Добрий ранок, шановні депутати, журналісти, гості Верховної Ради, шановні радіослухачі і телеглядачі! Я прошу депутатів підготуватися до реєстрації. Проводиться поіменна реєстрація. [[10:02:47]] В залі встигли зареєструватися 305 народних депутатів. Ранкове засідання оголошується відкритим. Я хотів би звернутися до вас з пропозицією аби ми разом привітали з днем народження Лілію Степанівну Григорович. Побажаємо їй доброго здоров’я, успіхів, добра всякого і наснаги у законотворчій роботі. [[Оплески]] Шановні депутати, Погоджувальна рада на своєму засіданні визначилася щодо розкладу засідань на пленарний тиждень з 12-го по 15 число. Він розданий, у вас на руках. Відповідно до статті 25 Регламенту у вівторок ми маємо 30 хвилин для виступів уповноважених представників фракцій з внесенням пропозицій, оголошень, заяв, повідомлень. Прошу представників фракцій записатися на виступ. Будь ласка. Дякую. Обнародуйте список. Від Соціалістичної партії, хто буде виступати, будь ласка, Волга Василь Васильович. За ним представник від Блоку Юлії Тимошенко.
Заява парламентської фракції Соціалістичної партії України щодо підвищення цін і тарифів на житлово-комунальні послуги. Соціалістична партія України послідовно виступає проти необґрунтованого підвищення цін і тарифів на житлово-комунальні послуги для населення. Ця тема зачіпає інтереси 90 відсотків громадян України. Звичайно, є серйозні передумови для підвищення цін і тарифів. Зростають світові ціни на енергоносії і дедалі важче утримати весь житлово-комунальний комплекс у належному стані. Технологічні катастрофи на зразок Алчевська виникають дедалі частіше. Отже, потрібно провести реконструкцію усіх систем постачання для населення і підприємств газу, води, тепла, електроенергії. Але не можна всі ці проблеми перекладати на плечі людей. Не може бути аргументом твердження, що у наший європейських сусідів ціни на житлово-комунальні послуги значно вище за українські і тамтешня спільнота сприймає це без протестів. Але ж і зарплатня, і пенсії там теж вищі за українські. Потрібно шукати внутрішні резерви для збереження і так немалих видатків на житло і комунальні послуги. Одним із них могло б стати використання для потреб житлово-комунального господарства газу власного видобутку. Потрібно також провести системне реформування житлово-комунальної господарської сфери. На жаль, за 15 років незалежності ні один уряд не подолав системної кризи у житлово-комунальному господарстві, влада намагалась лише накладати латки на діромахи за рахунок платників податків пересічних громадян. Однак не можна більше латати те, чого немає. Треба шукати шляхи фінансування для проведення комплексної і глибокої реформи всього житлово-комунального господарства. Фракція Соціалістичної партії України вважає, що для вирівнювання ситуації потрібно: максимальне використання газу власного видобутку на потреби населення для формування оптимальної ціни на газ; тимчасовій слідчій комісії з питань перевірки ситуації з забезпеченням природним газом українських споживачів, розрахунками за поставлений природний газ та можливим порушенням діючого законодавства на енергетичному ринку України закцентувати свою увагу на питанні формування ціни на газ власного видобутку та доповісти Верховній Раді України не пізніше першого жовтня 2006 року; доручити Кабінету Міністрів за рахунок внутрішніх чи зовнішніх запозичень залучити не менше десяти мільярдів гривень для негайного проведення комплексних ремонтних робіт у сфері ЖКГ; терміново створити робочу групу за участю Верховної Ради, Кабінету Міністрів та МКРЄ для вирішення цих питань. Важливою умовою є підвищення життєвого рівня населення до стандартів європейських країн. Підвищення є цін і тарифів без розв’язання цієї проблеми тільки поповнять армію малозабезпечених громадян і боржників, і ситуацію не підлатають ніякі субсидії. Тільки соціалізація економіки допоможе розрубати зачароване коло із зростанням цін і тарифів. Дякую за увагу.
Дякую вам. Слово має представник від Блоку Юлії Тимошенко. Будь ласка. Говорить Юлія Володимирівна Тимошенко.
Доброго дня, шановні колеги. Юлія Тимошенка, парламентська опозиція. І я думаю, що це є перший виступ з трибуни, який від імені парламентської опозиції сьогодні хоче почути суспільство. І, перш за все, я хочу просто нагадати, що всі депутати, всі лідери під час виборів, коли вони щось обіцяють людям, виглядають просто прекрасно. Люди їм вірять, за них голосують, приводять їх в парламенти і у владні комітети, а потім спостерігають за тим, що політики роблять. І наше завдання як опозиції зробити так, щоб жодна дія влади, яка сьогодні уособлена парламентською, так званою, „антикризовою коаліцією” і уряд, який вони сформували, щоб вони нічого не могли приховати такого, що мусить знати суспільство. І перш за все, сьогодні кожна людина в Україні живе з проблемою підвищення тарифів. Я хотіла б, щоб сьогодні люди в Україні знали природу, звідки взялися ці підвищення тарифів? І хто в цьому винний? Я думаю, що саме головне, що сьогодні відбувається в державі – це продовжується шахрайська відома всьому світові тіньова операція РосУкрЕнерго. Раніше Україну знали як Чорнобиль, який вибухнув. Потім Україну весь світ знав як помаранчеву революцію, а зараз Україну весь світ знає, тому що РосУкрЕнерго. І я хочу повідомити сьогодні людям, що ціни на газ, тарифи на газ, які підвищені, є причиною підвищення всіх комунальних тарифів без виключення: на гарячу воду, електроенергію, тепло, все. І саме тому, що ціни на газ сьогодні підвищили для того, щоб заробляло РосУкрЕнерго і влада, ви сьогодні маєте такі тарифи, щоб ви знали, що населенню України постачається газ українського виробництва і його собівартість, як з’ясувала опозиція, сьогодні складає всього 114 гривень з усіма накрутками. Вони і так вдвічі більші ці накрутки, а населенню прийняте рішення продавати газ по 414 гривень, майже в 3 рази більше, ніж це є собівартість цієї продукції. Ці гроші перекачуються в РосУкренерго і це покриває сьогоднішня влада. Ми наполягали, щоб сьогодні було проголосовано постанову про створення спеціальної слідчої комісії щодо розслідування цих тарифів. Олександр Мороз не поставив цю постанову в порядок денний. Ми наполягаємо, щоб постанова була поставлена і щоб опозиція вплинула на вірне встановлення цін на газ.
Відповідно до вимог Регламенту я поставив це питання у план роботи на завтра після висновків профільного комітету. Про це Юлія Володимирівна знає, а може не знає, то я нагадую. Далі слово від фракції "Наша Україна" має представник. Будь ласка. Роман Петрович Безсмертний виступає.
Шановний Олександр Олександрович, шановні народні депутати! Дозвольте на початку виступу привітати членів Народного Руху і всіх, хто розпочинав діяльність у цій організації, тому що днями виповнюється 17 років з моменту початку діяльності Народного Руху і тих колись мрійників, яких вважали ізгоями, яким не вірили про те, що буде Україна, сьогодні сімнадцятий рік як ми виконуємо усі послідовно програму Народного Руху України, з чим я вітаю рухівців і всіх тих, хто поділяв і поділяє їхні погляди. До речі, ці погляди сьогодні є частиною майже всіх партій і блоків, які представлені в нинішній Верховній Раді. Шановні народні депутати, перша сесія Верховної Ради цього скликання була складною як для парламенту, так і для парламентарів і для всієї країни, тому що всі ми здавали екзамен на можливість і вміння реалізувати нову Конституцію України. Причому можна сказати вже сьогодні, що ми виконали цей екзамен, здали цей екзамен, ну, можливо задовільно, можливо, навіть незадовільно. І ці принципи, які дарувала нова Конституція – це коаліційність, це альфа і омега цивілізованої демократичної і політичної системи. На превеликий жаль, ці принципи в ході їх реалізації були дещо викривлені і частково розтаскані поза коаліційною логікою, яка стукала у вікна цього будинку, де ми намагалися його будувати, і у Верховній Раді, і в Кабінету Міністрів. І свідченням цього є порядок денний, який ми сьогодні з вами будемо розглядати на сесію, де більше 90 відсотків документів – це документи не уряду, а документи народних депутатів. А серед них більше половини – це проекти представників політичних сил, які позиціонують себе як опозиційні. Раптом виявилося, що ті конституційні зміни, які ми внесли, наголошую без комплексу законодавства, яке ми маємо прийняти у найкоротші терміни, можуть привести до дискредитації нових демократичних механізмів реалізації влади. А це означає, що така куца, незавершена реформа, вона лише стала тою міною уповільненої дії, яка без комплексу законодавства може завдати дуже великого удару по формуванню системи влади в Україні. І лише завдяки ініціативі Президента України з підписанням, проведенням круглого столу і підписанням універсалу вдалося стабілізувати цю ситуацію. Тому ми наполягаємо на тому, щоб положення універсалу, положення меморандуму, який був підписаний трьома політичними силами: Партією регіонів, Соціалістичною партією і „Нашою Україною”, були реалізовані, тому що в основі цих речей.
Дякую, Романе Петровичу. Від комуністів має слово представник. Александровська, прошу.
Уважаемые коллеги, очень странно мне было слышать выступление Юлии Владимировны Тимошенко, которая весь народ Украины порадовала тем, что вот сегодня, наконец-то, она, в том числе узнала все-таки, как же обстоит дело у нас с газом и куда у нас газ идет, по какой цене. Я хочу сказать, что мы с вами в этом зале создали специальную комиссию, которая занимается расследованием этого дела. В состав комиссии вошли представители, Сивульский как раз от ее фракции, Блока Юлии Тимошенко. Но хочу сказать, что вопрос о цене на газ был поднят Премьер-министром Януковичем и уже в новом правительстве, по поручению нового правительства проведена работа и нашей комиссии это было доложено. И комиссия рассматривает вопрос за период с 2005 по 2006 год, то есть тот период, когда Юлия Владимировна была премьер-министром. Я хочу сказать, я думаю, что Юлия Владимировна в теме, потому что то, что творила в свое время ЕЭСУ, сегодня делает РосУкрЭнерго. И поэтому механизмы одни и те же, и проблемы те же самые. В 94-95 году я была депутатом Харьковского областного совета, и мы в Харькове поднимали вопрос о том, что нужно наш газ, в том числе, который Шебелинка добывает, и мы тогда знали, что его себестоимость 8 долларов тысячу кубов, его нужно направлять на нужды жилищно-коммунального хозяйства и населения Украины. И тогда министерство сопротивлялось всячески, микшировало эти цены, и на этом посредники хорошо зарабатывали. Коммунисты поддерживают идею о том, что нам нужно ввести нулевую ставку НДС на тарифы, которые касаются жилищно-коммунальной сферы, и мы будем добиваться этого. Мы требует, мы будем требовать, чтобы часть прибыли жилищно-коммунальщиков, которые будут направляться ими на модернизацию, капитальные ремонты, не облагались налогом. Где взять деньги? Да надо вернуть те деньги, которые были списаны ЕЭСУ и надо эти деньги потребовать вернуть в бюджет и там приличные суммы, которые могут покрыть то, что мы сейчас может потерять от введения нулевой ставки НДС. Мы вообще считаем, что капитальный ремонты в жилищно-коммунальном хозяйстве – это такие колоссальные размеры, это такие колоссальные суммы, такой объем работ, который не может быть решен только за счет повышения тарифов. Поэтому нельзя в новые тарифы включать вот эти средства, которые должны идти на капитальные ремонты. Государство должно финансировать напрямую капитальные ремонты в жилищно-коммунальной сфере и, вы знаете, что такой вопрос коммунисты поднимали, и мы будем дальше требовать, чтобы этот вопрос был решен. Я считаю, что нам необходимо в отношении льгот, которые, вопрос тут был, поднимался, конечно же, нужно разобраться, но нужно расширить сферу, которая требует рассмотрения. Расходы на содержание аппарата Президента, расходы на содержание чиновников, правоохранительных органов, я имею в виду не милиционеров, конечно, а тех, кто у нас пожизненно имеет определенные льготы и защищены. Надо посмотреть, действительно, как у нас содержится аппарат и какие средства можно сэкономить и нужно сэкономить и направить их на социальные программы. Это позиция коммунистов. Спасибо за внимание.
Дякую. Слово має представник від блоку. Має слово представник фракції Партії регіонів, будь ласка. Депутат Хара виступає. Василь Георгійович Хара, будь ласка.
Уважаемые коллеги! Фракция Партии регионов Украины в основном поддерживают ту повестку дня, которая предложена согласительным советом, есть у нас кое-какие сомнения по отдельным законопроектам, которые «пахнут» очень чрезмерным раскручиванием пиар-акций, а так в основном поддерживаем. Фракция Партии регионов Украины поддерживает сегодня первое официальное выступление парламентской оппозиции и очень надеется, что парламентская оппозиция будет именно такой, которую хотел бы видеть Премьер-министр, выступая с этой трибуны при открытии сессии, который сказал, что очень хотелось, чтобы оппозиция была действительно европейской оппозицией. Поскольку цели и задачи власти и оппозиции, они идентичны, различаются только методы и подходы, механизмы реализации той работы, на которую способна оппозиция и власть. Лично я как представитель Комитета по вопросам социальной политики и труду очень не хотел бы, чтобы мы и в своей работе коалиции, и оппозиции использовали не очень, скажем, нужные механизмы. Скажем так, вопросы повышения коммунальных платежей и цены на газ, электроэнергию и прочее, прочее. Мы с вами очень хорошо знаем, что на эту тему работает Кабинет Министров, что мы создали с вами Специальную комиссию Верховной Рады во главе с Деркачом, который занимается этими вопросами. Мы с вами помним, что еще 20 октября 2005 года парламент принял решение о запрещении повышения цен на газ. В январе мы с вами подтвердили это постановление, однако прошедшее правительство его игнорировало и не выполняли. И наследие, то которое досталось правительству Януковича, мы вынуждены сегодня решать. Наш комитет, в том числе и я являюсь автором законопроекта, который поддерживал основным, ведущим комитетам по промышленной политике возвратиться к тем постановлениям, которые были в отношении коммунальных платежей и цен на газ, электроэнергию и так далее. Сегодня население страны, действительно, не способно платить ту цену, которое государство, а по сути предыдущее правительство, требует от населения. И нужно согласовать возможности населения, потребности, предприятий коммунальной сферы, и возможности бюджета, все это нужно решать через законопроекты, через законодательство, которое мы с вами проинициировали. Я хотел бы всем нам пожелать реализации тех проектов и программ, которые мы запланировали, в частности и ту повестку дня, которую мы сегодня с вами принимаем. И делать все для того, чтобы максимально в короткие строки решать, колоссально сложные вопросы, которые существуют в нашем государстве. И, прежде всего, формирование бюджета, а мы знаем проблемы бюджетные. И принятие целого пакета законопроектов, который готовит Кабинет Министров для выхода с экономического, политического и социального кризиса, в котором находится наше государство. Спасибо.
Спасибі. Слово для репліки має Юля Тимошенко, будь ласка, хвилина.
Шановний Олександре Олександровичу! Я просила б не маніпулювати Регламентом. А репліка дається для того, щоб зразу дати відповіді на певні закиди, які йдуть на користь будь-якого політика. Тому я б просила не робити такі достатньо неприємні речі. Друге. Я хочу всім нагадати, що коли Віктор Янукович йшов на вибори він казав, що він відмінить необґрунтовані, абсолютно ненормальні підвищені ціни на газ, які зробив уряд Єханурова. Але сьогодні всі прилаштувалися заробляти в РосУкрЕнерго і всі забули про свої обіцянки, які були надані людям щодо внормування і повернення цін на український природній газ, [[не російський, я підкреслюю, населенню йде український газ]] повернення і нормалізацію тарифів. І саме тому ми говоримо про те, що тарифи в країні зростають не тому, що об’єктивно, а тому, що йде велика корупція.
Спасибі. Юля Володимирівна. Я міг би скористатися правом на репліку, оскільки я теж депутат. Але цього робити не буду, просто нагадую вам норму Регламенту. А вона говорить про те, що слово для репліки дається після розгляду питання. А зараз було питання оголошено виступи від фракцій з заявами і пропозиціями. Після того, як виступи відбулися, ви одержали право на репліку і так буде завжди. Спасибі. Шановні колеги-депутати. Перелік питань, передбачений для обговорення, у вас є. Я, з вашого дозволу, переходжу до їх розгляду. На розгляд виноситься питання про порядок денний другої сесії Верховної Ради України п’ятого скликання. Хочу також сказати, що як суб’єкт законодавчої ініціативи, я вніс проект постанови з цього приводу із двох пунктів. Перший пункт – це те, що ми затверджуємо порядок денний. А в другому пункті, передбачаємо встановити, що законопроекти, які підготовлені до розгляду з метою забезпечення до вступу України до СОТ, а також спрямовані на виконання програми діяльності Кабінету Міністрів України та зумовлені потребою в законодавчому забезпеченні відповідних норм Конституції України не потребують додаткового голосування за їх включення до порядку денного другої сесії. Йдеться про те, що очевидно, ці проекти, а таке доручення підготовлено, будуть напрацьовані і включені до порядку дня. Отже, хто хотів би висловитися із питання про порядок денний другої сесії Верховної Ради України. Я пропоную для цього записатися, хто має таке бажання. Прошу. Іде запис, прошу. Спасибі, опублікуйте список. Цушко Василь Петрович, за ним Гірник. 15 хвилин відведемо на обговорення, так? Будь ласка, Василь Петрович. З місця? Можна з місця.
Уважаемый Александр Александрович, наши депутаты и члены фракции, и я лично, подали законопроекты, еще вчера они регистрировались, и сегодня с утра. Они не попадают сегодня в порядок дня. Что будет с ними, с этими законопроектами, как они попадут в порядок дня?
Ну, тоді давайте так. Це не обговорення, а запитання-відповіді. Я відповідаю на це питання. Ці проекти будуть зареєстровані і відповідно до другого пункту проекту постанови, котру я назвав, будуть включені до порядку дня. Якщо є ще запитання? Немає. Тоді, будь ласка, у вас є? Таран, прошу. Таран [[Терен]]. Тоді ми п’ять хвилин відводимо на запитання, а потім обговорення буде. Першим буде держать слово Гірник. Таран [[Терен]].
Шановні колеги, впродовж всієї минулої сесії і перед цим всі законопроекти, я підкреслюю, всі законопроекти, які стосувалися, скажімо, поправок до Закону про політичні репресії, про воїнів УПА, мій законопроект про малолітніх в’язнів, мій законопроект про неповнолітніх в’язнів, - усе це весь час торпедувалося фракцією комуністів і виключалося. Сьогодні ми спостерігаємо те ж саме. Законопроект 2097 про неповнолітніх в’язнів політичних концтаборів. Росія давно такий прийняла закон. Прийняла такий закон Білорусія. Всі держави на теренах колишнього Радянського Союзу прийняли. Я не розумію, чому мій зареєстрований законопроект знову сюди не включений? Тобто комуністи те, що робили, продовжують робити і сьогодні в рамках нової коаліції.
На виступ дається три хвилини. Це я просив би, мені здається, менше використали часу. А, це запитання, вибачте, я пояснюю тоді. Ми з’ясуємо. П’ять хвилин на запитання-відповіді, я сказав. Я з’ясую суть цієї справи. Тоді вам дам відповідь. Якщо помилково це трапилося, якщо немає в переліку, то буде включено додатково. Ще в кого запитання є? Немає. Тоді, будь ласка, Гірник. Стретович запитання. А, будь ласка. І Оніщук. Прошу. Стретович.
Володимир Стретович, Партія Християнсько-демократичний союз, фракція „Наша Україна”. Шановний Олександре Олександровичу, тут у другому розділі плану, де зазначено законопроекти, які повинні бути опрацьовані і запропоновані до розгляду на сесії, з невідомих мотивів відсутній мій законопроект номер 2020, що стосується права створювати навчальні заклади. Хоча він поданий ще 30 серпня, а після нього вже подано ще декілька законопроектів, вони є, а мого законопроекту чомусь нема. Я прошу, щоб Науково-організаційний відділ додав, тому що не зрозумілі мотиви, чому він не потрапив до цього плану. Дякую.
Я відповідаю на ваше запитання. Цей проект я тільки сьогодні розписав, бо він так поданий видно в такий час. Я тільки сьогодні вранці розписав його для розгляду в комітетах. Тому претензії ваші тут ні до чого. Будь ласка, Микола Васильович Оніщук.
Шановний Олександре Олександровичу, проект постанови про порядок денний другої сесії Верховної Ради п’ятого скликання містить додаток номер 2 щодо переліку законопроектів, які не підтримуються окремими депутатськими фракціями. Зокрема, одним із таких законопроектів є 1251 про внесення змін до Закону України „Про реабілітацію жертв політичних репресій на Україні”. Я думаю, що та фракція чи депутати, які внесли пропозицію щодо не підтримки цього законопроекту, насправді, не ознайомилися з його змістом. Цей законопроект вирішує лише одне питання - приведення строків позовної давності щодо звернення до держави на відшкодування шкоди і таке інше, до вимог цивільного законодавства. Ми прийняли новий Цивільний кодекс, де строки позовної давності становили 10 років. А цей закон приймався тоді, коли цей строк позовної давності був 3 роки і він такий був і в Цивільному кодексі. Тому тут немає ніякої.
Миколо Васильовичу, в кінці, це я відповідаю на ваше запитання, я поставлю на голосування вашу пропозицію, я думаю, вона врахована сесійним залом. Більше немає запитань? В обговоренні починає брати участь представник фракції „Наша Україна” Євген Гірник, будь ласка, 3 хвилини.
Євген Гірник, фракція „Наша Україна”. В принципі, нам треба впорядкувати свій порядок роботи, але є певні зауваження з приводу його формування. Перш за всі у нас пропорційна система виборів і, очевидно, якщо якась фракція запропонувала законопроекти, то ніде не існує права вето фракцій інших, інших політичних поглядів. Тому, мені здається, цей перелік щодо включення законопроектів, які пропонуються одними фракціями, заперечуються другими, це аргументація є неправильною, і ми повинні включати всі законопроекти, які подаються в установленому порядку від будь-якої фракції. Крім того, я хочу також внести зауваження, що у нас по Регламенту законопроекти, які пройшли перше читання у минулій сесій, мали би попадати на друге читання на наш розгляд цього скликання. На жаль, також один з моїх законопроектів, який стосується порядку позачергових перевірок податковими органами чомусь у цьому запропонованому проекті немає. Можливо, це вдасться вияснити у робочому порядку, але я би хотів звернути увагу апарату на наявність такої проблеми. Нарешті. Напевно, нам треба відходити від практики, що ми маємо право чиїсь законопроекти не пропускати. Якщо внесені законопроекти відповідні фракції, народні депутати мають визначатися голосуванням. Практика, коли не допускаються взагалі до розгляду деякі законопроекти є абсолютно порочно. Тому ці винятки у даній постанові необхідно зняти. І також дати можливість при розробці нових законопроектів в установленому порядку включати їх в порядок денний сесії. Зокрема, це стосується законопроекту Юлії Володимирівни Тимошенко щодо порядку голосування. На жаль, на минулій сесії сталася проблема, коли я, будучи відсутній в залі, дізнався, що голосував за склад уряду Віктора Януковича. Тому ідентифікація голосування відповідними відбитками необхідна. Щодо цього голосування. Я подав на другий же день відповідну заяву. На жаль, Олександр Олександрович, очевидно, її не одержав, і повідомляю, що ніколи не голосував ні за Віктора Януковича, ні за якого уряд, хоча там входять деякі мої друзі і знайомі, і відповідних політичних пропозицій не підтримую. Порядок денний пропоную прийняти з зауваженнями.
Спасибі. Я прочитав вашу заяву і написав її в Секретаріат для врахування вашої позиції. Тому будьте спокійні, ніхто вас не вважає прибічником уряду Віктора Януковича. І перевірте заодно, коли ви подали на реєстрацію цей проект закону, про який ви говорите. З’ясуємо. Якщо там порушення було з боку секретаріату, то люди будуть покарані. Але не бачу жодного випадку, щоб хтось блокував реєстрацію таких законів. Пономаренко, будь ласка, Григорій Григорович. Симоненко Петро Миколайович.
Шановні колеги, шановні виборці! Фракція комуністів підтримає порядок денний нашої сесії за виключенням в першу чергу трьох законопроектів: 1251, 1302, що стосується якраз вояків ОУН-УПА, тобто, посібників фашистів, що визнано в матеріалах Нюрнбергського процесу. До речі, шановні колеги, в цьому році відзначаємо 60-річчя Нюрнбергського процесу і я вважаю, що Україна не має ніякого права і Верховна Рада розглядати такі законопроекти. І 1109 те, що має відношення до покриття чи приховування фактів злочину і в діяльності НАК „Нафтогазу України”. Але я хотів би визначити і деякі загальні речі. По-перше, друга сесія Верховної Ради України розпочала роботу в умовах, коли внаслідок незадовільної діяльності попередніх урядів та хибної політики помаранчевої президентської команди суспільно-економічна ситуація в країні набула ознак системної кризи і серйозно загострилася. Перед Верховною Радою України і урядом стоїть ряд невідкладних завдань: треба зупинити зростання цін і тарифів, подолати суспільний розбрат, міжетнічні, міжконфесійні та мовні протистояння. Головне – необхідно реалізувати потужну соціальну політику. Ми повинні, на наш погляд, захистити від спустошення гаманці наших людей, в першу чергу, малозахищених верств населення: ветеранів, інвалідів, пенсіонерів, багатодітних сімей та матерів, що самі виховують дітей. Ми наполягаємо на включенні у Державний бюджет окремих рядків щодо погашення заборгованості заробітної плати та повернення населенню втрачених заощаджень. Перед нами стоїть дуже серйозна проблема накласти мораторій на підвищення цін і тарифів доки не будуть відповідно підвищені зарплати і пенсії і не запрацюють дієві механізми грошової компенсації, не буде здійснена індексація доходів громадян. Треба терміново розглянути необхідність створення єдиного економічного простору України, Білорусії, Росії, Казахстану, який повністю відповідає національним інтересам України і для нас природнім є культурно-політичним і економічним союзом. Ми також впевнені, що створення ЄЕП повинно стати важливою складовою антикризової урядової програми як, до речі, і створення газотранспортного консорціуму за участю України, Росії та інших зацікавлених країн Європи і, як бачимо, сьогодні Азії. Що стосується питання приєднання до СОТ, про що вже говорили, ми наполягаємо, щоб в першу чергу були вирішені питання захисту національної вітчизняної економіки, а потім вже розглядали проблеми, які мають відношення до вступу до СОТ. Ми також вважаємо, що передумовою вступу до СОТ повинно бути якраз створення єдиного економічного простору. Тобто дуже серйозні питання і проблеми стоять перед Верховною Радою і фракція комуністів готова до конструктивної співпраці. Ми вже більше 30 законопроектів внесли на розгляд Верховної Ради і сподіваємося, що якраз вони і будуть розглянуті під час проведення другої сесії. Дякую. Спасибі.
Дякую. Кравченко Микола Васильович, будь ласка.
Микола Кравченко, фракція комуністів. Уважаемые коллеги, в связи с тем, что по внесенным изменениям в Конституцию мы являемся парламентско-президентской республикой, я бы просил обратить ваше внимание на то, что в перелику питань на другу сессию очень мало, а практически нет, контрольных функций парламента и вопросов контроля за деятельностью тех или иных ветвей власти и выполнение законов. Я хотел бы, Александр Александрович, сказать следующее, что, несмотря на то, что мы сегодня утвердим повестку дня сессии, я на сегодняшний день работаю над проектом постановы, который, к сожалению, я не успел закончить, потому что я от Державної податкової адміністрації получил очень поздно ответ, хотя в отведенные законом сроки, по деятельности Единых энергетических систем. К сведению наших избирателей, я хочу доложить, что Единые энергетические системы в период правления Юлии Владимировны Премьер-министром было списано буквально в течение очень короткого периода времени семь с половиной миллиардов, повторяю, семь с половиной миллиардов гривен. Списав такую задолженность, можно говорить о льготах, можно говорить об уровне зарплаты, о чем угодно можно говорить, лишь бы увести общественное мнение, увести население от истинных своих собственных целей, корыстных. Поэтому я сегодня работаю над тем, чтобы внести проект постановы и на этой сессии создать специальную следственную комиссию по тому, каким же образом, как только стала Премьер-министром Юлия Владимировна, немедленно это все было, этот механизм был запущен, начиная от Днепропетровского районного суда 96-го, кажется, 97-ых годов, все поотменялось до 2005 года. Речь идет о том, что специальная сследственная комиссия должна рассмотреть этот вопрос и доложить парламенту и, в конце-то концов, положить конец тому, что оппозиция сегодня рядится в белые одежды и думает, что это так все пройдет. Спасибо за внимание.
Спасибі. Слово має Таран. А, вибачте, Білорус Олег Григорович, будь ласка. Можете з місця, да, будь ласка, Білорус Олег Григорович. Турчинову передає? Будь ласка, Турчинов.
Шановні колеги, я хотів би почати свій виступ, безумовно, з тих проблем, які треба нам враховувати, приймаючи рішення. І перше, хотів звернутися до Олександра Олександровича. Порядок денний сесії – це дуже відповідальна справа, тому що саме він формує політику в державі, ну, як мінімум, протягом півроку і на серйозну перспективу. І, Олександр Олександрович, я хочу запитати: чому о 9 годині депутати не змогли отримати перелік законів, які зараз ми будемо затверджувати. За 15 хвилин до сесії почали роздавати цей матеріал. І, безумовно, дуже важко сьогодні приймати рішення, не маючи можливості детально ознайомитись з переліком законів, які ми повинні з вами затвердити. Тому, Олександр Олександрович, я дуже вас просив би, щоб перед тим, як відбулося голосування, ви чітко сказали для протоколу, що всі законодавчі акти, які запропоновані фракціями і які були обговорені на Погоджувальній раді, включені до цього переліку. Саме для протоколу, щоб тоді можна було приймати рішення. І прохання до вас: організувати роботу Апарату, щоб своєчасно такі матеріали роздавались депутатам, відповідно до Регламенту, – це перше. Друге. Я би хотів, шановні колеги, і звертаюсь до депутатів і до журналістів, щоб ознайомились з переліком цих законів, які вносяться до порядку денного цієї сесії. Зверніть увагу, що наш уряд, який дуже багато говорить про реальні зміни, дуже непогані крутив ролики під час виборчої кампанії, вніс до порядку денного трошки більше двадцяти законів, більшість з яких напрацьована була ще минулим урядом. Причому, коли ви проаналізуєте ці закони, ви побачити, що жодних стратегічних питань не пропонується вирішувати, жодних серйозних питань, які б торкалися наших громадян, полегшення їх життя, що було обіцяно у ваших роликах, комуністи, регіонали, жодного питання ви не ставите. Тільки заробляти гроші за рахунок наших громадян. І мені дуже цікаво слухати виступ комуністів, які забули, що вони – члени уряду, що вони відповідають за це безвладдя, яке сьогодні чиниться в країні. Вони відповідають разом з регіоналами, з соціалістами і частиною „Нашої України” за те, що сьогодні грабується населення, за те, що підвищуються тарифи, за те, що сьогодні квартплата в багатьох містах більше, ніж прожитковий мінімум. Ви за це відповідаєте і ваші брехливі виступи, ваша спроба чорнити Тимошенко, її самоотвержену роботу під час роботи уряду не допоможе вам прикрити вашу брехню, вашу підступність і вашу зраду українському народу. [[Шум у залі]] Я хочу звернути, шановні колеги, вашу увагу на ті законодавчі акти, які запропонувала опозиція. Тут перелік питань, починаючи від питання організації роботи опозиції європейському шляху, коли ми підемо по цьому шляху. І друге питання, головні питання, на які звертає увагу опозиція, це, безумовно, захист населення від цього свавілля, яке починається в країні. Я дуже прошу, Олександр Олександрович, не тільки включити їх у порядок денний, але ж поставити ці питання як першочергові для розгляду у Верховній Раді. Дякую за увагу.
На ваші зауваження відповідаю, що матеріалі роздані своєчасно. Вчора на Погоджувальній раді вони були у всіх членів Погоджувальної ради. Сьогодні їх можна було своєчасно взяти, просто ваша фракція запізнилася в сесійний зал на 5 хвилин і не могла, очевидно, використати цей час на ознайомлення з документом. Всі пропозиції, які обговорювалися на Погоджувальній раді, будуть включені до порядку дня, ви це теж добре знаєте. Уважно подивіться запропоновані матеріали. Відповідно до запису слово має Таран, прошу. Будь ласка, включіть йому мікрофон. Таран [[Терен]].
Дякую. Шановні колеги, на минулій сесії, я особисто двічі доповідав з парламентської трибуни з приводу проекту постанови Верховної Ради України про проведення парламентських слухань щодо українців, депортованих з споконвічних українських земель Холмщини, Підляща і двічі, завдячуючи комуністичній фракції, це питання не було проголосовано. Сьогодні ми, на превеликий жаль, знову бачимо ту ж саму систему. Я тільки що намагався дізнатися. Дізнався, скажу в чому це так сталося, але законопроект про реабілітацію жертв політичних репресій, внесені туди поправки щодо дітей, народжених у неволі, чомусь знову не було включено до порядку денного за номером 2079. Я тільки що був у голови секретаріату. Говорять, що все це буде виправлено, все це буде нормально. Хочеться вірити, що все це буде нормально. Але це є вже якась, розумієте, традиція. Що, коли навіть Росія, коли навіть Білорусія уже давно прийняли законопроекти, закони прийняли про дітей, народжених у неволі, український парламент цього не приймає. І складається парадоксальна ситуація. В одних і тих самих комуністичних таборах сиділи білоруси, сиділи українці, сиділи росіяни. І білоруси, росіяни мають закон – у нас це не включається в українському парламенті навіть у порядок денний. Я ще раз категорично наполягаю, закон 2079, зареєстрований мною у Верховній Раді України має бути включений у порядок денний. І останнє. Тут проливали сльози деякі представники великої коаліції, такої великої, широкої коаліції від Карпат до Далекого Сходу про те, що вони будуть боротися за ціни, за тарифи і таке інше. Люди добрі, ви сьогодні є влада і я хочу ще раз нагадати, що собівартість українського газу, який добувається в Україні, 114,7 гривень. Відпускна ціна людям – 444 гривні. За рахунок цих, різниці, 300 гривень, це є ті кошти, які йдуть в РосУкрЕнерго. Я хочу сказати, що Москва дає безпосередньо 2 мільярди кубічних газу по заниженій ціні, 2 мільярди кубічних, а українці це мають субсидувати з власних кишень. І тому сьогодні влада така, яка вона є, але я хочу ще раз наголосити на тому, що ми будемо дуже чітко відстежувати весь цей бандитизм, весь цей дерибан і будемо доносити людям. Це однозначно. Дякую.
Добре. Ми закінчили обговорення для з’ясування ситуації щодо змісту, оскільки я вношу цей проект постанови, я хотів би сказати кілька речей. Ті законопроекти, які підтримуються Погоджувальною радою, головами комітетів, у першому і другому розділі їх перелік викладений. Одні є повністю підготовлені до розгляду, інші на опрацюванні і їх доручається підготувати для розгляду на сесії. Погоджувальна рада підтримала таку пропозицію і нам потрібно проголосувати спочатку цю частину постанови. Далі йдуться, вам приведений перелік законопроектів, які знаходяться на опрацюванні, але не запропоновані комітетами для включення до порядку денного. Частина з цих питань, що тут передбачені, просто не потребують тепер розгляду, бо вони з’ясовані, вирішені питання, там, наприклад, про відставку одного з посадовців, він уже відставлений і так далі. Тобто немає потреби включати їх до порядку дня. Є кілька законопроектів, які, на мій погляд, наприклад, помилково попали в цей розділ. Комітет не підтримує, наприклад, проект закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо заснування релігійними організаціями навчальних закладів, але його можна було би під час розгляду тут йому дати оцінку, підтримати чи не підтримати, але то вже питання поваги до ініціативи законодавчої, суб’єкта законодавчої ініціативи. Очевидно, те ж саме стосується проекту Миколи Оніщука, який абсолютно необхідно прийняти з огляду, навіть, на юридичну техніку, а не стільки за змістом. Це питання не політичне, а чисто юридичне. Щодо інших питань, будемо визначатися по мірі розгляду додатку першого і другого. Крім того, ніхто не заперечує проти прийняття законопроектів, які будуть запропоновані комітетами через тиждень. Тому що до вчорашнього дня була постанова, діяла постанова про внесення законопроектів, вони приймаються до розгляду. Якщо вони внесені в цей час, вони будуть розглянуті. Це я повторюю, нагадую, бо у другому пункті проекту постанови, який ми повинні проголосувати передбачається, що цілий блок ще законопроектів, які будуть стосуватися Світової Організації Торгівлі, виконання програми діяльності Кабінету Міністрів, правового забезпечення реалізації норм Конституції ці питання будуть включені автоматично по мірі їх надходження і виконання відповідних доручень. Тому я хотів би спочатку за основу проголосувати проект постанови, а потім по тих частинах про які я тільки що сказав. Будь ласка, з процедури. Запишіться з процедури, Матвєєв. П’ять хвилин на процедуру, будь ласка. Матвєєв, прошу.
Дякую. Матвєєв, фракція комуністів. Олександр Олександрович! Шановні колеги! Що стосується запропонованого проекту постанови про порядок денний другої сесії Верховної Ради. Так, як і зазначив у своєму виступі Петро Миколайович Симоненко фракція буде підтримувати в цілому порядок денний. Але я хотів би, Олександр Олександрович, звернути увагу на другий пункт постанови, який пропонується прийняти. Тобто те, що стосується встановити, що законопроекти, які підготовлені до розгляду з метою забезпечення вступу України до СОТ, а також спрямовані на виконання програми уряду і зумовлені потребою законодавчого забезпечення відповідних норм Конституції, не потребують додаткового голосування. Це, як ви знаєте, грубе порушення положень діючого Регламенту Верховної Ради. Тому, якщо є така потреба, необхідно буде вносити відповідні зміни до Регламенту.
Дякую. Я хочу вам сказати, що це питання записано не випадково. Уряд, сформований на два місяці пізніше ніж би це годилося зробити, він просто не встиг підготувати ті матеріали, які пов’язані з законодавчим забезпеченням діяльності Кабінету Міністрів, зокрема, щодо виконання Програми діяльності Кабінету Міністрів. Питання законопроектів щодо вступу в СОТ. Ми розглядали на минулій сесії, на засіданнях парламенту минулого скликання. І в зв’язку з формуванням нового Кабінету Міністрів вони відкликані. Ясно, що вони будуть внесені знову і можна їх окремо проголосувати. А можна записати так, що вони не потребують додаткового голосування, бо це воля в кінці кінців Верховної Ради. Вона формує порядок денний. Ми можемо врешті по кожному законопроекту, який надходитиме такого змісту, окремо голосувати кожного дня. І це теж може бути розглянуто. Так само і те, що стосується правового супроводу, тобто прийняття органічних законів, які випливають із Конституції – про Кабінет Міністрів, референдум, Президента і так далі, і так далі. Тому сесія може визначитися так: може прийняти інше рішення. Я поки що ставлю цей проект за основу. Голосування за основу, прошу визначитися. [[10:55:20]] За-321 Підтримують прийняття цього проекту за основу. Тепер ми передбачаємо, і Регламентом передбачається така практика додатки можна розглянути окремо перший і другий, а тоді в цілому голосувати. Перший додаток законопроекту 0952, 1180, 1168, 1185 і 1298 вичерпали себе і немає потреби його голосувати. 2220 і 1120 можна розглядати щодо включення до порядку дня. Там п’ять хвилин і всі від однієї фракції вони б підтримали цю пропозицію. № 2020 і № 1120. У вас на руках є цей документ, відкрийте і почитайте. Я ставлю на голосування пропозицію про включення цих проектів в основний текст. Я ще раз повторюю: в додаток один. Я ще раз прошу, я окремо поставлю це питання. Проект № 2020 в першому додатку, ось вони у вас є і № 1120 я пропоную голосувати за включення до порядку дня. Ставлю на голосування. [[10:57:06]] За-233 Включене питання. Тепер із додатку два. Проект Закону про внесення змін до Закону „Про реабілітацію жертв політичних репресій” щодо строків позовної давності. Проект Оніщука і ми його окремо обговорювали. Я прошу його включити до порядку дня. Хто за цю пропозицію, прошу проголосувати. [[10:57:39]] За-155 Ця пропозиція не підтримується. Ми давайте візьмемо рішення комітету з цього приводу і ми окремо потім його проголосуємо пізніше. Проект Закону „Про статус борців з тоталітарним режимом за незалежність України”. Проект Лук’яненка № 1305. Ставлю на голосування. [[10:58:10]] За-159 Також після пропозицій комітету ми ще повернемося до цього питання. Проект Закону про внесення змін Закону України „Про списання вартості несплачених обсягів природного газу щодо порядку та умов списання, проект Івченка. Я ставлю на голосування. [[10:58:40]] За – 19 Наполягаєте обнародувать? Фракції, будь ласка. Партія регіонів – 1, Блок Тимошенко – 2, „Наша Україна” – 16, СПУ і комуністи – 0. Питання, яке ставив Віктор Терен – 2079, про дітей-в’язнів. Я підтверджую, що я сьогодні розписав це питання в комітет для розгляду його і він, такий проект є. Я ставлю на голосування про включення цього проекту – 2079, до порядку денного. Будь ласка. [[10:59:30]] За-185 Також додатковий розгляд буде. Тоді можна буде проголосувати. Я ставлю проект в цілому на затвердження, проект постанови про порядок денний Другої сесії. Я прошу вас, давайте проголосуємо так, як ми домовились. [[11:00:02]] За – 297 Рішення прийнято. Для репліки Яворівський просить слово? Будь ласка. Та згадував, його згадують. Будь ласка.
Включіть мікрофон. Дякую. Олександр Олександрович, я хочу звернути вашу увагу як Голови Верховної Ради. У нас є перелік законопроектів, які знаходяться на опрацюванні. Так і названо. Не запропоновані комітетами для включення до проекту порядку денного. Я маю на увазі, ви навіть не назвали назву цього законопроекту. Він називається: „Про надання в Україні російській мові статусу офіційної”, і провели, протягнули. Багато хто з депутатів, може, і не розібрався. Олександр Олександрович, недавно підписано Універсал, ще чорнило не просохло. "Наша Україна", для чого? В комітеті цей законопроект не розглядався. Законопроект дуже важливий і вибухонебезпечний. І ви це знаєте. Для чого його сьогодні буквально втискувати в цей наш порядок денний. Дайте можливість, ми проаналізуємо цей законопроект, потім внесемо. Ви ж самі сьогодні детонуєте ситуацію.
Ясно. Володимире Олександровичу, я пояснюю. Я запропонував те, на що наполягали депутати, поставив на голосування. Ваша воля - можна було не голосувати. Під час розгляду цього питання, якщо воно буде, скажемо там, скоро розглядатися чи пізніше, ми тоді повернемося до цього питання і визначимося. Я думаю, що воно буде визначено. Я ще раз, я прошу вас. Ну, чому ви претензії пред’являєте до мене тоді, коли голосували 300 майже депутатів. Ну, будь ласка. Питання, я прошу, вас ніхто не зачіпав. Так, що не наполягайте. Про дострокове припинення повноважень окремих народних депутатів України. Слово для доповіді має Олександр Сергійович Єфремов - голова Комітету з питань Регламенту і депутатської етики. Прошу.
Шановний Олександре Олександровичу, шановні народні депутати України. На виконання доручення Голови Верховної Ради України Комітет з питань Регламенту, депутатської етики та забезпечення діяльності Верховної Ради України 11 вересня на засіданні розглянув заяви народних депутатів, які призначені до складу Кабінету Міністрів України та на інші посади в органах державної влади про дострокове припинення повноважень народного депутата. На підставі пункту 1частини 2 статті 81 Конституції України та статті 4 Закону України „Про статус народного депутата України” комітет прийняв рішення підтримати заяви та вніс відповідні проекти постанов про дострокове припинення повноважень народних депутатів України, а саме: Азарова Миколи Яновича.
У вас на руках є проект постанови з цього приводу. Я ставлю на голосування проект постанови про дострокове припинення повноважень народного депутата України Азарова Миколи Яновича. Будь ласка, визначайтеся. [[11:03:29]] За-385 Рішення прийнято.
Джарти Василя Георгійовича.
Немає заперечень? Я ставлю на голосування пропозицію про дострокове припинення повноважень народного депутата Джарти. Будь ласка. [[11:03:58]] За-394
Клюєва Андрія Петровича.
Хто за прийняття Постанови про дострокове припинення повноважень народного депутата Клюєва, прошу визначитися. [[11:04:24]] За-385. Рішення прийнято.
Козака Володимира Васильовича.
Хто за прийняття проект Постанови про дострокове припинення повноважень народного депутата Козака, будь ласка. [[11:04:50]] За-403. Рішення прийнято.
Ніколаєнка Станіслава Миколайовича.
Ставлю на голосування цей проект постанови. [[11:05:11]] За-396
Павленка Юрія Олексійовича.
Павленка Юрія Олексійовича. Ставлю на голосування проект постанови стосовно народного депутата Павленка. [[11:05:36]] За-402. Рішення прийнято.
Рибака Володимира Васильовича.
Ставлю на голосування проект постанови стосовно народного депутата Рибака Володимира Васильовича. [[11:05:59]] За-406. Рішення прийнято.
Рудьковського Миколи Миколайовича.
Ставлю проект постанови на голосування відносно народного депутата Рудьковського. [[11:06:21]] За-413
Семенюк Валентини Петрівни.
Ставлю проект постанови стосовно Валентини Петрівни Семенюк на голосування. [[11:06:45]] За-397. Рішення прийнято.
Тарасюка Бориса Івановича.
Відносно Тарасюка Бориса Івановича проект постанови ставлю на голосування. [[11:07:08]] За-391. Рішення прийнято.
Тулуба Сергія Борисова.
Відносно Тулуба Сергія Борисовича проект постанови ставиться на голосування. [[11:07:30]] За-394. Рішення прийнято.
Януковича Віктора Федоровича.
Стосовно Віктора Федоровича Януковича ставиться проект постанови на голосування. [[11:07:52]] За-395. Рішення прийнято.
Зварич Роман Михайлович – міністр юстиції України – не подав заяву про складання повноважень. [[Шум у залі]] А тому комітетом прийнято рішення звернися до Голови Верховної Ради з пропозицією видати розпорядження про блокування дії персональної картки та припинити нарахування заробітної плати згідно з вимогами Закону України про особливості звільнення з посад осіб, які суміщають депутатський мандат з іншими видами діяльності, а також звернутися до суду про дострокове припинення повноважень народного депутата України.
Я дав доручення з цього приводу підготувати відповідно документи, сьогодні вони будуть підписані. Далі.
Дякую за увагу. У мене все.
Запитання, будь ласка. Трошки не в тій процедурі, яка передбачається. Будь ласка, якщо є запитання, 5 хвилин, запишіться на них. Таран, будь ласка.
Віктор Терен, Блок Юлії Тимошенко. Ну, я думаю, що на депутата Зварича в принципі, парламент не повинен ображатися, бо це людина специфічна. "Наша Україна", пам’ятаєте, він по телебаченню говорив, що тільки божевільний може вести переговори із Партією регіонів, потім він їх повів. Сам же. Потім він говорив, що він ніколи не буде працювати в уряді, де будуть соціалісти, він дуже обурювався Морозом, зрадою і таке інше. Після цього він побіг туди ж працювати перший. Я думав, знаєте, що серед людей таких як Зварич, є порядні люди, але я помилився. І коли він загубив свій диплом десь над океаном, коли повертався з Сполучених Штатів Америки до України, по дорозі, да, то що він загубив і честь, і гідність депутатську, тобто це людина, яка і представляє таких самих як і він сам. Звичайно, поза всяким сумнівом ми маємо блокувати його картку, ми маємо проголосувати за позбавлення його депутатських повноважень. Я просив би Голову Верховної Ради поставити згідно Конституції це питання в порядок денний, незалежно від того подає він заяву чи ні, бо завтра він знову збожеволіє. Знаєте, все буває.
Я просив би, шановні колеги, я просив би не обговорювати персони тих депутатів, яких немає на засіданні. Ми не обговорюємо зараз персональну справу конкретного депутата, а вирішуємо питання про позбавлення чи не позбавлення депутатського мандата. Ви записалися для того, щоб дати запитання доповідачу, тому, будь ласка, керуйтеся Регламентом в цьому відношенні. Задавайте запитання, якщо воно є. Якщо немає, то не треба вести не потрібну дискусію. Будь ласка, Куренний.
Володимир Куренной, фракція Блоку Юлії Тимошенко. Прошу передати слово Олександру Турчинову.
Будь ласка.
Шановні народні депутати, я хотів би задати і керівнику Регламентного комітету питання, і керівництву Верховної Ради наступне. Ну, по-перше, ми не всі прізвища почули. Тобто є у нас ще і Антимонопольний комітет, який очолює представник вашої фракції Костусєв, є у нас Уповноважений з прав людини, який також очолює представництво вашої фракції. І мені здається, що не можна робити вибірково. Або треба внести постанови про зняття їх з цих посад, і це ваш уряд може робити, або все ж також вирішити питання, як і по Зваричу, і по них, щоб у нас не було виключень, що от для Зварича одна позиція, для інших – інша. Ну, і останнє. Я все ж таки хотів сказати, на жаль, шановні урядовці, вам все одно не повезло, ви надто пізно здали свої повноваження. Все одно акт, яким вас.
Олександр Сергійович, будь ласка.
Мне хотелось бы ответить, что, являясь членом Регламентного комитета, очень жаль, что вы не ходите на заседание Регламентного комитета, вы бы знали ответы на те вопросы, которые вы задаете. Что касается Костусева, сегодня в повестку дня включен этот вопрос и будет рассматриваться в сессионном зале, и вы можете принять решение по нем. Что касается Карпачевой Нины Ивановны, она согласно статьи 78 Конституции Украины также написала соответствующее заявление. Это заявление находится на рассмотрении в Комитете по правам человека, национальных меньшинств и межнациональным отношениям. Процедура по руководителю данного уровня оговорена отдельным пунктом закона в Верховном Совете. Там тайное голосование. И если сессия, зал примет решение соответствующее после внесения соответствующим комитетом, значит, будет принято решение то, которое вы пожелаете принять. Спасибо.
Попеску.
Дякую. Вельмишановний Олександре Сергійовичу. Попеску, фракція партії „Регіонів”. Я хочу задати таке питання: чи був пан Зварич на засіданні комітету, коли розглядалася його справа? І якщо він був тоді, яка була його аргументація, не просто як депутата, а як міністра юстиції? Дякую.
Пан Зварич на заседании комитета не был, но я с ним разговаривал в телефонном режиме, его позиция такая, что как только будет подписан договор о широкой коалиции, значит, он сразу напишет заявление по снятию депутатских полномочий. Я считаю вообще-то, что у каждого человека может существовать своя позиция, он ее высказал. Спасибо, но комитет вынес то решение, которое обязан вынести по законодательной базе, которая есть в нашем государстве.
Спасибі, Олександр Сергійович. Сідайте на місце, будь ласка. Задавалося питання і мені, я коротко на нього відповім так: у сесійному залі сумісників не буде. Те, що передбачено законодавством, Конституцією, право подати, звернутися до суду, вирішити через суд, чи в такий спосіб, як ми тільки що сьогодні вирішили, це питання буде вирішено саме так. Тому є стосовно питання Костусєва і Карпачової, Зварича і Івченка. Ці питання на розгляді і вони будуть розглянуті в установленому законом порядку. Будь ласка, ми це питання розглянули. Проект постанови про звільнення з посади голови Державного комітету телебачення і радіомовлення України Івана Чижа. Доповідає. [[Шум у залі]] . Я прошу, які мотиви? Які мотиви? Що не зрозуміло?
З процедури записалися? Ну, будь ласка, давайте. Я прошу, давайте так: я доніс інформацію про, я назвав прізвища, бо є ця інформація, бо комітет вніс пропозицію відносно кандидатури такої-то. [[Шум у залі]] . Я це знаю. Я прошу вас. Ви наполягаєте на слові? На репліці? Бо я прізвище назвав? Будь ласка, дайте слово Івченку для репліки. Я прошу, не кричіть з місця.
Шановний Олександр Олександрович, шановні народні депутати! Олександр Олександрович назвав моє прізвище в списку ніби сумісників чи не сумісників. Я не є сумісником, я є народним депутатом України. Перед тим, як включати в список сумісників і виносити питання на сесію Верховної Ради, потрібно мати документ, юридичний акт – чи то Постанова Кабінету Міністрів, чи то наказ міністерства якогось, чи моя заява, щоб мене прийняли на ту чи іншу посаду і таке інше. Жодного юридичного такого документу і акту не існує в природі. Якщо ви базуєтеся на публікаціях в засобах масової інформацію, то завтра надрукують, що ви – Президент України. Так що, я повинен подавати на позбавлення вас сесійному залу статусу народного депутата? Юридичного документу такого немає. Покажіть його, якщо він є сесійному залу. Будь ласка. Дякую.
Я не думав, що вас образить згадка така вашого прізвища. І, очевидно, ви мені пропонуєте іншу посаду. Я на неї не претендую, повірте. А відносно документів юридичних, я вчора на основі офіційної заяви розписав комітету, аби він розглянув це питання. Тому я згадав про нього. Якщо ви вважаєте, що воно безпідставне, таке питання виникає, ви на комітеті це з’ясуєте. Я тоді вибачуся. Я розумію. Я тоді вибачуся перед вами, що вас образив так гірко на засіданні пленарному. Тепер відносно зауважень, які давали з місця відносно пропозицій, які вніс Олександр Сергійович щодо Зварича. Щоб звернутися до суду, треба постанову Верховної Ради, доручення Верховної Ради. Так написано у Регламенті. Так записано в Регламенті. Подивіться, будь ласка, яка норма Регламенту, я забув. Номер. Пункт третій 218 статті Регламенту. „За рішенням Верховної Ради, прийнятим відкритим поіменним голосуванням більшістю голосів народних депутатів від її конституційного складу, Голова Верховної Ради України зобов’язаний звернутися до суду для вирішення питання про дострокове припинення повноважень такого народного депутата. Рішення Верховної Ради оформляється постановою.” Таким чином, я можу поставити на голосування, буде підготовлена постанова, і я її підпишу. Я ставлю на голосування проект такого рішення, внесеного Олександром Сергійовичем, головою Регламентного комітету. Спокійно. Я прочитав те, що ви чули тільки що. Це норма Регламенту. Ставлю на голосування. Будь ласка. Іде голосування. [[11:19:15]] За-316 Рішення прийнято. Ще раз прочитаю для тих, хто не чув. „За рішенням Верховної Ради.” Почекайте, слухайте. „За рішенням Верховної Ради, прийнятим відкритим поіменним голосуванням більшістю народних депутатів від її конституційного складу, Голова Верховної Ради України зобов’язаний звернутися до суду для вирішення питання про дострокове припинення повноважень такого народного депутата. Рішення Верховної Ради оформляється постановою”. Ми прийняли рішення, тепер воно оформляється постановою. Будь ласка. Розглядається проект постанови про звільнення з посади голови Державного комітету телебачення і радіомовлення України Івана Сергійовича Чижа. Доповідає голова Комітету з питань свободи слова та інформації Шевченко Андрій Віталійович. Будь ласка.
Доброго здоров’я. Я делегований комітетом представити проект постанови, який був одноголосно підтриманий всіма членами комітету від усіх п’яти парламентських фракцій. Ми пропонуємо прийняти відставку Івана Чижа. Перед цим у нас була досить довга історія, пов’язана із листами голови Держтелерадіо. Спочатку 26 червня він подав заяву про відставку. Пізніше двома листами він намагався відкликати, але після останнього засідання комітету Іван Сергійович подав уже четвертий лист, в якому він остаточно підтверджує, що хоче піти зі своєї посади за власним бажанням. Я дякую за те, що Іван Сергійович зрозумів, що є нова політична реальність, і, що дотримався тих домовленостей, які були. Це позбавляє нас необхідності сьогодні обговорювати ділові і особисті якості Голови Держтелерадіо, тому я пропоную задовольнити заяву про відставку і тим самим розпочати новий етап у житті Держтелерадіо. Дякую.
Є запитання до доповідача? Будь ласка, запишіться, 5 хвилин на запитання. Стасів.
Прошу передати слово Лук’яненку.
Будь ласка.
Я хотів би задати питання Чижу, хай би він нам тут пояснив оці мотиви, з яких він хоче піти у відставку.
Ну, він написав у своїй заяві. Я думаю, що некоректно, якщо написано все, щоб він зараз відповідав на запитання. Доповідач зробив ці речі. Я думаю, що це не зовсім збігається із нормами Регламенту. Левко Григорович, давайте ми пропустимо це питання. Коваль, прошу.
Шановний Олександр Олександрович! Народний депутат Коваль, Народний Рух України, фракція „Наша Україна”. Прошу передати слово Геннадію Йосиповичу Удовенку.
Дякую, В’ячеслав Станіславович, за надане слово. У мене більше запитання моє мав би Іван Сергійович відповісти. Но 4 заяви, як я зрозумів. В чому головна причина? Він що, не справляється з роботою? Бо так комітет одностайно прийняв рішення прийняти його заяву. Ви знаєте, що часто ж буває так, що людині підказують: „Знаєш що, ти не задовольняєш, там, за якимись суб’єктивними оцінками”. В чому, дійсно, причина? Ну, нібито працював комітет і який він уже при багатьох урядах відстояв. Чи є якісь підкилимні доводи для того, щоб приймати це рішення. Дякую.
На даний момент ми керуємося останнім із чотирьох листів Івана Сергійовича. Це лист від шостого вересня 2006 року, дослівно він в ньому підтверджує своє бажання піти за власним бажанням. „Прошу вважати відкликаними мої попередні листи від 20 липня та 27 липня. Підтверджую чинність заяви, надісланої до Верховної Ради України 26 червня”. Ми вирішили відійти від обговорення ділових, політичних, моральних якостей голови Державного комітету з питань телебачення і радіомовлення. Просто керувалися його останньою заявою, він хоче піти з посади за власним бажанням.
Яворівський, будь ласка.
Шановний пане голово, Комітету з питань свободи слова. Я теж прихильник того, щоб зараз не обговорювати діяльність Івана Сергійовича, ми вже на минулому скликанні ставили один раз питання про його відставку, одначе Верховна Рада не проголосувала. Зараз ми просто простежили, як болісно, з якими муками народжувалося це рішення. Подавалися одні листи, потім другі, потім треті. Через те я хотів би подякувати Іване Сергійовичу, все-таки за мужність, і як ви вважаєте чи не варто було б від імені вашого комітету нагородити його за цей вчинок?
Я думаю свобода – це вже велика цінність і бажаю Івану Сергійовичу добре нею розпорядитися.
Я Івану Сергійовичу, дам тоді хвилину часу в кінці. А поки що слово запитання задає Яковина. Яковини немає, я так зрозумів, Прокопович.
Я би хотіла задати питання пану Андрію Шевченко. На майбутнє ви розглядали хто буде, як керувати цим комітетом, та що буде в майбутньому? Тобто є якісь пропозиції, яким чином буде змінюватись стратегія, політика розвитку діяльності цього комітету і так далі. Дякую.
Поки що не розглядали, тому що немає предмету для розгляду. А якщо вас цікавить подальша процедура, то вона така: за статтею 85 Конституції ми повинні дочекатися подання від Прем’єр–міністра на нового голову Держтелерадіо. Потім розгляне це подання профільний комітет і винесемо цю кандидатуру на розгляд в сесій зал. Новий голова Держтелерадіо затверджується 226 голосами народних депутатів. Можу сказати свою особисту думку. Мені здається, що Держтелерадіо повинно розпочати по-справжньому новий етап у своєму житті. Тому що мені здається, далеко не все в роботі цього комітету в останні роки відповідало інтересам медіа-ринку і платників податків.
Я думаю, що це питання ви задасте потім претенденту на цю посаду. Слово для запитання має Хара Василь Григорович, будь ласка.
Уважаемый Андрей Витальевич! Вы почти ответили на вопрос, вот последней фразой своей. К Ивану Чижу, насколько я знаю, за предыдущий период его работы не было особых претензий. И я хотел задать вопрос, рассматривал комитет, знаем, что он подал заявление, рассматривали возможность продолжения его работы. Были ли такие предложения и как оно голосовалось, если были?
Подальшої роботи Івана Сергійовича на посаді? Ні, ми цього не розглядали. І я можу знову ж таки сказати лише свою особисту думку. Мені здається, що на цій посаді має з’явитися нова професійна і, бажано, політично не заангажована людина. Тому що в історії цього відомства воно не раз використовувалося, як політичний інструмент.
Дякую, Андрій Віталійович, сідайте, будь ласка, на місце. Спасибі за доповідь. Шановні депутати! Іван Сергійович Чиж працював головою комітету тривалий період. Відповідно до Конституції рішення з цього приводу приймав парламент. Я розумію, що і в політичному сенсі і, можливо, в професійному якісь могли бути зауваження, незадоволення, тощо. Але він виконував свої обов’язки добросовісно і треба йому подякувати за цю роботу. А тим часом давайте, він просив одну хвилину часу на слово, будь ласка.
Дякую, шановний Олександре Олександровичу! Шановні колеги народні депутати! Я думаю і професіоналізму, і порядності, і зваженості, і політичної незаангажованості було достатньо в моїй діяльності і за це я вам дякую і дякую колективу, з яким я працював тривалий час. Ми, фактично, прийшли вже до суспільного мовлення, реально працюємо і той, хто прийде на моє місце, я думаю, додасть обертів і це буде якісно нова система єдиного інформаційного простору в Україні, бо є дуже багато проблем. Тепер щодо етичних міркувань і моїх заяв. Про заяви. Я, коли подавав заяви, а це був осмислений крок і це моя особиста позиція, думка, ніхто абсолютно на мене не тиснув, а на мене і тиснути, в принципі, складно. 26 червня це я зробив і ситуація політична мінялася після того, але мені треба було просто підлікуватися. Але під час відпустки раптом виникло бажання реформувати канал „Культура” і пішли доручення такі в комітет, щоб ліквідувати обласних державних мовників. Я відкликав себе, провів колегію і змушений подати був заяву, як знак того, що система ще керована і, Слава Богу, це відійшло. На засідання парламентського комітету я справді підтвердив свою заяву, сьогодні також її підтверджую і хочу подякувати, Олександре Олександровичу вам, Верховній Раді України. Я думаю, ми ще у відставку зовсім не йдемо і будемо з вами спілкуватися. Нехай вам щастить! Дякую.
Спасибі. Чи є потреба задавати запитання Івану Васильовичу? Немає. Тоді я ставлю на голосування проект постанови про звільнення Івана Сергійовича із посади. Прошу визначитися голосуванням, постанова у вас на руках. [[11:29:48]] За-387 Рішення прийнято. Спасибі вам за роботу. Переходимо до наступного питання. Проект Постанови про персональний склад Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питання порушення законодавства під час проведення виборів до органів місцевого самоврядування в м. Черкаси. Доповідач – Оробець Юрій Миколайович. Будь ласка.
Шановні колеги, вашій увазі пропонується постанова стосовно складу Тимчасової слідчої комісії з питання порушення законодавства під час проведення виборів до органів місцевого самоврядування у м. Черкаси у 2006 році. Шановні колеги, 25 липня 2006 року була прийнята постанова про створення вказаної тимчасової слідчої комісії. І в постанові було запропоновано представникам, що кожна фракція подає своїх представників. І вашій увазі пропонується такий проект постанови. Оробець Юрій Миколайович - це голова Тимчасової слідчої комісії, як було запропоновано, 25 липня було проголосовано. Забарський Владислав Валерійович пропонується заступником Голови Тимчасової слідчої комісії. Пономаренко Георгій Григорович, Комуністична партія України. Боднар Ольга Борисівна, фракція Блок Юлії Тимошенко. Єресько Ігор Геннадійович, фракція Блок Юлії Тимошенко. В моїй постанові є прізвище Мельника Петро Володимировича. Він був пропонований тоді, коли я робив постанову від фракції „Регіонів”. А зараз „Регіони” просять зробити заміну, оскільки Мельник вже є членом одної слідчої комісії. І щоб членом був Пачесюк Сергій Никонович. Далі. Олійник Володимир Миколайович, фракція Блок Юлії Тимошенко. Парубок Омелян Никонович, фракція Комуністичної партії України. Поживанов Михайло Олександрович, фракція „Наша Україна”. Тарасов Володимир Володимирович, фракція Соціалістичної партії. І Чмир Сергій Михайлович, також фракція Соціалістичної партії України.
Чи є запитання до Юрія Миколайовича? Нема запитань? Тоді сідайте, будь ласка. Із змінами, із зміною, про яку сказав Юрій Миколайович, я ставлю цей проект на голосування як Постанову Верховної Ради в цілому, прошу визначитися. [[11:33:03]] За-355. Рішення прийнято. Спасибі. Розглядається проект Постанови про обрання народного депутата України Омельченка членом Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування звинувачень у підкупі народних депутатів України. Мова йде про те, щоб замінити у складі комісії замість Ляшка депутата Омельченка. Чи є потреба доповідати додатково? Але я хотів би, щоб ми відразу поставили в цій постанові пункт, щоб наступного тижня вони зробили звіт про проведену роботу. Тому що місяць тому була створена комісія. Уже треба дати відповідь на питання, так було лихо таке чи не було. Якщо не було, то сказати, що не було. Якщо було, то треба тоді звертатися до прокуратури, представлення про позбавлення депутатського статусу і так далі, і так далі. Я думаю, таким чином треба діяти. Тому давайте, Віталій Терентійовичу, ви наполягаєте на доповіді? Наполягаєте. Будь ласка, на трибуну. Є постанова, він має право.
Віталій Корж, фракція Блоку Юлії Тимошенко. Шановний головуючий, шановні народні депутати України! До вашої уваги пропонується проект постанови Верховної Ради України щодо включення до складу Тимчасової слідчої комісії з питань розслідування звинувачень у підкупі народних депутатів України, яку парламентом утворено 25 липня цього року кандидатури народного депутата України Григорія Омеляновича Омельченка за квотою фракції Блок Юлії Тимошенко. Ця пропозиція базується на підставі пункту 2 Постанови Верховної Ради від 31 липня 2006 року щодо персонального складу цієї комісії. Прошу підтримати доопрацьований Комітетом з питань боротьби з організованою злочинністю і корупцією проект рішення з цього питання. Дякую за увагу.
Будь ласка, чи є запитання до Віталія Терентійовича. Є запитання? Будь ласка, запишіться на 5 хвилин. Будь ласка, хто там задає питання? А я ж сказав, Бульба. Вибачте, я подивився на Попеску, думав що я йому сказав слово.
Спасибі, Олександре Олександровичу. Я до доповідача запитання. У нас Григорій Омельченко, таке враження, - штатний слідчий Верховної Ради, він, очевидно, в десятку комісій там і так далі. Але з огляду на досвід вже і мій, де б він не працював, жодна комісія не доводила справу до кінця, до завершення. Якесь таке передчуття, що і це буде завалено у черговий раз. Я не проти, в принципі, але, можливо, треба переглянути, людина дуже завантажена, може звільнити від інших комісій чи як? Спасибі.
Я. як член фракції Блоку Юлії Тимошенко знаю Григорія Омеляновича Омельченка дуже давно. Він мій побратим по Партії УРП „Собор”. Ми довго з ним працювали. Я в впевнений, що він з цим дорученням Верховної Ради справиться з честю.
Дякую. Самойлик.
Ми також всі дуже добре знаємо цю кандидатур. І знаємо про те, що декілька років тому назад, сидячи у цій частині залу, він виступав проти Лазаренка, проти Тимошенко щодо того, що вони у наручниках повинні бути і таке інше, обікрали всю державу. Тепер, правда, він представляє цю фракцію. То ж те, що стосується чи послідовна ця людина виникає питання. Розумієте, він дійсно спроможний навколо себе створити якусь таїну. Ось ми зараз у такі документи у нас, нам дала Германія, Штати і таке інше. А одержується дірка з бублика. Я погоджуюсь з колегою – народним депутатом України: ну не можна так робити. Жодна справа, за яку бралась ця людина, практично не доведена до кінця. Дайте відповідь на питання: це - заміна Ляшка чи це додатково ви вводите?.
Це – зміна попередньої кандидатури на підставі рішення Верховної Ради.
Тоді треба писати в постанові – „замість”. Ні?
Шановні колеги, я вів тоді засідання. Коли ми приймали рішення, ми тоді з вами домовилися, що прізвище Ляшко, оскільки він – ініціатор цього процесу, ми не включаємо до складу комісії, а залишаємо квоту за партією „Блоку Тимошенко”. Вони сьогодні заповнюють цю квоту, нічого не змінюючи.
Все правильно, вибачте. Ще хоче запитання задати Матвієнков.
Матвиенков, Мариуполь, фракция Социалистической партии. Ну, я, в общем-то, услышал ответ на тот вопрос, который мы хотели бы понять, потому что, читая постановление, здесь, в общем-то, непонятно, что используя квотой. По большому счету, нужно было бы действительно и постановление немножко переделать по-другому – а на основании использования квоты. Ну, и следующий вопрос. Все-таки хотелось бы услышать результаты работы этой комиссии, потому что на сегодняшний день, к сожалению, сводится наша ситуация по работе с комиссиями к одному – предоставить помещение, предоставить автомобиль, предоставить людей, которые должны дать какие-то пояснения. Рождаются кипы бумаг. А чем все это заканчивается? Мы бы хотели действительно увидеть результаты, потому что вопрос, который касается чести и достоинства каждого, сидящего в этом зале, вопрос, который ложит пятно на всю Верховную Раду. Поэтому нужно получить однозначный ответ: да или нет? Спасибо.
Ми впевнені, що Григорій Омельченко впорається з цим дорученням і доповість результати своє роботи і роботи комісії в цій залі.
Віталію Терентійовичу, він не зобов’язаний це робити. Це буде комісія доповідати. Будь ласка, Кравченко.
Кравченко, фракция коммунистов. Вам не кажется, уважаемый автор законопроекта, о том, что мы просто занимаемся непроизводительными затратами рабочего времени, тратим деньги бюджетные на такие пустячные моменты? Взбрело в голову кому-то сказать о том, что якобы подкупали этих самых, депутатов. Теперь раскручивается, уже второй месяц раскручивается вопрос, действительно, Матвиенков правильно говорит, что машины давай, давай транспорт, потом год будете вы еще, этот самый, розслідувати. Что вы будете розлідувати, непонятно. Закончится это одним – ничем. Так не кажется ли вам, как представителю фракции, которая говорит сегодня о том, что она заботится так о народе – БЮТ – не кажется ли вам, что это абсолютно бездумно то, что мы сегодня делаем? И я согласен с тем, что на следующей неделе уже эта комиссия должна в конце-то концов сказать свое слово Верховной Раде.
Спасибі.
Створена комісія Верховною Радою України. Питання дуже резонансне в нашому суспільстві, і нашим виборцям є необхідність дати дуже фахову відповідь в цих питаннях. Я думаю, що Григорій Омелянович допоможе комісії і дуже активно буде працювати і відповіді ми отримаємо в цих питаннях.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Король Віктор Миколайович, будь ласка. Доповідач від комітету має право, відповідно до Регламенту. Будь ласка.
Шановні депутати, слухачі! Згідно Регламенту, Комітетом по боротьбі з організованою злочинністю і корупцією доручили розглянути це питання і комітет 6 вересня розглянув це питання і одноголосно запропонував, вірніше, підтримав кандидатуру Омельченка Григорія Омеляновича як найбільш досвідченого депутата, який має досвід розслідування справ і я впевнений, що він буде достойно представляти свою фракцію згідно їхній квоті, підтримати і запропонувати проголосувати за цю кандидатуру, і закінчити це питання, і перейти до наступних.
Запитань немає до доповідача? Є запитання? Запишіться на п’ять хвилин. Турчинов, запитання, будь ласка.
Олександре Олександровичу, ви бачите, що комп’ютер більш справедливий, ніж Голова Верховної Ради. Тому що коли фракція просить слова, то комп’ютер дає, а ви, на жаль, ні.
Так завжди буває.
Шановні колеги, мені дивно, коли взагалі виникають питання щодо цієї проблеми. По-перше, я нагадаю, що саме представники Антикризової коаліції створили цю комісію, ініціювали її роботу, і кожна фракція, в тому числі і опозиція, має право бути представлена в комісії. Я не пам’ятаю, щоб ми обговорювали представників комуністів чи регіоналів персонально щодо членства в цій комісії. І це безпідставно і з порушенням Регламенту і закону, коли починають обговорювати наше право представленими бути в комісії. Тому, Олександре Олександровичу, мені здається, що вам треба дати пояснення з цього питання, і дати можливість нам використати наше право бути представленими, тим паче в такій комісії. Дякую.
Ну, якщо це запитання до мене, то ми, виходячи з ваших міркувань, комісія, комітет, який складається з представників усіх політичних сил, одноголосно проголосували: по вашій квоті рекомендувати, чи підтримати депутата Коржа обрати членом комісії. І розпочати роботу комісії, припинити балачки про легітимність, про результати. Буде створено повністю весь склад комісії – вам буде звітувати, коли ви будете це вимагати. Я думаю, треба голосувати.
Олександре Валентиновичу, як Голова Верховної Ради я повністю підтримую пропозиції комітету з цього приводу. Вважаю, що Григорій Омелянович успішно справиться із високим дорученням, працюючи у складі цієї комісії. Але все-таки я буду пропонувати другий пункт цієї постанови писати про те, щоб наступного тижня комісія прозвітувала про проведення розслідування. Будь ласка, Корсаков.
Олександре Олександровичу, прошу передати слово Сулковському Павлу Гнатовичу.
Будь ласка.
Шановний Олександре Олександровичу, не настільки до доповідача у мене буде запитання, а до вас як до Голови Верховної Ради. Ви пам’ятаєте, що в минулому скликанні створювалося багато слідчих тимчасових комісій. І не в Омельченку, і не в інших народних депутатах ще не доводили справи до логічного завершення. Справа в іншому, ви пам’ятаєте, була у нас, де Рівненською обласною адміністрацією на чолі з Червонієм було грубо, цинічно, багато видано в порушенні законів на свободу совісті і Конституції, була створена комісія. Червонія нарешті усунув Президент під парламентським тиском з посади. Но, Генеральна прокуратура до сьогоднішнього дня ігнорує рішення даної комісії і не порушили кримінальну справу, де було 30 розпоряджень прийнято всупереч закону України і Конституції. І цей чиновник на волі до сьогоднішнього дня - пан Червоній. Дякую.
Мені відповідати?
Да, звичайно.
Шановні народні депутати, я не хотів би, щоб ми огульно казали про роботу всіх комісій. Комісії складаються з народних депутатів, з людей, яких ви самі висуваєте на ці і даєте ці завдання. І відносно як вони сумлінно виконують свій обов’язок, такі результати комісії. Як голова, як бувший голова комісії по банку ”Україна”, весь час була проблема: кворум, кворум, кворум. Але ті депутати, які не відвідали жодного засідання комісії, завжди в залі тут ганьбили, що немає результатів. Але я хотів би сказати одним окремо, по банку „Україна” комісія звітувала тричі перед вами. Ми зробили три зміни до законів, три постанови, зберегли більше мільярда карбованців державних грошей. Тому результати різні по комісіях. І якщо ви зараз серйозно, відповідально підходите до цього питання, то, будь ласка, ваші представники, представники ваших фракцій повинні віднестися відповідно сумлінно до цього завдання. Тоді буде результат. Дякую.
Спасибі. Лук’янчук задає запитання від "Блоку Юлії Тимошенко".
Лук’янчук, фракція "Блоку Юлії Тимошенко". Прошу слово передати Турчинову Олександру Валентиновичу.
Будь ласка.
Дякую, Олександр Олександрович. Шановні колеги, ви з6наєте, от мене трошки дивує те поспіховисько, з яким ми хочемо почути доповідь цієї комісії. Мені здається, що питання піднято достатньо серйозне. Корупція – це проблема для нашої країни і це вже проблема не перший рік. І я думаю, що хто-хто, а Олександр Олександрович знає цю проблему, що корупція у нас, на жаль, і в урядових структурах, і в регіональної влади. Тобто це є проблема. Проблема, на яку не можна заплющувати очі. І мені здається, що комісія провинна доповідати, Олександр Олександрович, тоді, коли вона буде готова це зробити. Коли на завтра готова буде це зробити, значить, завтра, коли післязавтра – післязавтра, через тиждень – через тиждень. Але ж штучно обмежувати можливість їй працювати, мені здається, це просто зацікавлені ті, хто не хочуть об’єктивного розслідування, об’єктивної роботи цієї комісії. Дякую.
Будь ласка.
Я можу відповісти на це запитання. Я цілком підтримую, що не можна, створивши комісію ввечері, на ранок вимагати від них вже результатів. Тому я думаю, що це повинен бути не звіт, а інформацію для народних депутатів України про початок діяльності цієї комісії, про реагування державних органів, я впевнений, що комісія, я не є членом комісії, але вона повинна залучити для перевірки серйозної інформації відповідні правоохоронні органи, які повинні працювати, інформувати її, а вже комісія вже робити висновки про їх ефективність роботи, про кінцевій результат. А те, що треба попередньо прозвітувати, я двома руками за це. Це підштовхне і депутатів, і комісію, і зобов’яже нас більш підходити принципово до роботи цієї комісії.
Відповідаючи на гостре.
І це може, я вибачаюсь, і це може підштовхне, що колись ми вже таки приймемо в цьому залі Закон про Тимчасові слідчі комісії, який сьогодні відсутній. І казати про те, що немає ефективності, якщо не давати інструменту робити цій комісії, це вже, шановні, лукавство.
Вікторе Миколайовичу, я доповню. Сідайте, будь ласка. Я доповню відповідь, бо і до мене звертався Олександр Валентинович. Відповідно до Регламенту, 80-та стаття, Верховна Рада доручає Тимчасовій комісії прозвітувати про свою роботу у встановлений нею строк, але не більше шести місяців. Оскільки питання суспільно важливе і стурбований був автор цієї ініціативи, не знаю з якої причини, чому виникло у нього це питання і оскільки там звинувачуються ним же, що вже підтверджено, що це є брехня і я в тому числі, то я наполягаю на том, щоб ми другим пунктом цієї постанови включили доручення комісії прозвітувати про проведене розслідування до 22.09.06. Тому я спочатку проект постанови ставлю на голосування за основу у тому варіанті, який є, прошу проголосувати за основу. 2003-д голосується. 2003-д. Прошу підтримати цей проект за основу. [[11:51:07]] За-281 Прийнято рішення. Тепер пункт другий. Доручити тимчасовій спеціальній комісії прозвітувати про проведене розслідування до 22.09.06. Ставлю на голосування цей пункт. Прошу підтримати. [[11:51:36]] За-197 Рішення прийнято. 150 голосів потрібно для створення комісії і прийняття рішення з цього приводу. Будь ласка. А, це окремий пункт. Тепер у цілому я ставлю на голосування цю постанову. Будь ласка, підтримайте. У цілому ставиться на голосування. Будь ласка. У цілому із додатком. [[11:52:12]] За-248 Рішення прийнято. Пройшов, я ж сказав. 248 „за”, я пояснюю. Проект постанови про внесення змін до статей 59-61 Регламенту Верховної Ради України доповідає народний депутат України Мартинюк Адам Іванович, будь ласка, автор проекту.
Шановні колеги, необхідність внесення змін до відповідних статей Регламенту, передусім до 59, 61, викликаний, як не дивно, турботою про фракцію „Блоку Юлії Тимошенко”. Я пояснюю суть проблеми. Стаття 59 нині діючого Регламенту говорить про те, що мінімальна кількість народних депутатів для формування депутатських фракцій повинна становити не менше мінімальної кількості депутатських мандатів, отриманих відповідними політичними партіями, виборчими блоками політичних партій за результатами виборів. За результатами виборів блок БЮТ отримав 129 місць і в такій кількості була сформована фракція. Стаття 60 Регламенту, четверта частина, говорить: „Депутатська фракція, склад якої стає меншим від необхідної мінімальної кількості народних депутатів, визначеної частиною 1 статті 59 цього Регламенту, через 15 днів після дня настання такого факту оголошується Головою Верховної Ради України розпущеною”. Я ще вам нагадую, шановні колеги, що 3 серпня, 3 серпня на вимогу першого заступника голови фракції БЮТ, Олександра Турчинова, Головою Верховної Ради було зроблено оголошення про те, що рішенням фракції від 20 липня 2006 року були виключені із складу депутатської фракції „Блок Юлії Тимошенко” Борзих, Зубець, Зубик і Толстенко. Таким чином після повідомлення головуючим на засіданні, тобто 3 серпня, склад фракції „Блоку Юлії Тимошенко” становив 125 народних депутатів, що менше від тої мінімальної кількості народних депутатів, який він отримав на виборах. І, звичайно, для того, мабуть кожному з нас зрозуміло, якщо керуватися нормами Регламенту, то ми повинні були протягом 15 днів оголосити про розпуск фракції. Це нелогічно, тому краще внести, і необхідніше внести зміни до статті Регламенту про те, щоб забрати, вилучити частину першу 59 статті і частину четверту 60 статті, де говориться про мінімальну чисельність членів фракції. У зв’язку з цим життя поставило нам запитання і про це. Коли Голова Верховної Ради робив оголошення 3 серпня, він давав відповідне доручення профільному комітету з питань Регламенту визначитися із долею тих народних депутатів, які виключаються із фракції. Оскільки в нинідіючому Регламенті у нас немає визначення, до якої ж групи чи фракції вони мають в такому випадку належати, конституція їм забороняє входити до складу іншої фракції, бо в такому випадку настає відповідальність по втраті депутатського мандату. І пропонується, щоб ми зараз у зв’язку з цим добавили четверту частину 59 статтю такого змісту. „Народний депутат, якого виключено зі складу депутатської фракції є позафракційним”. А також четверту частину 61 статті такого змісту: „Позафракційний народний депутат має право за особистою заявою увійти до складу коаліції чи опозиції”, тобто це вже його право обирати у складі більшості чи меншості він буде, як то, ще раз повторюю, той хто не належить до жодної фракції і входить відповідно до групи позафракційних. Тут ще пропонується, так би мовити, чисто редакційні зміни вже, оскільки ми змінюємо, забираємо в 59–тій статті і в 60-тій статті умови зникнення фракції, то відповідно і змінюється назва статті 60-тої, що замість слів „припинення діяльності” замінити словами „змін у складі фракції”. Ось пропонується, ще раз повторюю, такі мінімальні зміни для того, щоб врегулювати проблему, яку перед нами поставила рішення фракції Блоку Юлії Тимошенко. Прошу підтримати.
Чи є запитання до Адама Івановича? Запишіться, будь ласка. Боднар.
Народний депутат Ольга Боднар, Блок Юлії Тимошенко, прошу передати слово Турчинову Олександру Валентиновичу.
Будь ласка.
Шановні колеги! Якраз одна із форм корупції - це якраз перескакування з опозиції в більшість, коаліцію. І це якраз яскраво демонструє наш парламент, на що я прошу звернути увагу комісію, про яку ми не так давно говорили. А що стосується питання по суті. Адаме Івановичу! Для того, щоб прийняти рішення легалізувати людей, які зрадили своїм виборцям, ви вводите в оману всю Верховну Раду. 59 стаття говорить про те, що не може бути менше мінімальної кількості депутатських мандатів, отриманих відповідно політичними партіями. Я хочу вас попросити звернутися до ЦВК і вони вам скажуть: мінімальну кількість мандатів отримали комуністи – 21 народний депутат. Тобто відповідно до цієї статті не може бути фракція менше ніж 21 народний депутат. І проблема є тільки в комуністів, коли там буде 20 чоловік, то відповідно до цієї статті ваша фракція повинна бути розпущена, а нам.
Я дуже дякую вам за турботу про фракцію комуністів – це перше. Друге. Мені важко зараз так швидко порахувати скільки разів ви перебігали з більшості в опозицію. Але не один раз ви це робили і представники вашої сили, тобто ви, дійсно, про себе говорите абсолютно справедливо. Якщо треба, я порахую скільки разів це було протягом ваших різних каденцій. І третє. Читайте все-таки статтю, тут немає написано, що тої фракції, яка одержала найменшу кількість, тут говориться про те, що мінімальна кількість кожної фракції, кожної фракції. [[Шум у залі]] . Будь ласка, не сваріться та не сваріться. По-різному.Чому ви кричите? Я пояснюю, для тих хто кричить. Це можна читати по-різному, автор проекту читає так, а я, наприклад, читаю, що мінімальна кількість це 14 депутатів. Мінімальна кількість, яка дозволена законодавством і Конституцією 14 чоловік – це може бути створена фракція, якщо пройшло 14 депутатів з однієї партії, тоді вони можуть створювати фракцію. А меншу вони не можуть. Бо є поріг. Тому, я прошу, не нервуйте, будь ласка, ми правильне приймемо рішення. Міщенко задає запитання, а Адам Іванович йому відповість.
Прошу передати слово Андрію Шкілю.
Дякую. Перед тим є коротка репліка. Олександре Олександровичу, я розумію, що може десь не хочеться слово давати. Але якщо так прийнято, що коли моє прізвище висвітлюється і ви припиняєте дискусію, то ви мене просто повідомте і я не буду записуватися і все буде тоді гаразд. Адаме Івановичу, я хотів би тут дещо уточнити. Ми ж чудово розуміємо цю турботу, яка відбувається щодо нашої фракції і можливість створити з двох-трьох людей ще одну фракцію для того, щоб „підперти” діючу коаліцію. Тому таку турботу не потрібно, я думаю, проявляти і ми вже тут самі якось розберемося. В даній ситуації фракція, як має право включити, так і виключити своїх членів. Але за даних обставин ми чітко говоримо, що регламентуюча стаття, яка передбачає існування мінімальної фракції спирається, я ще раз кажу, що можна по різному читати, хоча б на логіку. Мінімальна фракція має двадцять один депутат і відповідно менше цього мінімуму існувати не може. Все решта – це вже тоді буде від лукавого і це буде.
Я ще раз наголошую: я просив би, або уважно слухати, або уважно читати, якщо погано зі слухом. Там записано, що ті, хто виключається із фракції, не входять ні в яку фракцію і це їм забороняє Конституція. Вони є позафракційними.
Гірник. Я відразу на репліку вашу, Андрію. Ви очевидно помітили, що задано мені було запитання і я на нього відповів. Час вичерпаний був на запитання. Коли я відповідав. Будь ласка, підніміть стенограму і подивіться ще раз. Будь ласка, Гріник.
Прошу передати слово депутату Чубарову.
Дуже дякую. Взагалі, якщо б ми думали за логікою пропорційної системи, мали б думати про такі зміни в законодавстві, які були б спрямовані на утрату народним депутатам України свого мандату у разі його виключення з фракції. Але чомусь ми пішли по такому дуже довгому шляху надання можливості, скажемо так, народному депутату не залишатися позафракційним, як хоче стверджувати автор законопроекту, але входити в коаліцію і тим змінити волю політичну виборців. А якщо говорити дуже чесно, відверто і щиро, цей законопроект не можна приймати, поки на нього не буде заключення Конституційного Суду. Бо, бачте, вже зараз при розгляді уже Голова Верховної Ради – автор законопроекту і в залі є три різні думки щодо мінімальної кількості, яка може бути у фракції. Дякую.
Дякую за запитання з приводу Конституційного Суду. До Конституційного Суду Верховна Рада і ви як депутат вже трьох скликань, я думаю, дуже добре це знаєте, звертається лише в одному випадку – коли вносить зміни до Конституції. Ми ж, нагадую, вносимо з вами зміни до Регламенту Верховної Ради. Це перше. Друге. Я як один із тих, хто займався проблемами конституційної реформи, вам з усією відповідальністю, а тут є присутні колеги в сесійній залі, інформую, що ми, частина народних депутатів, наполягала. В першу чергу фракція комуністів. Соціалісти нас підтримували в цьому відношенні. Наполягала на тому, щоб виключення народного депутата з фракції, виключення народного депутата з фракції було записано в Конституції – тягне за собою також позбавлення депутатського мандату. Фракція Блоку Юлії Тимошенко взагалі була категорично проти внесення змін до Конституції. Фракція Блоку „Наша Україна” навпіл поділилася і лише в результаті певного компромісу проголосували за ці зміни. Так що ви абсолютно слушно зауважуєте, що варто було б в Конституції записати і ту норму, про яку ви говорите. Бо дійсно, зараз ми можемо позбавити, відповідно до закону, якого ми ще не прийняли, лише в двох випадках. Коли народний депутат, обраний за списками тої чи іншої політичної сили, не входить до складу фракції, або у тому випадку, коли він сам добровільно вийшов. З приводу виключення ця, так би мовити, пропозиція не одержала підтвердження в Конституції.
Адам Іванович, сідайте будь ласка, спасибі. І ще хочу звернуть увагу і на процедуру, і на зміст цього документу. Мова йде про те, що це ж стосується не тільки представників опозиції. Може із фракції більшості може бути виключений депутат і він теж матиме право реалізувати свій статус. Єфремов Олександр Сергійович, процедура виписана в Регламенті, я її дотримуюся. Будь ласка, коротенько, бо ми трошки переходимо за час уже.
Шановний Олександре Олександровичу, шановні народні депутати! В комітеті 9 вересня на засіданні, 11 вересня на засіданні цього року розглянуто проект Постанови Верховної Ради про внесення змін до статті 59-61 Регламенту Верховної Ради України, внесений народними депутатами Мартинюком, Кисельовим, Лукаш. Реєстраційний номер 2080. В проекті постанови пропонується внести зміни до Регламенту Верховної Ради України щодо народного депутата України, якого виключено зі складу депутатської фракції. У зв’язку з цим, пропонується статтю 59 „Умови формування депутатських фракцій” доповнити частиною 4 такого змісту: „народний депутат, якого виключено зі складу депутатської фракції – є позафракційним”. Комітет відзначив, що така зміна є обґрунтованою і доцільною. Причому рішення було прийнято консолідовано, не один депутат проти не проголосував. Комітет не погодився із зміною, яка передбачає виключити частину 1 статті 59 регламенту щодо мінімальної кількості народних депутатів для формування депутатської фракції на момент її утворення. Також комітет вважає, недоцільним виключити частину 4 статті 60 Регламенту Верховної Ради України, яка передбачає можливість розпуску депутатської фракції, склад якої стає меншим від необхідної мінімальної кількості народних депутатів України на момент її утворення, а також вносити зміни до статті 61 Регламенту. Після обговорення, комітет прийняв рішення підтримати проект Постанови Верховної Ради України про внесення змін до статті 59-61 Регламенту Верховної Ради України в частині доповнення частиною 4 статті 59 Регламенту Верховної Ради України. В інших частинах запропонованих змін рекомендовано автором проекту постанови доопрацювати його з врахуванням висловлених зауважень. Просимо врахувати рішення комітету.
Чи є потреба задавати запитання? Немає. У одного Турчинова є запитання, будь ласка. Добре, запишемося, щоб не суперечок, а то відразу претензії пред’являються. 3 хвилини, будь ласка. Прошу, Швець.
Прошу передати слово Олександру Турчинову.
Шановний голово комітету і шановні колеги! Ви, знаєте, будь-який депутат може вносити будь-яку пропозицію, у тому числі і щодо зміни статей Регламенту. Це право депутата, тут не можна заперечувати. Він може пропонувати нісенітниці і розумні речі. Це, як кажуть щодо його фаху. Але ж не можна аргументувати свої пропозиції брехнею. Я звертаюся до вас, як до голови комітету, до Голови Верховної Ради я звертаюся. Чітко у статті написано: „Про мінімальну численість відповідно до рішень ЦВК”. Мінімальна чисельність 21 сьогодні у нас народний депутат. Навіщо пояснювати брехнею свою постанову. Знаходьте інші аргументи і знаходьте аргументи, які стосуються того, що треба створювати нові фракції, які не відповідають рішенням виборців, знаходьте ці аргументи, їх у вас немає. І тому знаходять брехню, пояснюючи, що треба 21 депутат залишити фракцію, а 125 розпустити.
Если это вопрос ко мне, как председателю комитета, что я категорически не согласен с такой постановкой вопроса. Если вы внимательно слушали решение комитета, то по тому вопросу, который вы говорите, там решение не принято. Поэтому я зачитал то, что зачитал. Решение комитета есть, которое есть, и инсинуации по этому поводу я просил бы не делать.
Я відповідаю також на ваше питання, Олександре Валентиновичу, якщо до мене звернулися. Очевидно, не справа Конституційного суду чи будь-кого тлумачити норму Регламенту, а це справа Верховної Ради. Я згоден з вами, що 59 стаття виписана сьогодні нечітко, давайте запишемо там, що можна створювати фракцію, якщо пройшло 14 депутатів до Верховної Ради, як і було в попередньому Регламенті, але фракція може створюватися лише одна від тієї партії, яка йшла на вибори за одним списком. То давайте вносьте таку пропозицію, проголосуємо її. Йдеться в даному тексті чи в даному проекті про дуже просту річ. Ви виключили з фракції своїх людей, хтось ще виключить своїх людей, ну де їм подітися тоді, коли вони самі по собі вийти не можуть? Вони будуть позафракційними. Вони можуть реалізувати своє право конституційне як суб’єкт законодавчої ініціативи і так далі. Тому про це йде мова. А ви починаєте тут додавати про якусь там брехню абощо. Це абсолютно не так. Готуйте проект про зміни до статті 59-ї. А я навіть Олександра Васильовича просив би, щоб він підтримав проект постанови, яку пропонував Адам Іванович, а дальше комітет ще доопрацює стосовно статті 59 і знімемо це питання. Будь ласка, Міщенко, є ще запитання у вас? Немає запитань. А, є, да?
Є, є, є. Прошу передати слово Сасу Сергію.
Будь ласка, Сергій.
Дякую. Шановний Олександр Сергійович, у мене питання до вас такого порядку. Вчора дійсно на засіданні комітету ухвалений висновок комітету. Питання тільки в тому, чому сьогодні народним депутатам розданий висновок зовсім іншого змісту, ніж був прийнятий на засіданні комітету? Це – перше питання. І друге питання. От, я дивлюся на проект постанови, яка прийнята щодо порядку денного сьогодні, питання, яке розглядається зараз, до порядку денного не включена. За пропозицією Олександра Олександровича Мороза, за пропозиціями погоджувальної ради. Чи може відповідно Регламенту, на ваш погляд, розглядатися питання на засіданні Верховної Ради, яке до порядку денного не включено? Це питання і питання, яке попередньо не розглядалося в комітеті, висновок щодо доцільності його включення до порядку денного не розглядався. Документи, які супроводжують цей законопроект не надавались народним.
Я спочатку відповім на ту частину, що мене стосується. Представник вашої фракції вчора то заходив на засідання погоджувальної ради, то виходив. І, видно, пропустив той момент, коли погоджувальна рада прийняла рішення про включення цього питання до порядку дня. Я прошу, заспокойтеся. Будь ласка. Так от, це питання тут є, і воно розглядається відповідно до процедури. Це одна обставина. А друга, є потреба забезпечити право кожного депутата, який в такому стані опинився. І якщо ця потреба виникла сьогодні, то треба її задовольнити цю потребу і дати відповідь на питання, яке ставлять сьогодні народні депутати. Тому, будь ласка, ви свої претензії як член Регламентного комітету тим більше можете висловити на засіданні комітету, а просто огульно говорити немає потреби. Олександр Сергійович, відповідь за вами.
Уважаемый Сергей Владимирович, уважаемые коллеги! Мы вчера этот вопрос на заседании комитета, я не слукавлю, если скажу, что рассматривали около часа и возвращались 2 раза к рассмотрению этого вопроса. Более того, по просьбам депутатов наших коллег, которые обращались здесь в зале, в том числе ко мне, как к председателю Регламентного комитета, мы на прошлой неделе еще обратились с просьбой ко всем членам Регламентного комитета рассмотреть данный вопрос и подготовить к понедельнику проект решения по той ситуации, которая возникла у нас в зале. Данный проект решения был подготовлен и вчера рассмотрен очень скрупулезно всеми народными депутатами, которые входят в Регламентный комитет. Более того, я утверждаю, что то решение Регламентного комитета, которое я озвучил, оно принято единогласно. При участии всех представителей политических сил, которые присутствовали на заседании Регламентного комитета. Спасибо.
Сідайте, будь ласка. Є потреба обговорювати це питання? Якщо будете обговорювати це питання, тоді я не маю права більше продовжувати засідання, бо ми 15 хвилин використали. Я просив би, давайте ми проголосуємо цей документ, він абсолютно зрозумілий. Я прошу! Наполягаєте на виступах? Запишіться хто хоче виступати і після перерви буде виступати. Після перерви буде відведено 10 хвилин на виступи з цього приводу. Першим виступатиме Кравчук, Сулковський, Логвиненко, Боднар і хто там ще встигне виступити. 10 хвилин на обговорення. Пленарне засідання продовжиться о 12.45.
Продовжується засідання. Прошу зайняти місця депутатів. Записалися на виступи депутати, у нас є 10 хвилин на обговорення. Будь ласка, слово Потімков має Сергій Юрійович, "Блок Юлії Тимошенко". За ним виступатиме Оніщук. Сергій Юрійович, ви можете із трибуни виступати. Сасу? Будь ласка, Сас має слово замість Потімкова, прошу.
Дякую. Депутат Сас, фракція "Блоку Юлії Тимошенко". Шановний пане головуючий, шановні колеги народні депутати! Проект постанови, внесений народним депутатом Мартинюком, варто сьогодні на це звертати увагу, внесений Мартинюком та іншими народними депутатами до розгляду, розглядається з грубим порушенням вимог Регламенту Верховної Ради України. Зокрема, частини першої статті, частини третьої статті 88: проект постанови в комітеті попередньо не розглядався. Відповідно висновок комітету щодо доцільності включення його до порядку денного не приймався. Частини другої статті 91 щодо включення питання до порядку денного за відсутності висновку комітету, щодо доцільності включення до порядку денного. Частини другої статті 98, відсутній висновок Науково-експертного управління. Частини першої статті 107 Регламенту, відповідно до якої матеріали до розгляду комітету, висновку комітету, роздаються не пізніше як за 7 днів до розгляду питання на засіданні Верховної Ради. Вчора на засіданні в даному контексті виникла полеміка щодо можливості розгляду питання сьогодні. Я абсолютно стверджую, посилаючись на норми Регламенту, зокрема, на вимоги статті 68, частини 14, пункт другий, відповідно до якої чітко виписані повноваження Верховної Ради, яка може, Погоджувальної ради, яка може вносити на засідання Погоджувальної ради лише пропозиції до порядку денного. І відповідно до вимог статті 22 частини 3 Регламенту схвалений Погоджувальною радою проект порядку денного сесії Верховної Ради за пропозицією Голови Верховної Ради виноситься на затвердження Верховної Ради. Я от тримаю в руках порядок денний сесії Верховної Ради, другої сесії, в даному переліку законопроекту, який сьогодні розглядається, немає. Що стосується. Є вимога частини 5 статті 46 Регламенту Верховної Ради України, відповідно до якої рішення Верховної Ради щодо проектів законів, постанов, інших актів Верховної Ради приймається лише з питань, включених до порядку денного пленарних засідань Верховної Ради до початку пленарного засідання. І ця норма Регламенту порушена. Тому слід констатувати, що законопроект, який розглядається, не включений до порядку денного, він не може розглядатися сьогодні, і рішення стовно нього прийматися не може. Що стосується суті проекту, внесеного проекту. Зняття кількісного обмеження народних депутатів для формування депутатських фракцій, це є абсурд, тому що така норма існувала в попередніх регламентах. Вона була 25 у другому скликанні, була 15 у попередніх скликаннях. Такі норми є в інших регламентах інших країн світу. Є неузгодження законопроекту із вимогами частини 6 статті 83 Конституції. Запропонована зміна, пропонується надати право позафракційним депутатам.
Хай закінчить думку. Ви б краще зосередилися на змісті, а ви почали шельмувати Головуючого і витратили час на це. Будь ласка.
Олександр Олександрович, я нікого не шельмую. Я як член регламентного комітету доповідаю вам вимоги Регламенту, якого повинні дотримуватися в тому числі і ви. З огляду на порушення, грубі порушення Регламенту, Конституції України фракція Блоку Юлії Тимошенко не буде підтримувати зазначений проект, а в разі його прийняття залишає за собою право звернутися до Конституційного Суду щодо конституційності прийнятих змін. Дякую.
Будь ласка, слово має Оніщук. За ним – Сулковський.
Вельмишановний Голово, шановні народні депутати. Насправді це правильно було прийнято рішення, щоб ми продовжили обговорення, адже йдеться про те, що це внесення змін до парламентської конституції: саме таке значення має Регламент для нас з вами народних депутатів. Стосовно суті самого законопроекту. Шановні колеги, треба очевидно відкинути ідеологічні нашарування і особисті якісь там пристрасті і бути відвертими, що стаття 59-та, у зв’язку з запровадженням пропорційної системи виборів в Україні і переходом до парламентсько-президентської форми правління, втратила будь-яке регулятивне навантаження. І я вам зауважу, що чисельність фракцій тепер у парламенті визначає виборець за результатами виборів і рішення Центральної виборчої комісії. І немає ніякого значення, у якій чисельності партія відповідно до порогу, який встановлюється Законом України „Про вибори народних депутатів”, набирає і стає членом власне парламентської сім’ї. Тому я підтримую якраз у цій частині законодавчу ініціативу наших колег, які пропонують статтю 59-ту Регламенту вилучити. Я вам наведу навіть приклад, який засвідчує про те, що вона дійсно не є коректною сьогодні. Якщо ми станемо на точку зору, що зменшення хоча би на одного народного депутата чисельності фракцій порівняно рішення ЦВК за результатами виборів означає, що фракція не може бути сформована, то це в рівній мірі відноситься і до комуністів, і до найбільшої фракції. Але це є нонсенсом, коли народний депутат, один народний депутат залишає фракцію, і суб’єкт виборчого процесу, якого громадяни уповноважили від його імені здійснювати законодавчу функцію, як такий ліквідується. Що стосується більш суттєво складнішої, а, прямо скажемо, неможливою є пропозиція тих же наших колег, які внесли цей законопроект, яка стосується статті 61-ї. Яка допускає, що суб’єктом коаліції, наголошую, суб’єктом може бути особисто народний депутат. Шановні колеги, частина шостої статті 83-ї прямо говорить, що коаліція формується депутатськими фракціями. Не народними депутатами, які ввійшли до складу фракцій, а депутатськими фракціями. Іншими словами, право на формування коаліції мають лише ті народні депутати, які є фракційними і фракції яких уклали угоду про створення коаліції чи, якщо фракція є великою за чисельністю. Відтак підтримати положення зміни частини четвертої, доповнити частини четвертої 61 статті Регламенту неможливо, тому що це буде якраз неконституційне положення. Ми не можемо зберегти болячку, вибачте за такий народний термін, якою ми хворіли до запровадження парламентсько-президентської форми правління, коли депутати мігрували, коли хотіли, купували їх чи вони самі на це погоджувалися і маємо, в кінці-кінців, чітко в правовому полі визначити такі.
Спасибі. Слово має Сулковський. Прошу. Дайте слово з місця. Дайте можливість висловитися з місця депутату Сулковському. Хвилинку. А, він передав Кисельову? Будь ласка.
Шановні народні депутати, у зв’язку з тим, що в залі Верховної Ради ще до початку обговорення цього питання виникла суперечка, це є додатковим свідченням того, що має місце проблема, яку ми маємо вирішити. Як один з ініціаторів і співавторів проекту постанови про внесення змін до Регламенту, я був прикро вражений, коли вчора на засіданні комітету, і про це говорив і шановний мій колега Сас, представники однієї фракції з нашого комітету робили все можливе, щоб не дати прийняти постанову з цього питання. Дві години двадцять хвилин ішла, як кажуть, бодяга про те, щоб любим чином не дати прийняти постанову. І я радий тому, що в кінці-кінців, слава Богу, здоровий глузд взяв верх. І, підкреслюю, одноголосно було проголосовано рішення з цього питання. Життя весь час вносить свої корективи і вчора була фракція у повному складі, сьогодні, як кажуть, фракція виключила своїх членів. І нам треба визначити статус цих депутатів, які виключені із фракції. Ні Конституцією, ні Регламентом діючим не забороняється створювати депутатські групи, але для цього ми повинні визначити, який правовий статус депутатів, які виключені з фракції, як позафракційних і дозволити їм в разі подачі ними особистої заяви приєднатися до складу діючої парламентської коаліції, або ж опозиції. Тому я, враховуючи все вищевикладене, прошу підтримати запропонований проект постанови про внесення змін до Регламенту і проголосувати його в цілому. Дякую за увагу.
Слово має Кузьменко, прошу.
Сергій Кузьменко, фракція Соціалістичної партії України. Я був, відверто кажучи, прикро вражений виступом колеги Саса, коли він почав свій виступ з того, що в порядку денному немає. Я дуже радив би затверджений нами порядок денний відкрити на сьомій сторінці, дев’ятий зверху проект 2080. Тобто, якщо щось стверджуєш, то треба спочатку подивитись документ, а потім робити якісь твердження. Це перше. Друге. Я хотів би сказати, що коли говорять: „зараз не можна, бо це буде суб’єкт коаліції”. Ніхто нічого про суб’єкта коаліції в цьому документі не говорить. Підпис особисто народного депутата говорить лише про те, що він підтримує цю коаліцію і як депутат входить до її складу. А створюють коаліцію і суб’єктами коаліції є фракції, і це записано в Конституції. І ніяка наша постанова з цього приводу Конституцію змінити не може. І останнє. Дуже цікаво було чути і відверто кажучи трошки страшно було, що ці люди відповідали за національну безпеку України, коли стверджують, що треба мати на увазі найменшу фракцію, яка є у Верховній Раді. Якщо не читаються документи, то, взагалі, про що йде мова? Тут же абсолютно чітко сказано, в діючій редакції Регламенту 59 статті в першій частині: відповідної політичної партії, блоку. Тобто, не взагалі, найменшої партії чи найменшої фракції, а відповідної. Тому всі ці розмови, що треба орієнтуватися на найменшу фракцію - це дурниці. Не можна, на мій погляд, не залишити невизначеним, і я погоджуюсь з Головою Верховної Ради, на мінімальну чисельність фракції. Тому що цілий ряд суб’єктів сьогодні, цілий ряд фракцій мають в своєму складі кілька партій, які входили, як партії з самостійними партіями входили в блоки. І таким чином не визначивши мінімальну чисельність фракції, ми можемо прийти до створення фракцій з 3-х чоловік, чи з 2-х чоловік – це ненормально і неправильно. В попередніх Регламентах норма про мінімальну чисельність фракції була і є повна необхідність її опрацювати. Дійсно, якщо одна особа виключена з фракції чи фракція зменшилася на одного чоловіка – це не підстава розпускати фракцію. Це неправильно - застаріла норма Регламенту, її треба змінити. Але залишити невизначеною мінімальну чисельність фракції, абсолютно неправильно, бо це може привести до повного змішання між волевиявлення виборців і тим, що насправді, буде у Верховній Раді. Дякую.
Будь ласка, слово. А, ми вже вичерпали Регламент? Тому я оголошую про те, що ми закінчили обговорення цього питання. Ще також нагадую, що в плані законодавчих робіт, які ми затвердили, цей проект передбачений, номер 2080 на сторінці 7, про що сказав Сергій Кузьменко. Рішення комітету з цього приводу теж позитивно прийнято. Я розумію, що тут є певна колізія, виникає. Але вона стосується і більшості, тобто коаліції, і опозиції. Ви зверніть увагу на те, що наміри про створення широкої опозиції з представників різних фракцій вже оголошувалися тут в сесійному залі, в тому числі депутатами, які входять у фракції, що входять до більшості, до коаліції. Тому, очевидно, треба врегулювати статус тих депутатів, які принаймні, виключені з фракції, щоб вони мали підстави вирішувати далі свою долю. Якщо буде з цього приводу якась дискусійна ситуація, тоді Конституційний Суд зможе висловитися з цього приводу і сказати, то можна, чи не можна. Я особисто вважаю, що фракції є суб’єктами створення коаліції, чи опозиції і саме в такому контексті треба читати норму Конституції. А щодо окремих депутатів, то вони могли б бути позафракційними, а потім шляхом голосування визначати своє ставлення до тих, чи інших проектів, не порушуючи можливість створення тієї фракції, яка визначена результатами виборів. Тим не менше, проект вам розданий і оскільки рівні права тут передбачаються для всіх тих, хто стане позафракційним і ліквідовується стаття 59 в першій частині, яка сьогодні викликає різні тлумачення і дискусії цього приводу. Ми її просто знімаємо, як непотрібну, а це передбачається у нас у першому пункті проекту постанови. А далі говориться про те, що ті, хто виключені, можуть набувати статусу позафракційних, а далі вирішити свою долю на основі заяви: чи він хоче бути у коаліції, чи буде в опозиції – то його право. Проте, якщо будуть якісь сумніви з цього приводу від депутатів, є процедура звертання до Конституційного Суду і він визначиться з цього приводу. Я прошу проголосувати за основу цей проект з поправкою „чи опозицію” в пункті чотири. Будь ласка. [[13:05:10]] За-244 За основу прийнято. В цілому можна проголосувати? Не можна в цілому. Я прошу. Хвилиночку. Є пропозиція проголосувати в цілому. Є депутати, які заперечують це. Будь ласка, п’ять хвилин на обґрунтування своєї позиції. Будь ласка, запишіться.
Логвиненко, прошу.
Слово прошу передати Сергію Володимировичу Сасу.
Дякую. Дякую. Шановні народні депутати, народний депутат Сас, фракція Блоку Юлії Тимошенко. Я хочу звернути увагу Головуючого, що як правильно доповідав голова комітету, комітет підтримав проект постанови про внесення змін до Регламенту. Тільки в частині. А в іншій частині – рекомендував доопрацювати авторам цей законопроект. Що стосується не тлумачень, а норми Регламенту, то я хочу наголосити, що відповідно до 97 статті Регламенту Верховної Ради України за рішенням Верховної Ради допускається остаточне прийняття проекту відразу після першого чи другого читання, якщо законопроект визнано таким, що не потребує доопрацювання. І якщо до цього змісту не внесено пропозицій народних депутатів. Тому не.
Будь ласка, Макієнко.
Прошу передати слово Яворівському.
Будь ласка.
Володимир Яворівський, Блок Юлії Тимошенко. Шановний Олександре Олександровичу, шановні колеги. Олександре Олександровичу, ви знаєте, що впродовж багатьох парламентських років діє золоте наше правило про те, що є законопроекти, які підтримуються одностайно і ми тут же ставимо голосування в цілому. Якщо є зауваження депутатів, як правило, ми залишаємо для цього і впроваджено наше друге читання. А зараз проти цього фактично виступає ціла фракція. І останнє. Я вчора на Погоджувальній раді запропонував, зараз хочу просто озвучити. Я би запропонував для депутатів-перебіжчиків, які перешли з однієї фракції в іншу, посадити їх в окрему ложу, написати: „VIP-персони” і носити їм пиво туди. Гроші у них на це є.
Володимире Олександровичу, ми окремо розглянемо вашу пропозицію, добре? Але вона настільки така контраверсійна, що треба бути обережним, вносячи таку пропозицію, особливо окремим депутатам. Чубаров, будь ласка.
Прошу передати слово Ляшку, народному депутату.
Будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, я хочу звернути вашу увагу на те, що з 19 членів в Регламентному комітеті 10 представляють фракцію „Регіонів”, тобто, більшість. І ця більшість, у в тому числі, і ми разом з ними, голосували вчора за рішення комітету, яким підтримано лише зміни до статті 59 частини 4. В іншому запропоновано авторам законопроекту доопрацювати його. Тому не потрібно вводити в оману людей, що комітет повністю підтримав цю постанову. Тільки в частині статті 59 частини 4. Усе інше потребує доопрацювання. Оскільки там є моменти, які не узгоджуються з вимогами Конституції. Дякую.
Ну, будь ласка, тут доповідав голова комітету. Яким чином можна було після його доповіді ще ввести в оману людей, коли він про це все сказав? Всім все ясно. Я прошу вас, якщо ви не були, не слухали його, то тоді не вважайте, що це омана людей. Будь ласка, ще Білорус хоче висловитись з цього приводу. Прошу.
Прошу передати слово Сасу Сергію Володимировичу.
Будь ласка, Сергію Володимировичу.
Шановні колеги, я хотів звернути увагу присутніх на наступну обставину. Так, комітет розглядав питання і голова комітету доповів по суті правильно. Але я акцентував увагу на те, що той висновок, який був ухвалений Комітетом з питань Регламенту, розповсюджений серед народних депутатів у скороченому вигляді і не відповідає тому, що приймав учора Регламентний комітет. Я думаю, що і це є обставиною для того, щоб сьогодні питання не розглядати. Я вже про це говорив. Тому на виконання вимог Регламенту, частини четвертої статті 97 прошу виконувати норму Регламенту. Дякую.
Добре. І ще Кирильчук висловиться з цього приводу також.
Прошу передати Андрію Шкілю.
Або Шкіль.
Дякую, Євгене Івановичу. Я хотів би наголосити на тому, що, в принципі, ми можемо обговорювати, ще продовжити обговорення цього законопроекту, але поза як ведеться мова, що приймати його в цілому чи ні. Є нормативи, якими користувалося попереднє керівництво Верховної Ради, за що йому можна висловити зараз подякую, тому що попри всі складні моменти, є речі через які не переступалося. Зараз можна через це переступити. Зараз можна переступити через все, в принципі. Але правильним було б відкласти голосування в цілому за цей законопроект, доопрацювати. Не те, що завжди так було, зараз все може бути по-інакшому, тому що мораль, право, все закінчилося. Але хоча б в цьому короткому, маленькому аспекті давайте дотримаємося простої звичної логіки, давайте не будемо перетворювати парламент на фабрику зі штампування вигідних комусь законів, парламент перетворювати на знущання над окремими депутатами чи цілими фракціями. Давайте приймемо рішення таким чином, як приймали завжди. Дякую.
Є пропозиція комітету доопрацювати цей проект з врахуванням обговорення. Тому я пропоную поставити на голосування термін: до п’ятниці доопрацювати цей проект з врахуванням обговорення і думкою комітету. Ставлю на голосування цю пропозицію. Будь ласка. До п’ятниці. [[13:12:32]] За-225 Рішення не прийнято. Тому називайте другу дату. Я ще раз прошу, ми голосуємо тільки одну пропозицію про дату розгляду остаточну цього документу. Я прошу, заспокойтеся. До наступного вівторка? Давайте до наступного вівторка. Хто за цю пропозицію, прошу проголосувати доручення. Я прошу вас, до наступного вівторка, ставлю на голосування. Будь ласка, йде голосування. [[13:13:19]] За-242 Рішення прийнято. Спасибі. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про планування і забудову територій" [[щодо містобудування]]. Це розгляд питання в другому читанні і доповідає з цього приводу перший заступник голови Комітету з питань будівництва, містобудування і житлово-комунального господарства Берташ Василь Михайлович. Прошу. Я прошу депутата, будь ласка, не сперечайтеся! Або сядьте поряд, але не кричить на весь зал, щоб я не чув, що ви один одного ображаєте, будь ласка!
Шановний Голово, шановні колег народні депутати! У лютому поточного року Верховною Радою було прийнято за основу проект Закону України „Про внесення змін до Закону України „Про планування і забудову територій”. Номер реєстру 0945. Внесений Кабінетом Міністрів України. Добре відомо, що існуюча законодавча і нормативна база, яка врегульовує надання дозвільної документації та розміщення і будівництво об’єктів містобудування в достатній мірі не забезпечує привабливого інвестиційного клімату в економіці населених пунктів через свою довготривалість, непрозорість, дублювання багатьох питань. Сьогодні окреме питання надання дозвільної документації і на будівництво, погодження вибору земельної ділянки, надання вихідних даних, погодження землевпорядної та проектної документації окремими органами державного нагляду визначено більш, ніж у 15 законах України та 25 нормативно-правових актах, прийнятих у різний час і до сьогодні не узгоджених між собою. Окремі служби беруть участь у розгляді і погодженні передпроектної, проектної та землевпорядної технічної документації до шести разів. В першу чергу, це стосується процедур вибору та відведення земельних ділянок, наявності відомчих експертиз, надання комунальними підприємствами технічних умов на підключення до інженерних мереж. Законопроект 0945, який ми сьогодні розглядаємо, фактично є першим кроком у спрощенні процедур надання дозволу на будівництво. Надання вихідних даних для проектування об’єктів містобудування у створенні належних умов для запровадження в практику управління містобудування місцевих правил забудови населених пунктів. За час, що минув, жодних зауважень та пропозицій від народних депутатів до комітету не надходило. В той же час, Головне юридичне управління вважає, що визначені законопроектом повноваження Київської міської державної адміністрації та виконавчого органу уповноваженому на. Севастопольською міською радою щодо надання дозволів на будівництво об’єктів суперечить Закону України „Про місцеве самоврядування в Україні” та пункту 10 перехідних положень Конституції України. Ми погоджуємося із цим зауваженням і просимо вас, шановні колеги, надати дозвіл на вилучення частини 1 статті 24 із законопроекту. На цьому наполягає Головне юридичне управління.
Василь Михайлович, оскільки ви депутат новий, я пояснюю, що ми в другому читанні розглядаємо постатейно проект. В зв’язку з тим, що це документ розглядався давно вже, у лютому місяці ще, тому ваша інформація загалом слушна, але розглядати його треба постатейно. Тому ви стоїте на трибуні. Якщо буде виникати потреба у депутатів з’ясувати позицію комітету щодо цього, щодо того чи іншого пункту, ви будете давати коментар. А я називаю зараз по пунктах. Відносно заголовку, він не змінився і у першому, вірніше, в третьому пункті пропозицій викладається вона таким чином: внести до Закону про планування і забудову території відомості Верховної Ради такий-то номер документу в статті 24. Ось перша поправка. У частині першій слова: „Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій у разі делегування їм таких повноважень відповідними радами”, - замінити словами: „Київської міської державної адміністрації та виконавчого органу, уповноваженого на те Севастопольською міською радою”. Зауважень тут не було щодо цього пункту. Є потреба вести дискусію? Немає. Другий пункт. Друге речення частини третьої після слів „визначається регіональними” доповнити словами: „та, або місцевими”. Мова йде про ради. Третій пункт. У частині десятій слова „регіональними та місцевими” замінити словами: „регіональними та, або місцевими”. Теж не було заперечень ніяких ні в кого. Редакційна правка внесена в наступних зауваженнях. У частині першій статті 26 слова „регіональних та місцевих” замінити словами „регіональних та, або місцевих”, і слова „вихідні дані на проектування” замінити словами „інші вихідні дані на проектування”. Це редакційна правка, вона не змінює суті пропозиції. У статті 27 частину першу викласти в такій редакції: „Фізичні та юридичні особи, які отримали дозвіл на будівництво об’єкта містобудування, або юридичні особи, які отримали рішення сільської, селищної, міської ради чи уповноваженого на те виконавчого органу про погодження місця розташування об’єкта, мають право на одержання вихідних даних на проектування цього об’єкта та здійснення проектно-вишукувальних робіт”. Цього пункту раніше не було. І редакційна правка в другій частині цієї ж статті. Доповнити пропозицією такого змісту: „Для проектування об’єктів, що згідно із статтею 22 цього закону визначені як переважні види забудови в межах окремої зони, замість архітектурно-планувального завдання як вихідні дані використовуються єдині умови і обмеження забудови земельних ділянок, визначені місцевими правилами забудови”. Теж не було зауважень з боку суб’єктів законодавчого процесу. І частину третю доповнити реченням такого змісту: „У технічних умовах не допускається дублювання положень державних норм, стандартів і правил”. А у Прикінцевих положеннях також редакційна правка, стосовно того, що цей закон набирає чинності з дня його опублікування. І друге. Кабінет Міністрів повинен протягом 6 місяців з дня набрання чинності цим Законом подати на розгляд Верховної Ради України пропозиції щодо приведення Законів України у відповідність із цим Законом. Себто до всього, система законодавства, яка регулює правовідносини у сфері забудови. Оскільки, до проекту, який внесений на друге читання, до жодного пункту не було зауважень, то в мене є підстави ставити цей Закон на голосування в цілому, якщо немає з вашого боку заперечень. Немає заперечень? Немає. Тому я проект Закону, реєстраційний номер 0945 „Про внесення змін до Закону про планування, забудову території щодо містобудування” ставлю на голосування як документ Верховної Ради. Спасибі. [[13:21:35]] „За” проголосували 353 депутати, дякую вам. Рішення прийнято. Тепер у нас у плані на сьогодні і в тому плані, що в вас є на руках передбачається розгляд питань за скороченою процедурою. На це треба згоду парламенту. І тому я ставлю на голосування пропозицію про проведення розгляду наступних питань, в вас вони є в плані, за скороченою процедурою. Це пропозиція погоджувальної ради, ставлю на голосування. [[13:22:24]] За-306 Вибачте, рішення прийнято 306 голосами. Розглядається в такій процедурі Проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо максимального розміру заробітної плати, на яку нараховуються страхові внески]]. Доповідає Петро Степанович Цибенко, будь ласка, голова комітету.
Шановні колеги, шановні громадяни України. Серед найбільш гострих соціальних проблем, які є у громадян України існує проблема рівня пенсійного забезпечення. Останнім часом певні зрушення там відбулися, але, тим не менше, принципово на рівень пенсійного забезпечення України воно не вплинуло. Якщо звернути увагу на те, які відбуваються події зараз з точки зору зростання, темпів зростання тарифів і цін на житлово-комунальні послуги, то зрозуміло, що рівень пенсійного забезпечення має бути приведений у відповідність до рівня цін і тарифів, які відбуваються сьогодні. Я дуже уважно проаналізував, ми з вами не так давно вийшли із виборчої кампанії. Я дуже уважно проаналізував програмні положення всіх політичних сил, які йшли на вибори. І я з задоволенням констатував, що, практично, всі політичні сили декларували готовність і необхідність підняття загального рівня пенсійного забезпечення, і це мене як голову комітету у справах пенсіонерів, ветеранів війни та інвалідів, звичайно, радує. Тому я вважаю, що той проект, який зараз поданий мною, містить в собі якраз необхідність виконання оцього завдання. Мова йде про необхідність суттєвого поліпшення рівня пенсійного забезпечення. Що сьогодні заважає цій проблемі? Задля того, щоб підвищити, суттєво підвищити, ще раз наголошую, рівень пенсійного забезпечення, нам необхідно внести зміни до законів, які б сприяли наповненню бюджету Пенсійного фонду. Тобто, вирішення цієї проблеми без суттєвого поповнення бюджету Пенсійного фонду неможливе. А що сьогодні заважає наповнювати бюджет Пенсійного фонду? Цьому заважає та обставина, що сьогодні відрахування до Пенсійного фонду робляться з максимальної суми усім середніх заробітних плат або останнім рішенням. останнім Державним бюджетом України це 10 прожиткових мінімумів працюючих. Тобто мова йде про те, що ця сума складає біля 5 тисяч гривень. Все останнє в заробітній платі громадян України, які отримують достатньо високу заробітну плату, відрахуваннями до Пенсійного фонду не обкладаються. Тобто мова йде про те, що існує певна дискримінація. У цій проблемі є два аспекти. По-перше, морально-етичний аспект, який полягає у тому, що людина, яка отримує 200, 300, 500 гривень заробітної плати, сплачує відрахування до Пенсійного фонду з кожної заробленої копійки. Що стосується тієї категорії громадян, які отримують високу заробітну або надвисоку заробітну плату, то вони сплачують лише з 5 тисяч, а з останньої суми відрахування не сплачуються. Але є і другий бік цієї проблеми, який полягає у тому, що, цей бік я назвав би так: фінансово-економічний. Який полягає в тому, що сьогодні у цьому році офіційно дефіцит бюджету Пенсійного фонду складає 7,3 мільярда гривень. А це означає, що задля того, щоб кожний громадянин вчасно отримав ту пенсію, яку він отримує, відповідні кошти мають перерахуватися із Державного бюджету до бюджету Пенсійного фонду. Я думаю, що це не найкращий спосіб використання коштів Державного бюджету. Ось чому я вніс проект змін до закону, яким передбачається, що відрахування до бюджету Пенсійного фонду мають здійснюватися з усієї, наголошую, з усієї заробітної плати працюючого громадянина. До речі, хотів би наголосити ще на одній обставині. Сьогодні уже і в одному із законів нашої законодавчої бази, яка регулює пенсійне забезпечення, така норма є. Я хотів би сказати, звертаючись до своїх колег народних депутатів про те, що Верховна Рада України попереднього скликання внесли зміни до статті 20-ї Закону про статус народного депутата України, яким передбачено, що з першого січня 2007 року по цьому закону народні депутати України будуть перераховувати до Пенсійного фонду України відрахування з усієї суми заробітної плати. Якщо ми в інші закони цю зміну не вносимо, у нас виникає певна законодавча колізія: в одному законі така норма, в інших законах – норма інша. Тому я просив би шановних колег підтримати проект закону щодо сплати внесків до Пенсійного фонду з усієї суми заробітної плати. Фракція комуністів готова цей законопроект підтримувати. Я просив би інших колег з інших фракцій підтримати цей законопроект. Дякую.
Спасибі. Чи є запитання до доповідача? Є запитання? Запишіться, будь ласка. А, це ж скорочена процедура, тут 2 - „за”, 2 - „проти”. Але так, одну хвилиночку. Все одно, запитання 5 хвилин давайте. Запишіться, будь ласка, 5 хвилин на запитання. Лаконічні, по суті запитання. Будь ласка, Томенко. Микола Володимирович.
Шановні колеги, прошу передати слово моїй колезі, Людмилі Денісовій.
Будь ласка.
Не хотят. Денисова Людмила Леонтьевна, фракция, блок, фракция Блока Юлии Тимошенко. Будьте добры, скажите, пожалуйста, вот вы, выступая на трибуне, все время говорили об одной стороне только вопроса, о тех взносах, которые поступят в Пенсионный фонд. А как же быть, что эта норма, которую вы сегодня предлагаете принять народным депутатам, повлечет за собой тенизацию заработной платы? Спасибо.
Дякую вам за запитання. Ви знаєте, я казки про те, що ця норма запроваджена задля того, щоб виманити з тіні якісь гроші, чую вже протягом кількох років. Виманюємо, виманюємо з тіні, а вони як не йшли, так і не йдуть. Тому, шановні колеги, я дуже просив би, розумієте, про те, що ціна питання надзвичайно висока. Я маю на увазі рівень пенсійного забезпечення найбільш знедоленої частини громадян України. Тому я просив би, я розумію, що, мабуть, є якась доля правди і в тому запитанні, яке задала шановна моя колега, але я все-таки вважаю, що та проблема, яку я пропоную вирішити, а це проблема рівня пенсійного забезпечення найбільш знедолених громадян України, вона все-таки варта того, щоб ми сьогодні почали, принаймні, рух в цьому напрямку. Дякую.
Будь ласка, Садовий.
Дякую. Микола Садовий, фракція Соціалістичної партії України. Мені здається, що необхідно законопроект відправити на доопрацювання у зв’язку з тим, що він не вирішує докорінно проблему. Справа в тому, що потрібно в цьому випадку, якщо його приймати зняти обмеження і на розміри заробітної плати. В тому випадку таке можливе і буде доцільне. Мається на увазі на нарахування на пенсію. Тоді такий крок буде позитивним і буде враховувати всі прошарки нашого населення і буде справедливим до всіх прошарків населення, який би соціальний і економічний стан вони не займали.
Дякую за запитання. Власне кажучи, Верховна Рада України може прийняти будь-яке рішення і в тому числі і те рішення, яке ви запропонували. Але, як автор законопроекту я сам собі задаю запитання і не знаю, що на нього відповісти, а в якому ж напрямку його, цей конкретний законопроект, доопрацьовувати. Тобто мова йде абсолютно зрозуміла в процесі підготовки до другого читання можна доопрацьовувати в будь-якому напрямку. Але я вважаю, що все-таки, головне в цьому документі це сама ідея зняття обмеження щодо розміру тієї суми з якої справляються внески до Пенсійного фонду. Я пропоную зняти ці обмеження. Дякую.
Сухий.
Дякую. Ярослав Сухий, Запоріжжя, Партія регіонів. Шановний Петро Степанович! Задайте сам собі питання і сам собі дайте відповідь, в чиїх інтересах написаний цей законопроект? Якщо рівень пенсійного забезпечення буде залежати від платежів, то ті, що отримують 20 чи 30 тисяч гривень будуть отримувати і вище пенсію, а ті що мають 400 гривень будуть отримувати маленьку пенсію. І ви знаєте прекрасно рекомендацію, в зв’язку з тим, щоб не допускати такої дискримінації, рішення Міжнародної організації праці про забезпечення розумного співвідношення між мінімальною і максимальної зарплатою. Чи не здається вам, що майбутнє пенсійного забезпечення не в цьому штучному нагнітанні пристрасті, а в тому, щоб збільшувати робочі місця і ставити нормальну заробітну плату, яка би давала можливість відраховувати до пенсійного фонду, і забезпечувала при виході на пенсію тих людей, які її заробили. А в даному випадку ваш законопроект буде працювати тільки на багатих людей.
Дякую, за запитання, Ярославе Михайлович. Я все-таки не вважаю, що я штучно ставлю проблему. Проблема в суспільстві рівня пенсійного забезпечення існує і ви про це дуже добре знаєте. Якщо ви вважаєте, що нині існуюча ситуація при якій, скажімо, для нарахування пенсії береться одна сума, а відрахування до пенсійного фонду сплачується з іншої суми, якщо ви вважаєте цю ситуацію більш справедливою, ми тоді по-різному оцінюємо цю ситуацію. Тобто мова йде про те, що я вважаю, соціально, ще раз підкреслюю несправедливим ту обставину, що працівник, абсолютна більшість громадян України сплачують внески з усієї заробітної плати, а люди, які отримують значно більш високу заробітну плату лише з її частини.
Ясно. Будь ласка, Безпалий останнє запитання.
Дякую. Перше запитання в мене таке, що ясно тут уже з попередніх запитань виплило, що це йдеться про необмежено високі пенсії, якраз не для бідних, а для більш багатих? Але такі закони, які ведуть до витрат додаткових з пенсійного фонду, до надходжень, до витрат з бюджету мають бути фінансові обґрунтування. Тому в мене питання я думаю, може і до керівництва Верховної Ради. Чому був прийнятий і розглядається законопроект без належного фінансового обґрунтування? Тому що це просто виходить художній свист. І друге запитання, яке щойно поставив представник правлячої партії, ви теж належите до правлячої коаліції. Скажіть, будь ласка, наскільки цей закон пророблявся, узгоджувався з урядом, з пенсійним фондом, з Міністерством соціальної політики, яка тут є позиція уряду і чому ви тоді, просто виходить, що якщо цей проект не узгоджений, не буде підтриманий, то де тут логіка тоді?
Дякую, Борис Якович. Я хочу сказати про те, що законопроект виносився мною ще раніше, в попередньому скликанні, я просто поновлював цей документ. І тому скажемо питання, хто до якої коаліції, або яку частину парламенту представляє сьогодні, зміна ситуації і відповідно змінилося ставлення когось до цього документу. Це відповідь на перше запитання. І що стосується другого запитання. Коли мова йде про видатки з бюджету, я розумію, про те, що має бути фінансово-економічне обґрунтування. Я ж намагаюся навпаки сприяти наповненню бюджету, а не витратам з бюджету і в цьому принципова різниця у підході до цієї ситуації. Дякую.
Спасибі, сідайте, будь ласка. У нас за процедурою скороченого розгляду питання є представники від двох фракцій, які підтримують цей проект і представники двох фракцій, які його не підтримують. Від комітету спочатку, вибачте мені, думка з цього приводу, будь ласка, Василь Григорович Хара.
Уважаемые коллеги, комитет по вопросам социальной политики и труду рассмотрел совсем недавно данный законопроект и принял решение рекомендовать Верховной Раде отправить его на доработку. Причины. Первое. Что бы мы не говорили, а есть реальная возможность, возможная тенизация зарплаты и об этом уже говорили и я не буду расшифровывать. Будут и проблемы в назначении пенсий, которые, я тоже не буду говорить, тем более, у нас пока не работает накопительная система и трудно вообще представить, куда эти деньги будут идти от того, кто будет платить такие взносы. Третье. Мы уже в прошлом созыве дважды рассматривали данный законопроект. К сожалению, Верховная Рада предыдущего созыва не приняла его и я понимаю, что не примет и в этом составе. Третье. Я думаю, что при наведении порядка, а мы постараемся это сделать с помощью Верховной Рады, грядущие изменения в увеличении этого предельного размера, с которого отчисляются взносы, вы знаете, по закону составляют семь средних зарплат. То по нынешним временам этот уровень с 4960, который на сегодняшний день существует, должен вырасти свыше 7000, - практически в два раза. Ну, и еще один аргумент. Мы не можем на него не ссылаться. Главное научно-экспертное управление считает, что его нужно отправить на доработку. Министерство финансов не принимает данный законопроект. Министерство экономики считает невозможным принятие ее. Министерство социальной политики и по труду считает, что ее нужно отправить на доработку. Министерство юстиции считает, что с многими нормами законодательными он не согласован, возражает. И Пенсионный фонд - принять ее в той форме, в которой он есть. Федерация профсоюзов Украины, все профсоюзы, существующие в Украине, также высказались, что в данном виде он не может принять. Возражает и Федерация работодателей Украины, которая считает, что это может привести к негативным экономическим и социальным последствиям. Поэтому я предлагаю отправить ее на доработку. Возможно вариант увеличения нормы, скажем, не 7 средняя заработная плата, а 10, или другие варианты. Но принять ее в том виде, в котором сегодня предлагают законопроект, наш комитет по вопросам социальной политики и труду считает невозможным. Поэтому я прошу вас поддержать решение комитета и отправить данный законопроект на доработку. Спасибо.
Дякую. Сідайте будь ласка. Хто буде за виступати, на підтримку, проголосуйте, запишіться. Так, виступатиме на підтримку Ткаченко і Бокий. Хто буде проти виступати, будь ласка запишіться. Будь ласка. Я ще раз повторюю, я роблю так, як передбачено Регламентом. Сухий, Білорус, - проти. Будь ласка, Ткаченко. Є Олександр Миколайович? Бокий Іван Сидорович, будь ласка. Сергій Матвієнков замість нього виступає. Передав вам голос? Зараз, будь ласка.
Матвиєнков, фракция Социалистической партии, город Мариуполь. Уважаемые коллеги, сегодня мы рассматриваем, я думаю, один из самых больных вопросов и в этом зале, и поза этим залом, я думаю, нет, не одного равнодушного человека, который мог бы относиться равнодушно к этой теме. Мы много говорили последнее время о пенсионном законодательстве и самый больной вопрос – это даже не ее величина, а та несправедливость, которая сегодня существует при распределении пенсий. Как объяснить человеку, который честно, добросовестно отработал всю свою жизнь сознательную и получает гроши, которыми он не может сегодня заплатить за коммунальные платежи, на которые он не может, практически, выживать. И поэтому много сегодня тем, еще раз подчеркиваю, можно цеплять в этом направлении, но одна из самых больных из них - пенсии до 1991 года. Абсолютно неузгоджена тема. Другие моменты. Предлагаемый законопроект, если говорить в отношении его. Мы говорим в отношении того, что попытаемся заткнуть дыру, которая возникает в Пенсионном фонде и тем самым увеличить выплаты пенсий. Давайте будем откровенными и честными. Данным законопроектом до конца в том виде, в котором он есть, мы не закроем дыру в Пенсионном фонде по одной простой причине, дефицит Пенсионного фонда заключается не потому, что не все платят, именно, так сказать, с высокой заработной платы. Дефицит заключает в другом, демографическая система, которая возникла в стране, и мы это прекрасно понимаем. О том, что количество людей, которое уходят сегодня на пенсию, гораздо выше, чем те люди, которые приходят сегодня в производстве. А у нас не действует пока еще, так сказать, накопительная система, а действует консолидированная система. Это тень, когда выплачивается заработная плата в конвертах, когда заработная плата проходит неучтенно. Мы сделали первый шаг, снизили подоходный налог. Мы не уменьшили начисление на заработную плату. Заработная плата продолжает играть в тени. Это фиксированный налог, то, что мы имеем сегодня по селу. Из 13 миллионов 6 миллионов проживает в селе. А мы собираем там только 10 процентов от потребности. И ряд других моментов. Но мы этим законом, так сказать, до конца эти проблемы не решим и не пополним доходную часть бюджета. Но самое главное то, что хотелось вот бы, чтобы он сработал.
Сергію Анатолійовичу, так ви за чи проти, я ніяк не зрозумію? Дайте йому завершити думку, будь ласка.
Я прошу прощения, просто не рассчитал, что не 3 минуты, а 2 минуты за скороченою процедуру. Мы предлагаем вариант, мы поддерживаем идею и предлагаем этот законопроект отправить на повторне перше читання с тем, чтобы мы совместно с правительством, совместно с комитетом создали комиссию и поработали более глобально, расширили проблему ту, которая нам сегодня предлагается.
Спасибі. Проблема настільки широка сьогодні, що вже далі розширювати не можна, треба вирішувати її. Будь ласка, Корж буде виступати проти, бо він висловився з цього приводу, а „за” - буде виступати депутат Борщевський. Прошу.
Уважаемые коллеги! Большинство присутствующих народных депутатов, партий, когда шли на выборы, в первую очередь, клялись верности вот тому, как понятно с оплатой, с зарплатой меньше 5 тысяч. И вот сегодня мы опять хотим вот эту несправедливость, когда человек получает до 5 тысяч, он должен полностью выплачивать Пенсионный фонд, а когда с 5 тысяч, 100 тысяч, ему идет амнистия, хотим ее законсервировать. Вот возражение по поводу тени. Так вопрос борьбы с тенью – это не законы, это должна работать прокуратура, милиция, соответствующие органы. Боясь тени, мы можем зарубить любой закон. И следующий момент. Вот тут говорили о том, что пенсия вообще-то отражает уровень зарплат. Так давайте мы все-таки и зарплаты, чтобы дифференциацию уменьшить, как ни в одном государстве нет, мы можем с помощью принятия этого закона. Поэтому я обращаюсь к вам и обращаюсь к нашим радиослушателям, чтобы они внимательно сейчас посмотрели за голосованием и определили, кто шел на выборы и врал, что он поддерживает, а кто и правду хочет улучшить их положение и увеличить степень справедливости в нашем обществе. Спасибо.
Будь ласка, проти хоче висловитися депутат Корж. Будь ласка. І Сухий. Висловляться вдвох. Так вони записалися. Вони з різних фракцій. Будь ласка, Корж говорить.
Дякую, Олександре Олександровичу. Прошу передати слово Денісовій Людмилі.
Будь ласка.
Добрый день. Денисова Людмила Леонтьевна, Автономная Республика Крым, «Блок Юлии Тимошенко». Считаю, что законопроект, который мы с вами рассматриваем, он не может быть принят по нескольким причинам. Первая и, на мой взгляд, самая главная, что данный проект является антисоциальным, поскольку он приведет к сокращению реальной заработной платы и к очередному витку тенизации заработной платы. Давайте подумаем о том, насколько сегодня у нас растет задолженность по заработной плате в Украине? Она составляет на сегодняшний день более чем миллиард сто миллионов гривен. И что характерно, 25 процентов этой задолженности принадлежит предприятиям Донецкой [[это четверть миллиарда]], Луганской, Днепропетровской областям. Так наверное, нужно сначала этим заниматься для того, чтобы повысить и уровень пенсии тем гражданам, которые на сегодняшний день получают пенсию, которую будут получать. Уровень тенизации заработной платы на сегодняшний день в Украине составляет 45-47 процентов. Мировой показатель – менее 10 процентов. И мы хотим этот показатель увеличить, если мы примем такое постановление, такой закон. Считаю, что данный проект нарушает права граждан и нарушает статью 22 Конституции Украины, которая предусматривает недопустимость сокращения льгот и прав граждан. А этот законопроект, он толкает на то, что действительно таких льгот будут лишены наши граждане. Вторая причина, по которой нельзя принимать этот закон, это то, что вообще-то эта норма устанавливается, ограничение максимального размера заработной платы, на которую начисляются страховые взносы, на сегодняшний день не теми статьями, которые пытаемся внести, а Законом о Госбюджете на 2006 год, статьей 77. И данный законопроект, безусловно, должен быть экономически обоснован и просчитаны финансовые риски. И на него должна быть обязательно.
Дякую. Виступить з цього приводу ще Сухий Ярослав Михайлович, будь ласка, і будемо приймати рішення.
Шановні народні депутати, я почну з кінця, з виступу шановного колеги із фракції комуністів. Я би попросив в цьому сесійному залі при обговоренні проектів соціально-політичного звучання не політиканствувати і не вішати ярликів, хто кому що обіцяв і хто зараз бреше. Виявляється тоді, що хтось один є істиною в останній інстанції. Я, наприклад, обіцяв реформувати пенсійне законодавство. Це не означає, що його можна зробити з кондачка. Проблема, яку ми зараз сьогодні розглядаємо, не є новою, вона в Європі давним-давно розв’язана. І з огляду на це і є рекомендація Міжнародної організації праці, рекомендація МОП. До речі, ті конвенції, які ми з вами в цьому залі ратифікували. Мова йде про розумне співвідношення мінімальної заробітної плати. Шановні колеги, чи ми колись в цьому сесійному залі говорили про реалізацію концепції реформування системи оплати праці? Не говоримо. Пенсії будемо ділити. Про наповнення законодавчим змістом стратегії боротьби з бідністю. Та все це залежить від заробітної плати, від реальних робочих місць. Дати нормальну роботу і людина сама знає як кому що відраховувати. Ви уявіть собі, якщо би цей законопроект почав працювати, яка політика роботодавця. Дуже йому цікаво боротися за високу заробітну плату, наприклад, якщо він буде в конфлікті з профспілками, і зараз він буде виплачувати їх в тіні. Чому? А порахуйте скільки, які відрахування будуть. Саме тому світова практика й говорить про те, що не можна цього робити. І ще одне. Я хочу підтримати колегу Людмилу Леонтіївну з нашого комітету, Денісову, скасування таких обмежень обов’язково призведе до зростання витрат Пенсійного фонду, бо пенсійна система наша солідарна. Ми не маємо накопичувальних, ні обов’язкових, ні добровільних. І буде те, що має бути: хто має високу зарплату, той буде мати ще більшу пенсію, бо ми ж персоніфікований облік маємо зараз. Слід вітати, безумовно, пропозицію шановного колеги Цибенка про те, що нам необхідно в цьому сесійному залі шукати шляхи вдосконалення пенсійного забезпечення наших людей.
Дякую. Будемо приймати рішення. Відповідно до Регламенту я зобов’язаний поставити спочатку пропозицію авторів законопроекту для голосування його в першому читанні. А якщо не буде одержана така підтримка, тоді будемо голосувати пропозицію комітету, який пропонує на повторне перше читання винести цей проект, після доопрацювання. Я ставлю на голосування першу пропозицію. Будь ласка, хто за те, щоб у першому читанні підтримати цей проект. [[13:51:20]] За-31 Рішення не підтримано. Тому. Ну, будь ласка, по фракціях. Обнародуйте, будь ласка. Я оголошу. Це Партія „Регіонів” – 3 чоловіки, Блок Тимошенко – 1, „Наша Україна” – 1, СПУ – 6, комуністів – 20. А тепер я ставлю на голосування, і прошу підтримати, пропозицію про перенесення цього питання на повторне перше читання після доопрацювання, так, як пропонує комітет. Будь ласка, ставлю на голосування. [[13:52:07]] За-233 Рішення прийнято. Я хотів би звернути вашу увагу на таку деталь. Тут широке поле для діяльності і авторів, і комітету. В зауваженнях, які надійшли, наприклад, від Міністерства фінансів, можливо, окремо було б вичленити, скажімо, депутатів, прокурорів тощо. Ми могли би тільки з цієї сторони підійти до справи і трішки доповнити наповнення бюджету. Але це питання теж не вирішить загальну проблему. Тому давайте її розглядати, ну, я би сказав так: предметніше, конкретніше, враховуючи всі при цьому необхідні речі. І те, що висловлював Ярослав Михайлович, я шкодую, що минуле скликання парламенту не підтримало проект Закону про співвідношення максимальних і середніх заробітних плат. Очевидно, треба це питання підготувати теж і включити для розгляду Верховною Радою. Слово має Сербін. Я чому так оголошую? Ми розглянули тільки що закон в другому читанні про розгляд законопроектів про внесення змін до Закону „Про планування забудови територій”. І так трапилося, що ми основний-то закон проголосували, а там ще було постанову до цього Закону. Юрій Сергійович, будь ласка, ідіть сюди, поясніть в чому суть проблеми? Це моя вина, я просто пропустив цю деталь. Прошу.
Шановні колеги, я вдячний за те, що ми прийняли Закон. А навіщо потрібна постанова? Верховна Рада минулого скликання прийняла рішення про об’єднання трьох Законів: 945, 945-1 і 945-2. Але ці 945-1 і 945-2 стосуються зовсім іншої концепції, яка зараз закінчується розробкою в комітеті. Для того, щоб закон, який ми проголосували вступив повноцінно в силу, потрібно зараз проголосувати постанову, яка є в вас на руках, яка розподіляє ці закони на 954 і на 945-1, і 945-2. Якщо є запитання – готовий відповісти.
Ну, я думаю, що тут все зрозуміло. У вас на руках проект цієї постанови є, я її ставлю на голосування, як рішення Верховної Ради. Будь ласка. [[13:54:56]] Рішення прийнято 335 голосами. По фракціях не наполягають – немає потреби. Проект Закону про внесення змін до Закону України „Про застосування амністії в Україні” у такому ж скороченому варіанті розглядається щодо приведення у відповідність норм закону до чинного кримінального законодавства. Доповідь з цього приводу робить Шкіль Андрій Васильович. І я, користуючись своїм правом Головуючого, на 15 хвилин продовжую засідання Верховної Ради, пленарне засідання. Будь ласка.
Дякую. Я хочу тільки наголосити на тому, що цей законопроект, він є тим, що не впроваджує амністію, я не хочу, щоб були криві тлумачення, а той, що регулює і вносить поправки до регламентуючого закону. У нас є закон про застосування амністії, він застарів у зв’язку з тим, що була прийнята низка нових кодексів і законів, і тому він приводить, цей законопроект приводить у відповідність з існуючим законодавством закон про застосування амністії. Тут, я думаю, достатньо чітко змальована, всі, хто прочитав, ознайомився, порівняльна таблиця, де достатньо зрозуміло викладені концепції зміни, і тобто я навіть не називаю це змінами. Це – приведення у відповідність з чинним законодавством існуючого закону. Я тільки хотів би наголосити, що не дивлячись ні на що, висновок, яке зробило Головне управління наше, Борденюк, за результатами розгляду у першому читанні законопроект пропонуємо прийняти за основу. Я хочу зазначити, це, в принципі, технічний законопроект, його треба приймати, поза як всі подальші, там, наприклад, закон про амністію, він не буде діяти у повному об’ємі, його треба буде тоді уже не приймати, або приймати в іншій редакції, якщо не буде зараз сьогодні прийнято і підтримано і проголосовано закон про те, яким чином амністія має застосовуватися. Наскільки я поінформований, що і відповідний профільний комітет, у якому я мав честь працювати попереднє скликання, також підтримав цей законопроект. Тому я звертаюся до колег народних депутатів, я думаю, тут немає, ми тут мусимо інколи заходити у професійні двері і розуміти, що перед цими професійними дверима ми маємо залишити певні політичні речі. Тут політики немає, тут є абсолютно строга законодавча ініціатива, і вона може бути підтримана і не підтримана тільки за ознак кваліфікованої чи некваліфікованої констатації тих чи інших емпіричних змін до закону. Я вважаю, що тут можна б було прислухатися до нашого головного управління і пана Бороднюка, який пропонує прийняти за основу. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Дискусію є потреба вести з цього приводу? Хто від комітету, будь ласка, висловиться з цього приводу? Будь ласка, Мойсик Володимир Романович.
Шановний Голово, шановні народні депутати. Я коротко розповім про зміст змін, які пропонуються до закону. Перша стаття закону про застосування амністії передбачає, що амністія є повне або часткове звільнення від кримінальної відповідальності і покарання осіб, винних у вчиненні злочину. Депутати Келестин і Шкіль пропонують засуджених вироком суду чи тих, які перебувають під судом чи слідством. Це перша зміна. І три наступні. Амністія не застосовується до осіб, визнаних особливо небезпечними рецидивістами. З 2001 року з прийняттям у цьому залі нового Кримінального кодексу України особливо небезпечних рецидивістів більше немає у кримінальному праві. Отже, Андрій Васильович і Валерій Васильович пропонують, щоб і на цих осіб амністія поширювалися. Третє доповнення. Амністія не застосовується до осіб, двічі судимих за тяжкі злочини. З 2001 року у новому кодексі є поняття „особливо тяжкий злочин”. Отже, автори слушно пропонують, якщо судимий двічі за особливо тяжкий злочин, тим більше амністія до нього не застосовується. Отже, Головне науково-експертне управління, Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності і фракція „Наша Україна” пропонують підтримати закон у першому читанні. Щиро дякую за увагу.
Отже, є пропозиція, є бажаючі виступити „за” або „проти”? Немає бажаючих. Тому я ставлю пропозицію, яку висловив і комітет, і доповідач про прийняття цього закону в першому читанні. будь ласка, хто „за”, чи „проти”, чи утримався, голосуйте. Іде голосування. [[14:00:25]] За-349 Є потреба його переносити на друге читання, чи можна і сьогодні проголосувати? Є, да? Не всі наполягають на цьому. Ну, давайте тоді на друге читання винесемо. Ви контролюйте як суб’єкт ініціативи, і комітет за це відповідає. Будь ласка. Розглядається питання про Проект Закону про внесення змін до Кримінального і Кримінально-процесуального кодексів України щодо відповідальності за самовільне захоплення земельної ділянки. Народний депутат України Грач доповідає його. Леонід Іванович, будь ласка.
Уважаемый Александр Александрович, уважаемые коллеги, после принятия Земельного кодекса в 2002 году, кто не помнит – напомню, по-сути, общество осмыслило, что земля является товаром. К сожалению, в сфере сегодняшних теневых отношений эта земля стала товаром очень бесценным. Если посмотреть на статистику, которая есть официальная, и которую подтверждает Госкомзем, и позицию Госкомзема, которая выражена в практических его вопросах, не один раз поставлена и на заседании комитета, так я хочу сказать, что эта проблема является общенациональной, потому что сегодня свыше 11 тысяч земельных участков захвачено самовольно или группой граждан, или индивидуальными. Более того, хочу сказать, что нет ни одного региона как административно-территориальной единицы, то ли области, то ли наших двух городов, где бы не было самозахвата. Даже могу сказать, что в городе Киеве, вот, в самом-самом центре 263 участка, которые самозахвачены. Самозахваты во всех областях имеют на десятки, сотни, а в таких двух регионах как Донецкий и Крымский на тысячи участков. Вносимый мною законопроект, он выстрадан. Выстрадан, еще раз подчеркиваю, той практикой, негативной практикой, которая есть в земельных отношениях. Выстрадан Госкомземом, выстрадан правоохранительными органами, которые сегодня, по сути, превратились в статистов или увещевателей тех, кто нарушает права. Права государства, права предприятия, права коллективного собственника, права индивидуального собственника. В этой связи мне представляется, что законопроект, который дает возможность ставить вопрос о криминальной ответственности, а точнее об уголовной тех, кто попирает эти права в сфере земельных отношений, является весьма и весьма актуальным и в социальном и в политическом смысле. Я благодарю профильный комитет, который внимательно рассмотрел этот законопроект высказал свои предложения и замечания. И просил бы поддержать и решение комитета, и мою просьбу о принятии данного законопроекта в первом чтении и затем доработка во втором чтении с теми замечаниями, которые были высказаны на заседании профильного комитета и возможно могут быть высказаны вами – моими коллегами. Благодарю за внимание.
Спасибі, сідайте, будь ласка. Володимир Миколайович Стретович від комітету співдоповідь робить з цього приводу.
Шановний пане Голово! Шановні колеги! Комітет Верховної Ради України з питань законодавчого забезпечення і правоохоронної діяльності розглянув поданий народним депутатом України Грачем Леонідом Івановичем проект Закону України „Про внесення змін до Кримінального, Кримінально-процесуального кодексів України” щодо відповідальності за самовільне захоплення земельної ділянки. Законопроектом пропонується доповнити діючий Кримінальний кодекс новою статтею 356 із значком один та внести відповідні зміни до статті 112 щодо підслідності Кримінально-процесуального кодексу України з метою встановити кримінальну відповідальність за самовільне захоплення земельної ділянки. Враховуючи, що реалізація цих законодавчих пропозицій буде сприяти посиленню боротьби з порушеннями земельного законодавства, створить належні правові передумови для більш активного захисту законних привласників земельних ділянок та землекористувачів, комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді України прийняти законопроект за основу. Принагідно повідомляю вам, що сьогодні законодавством, а, зокрема, статтею 53 з значком 1 Кодексу України про адміністративне правопорушення, яка називається „Самовільне зайняття земельної ділянки” передбачена адміністративна відповідальність за самовільне зайняття земельної ділянки. Тому в процесі обговорення цього законопроекту була висловлена пропозиція щодо доповнення статті 1, статті 356 правилом адміністративної преюдиції, за яким юридична відповідальність згідно Кримінального кодексу за цією статтею буде наступати лише після того, коли до згаданої особи було застосовано адміністративний штраф. При цьому суб’єкт законодавчої ініціативи погодився з нашим обговоренням і пропозицією. Члени комітету також не погодилися з узагальнюючим висновком Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради про відхилення законопроекту. Оскільки зауваження експертів стосовно його положень носить переважно техніко-юридичний характер. А тому можуть бути враховані при опрацюванні проекту до другого читання. Прошу підтримати згаданий законопроект в режимі першого читання з подальшим доопрацюванням комітетом. Дякую.
Спасибі. Чи є бажаючі за або проти висловитися? Одну хвилиночку, є Мірошниченко і Чубаров, будь ласка. Я знаю чи „проти”, чи „за”, а ви „за” так. І ви „за”, будь ласка, висловлюйтеся. Немає потреби записуватися, досить буде цього. Досить. Ви теж „за”. Отже, Борщевський, Мірошниченко, але вони два „за”, тут уже третій не вийде, за Регламентом, а Чубаров проти, будь ласка.
Уважаемые коллеги! Сегодня мы рассматриваем с моей точки зрения очень значимый проект закона. И, вообще, ми должны рассматривать Уголовный кодекс не с точки зрения даже наказания, а профилактики. А сегодня преступление по самочинному захвату земли стали практикой, к сожалению, в нашем государстве. И сегодняшние оппоненты говорят о том, что сегодня есть административные так сказать штрафы, и предлагают увеличить там до 3 до 4 тысяч. Но я взял, посмотрел в Интернет о стоимости земельных участков. Когда участки в десять соток оцениваются даже не десятками, а сотнями тысяч и даже не гривен, а долларов. Это же очень большие суммы и соответственно, на этом очень сильно наживаются, будем прямо говорить, преступники. Поэтому, мы должны сегодня, чтобы прекратить вот эти преступления, которые иногда уже принимают организованные формы, спланированные, мы должны прекратить их, мы должны сегодня ввести в Уголовный кодекс наказания и это будет самым действенной профилактической мерой против этих преступлений. Спасибо.
Дякую. Мірошніченко.
Юрій Мірошниченко, фракція Партії регіонів, Новгород-Сіверський. Шановні колеги, сьогодні я хотів би говорити, в першу чергу, не як депутат, а як правник. Оскільки головною метою, як на мій погляд, того законопроекту, який нам зараз поданий, полягає в тому, щоб забезпечити в дію норми права тобто забезпечити сам факт користування землею. І оскільки ми спостерігаємо такі явища, що норма закону не діє, то треба змінювати санкцію. Оскільки масовими є самі факти самовільного захоплення землі, як мій попередній колега виступаючий доповів, санкція, яка пропонується. Діючим законодавством не є ефективною тобто вона не забезпечує дію норми, сьогодні ми повинні переглянути, яким чином добитися застосування тієї норми, яка встановлена законодавством. Нам пропонується з боку ініціаторів законодавчої ініціативи встановити кримінальну відповідальність, що на мій погляд, як правника, є доцільним того, що вона вступає в дію не одразу, а лише після того, як буде застосована дія адміністративної санкції. Тому я закликаю колег не залежно від нашої партійної приналежності підтримати цей законопроект. Таким чином виправити фактично ситуацію, яка склалася. Тут ще є дуже важливий і політичний аспект. Оскільки порушуються права землевласника, складається конфлікт інтересів між тими, хто володіє землею на законних підставах, і тими, хто його, тобто цю земельну ділянку захопив. І не рідко, враховуючи, що закон не діє, ми спостерігаємо конфлікти, в тому числі міжетнічні, конфлікти бізнесові, конфлікти.
Дякую. Рефат Чубаров, ви теж про те? Щось мені не віриться, що не про те. Побачимо.
Шановні народні депутати, вельмишановні виборці! У пояснювальній записці до проекту закону, що розглядається, автором вказується, що, мовляв, прийняття цього закону обумовлено необхідністю вдосконалення системи державного управління земельними ресурсами і контролю за їх використанням, охороною тощо. Але треба розуміти, що за цими нібито пристойними намірами приховується бажання закріпити навічно вже розібрані незаконно по всій Україні землі. А проти всіх тих, хто потребує землі хоча б для власного облаштування, будуть застосовані ті жорсткі норми, які і пропонується прийняти в законі. Кримський досвід свідчить про те, що подавляюча більшість рішень по землі, що прийняті до сьогодні, є незаконними. Отже, багато з тих, хто сьогодні є формально, да і де-юре теж, нібито власником землі, насправді вони володіють нею незаконно. Ви знаєте, чого бояться в Криму більш всього? Ті, хто називають себе власниками землі? Щоб до них не прийшли люди, які не мають шматочка землі для власного облаштування, щоб вони її не зайняли. Бо коли вони її займають, то починає з’ясовувати мотиви отримання цієї землі прокуратура. І тоді з’ясовується, що і той, хто вважає себе хазяїном, він не є власником тієї землі. Так з’явилися аквапарки, так з’явилися незаконні пансіонати. Кожний високопосадовець, який живе в Києві і в деяких інших центрах промислових України, ті, які умовляли людей, щоб вони пригальмувалися трошки, не займали самовільно землі, почекали, вони всі вже мають свої землі. І цим законом ви хочете зупинити, скажемо так, наміри людей вплинути на владу для того, щоб їм хоча би дали теж для того, щоб вони мали можливість себе облаштувати. Щодо кримської ситуації. Особливість. є ще в тому, що не повернувши не шматочка землі тим, у кого її незаконно колись забрали при депортації, вже.
Дякую, Рефат. Дякую. Кирильчук, будь ласка. З місця Євген Кирильчук говорить. Будь ласка, всі уважно слухають.
Дякую, Олександре Олександровичу. Дійсно, я не проти ідеї. Я проти тої виписаної норми, яка є в цьому законопроекті. Справа в тому, що ми констатуємо тільки сам захват землі. Але немає ніякої відповідальності на тих, з чиєї мовчазної згоди, а інколи письмової згоди, ця земля дозволена самозахватить, притому недаремно. Через то, я вважав би, що треба дуже чітко розмежувати саме термін „самозахвату” як він відбувся, ким відбувся і хто повинен нести крім тої людини, яка обробляє цю землю, хто це дозволив. У нас приблизно 40 відсотків землі сьогодні, яка є і яку її самозахватили, вони її не просто захватили, їм дали обробляти за хабара, а числиться, що вони її захватили. Через то, у цьому кодексі при доопрацюванні треба дуже чітко розмежувати відповідальність від влади до того, хто захватив. Через то, моя думка, що треба цей закон на доопрацювання, щоб його ширше зробити понятним для людей.
Шановні друзі! Бачите, висловилися дві думки, які, до речі, не дуже і відрізняються одна від одної. Те, що доопрацьовувати проект після прийняття у першому читанні, всі погоджуються, це треба робити, а аргументація, яку використав, наприклад, Рефат Чубаров, вона абсолютно слушна, але вона трошки стосується інших норм закону. І треба, щоб сьогодні правозастосування було відповідним і треба на це зважити. Тобто проблема сама існує, але, якщо ми, умовно кажучи, чоловік украв десь, скажемо, тисячу гривень, то він сяде у тюрму, але, якщо він найбільше багатство привласнив – землю, то йому нічого немає. Тому мова йде про те, що ці норми треба посилити, але треба обов’язково при доопрацюванні врахувати всі ті нюансі, про які говорив в Рефат Чубаров і інші. І, очевидно, ще треба доопрацьовувати тут і інші проекти законів. Тому, будь ласка, була пропозиція комітету і пропозиція авторів, Комітет Володимира Миколайовича Стретовича, який він очолює, рекомендує, незважаючи не техніко-юридичні там погрішності, які можна зняти під час доопрацювання, прийняти цей закон у першому читанні. Тому я ставлю на голосування цей проект. Будь ласка. [[14:16:31]] За-331 Рішення прийнято. Репліка Рефата Чубарова, будь ласка. Одна хвилина, будь ласка. Включіть йому мікрофон.
Олександре Олександровичу, так не можна. Я просив репліку до голосування, бо ви двічі згадали моє прізвище. А те, що я скажу зараз, можливо могло би повпливати на позицію хоча б деяких совісливих народних депутатів. Вибачте за мою таку оцінку. Я хотів сказати про те, що люди повертаються десятками тисяч. У них немає землі. 62 роки, коли їх депортували, у них забрали ту землю, на якій сьогодні хтось будує аквапарки чи щось там інше. Я хотів сказати, що цинізм, коли не прийнятий закон, який може регулювати відновлення цих людей права на землю, в цей час у країні, яка хоче вважати себе демократичною, приймати закон, яким ці люди замість того, щоб просто сказати – ми відновлюємо хоч щось ваше, у них ще відібрати останнє – надію. От ви сьогодні, Олександре Олександровичу, відбираєте у цих людей надію. В цій залі ще не проголосовано закон про відновлення прав кримсько-татарського народу, включаючи право на землю.
Я прошу, Рефат Абдурахманович, якби ви не виступали, то я б вас не згадував. Я зобов’язаний це робити за Регламентом. Ви одержали право на репліку після розгляду питання. його вам надаю. Ви висловили свої міркування. Я ще раз повторю, те, що ви говорите, потребує законодавчого регулювання, ви ще раз це підтвердили. Готуйте цей проект, будемо розглядати. А поки що розглядається проект про покарання за само захвати земель. Я гадаю, що це теж не викликає ні у кого заперечень і те, що його треба доопрацювати так, як висловлюється з цього приводу профільний комітет. Шановні депутати, я закінчую, ми закінчуємо засідання сьогоднішнє. Після перерви ви працюєте в комітетах. Завтра засідання продовжиться о 10 годині ранку. Дякую.