asi děkuji.
Děkuji. V rozpravě vystoupí pan poslanec Zahradník. A já přečtu omluvu. Paní poslankyně Barbora Kořanová se omlouvá od 18 hodin do konce jednacího dne z pracovních důvodů. Prosím, máte slovo.
Děkuji, pane místopředsedo. Dámy a pánové, já myslím, že k rozptýlení obav, které tady tlumočila paní předsedkyně Balcarová, by mohlo také přispět, kdyby se tím návrhem zákona zabýval výbor pro životní prostředí, takže navrhuji, aby jako ten druhý výbor byl také volen výbor pro životní prostředí. Až bude třeba, tak to pak navrhnu na patřičném místě.
Dobrá. Připomínám, že jsme stále v obecné rozpravě. Pan poslanec se hlásí do obecné rozpravy. Prosím, máte slovo.
Děkuji. Vážený pane předsedající, vážení páni ministři, kolegyně, kolegové, já bych tady chtěl zareagovat na paní poslankyni Balcarovou a trošku se pobavit o tom, jak ty stavby jsou připravovány a že stát to neumí a že vlastně tady jde o zdraví lidí a podobně. Víte, já si pamatuju na poslední odvolání Dětí Země na úseku D11, a teď nevím, od Hradce k Jaroměři, který z těch úseků to byl. To odvolání přišlo minutu před ukončením lhůty na podání odvolání a to odvolání způsobilo jenom to, že vlastně to stavební povolení by se zdrželo o řadu dalších měsíců, než by se s tímto odvoláním ten stát vyrovnal, a vůbec to neřešilo meritum věci. Takhle to totiž chodí. Prostě tahle odvolání neziskovek, různých ekologických aktivistů, jsou prostě účelová. A tehdy se podařilo ministerstvu dohodnout s panem Patrikem za Děti Země tehdy, aby to stáhli. Nevím, co bylo výsledkem, proč to stáhli, nechci to hodnotit, ale podle mě takhle se to dělat nemá. Já si myslím, že ten proces přípravy liniové stavby začíná EIA, mimo jiné, nejdřív vytyčením území, koridory a podobně, a pak se dělá EIA. A tam je to pravé místo, kde se mají odvolávat ti, kteří mají zájem o tu přírodu, kdy vlastně to je to gros jejich zájmu, aby ta stavba poškodila životní prostředí co nejméně, nebo v nejlepším případě vůbec. Ale oni to udělají při každém tom procesu, což si myslím, že všichni cítíme, že není úplně v pořádku a že by takhle to být nemělo. Co se týká zdraví lidí, tak já vám to řeknu, kolik lidí dneska umírá na silnicích první třídy, které jsou přetížené, plné kamionů, a je to úplně jedno, jestli je to z únavy, z řidičské nepozornosti, nebo jestli prostě začnou riskovat a předjíždět ty kamiony v místech, kde by to dělat neměli, přecení své řidičské schopnosti. Ale já si myslím, že na dálnici naopak těch smrtelných nehod je výrazně nejméně. To je potřeba si říct, to je statistika, to si nevymýšlím. A jestli teda budeme mluvit o zdraví lidí, tak to říkejme celé. Zdraví lidí, víc lidí přežije, když pojedou po dálnici než po těch jedničkách. To je prostě realita, takhle si to řekněme. Já si myslím, že vždycky tady budeme narážet na tyto dva pohledy - na vlastnická práva, ochranu soukromého majetku a na strategické zájmy našeho státu. Budeme také narážet občas na zájmy obcí, co se děje, kdy obce pochopí, anebo nechtějí pochopit... [[k poslancům ANO v přední lavici, kteří konzumují bonbóny:]] výborné, taky bych si dal.... kdy obce nechtějí pochopit, že prostě není jiný prostor, kudy by ta liniová stavba mohla vést, a že teda budou muset nějakým způsobem se s ní porovnat. A většinou to pochopí v okamžiku, kdy ta liniová stavba přijde k ceduli té vesnice a dál vede ta silnice první třídy, kdy zjistí, že takhle to dál nepůjde, a pak rychle mění názor. Takže neargumentujme, řekl bych, stoprocentně tak a stoprocentně onak. Já si myslím, že pravda je vždycky někde uprostřed. Hledejme spíš schůdnou cestu, tak abychom tomu pomohli. Protože jestli si někdo myslí, že ten automobilový provoz, převoz zboží a nedostatečné kapacity železnice, že to přežije Česká republika bez ztráty kytičky, tak nepřežije. Je potřeba to dodělat, dostavět. Je to velký dluh už v minulosti, teď se nám to koncentruje, protože doprava se zahustila jak na silnici, a nejenom na silnici, ale i na železnici. Dneska víte sami, že některé tratě jsou přetížené, že už se tam nevejde ani vlak. Takže pojďme hledat řešení a neříkejme, že to nejde. Musí to jít, ale musíme být rozumní a musíme najít řešení, kde každá z těch stran sleví trochu ze svého absolutismu toho pohledu na věc, a najdeme řešení, které bude někde uprostřed. Děkuji za pozornost.
Děkuji. V tuto chvíli nemám nikoho přihlášeného. Prosím, pan poslanec Kolovratník v rozpravě. Prosím.
Já bych rád v té obecné rozpravě zareagoval jak na kolegyni Balcarovou, tak na Ivana Adamce. Tak za prvé ano, je pravda, že na úseku ochrany životního prostředí a vůbec v tom vztahu státu jako investora vůči těm, kteří se snaží životní prostředí, krajinu, přírodu chránit, tak tady dochází k ideovému střetu. A paní kolegyně, máte, uznáváme, do jisté míry pravdu, že na straně těch žadatelů, ŘSD, SŽDC, nově Správy železnic, že k těm chybám může docházet, ale musím teda bránit ty kolegy z exekutivy, že by to bylo převážně, často, že by to bylo většinově, to si zkrátka myslím, že to tak není. Chápu a respektuji, že asi tady k úplné shodě nedojdeme, že je to o nějakých našich pocitech. Ale ať jsme věcní a konkrétní. Pokud jste se už do toho návrhu zákona dívala, do čl. 6 a 7, a to je právě ona dohoda mezi dopravou a životním prostředím, za kterou - pan ministr Brabec je přítomen - chci kolegům poděkovat, že v mezirezortu nakonec se k ní dopracovali a shodli se, tak ten návrh nově zavádí do zákona o ochraně přírody a krajiny tzv. jednotné závazné stanovisko, které vlastně tu stavbu vypořádá s životním prostředím, a podle toho ta stavba dále bude posuzována, že je v souladu, a také bude v zájmu investora, aby pak u kolaudace obstál, že všechno splnil. A tohle si myslím, že je výrazný posun, kde právě té shody můžeme dosáhnout. A na Ivana Adamce také budu reagovat. Děkuji za jeho slova, většinově, a musím říci za sebe - naprosto souhlasím s tím, že pokud dále budeme zasahovat do té tenké linie mezi tím zájmem státu, strategickým zájmem většiny, a soukromého majetku jednotlivců, že opravdu musíme vážit na miskách vah, nebo jak se říká, s chirurgickou přesností. A nechci, aby to byly prázdné fráze. Já sám odmítám nějaké bláznivé nápady a jsem připraven tady na tu debatu. Ale jedna zajímavost. Já už předtím jsem se ptal investorů, jestli nám na hospodářský výbor přinesou ta čísla, jak třeba zrovna ona předběžná držba, mezitímní rozhodnutí, jak pomohla, kolik výkupů realizovali. A budete se, kolegyně a kolegové, divit, ono jich moc není, je jich docela málo. A víte proč? Protože to je o psychologii. Ti, kteří byli na druhé straně, ti, kteří to šponovali a byli stále těmi posledními, najednou zjistili, že stát už tam vidí ten konec, že je tam ten konec, že se už ničeho zkrátka nedomůžou a cenu šponovat nemůžou, a nakonec se raději dohodli na tom, co je v zákoně už řadu let, na tom tzv. osminásobku, tedy osminásobně zvýšené ceně. Jeden z mnoha příkladů, pokud si to dobře pamatujete, jak jsme se tu smáli, když jsme do těch strategických staveb dávali plot kolem letiště tady v Praze na Ruzyni, ten ochranný perimetr, proč je plot strategickou stavbou státu. No právě proto, že letiště je obklopeno - a já budu upřímný - spekulanty s pozemky, firmami s neznámými majiteli, kteří prostě odmítali prodat, a ve chvíli, mám to potvrzeno od ředitele letiště, když tenhle zákon vstoupil do účinnosti a v platnost, tak se nakonec rádi na tom osminásobku dohodli, protože věděli, že zkrátka víc z toho státu nedostanou. Takže i v rovině psychologické se na ten zákon musíme dívat. [[(18.10 hodin)]] A v obecné rozpravě korektně avizuji ještě jednu věc, že vás všechny napříč politickým spektrem budu přemlouvat na to, abychom se tady u té předběžné držby, u mezitímního rozhodnutí, podívali primárně na stavby právě ŘSD kvůli konkrétnímu příkladu. Dálnice D35 u nás ve východních Čechách běží, funguje, staví se, pokračuje, výkupy běží, a o deset kilometrů vedle, v mém rodném krajském městě v Pardubicích, podobný typ stavby jednička, silnice první třídy - dívám se na kolegu Ferjenčíka z Pardubického kraje, bude to tam znát - opět stavba, kterou dělá ŘSD. A my tam máme asi tři - a musím to říci opravdu - spekulanty, kteří napadli soudem znalecký posudek toho pozemku a zkrátka říkají: nám je to jedno, my si počkáme, až soud někdy za rok nebo za dva rozhodne. A my, protože nemáme to mezitímní rozhodnutí právě na obchvatu krajského města, tak zkrátka stojíme na místě a čekáme. Takže i tohle jsou příklady, které chci, abyste viděli z praxe, aby korektně tady v debatě na hospodářském výboru, na ÚPV, zazněly, abychom tu váhu třeba byli ochotni posunout právě v tom smyslu, aby i takovéto typy staveb, jako jsou obchvaty minimálně těch velkých měst, skutečně měly šanci získat nějakou větší dynamiku, abychom je mohli stavět. Děkuji za pozornost a těším se na rozpravu ve výborech.
Děkuji. Předpokládám, že paní poslankyně Balcarová chce reagovat na své předřečníky, to znamená, vystoupí s faktickou poznámkou. Pan poslanec Ferjenčík v obecné rozpravě? Ano. Prosím máte slovo na vaši faktickou poznámku.
Děkuji za slovo. Já jsem chtěla reagovat na pana kolegu Adamce s tím, že on tady řekl jeden příklad - jeden příklad - s tím, že Děti Země na poslední chvíli něco zablokovaly. Ale to se bavíme opravdu o jedné věci. Já můžu stejně tak říct, že třeba u dálnice D8 se prokázalo, že prostě byly podceněny projektové dokumentace a díky tomu pak došlo k závalům. Tak takhle se přece nemůžeme bavit. Pan kolega Kolovratník říkal, že - já to řeknu asi přesně - že převážně a často to přece není nic, o co bychom se mohli opírat. A že on si myslí - pane kolego Kolovratníku, mluvím teď na vás. Já jsem právě říkala, že vy jste používal místo nějakých konkrétních dat a údajů, že jste řekl, že převážně a často se tedy něco stává a že vy si myslíte, že něco. To se přece takhle nemůžeme opírat o to, když chceme prokázat, že něco je na vině, někdo je na vině, proto něco děláme. Já bych ráda, abyste dali na stůl opravdu konkrétní data, jak často došlo k průtahům ve výstavbě kritické infrastruktury a liniových staveb v důsledku, že to zablokovali občané nebo obec, a jak často dochází k tomu, že jsou na vině průtahy ze strany stavitele nebo nějaké objektivní důvody. Pojďme se fakt bavit nad daty. Děkuji moc.
Děkuji za dodržení času k faktické poznámce. Poprosím vás o klid v jednacím sále, stále projednáváme tento bod. V obecné rozpravě je přihlášen pan poslanec Ferjenčík. Děkuji. Máte slovo.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Vážené kolegyně, vážení kolegové, pan Adamec a další předřečníci tu hovořili právě o vyváženosti těch veřejných a soukromých zájmů. Já řeknu jednu konkrétní věc, kde mi to přijde nevyvážené, a to je, aby stát vyvlastňoval ve prospěch soukromých firem. Podle mě v této věci jde ten zákon moc daleko. Podle mě prostě stát nemá vyvlastňovat ve prospěch soukromých firem, a z toho důvodu navrhuji vrátit ten zákon k přepracování, protože podle mě se tady překračuje linie, která by se překračovat neměla. Děkuji za podporu tohoto návrhu.
Děkuji. S faktickou poznámkou pan poslanec Ivan Adamec, prosím.
Vážený pane předsedající, kolegyně, kolegové, vážení páni ministři, já tedy musím říct, že to, o čem tady hovořil pan poslanec Ferjenčík, že chápu ten jeho postoj. Ale na druhou stranu je to přesně to téma, které bychom si měli probrat na hospodářském výboru. Nevidím důvod pro vrácení k přepracování, protože vždycky tam něco bude, co se nám nebude líbit, to si řekněme na rovinu. A samozřejmě u tohoto je potřeba hlubší rozbor. Ono je taky potřeba říct, komu ta infrastruktura slouží, jak to vlastně je, když to má soukromého vlastníka a slouží to zase občanům České republiky. Ale to je tenká hranice, o které se musíme pobavit někde jinde než na tomhle plénu. A chtěl bych k paní kolegyni Balcarové při vší úctě a pozitivně, když říkala o té D8. Víte, když děláte geologické průzkumy, tak je to vždycky o tom, a nejsem odborník, kolik vlastně, jak kvalitní ten geologický průzkum chcete udělat a za kolik peněz. Protože on se geologický průzkum dá udělat za takové peníze, že ta příprava je tak drahá, že si myslím, že žádný státní úředník si tohle dovolit nemůže, a města to nedělají jinak mimochodem. A někdy holt v tom území jsou věci, které se ukážou až při té vlastní stavbě. Já mám jiný příklad. Ta D8 je známá, ten sesuv tam v souvislosti s tím dolem. Já mám jiný příklad. D11 před Hradcem jde do kopečka, a najednou se tam ta dálnice začala vlnit a přitom tam geologický průzkum také byl. A představte si, na co se vlastně přišlo. Na tom kopečku historicky, někdy ve středověku, byly rybníky. Koho by to napadlo, že na kopci byly historicky rybníky? A samozřejmě v místě toho rybníčku ten podklad měl jiné vlastnosti, než ten geologický průzkum v tom rozsahu, jak byl prováděn, stačil zaznamenat. A také se to muselo opravit. To prostě nese ta stavba. Každý, kdo stavíte v terénu, který prostě může mít takové problémy - a liniová stavba si ten terén moc nevybírá, protože tam těch předpokladů, kudy to vést, moc není, protože tam se k tomu vyjadřuje kdekdo a hledá se optimální trasa, a někdy geologický průzkum, prostě ten normální, klasický, nemusí odhalit úplně všechno. To máte, jako když rekonstruujete starou stavbu, a teprve když to odkryjete, tak zjistíte, do jakého problému jste se dostali. To jenom na vysvětlenou. Děkuji za pozornost.
Děkuji. S faktickou poznámkou pan poslanec Ferjenčík.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Já jen velmi stručná reakce. Asi tuším, jaká je atmosféra v sále a že ten můj návrh asi nezíská většinovou podporu, takže předpokládám, že se na těch výborech samozřejmě o tom bavit budeme. Nicméně pro mě je to prostě zásadní věc. Já obecně nejsem příznivec toho, aby se stát zbavoval své páteřní infrastruktury, nesouhlasím s tím, jak se privatizovala voda u nás, nesouhlasím s tím, že se některé klíčové sítě privatizují. A pokud už se privatizují, ať tedy ti soukromí vlastníci nesou i ty náklady a nejenom ty výnosy. A tady se prostě zase státním nařízením řekne, že v jejich prospěch se udělá zákon. A já s tím absolutně nesouhlasím, a proto to navrhuji vrátit k přepracování.
Děkuji. V tuto chvíli nikoho nevidím a nemám přihlášeného do rozpravy, ani z místa, ještě se jednou rozhlédnu, a tím pádem končím obecnou rozpravu. Zeptám se, jestli je zájem o případná závěrečná slova. Pan ministr? Prosím.
Já už nebudu zdržovat. Jenom si myslím, že je dobré říct jednu věc a to je k tomu vyvlastňování. To skutečně buď není pochopeno, nebo není přečteno. Ale my podmínky vyvlastňování neměníme, vůbec. My pouze zkracujeme lhůty. A platí to, že mimo jiné vyvlastňování dneska v energetickém zákoně je úplně běžné. My pouze jasně říkáme, že to rozhodnutí je vydáno až poté, co ten vyvlastňovací úřad prokáže splnění podmínek zákona o vyvlastňování. Čili není tam nic proti ničemu. Jediná věc je, že se to celé zkracuje. Nicméně těším se na tu diskuzi, je vidět, že je to velmi důležitý zákon. Budou tam pochopitelně protichůdné názory. Na jednu stranu bezpečnost na silnicích, bezemisní energetika, na druhé straně ekologické požadavky. Ono se to někdy prostě ne úplně potkává. Ale v každém případě si myslím, že to bude zajímavá diskuze. Děkuji mockrát za dnešek.
Děkuji. Pan zpravodaj nemá zájem o závěrečné slovo, tudíž přistoupíme k hlasování. Já jsem svolal poslance. [[O slovo se hlásí poslanec Černohorský.]] Prosím.
Děkuji za slovo. Mě tedy zaujalo, že tady pan ministr říká, že se vlastně vůbec nic nezmění v oblasti vyvlastňování, ale tenhle návrh také říká to, že tu mezitimní držbu upravujeme i pro stavby energetické infrastruktury a vodní stavby. Takže naopak tam se to výrazně mění. Ta mezitímní držba se rozšiřuje nejenom na tu dopravní infrastrukturu. Další věc je, že i na konci v tom seznamu staveb si přihazujeme ještě jaderné elektrárny k liniovým stavbám. Takže tam ten zákon naopak je docela důležitý a bude potřeba si podrobně projít i seznam těch staveb, který je naprosto bizarní. Děkuji.
Přistoupíme k hlasování. Je tady návrh na vrácení předloženého návrhu navrhovateli k dopracování. Všechny vás odhlásím. Přihlaste se prosím svými hlasovacími kartami. Budeme hlasovat o vrácení předloženého návrhu k dopracování. Zahájil jsem hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Hlasování pořadové číslo 161, přihlášeno 132 poslankyň a poslanců, pro 20, proti 84. Návrh byl zamítnut. Nyní se budeme zabývat návrhem na přikázání výborům k projednání. Nejprve rozhodneme o přikázání garančnímu výboru. Organizační výbor navrhl přikázat předložený návrh k projednání hospodářskému výboru jako výboru garančnímu. Navrhuje někdo přikázání jinému výboru jako garančnímu? [[Ne.]] Zahájil jsem hlasování o přidělení hospodářskému výboru jako výboru garančnímu. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování pořadové číslo 162, přihlášeno 135 poslankyň a poslanců, pro 132, proti nikdo. Návrh byl přijat. Konstatuji, že tento návrh byl přikázán k projednání hospodářskému výboru jako garančnímu výboru. Organizační výbor nenavrhl přikázat tento návrh dalšímu výboru. Má někdo návrh na přikázání dalšímu výboru? Mám tady - pan poslanec Zahradník. Prosím.
Vážený pane místopředsedo, kolegyně, kolegové, navrhuji, aby zákon projednal také výbor pro životní prostředí.
Prosím další.
Jak se tady již zmiňovalo, vzhledem k tomu, že se tam upravuje i institut mezitímní držby a navazujících věcí ohledně vyvlastnění, tak bych navrhl ještě ústavně-právní výbor, který by se tím měl zabývat. Děkuji.
Pan poslanec Kupka.
S ohledem na dopad do správního řádu i na obce a města si dovoluji navrhnout zároveň, aby byl zákon poukázán také do výboru pro veřejnou správu a regionální rozvoj.
Někdo další? Nikdo. Budeme hlasovat o přiřazení výborům. Prvním hlasováním bude přikázání výboru životního prostředí. Zahájil jsem hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování pořadové číslo 163, přihlášeno 139 poslankyň a poslanců, pro 56, proti 17. Návrh byl zamítnut. Dalším budeme hlasovat o přikázání ústavně-právnímu výboru. Zahájil jsem hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Hlasování pořadové číslo 164, přihlášeno 139 poslankyň a poslanců, pro 52, proti 11. Návrh byl zamítnut. Poslední hlasování je přikázání výboru pro veřejnou správu a regionální rozvoj. Zahájil jsem hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Hlasování pořadové číslo 165, přihlášeno 139 poslankyň a poslanců, pro 49, proti 13. Návrh byl zamítnut. Konstatuji, že tento tisk nebyl přikázán dalším výborům. Tímto končíme projednávání tohoto tisku. Pan předseda Bartoš. Prosím.
Chtěl bych jenom krátce, dámy a pánové, pane předsedající, okomentovat to hlasování. Tak tady v debatě jsou odkazováni poslanci na to, ať se to projedná na výborech, a pak to na žádný výbor nepošleme. Tak si myslím, že by bylo asi fér, kdyby předsedové výborů si pomocí devadesátjedničky toto osvojili. Protože kde jinde se mají diskutovat aspekty životního prostředí než na výboru pro životní prostředí? Což zde u tohoto pultíku zaznělo. Nechápu, proč najednou to tím hlasováním na žádný související výbor posláno nebylo. Buďme konzistentní aspoň v řádu deseti minut, kdy to tady zaznělo od poslanců jako nutnost, kde následně sněmovní většina hlasuje proti tomu. Mně to přijde jako úplně absurdní.
Nyní přistoupíme k projednávání bodu