Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради. Прошу народних депутатів підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[10:02:45]] Зареєструвалося -400 Зареєструвалося 400 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, шановні гості, у Києві з робочим візитом знаходиться делегація депутатської групі. Меджлісу Азербайджанської Республіки з міжпарламентських зв’язків з Україною. Сьогодні члени делегації присутні в сесійній залі. Дозвольте мені від вашого імені привітати шановних гостей, побажати їм плідної роботи та, користуючись нагодою, передати наші щирі привітання всім депутатам.Меджлісу Азербайджанської Республіки, дружньому азербайджанському народові та побажання миру, щастя і благополуччя. [[О п л е с к и]] Шановні колеги, сьогодні день народження народного депутат України Чичканова Сергія Владленовича, давайте його привітаємо, побажаємо всього найкращого. [[О п л е с к и]] Відповідно до статті 13 Закону України "Про статус народного депутата України" та статті 4.2.4. Регламенту Верховної Ради України інформую про вихід народного депутата України Косінова Станіслава Анатолійовича зі складу депутатської фракції Народно-демократичної партії. Шановні колеги, відповідно до статті 2.5.2 Регламенту в середу ми маємо 30 хвилин для оголошення запитів, заяв, повідомлень і пропозицій народних депутатів України. Прошу народних депутатів записатися для виголошення заяв, повідомлень і пропозицій. А я тим часом оголошую депутатські запити що надійшли. Будь ласка, висвітліть. Ще одне повідомлення. Про зміну в складі уповноважених представників фракції Аграрної партії України представлятимуть народні депутати України Ващук - голова фракції, Гладій, Єремєєв, Славута, Терещук. Переходимо до оголошення депутатських запитів. Надійшли запити народних депутатів України. Валентина Савицького до Прем’єр-міністра України щодо своєчасності фінансування газифікації Баранівського, Ємільчинського, Олевського, Новоград-Волинського районів Житомирської області. Прошу голосувати. [[10:06:23]] За-60 Рішення не прийнято. Геннадія Астрова-Шумілова до Прем’єр-міністра України у зв’язку з відсутністю відповіді на звернення щодо встановлення орендаря шахти номер 71 "Індустрія" міста Ровеньки Луганської області та виплати заборгованості заробітної плати шахтарям. Прошу голосувати. [[10:07:00]] За-156 Рішення прийнято. Анатолія Оржаховського до Прем’єр-міністра України щодо фінансування відновлення виробництва газопроводу "Верхні Рогачі" Велика Лепетиха Херсонської області. Прошу голосувати. [[10:07:32]] За-133 Рішення прийнято. Євгена Гірника до Прем’єр-міністра України щодо недоцільності реорганізації управлінь борових робіт в Івано-Франківській області. Прошу голосувати. [[10:08:00]] За-120 Рішення прийнято. Миколи Катеринчука до Прем’єр-міністра України щодо виконання законів України про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту в частині забезпечення інвалідів автотранспортом. Прошу голосувати. [[10:08:31]] За-182 Рішення прийнято. Володимира Лещенка до Прем’єр-міністра України стосовно позбавлення актами уряду частини малозабезпечених сімей соціальної допомоги на дітей. Прошу голосувати. [[10:09:01]] За-148 Рішення прийнято. Андрія Шкіля до Прем’єр-міністра України щодо повернення релігійній громаді грамот та монастирських приміщень в місті Львові, які перебувають у підпорядкуванні акціонерного товариства "Укртелеком". Прошу голосувати. [[10:09:32]] За-116 Рішення прийнято. Ігоря Тарасюка до Прем’єр-міністра України стосовно погашення заборгованості з пільг, передбачених законом України про реабілітацію жертв політичних репресій в Україні Прошу голосувати. [[10:10:00]] За-113 Рішення прийнято. Віктора Драчевсього до Прем’єр-міністра України стосовно узгодження постанови Кабінету Міністрів України від 01.10.97 р. з положеннями закону України про податок на додану вартість. Прошу голосувати. [[10:10:34]] За-106 Рішення прийнято. Ігоря Юхновського до Прем’єр-міністра України стосовно спільного наказу ряду міністерств і відомств Росії щодо запровадження обов’язкового оформлення міграційних карт для громадян України при в’їзді та перебуванні на території Росії. Прошу визначатися. [[10:11:07]] За-81 Рішення не прийнято. Володимира Симонова до Прем’єр-міністра України стосовно завершення будівництва комплексу районної лікарні і середньої школи та жилого будинку в місті Монастирськ Тернопільської області. Голосуємо. [[10:11:38]] За-159 Рішення прийнято. Ігоря Єремеєва до Прем’єр-міністра України щодо порушення строків затвердження переліку об’єктів, що фінансуються за рахунок субвенції на виконання інвестиційних проектів передбачених Законом України "Про Державний бюджет України на цей рік". Прошу визначатися. [[10:12:14]] За-97 Рішення прийнято. Бориса Райкова до Прем’єр-міністра України щодо незадовільного виконання законодавства стосовно соціального захисту потерпілих від наслідків Чорнобильської катастрофи. Прошу голосувати. [[10:12:41]] За-191 Рішення прийнято. Сергія Слабенка до першого віце-прем’єр-міністра України стосовно розрахунків за будівництво об’єктів соціально-культурного призначення на селі. Прошу голосувати. [[10:13:08]] За-100 Рішення прийнято. Олександра Голуба до віце-прем’єр-міністра України Дмитра Табачника щодо порушень Закону України “Про пенсії за особливі заслуги перед Україною" Львівським обласним управлінням пенсійного фонду України. Визначаємось. [[10:13:39]] За-109 Рішення прийнято. Миколи Томенка до Голови Верховної Ради Автономної Республіки Крим щодо неконституційних норм положення про акредитацію в Верховній Раді Автономної Республіки Крим працівників засобів масової інформації. Прошу визначатися. [[10:14:11]] За-164 Рішення прийнято. Леоніда Черновецького до Генерального прокурора України щодо факту проведення у Київській міській клінічній лікарні номер 3 хірургічної операції без анестезії. Прошу визначатися. [[10:14:41]] За-109 Рішення прийнято. Богдана Костинюка до Генерального прокурора України стосовно зловживань при розпаюванні майна в агрофірмі господар Тлумачіського району Івано-Франківської області. Прошу визначатися. [[10:15:09]] За-108 Рішення прийнято. Іштвана Гайдоша до Генерального прокурора України щодо правомірності передачі комерційним структурам пам’ятки архітектури 16-18 століття Мукачівського замку Паланок. Прошу визначатися. [[10:15:39]] За-169 Рішення прийнято. Андрія Полііта до Генерального прокурора України стосовно навмисного блокування Кіровоградобленерго енергопостачання мешканців міста Кіровоград. Прошу голосувати. [[10:16:11]] За-98 Рішення прийнято. Миколи Рудьковського до Генерального прокурора України стосовно фактів зловживань службовим становищем та порушення законодавства про приватизацію об’єктів комунальної власності керівництвом акціонерного товариства "Чернігівпродтовари". Прошу визначатися. [[10:16:45]] За-117 Рішення прийнято. Богдана Костинюка до Генерального прокурора України щодо ліквідації заборгованості акціонерним товариством "Галичцукор" перед здавачами цукрової сировини у 2001-2002 роках. Прошу визначатися. [[10:17:19]] За-113 Рішення прийнято. Леоніда Грача до Генерального прокурора України щодо фактів масових поборів з торгуючих на ринку промтоварів Сімферопольського комунального підприємства "Автостоп". Прошу голосувати. [[10:17:49]] За-121 Рішення прийнято. Михайла Добкіна до Генерального прокурора України щодо встановлення в діях вищих посадових осіб Державної митної служби України фактів порушення чинного законодавства України. Прошу визначатися. [[10:18:18]] За-98 Рішення прийнято. Катерини Ващук до Генерального прокурора України щодо захисту прав пайовиків сільськогосподарського підприємства. Дворічанського району Харківської області. Прошу визначатися. [[10:18:47]] За-92 Рішення прийнято. Юрія Соломатіна до Генерального прокурора України у зв’язкою з неповнотою розгляду запиту щодо фальсифікування конкурсу з продажу об’єкта незавершеного будівництва "Громадський центр" у місті Києві. Прошу визначатися. [[10:19:17]] За-89 Рішення не прийнято. Миколи Катеринчука до Генерального прокурора України стосовно порушень земельного законодавства при передачі земель села Нова Гребля Калинівського району Вінницької області в оренду товариству Агровінпром. Прошу визначитися. [[10:19:50]] За-91 Рішення прийнято. Леоніда Грача до Генерального прокурора України щодо прихованої торгівлі землею на Південному узбережжі Криму та історичними пам’ятниками в Автономній Республіці Крим. Прошу голосувати. [[10:20:21]] За-141 Рішення прийнято. Володимира Аніщука до Генерального прокурора України щодо фактів розкрадання колективного майна в Ананівському районі Одеської області. Прошу визначитися. [[10:20:51]] За-106 Рішення прийнято. Володимира Шандри і Павла Ігнатенка до Генерального прокурора України щодо порушень законодавства в діяльності державного підприємства Національна енергетична компанія "Енергоатом". Прошу визначитися. 0:21:24 За-68 Рішення не прийнято. Володимира Яворівського до Генерального прокурора України з приводу формальних відписок Львівської обласної прокуратури на запит стосовно законності нарахувань за утримання житла в місті Жовкла Львівської області. Прошу визначатися. [[10:21:55]] За-107 Рішення прийнято. Володимира Єщенко до Генерального прокурора України щодо протиправних дій голови Черкаської районної державної адміністрації стосовно сільськогосподарського виробничого кооперативу "Леськівський". Прошу визначатися. [[10:22:26]] За-97 Рішення прийнято. Михайла Павловського до Генерального прокурора України стосовно заборгованості із виплати заробітної плати працівникам Макарівського цукрового заводу Хмельницької області та незаконного відчуження майна цього підприємства. Прошу визначатися. [[10:23:00]] За-71 Рішення не прийнято. Степана Хмари до Генерального прокурора України щодо притягнення мене за перевищення службових повноважень за незаконне звільнення з посади завідуючого секретаріатом Хомича за прогули з посади. Прошу визначатися. [[10:23:35]] За-75 Рішення не прийнято. Петра Симоненка до Генерального прокурора України у зв’язку з порушенням у зв’язку з порушенням прокурором Автономної Республіки Крим Конституції України та Закону України "Про Верховну Раду Автономної Республіки Крим", при вирішенні питання щодо припинення повноважень депутатів Автономної Республіки Крим. Прошу визначатися. [[10:24:09]] За-88 Рішення не прийнято. Миколи Шершуна до Міністра промислової політики України у зв’язку з відсутністю реагування на депутатське звернення стосовно питань використання виробничих потужностей Сарнинського заводу мостових технологічних конструкцій. Прошу визначатися. [[10:24:45]] За-87 Рішення не прийнято. Миколи Сокирка до Міністра транспорту України щодо поновлення курсування електропоїзду на маршруті Жмеринка-Попелюхи. Прошу голосувати. [[10:25:15]] За-79 Олега Гуменюка до Міністра Внутрішніх Справ України стосовно якості підготовки водіїв автотранспорту. Прошу голосувати. [[10:25:42]] За-60 Рішення не прийнято. Віктора Мусіяки до Міністра оборони України з приводу передислокації військової частини з Автономної Республіки Крим до міста Кіровограда. Прошу голосувати. [[10:26:08]] За-85 Рішення не прийнято. Володимира Лещенка до міністра науки і освіти України стосовно намагань закриття корюківської загальноосвітньої школи номер два. Прошу голосувати. [[10:26:36]] За-106 Рішення прийнято. Володимира Пузакова до міністра України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків чорнобильської катастрофи щодо порушень статусу і соціального захисту громадян, які постраждали внаслідок чорнобильської катастрофи. Прошу голосувати. [[10:27:09]] За-124 Рішення прийнято. Віктора Драчевського до міністра транспорту України щодо будівництва пішохідного мосту на станції Нікополь та переходу через залізничну колію на перегоні Нікополь-Буд-Нікополь. Прошу визначатися. [[10:27:40]] За-93 Рішення прийнято. Олексія Козаченка до голови Державного комітету України по земельних ресурсах стосовно порушення Одеською міською радою порядку створення територіальних органів по земельних ресурсах. Прошу голосувати. [[10:28:10]] За-128 Рішення прийнято. Леоніда Черновецького до голови Державної митної служби України стосовно існування контрабандного надходження і тіньової реалізації імпортних товарів легкої промисловості. Прошу визначатися. [[10:28:41]] За-83 Рішення не прийнято. Юрія Кармазіна до голови Координаційного комітету по боротьбі з корупцією та організованою злочинністю при Президенті України, Генерального прокурора України щодо притягнення до відповідальності прокурора Львівської області Ренажевського за зловживання службовим становищем, службову недбалість, корупційні діяння, що нанесло державні збитки на суму понад 140 мільйонів гривень. Прошу визначатися. [[10:29:23]] За-175 Рішення прийнято. Михайла Добкіна до голови Державної митної служби України щодо порушення посадовими особами регіональних митниць вимог чинного законодавства. Прошу голосувати. [[10:29:50]] За-65 Рішення не прийнято. Володимира Аніщука до голови Антимонопольного комітету України щодо дотримання засобами масової інформації антимонопольного законодавства. Прошу визначатися. [[10:30:19]] За-117 Рішення прийнято. Юрія Кармазіна до голови Координаційного комітету по боротьбі з організованою злочинністю при Президенті України, Генерального прокурора України, голови Служби безпеки України, міністра транспорту України щодо повернення у власність держави теплохода "Сергій Садовський" та притягнення винних в укладенні кабальної угоди до відповідальності. Прошу визначатися. [[10:30:59]] За-121 Рішення прийнято. Народного депутата України Андрія Шкіля до Генерального прокурора України щодо призначення повторної перевірки обставин незаконного переїзду Генерального консульства Російської Федерації у Львові. Прошу визначатися. [[10:31:38]] За-89 Рішення не прийнято. Народного депутата Георгія Манчуленка до Прем’єр-міністра України щодо виплати компенсацій громадянам, що постраждали від аварії на ЧАЕС по виборчому округу № 203 Чернівецької області. Прошу визначатися. [[10:32:12]] За-131 Рішення прийнято. Народного депутата України Анатолія Наливайка до Генерального прокурора України щодо зловживань службовим становищем посадовими особами ВАТ Єнакієвський цементний завод, розкрадання виготовленої продукції та не виплати заробітної плати. Прошу визначатися. [[10:33:00]] За-98 Народного депутата України Івана Миговича до міністра освіти і науки України про збереження Ужгородського професійного ліцею. Прошу визначатися. [[10:33:28]] За-126 Шановні колеги не без підпису депутатське звернення до Генерального прокурора України, підпис є, тільки прізвище не вказали. Наливайко? Підпис є - прізвища немає. Народного депутата України Наливайко до Генерального прокурора України щодо фальсифікації результатів виборів в місті Харцизьку Донецької області та зловживання становищем з боку міського голови Ляшенко. Прошу визначатися. [[10:34:26]] За-98
За - 98. Рішення прийнято. Шановні народні депутати, сьогодні на ваш розгляд вноситься Програма діяльності Кабінету Міністрів України "Відкритість, дієвість, результативність". Комітет з питань економічної політики, управління народним господарством. Шановні народні депутати, відповідно до Регламенту півгодини відводиться для виголошення заяв, повідомлень і таке інше. Зараз уже 35 хвилин. Так, треба тоді нам, або не виголошувати депутатські запити, виголошувати заяви. Ми завжди йдемо на певне порушення. Давайте перекладемо, в п’ятницю зробимо всі заяви. Шановні колеги, відповідно до Регламенту я дію. Давайте не будемо. Я ще раз говорю, відповідно до Регламенту. Йосип Вінський, прочитайте, будь ласка, Регламент. Будь ласка. Шановні народні депутати, півгодини відводиться на все і 45 хвилин відводиться на все. Шановні народні депутати. Шановні народні депутати! Шановні колеги! Я прошу уваги. Я ще раз хочу пояснити ситуацію і потім на ваше вирішення. Відповідно до регламенту у вівторок відводиться 45 хвилин для виголошення заяв, в тому числі і запитів, які проголосовані, і заяв від фракцій. Ми зазвичай.на певне порушення регламенту виділяли додатково 45 хвилин на виголошення заяв, оскільки надзвичайно багато запитів. Теж саме стосується і середи, коли ми мажмо 30 хвилин. Народні депутати наполягають на тому, щоб зараз мати ще 30 хвилин для виголошення заяв, запитів, звернень, інформації. Тому я можу поставити питання на голосування і прошу визначитися голосуванням. Оскільки записалися народні депутати, і є наполягання народних депутатів, я ставлю на голосування про те, щоб відвести 30 хвилин для виступів народних депутатів з заявами, запитами, повідомленнями. Прошу визначатися. [[10:38:14]] За-160 Рішення не прийнято. Комітет з питань економічної політики, управління народним господарством, власності та інвестицій пропонує такий регламент розгляду Програми діяльності Кабінету Міністрів України. Він пропонує Верховній Раді прийняти такий Регламент. Для доповіді Прем’єр-міністра України Віктора Федоровича Януковича - до 30 хвилин. Для відповіді на запитання - до 40 хвилин. Для співдоповіді Першому заступнику голови комітету - до 10 хвилин. Для виступів в обговоренні від фракцій і комітетів - до 5 хвилин виступ. Півтори години відвести. Для виступів народних депутатів України - до 3 хвилин ,20 хвилин відвести. І заключне слово Прем’єр-міністра - до 3 хвилин. Немає заперечень? Тоді переходимо до розгляду питання. Я запрошую до виступу Прем’єр-міністра України Віктора Федоровича Януковича.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Учасники засідання, представники засобів масової інформації! Програма діяльності Кабінету Міністрів розроблена відповідно до Конституції України та базується на положеннях послань Президента України до Верховної Ради, окреслених главою держави нагальних та довгострокових завдань. Вона є результатом спільної роботи урядовців, народних депутатів, представників регіонів, громадськості та науковців. Програма пройшла широке публічне обговорення, в тому числі і на громадських слуханнях. Основні положення Програми підтримані Національною академією наук України. Особливо хочу наголосити на плідній співпраці з Верховною Радою України, за що уряд висловлює всім щиру вдячність. В новому форматі взаємодії ми працюємо з Верховною Радою вже п’ятий місяць і маємо позитивні результати з вирішенням ключових проблем розвитку нашої держави. Хочу зупинитися на деяких з них. По-перше, результатом нашої спільної роботи є виконання бюджету за перший квартал. Маємо приріст загальної суми доходів державного бюджету близько 20 відсотків, а податкових надходжень - на 34 відсотки. Дохідна частина загального фонду державного бюджету на 24 відсотки перевищила надходження за відповідний період минулого року. Видатки здійснювалися відповідно до бюджетних призначень. Ми відмовилися від ручного режиму управління видатками. 100-відсотково профінансовано видатки загального фонду на заробітну плату у бюджетній сфері і грошове забезпечення військовослужбовців, пенсій і соціальний захист чорнобильців. Повністю профінансовано комунальні послуги та енергоносії. Планові показники з перерахування дотацій, вирівнювання виконано на 103ю5 відсотків. Більш того, все це забезпечено при виконанні значних зобов’язань по державному боргу біля 2 мільярдів 700 мільйонів гривень. Ми цілеспрямовано працюємо над погашенням заборгованості соціального характеру накопиченої в минулі роки, але ми розуміємо, що це проблема не тільки цього року. По-друге, прийняття законодавчих актів щодо упередження відмивання брудних грошей та зняття санкцій FATF у їх розвиток уряд разом з Національним банком відповідно до затвердженого графіку здійснює комплекс заходів для своєчасного введення в дію цих законів. По-третє, разом з вами ми плідно працюємо над вдосконалення податкового законодавства, маємо конкретні результати. Закон про податок на прибуток вже прийнято, ми вийшли на фінішну пряму з податку на доходи фізичних осіб, на черзі закон про податок на додану вартість. Спільна робота з народними депутатами на ділі демонструє результати професійного, конструктивного обговорення та вирішення ключових проблем розвитку економіки, формування інвестиційного ресурсу і розбудови платоспроможного внутрішнього ринку. Цей неповний перелік наших спільних дій свідчить про те, що першочергові завдання програми до реалізується, Уряд виконує і Уряд працює як єдина команда. Наша співпраця з Верховною Радою за узгоджених дій з Національним банком закріплює і розвиває позитивні тенденції соціально економічного розвитку держави, який також безумовно є результатом великої роботи проведеної депутатами минулих скликань та попередніми урядами. Це зростання в першому кварталі ВВП на сім відсотків, а промислового виробництва біля 11 відсотків. За січень-лютий експорт товарів зріс майже на 24, а реальна середньомісячна заробітна плата більше ніж на 18 відсотків. На жаль, залишається величезна спадщина проблем та економічних диспропорцій. А фактично перепон на шляху прискореного економічного зростання на основі інвестиційно-інновацйної моделі розвитку та досягнення гідного добробуту українських родин. Насамперед - це капіталомістка і ресурсна витратна структура виробництва надмірно чутлива до коливань світової кон’юнктури. Зношеність та моральна застарілість виробничих фондів, значний податковий тиск, низький рівень сплати праці, мізерність бюджету. Проблеми та пов’язані з ними негативні наслідки всім вам, шановні народні депутати, добре відомі і ми не раз їх обговорювали в цій залі. Під час формування своїх передвиборних програм чи призначень на посади в Уряді всі ми ставили за мету подальшої діяльності подолання бідності та надмірного розшарування населення доходами. Підвищення добробуту і якості життя наших громадян. Можливості та вільного розвитку особистості на основі стійкого економічного зростання. А де ж взяти необхідний для зростання ресурс? У дискусіях останніх років ми нарешті прийшли до висновку: треба вдосконалити систему оподаткування, зменшити податковий тиск на підприємства та доходи громадян, а відтак створити належні умови для роботи в офіційному секторі економіки, прозора, відкрита, не приховуючи своїх прибутків, доходів, заробітної плати. І що найбільш важливо? Це - відновити довіру людини до влади, надати імпульсу для розвитку підприємницької ініціативи, зокрема малого і середнього бізнесу, накопичити власний інвестиційний ресурс та забезпечити належні умови для залучення іноземних інвестицій у технічне переоснащення, наукові дослідження та інновації, створення високопродуктивних робочих місць, підвищити кваліфікацію робітників та оплату їх праці, адже вони - наш майбутній середній клас, сформувати платоспроможний попит та розвинути внутрішній ринок, забезпечити конкурентоспроможність української продукції та підвищити активність наших товаровиробників на світових ринках. Але податкова реформа є лише одним із завдань, які необхідно вирішити, щоб фінансові ресурси у кровообігу економіки дали вільно дихати і розвиватись. Тому у програмі уряд визначив ряд невідкладних завдань та механізмів їх реалізації, які треба синхронно запроваджувати разом з податковою реформою. Це - пенсійна реформа, зниження навантаження на фонд оплати праці, встановлення та захист прав власності інвесторів та кредиторів, вдосконалення корпоративного управління та розвиток фондового ринку, подальша розбудова фінансового сектору, інститутів спільного інвестування, страхових та пенсійних фондів, інших не банківських установ. Завдання дуже складні, їх вирішення вимагає напруженої роботи разом з Верховною Радою. Уряд же розробив на вніс до парламенту ряд відповідних законодавчих ініціатив, зокрема проект закону про акціонерні товариства. Також ми вживаємо всіх необхідних заходів для забезпечення функціональної діяльності державної комісії з регулювання ринків фінансових послуг. Наша спільна відповідальність - досягти прозорості функціонування всього сегменту фінансового сектору, відробити довіру громадян до пенсійних та інвестиційних накопичень і вкладень, створити умови їх прибутковості. Уряд розробляє і протягом року запровадить спрощення процедури започаткування і виходу із бізнесу на принцип єдиного офісу та його реєстрації. Також будуть упорядковані контролюючі функції органів з перевірки суб’єктів підприємницької діяльності і забезпечення неухильного виконання принципу персональної відповідальності посадових осіб за прийняття неефективних регуляторних рішень. Наступне, ми впритул підійшли до приватизації найбільш важливих об’єктів економіки країни, які визначають основу національної безпеки енергетичної, транспортної, інформаційної, продовольчої. Маємо відійти від фіскального принципу приватизації. Головне - формування інституту ефективного власника, професійних сучасних менеджерів, залучення фінансових ресурсів економіки, а не їх проїдання. У підсумку - забезпечення інвестиційно-інноваційної моделі приватизації, дотримання національних інтересів розвитку, активне професійне управління майновими правами держави, стратегічно важливими підприємствами, насамперед паливно-енергетичного комплексу та транспорту. Проект програми приватизації на 2003-2008 року вже внесено до Верховної Ради, ми готові до конструктивної співпраці і подальшого спільного вироблення індивідуальних підходів до приватизації стратегічно важливих об’єктів. Про пріоритети розвитку. Визнаючи пріоритети економічної модернізації України, маємо спиратися на власні конкуренті переваги та високотехнологічні галузі. Це перш за все ракетно-космічна галузь, літако та моторобудування, товари народного споживання, транзитні перевезення та трубопровідний транспорт, біотехнології, ВПК, машинобудування, електротехніка, розвиток інформаційних технологій, агропромисловий комплекс з його унікальними можливостями щодо вироблення екологічно чистої продукції. Саме ці напрями потребують кредитної підтримки банківської системи. Відповідну роботу вже започатковано Національним банком. Уряд в свою чергу забезпечує реалізацію, також розробку спільно з Міжнародним та Європейським банками реконструкції та розвитку ряду проектів у паливно-енергетичному, аграрному секторах, транспорті та космічній галузі, а також у сфері інформатизації. Світовий досвід свідчить, що рушійними силами досягнення фази постіндустріального суспільства економічно розвиненими країнами виступали чинники інноваційного розвитку. Ці фактори у першу чергу пов’язані за широкомасштабним використанням таких інтелектуальних ресурсів, як знання, кваліфікація людини, об’єкти інтелектуальної власності, передові технології. Тому у Програмі поряд з заходами, які мають забезпечити збільшення фінансових ресурсів на інноваційно-інвестиційний розвиток передбачено впровадження механізму державного замовлення на реалізацію пріоритетних інноваційних проектів. Кабінет Міністрів буде підтримувати проривні науково-технічні дослідження. Уже готується спільно з Національною Академією Наук перелік таких найперспективніших готових до впровадження розробок. Таку ж роботу буде оперативно проведено і в галузевій науці. Позиція уряду збігається з позицією більшості прагматично налаштованих науковців та економістів, які вважають, що зміцнити державу можна лише за умови переорієнтації та науково-технологічний варіант економічного зростання, основою якого є прискорений рух в інноваційному циклі: наука, технології, виробництво, сфера споживання. Ключовим завданням уряду є забезпечення конкурентоспроможності аграрного сектору. Відповідні механізми, які зараз опрацьовуються, спрямовані на адресну підтримку сільгосптоваровиробників, підвищення ефективності їх роботи. Програмні дії щодо розвитку паливно-енергетичного комплексу напрацьовані спільно з профільним комітетом Верховної Ради. Вони передбачають суттєві структурні зрушення в цьому стратегічному секторі економіки, підвищення ефективності державної підтримки реформування вугільної галузі, зміцнення енергетичної безпеки держави. Окремо хочу зупинитися на житлово-комунальному господарстві. Глибина проблем у цій сфері вражаюча. Уряд впевнений, що реалізуючи намічені Програмою заходи стосовно структурних змін у галузі та підвищення платоспроможності населення, ми забезпечимо відповідальну роботу органів виконавчої влади в центрі і на місцях по наведенню порядку в цій соціально-важливій сфері, а саме: надання якісних послуг населенню, унеможливимо марнотратство, монопольне завищення тарифів та ухилення платоспроможних споживачів житлово-комунальних послуг від оплати. Шановні народні депутати, ми глибоко переконані, що найкращий програмний документ може залишитися тільки декларацією, якщо його виконавці не будуть патріотами своєї держави та відповідальними перед народом. Урядовці повинні своєю професійною діяльністю завойовувати право чесно дивитися людям у вічі. Кожний наш крок буде спрямований на підвищення добробуту народу, обсягів та якості послуг суспільного характеру, які має забезпечувати держава згідно Конституції, перш за все - це розвиток освіти, культури, науки, охорони здоров’я, комплексне вирішення завдань гуманітарного розвитку, гуманізації економіки, вдосконалення пенсійної системи, соціального обслуговування, допомоги багатодітним сім’ям, укріплення української родини та здорового способу життя. А також забезпечення правопорядку та обороноздатності держави. Заради цього маємо жити та працювати. Тому у бюджетній політиці уряд, в першу чергу, проголошує збільшення видатків на розвиток соціально-гуманітарної сфери. Криза професійно-технічної освіти та недостатня увага до підготовки інженерно-технічних кадрів у вищій школі призвели до дефіциту фахівців та кваліфікованих працівників основних робочих професій. Цю проблему потрібно негайно вирішувати. Ми зобов’язані відродити середню школу та професійно-технічну освіту. Піднімемо престиж праці вчителів - наших других батьків, які виводять на трудовий шлях опору і надію України - наших дітей та онуків. Вирішення стратегічного завдання - підвищення конкурентоспроможності робітничих, інженерно-технічних кадрів та фахівців буде головним на порядку денному. Нам треба створити умови для розвитку здорового способу життя, починаючи з шкільного спортивного залу та майданчика. І, звичайно, престиж фізичної культури та спорту. У сфері пенсійного забезпечення - підвищення пенсій вже у поточному році. Нам конче необхідно спільно завершити розгляд проектів Законі про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування, про недержавне пенсійне забезпечення і приступити до їх поетапної реалізації. Розуміємо, що тільки за умов суттєвого зростання оплати праці зможемо перейти до повномасштабного реформування охорони здоров’я. Разом з тим вже сьогодні потребує докорінного підвищення якість медичних послуг, зокрема, невідкладного характеру, амбулаторного лікування, пільгового забезпечення медикаментами. Нам необхідно розробити та запровадити державні соціальні стандарти у сфері охорони здоров’я та забезпечити гарантований рівень державної безоплатної медичної допомоги. В першу чергу будемо піклуватися про тих, хто найбільше потребує підтримки держави, передусім людей похилого віку, інвалідів, ветеранів війни та праці, пенсіонерів, дітей та матерів. Буде збільшено фінансування та створимо умови для всебічної підтримки культури, творчої діяльності, утвердження високого культурного іміджу України у світі, розвитку української мови. Невідкладним завданням в усіх соціально-гуманітарних напрямах буде підвищено рівень оплати праці. Виходячи із можливостей бюджету в цьому році ми зможемо запровадити мінімальну заробітну плату в розмірі 185 гривень та привести у відповідність до неї співвідношення посадових окладів. Таку пропозицію підтримують профспілки. Всіма можливими засобами уряд буде сприяти розбудові громадського суспільства, захисту прав та свобод громадян, підвищенню якості умов життєдіяльності, поліпшенню стану довкілля. У центрі уваги уряду буде забезпечення правопорядку та встановлення професійно підготовлених, патріотично налаштованих Збройних Сил України. Ми поглибимо адміністративну реформу, кардинально поліпшимо роботу виконавчої влади, підвищимо ефективність своїх рішень та відповідальність за їх виконання. З метою досягнення дієвих результатів в цьому важливому напрямку Кабінет Міністрів відновить розроблення балансів виробництва і споживання найважливіших видів продукції. Забезпечить розрахунки базисних, макроекономічних відтворювальних пропорцій рівня перерозподілу ВВП держави, співвідношення між кінцевим споживанням і інвестиціями, а також оплати праці в структурі ВВП. Ці розрахунки будуть передувати розробці програм економічного і соціального розвитку, а також державного бюджету. У практику роботи буде введено середньострокове бюджетне планування, розроблення стратегічних і річних планів діяльності органів виконавчої влади. Упорядкуємо державні цільові програми і забезпечимо їх реалістичність. У сфері державних фінансів. Зосередимося на їх підвищенні і ефективності в практичному застосуванні програмно-цільового підходу до розроблення і виконання бюджету. Усі бюджетні програми будуть паспортизовані. Нам необхідно буде завершити перехід на казначейське обслуговування бюджетів усіх рівнів. У сфері місцевих фінансів удосконалимо чинний порядок розподілу трансферів на основі прозорих і об’єктивних критеріїв, що враховують специфіку окремих регіонів і регіональних програм, у першу чергу для депресивних територій. Також буде збільшена ресурсна база місцевих бюджетів. Нам необхідно відродити практику планування перспективного розвитку територій і населених пунктів України. Введемо в дію порядок запозичень місцевих бюджетів. З метою попередження корупційних дій уряд на ділі забезпечить прозорість і конкурентність процедур державних закупівель. Для вагомих за ціною груп товарів запровадити тендери на принципах міжвідомчої координації. У борговій підтримці ми продовжимо роботу з оптимізації структури державного боргу, утримання його обсягів у відповідних платежів в економічно безпечних межах. Реалізація положень програми також передбачає сприяння розширенню повноважень місцевих органів ви виконавчої влади і органів місцевого самоврядування. Посилення взаємодії з регіонами у підготовці загальнодержавних та регіональних програмних прогнозних і фінансових документів. Цьому сприятиме і сьогоднішнє слухання в цьому залі. Розвиток прикордонного, а в тому числі і єврорегіонального співробітництва. Наша діяльність буде прозорою, Кабінет Міністрів забезпечить відкритість інформації про витрачення бюджетних коштів. Кожний розпорядник по завершенню бюджетного року починаючи з 2003 буде звітувати перед громадськістю за що і яким чином витратив гроші платників податків. Виконання програмних завдань створить умови для виведення економіки із тіні і її сталого зростання. На кінець 2003 року ми прогнозуємо збільшення ВВП на 5-6 відсотків а в 2004 році близько 8 відсотків. Така динаміка буде стимулювати збільшення реальної заробітної плати в 2003-2004 роках в середньому на 12-15 відсотків, а з урахуванням суттєвого зниження податку на доходи фізичних осіб з 40 до 13 відсотків і це буде серйозною підтримкою зростання добробуту української сім’ї, кожного українця. Зрозуміло, що програма не може розкрити весь алгоритм дій Уряду у досягненні проголошених цілей і завдань. Ми забезпечуємо виконання плану необхідних заходів, він уже сьогодні напрацьований на принципах стратегічного планування. Підготовка кожного рішення яке суттєво впливає на соціально економічний розвиток держави торкається інтересів її громадян, окремих, особливо незахищених верств населення, а також забезпечення наших стратегічних інтересів та національної безпеки, буде всебічно обгрунтованою визначаємо проблему, аналізуємо причини, розробляємо варіанти її рішення, обговорюємо всі "за" і "проти" і тільки після цього приймаємо оптимальне рішення, в першу чергу з урахуванням наявних ресурсів і очікуваних соціальних результатів. Тільки після ухвалення такого рішення будуть, якщо це необхідно, розроблятися нові закони і вноситися зміни у чинні. Такі стандарти дозволять на ділі забезпечити прозорість нашої роботи. Поскільки рішення будуть зрозумілі громадянам, уряд буде працювати планомірно, а не в режимі гасіння пожеж. Співпраця з депутатами та законотворчий процес стануть більш ефективними. Шановні народні депутати, дозвольте мені від імені уряду ще раз подякувати вам за підтримку програми діяльності Кабінету Міністрів України у ході її розгляду в комітетах державних, депутатських фракціях та групах. Ваші зауваження та конструктивні пропозиції щодо вдосконалення намічених програмою заходів слугують підтвердженням того, що наша спільна робота була, є і буде запорукою успіху України на шляху відродження вітчизняного товаровиробника, створення високопродуктивних та достойно оплачуваних робочих місць, активне просування українських товарів на зовнішні ринки, а відтак сталого динамічного розвитку та реалізації наших євроінтеграційних прагнень, досягнення добробуту українського народу, благополуччя української родини, кожного українця. Дякую за увагу.
Так, дякую вам, Вікторе Федоровичу. Шановні колеги, доповідь закінчено. Я прошу вас записатися на запитання до Прем’єр-міністра. 40 хвилин на запитання ми домовлялися. Будь ласка, висвітліть на табло прізвища народних депутатів. Олег Петров, фракція НДП. Немає?
Шановний Володимир Михайлович, прошу передати слово Зарубінському.
Олег Зарубінський, будь ласка.
Шановний Вікторе Федоровичу, у програмі, зокрема, у розділі 3.6 "Міжнародне співробітництво" є таке положення: "Завершення переговорного процесу з розгляду заявки України про вступ до СОТ". Я хотів би спитати, і знаю, що багато вже зроблено цим урядом в плані вступу до СОТ, в інтенсифікації цього процесу. Що ви передбачаєте робити найближчим часом? Це перший момент. І другий момент, теж цитую: "Забезпечення оприлюднення результатів реалізації державної політики інтеграції України до ЄС, включаючи широке інформування громадськості з цих питань". Шановний Вікторе Федоровичу, у тих країнах, які крокують до ЄС і вдало крокують, перш за все балтійські республіки, вся державна і недержавна інформаційна машина намагається показати переваги європейського вибору, переваги включення до ЄС і так далі. Як ви вважаєте, яким чином можна наповнити оцю тезу реальним змістом? Дякую.
Дякую. Це питання вступу України до СОТ є одним з пріоритетних напрямків діяльності Кабінету Міністрів. З перших кроків ми почали працювати над цим питанням, і останнім часом відбулося багато двосторонніх зустрічей на рівні держав, по яким найбільш досягнуті домовленості щодо підпису спільних протоколів. Останнім часом був зроблений дуже важливий крок - це був підписаний протокол з Європейським союзом. Після цього ще були підписано три протоколи. Ми сподіваємося, що ця робота, яка розпочалася до підготовки протоколу вступу України до СОТ 25 лютого, вона буде набирати обертів, і ми найближчим часом будемо узгоджувати свої спільні дії щодо вступу в СОТ з іншими державами. Ця робота повинна бути дуже виваженою. Ми розуміємо, що при підписанні цих протоколів ми повинні захищати інтереси нашого вітчизняного товаровиробника, інтереси нашої держави. Тому підходи до підписання протоколів в уряді дуже жорсткі, ми розглядаємо це питання, кожен пункт цих протоколів ми розглядаємо дуже ретельно, ми вивчаємо, ми для цієї роботи притягуємо науковців, фахівців різних рівнів і підписання протоколу ніколи не відбувається поки ці позиції до кінця не узгоджені. Ми розуміємо, що мати членство в якійсь поважній світовій організації, це не головне завдання, головне завдання мати ефективність економіки від прийняття такого рішення і над цим питання ми будемо працювати, шановні депутати, завжди з урахуванням вашої думки.
Вадим Гуров, депутатська група "Народовладдя".
Уважаемый Виктор Фёдорович! Вадим Гуров, "Кривбасс". Прежде всего хочу сказать немножко о хорошем. Что я заметил, может быть не все, но во всяком случае, я как промышленник заметил. Каждый год идет отдельной строкой "Кривбасс" 15 миллионов на реструктуризацию. Вот 9 лет я депутатом, 9 лет эта ходьба по мукам, к одному министру, к Премьеру, чтобы выделили эти деньги. В результате в прошлом году с 15 миллионов выделено только сем. А вот положительно, по-видимому работает уже система в новом правительстве, вот за первый квартал отдано тютелька в тютельку по каждому месяцу, я думаю, что эту тенденцию системности выполнения Бюджета надо будет дальше продолжать. Это хорошо. А теперь вопрос. Вы знаете сколько сейчас шума и крика вокруг "Укрпрома", а "Укрпром" - это Кривбасс, это ясно. И параллельно идет ГОКОР. Не знаю, кто их разделил отдельно, хотя ГОКОР - это Криворожский горнорудный комбинат. Я вижу одно, что если мы не рассмотрим эту проблему в комплексе, мы будем большие неприятности иметь по железнодорожному сырью. Как вы считаете в этом вопросе? Спасибо.
Вопрос очень интересный. Спасибо за добрые слова, но меня уже критикуют некоторые члены правительства и говорят, что раньше, когда была большая очередь в Кабинет Министров по выделению средств, было интереснее работать. Я думаю, что мы постараемся соблюдать бюджетное расписание и уверен в том, что мы его выполним. А что касается в целом "Укррудпрома", эта проблема очень больная в целом в нашем государстве. Здесь очень много проблем. Главная проблема - это экономическая. Вторая проблема в составе экономической - это формирование собственности сейчас горнорудных комбинатов. Вы знаете, что собственники не объединены. И сегодня по большому счету нет государственной программы. И очень важный вопрос, который мы не должны забывать, это вопрос экологический, экология. Сегодня практически этот вопрос упущен, к большому сожалению. И я думаю, что с этой проблемой уже столкнулись жители этого региона. К сожалению, пока эта ситуация остается такой. Но мы в самое ближайшее время к этому вопросу подойдем вплотную. И здесь я буду обращаться к уважаемым народным депутатам с тем, чтобы мы подошли с точки зрения законодательства при формировании пакета по продаже таких объектов. Здесь обязательно должны быть обязательства инвесторов по природоохранным мероприятиям. Что касается формирования собственности. Я могу сказать, что на сегодняшний день она уже в определенной степени сформирована, но последние действия, которые были сделаны, а именно эмиссия акций по Ингулецкому ГОКу, это привело, я бы сказал так, к нанесению экономического ущерба нашему государству. И мы в самое ближайшее время, в ближайшие дни подойдем к рассмотрению этого вопроса с привлечением всех компетентных органов в решении этого вопроса. Что касается ГОКОРа. ГОКОР, вы знаете, что это тоже больное место в нашем государстве, и болезнь эта очень давняя. С тех пор, как была сформирована концепция этого предприятия, , история большая этого вопроса, много было сделано различных ошибок. Сегодня этот комбинат нет другой возможности кроме, как рассматривать его, как отдельный проект с большими международными обязательствами Украины. И мы этим вопросом вплотную сейчас занимаемся. Мы провели уже целый ряд встреч с очень серьезными инвесторами из различных государств, металлопроизводителями, которые сегодня проявляют большой интерес участию в программе приватизации этого предприятия очень крупного. И, естественно, эти переговоры не могут вестись только в одной Украине. Вы знаете, что есть обязательства Украины перед Румынией, есть обязательства перед Болгарией, и , конечно, мы имеет тоже львиную долю в этом пакете, Украина. Поскольку это предприятие находится на территории Украины, все-таки мы будем координировать этот вопрос с учетом мнения наших партнеров зарубежных в обязательном порядке и с учетом эффективности будущего инвестора. И этот вопрос, я думаю, уже в апреле, в мае месяце он будет рассматриваться. И информация по рассмотрению этого вопроса будет прозрачной.
Василь Калінчук, депутатська фракція, вибачте, Аграрної партії України.
Дякую, Володимире Михайловичу! Я думаю, що ви надасте мені слово виступити з трибуни, а я слово передаю своєму колезі Борзих Олександру Івановичу. Дякую.
Олександр Борзих.
Олександр Борзих. Аграрна партія. Шановний Вікторе Федоровичу! Аналізуючи проект даної Програми уряду, приємно відзначити, що чітко прослідковується мета цього документу. Це підвищення якості життя населення і подальше економічне зростання країни. В зв’язку з цим я хочу задати вам таке запитання. В проекті передбачається забезпечити реальне зростання заробітної плати в 2003-2004 роках у середньому на 12-15 відсотків. Проте не ведеться мова за таку категорію населення, як пенсіонери. На сьогоднішній день найменший розмір пенсій до виплати становить 86 гривень 90 копійок. Чи передбачається збільшення їм пенсій в указаних розмірах і як буде вирішуватися це питання? Дякую за відповідь.
Дякую. Це питання дуже болюче. У програмі передбачено підвищення пенсій і є такий вже графік підвищення пенсій з 1 лютого 2003 року, він буде поетапний. Ви знаєте, що підвищення пенсій воно має декілька напрямків вирішення цієї проблеми. Перш за все одно із джерел надходжень фінансів - це реальне зростання заробітної плати і відрахування від заробітної плати наших громадян. Друге - це пенсійна реформа і це пенсійне страхування. Тому я впевнений, що реальне підвищення пенсій пенсіонерам почнеться і ефективне підвищення пенсій почнеться тоді, коли ми з вами приймемо закон про обов’язкове пенсійне страхування. І джерел фінансування пенсій буде декілька, будуть можливості створення системи ефективного підвищення пенсій, я впевнений, що це питання, шановні народні депутати, ми з вами найближчим часом зобов’язані прийняти, воно вже перезріло. Тому з урахуванням вашої думки, ваших пропозицій уряд буде виконувати цей закон і створювати всі умови для підвищення пенсій пенсіонерам.
Микола Янковський, фракція "Регіони України".
Янковский, город Горловка. Уважаемый Виктор Федорович, программа которую вы сегодня представили и с которой мы имели возможность внимательно познакомиться достаточно наступательно прогрессивно, где заложены большой рост ВВП и других показателей социальной жизни общества. В этой связи нужно будет решить ряд проблем вместе с Правительством, Верховной Радой и это прежде всего защита внешних рынков. На сегодняшний день, к сожалению, предприятия сами борются за защиту в неравных условиях этих рынков имея такие поправки как Джексона-Венига, целый ряд других ограничений. Сегодня вы частично ответили на этот вопрос тем, что Украина будет вступать в СОТ. Но тем не менее и прежние правительства недостаточно принимали мер для защиты товаропроизводителя. В этом плане вопрос, какие меры предусматриваются для этого. И второй вопрос - экономический рост, который заложен в программе, он, безусловно, не будет выполнен если мы не выполним планы те, которые заложены по увеличению экспорта. В этой связи я уже задавал вопрос и еще раз подчеркиваю - это проблема возврата налога на добавленную стоимость. Спасибо.
Спасибо. Вопрос защиты интересов товаропроизводителя, вопрос многоплановый и много векторный. Один из серьезнейших вопросов - это защита наших экспортеров. Мы знаем, что уже многие годы наши экспортеры имеют проблемы экспорта нашей продукции на рынки различных стран. И если говорить о Европейском Союзе, о нашем партнере который на сегодняшний день является вторым по значимости. Обязательное условие улучшения, я бы сказал так климата экспорта нашей продукции украинской в Европейский Союз - это признание Украины государством с рыночной экономикой. Мы к этому вопросу подошли вплотную. Я думаю, что этот вопрос будет решен в ближайшее время, в ближайшее. Я бы срок такой сказал - два-три месяца. Мы не получили пока отказа от Европейского Союза, и последние переговоры, которые были в Брюсселе и встреча с господином Романом Проди, мы не услышали отказа, но мы и не услышали положительного ответа, к сожалению. И сейчас мы очень настойчиво добиваемся и принципиально ставим этот вопрос перед Европейским Союзом. Мы работаем с членами Европейского Союза. Последние встречи в Англии, в Германии, в Греции, Швейцарии, хоть Швейцария и не является членом Европейского Союза, но она высказала публично свою точку зрения, и конкретно Президент Швейцарии сказал о том, что действительно не понятно, из каких политических, экономических мотивов пока не принято это решение Европейским Союзом. Что касается рынков других государств. Конечно, для нас очень важно, очень большим важным рынком является рынок Соединенных Штатов Америки. Мы сейчас работаем над этим вопросом, работаем очень плотно, работаем усиленно. И, ну, наверное, уже у нас есть реальные надежды, что этот климат будет в ближайшее время улучшаться для Украины, и в том числе сейчас уже в конгрессе, у нас есть такая информация. в конгрессе Соединенных Штатов Америки рассматриваются некоторые решения в сторону позитивных сдвигов в отношениях с Украиной. Мы надеемся так же на активизацию нашего экспорта и в других государствах. Вы знаете о том, что в последнее время принято решение об эффективности работы наших торгово-экономических миссий. Я обращаюсь здесь к депутатам, руководителям, которые активно работают на внешних рынках. И вы знаете о том, что вообще-то практика, мировая практика, она свидетельствует о том, что до тех пор, пока представители или представительства торговые государств не работает напрямую с товаропроизводителями и потребителями товаров, эффективности никакой на рынках нет. В определенной степени наши торгово-экономические миссии были, ну, зашоренные, я бы так сказал. И мы это знаем и это отмечают наши товаропроизводители, и, кстати, наши партнеры. Поэтому сейчас, вот последнее время уже произошло переназначение ряда руководителей наших торгово-экономический миссий различных государств и с ними проводится большая работа с тем, чтобы усилить нашу торговую эффективность и нашу, я бы сказал так, агрессивность на внешних рынках. Это обязательное условие, и если эти работники не обладают такими качествами и если они не отчитываются за результаты своей работы, никогда эффективности не будет. Поэтому мы эту работу систематизируем и очень серьезно будем ее усиливать в самое ближайшее время. Что касается налога на добавленную стоимость. Это очень больной вопрос. Мы вместе с вами недавно еще совсем, еще в декабре прошлого года принимали бюджет и приняли решение и включили в бюджет возврат НДС 1 миллиард гривен в этом году.
Ярослав Сухий, фракція.
Мы эту проблему будем решать, и, конечно, я надеюсь, что этот закон, а он на май месяц поставлен по возврату, вернее, по НДС в график, я надеюсь, что он будет принят и это уже создаст возможность решение этой проблемы, как говориться окончательно.
Ярослав Сухий, фракція Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]].
Дякую. Ярослав Сухий, місто Запоріжжя, фракція СДП(о). Вікторе Федоровичу, вчора під час зустрічі з фракцією я вам задавав це запитання, хочу його сьогодні повторити для стенограми Верховної Ради України. Запитання стосується четвертого розділу Програми Уряду. Я цитую, стосовно створення сприятливих умов для розвитку вітчизняного виробництва, впровадження високих наукоємких, конкурентно спроможних технологій, зменшення залежності від імпортних поставок. Скажіть, будь ласка, як ставиться уряд, зокрема Міністерство економіки, Міністерство транспорту до планів завезення в Україну імпортних літаків класу, які виробляються в Україні, а також планується їх завезти без податку і без мита. І друге запитання. Як йде виконання урядом Закону України "Про мінімальну заробітну плату на 2003 рік". Дякую.
Я в своєму виступі дуже коротко сказав, що ми працюємо над питанням створення умов в пріоритетних напрямках розвитку нашої промисловості. Цим пріоритетом є і літакобудування, і автомобілебудування. Ми бували разом з вами, шановні народні депутати, на цих підприємствах, відвідували, розмовляли з робітниками і сьогодні ми дуже уважно відслідковуємо цю проблему. Перш за все на переговорах, на останніх переговорах спільної комісії з Росією ми відстояли і включили в протокол спільний питання по розвитку літака АН-70. Ви знаєте це питання дуже важливе для нашої країни, бо цей проект він сьогодні побудований на 95 відсотків. І боргові зобов’язання Росії перед Україною, ми вважаємо, м’яко кажучи, вони некоректні. Тому ми це питання поставили. Перше. Остаточно вирішити, чи ми є партнери в цьому проекті, чи ми не є. Це отстоювання прав саме нашого вітчизняного товаровиробника. Це перше. Друге. Остання зустріч, остання поїздка і зустріч на концерні "Фольксваген", вона була дуже важливою, бо концерн "Фольксваген" є дуже розвиненим підприємством в світі. І сьогодні концерн "Фольксваген" є партнером України. Ви знаєте, що працює підприємство "Єврокар", воно створено в Закарпатській області і працює воно ефективно. Але ми повинні обов’язково враховувати можливості нашого автомобілебудування. І для цього ми з вами повинні прийняти закон щодо оподаткування автомобілів, які. завезення автомобілів на Україну, який передбачає 28-відсоткове стягнення податку. Цей закон буде розглядатися найближчим часом у парламенті. Створена робоча група. Я вважаю, що це рішення дуже важливе рішення, державне рішення. Тому давайте ми виважено підійдемо до цієї проблеми з усіх сторін. Створена така робоча група і я запрошую шановних народних депутатів прийняти участь в вирішенні цього питання. Уряд не буде брати на себе окремо відповідальність по прийняттю цього рішення. Це важливе державне рішення. Давайте ми його будемо приймати разом. Розглянемо і приймемо.
Юрій Луценко, фракція Соціалістичної партії України. Що ще? А, по мінімальній заробітній платі.
По мінімальній заробітній платі я вже відповів у своїй доповіді, що ми зараз по мінімальній заробітній платі все зробили для того, щоб 180 гривень на Україні була мінімальна заробітна плата. Щодо вирішення остаточного питання і введення закону, це питання розглядається по мінімальній заробітній платі 237 гривень. Можливості бюджету в цій залі всі знають, їх знає уряд. Це питання сьогодні вже вийшло на рівень політичного питання. Ви знаєте, як приймалося це рішення, цей закон в цій залі. Тому я не хочу перетягувати це питання тільки на уряд чи на себе особисто. Ми відкриті. Я про це сказав і буду говорити завжди відверто. Давайте розглянемо можливості, якщо вони у нас є, давайте будемо приймати 500 гривень. Я за те, щоб прийняти 500. Будемо мати можливість, побачимо джерела фінансування, давайте будемо приймати. Не заганяти один одного в кут чи грати тут на сподівання громадськості і наших людей в України, а давайте будемо вирішувати питання прозоро і відверто. Якщо ми партнери, давайте по-партнерські будемо працювати. Дякую.
Юрій Луценко, фракція Соціалістичної партії України.
Прошу передати слово депутату Бокому.
Іван Бокий, фракція Соціалістичної партії України.
Шановний Вікторе Федоровичу! Ви дуже цікаво говорили про соціальну сферу, я аж заслухався. Але я ось беру кілька фактів і думаю, як вони вкладаються в вашу прекрасну програму. Факт перший. Уряд щойно купив за розпорядженням 28 березня номер 176 два броньованих "Мерседеси", десь за мільйон гривень, я розумію, це соціальне обрання. Факт другий, а в цей час зарплата вчителям, лікарям не підвищується, хоч давно було обіцяно. І от ви сьогодні кажете 180 гривень мінімальна заробітна плата, а ви ж пам’ятаєте, що мова йде про 185 і 237 з другої половини року і щось поки що уряд не кує, не меле. Факт третій. Ваш уряд вніс законопроект про зменшення заощаджень майже, компенсація заощаджень на 100 мільярдів гривень. Тобто ми по суті людям зменшуємо навіть надію, я говорю тільки про надію, в п’ять разів. І в цей же час ви говорите про те, що ви будете дбати про те, щоб відновити довіру людей до заощаджень в банках і накопичення в пенсійних фондах. Як все це пов’язується з конкретними вашими діями? Я помилився, там не гривень, а доларів.
Дякую. У нас знайомство з вами, я пам’ятаю, розпочалося спочатку з гумором і тому я вам з гумором відповім і зараз, щоб ми традиції продовжували. Якщо ви маєте на увазі броньовані якісь машини, їх багато купують у нас в армії, уряд їздить на звичайних автомобілях і, якщо у вас є така інформація, вона підтверджується, що хтось купував за бюджетні кошти автомобілі броньовані, я з цієї трибуни вам відповідаю, що ми цього не робили. Це перше. Я вам скажу, повірте мені , ми все це розуміємо і у нас є трошки ще совість. Це - перше. Друге. По мінімальній заробітній платі я вже сказав, якщо ви не чули, я відповім. Я за те, щоб 500 гривень разом з вами ми дожили до того, щоб разом з вами ми прийняли рішення - 500 гривень. Прийняли тут, проголосували, я виконав і ми з вами за це підняли чарку, за наших людей. Дякую.
Василь Надрага, депутатська група "Народний вибір".
По заощадженням?
По заощадженням, так, в 20 разів.
Надрага, Луганськ.
Ви знаєте, що це питання дуже серйозне, тут не до гумору. Але рішення таке ми не прийняли, ми ходимо навколо цього питання. І я вважаю, що таке рішення воно не буде прийматися без участі народних депутатів шановних, воно буде прийматися саме в цьому залі. І напрацьовувати ми це питання будемо з урахуванням думки депутатів, це дуже серйозне рішення. І я відповідаю, що, якщо хтось помилився чи сказав, чи у когось було бажання це зробити, на уряді це питання розглядалося, була така пропозиція, але ми цю пропозицію зняли і будемо розглядати дуже уважно. Я відповів на ваше питання. Дякую.
Василь Надрага, депутатська група "Народний вибір".
Надрага, Луганск, "Народный выбор". Уважаемый Виктор Федорович, обычно меня интересуют проблемы социальной защиты и пункты 2.1, 2.2 были детально изучены и обсуждены. Но меня в данному случае интересует вопрос более глобальный. Как сделать, чтобы документы, который называется Программа деятельности Правительства и он носит достаточно стратегический характер, наполнить реальным содержанием в части механизма исполнения. И когда ваш коллега присутствовал у нас на заседании группы, Виктор Анатольевич Гайдук, мы ему высказывали пожелания что было бы неплохо, чтобы правительство по итогам обсуждения и принятия данной программы разработало по направлениям, ну например в рамках тех же урядовых комитетов уже детальные планы по осуществлению того, кто, что и когда должен сделать. В итоге мы бы получили документ, в котором было бы выписано по времени, по ответственным и по конкретным задачам, а тем более, если бы этот документ еще был согласован и вместе был наработан с профильными комитетами Верховной Рады, я думаю, мы бы могли тогда рассчитывать, что у нас появляется инструмент, с помощью которого и с большой и с серьезной, но стратегической, я прошу прощения, бумаги, но все-таки появился бы план действий для каждого, ибо если есть ответы кто, когда и что делает, тогда есть шансы, что это будет сделано так как обещано и так как надо сделать. Спасибо.
Спасибо. Я в своем выступлении очень коротко об этом сказал, но я думаю, что большинство народных депутатов, особенно те, с которыми, как говорится, мы более плотно работали по конкретным вопросам, знают о том, что сегодня уже правительство работает можно сказать используя программно-целевой метод. Мы в обязательном порядке после принятия программы разработаем план ее реализации, где будут расписаны все инструменты реализации этой программы: по исполнителям, по срокам исполнения. В обязательном порядке будут отчеты руководителей как малых программ, так и крупных, как отраслевых. так и региональных. После этого мы будет делать выводы, и это все будет проходить гласно. Но вы понимаете, уважаемые народные депутаты, что программа, она будет меняться в зависимости от того, какие будут приниматься законы. Поэтому мы в эту программу будем, механизм реализации этой программы мы будем включать и подготовку соответствующую законов и принятие, и их графики. И у нас предварительный разговор уже был и в комитетах, и в фракциях, и мы этот вопрос обсуждали с руководством Верховной Рады. Если бы мы с вами приняли как бы совместную программу подготовки, рассмотрения и принятия законопроекта параллельно к этой программе, она бы была наиболее, так сказать, предсказуема и наиболее реалистичная в плане ее исполнения. Поэтому это как предложение, и мы это предложение внесли. Если вы не будете возражать, значит, этот вопрос обсудить на координационном совете, потом во фракциях, чтобы мы имели действительно реальный механизм реализации этой программы. И это вошло у нас уже в державе, как говорится, в план. в порядок. Кроме этого, я считаю, что поднимался очень часто вопрос народными депутатами на встречах, что нужно структуру программы делать в соответствии с планами Верховного Совета и в соответствии с принятым бюджетом. То есть, это тоже вопрос. Мы делаем только первые шаги, первые шаги. И давайте их будем делать вместе. Предложение здесь однозначно которые, естественно, мы должны рассматривать совместно. И я предлагаю, чтобы мы этот вопрос рассмотрели в самое ближайшее время. А что касается ответственности, она будет подниматься в реализации этой программы, подниматься будет на самый высокий уровень и отчет.
Валерій Асадчев, фракція "Наша Україна".
Дякую. Шановний Вектор Федорович, ви подали свою програму у парламент майже місяць тому, і, до речі, критикували уряд за те, що він подав програму, не дочекавшись послання Президента. Вчора ми слухали послання Президента. Дуже грунтовне. Можливо, з точки зору доповіді вона невелика за часом, але дуже грунтовні матеріали, документи. До речі, я хотів би сказати вам як керівнику уряду, що ви нічого не подали до своєї програми: ні графіків, ні таблиць, ні розрахунків, тобто наочного нічого немає. От якщо б ви повчилися у Президента, мені здається, вона б набагато краще виглядала. Тепер щодо гармонізації програми з посланням Президента. Є дуже багато розбіжностей. Ну, наприклад, Президент ставить стратегічні задачі перед урядом. У вас у програмі взагалі стратегічного нічого нема, навіть пріоритетного нема. Скажемо, Президент говорить, в 2003 році мільйон передати актів на право власності на землю. У вас це розтягується аж до 2006 року, і не відомо, скільки треба видати. Президент говорить, будувати банк реконструкції і розвитку, іпотечний банк, у нас цього нічого нема. Але сама головна розбіжність у вас по приватизацї. Президент чітко ставить завдання: навести порядок у приватизації і продовжувати приватизацію. Ви, фактично, навіть у нас на зустрічі з фракцією говорили про реприватизацію. У вас абсолютно якісь зустрічні курси з Президентом, виходить. Тому я хотів би вам задати питання: чи не вважаєте ви, що ви все-таки вашу програму маєте якось гармонізувати з посланням Президента, узгодити її якось? А так інакше виходить, що ви сьогодні, фактично, йдете, ну, і не у всіх питаннях, звичайно, але в деяких, стратегічних, проти курсу Президента. Дякую.
Ну, я думаю, перш за все ви неуважно читали програму, перш за все, і неуважно слухали мій виступ, це перше. Друге. Всі ці питання, які ви підкреслили, вони є в програмі і ніяких розбіжностей немає у нас. Ми дуже серйозно і ретельно обговорювали це питання з фахівцями, які працюють поруч з Президентом, радниками і так далі. Тому дуже важливо, щоб в нашій державі всі гілки влади працювали разом. Ми це питання ставимо за головне і коли я звертаюся до Верховної Ради, і звертаюся не вперше з цієї трибуни, і кажу давайте працювати разом, це буде дуже добре для нашої держави, для України і українців. Я звертаюся перш за все до гілок влади, щоб ми працювали разом. Все-таки є бажання і ми його в співвідносинах повинні завжди враховувати для того, щоб Україна розвивалась і люди жили краще.
У вас уточнення? Так. Будь ласка, Асадчев уточнення.
Вікторе Федоровичу, я хотів маленьку репліку. Я програму вашу прочитав і не один раз. І тому, що я був один, хто приймав участь у розробці програми Віктора Ющенка і мені було просто цікаво співставити ці дві програми. Дякую.
Михайло Кузьмич Родіонов, фракція Комуністів.
Виктор Федорович, я рядом вот здесь. Виктор Федорович, хочу сказать, что внимательно читал и внимательно слушал, это вы видели. У меня два несложных вопроса. Первый. Общий, мне кажется, недостаток программы и это отмечает Научно-экспертное управление, это декларативность, там не хватает, что и когда, и насколько. И вопрос такой. Фракция коммунистов подавала по целому ряду позиций конкретные предложения. Это касается безработицы, социальных выплат. Первый вопрос: будете ли вы как-то их анализировать и учитывать? Это один вопрос. И второй вопрос. Вы сказали или упомянули среди высокотехнологических перспективных отраслей только космическую отрасль. Я хочу вопрос задать, но напомнить, принят закон о пяти таких высокотехнологических направлениях в Украине. У меня создается впечатление то ли его не читают, то ли не знают. И конкретно, например, электроника. Вот с этим направлением, исходя из вашего, в Украине уже покончено совсем как с отраслью высокотехнологической или же, как говорится, у нас только одна осталась космическая отрасль?
Первое. Вы понимаете для того, чтобы я об этом говорили и в последнем ответе на вопрос я это подчеркнул, что под эту программу нужно положить механизм реализации. Для того, чтобы его этот механизм реализации разработать, он будет иметь много томов, понимаете? Поэтому если вы видели предыдущую программу, допустим, или ту программу, о которой говорили, они имеют, программа Ющенка, они имеют различный стиль и различный порядок. Мы ставили перед собой цель сделать программу наиболее реалистичную, но под нее нужно положить в обязательном порядке механизм реализации. А что касается приоритетов, видимо, вы все-таки. Я видел, что вы внимательно слушали, но наверное недостаточно, недостаточно, да, недостаточно. Я от сейчас листаю приоритеты, что то я их не нахожу. Пока. Но эта галузь, электроника, она является приоритетной, и она подчеркнута в этой программе. И не только космос и самолетостроение. Я сказал о многих, так сказать, действительно перспективных, как я их назвал, "проривних научно-технічних дослідженнях", які вже сьогодні готуються спільно з Національною академією наук України. Якщо ми будемо мати обгрунтоване научно-технічне рішення, ми з вами будемо мати такі програми. Але держава підкреслила і підкреслили її. Читаю: "Визначаючи проритети економічної модернізації України, маємо спиратися на власні конкурентні переваги та високотехнологічні галузі - це перш за все ракетно-космічна галузь, літако- та моторобудування. транзитні перевезення та трубопровідний транспорт, товари широкого споживання, біотехнології, ВПК, машинобудування, електроенергетика, розвиток інформаційних технологій, агропромисловий комплекс і так далі. Я вам дарую.
Дякую, Вікторе Федоровичу. Час вичерпаний. Ми дещо перебрали. Дякую. [[О п л е с к и]] Шановні колеги! Шановні колеги! Давайте порадимося, якби ви поставилися до такої пропозиції, щоб ми не робили перерву, оскільки нам треба звершити до 14 години це питання, а нам ще дуже багато виступів і обговорень. Немає заперечень? Немає. Тоді я запрошую до співдоповіді першого заступника голови Комітету з питань економічної політики, управління народним господарством власності та інвестицій Володимира Анатолійовича Демьохіна - до 10 хвилин. Потім перейдемо до виступів від фракцій.
Уважаемый Владимир Михайлович! Уважаемый Виктор Федорович! Уважаемые коллеги народные депутаты и члены правительства! Комитет по вопросам экономической политики представляет сегодня обобщенную оценку Программы деятельности Кабинета Министров, сделанную на основании заключений комитетов Верховной Рады, депутатских групп и фракций. Детальное рассмотрение Программы было проведено на заседании комитетов. Сейчас я кратко представляю именно обобщенную оценку, как я уже сказал, это обобщение произведено преимущественно на основе оценок Программы, выполненных в комитетах, в фракциях и депутатских группах. Информация о выводах и предложениях представлена на табло, где в таблице, вы видите, указаны сроки принятия решения комитетами и фракциями и содержание этих решений. В комитет всего поступило 289 предложений и замечаний от 12 комитетов, одной депутатской фракции Коммунистической партии Украины, двух депутатских групп "Демократические инициативы" и "Народовладдя", и одного народного депутата - народного депутата Гайдоша. Полученные предложения и замечания затрагивают около половины всех имеющихся в Программе трехсот деятельностных задач, при этом все поступившие предложения могут быть квалифицированы на следующее: 208 из них - это дополнение к Программе, 52 - редакционные изменения, 18 - предложения по изъятию отдельных задач деятельности. Следует отметить, что при значительном количестве замечаний и предложений при различной глубине критики Программы не было представлено альтернативных предложений по иной концепции Программы. Это дает основания утверждать, что с концепцией построения Программы все участники ее анализа согласились. Об этом свидетельствует также резюмирующие части оценок Программы, они представлены на экране в правой части таблицы. Ключевыми словами в данных оценках и выводах являются: "одобрить", "поддержать", "поддержать в целом", "поддержать с учетом замечаний" - за это высказались 9 комитетов; "принять за основу" - 1 комитет; "принять решение в соответствиями с рекомендациями депутатских фракций" - 1 комитет. Необходимо отметить, что представили свои предложения и замечания, но уклонились от принятия решения 2 комитета. Отсутствовали решения также в материалах от депутатской фракции Коммунистической партии и от депутатской группы "Демократические инициативы". Депутатской группой "Народовладдя" предложено одобрить Программу с учетом замечаний. Для сохранения объективности при оценке работы над Программой, начиная с первого его представления в феврале на совместном заседании Кабинета Министров и народных депутатов, необходимо отметить, что то объем изменений за это время составил около 25 процентов по поступающим замечаниям и предложениям. Так, например, был изъят целый раздел "Первоочередные задачи правительства". Что можно сказать о позитивной стороне Программы. Первое. Программа учитывает опыт деятельности предыдущих правительств, она умеренна по объявленым целям и шагам ее реализации, и в этом контексте соответствует разумному принципу "Не навреди". К сожалению, частая смена правительства не дает нам поднять уровень разработки программной деятельности правительства на высоту современных требований. Программа адекватна имеющимся политическим, экономическим и иным условиям, в том числе, организационным и кадровым. Программа, в определенном смысле, продукт формулы "Политика - есть искусство возможного" и иной в этом смысле программа не может быть, иной чем сейчас. В программе количественно представлены ожидаемые результаты ее выполнения по ряду мкроэкономических показателей. Представленная в программе совокупность задач деятельности, а их свыше трехсот, близка по своей полноте к исчерпывающей совокупности, что позволяет рассчитывать на продуктивную работу во всех сферах жизнедеятельности и отраслях хозяйства. При дальнейшей разработке программы плана которые будут естественно, подчиняться основной данной программе. Программа открыта к возможным будущим изменениям в законодательном поле и в системе государственного управления. Может быть в этом отношении и есть некоторые ее недостатки, которые определяют высокий уровень обобщения. Программа является краткой и лаконично построенной. Позитивным можно считать еще не смелое, но все-таки восстановление логики взаимодействия программы и бюджета, при котором обеспечивается главенство программы над бюджетом, как одним из инструментов ее выполнения. В целом программа соответствует действующим на сегодня стратегическим установкам на организацию экономических и социальных сфер государства, в том числе, предусмотрены задачи по утверждению интонационной модели национальной экономики. Что следует сказать о недостатках? Видимо главный недостаток и главный фактор вызывающий критику программы - это вообще сам факт существования проекта этой программы. Действительно, когда отсутствует системно посторенная совокупность программных документов, прежде всего таких основных, как основные направления экономического и социального развития, то вся критика, все требования будут концентрироваться на единственном документе, который мы с вами сегодня рассматриваем. Однако, надо понимать, что рассматриваемая программа не может дать все ответы на все вопросы. Особую озабоченность вызывает слабость формирования программных действий правительства, направленных на утверждение инновационной модели. Модель представлена не как стратегия в методологической основе программы, а как одна из областей деятельности. При всей высокой степени обобщения, принятой в программе, совершенно недостаточно представлены подходы к распределению ресурсов, а это очень важно для выполнения программы. Это - трудовые, финансовые, технологические, сырьевые, информационные ресурсы. Это, конечно, ослабляет ценность документа. Не очень четко представлены особенности в связи с подчинением нашей политической, экономической модели экономики нашей глобальным процессам, происходящим в мире. В программе недостаточно учтены положения стратегии преодоления бедности, мероприятия, гарантирующие минимизацию недостатков от вступления Украины в СОТ, процессы создания и последующего функционирования такого масштабного проекта, как газовый консорциум, потребности в развитии высоко технологичных и перспективных для Украины отраслей экономики таких, как авиастроение, судостроение, автомобилестроение. Есть разница в стилях, кто внимательно читал, я уверен, что все внимательно читали программу, в стилях изложения программы внутри даже одного раздела. Переходя к заключению, необходимо отметить два важнейших обстоятельства. Первое. Основной проблемный вопрос, выраженный хотя и по-разному, но в каждом предложении комитетов, фракции, народного депутата состоит в том, как и в какой мере будут учтены эти замечания и предложения, будут ли они учтены сегодня в этой программе либо в следующем документе. На этот вопрос имеется конкретный ответ. Законом Украины "О государственном прогнозировании и разработке программы экономического и социального развития Украины" предусмотрено разработка государственной программы экономического и социального развития на короткий период - 1 год. Причем, как определено в статье 8 этого закона, в данной государственной программе конкретизируются меры, а нам как раз здесь и нужна конкретизация в связи с большим количеством замечаний и предложений. Меры предусмотрены в программе деятельности Кабинета Министров. Таким образом, у нашего правительства есть четкий путь реагирования на всю совокупность замечаний и предложений, по крайней мере, на большую часть этих замечаний и предложений. И путь этот состоит в разработке государственной программы экономического и социального развития на краткосрочный период. Причем, очень важно отметить, и это очень положительно, что державна программа економічного і соціального розвитку, которая должна быть представлена правительством, будет разрабатываться взаимосогласованно с проектом Госбюджета на следующий год. И мы уже через короткое время будем работать над бюджетной резолюцией, и эти процессы будут идти параллельно. В дополнение к сказанному, конкретной реакцией Кабмина на замечания и предложения должны быть усилия на разработку качественных отраслевых региональных программ и планов, которые будут подчинены главной задаче. главной программе, которую мы сегодня рассматриваем. При подготовке к рассмотрению программы, данный вопрос мы согласовывали с правительством. И второе, реагируя на замечания и предложения, уже сегодня Кабинет Министров уже сегодня предложил план законодательных- инициатив для предоставления законопроекта в Верховный Совет в целях обеспечения выполнения программы деятельности правительства. И окончательно вывод, я просил бы поддержать решение комитета об одобрении программы деятельности правительства. За данное решение на комитете проголосовало 12 за и семь воздержалось. Спасибо за внимание.
Так, дякую вам, Володимир Анатолійович. Шановні колеги, переходимо тепер до обговорення, тобто до виступів до фракцій, а потім до комітетів. Як ми домовлялися, півтори години ми на це відводимо. Я запрошую до виступу Мороза Олександра Олександровича, і прошу керівників фракцій подати свої заявки, хто це не встиг це зробити, для виступів від фракцій. Наступним буде виступати Леонід Макарович Кравчук.
Шановний Володимире Михайловичу, шановний Вікторе Федоровичу! Наша фракція вже декілька урядів спостерігає з боку не голосуючи за їхні програми, тому що на практиці та і в змісті самих програм наші позиції відображені не так, як ми вважаємо необхідним. Є такі зауваження і до тексту вашої програми. Ми, наприклад, не сприймаємо ніяк бажання прискорити визнання землі товаром, ми з вашими представниками говорили про це, тим паче, що мораторій сьогодні оголошений на продаж землі. Хоч на практиці дехто із "достойників" в тому числі з представників уряду намагаються це робити. Там не говориться про деякі конституційні норми, що стосуються соціальної сфери і зокрема безкоштовної медицини, а ви добре розумієте в що це перетворилося сьогодні в Україні. Те ж саме щодо освіти і інших соціальних потреб. Не передбачено встановлення таких санкцій до неплатників житлово-комунальних послуг, які б все-таки кореспондувалися з їхнім сімейним достатком, тощо. Є багато інших питань і можна про це все говорити, ми обговорювали детально цей документ у нас на фракції, але я зараз хотів би сказати про інше. Ви в своїй доповіді розпочали відсилками на послання Президента "Європейський вибір". Я чудово розумію, що якби через два-три дні ви писали проект Програми, то мусили б звертатися тепер на останнє послання. І може добре, що цього не було, бо там не було б на що посилатися. Але в даному випадку знову ж таки, це немає значення, бо навіть при хороших ваших побажаннях, які тут є, сумніви є, що вам вдасться все це робити, що ви передбачаєте, бо уряд не є тим вищим органам виконавчої влади, як передбачено в Конституції, він немає відповідного статусу. І сьогодні при такому ефірі, при.,враховуючи, що нас дивляться і телеглядачі, і чують радіослухачі, я хочу вам запропонувати ось такий компроміс. Ви знаєте, що уряд і система влади в Україні не буде функціонувати ефективно, якщо уряд не буде сильним, якщо він не матиме змоги втручатися в різні питання економіки, соціальної сфери, духовного життя і так далі так, як це і передбачено конституційним статусом уряду. Це не вдасться зробити до тих пір, поки не буде змінена система влади. От учора Президент, виступаючи тут, частину своєї доповіді присвятив політичній реформі. Не будемо зараз говорити про те, що він має на увазі, бо ми на слуханням парламентських з цього приводу висновки вже зробили. Зовсім інше він має на увазі: ніякої передачі повноважень там не має, ніякого посилення уряду і Верховної Ради. Це все туман, якщо говорити просто. Але є кілька конкретних речей, які можемо ми вирішити разом, я маю на увазі уряд, ті фракції, які уряд підтримують, депутатів, які відстоюють необхідність зміни системи влади. Першим кроком на цьому шляху є вибори на пропорційній основі, які будуть закладати підвалини взаємодії уряду і Верховної Ради, і їх спільну відповідальність. Давайте домовимося так: ви гарантуєте, що депутати, які підтримають Закон про вибори на пропорційній основі, голосують його в першому читанні, голосують його в другому читанні, голосують його при потребі подолання вето Президента, підтримують пропозиції про зміну системи влади, за яким уряд буде урядом, а Прем’єр буде канцлером так, як це повинно бути в суверенній українській державі. А ми тоді, не дивлячись на зміст, бо ми розуміємо, що це політичний документ, і ми сьогодні повинні робити політичний крок, ми підтримаємо вашу програму, щоб вас ніхто не смикав за поле і давав можливість працювати. Я думаю, що позиція наша зовсім відверта. Ми говоримо це відверто перед всім суспільством. Зробіть такий крок на зустріч, і ви будете мати можливість реалізовувати те, що намічаєте, при чому з більшою якістю і з більшою надійністю, ніж це вдається вам сьогодні. Дякую.
Дякую вам Олександре Олександровичу. Слово має Леонід Макарович Кравчук від фракції Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]], підготуватися Черняку від фракції "Наша Україна".
Шановні народні депутати! Ми також відверті і нашу відвертість починаємо з того, що кажемо: Програму уряду будемо підтримувати. І будемо підтримувати чому? По-перше. Програма або проект Програми, який сьогодні поданий не є найгіршим з тих проектів програм і тих програм, які ми схвалювали і затверджували. Він є кращий. Потрібно відверто визнати і наступне. До цього часу, скільки ми тут слухали проектів програм, ми не визначили критеріїв, якою має бути програма уряду. А оскільки це документ конституційний, то, на мою думку, принаймні, нинішня більшість разом з нинішнім урядом могла б для наступних урядів і програм визначити, що має бути в програмі. Аби не було такого, що одні хочуть, щоб там було від сільради до космосу все розписано, а інші хочуть, щоб там були визначені пріоритети і наміри на найближчі 100 років. Програма такою бути не може, тим більше нинішня Програма розрахована політично і правово до 2004 року. В сьогоднішньому обговорення, принаймні, депутатська фракція наша не ставить собі за мету механічно доповнити перелік вже висловлених зауважень, залишивши поза увагою ряд принципових проблем. Перша принципова проблема є те, що Програма чітко зафіксована налаштованість уряду на співпрацю з Верховною Радою. І ми бачимо, як нинішній уряд практично працює з Верховною Радою і в сесійній залі, і з фракціями. Не менш важливо і те, що соціальні питання займають в Програмі чільне місце, і вона позбавлена елементів радикального лібералізму, який приніс стільки шкоди Україні. Ми окремо хочемо наголосити, що соціальна спрямованість Програми була б більш очевидною, якби урядом були продемонстровані наявні можливості ресурсного забезпечення найважливіших завдань соціального характеру. І мова йде не тільки про бюджетні, а і про використання альтернативних можливостей. Ще хотілося наголосити, було б добре, щоб нинішній уряд розпочав виконувати ті програми і закони, які приймаються, або давав пояснення: чому, з яких об’єктивних і суб’єктивних причин цього не робиться. Я хочу сказати найважливіший аргумент, чого фракція вважає, що Програму уряду потрібно підтримати. Пройшов перший квартал. І наслідки першого кварталу поточного року доводять, що завдання, які поставлені урядом, виконуються, виконуються і бюджетні зобов’язання. Це для нас є найважливішим аргументом того, що Програма виконується. Значить, вона реальна, значить уряд працює в рамках цієї Програми і ми будемо голосувати за цю Програму, а уряду хочемо побажати, аби він і наступний квартал, і увесь рік, і наступний рік працював в такому режимі. Дякую.
Дякую, Леоніде Макаровичу. Слово від фракції "Наша Україна" має Володимир Кирилович Черняк. Наступним буде виступати Валерій Павлович Пустовойтенко.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановний Віктор Федоровичу! Шановні народні депутати! Добре, що уряд подав Програму, це свідчить про те, що уряд хоче взяти на себе зобов’язання публічно отримати підтримку у Верховній Раді і працювати. Звичайно, уряд дає нам програму на досить короткий термін, на півтора року, і вона не може бути стратегічною програмою. І в зв’язку з цим я хотів би звернути увагу саме на цей момент і у цьому вина не тільки даного уряду, взагалі в Україні протягом всіх років незалежності відсутні стратегічні перспективні програми. Якщо взяти післявоєнну Німеччину, Людвіг Ерхард - це 10 років, Чехію - це Вацлав Клаус - 5 років, я вже не кажу Ден Сяо Пін, Китай - 50 років. Так склалося, що у нас не було до цього часу жодної стратегічної перспективної програми, як саме брак стратегії, брак перспективної лінії розвитку є основним недоліком всіх наших програм, в тому числі і Програми, яку пропонує нам уряд. Фактично йдеться про декларацію намірів і багато в чому це добрі наміри. Там, звичайно, немає механізмів розписаних, вона за обсягом є невеличкою, але є позиція уряду і це також добре. Тепер стосовно суті питання. Про пріоритети. Позитивно те, що уряд намагається виставити пріоритети, якраз Прем’єр сказав з цієї трибуни, що він їх шукає і весь час знаходиться в пошуку пріоритетів. На наш погляд, пріоритети повинні бути такими. Перше - це системи життєзабезпечення: енергетика, житлово-комунальна сфера, охорона здоров’я, все те, що пов’язане з забезпеченням життя людей. І саме на цьому повинен зосередитися Уряд, щоб ці системи функціонували, функціонували системи життєзабезпечення. Другий пріоритет - це безпека. Безпека у широкому розумінні слова: енергетична, продовольча, економічна, екологічна, військова, міжнародна, безпека від злочинності. Якщо Уряд забезпечує безпеку, то такий Уряд має право на існування. Взагалі влада існує для того, щоб забезпечити безпеку громадян. Третій пріоритет. Зростання добробуту населення і вирішення соціальних проблем. Дещо в програмі пропонується з цього приводу і я думаю, що це можна підтримати, хоча далеко не все. І четвертий пріоритет. Оновлення виробничих і не виробничих фондів. Ми вступили в смугу аварій та катастроф, надвисока ступінь зношеності. І якщо ми не будемо проводити цю політику оновлення, то ми не маємо перспективи. Зношені електростанції, лінії електропередач, трубопроводи, залізні дороги, кораблі, літаки, виробничий апарат, діагностична і лікувальна техніка. Проблема безпеки, проблема оновлення - ось це повинно бути у полі зору уряду. І ці пріоритети - це мета. Які засоби досягнення мети? Уряд також акцент на цьому ставить, я б можливо, трошки його змінив. Основний засіб досягнення мети - це перехід до іноваційно-інвестиційної моделі розвитку. Йдеться в програмі про інноваційну модель. І все-таки, на мій погляд, треба ставити питання про інноваційно-інвестиційну модель розвитку. І треба створити умови для економічного зростання. Потрібно зараз здійснити крупний маневр в економічній політиці, перейти від обмежувальної, стримувальної політики до політики стимулювання виробництва і попиту через лібералізацію податкової політики, кредитної політики і політики заробітної плати, і стимулювання попиту, не тільки виробництва, тому що у нас дуже низький платоспроможний попит. І треба поставити зараз акцент на розвитку і активізації внутрішнього ринку. І останнє. Два зауваження. Перше зауваження. В програмі нічого не сказано про те, яким чином уряд буде вирішувати проблему боргів. А це - надзвичайно важлива проблема, зовнішній борг, внутрішній борг і особливо кредитно-дебіторська заборгованість, яка тримає нас зараз за горло, великі масштаби, це - зашморг на шиї економіки. Яким чином уряду буде це вирішувати? І друге. Нічого не сказано про інституційні реформи. Закону про Кабінет Міністрів нема, немає закону про управління часткою державного майна. Які наміри уряду у цьому? І останнє.
Ні, це вже останнє.
І останнє. Я думаю, що ми можемо підтримувати уряд тоді. коли уряд буде підтримувати нас, коли він буде підтримувати наші пропозиції, коли буде підтримувати політичну реформу, коли буде підтримувати закон про пропорційні вибори, тоді, звичайно.
Володимир Кирилович, дякую.
ми будемо підтримувати. Дякую.
Слово має Валерій Павлович Пустовойтенко від фракції Народно-демократичної партії України. підготуватися народному депутату Ландику від "Регіонів України".
Шановний Володимире Михайловичу, шановний Віктор Федорович, шановні народні депутати, шановні члени уряду, я в свій час на цій трибуні взагалі сказав, що у всіх моїх виступах і при всіх голосуваннях за підтримку уряду буду його повністю підтримувати, тому що сам знаю, як працювати в уряді. І хочу зразу сказати, що фракція Народно-демократичної партії України прийняли політичне рішення підтримати програму дій уряду одноголосно. А тепер по суті. тому що є проблеми, які потрібно вирішувати. Я вважаю, що вони розраховують на відповідні пропозиції. Якщо розглядати Програму діяльності Кабінету Міністрів, внесену на розгляд Верховної Ради з позиції переробленості і її реалістичної, то можна з усією відповідальністю зазначити, що це швидше маніфест намірів, аніж комплексна стратегія діяльності уряду, тому що вона готується на дуже короткий термін - до дня інавгурації Президента України. В програмі не враховані обмеженість бюджетний ресурсів, не виділені пріоритетні напрямки політики, відсутня цілісна система планування, координації, моніторингу, оцінки і звітування про виконання урядових рішень, не розмежована відповідальність між міністерствами, між центральними і місцевими органами влади. Крім того, існує ризик просідання більшості цілей урядової програми, оскільки не зрозуміло, за рахунок якого ресурсного забезпечення конкретних засобів та механізмів вони будуть досягатися. Не відображені також чисельні питання, які мають велике значення для економічного розвитку України і особливо структурних змін в економіці. Я приведу невеличкий приклад наступний. Якщо взяти структуру промисловості за 100 відсотків в Україні і в світі, то вона виглядає приблизно так і в порівнянні: легка промисловість у структурі валового внутрішнього продукту в світі складає 7,8 відсотків, у розвинутій країні 6,5, в Україні тільки 1,6; хімічна промисловість - у світі 11,2 у світі в цілому, у розвинутих країнах 11,6, в Україні всього 5,9; металургійна промисловість - 6,9 відсотків у світі в цілому, у розвинутих країнах 6,9 і в структурі нашої економіки в Україні - за 30 відсотків; машинобудування - у світі і у розвинутих країнах - 34 відсотки, в Україні всього 13,1. Вона показує, що нам як ніколи потрібно займатися структурними змінами в економіці по випуску готової продукції, яка могла б реалізуватися в подальшому. Наступне питання, я хочу зразу сказати про те, що у мене є своє бачення складення таких програмних документів. Я повернуся до послання Президента минулого року, де він сказав, що Україна повинна інтегруватися до 2011 року до країн Європейського союзу. Розпорядженням Президента був призначений відповідальний, це був перший віце-прем’єр-міністр по розробці Програми стратегічного розвитку нашої держави, тобто, практично на 11 років. На жаль, такої програми немає і подальшому вона відсутня теж. Тому я пропоную наступний підхід, Вікторе Федоровичу, а ви призначений сьогодні знову Президентом України, керівником розробки програмних документів довгострокових в наступний період. Я вважаю, що ми з вами [[народні депутати]] повинні затвердити Програму стратегічну, мінімум 20-30 років, політичного, соціального та економічного розвитку нашої країни. Потім на неї готується Програма діяльності Кабінету Міністрів, далі готуються національні та державні програми концепції. Галузеві та регіональні програми і цільові комплексні програми. І на них організаційні правові заходи щодо реалізації цих програмних документів. Наступне питання. Декілька найважливіших таких напрямків, я хотів би конкретно зосередитися на цих питаннях. Це перш за все енергетична безпека нашої держави. Можу зразу сказати, що тут поставлені мета і ціль визначення цих програм і на перше місце, Володимире Михайловичу, я пробачаюся, але я буду виступати від фракцій і від комітету, у мене є ще додатково 5 хвилин. Мені повезло. Встигнемо. На перше місце в Енергетичній програмі, Національній програмі енергетики, стає на перше місце енергозбереження. На жаль, крім того, що боротьба йшла за призначення голови комітету, фактично комітет сьогодні не працює. На друге місце я поставив би, це розвиток галузей паливно-енергетичного комплексу. Перше. Це вугільна промисловість. Я вважаю, що у нас в програмі, а це можна внести зміни, вийти на 100-120, в найближчі роки - 100 мільйонів тонн вугілля в рік, на наступний рік - десь 120. Ми зможемо відійти від енергетичної залежності, відносно, Росії і Туркменистану, тому що ми сьогодні наші гроші, зароблені нашими людьми і нашими підприємствами вивозимо в інші країни світу, і не направляємо на розвиток власного виробництва. В подальшому, хотів би я сказати, в розвитку нафтогазової промисловості вважаю, що на базі Кременчуцького заводу і "Укрнафти" можна було б створити інтегровану створити інтегровану компанію типу "Лукойл"- ТНК, які працюють в Україні, і займатися розвитком, добутком, переробкою і реалізацією нафтопродуктів. Хотів би, щоб конкретно в програмі було визначено питання щодо ядерної енергетики, теплової енергетики, гідроенергетики і інше. Наступний напрямок роботи. На другому місці я поставив би питання агропромислового виробництва. І хочу сказати перш за все - це ресурсне обновлення сьогодні і забезпечення якраз робочою силою на селі. Наступне питання те, що сказав у своєму виступі Віктор Федорович Янукович про те, що особливий розвиток машинобудування, літакосуднобудування, автомобілебудування, яке ми практично сьогодні залишили без розробки, і рухатися вперед. Хотів би також звернутися до уряду, що від комітету ми подали програму, Вікторе Федоровичу, це пропозиції комітету щодо включення до програми і в тому числі це один із напрямків - це реформування житлово-комунального господарства. На жаль, постанова Верховної Ради, яка давала відповідні доручення і готувалася вона за пропозиціями уряду, до першого березня подати пропозиції щодо Державної програми розвитку житлово-комунального господарства, вона не виконана, і сьогодні залишається не зовсім гарна ситуація. І останнє питання. Я хотів би наповнити всім нашим бажаючим для наступного виступу, що останнім часом в пресі, і воно відмічено в якійсь мірі в Програмі, у нас в Україні різко погіршується демографічна ситуація. По оцінкам вченим в 2004 році у нас залишиться на Україні 44,5 мільйони чоловік і старше 60 років людей буде проживати 27 відсотків, оце навантаження на працюючих. А 2050 році, по оцінці цих же фахівців, на Україні буде проживати біля 30 мільйонів чоловік. Тому як ніколи хотів би, щоб уряд приділив увагу якраз покращанню демографічної ситуації і надання особливої допомоги для забезпечення житлом молодих сімей і їх працевлаштування. Це питання на сьогодні номер один. Я, Вікторе Федоровичу, ще раз хочу звернутися до вас, що ми будемо підтримувати вашу Програму, проголосуємо за неї і надіємося, що прийде час, коли вона буде, дійсно, реалізуватися. Є можливість для уряду спокійно рік працювати. Але спокою не буде, а просто працювати для того, щоб більш глибоко вникнути в ті процеси, які проходять сьогодні в економіці нашої держави. Дякую за увагу.
Я запрошую до виступу Валентина Ландика від фракції "Регіони України". Підготуватися Павловському.
Уважаемые народные депутаты! Уважаемый Виктор Федорович! Уважаемые члены правительства! Представленную Программу Кабинета Министров Украины мы сегодня рассматриваем под разными углами зрения, но фракция "Регионы Украины" ее поддерживает и вот почему. В Программе красной нитью проходит основной постулат Адама Смита из гениального произведения "Исследования о природе о причинах богатства народов", где написано: "Под богатством государства понимается богатство народа". То есть то, что нас учили: сильное государство, а потом сильный народ, так не бывает. В этой Программе красной нитью идет сильные люди, сильная семья, сильное государство. Поэтому, я снова повторяю, фракция "Регионы Украины", у нас входят в состав фракции в основном промышленники, предприниматели, мы разработали предложения именно к Программе Кабинета Министров, серьезные предложения, и они, в основном, учтены и учтены действительно с положительной точки зрения. И мы действительно довольны. Мы считаем, что мы действительно внесли львиную долю именно в создание этой Программу. И мы довольны тому, что и правительство к нам прислушалось, и те наши предложения, которые мы давали, они учтены. И самое главное, что хотелось бы сказать, в Программе Кабинета Министров, по большому счету, нет грязи на предыдущие правительства. Мне также приходилось в 1993-1994 годах готовить такие программы в Пуще- Озерной, и действительно у нас всегда начиналось: налить на предыдущее правительство побольше грязи, а потом рассказывать, какой ты хороший. Здесь действительно представлены моменты в том, что нет этого. Принимается то, что сделано и то, что действительно имеет место быть. Во-вторых. Правительство четко понимает, что экономический подъем тормозится из-за недостаточной налоговой политики, заработная плата не стала стимулирующим фактором развития производства, недостаточная роль мелкого и среднего бизнеса, недостаточное развитие финансово-банковской системы. Нет энергетической политики, очень низкая покупательная способность населения, низкая эффективность приватизации. Поэтому новое правительство берется за решение этих вопросов и конечно хотелось бы здесь, учитывая этот серьезный документ, иметь бы больше времени, для того, чтобы вообщем то высказать все свои предложения, все свои пожелания и то, что сделано в Программе. Но я все-таки хочу остановиться вот, например, на Программе мелкого и среднего бизнеса, то, о чем мы говорили, что я говорил красной нитью поддержится население, то есть будет работа. Почему будет работа? Во всем мире, во всех государствах, если есть крупные предприятия вокруг него всегда работает 100-150 фирм и они работают, люди имеют работу, люди имеют заработную плату, люди повышают свой жизненный уровень. А как по-другому? Другого нет. Я вам привожу примеры, например, даже по нашей группе, если к нам когда-то приезжают иностранцы и они смотрят, когда у нас 15 тысяч человек работает в группе и когда мы делаем все ,то это далеко неправильно они удивляются, как это можно сделать, как это можно вообще понять и как его модно осязать. А здесь в Программе действительно идет вопрос именно на создание, на поддержание мелкого и среднего бизнеса и это хорошо. Несколько слов об изменении налоговой политики. Действительно, вы понимаете, поставлены вопросы снижается уплата налога на прибыль, снижается уплата налога на добавленную стоимость, снижается подоходный налог и принимается, именно впервые сказано здесь, что мы поменяем именно политику в области здравоохранения и образования, мы введем действительно страховую медицину, и чувствуем, что это будет сделано. Таким образом, я снова повторяю, у нас будет возможность поднимать заработную плату, потому что мы очищаем, мы очищаем и себестоимость, мы очищаем и сами уплаты, потому что сегодня на одну гривну заработной платы мы выплачивает одну гривну налогов и это, конечно не годится. И много можно сегодня рассказывать, но конечно хотелось бы, чтобы в Программе еще более четко присутствовала энергетическая политика. Мы много говорим об угольной промышленности, мы много говорим именно о нас, об энергетике, и просим деньги все время в бюджете, а нам надо объединить, нам надо за главное брать электроэнергию Электроэнергия должна продаваться, а здесь, когда и атомная энергетика, я говорю, и угольная, и когда объединяется и за выход идет электроэнергия, конечно рост отраслей будет. Поэтому мы действительно, я снова повторяю, поддерживаем нашу совместную Программу. И я хочу закончить словами, свое выступление, Людвига Эрхарда, которые любит повторять наш Виктор Федорович, Премьер-министр: "Никакая экономическая ситуация не может быть настолько безнадежной, чтобы решительная воля и честный труд всего народа не справились с ней. Спасибо за внимание.
Павловський Михайло Антонович від фракції блоку Юлії Тимошенко, я думаю, що він зараз продовжить цю тему. Підготуватися Калінчуку.
Павловський, фракція блоку Юлії Тимошенко, партія "Батьківщина", Хмельниччина. Шановний Володимире Михайловичу, Вікторе Федоровичу, шановні народні депутати, журналісти, шановні наші виборці. Я хочу викласти наукове бачення, як можна з цієї програми отримати позитивний результат, і як можна з цієї програми ще більше погіршити стан нашої держави, не покращити його. Бо сьогодні дійсно в Україні трагедія - 82 відсотки населення за межею бідності. За рівнем безробіття ми теж є лідерами в Європі. Більше того, якщо от так бездумно, як сьогодні, проводить політику Мінекономіки стосовно СОТ, то ми отримаємо ще біля чотирьох мільйонів безробітних і тоді як вирішувати соціальні проблеми. Тому, шановний Вікторе Федоровичу, я хочу привернути увагу, що програма дійсно декларативна і тому треба мати стратегію Уряду, як її реалізувати, щоб отримати позитивний результат. І тому я хотів би викласти бачення, як можна все-таки з цього знайти позитивний вихід, а для цього треба знати причину: чому так погано в нашій державі все? Тому що в нас приорітет, найбільшу шкоду нам нанесла політика лібералізації і ринкового романтизму. Відсунення держави убік, перетворення її в систему хабарів. Тому найголовніше, і я виступаючи на уряді говорив, що треба ще два розділи добавити в цю програму: окремий розділ - інноваційний розвиток, і окремий розділ - розвиток грошово-фінансової системи, а тут ні слова немає про це. А тепер я хотів би привернути вашу увагу, Вікторе Федоровичу. У нас сьогодні ставка в реалізації програми робиться на міністерство економіки. А це, в принципі, неправильно. Це міністерство, як міністерство фінансів, обслуговуюче, другорядне. Для того, щоб реалізувати оте, що ви говорили навіть в відповідях на питання, треба, щоб головними, базовими галузями були три: Міністерство промислової політики, Національна академія наук, Міністерство освіти і науки - от оце мають бути базові галузі, на які треба опиратися, інакше нічого не буде. Вони здатні все реалізувати. Більше того, при розробці програми так вийшло, що її писали чиновники, а її мали писати справжні вчені, тому що ті вчені, які крутяться, як сказав Віктор Федорович, навколо Адміністрації Президента, це конформісти, вони обслуговують владу, а не істину, не науку. Тому треба трошки розширити коло вчених, в тому числі і тих, які сидять в Верховній Раді і в опозиції, всі разом ми повинні відстоювати свою державу. Я хотів би привернути увагу до такої простої речі, до двох. Як зразу пожвавити виробництво? Найперше - це підвищити купівельну спроможність населення, тобто підвищити зарплату. Я привертаю вашу увагу, Віктор Федорович, що мова йде не підвищення зарплати 10-20 відсотків, це - ніщо на фоні того, що є! Треба підвищувати зарплату на 100, 200 відсотків, і це не страшно, тому що у нас сьогодні найвищий рівень експлуатації нашого народу в світі! А його треба зменшити та трошки поділити. Треба, щоб оце багатство, що у державі, щоб не належало двадцяти сім’ям-кланам, 82 відсотки їм належить багатства України, а його треба розподілити на все населення України. І мене дуже хвилює те, що отут слово і діло розходиться. От ви правильно сьогодні казали, як потрібно діяти в СОТ. А виявляється, що Міністерство економіки діє протилежно. От буквально вчора розглядали зміни до стаття 16 закону зовнішньоекономічної діяльності. Що пропонує Мінекономіки? Він утруднює, ускладнює експорт і полегшує імпорт. То де тут захист свого виробництва? Це - раз. І друге. Треба, щоб було загальне правило - всі угоди, закони, які пишуться для того, щоб вступати в СОТ, мають вступати в дію не миттєво, ми ще не вступили туди, а через три місяці після вступу України в СОТ. Тоді вступають в дію ці закони, а то бачите, ми не вступили в СОТ, а уряд вже підписав із 19-ти 16 секторальних угод, там де по нулям ці всі ставки. Країни, які там по 10-20 років там в СОТ, їх не підписали, а ми вже всіх випередили. Тому треба негайно переглянути всі угоди. Національні інтереси мають бути на першому місці. І на кінець, серед пріоритетів, останнє, що я кажу, саме головне ви пропустили, Віктор Федорович: те, що ви все сказали, не буде існувати, якщо в нас не буде пріоритетом номер один електронна галузь. Це та галузь, яка до ВВП США дає 70 відсотків. Це мільярди. Тому треба критично до цього підійти, врахувати те, що сьогодні є і діяти з єдиною метою. Не на користь там комусь, глобалізації, а на користь національним інтересам. Дякую за увагу.
Дякую вам. Слово має від фракції Аграрної партії України Василь Калінчук. Підготуватися Піхоті.
Калінчук, Одещина, фракція Аграрної партії України. Шановний Володимир Михайлович, шановний Віктор Федоровичу, шановні народні депутати, члени уряду, присутні! Фракція Аграрної партії України, розглянувши на своєму засіданні проект програми діяльності Кабінету Міністрів та обговоривши його вчора на зустрічі з Прем’єр-міністром, відзначає, що за змістом вона охоплює основні напрями і направлена на подальший економічний розвиток країни та підвищення якості життя населення. Протягом останніх трьох місяців уряд уже показав спроможність працювати на позитивний результат і підтвердив чітку визначеність і відкритість своєї політики, яка спрямована на вжиття радикальних заходів у всіх галузях економіки. Наміри уряду перетворити агропромисловий комплекс у високоефективний, конкурентноспроможний сектор економіки, який відіграватиме вирішальну роль у забезпечення продовольчої безпеки держави, говорить про пріоритетність його дій в цьому напряму. То ж ми, в основному, поділяємо підходи уряду, що закладаються до програми діяльності і готові до співпраці в їх реалізації. З перших кроків аграрний блок нового уряду серйозно взявся за формування механізмів регулювання ринку сільськогосподарської продукції. Але всю цю роботу потрібно послідовно продовжувати і поглибити, адже ніяк не можна допусти ситуації подібної до минулорічної, коли внаслідок перекосів в ціновій політиці селяни втратили за різними оцінками від двох до семи мільярдів гривень. Більше того, на ситуацію цього року наклалися особливості погодно-кліматичних умов. Тим самим, по суті, зведено на нанівець попередню працю сотень-тисяч селян, втрати складають близько восьми мільярдів гривень. Непомірних зусиль і значних матеріальних ресурсів потребує пересів озимих. За цих умов особливо загострюється потреба організації заставних закупок, не менше двох мільйонів тонн зернових. Ринковими механізмами необхідно врегулювати ціни на молоко і м’ясо, без чого тваринництво просто перестане існувати. В той же час ми вважаємо, що в Програмі необхідно було б конкретніше виписати механізми по реалізації завдань, що витікають з виступу Президента України і доповідь Прем’єр-міністра на Всеукраїнській нараді з питань стратегії розвитку аграрного сектору, підсумків парламентських слухань у Верховній Раді України "Про хід реформування та заходи щодо поліпшення ситуації на селі". Положень щорічного послання Президента України до Верховної Ради про внутрішнє і зовнішнє становище держави. На глибоке переконання членів нашої фракції уряду вже сьогодні необхідно зосередити зусилля на вирішенні наступних проблем. По-перше. Збереження землі та її родючості за рахунок цільового використання коштів від плати за землю починаючи з 1 січня 2004 року. По-друге. Продовжити спеціальний режим оподаткування. Мається на увазі і фіксований податок, і ПДВ до 2010 року та збільшення обсягів коротко та довгострокового кредитування, відшкодування частини кредитних ставок та вартості складної сільськогосподарської техніки вітчизняного виробництва за рахунок Державного бюджету. По-третє. Як показав стан справ на весняному полі цього року, обов’язкове страхування ризиків по вирощуванню основних сільськогосподарських культур конче необхідне з проплатою 50 відсотків за рахунок держави. Четверте. Воно четверте по рахунку, але не по важливості. Особливої уваги потребує здійснення активної соціальної політики на селі, направлення не менше 30 відсотків державних капіталовкладень та коштів дорожнього фонду на будівництво об’єктів соціально-культурної сфери, газифікації та водопостачання і доріг в сільській місцевості, відновлення компенсацій сільськогосподарським товаровиробникам, їх затрат за споруджені об’єкти соціальної інфраструктури села. Для вирішення цих та інших завдань ми розуміємо, що уряд повинен бути впевнений, що зможе стабільно працювати і сьогодні, і завтра, і післязавтра, а це можливо, підкреслюю, якщо ми затвердимо програму дій уряду. Наша депутатська фракція буде голосувати "за". Дякую за увагу.
Дякую вам також. Слово має Володимир Юрійович Пєхота від депутатської групи "Європейській вибір", підготуватися Симоненко.
Шановний голово, шановні члени уряду, шановні народні депутати. На засіданні депутатської групи "Європейській вибір" ми підтримали Програму діяльності Кабінету Міністрів України і будемо голосувати "за". На нашу думку, ця програма не може бути предметом політичного протистояння тих, хто, дійсно, бажає не на словах, а на ділі економічного зростання та вирішення наболілих соціальних проблем у державі. Ми вважаємо, що сьогодні є реальний шанс переломити економічну ситуацію на краще. Я не думаю, що в залі знайдеться багато людей, які виступають проти зростання доходів населення на 25 відсотків протягом двох років, проти щорічного зростання заробітної плати на 12-15 відсотків, а також проти зменшення податкового тиску, проти інших передбачених програмою позитивних заходів поліпшення якості життя наших людей, утвердження соціально орієнтовної інноваційної моделі економіки. Можна дискутувати щодо окремих положень програми, вимагати, щоб показники були кращими і вагомішими. Але погодьтесь, шановні народні депутати, не можна вимагати всього і відразу. В реальному житті за кожним відсотком зростання кропітка, наполеглива праця, створення умов для реалізації положень Програми. Не хотілося б, щоб затвердження Програми дій уряду сьогодні перетворилося в процес зведення політичних рахунків чи у змагання по отриманню у населення рейтингових дивідендів. Народ України потребує не красивих слів і привабливих лозунгів, а конкретних дій і змін на краще. Пропоную надати уряду можливість довести здатність до позитивних зрушень в економіці і у соціальній сфері, створити умови для виконання програми з тим, щоб через два роки нам і народу України урядовці прозвітували про її виконання і, найголовніше, результати цього виконання щоб відчули на собі всі громадяни України. Дякую.
Дякую вам також. Слово має Симоненко Петро Миколайович від фракції комуністів. підготуватися Дашутіну.
Шановні колеги! Аналізуючи проект Програми діяльності Кабміну фракція комуністів виходила, в першу чергу, з головного питання: "Що зміниться в житті конкретної людини: безробітного, пенсіонера, чорнобильців, афганців, молодих спеціалістів та багатьох інших категорій громадян?" І друге питання: "Як цей проект буде сприяти захисту і розвитку економічного базису держави?" Головний недолік, на мою думку, проекту - це його декларативність і відсутність конкретних показників, досягнення яких не визначено у часі і обсязі. На жаль, але підготовка Програми і її розгляд засвідчує, що вона сьогодні перетворена в черговий раз у механізм політичних спекуляцій. А вчорашній виступ Президента Кучми підтвердив висновки нашої партії в тому, що керівництво держави, м’яко кажучи, живе у віртуальному світі і не враховують висновки науковців і спеціалістів щодо оцінки кризового стану в економіці. Розробники Програми не враховують те, що стан основних фондів виробничих катастрофічний, 70-80 процентів складає їх зношеність. За нашими оцінками уряд сьогодні вже втратив керованість процесами в державі і не керує цими процесами, але використовує свої повноваження для задоволення інших проблем. Відсутність зрушень у впровадженні високих технологій, відсутність і програми і розуміння стратегії змін, структури економіки - над цим треба сьогодні займатися. Я вже не кажу про відсутність коштів у будівельних роботах, безпрецедентна більшість нашого населення, масовий відтік за кордон кваліфікованої робочої сили і науковців, програмістів і інших фахівців. Великий рівень безробіття і такий показник, як край низький рівень монетизації економіки, який сьогодні складає 16,5 процентів, не кажучи, про тінізацію економіки і величезні податкові пільги окремим комерційним структурам. Зрозуміло, все це не дає підстав для оптимістичних прогнозів розвитку економіки, а тим більше вирішення проблем життя конкретної людини. Більше того, за консультаціями з науковцями і дійсно спеціалістами України нині, як ніколи раніше реальна загроза нового економічного колапсу в Україні. Щодо змісту Програми. В Програмі є чимало гасел і обіцянок підвищити якість життя населення, розширити, знизити, покращати і багато чого іншого. А насправді, якщо детально проаналізувати всі ці 12 років незалежності, реалізація якраз цієї Програми остаточно зруйнує державну систему соціального захисту населення. І позбавить встановлених чинним законодавством пільг і гарантій соціально найбільш вразливих категорій громадян. Заплановане відновлення правових механізмів застосування санкцій проти неплатників звертаю увагу, шановні радіослухачі, закінчиться все це запровадженням практики виселенням вас з квартир, бо сьогодні народ України заборгував близько 7 мільярдів гривень. Виконання Програми фактично означатиме подальше знищення системи безплатної медицини, освіти та інших соціальних благ громадян. Уряд проголошує, що приватизація залишається одним із важливих інструментів державної політики. Як про це взагалі можна говорити, коли приватизація - це бандитизм в державі, це найсильніша корупція в державі, найсильніша організована злочинність, якої світ взагалі не знає. Але підуть з молотка підприємства стратегічних галузей і вже внесені проекти щодо приватизації залізниці, енергопідприємств, телекомунікацій, підприємств оборонного комплексу. Для громадян України це нові тисячі і мільйони безробітних та занепад соціальної інфраструктури міст і селищ, бо вони якраз, ці підприємства, складають основу розвитку міст. За безліччю пунктів важко уяснити, що ж намічає здійснити уряд для радикального поліпшення становища у провідних галузях паливно-енергетичний комплекс. На перший план ставиться забезпечення відповідно до зобов’язань України щодо вступу СОТ рівного доступу до трубопроводів. Та хіба це головне питання? Шахти закриваються безпідставно, сьогодні не регулюються ті моменти, які пов’язані із забезпеченням паливно-енергетичного комплексу і спрямування на його розвиток, а не на знищення. Агропромисловий комплекс взагалі не передбачає оснащення господарств новою технікою, паритету цін на сільськогосподарську продукцію та відповідно на промислову продукцію. Показовим є розділ "Зміцнення обороноздатності держави", тут і коментувати нічого. Як буде здійснюватися реформування - не зрозуміло, чи буде нова техніка поступати на озброєння - немає відповіді, як будуть вирішуватися соціальні проблеми військових - ми з вами бачимо: закриваються військові містечка, залишаються без роботи жінки, залишаються без догляду діти і ось це і є так званою державною політикою. Далі кидається у вічі, що у програми уряду на перший план ставиться питання про входження України до СОТ, ЄЕС і НАТО. Я зустрівся з провідними керівниками економічних інститутів якраз напередодні розгляду цієї програми і спитав у них: а чи звертався уряд для того, щоб розробити науковий прогноз і аналіз вступу країни до СОТ? Ні. Бо це непотрібно, бо той же Хорошковський їздить за кордоном і здає, і продає національні інтереси України, підписуючи в тому числі і двосторонні домовленості. А до речі, Вікторе Федоровичу, я дуже вас прошу, надайте, будь ласка, Верховній Раді всі протоколи про що домовляється Хорошковський і що він підписує там за кордоном для того, щоб дати відповідь на те, чим займається урядовець. Фракція комуністів запропонувала під час розгляду цієї програми в уряді вжити наступні кроки. По-перше. Визначити три-чотири найболючіші проблеми у нас в державі, які б вирішували проблеми життя людей, визначитися з джерела фінансування і чітко-чітко вже запропонувати терміни виконання ось цих конкретних заходів. Тільки тоді ми повернемо довіру народу до влади, тільки тоді народ буде відчувати реальні зміни в реальному житті. Фракція і далі буде прозоро працювати, щоб була зрозуміла не тільки наша програма, а й конкретні заходи щодо реальних змін в економіці і в житті громадян. Дякую.
Григорій Дашутін від фракції партій Промисловців і Підприємців і Трудової України, будь ласка. Підготуватися Гавришу.
Шановний Головуючий, шановний Прем’єр-міністр, шановні депутати. Сьогодні дійсно йде жваве обговорення проекту програми і я хотів би зупинитися на двох аспектах: один аспект - це щодо програми як до проекту і тієї відповідальності, яка безпосередньо буде лежати як на Кабінетові Міністрів, так і Верховній Раді. Дійсно приємно те, що обговорення програми йшло з великим навантаженням, як в періоді часу, так і в періоді засідання Кабінету Міністрів. І мені приємно, що коли ми на засіданні Кабінету Міністрів наша фракція теж приймала участь, і ми обговорювали деякий ряд питань і особливо питання ті, якими опікується сьогодні фракція, це, перш за все, питання енергозбереження. І те, що в проекті сьогодні є такі параграфи, як "Енергозбереження", де сьогоднішня зима показала, що те навантаження, яке відбулося на енергосистему, вона витримана, але повинні ми все-таки зробити висновки, що момент енергозбереження, який сьогодні є левовою часткою долі бюджету все-таки заощадження дасть результати. І те, що строчкою у нас є сьогодні для вугільників, це врахування технологій щодо гасіння пожеж інертними газами. Чому? Тому що 1991 року по сьогоднішній день у нас загинуло близько 800 шахтарів. Те, що на сьогоднішній день є у нас підрозділ, це - прогресивні технології щодо добичі нафти та газу, це теж є питання щодо енергозбереження. Приємним є розділ те, що сьогодні по теплоелектростанціям - це заміна котельних станцій на станцій більш з коефіцієнтом високої корисної дії. Тому це - приємні ті надбання, які сьогодні є в програмі. Одним із моментів сьогодні є в державі - це відсутність, по великому рахунку, тієї кількості робочих місць, які є сьогодні в державі. У нас сьогодні в економіці може працювати біля 20 млн. населення, але тих реальних 12 млн. населення, які забезпеченні роботою, все-таки є в найближчі часи велика проблема щодо забезпечення робочих місць. І що питання щодо енергозбереження, питання до робочих місць це дійсно треба фінансування, і кошти, які були передбачені в бюджеті. І мені здається, що та нароботка, яка буде при прийнятті бюджету на 2004 рік, це буде можливість передбачити, перш за все, я ще раз кажу, про статтю, це - енергозбереження, яка є витратною в бюджеті. І другий момент щодо забезпечення робочих місць. Чому? Тому що ті цифри, які називають сьогодні. десь біля 3 млн. громадян України працюють за кордоном, і що для їх повернення треба все-таки забезпечення робочих місць не просто заходами, а якимись грошовими коштами через бюджет. Нам приємно те, що сьогодні прийняття проекту програми перш за все ставить і завдання перед Верховною Радою. Чому? Тому що, якщо ви ставите питання, от прийнята програма, і це виконана функція, мені здається, це в нашій практиці не настільки буде відповідальним чому? Тому що та низка законопроектів, які ми повинні все-таки прийняти у Верховній Раді отут в залі, які б забезпечили виконання цієї програми. І, Віктор Федорович, хотілось би сказати, що ті законопроекти, які вже передбачили сьогодні, це питання Бюджетного, Податкового кодексу, це закону про податок з фізичних осіб, податок з прибутку з підприємств - це вже виконана низка законів. Але якби найближчим часом були ті законопроекти подані, які все-таки, дійсно, забезпечили стовідсоткове виконання тих заходів, які передбачені в програмі. Тому в цілому, мені здається, що прийняття бюджету 2004 року повинно все-таки обов’язково бути при аналітиці в цілому програми уряду. Тому наприкінці я хотів би сказати, що наша фракція в цілому позитивно схиляється до підтримки цієї програми. І я, Віктор Федорович, сподіваюся, що наша завтрашня зустріч підтвердить щодо цих проектів. Дякую за увагу.
Слово надається Степану Богдановичу Гавришу. Наступний - Губський.
Шановний Головуючий, шановний пане Прем’єр-міністр, шановні колеги! Програма дій уряду є не тільки програмою суверенітету відповідно до Конституції, що дає можливість уряду впродовж року мати преференцію парламенту працювати у спокійному ритмі, це ще є і проект стабільності для розвитку української держави. Зрозуміло, що ключовою проблемою в цьому відношенні виступають не тільки ті макроекономічні, макрофінансові формули, які записані в цій програмі, але, власне, і наша з вами підтримка, людей, які мають мандат довіри від українських виборців. Підтримка нами цієї програми буде означати, що ми будемо мати спільну консолідовану позицію із урядом, який на цей час є стабільним виконавчим інститутом, що забезпечує рівномірний український розвиток. Без сумніву, що головним пріоритетом має служити те, що за перший квартал 2003 року уряд доказав здатність на високому макроекономічному відповідальному рівні не тільки виконувати свої зобов’язання по Державному бюджету, але власне вести діалог з нами, з українським парламентом, і частота зустрічі самого Прем’єр-міністра з нами говорить про те, що уряд є реальним партнером для Верховної Ради України. Програма уряду в порівнянні з першими варіантами набагато краща, особливо позиції, які стосуються соціальної практики уряду покращання якості життя. Разом з тим треба зауважити, що значна частина тих пропозицій, які висловлені в тому числі і членами депутатської групи "Демократичні ініціативи", вони подали ці пропозиції в об’ємі біля 32 сторінок не вивчені до кінця і можливо далеко не всі враховані. Думаю, що ці пропозиції, якщо вони не ввійдуть в текст в програми, а зрозуміло, що вони не можуть ввійти, будуть враховані урядом в конкретних його заходах, бо співпрацюють з експертами, ми намагалися допомогти знайти уряду найкращі рішення у виконанні ним програмних зобов’язань. Є ряд зауважень до цієї Програми. Перше з них стосується того, що реалізації Програми боротьби з бідністю, в цій Програмі не знайшла достатнього відображення. Власне не створений певний алгоритм переходу до нової якості самого життя і зрозуміло чому найголовнішою, і найгострішою дискусією на цей час у нас є дискусія навколо вирішення проблеми мінімального рівня заробітної плати, яка затверджена парламентом відповідним законом. Оскільки на цей час уряд не запропонував виходу з ситуації, переходу на рівень мінімальної заробітної плати в розмірі 237 гривень, то зрозуміло, що пошуки оптимальної моделі боротьби з бідністю на цей час в уряді є ще недостатньо вмотивовані і це призводить до серйозних роздумів, розуміючи, що це найскладнішою проблемою, найперше народних депутатів, які представляють інтереси українського виборця. Друга проблема пов’язана з тим, що уряд лише фрагментарно вирішує питання про проведення податкової реформи і не бере на себе конкретних зобов’язань провести її саме в цей ініційований Програмою період часу. Зрозуміло, що реформа податкової системи є ключовою проблемою національного розвитку і має визначальне значення для пошуків найбільш оптимальної економічної моделі. Що стосується самої економічної моделі, то, без сумніву, що втручання уряду, яке планується цією програмою у ліберальні ринкові стосунки, є достатньо складними і певною мірою такими, що протирічить регулятивній функції держави, яка дала можливість сьогодні фактично більше на дві третини опанувати економічний сектор приватним інтересам. Мало мови йде про серйозні зміни у кредитній політиці уряду, створенні нової кредитної програми, яка дозволила б суттєво зменшити тиск відсутності грошей на тих, хто сьогодні намагається створити своє підприємство. І, звичайно, що ні слова не згадується про створення Українського банку реконструкції та розвитку, який дав би мати можливість, звичайно, змінити кредитну політику в Україні. Є проблеми, які пов’язані, власне здається, із позитивними моментами. Скажемо, дуже непоганий розділ присвячений екології, але нічого не говориться про Кіотській протокол, який наступного року може бути ратифікований Росією, і Україна може отримати від мільярда до трьох мільярдів доларів за реалізацію власних квот, що наповнить бюджет. Думаю, що разом з тим ці і інші пропозиції, які висловилися народними депутатами у цій сесійній залі, будуть уважно вивчені урядом і враховані в додаткових заходах. Депутатська група "Демократичні ініціативи" неодноразово обговорювали, чи цю Програму прийняла, попереднє рішення без сумніву підтримати її як акт довіри члена парламентської більшості уряду, який є коаліційним по визначенню в наших документах, який підписали під ним. Думаю, що завтрашня зустріч о 8.30 з Прем’єр-міністром наше бажання підтримати Програму уряду посилить. Дякую вам.
Від депутатської групи "Народовладдя" слово має Богдан Губський, підготуватися Надразі.
Шановний Володимире Михайловичу, шановний Вікторе Федоровичу, шановні колеги. Наша депутатська група ретельно вивчила і попередні, і доопрацьовані варіанти Програм. Перш за все хотів би відзначити, що за пропозицією Голови Верховної Ради України. Програма була зменшена за обсягом, стала більш конкретною і насиченою практичним змістом. В той же час ми вимушені відзначити, що Програма не повністю відображає соціальні пріоритети. А пріоритет у нас, ми ж знаємо, один - це підвищення матеріального добробуту людей, в першу чергу лікарів, освітян, працівників культури. От приклад. У моєму виборчому окрузі в селі Богодухівка головний лікар амбулаторії Валерій Анатолійович Грошев, який обслуговує майже 6 тисяч селян з п’яти сіл, отримує 240 гривень, включаючи всі доплати. А провідний лікар-кардіохірург в районній лікарні отримує 270 гривень на місяць. Ще гірша ситуація у освітян, працівників культури, особливо сільських. Виникає тоді законне питання: "Коли буде підвищена заробітна плата працівникам цих сфер, працівникам культури, науковцям? Коли буде запроваджена система погодинної мінімальної заробітної плати.? Коли і як буде втілюватися Закон про мінімальну заробітну плату? Коли буде підвищена разова матеріальна допомога при народженні дитини?" На ці запитання Програма не дає чіткої відповіді. Хоча справедливості заради я хотів би відзначити, що відповіді на ці запитання ми повинні дати спільно: Верховна Рада і Кабінет Міністрів України. Я абсолютно впевнений у тому, що при конструктивній співпраці, а вона сьогодні є, ми не досить довго будемо чекати, коли буде не лише 500 гривень мінімальна заробітна плата, але і більше. Далі щодо науки. Програма передбачає повну переорієнтацію фінансування науково-технічної сфери на засади державного замовлення та конкурентності; забезпечення реальної економічної віддачі від вкладених у науку, в тому числі в Національну академію наук, коштів; формування планів наукових досліджень за програмно-цільовим принципом. Виникає законне питання :”А як же фундаментальна наука, на призволяще?" В такому випадку Україна скоро залишиться без провідних вчених, втратить інтелектуальний свій потенціал фундаментальної та теоретичної науки. А світова наука йде вперед. І вчора, наприклад, вже було офіційно повідомлено, що розшифрований гоном людини. Тому треба не тільки визначити пріоритетність фундаментальних досліджень, але і передбачити конкретне щорічне зростання обсягів бюджетних витрат на їх фінансування. Щодо приватизації. Ми вважаємо, що проголошення про скорочення на третину і більше пакетів акцій акціонерних товариств у державній власності на перший погляд є безпідставно. Треба спочатку провести моніторинг ефективності їх функціонування, щоб бути впевненим в тому, що зміна власника дасть додаткові надходження як до бюджету, так і дасть новий поштовх ефективності роботи підприємства. Ми знаємо випадки, що коли комерційні структури брали в управління заводи, фабрики заборгованістю, скажімо, 10-20 мільйонів гривень обіцяли, що заборгованість буде зменшена, а віддавали назад державі після управління із заборгованістю в сотні мільйонів, і навіть, мільярдів гривень. Це не справедливо і це не державницький підхід. Тому з нашої точки зору приватизація економічно привабливих та стратегічно важливих для економіки України підприємств повинна здійснюватися виключно за окремими законами. І цими законами необхідно передбачити і матеріальну відповідальність за невиконання інвестиційних планів. Наступне. Треба забезпечити зацікавленість органів місцевого самоврядування за втілення урядової Програми. І для цього потрібно додатково відпрацювати, і розробити, і втілити в життя відповідний механізм. Нарешті, я хотів би підкреслити, що згідно Закону про державне прогнозування та розроблення програм економічного, соціального розвитку України уряд повинен щороку розробляти Програму економічного і соціального розвитку, взаємоузгоджену з бюджетом. І саме тому в багатьох дискусіях з Віктором Федоровичем нам було запропоновано із ним погоджено, що конкретні пропозиції, які деталізують і втілюють в життя положення Програми, якраз і врахувати восени при розробці і реалізації Програми економічного і соціального розвитку разом з бюджетом на 2004 рік. І саме тому депутатська група "Народовладдя" абсолютно позитивно сприймає і схвалює представлену урядом Програму діяльності. Дякую за увагу.
Дякую вам, Богдане Васильовичу. Василь Надрага від депутатської групи "Народний вибір". Підготуватися Цибенку. Є Петро Степанович?
Уважаемые коллеги. Я хотел бы начать свое выступление с того, почему депутатская группа "Народный выбор" поддержала Программу правительства. Это состоялось потому, что мы глубоко убеждены, что не может существовать правительство, не знающее чего оно хочет, каким путем оно будет добиваться этого и что в конце концов получится в этом государстве от его деятельности. Поэтому на наших заседаниях присутствовал и вице-премьер-министр и мы достаточно щепетильно говорили о той Программе, которая предложена; мы встречались с нашим уважаемым Премьер-министром и поэтому наша позиция уже сегодня высказана и, я думаю, что мы ее подтвердим завтра. Следующий момент - это то, что сегодня уже здесь звучало и на чем мы настаивали, когда обсуждали это на заседании своей депутатской группы. Первое и самое принципиальное. Мы глубоко убеждены, что без создания нормального действующего механизма реализации данной Программы это все может оказаться только пожеланиями. Поэтому мы настаивали, предлагали и готовы идти дальше с правительством в составлении конкретных программ по всем направлениям, а там выписаны практически цельными блоками эти вещи. и мы считаем, что если правительство разработает и, как здесь сказал, уважаемый Виктор Федорович, отдельные конкретные планы действий на эту тему, и если они будут согласованы, и соответствующе наработаны вместе с Верховной Радой как вообще с органом законодательному власти, так и с профильными комитетами в частности, мы надеемся, что это даст возможность большую часть заложенных позиций выполнить. Следующих два момента, на которых мы останавливались в рамках этого обсуждения. Мы считаем, что проблема поддержки местного товаропроизводителя может осуществиться, в первую очередь если мы выполним базовую вещь - мы в этом году должны выйти все-таки на принятие Налогового кодекса, потому что все остальное есть заклинание, есть призывы, но к большому сожалению, налоговый пресс сегодня задушил товаропроизводителя и если эту удавку мы с экономики государства не снимем, то рассчитывать на то, что эта экономика оживет, а соответственно пойдет ресурс везде: в социальную сферу, в государственный бюджет и дальше, дальше - это просто наивность. Есть несколько базовых вещей в экономике, достаточно близкие нашей депутатской группе, в частности проблемы металлургии и угольной отрасли. Мы глубоко убеждены, что на сегодняшний момент государство должно не только в целом по отрасли выполнять свои обязанности, но и здесь наверное есть роль и место Кабинету Министров для того, чтобы отследить и соответствующим образом отрегулировать в целом движение финансовых потоков по этим отраслям, как впрочем, и по всем остальным. Я приведу примеры по угольщикам. Зачастую холдинги получают деньги, там еще каким то образом проблемы заработной платы решаются, но к большому сожалению, смежники, шахтостроители, транспортники, все те, которые самостоятельно обслуживают, как промышленные предприятия, холдинги очень часто остаются в последнюю очередь и там проблема с задолженностью по зарплате. Проблема выплаты текущих заработных плат намного серьезнее, чем в буквальном смысле слова холдингах и на шахтах. Следующая составляющая. Мы глубоко убеждены, что развитие базовых отраслей поможет нам решить и те же проблемы в деперссионных регионах, которые мы здесь с вами днями обсуждали. На сегодняшний день закрытие шахты зачастую ведет к тому, что она как градообразующее предприятие оставляет без какого-то ни было влияния, подпитки, поддержки, социально-бытовые комплексы, жилье и здесь необходимо ставить вопрос о том, что сегодня обсуждение проблемы специальных экономических зон, зон приоритетного развития актуально. Есть различные точки зрения, то базовым, мне кажется, в этом вопросе должно быть одно - все, что заходит в эти специальные экономические зоны в виде оборудования, которое устанавливается и начинает работать и оно должно быть легатировано. Но если останется на товар, на сырье, которое после этого перепродается, то ни о какой специальной экономической зоне или выполнении ее главных базовых задач сегодня говорить нельзя. Следующая составляющая - социальные проблемы. Несколько аспектов. Первое. Безусловно, проблема увеличения заработной платы. Здесь уже много сказано, я не хочу повторяться. Мы разделяем позицию, что заработная плата должна быть достойной. Вместе с тем, по социальным выплатам мы должны добиться, чтобы социальные выплаты соответствовали, первое, минимальным потребностям человека, если мы не можем их сделать достаточными. И второй момент. Мы должны сделать и добиться, что то, что уже заложено, должно быть профинансировано. В бюджете 2003 года внесено 200 млн. погашения долгов чернобыльцам прошлых лет. Но к большому сожалению, до сегодняшнего дня не разработан механизм, по какому государство в лице Кабмина, Казначейства эти деньги отдаст конкретным людям. Так нельзя и это нужно решать. Следующий момент. Мы много говорим о наших детях, но мы должны добиться, я буквально пять секунд, мы должны добиться, и здесь главную скрипку должен сыграть Кабинет Министров, чтобы все проблемы, связанные з детством, в том числе и с оздоровлением детей в 2003 году, должны быть профинансированы полностью в той части. в какой взял на себя бюджет, а не так, как в прошлые годы - на 60-70 процентов. И последнее. Уважаемый Виктор Федорович, большая просьба, мы в своей группе обсуждали эту тему таким образом. К большому сожалению, очень часто в работе с Верховной Радой Кабинет Министров когда выходит даже с официальными, конечными решениями, мы сталкиваемся, что отдельные министерства и ведомства по конкретным вещам все равно продолжают оставаться на разных позициях. Это вызывает недоумение и с этим тяжело согласиться. Поэтому, пожалуйста, если идете в зал. если ваши люди идут на заседание комиссии, круглых столов и дальше, позиция Кабинета Министров, если мы хотим результативно работать, должна быть конечной и однозначной. Спасибо.
Дякую. Так, Хара Василь Георгійович, будь ласка. Підготуватися Ніколаєнку.
Уважаемые коллеги, члены Комитета по социальной политике и труду, конечно же, достаточно критично подошли к рассмотрению разделов проекта программы Кабмина, касающихся социальной сферы. И это справедливо, ведь через наш комитет проходят боль и страдание обездоленных граждан Украины. При обсуждении программы в комитете с участием вице-премьер-министра Табачника Дмитрия Владимировича, министра труда и социальной политики Папиева Михаила Николаевича с членами нашего комитета были высказаны замечания о некоторой нецелостности, некомплексности социального раздела, имеющаяся нестыковка отдельных констатирующих положений с предлагаемыми мерами по решению социальных проблем. Были отмечены сильные стороны проекта, некоторую новизну подхода. Мнения были различны, но вместе с тем, мы понимаем, что невозможно в аналогичном документе удовлетворить разнообразные запросы, вкусы, интересы, подходы, требования и тому подобное. Достаточно вспомнить первую презентацию проекта программы. Кабинета Министров, на которой были высказаны порой диаметрально противоположные мнения. Одни убеждали присутствующих, что программа Кабмина должна охватывать те отрасли производства, подразделения и монетарной сферы, иные, напротив, утверждали, что Кабмин должен обозначить 2-3 основных направления деятельности, одни говорили, что программа должна быть подробной, всеобъемлющей, маститой, другие были убеждены, что она должна уместиться всего на 3-5 страницах. Отдельные народные депутаты, заботясь, например, о многочисленных безработных в стране, предлагали в кратчайший срок установить размер пособия по безработице на уровне прожиточного минимума, как это требует Конституция Украины, другие же логично спрашивали, а как же быть с сотнями тысяч, миллионами работающих, которые получают сегодня зарплату в размере минимальной зарплаты, утвержденной Верховной Радой или чуть больше, что составляет всего-навсего 50 процентов от прожиточного минимума. И таких предложений было множество, и сегодня они звучали в этом зале. Мы ведь все, и ругающие программу, и хвалящую ее, понимаем, что при кажущейся простоте формирования программы правительства, особенно в нынешних условиях, чрезвычайно сложно. Можно понять и правительство, которому досталось непростое наследие. Образно говоря, груз проблем составляет на целый кузов "Белаза", а ресурсы на их решение - двигатель мопеда. И попробуй решать те проблемы, которые есть сегодня у нас в государстве. Тем не менее, следует отметить смелость, напористость и неординарность подхода нынешнего Кабинета Министров к формированию программы. Впервые проект Кабинета Министров Украины был представлен на широкое обсуждение. Обсуждали, кто хотел, как хотел, вдоль и поперек. Также впервые осуществлена попытка поставить интересы человека в центре забот правительства. Центральное место, и нам это нравится, нашему комитету, и по месту нахождения, и по объему, и по содержанию занимают социальные разделы. Это выгодно отличает данный проект программы от всех предыдущих. Достойным поступком, по мнению нашего комитета, является то, что правительство Януковича приняло как норму с 1 января 2003 года минимальную зарплату в размере 185 гривен, хотя уже в принятом Госбюджете была заложена, и то с дефицитом, минимальная зарплата в размене 165 гривен. Мало того Правительство Януковича по настоянию нашего комитета поддержано Верховной Радой своим постановлением, приняло на себя обязательства, что кстати не делало ни одно предыдущее правительство, привести в соответствие междолжностные оклады на основе единой тарифной сетки, чтобы сравнить дикие перекосы в оплате труда работников бюджетной сферы. Повысить уровень их материального обеспечения и снимет социальную напряженность. А на эти цели, вы прекрасно знаете, тем более не были предусмотрены средства в Государственном бюджете. По настоянию нашего комитета именно Правительство Януковича, ранее мы этого не могли добиться, представило Верховной Раде свое видение этапов приближения минимальной зарплаты до уровня прожиточного минимума, как этого требует Закон "О государственных социальных гарантиях". И таким примеров по различным направлениям деятельности уже нового Кабмина можно привести множество. Вышеуказанное дает нам основание надеяться на то, что Правительство Януковича реализует взятые на себя чрезвычайно важные и нужные для людей обязательства. Хотелось бы надеяться, что цели и задачи определенной Программы Кабинета Министров по социальным вопросам будут минимальным ориентиром. Нельзя не отметить того, что именно Правительство Януковича уделило достойное внимание Программе развития регионов и прежде всего депрессивных территорий проблемы, которых мы недавно обсуждали. Важно и то, что наконец-то дошли руки правительства до важнейшей отрасли обеспечения жизнедеятельности населения, реформирования жилищно-коммунального хозяйства во всем его комплексе с затянувшимися проблемами. Нельзя не отметить и значительное улучшение взаимоотношений между Кабмином и Верховной Радой по инициативе прежде всего правительства. Меры, которые.Кабмином уже дают положительный результат в усилении взаимопонимания и взаимодействия в законодательной и исполнительной власти. Можно еще много приводить положительных примеров в пользу Правительства Януковича. Заканчиваю хочу подчеркнуть. Программа стоящая, такой не было, правительство дееспособное, кто желает участвовать в перемене жизни страны к лучшему, голосуйте за программу, а следовательно и за первое коалиционное правительство Украины. Спасибо за внимание.
Станіслав Ніколаєнко, голова Комітету з питань освіти та науки Микола Томенко наступний буде виступати.
Шановні колеги, Вікторе Федорович, Володимире Михайловичу. Комітет з науки і освіти ретельно проаналізував Програму уряду. Відбулося відповідне засідання з участю урядовців. Частина наших пропозицій знайшла своє місце і на сторінках цього документу. Проте у нас залишилося ряд зауважень, якими я хотів би сьогодні поділитися міркуваннями із депутатами і урядовцями, зокрема нас турбує те, що, не зважаючи на наявність розділу "Інноваційний розвиток економіки" в цій Програмі, ми не знаходимо реального підгрунтя реалізації закону про пріоритетні напрямки інноваційної діяльності. До речі, підписано Президентом лише 16 січня. Ми не бачимо там, як він буде виконуватися, а цей закон є основний. У ньому визначені напрямки - 8 розвитку нашої економіки, в тому числі електроніка, енергозбереження, нові матеріали, переробка агропромислового комплексу і таке інше. Бо я вважаю так, що скільки не говоримо ми про інновацію, але без конкретних кроків нічого не буде, як кажуть на Сході: "Халва, халва, а від цих слів все рівно в роті солодко не стає". Погляньмо на таку статистику. За даними Держкомстату лише кожне п’яте підприємство за минулий рік використовувало науково-технічні досягнення, інноваційні підходи в своїй практиці. Об’єктивно ж ця цифра в двічі, і тричі менше. Як можна говорити сьогодні про інноваційний розвиток взагалі держави, коли Закон про інноваційну діяльність взагалі зупинено на 2003 рік Законом про бюджет. Турбує Національної академії наук науковців і явна неувага уряду і, до речі, нас до їхніх проблем. 763 мільйони, які ми виділили на розвиток усієї науки - це приблизно рівно стільки, скільки дає закордон нам грантів на підтримку нашої науки. Тобто вони дбають за нас більше, ніж ми самі за себе. Це складає 0,3 відсотка, коли законом визначено 1,7 відсотка від ВВП. Освіта. Я хочу сказати, що ситуація тут надзвичайно тривожна. Ми пропонуємо негайно розібратися із фінансуванням цієї галузі, негайно змінити Бюджетний кодекс. До речі, вже Росія пішла таким шляхом. Нам негайно потрібно дозволити фінансувати освіту з бюджетів різних рівнів. Сьогодні сільських голова не може потратити 100 гривень, щоб, скажімо, відремонтувати школу. Потрібно все в район. Заробітна плата, технічні засоби навчання, комп’ютери, підручники - це наше, державне, а утримання матеріально-технічне - це з міських бюджетів. Ми тільки но приїхали з Полтави, там також теж саме кажуть за позашкільні установи. Турбує нас і бездіяльність нашого уряду по виконанню Закону про мінімальну заробітну плату. От я сьогодні, Вікторе Федоровичу, прийшов на роботу, у мене 300, десь приблизно, телеграм, скільки листів від вчителів. Я знаю, що і Володимир Михайлович мені півмішка передав телеграм. Люди кажуть: "Чому технічка отримує 185, дай їй Бог так, 213?" Люди цього не розуміють. Було б добре, Вікторе Федоровичу, якби нас завтра порадували постановою перед прийняттям Програми ту, що 19-го числа намітили, про міжтарифні зміни і про зміну в заробітній платі всіх бюджетних установ. Наступне. Я хотів би сьогодні з вищої трибуни цієї звернутися до всього уряду, до Прем’єр-міністр і до депутатів. У нас назріває велика криза у вищій освіті. Ми перестали фінансувати вищу освіту, все, закрили очі і думаємо, що сьогодні виживуть вузи за рахунок того, що вони знімають останню рубашку із наших людей. 3/4 людей живе за межею бідності, а ми кажемо: "Давайте плату за навчання". Вікторе Федоровичу, називаю офіційні цифри. У минулому році, вас не було, але уряд є уряд, запланували 124 тисячі по постанові Кабміна набрати на державне замовлення студентів, набрали 64. Сьогодні 680 тисяч випускників, а зможе поступити лише кожний десятий. Я задаю питання, хто був би в цій залі: доктори, академіки і таке інше, якби от така була програма державного замовлення в вузи, як, скажімо, 10-20 років назад.? Да ніхто б не був би. Із нас би нічого не було. Я хочу сказати. Це примушує сьогодні уряд вищої освіти. Ми їх не фінансуємо, а вони починають заробляти, як заробляє міліція без фінансування, за рахунок змушена жити бандитів, а ці живуть, вузи, сьогодні за рахунок батьків. Вони вже і науку позакидали, бо у них немає за що жити. І останнє. Я б хотів звернути увагу на ситуацію в профтехосвіті. Вікторе Федоровичу, у нас буде сьогодні зустрів на фракції. Але я вам хочу сказати, якщо ми організаційно цю ланку не відокремимо, не приблизимо її до Мінекономіки, до Мінпромполітики, і скажімо, хай навіть в рамках Міносвіти, не буде окремого органу - нічого не буде в Україні з підготовкою молодих робітників.
Микола Томенко, наступним буде виступати Бондаренко. Микола Томенко від Комітету з питань свободи слова.
Шановні колеги! Я з загальних речей почну і скажу про те, що на мою думку обговорення і голосування за Програму діяльності уряду мусило відбутися набагато раніше. І я до цих пір не розумію логіку, яка появилася потім, і десь вона занесена була з Адміністрації Президента, що ми повинні розглядати Програму діяльності уряду після Щорічного послання Президента. От я слухав вчора Щорічне послання Президента я не зрозумів, як співвідноситься це послання з Програмою діяльності. І тут ми уже бачили політичну гру, коли уряд стає заручником певних політичних амбіцій тих чи інших політичних сил. Який смисл було нам чекати так довго, щоб уряд працював якийсь час, а потім розглядати цю Програму діяльності. До речі, принагідно скажу про вчорашній виступ Президента, я намагаюся це з’ясувати і готую спеціальний депутатський запит, хто дав вказівку вчора порушити Закон України "Про висвітлення діяльності органів державної влади", хто керує інформаційним простором і цензурує виступ Президента України? Вчора вперше за останній період не було допущено в прямому ефірі Щорічне послання Президента по телебаченню, що прямо передбачено Законом України, вечором було проанансовано випуск Щорічного послання, в кінці-кінців ви побачили і наші громадяни те, що бачили: фрагменти, купюри з коментарями журналістів. Для мене цікаво, хто взяв на себе відповідальність цензурувати виступ Президента і хто буде внести відповідальність за те, що порушено закон. Я відповідний депутатський запит підготував і у п’ятницю попрошу вас всіх підтримати. Тому, на мою думку, обговорення Програми діяльності звичайно носить політичний характер і ми це прекрасно розуміємо. Йдеться про те, чи уряд працюватиме щонайменше рік, чи він буде в тій чи іншій ситуації. Я прихильник інституційного підходу до цих питань, якщо задекларовано, що у нас є парламентська більшість і уряд, який створений парламентською більшістю, то взагалі не може бути й мови і взагалі треба було фактично на наступний тиждень виносити Програму діяльності, і голосувати, і підтверджувати, що парламентська більшість не відмовилася і працює з урядом. Тоді би логіка була зрозуміла і в контексті конституційної реформи. А зараз виглядає воно трошки це все для мене, ну, делікатно. Тим більше, що останнім часом постійно ніби спеціально хтось підкреслює, що у нас Президент іде в одному напрямку, а уряд в іншому напрямку. Прем’єр їде у Західну Європу і говорить про те, що у консорціум ми запрошуємо Німеччину; Леонід Кучма їде на Схід і запрошує Туркменистан у консорціум з нами. Цікава позиція: ми йдемо на Схід чи на Захід, ми йдемо з Прем’єром чи з Президентом? І якщо це спеціально робиться, цей конфлікт, то одна ситуація; якщо це інша логіка, то інша ситуація. Тому мені здається, що тут ми повинні бути, перше, аполітичними і не другорядним є зараз зміст, який ми можемо критикувати, а першорядними є інституційні речі. Стосовно блоку інформаційного, наш комітет обговорював це питання і ми теж стурбовані тим, що блок цей міг бути написаний 20 років назад і 10 років назад. Уряд до цих пір пропонує нам створювати передумови для впровадження системи громадського телебачення, хоча ми проголосували постанову по парламентським слуханням, що його треба створити вже, а уряд ще передумови створює. Відповідно уряд пропонує нам забезпечувати свободу слова і інформації, а ви знаєте, Генеральна прокуратура якимось чином почала відкривати кримінальні справи проти журналістів за те, що ніби то журналісти критикою Президента перешкоджають йому виконувати службові обов’язки. Я вам процитую, як до журналіста з "Черкаської Правди" - це газета комуністичної партії, в прокуратуру викликали за що? Чим перешкоджає цей журналіст Президенту? Виявляється, в своїй статті він написав, що після акції протесту Леонід Кучма "як блоха під душ, то метається по світу". Прокуратура сказала, що цією фразою журналіст принципово перешкоджає виконанню службових обов’язків Президента, викликали його в прокуратуру, підняли всі газети і так далі. Я хочу, щоб ми Генеральному Прокурору нагадали, що є формула, коли Президент ображений, він може звернутися до суду спростувати і вимагати вибачення або компенсації. Але відкривати кримінальні справи по факту образи Президента є найгрубіше порушення Генеральним Прокурором. Сьогодні я так само підписав депутатський запит і проситиму вас, якщо ці кримінальні справи не будуть зупинені, я особисто, як Голова парламентського комітету, буду звертатися з позовом до Генерального Прокурора про порушення ним статті 171 Кримінального кодексу "Перешкоджання законній діяльності журналістів". На сам кінець це раз хочу сказати. Ми всі прекрасно розуміємо, що йдеться про політичні речі, про політичні речі в контексті президентських виборів. Тому я думаю, що кожна фракція повинна визначитися, а я в даному випадку, як Голова комітету вважаю, що інформаційну частину треба не лише писати, а щоденно уряду намагатися виконувати, щоб не бути заручниками тих людей, які здійснюють щоденне цензурування. Дякую.
Слово має Григорій Бондаренко, будь ласка. Підготуватися Клюєву.
Шановні народні депутати, шановний Кабінет Міністрів, програми проголошувалися в цьому залі не раз й не два, а очікувані урядові орієнтири ми побачили вперше. Найважливіший з них той, якого чекає-недочекається Україна - підвищення заробітної плати бюджетів до 25 відсотків, заслуговує схвалення наполегливість уряду щодо зниження податків, зокрема ставки ПДВ до 15 відсотків, податку на прибуток з підприємств до 20-25 відсотків, вкрай важливий намір - скасувати нарешті податкові пільги. Через обмежуваність в часі не буду перелічувати позитивні програми, скажу тільки, вони суттєві. А загострити хочу увагу на недоліках. Ну, зокрема, пропонована Верховній Раді програма, як і всі попередні, не заторкує, на жаль, багатьох практичних проблем, на які хворіє держава. Наведу кілька прикладів. Стосуються вони малого та середнього бізнесу, якого так хотять усі підтримувати. За транспортної скрути, що існує сьогодні, селяни не в змозі вести на ринок молоко. Організованої заготівлі не існує. Тому продають його ділкам або на обочині в обласних центрах. Результат зрозуміло який. Продукція збувається за безцінь, її виробництво стає невигідне для приватного виробника, для кооперативу. Починають вирізати корів. Водночас городянин малозабезпечений, зрозуміло, не завжди, коли хоче, купує молоко. Дороге - гривня шістдесят копійок. Це при тому, що збирають його за 30-60 копійок. Тепер уявімо, що оцей малий бізнес вирвався з тенет перекупника і прибув, скажемо, до Києва. На всіх ринках йому скажуть: місця немає. Їх зараннє всі скупили ті ж ділки, тільки цього разу вже міські. І виробника знову примушують віддавати продукцію за безцінь. А ось у торгових рядах ціни високі, і що характерно, продавців море, а ціна твердо стоїть одна. Ось такий малий бізнес у селян. Програма, на жаль, не торкається подібних проблем, хоч вони поширені не тільки на селі, і для їх розв’язання не потрібні великі кошти. Багато про що свідчить Центральній гастроном, скажемо, на Хрещатику. Вражає сучасний інтер’єр, а ще більше - скажені торгові накрутки. А ось про гарячий хліб, що був покупцю, здебільшого згадують про нього. У суботу-неділю його взагалі може не бути. І ганебні черги. Спитайте, чому? Тому що навколишні продуктові магазини всі позакривали. Знищення конкурентного середовища - серйозна торгова проблема сьогодні в нашій державі. Стосується вона не лише мерів і мерії. Має діяти і державна вертикаль. Потрібна продумана політика. Можливо, доцільно розширити функції Антимонопольного комітету, хай створює конкурентне середовище, і не тільки глобально і по великим програмам. У негараздах зловживання, про які йшлося, замішаний, зрозуміло, і цей проклятий долар, про якого так дуже багато балакають. Корупція бере нас за горло, без хабаря довідки не візьмеш. І цукерок вже не беруть, кажуть, він них алергія напала. Говорити про це зло мимохідь не можна, потрібні програмні дії і конкретні дії. Треба всіляко очищати від хабарників державну службу. Хто заплямував себе, має позбавитися права бути державним службовцем. Цю вимогу доцільно закріпити законодавчо. На завершення хочу сказати про те, що програма, яку ми розглядаємо, не тільки урядова, це і програма Верховної Ради. Вона потребує серйозної нашої підтримки законами, особистою участю, про що сьогодні конкретно велося Прем’єром Віктором Федоровичем. Депутатська група "Європейський вибір" та більшість бюджетного комітету підтримує запропоновану урядом Програму дії, але її потрібно, цю програму, конкретизувати, наблизити до життя безпосередньо до кожного громадянина України. Дякую за увагу.
Дякую. Андрій Клюєв, підготуватися Семенюк.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемый Виктор Федорович, уважаемые коллеги! Программа деятельности правительства, это конструктивное предложение парламенту по совместной реализации государственной социально-экономической политики. Мы должны рассматривать и обсуждать этот документ с точки зрения сотрудничества из позиции консолидированной ответственности перед гражданами Украины за их настоящее, и главное будущее. Положение программы является логическим продолжением системных преобразований начатых предыдущими правительствами. Важно, что Кабинет Министров не отказывается от рациональных идей предшественников и следует золотому правилу государственной политики, если мы не были авторами хорошей идеи, то это не значит, что не можем ее поддержать. Вместе с тем результаты, уже проведены правительством совместно с Верховным Советом, работы свидетельствуют о серьезных практических шагах по углублению реформы. Это прежде всего законопроектная работа в сфере налогообложения, внешнеэкономической деятельности, а также бюджетный процесс. Мы вместе с Кабинетом Министров перешли от декларации к действиям. Комитет по вопросам топливно-энергетического комплекса ядерной политики и ядерной безопасности по результатам рассмотрения Программы внес ряд существенных предложений и дополнений. Главное из них, разработка энергетической стратегии до 2030 года, усовершенствование работы оптового рынка электрической энергии, разрешение проблемы накопившихся долгов в топливно-энергетическом комплексе, реализация механизмов финансового обеспечения экологической брони потребителей электроэнергии, полное отключение которых может привести к экологическим и техногенным последствиям. В результате конструктивного обсуждения наших предложение правительство практически все их приняло. Помимо того, мы уже приступили к реализации данной программы совместно с правительством, приняв с вами законопроект номер 3015, что касается дополнений и изменений в Закон об электроэнергетике. Это способствовало определению в программе комплексного подхода к реформированию топливно-энергетического комплекса. Его последующая реализация обеспечит достижение инвестиционной привлекательности этого стратегического сектора экономики, повышение эффективности работы его предприятий и гарантирует решение социальных проблем. Акцентируя внимание на системном подходе, хочу ответить прежде всего преодоление структурных диспропорций, как внутриотраслевого, так и межотраслевого характера. Это будет способствовать повышению конкурентоспособности не только продукции топливно-энергетического сектора, но и машиностроения, металлургии, транспорта, агропромышленного комплекса, жилищно-коммунального хозяйства. Практическая реализация определенных программ и задач, и механизмов по созданию конкурентоспособных и эффективных рынков энергоносителей, адаптация предприятий топливно-энергетического комплекса к работе в рыночных условиях и эффективному использованию энергетического потенциала и развитию собственного производства энергоносителей, диверсификация источников, как в энергообеспечении и интеграции энергосистем. Все это укрепит энергетическую безопасность нашего государства. Предложенные правительством механизмы оздоровления финансового состояния предприятий, а также государственных и местных финансов обеспечат необходимые предпосылки для активизации инновационно-инвестиционных процессов, создания новых производительных рабочих мест, роста заработной платы и разрешения проблем в социально-гуманитарной сфере. Уважаемые коллеги, уважаемые народные депутаты, комитет большинством поддерживает Программу деятельности правительства. Как я уже отмечал, Кабинет Министров на деле проявляет готовность к совместной работе с парламентом. Поддержав Программу правительства, представленную на рассмотрение Верховного Совета, мы создадим надежный базис продвижения к цели, повышения, благосостояния украинского народа на основе устойчивого экономического роста. Благодарю за внимание.
Валентина Петрівна Семенюк, від Спеціальної контрольної комісії. Підготуватися Пузакову.
Семенюк, фракція Соціалістичної партії. Шановні виборці, колеги, урядовці! Спеціальна контрольна комісія Верховної Ради України з питань приватизації розглянула Програму уряду на своєму засіданні і дійшла до висновку, що у Програмі слід відобразити всі ті зауваження, які були зроблені на парламентських слуханнях. Приємно те, що на 12-му році незалежності України уряд спохватився і вирішив провести інвентаризацію державного майна. Нарешті, я думаю, ми будемо мати і відповідний реєстр, і, я думаю, що і обласні раді , і обласні адміністрації такі реєстри зроблять і щодо комунального майна. Але мені цікаво, територіально це буде зроблено чи це буде галузево. Бо, якщо врахувати, що Президент для себе створив ДУСю, тобто Державне управляння справами, то міністерства в даний час створюють для себе МУСі, тобто підприємства, які підпорядковані безпосередньо міністерствам. І я їх розумію, тому що нова програма приватизації на 2002-2005 рік, яку уряд планує внести на розгляд у сесійний зал, і це як головний є пріоритет програми, передбачає галузевий принцип приватизації. Тобто, парламент приймає програму, а підпрограми буде приймати Кабінет Міністрів своїм розпорядженням. І тоді, якщо до цього часу відповідно до статті 5 Закону України про приватизацію державного майна не підлягають приватизації такі галузі і підприємства, як спиртзаводи, газо- і аміакопроводи, залізниця, підприємства атомної енергетики і так далі, то після прийняття програми приватизації буде відкрита зелена вулиця для приватизації таких галузей. В цій ситуації мене особливо турбує доля Президента. До якої галузі будуть віднесені підприємства, що знаходяться під обслуговуванням Президента у вигляді підприємств ДУСі. А після указів Президента, які видані під грифом "Опублікуванню не підлягає", де дано право проводити приватизацію ДУСі, цікаво, хто буде проводити приватизацію, Фонд державного майна чи та ж сама ДУСя? Приємно, що Кабінет Міністрів нарешті спохватився і закладає у Програмі збереження і фінансування національних академій і тих галузевих Академій наук, які сьогодні є у віданні міністерств, але, шановні, поїзд уже пішов. Більшість приміщень інститутів розтягнуто. Сьогодні особливо у великих містах, особливо в Києві, йде масове полювання за цими приміщеннями. Не дивлячись на те, що відповідно до Закону України "Про перелік об’єктів, які не підлягають приватизації" ці об’єкти розтягуються, і повірте мені, розтягуються не науковцями, а під великим патронатом посадовців. Прикладом може бути патронування Дмитра Володимировича за Інститутом хліба. Шановний Віталій Федорович, я хотіла б, щоб ви все ж таки розібралися. Тому що нам на засіданні спеціальної комісії через засідання ми будемо давати відповідну оцінку. Чому Інститут хліба сьогодні хочуть приватизувати? Особливо мене дуже турбує так, як у нас на засіданні комісії ми майже постійно розглядаємо питання юнацьких оздоровчих комплексів, спортивних клубів, здравниць, ви в Програмі записуєте, що будете турбуватися про наше підростаюче покоління, про лікувальні заклади. Але я хочу все-таки, Віталій Федоровичу, щоб ви проаналізували скільки залишилося сьогодні в державній і комунальній власності, особливо санаторіїв. І особливо, коли в період у нас йде страшенне захворювання туберкульозу, санаторії, які повинні лікувати, проводити лікування людей, там де є відповідний теберкульоз, ці відповідні галузі уже повністю знищено, а в основному лікуються там не ті люди, кому треба проводити лікування, а ті, хто має відповідно тугі гаманці. І накінець останнє. Шановний Віталій Федоровичу, якщо подивитися ті накази державного комітету по земельним ресурсам, тобто, підзаконні акти, які сьогодні спотворюють не тільки Земельний кодекс, а і укази Президента, а по цих наказах відповідно йде зелена вулиця на реалізацію землі, а ще і передбачення її продаж через електронну систему, то я вам хочу сказати, якщо ця норма залишиться, то ми в даний час шукаємо, хто купив обленерго. Один сидить у Вашингтоні, керує по телефону; другий купив через Чехію, управляє з Москви. Якщо ми продамо таким чином ще й землю, то завтра будемо шукати, хто купив Україну. Спохватіться, будь ласка, і викиньте цю норму із Програми уряду. Дякую.
Володимир Пузаков. Переходимо вже до виступів народних депутатів, по 3 хвилини, шановні колеги, як ми домовлялися. Юрій Кармазін, підготуватися.
Володимир Пузаков, Комуністична партія України, Кіровоградщина. Я виступаю не від комітету і не від фракції, а від народу. Чергова програма уряду, Шановні колеги, це ще одна локшина на вуха народу, але більш довга і безпрецедентна, це спроба запудрити мозок людям. Скільки раз ми вже чули про стабілізацію економічного стану країни, значні зрушення в окремих галузях народного господарства, а насправді народ переконується на собі, що його життєвий рівень ще більше знижується. Як, скажімо, можна досягти зростання валового внутрішнього продукту в цьому році навіть незначні 5-6 відсотків, якщо промислове виробництво ледь жевріє. Сьогодні більшість заводів та фабрик внаслідок руйнації та прихватизації мертва та бездіяльні, люди викинуті напризволяще, безробіття стало граничним явищем для багатьох мільйонів колишніх робітників та інженерно-технічних працівників. Нещодавно мені довелося бути в невеличкому райцентрі Устинівці, що на Кіровоградщині. Тут було колись автопідприємство, як мало 150 машин, а сьогодні маємо лише стіни колишніх гаражів, які вже ніхто і не охороняє. Стерті з лиця землі також райсільгосптехніка, райхімія, потужна райспоживспілка з її переробними підприємствами, сирзавод, тваринницькі комплекси. А що ж робити людям: чи йти жебракувати, чи красти? Та хіба таке становище лише в Устинівці? Воно скрізь, і не тільки в нашій області. То чому ж програма уряду не передбачає конкретне самовідродження промисловості, транспорту, будівництва, інших важливих галузей. Хто буде турбуватися про надання людям робочих місць? Чи ми сподіваємося мати "кусень пирога" з Іраку, де нас ніхто не чекав. Або візьмемо агропромисловий комплекс. Про те, що тут діється і накоєно внаслідок впровадження "кучмівської" аграрної реформи мова йшла нещодавно на парламентських слуханнях: руйнація ще більша. Колись квітуче село, яке годувало не тільки Україну, сьогодні неспроможне самостійно піднятися. Коли це було, щоб колишня житниця не мала зерна, яке за безцінь пішло за кордон. А ціни на хліб, цукор, інші продукти невпинно зростають. Ось вам і турбота про життєвий рівень народу. Хто повинен нести відповідальність, що в селах люди голодують і сидять без роботи уповаючи лише на свої паї та на підсобні господарства. Програма уряду, на жаль, так і не передбачає головного - зростання виробництва всіх без винятку важливих продуктів харчування як рослинництва, так і тваринництва. То ж давайте у програмі запишемо відтворення руйнування тваринницьких ферм і комплексів, знайдемо селянам техніку, рішуче спросимо у новоявлених справжніх господарів [[в лапках]] чому занедбана земля, чому вона по-хижацьки експлуатується. Дякую.
Шановні колеги, я пропоную вам підтримати думку про те, щоб нам продовжити роботу на 15 хвилин, щоб ми могли повністю завершити це питання. Немає заперечень? Дякую. Будь ласка, Юрій Кармазін, наступним буде виступати Анатолій Мороз.
Юрій Кармазін, партія "Захисники Вітчизни", "Солідарність", Наша Україна. Шановні Володимире Михайловичу, шановні колеги депутати, шановний багатостраждальний український народе! Мені здається, що сьогодні і пан Прем’єр-міністр, і багато хто із тих, хто виступав тут і взяв слово від комітетів, хоча рішення не приймали комітети про те, щоб схвалювати і кричати "одобрямс". Але використали сьогодні це голови комітетів, і багато хто з вас і, мабуть, радіослухачі повірять в те, в що вже давно вірить Президент Кучма, що в країні стало жити краще, що наступає, насправді, зростання. То ви ж не знаєте навіть який сьогодні ВВП в державі, Віктор Федорович. Я думав, може, хоч побачите. Не знаєте, тому що півекономіки держави в тіні. А я вам відкрию очі. Дві третини в тіні, а не половина. І для того, щоб вивести з тіні цю економіку, треба планувати дії, треба виводити її. Уже представники більшості кажуть, що все робиться. Та не за цукерки робиться! Посада коштує від 500 тис. доларів і вище! Ось такі сьогодні розцінки, а не коробка цукерок. Тому, може, і сорокасемимільйонний народ повірив би в те, що краще, але він не знаходиться постійно за кордоном, де знаходиться міністр економіки, і ви вже частенько, і Президент, і ми бачимо реальне життя. Ви говорили про повернення ПДВ, задавалось питання уряду. І де урядова позиція? 3,9 млрд. заборгованості сьогодні по поверненню ПДВ. Уряд і податкова адміністрація стали фактично могильщиками українського експорту. Для чого? Хіба не зрозуміло, що не розв’язавши це питання, взагалі рухатись вперед неможливо. То давайте зараз, я дав законопроект ще рік назад про зміну системи контролюючих органів, давайте змінимо! Має бути все в одних руках, всі фінанси. Хіба це не зрозуміло? Я ставив питання і думав, що, може, ви почуєте через запити. Мені відповідають: в Кабінеті Міністрів розглянуто запит, проголошений на засіданні щодо незаконного нарахування і стягнення податку на додану вартість з квартирної плати, ремонтних, будівельних робіт з громадян. 20 відсотків з усіх громадян України стягуються незаконно, я спробував довести, дав вам. В Біблії сказано, що по ділам їх судять їх. Я звернувся до вас із запитом: скасуйте розпорядження, яке підписав Кінах - подарував 22 гектари реліктових лісів одній партії із буквою "о". Не зробили. Я звернувся із запитом зараз про припинення. Я закінчую. Про припинення чорнобильського законодавства порушень, про скасування тих рішень. Ми ж чорнобильцям доплачуємо три гривні всього замість того, що положено по закону. І нічого поки не вживається. Тому кінчається, Володимир Михайлович, не мій час, кінчається час злочинної влади. А мій час ще прийде і всього українського народу. Дякую.
Ну, ми в це також віримо. Будь ласка, Анатолій Мороз. Підготуватися Андрію Шкілю.
83-й виборчий округ, Запорізька область, фракція Комуністичної партії України. Шановний Головуючий, шановні колеги, члени уряду! У своєму виступі Прем’єр-міністр Янукович заявив, що основною метою урядової політики, викладеної у програмі діяльності уряду - відкритість, дієвість, результативність, є підвищення якості життя населення. І це дуже добре, що у уряду є такі наміри, і в програмі нібито закладаються такі поняття. Ще краще звучить, що програма стала результатом плідної співпраці законодавчої та виконавчої гілок влади. Але отут, я думаю, що можна не погодитися, бо коли придивитися, мова йде поки що тільки в програмі про налагодження конструктивного співробітництва з Верховною Радою України, налагодження конструктивного діалогу, вдосконалення законотворчого процесу. А ось програми розвитку тієї чи іншої галузі, які в свій час були розглянуті і прийняти Верховною Радою України, не видно. Як сказав вчора міністр економіки пан Хорошковський, ми наприймали їх аж 216, але в програмі уряду чомусь мова про них не йде. Практично, не йде, не говорячи вже про парламентські слухання, які проходять у Верховній Раді із залученням широкого загалу і завершуються вони, як правило, прийняттям постанови Верховної Ради про результати парламентських слухань. Щоб не бути голослівним, я наведу приклад: беремо розділ 4.2 програми уряду - "Утворення конкурентноспроможного аграрного сектору економіки". Є постанова Верховної Ради України про рекомендації парламентських слухань про хід реформування та заходи щодо поліпшення ситуації на селі, де говориться, що Програмою діяльності уряду на 2003 рік та наступні роки урахувати положення рекомендації парламентських слухань. Про що йде мова? Щорічно при розробці проекту Державного бюджету України передбачити розмір фінансування галузі АПК, який би забезпечував виконання в повному об’ємі вимог Законі України "Про пріоритетність соціального розвитку села та агропромислового комплексу в народному господарстві, про стимулювання розвитку сільського господарства на 2001-2004 роки, про плату за землю, та затверджений Указом Президента України Державної програми розвитку соціальної сфери на період до 2005 року. Слідуючий пункт. У першому півріччі 2003 року розглянути на засіданні Кабінету Міністрів України про стан виконання Державної програми зайнятості сільського населення, теж в цьому розділі відсутній. В четвертому кварталі 2003 року подати на розгляд Верховної Ради України проект доктрини аграрної політики України на 2004-2013 роки, теж мова не йде. Рекомендувати Генеральній прокуратурі України вжити невідкладних заходів щодо виявлення та усунення порушень законодавства в ході реформування АПК з питань захисту прав громадян власників земельних паїв, теж як бачимо нічого. Скажіть, будь ласка, якої ще конкретики вимагає Програма Уряду, яка повинна якби акумулювати всі програми, які ми тут обговорюємо і ті закони, які ми сьогодні приймаємо. Тому я думаю, що Програму Уряду запропоновану нам сьогодні треба доопрацювати, конкретизувати, а тоді, зрозуміло, вже приймати її, як Програму програм. Дякую за увагу.
Андрій Шкіль, фракція Блоку Юлії Тимошенко. Підготуватися Саламатіну.
Шановні народні депутати, шановний Прем’єр-міністр, шановні члени уряду! Я хотів би в першу чергу наголосити на тому, що те, що сказали мої попередники не варто повторювати, але тим не менше я хотів би наголосити на тому, що не прозвучало. Програма Уряду, звичайна річ, документ декларативний, він не може містити в собі і не містить конкретних кроків, це декларація і я думаю, що з допомогою цієї декларації уряд прагне отримати право виконати ті повноваження, які йому було доручено, які він на себе бере в цій же ж програмі. Але давайте повернемося до фактів. Ми маємо в Україні дуже серйозну ситуацію з енергоносіями. Ви подивіться, з шести нафтопереробних підприємств п’ять вже не належать Україні. Як на це подивитися. Хто переробляє у нас чию нафту? Якщо так піде далі, то, в принципі, наступне це у нас буде концесія на газонафтотранспортну систему. Тобто знову Україна втрачає власність. І де будуть її прибутки у такій ситуації. Торгівля електроенергією. Україна напевно єдина країна з колишнього постсоветского простору, яка має таку кількість атомних електростанцій. Чому не відбувається торгівля електроенергією? Чому ми не маємо можливості себе забезпечити електроенергією? Чому відбуваються перебої з електроенергією в Україні, в країні, яка виробляє її? Якщо добре у нас більша частина чорноземів, вони там не сіються, не збираються, от тут приписки, як це вияснилося, були. І деякі проблеми стали. Які проблеми у нас з електроенергією? Ми мусимо і повинні займатися експортом тої енергії, якої у нас має бути врешті-решт надлишок і не відомо, чому немає. Вугілля - це також є проблема проблем. Ми будемо дуже багато разів говорити про те, що треба цю проблему вирішити. Але до того часу, поки не буде фіксована нормальна програма уряду виходу з кризи по енергоносіях, ми нічого не зможемо вирішити. І які б програми тут не писалися, все одно не буде підгрунтя для виконання цих програм. А це найголовніше. Тому що є слова, а є засоби втілення цих слів. Є мрії, а є засоби досягнення того, щоб ці мрії втілювалися в реальність. І тому я думаю, що мрії уряду, які викладені в цій програмі, можуть бути втілені тільки в тому випадку, коли буде достатній контроль за використанням засобів на виробництво електроенергії, засобів на виробництво тепла і всих тих речей, яких чомусь бракує в Україні, при тому що вони мають бути в надлишку. Я коли дізнаюся, що в моєму окрузі люди цієї зими, декілька сімей, замерзли, тому що були перебої з подачею тепла, то я не знаю, в якій країні ми живемо. Як ми можемо говорити про Програму не виходу з кризи, а просто про Програму, коли ми маємо жертві під час опалювального сезону. Тому я наголошую. До того часу, поки не буде вирішено проблему проблем, тобто кошти на втілення програми, вона, на жаль, залишиться тільки декларацією. Дякую.
Юрій Соломатін, фракція комуністів.
Шановні колеги! Шановні представники уряду! Юрій Соломатін, Комітет з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи, фракція комуністів. Я хочу звернути увагу саме на ті розділи, котрими опікується наш комітет, і, насамперед, питань, які пов’язані з мінімізацією наслідків Чорнобильської катастрофи. Є такі чудові рядки: "Здійснення заходів щодо погашення заборгованості минулих років з виплати компенсацій та надання пільг постраждалим внаслідок Чорнобильської катастрофи". Відомо, що цей борг складає 643 мільйони гривні, він накопчується. Чому б не записати в цій Програмі конкретний обов’язок: на 50 відсотків цей борг повернути у 2003 році і на 50 відсотків у 2004 році? Якщо цього не буде, це буде маніфест або декларація про добрі наміри. Чорнобильці цьому вже не вірять. Наступне. Є такі рядки: "Про вдосконалення законодавства з метою посилення ефективності використання бюджетних коштів та забезпечення адресності соціального і медичного захисту постраждалих". Чорнобильці не вірять цій адресній соціальній допомозі. У нас у комітеті купа листів від постраждалий, від громадських організацій. Буде дуже жорстоке обговорення. Комітет розколовся навпіл при обговоренні цього питання. Але я хочу звернути увагу на наступне. Ось ця, так звана, адресна соціальна допомога, як по відношенню до чорнобильців, як і по відношенню до пенсіонерів і інших знедолених верств населення - це замаскований засіб соціальної інженерії на свідомості нашого народу, народу колективіста з метою перетворення в індивідуалістів на зразок того, що є у Європі і Сполучених Штатах Америки. Наш народ на це згоду не давав ніколи. Врахуйте, будь ласка, шановні, і це. Створення умов для відродження і сталого економічного розвитку територій, що зазнали радіоактивного забруднення. Досить вже пропозицій про створення чергової програми, треба визначити, де ми візьмемо додаткові кошти до тих 2,2 мільярдів гривень, яких не вистачає на те, щоб забезпечити надання соціального захисту і виплати тих пільг і компенсацій, по яким уже той борг склався. Ми можемо складати будь-які красиві Програми, але якщо не буде визначена певна сумма грошей конкретна, будь- яка Програма не піде. І саме так відбувається з всіми іншими Програми з питань екології, водоохоронного господарства, геологорозвідки, і так далі і тому подібне. Тому я хотів би закінчити наступними словами: нам не потрібні Декларації про добрі наміри, нам потрібні маніфести, нам потрібні конкретні зобов’язання, їх в цій Програмі немає. Дякую.
Так, будь ласка, Віктор Федорович Янукович - Прем’єр-міністр, вам слово. Вже далі нікуди, можна було б продовжувати, ви й так уже перебрали, тим більше, шановні колеги, о 14 годині у Прем’єр-міністра міжнародна зустріч і тут нас стримує. Якщо вам потрібно, якщо є потреба, після Прем’єр-міністра ми можемо ще раз обговорювати, весь уряд в складі буде повністю. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Я дуже уважно вислухав всі зауваження, пропозиції, критичні питання, які були в виступах. Вони заслуговують того, щоб над ними працювати. Я згоден. Але ви знаєте, що ми з вами живимо всі разом в одній державі, і якщо б ці критичні зауваження я чув від сусідів, я б їх зрозумів, бо 50 відсотків таких зауважень, ми їх повинні виконувати разом, але будемо виконувати поступово, які тільки у нас буде можливість, а декларувати, як деякі казали виступаючі тут, наміри, повірте мені, я ще не зрілий політик, якщо мені олімпійці кажуть з Олімпійського комітету порівняти мене з політиками з деякими, то у мене перший розряд. Тому повірте, все, що ми записали в цій програмі, буде відповідно відпрацьовано в планах реалізації Кабінету Міністрів, і ми за це будемо відповідати, ми будемо звітувати і будемо виконувати. Якщо щось у нас не станеться так, як ми записали, ми - живі люди, ми теж інколи робимо помилки, будемо самі їх і виправляти. А якщо за вашою допомогою, то будемо завжди дуже вдячні. І щоб, як кажуть, не судили строго. Тому я все. що сьогодні почув, з великою повагою до цього відношусь, до кожного виступаючого, і ми врахуємо все в тій програмі, яка буде працювати в цьому і наступному році. Дякую за увагу.
Так, дякую. Петро Степанович Цибенко, будь ласка, пропозиції. Мікрофон включіть Петра Цибенка.
Спасибі, Володимире Михайловичу. Вікторе Федоровичу, у мене є конкретна пропозиція до Вас. Ви знаєте, ті цілі, які закладені в програму дій, вони святі, проти них заперечувати неможна. Але я вважаю, що інструментарій, який запропонований для їх реалізації, він не здатен забезпечити їх досягнення. Але у мене є конкретна пропозиція. Ви нова людина на вищому владному олімпі і кому, як не вам, скажімо, пропонувати нові підходи. Що я пропоную як пропозицію, яка значно підвищить шанс прийняття програми дій уряду. Я пропоную такий підхід. Перше - зафіксувати кілька основних позицій економічних, які ви отримали як в спадщину від попереднього уряду. Друге - ви запропонували інструментарій. І третє - уряд гарантує, що по реалізації цієї програми ці цифри будуть от такою, от такою, і от такою. Це значно підвищить шанс цієї програми. Дякую.
Шановні колеги, шановні народні депутати, у кого будуть зауваження, претензії з приводу організації і обговорення питання? Будь ласка, Іван Заєць. Іван Олександрович, у нас залишилося дві хвилини, давайте якусь пропозицію, будь ласка.
Володимире Михайловичу, я думаю, що треба хоча б на кілька хвилин продовжити обговорення. Справа в тому, що ви ж не сказали, що ви підводите риску. Депутати готувалися, зокрема наприклад я готувався. Тому якби ви хоча б на 15 хвилин продовжили, то вже ті депутати, які є в залі, вони б змогли додати і виступити. Моя пропозиція в тому, щоб все-таки продовжити на 15 хвилин, оскільки термін, який ви встановили в 40 хвилин для депутатів не вичерпано.
Шановні народні депутати, я на вашу пропозицію продовжив на 15 хвилин, а є ще пропозиція на 15 хвилин продовжити. Прошу проголосувати. За-27 Що я можу зробити, Іван Олександрович, я ж не маю права. Шановні народні депутати, ми завершили обговорення проекту Програми діяльності Кабінету Міністрів України, ми цим питанням займалися із 10 години 30 хвилин без перерви. Я думаю, можливості у більшості були виступити. Я прошу вибачення у тих, хто не зміг виступити, прошу долучити свої виступи до стенограми. Рішення будемо приймати завтра у день голосування. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. З 15 години - парламентські слухання: "Регіональна політика та місцеве самоврядування в Україні: законодавчі аспекти". Я просив би народних депутатів взяти активну участь у проведенні цих парламентських слухань. тим більше, що буде повна трансляція. З 16 години - також робота у комітетах і фракціях. Завтра - день прийняття Верховною Радою рішень. Дякую за роботу.