Налице е кворум. [[Звъни.]] Откривам пленарното заседание. Декларация от името на Парламентарната група на АБВ.
„Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги народни представители! Днес, 8 декември, българските студенти отбелязват своя празник, а това е празникът на всички български граждани [[ръкопляскания от залата]] , които имат или са имали честта да се посветят на неповторимия и изпълнен с вълнение студентски живот. Всеки семестър, когато е организиран добре и изпълнен със съдържание, и всеки положен изпит са преживявания, които се помнят и споделят през целия живот, а всички ние тук, в таза зала, сме били студенти и сме изживели това. Всички настоящи, бивши и бъдещи студенти трябва да отделят необходимото внимание, да отбележат този празник на младостта и да си припомнят поне първите думи на студентския химн: „Gaudeamus igitur“ – нека да се веселим, докато сме млади, защото първият стих завършва: „След радостната младост и отегчителната старост ще ни поеме земята“. Празникът на студентите възниква като патронен на единствения тогава в Княжество България университет в София. След решение на Академичния съвет от 30 ноември 1902 г. през 1944 г. празничната дата 8 декември е заменена със 17 ноември, когато е Международният ден на студентите. През 1962 г. празнуването на студентския празник е възстановено на 8 декември, а на 28 октомври 1994 г. Съветът на ректорите обявява 8 декември за неучебен за българските студенти. Този празник в края на зимния семестър и непосредствено преди изпитната сесия е един от най-желаните за българските студенти и преподаватели. Затова от името на нашата парламентарна група, а, надявам се, и от всички Вас да пожелая на нашите студенти и преподаватели той да бъде много приятен и зареждащ с положителна енергия. Уважаеми колеги, българското висше образование често е обект на сериозни критики, но честно и откровено трябва да признаем, че то е отражение на нашата действителност. Не можем да искаме повече от това, което даваме за него. Реформирането на висшето образование е свързано с реформирането на българската икономика, с изграждането на стабилна връзка с бизнеса, с осъществяването на потребността от образование и наука, от налагането на по-сериозни изисквания за професионализъм и реален ефект за българската икономика от дейността на всеки кадър и на всеки от нас. Празниците обикновено са и повод за равносметка. Трябва да признаем: през периода на прехода от планова към пазарна икономика се случиха много неща – и положителни, и не толкова добри. Аз съм свидетел и пряк участник на всичко това, което се случи през този период – 37 години преподавам, 24 години административна дейност, и трябва да Ви кажа, че всичко, което се случи, премина и през мен. През този период се положиха много усилия за съществени промени на учебните планове и програми, съобразяването им с европейските, с въвеждането на европейската трансферна кредитна система, атестация на преподавателите, акредитационна рейтингова система, въвеждане на редица иновации в преподаването и изпитването на студентите, научноизследователската дейност. Всичко това е свързано с много усилия и трябва да Ви призная – това е така, защото академичната общност е консервативна и всеки преподавател бранеше с всички възможни сили и средства часовете и своята дисциплина. Но, независимо от това, в борбата между консервативното и прогресивното винаги побеждава прогресивното, и нещата се случиха. Наред с всичко положително, трябва да признаем и грешките, които се допуснаха, а те не са малко. С автономията, която се даде на университетите, се създадоха много нови висши училища – колежи, филиали, специалности, някои от които ненужни и необезпечени с най-необходимото за провеждане на качествено висше образование. Поради недостиг на средства за висшето образование то беше сведено до едно битово ниво, а именно: - осигуряването на нищожните заплати на преподавателите; - необновената материална база; - запазването на някои остарели форми на преподаване, каквато е лекционната, без да я отричам напълно, пред празна аудитория с няколко студенти; - писмената форма на изпитване, при която напълно отсъства живият контакт между преподавателя и студента; - несъобразеният с нуждите на страната прием на студенти, което е причина за ниската реализация на специалистите и безсмислени финансови разходи, както и други проблеми. Не мога да подмина и това, че със Закона за развитие на академичния състав силно се занижиха критериите за хабилитация на кадрите и, вместо качество и приноси, се създадоха предпоставки науката да се мери на килограм. Поради определени приоритети в икономиката и незадоволителна връзка с бизнеса в науката се получи и дребнотемие. Казвам всичко това, защото в Четиридесет и третото народно събрание се опитахме да коригираме някои от нещата, но просто времето не ни достигна или нямахме достатъчно воля да приемем всички тези законопроекти. Очевидна е необходимостта от много по-сериозни реформи във висшето образование. За да се прави качествено висше образование и наука е необходима много по-добра мотивация на студентите и преподавателите. Ако един студент не е достатъчно мотивиран за избраната от него специалност, не може да се очаква да се реализира успешно в практиката. За изграждането на мотивацията са нужни много усилия от страна на преподавателите. Съществува една народна мъдрост, която много уважавам, а именно: „обучаването не е съд, който трябва да бъде запълнен, а факел, който трябва да бъде запален“. Това е една от сериозните задачи на българските преподаватели – да запалят и поддържат факела на знанието. Освен знание и умение да преподават и изграждат ценностни качества, увереност и предприемчивост в младите хора, които да имат и смелостта и куража да приемат предизвикателствата, защото само така ще намерят себе си и ще се реализират успешно в днешното динамично време, в което живеем. Затова, уважаеми колеги, освен поздравите към нашите студенти, нека да поздравим и българските преподаватели – тези, които дават всичко от себе си за подготовката на знаещи, можещи, предприемчиви и родолюбиви млади специалисти. Както се казва в студентския химн: „Вива Академия, вива професоре!“ – „Да живее Академията, да живеят професорите!“ Да живеят всички, нека всичко да цъфти, да бъде честит и благословен празникът на всички настоящи, бивши и бъдещи студенти!“ Благодаря. [[Възгласи: „Браво!“, бурни ръкопляскания.]]
Уважаеми дами и господа народни представители, след това емоционално начало, да се потопим в нашата работа. Предвидено е точка първа за днес да бъде: ВТОРО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТ ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ДВИЖЕНИЕТО ПО ПЪТИЩАТА – продължение. Припомням, че на второ гласуване са приети заглавието и от § 1 до § 10, който става § 16, включително. Предстои да бъде докладван § 11, който Комисията предлага да стане с нова номерация 17. За тези, които следят доклада, това е стр. 9. За следващите – господин Ананиев, имате думата.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги, продължаваме с доклада. По § 11 има предложение от Петър Славов и група народни представители. „В § 11 относно чл. 143 се правят следните изменения и допълнения: 1. В т. 3 в нова ал. 10 текстът „10 и 11“ се заменя с „11 и 12“, а думите „табелите с регистрационен номер“ се заменят с „предната табела с регистрационния номер“. 2. В т. 4 числото „12“ се заменя с „13“.“ Комисията не подкрепя предложението. Предложение от Mартин Димитров и група народни представители „В §11, в чл. 143, ал. 10 след думите „се прекратява регистрацията на пътни превозни средства“ се поставя запетая и се добавя текстът: „освен на тези за сезонно ползване, когато бъде сключена нова застраховка „Гражданска отговорност“ до 1 май на следващата година“.“ Комисията не подкрепя предложението. Предложение от народните представители Иван Вълков и Петър Петров по реда на чл. 80, ал. 4, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 11, който става § 17: „§ 17. В чл. 143 се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 3 накрая се поставя запетая и се добавя „с изключение на изоставено, конфискувано или отнето в полза на държавата, предоставено за нуждите на бюджетна организация, регистрацията на което се извършва след поставяне на нов идентификационен номер по ред, определен с наредба на министъра на вътрешните работи“. 2. В ал. 6, 7 и 8 думите „Снемането от отчет“ се заменят с „Прекратяване на регистрацията“. 3. Създава се нова ал. 9: „(9) Служебно прекратяване на регистрацията на регистрирано пътно превозно средство се извършва с отбелязване в автоматизираната информационна система при уведомление от компетентен орган на друга държава за регистрация на пътни превозни средства, при унищожаване или отнемане в полза на държавата, при уведомяване от службите за контрол по чл. 167, ал. 2, т. 3, както и при установяване, че пътното превозно средство е регистрирано с подправен, заличен или повреден идентификационен номер.“ 4. Създават се ал. 11 и 12: „(11) Служебно прекратяване на регистрацията на регистрирано пътно превозно средство се извършва с отбелязване в автоматизираната информационна система в случаите предвидени в глава шеста. В този случай табелите с регистрационен номер и част 2 на свидетелството за регистрация на пътното превозно средство се отнемат със съставянето на акта за установяване на административното нарушение. (12) Възстановяването на служебно прекратена регистрация на пътно превозно средство по реда на ал. 11 се извършва по ред, определен с наредбата по чл. 140, ал. 2.“ 5. Досегашната ал. 9 става ал. 13.“
Дотук. Изказвания по § 11 по вносител? Няма. [[Шум и реплики.]] Предстои гласуване. [[Реплики от докладчика Настимир Ананиев.]]
Редакционна бележка имам, извинявайте. Редакционната бележка изчиства текста за ал. 3. В текста да стане „регистрацията на пътното превозно средство“, а в момента е „регистрацията, на което“.
Сега, в § 17 – „за промени в чл. 143“ говорим за ...
Алинея 3 – първата точка.
В ал. 3 накрая се поставя запетая и се добавя „с изключение на изоставено, конфискувано или отнето в полза на държавата“, вместо запетая слагаме „или“.
Точно така.
Изчетете как точно трябва да звучи.
Прочитам начина, по който трябва да звучи.
Алинея 3.
В ал. 3 накрая се поставя запетая и се добавя „с изключение на изоставено, конфискувано или отнето в полза на държавата“ добавяме „и предоставено за нуждите на бюджетна организация, като регистрацията“ добавяме „на пътно превозно средство се извършва след поставяне на нов идентификационен номер по ред, определен с наредба на министъра на вътрешните работи“.
Разбрах Ви. Първо подлагам на гласуване предложението на Петър Славов и група народни представители, което Комисията не подкрепя. Гласували 120 народни представители: за 15, против 37, въздържали се 68. Предложението не е прието. Гласуваме предложението на Мартин Димитров и група народни представители, което Комисията не подкрепя. Гласували 104 народни представители: за 12, против 28, въздържали се 64. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване редакцията, която ни предложи господин Ананиев за § 17 – промени в чл. 143, т. 1. То е за редакция на ал. 3 в чл. 143 за редакционното по-точно смислово звучене, което предложи господин Ананиев в залата. Гласували 114 народни представители: за 104, против няма въздържали се 10. Предложението е прието. Сега гласуваме пълната редакция на § 17 по доклада на Комисията, съобразен с току-що приетата от нас нова редакция в ал. 3. Гласували 119 народни представители: за 110, против 2, въздържали се 7. Параграф 17 е приет.
Предложение от Настимир Ананиев и група народни представители – предложението бе оттеглено. Предложение от Георги Свиленски и група народни представители: „§ 11а. Създава се чл. 150б: „Чл. 150б. (1) Лицата придобили правоспособност за управление на моторно превозно средство, с изключение на мотоциклети и мотопеди, са длъжни през първите шест месеца от получаване на свидетелството за управление да управляват моторно превозно средство само с придружител. (2) Придружителят на новия водач следва да притежава правоспособност за управление на моторно превозно средство с категория равна или по-висока от тази на новия водач, като същата следва да е придобита преди повече от пет години. (3) След изтичане на срока по ал. 1 се забранява на водачите да управляват моторно превозно средство без придружител в часовия диапазон от 22,00 до 06,00 часа за срок от дванадесет месеца от датата на получаване на свидетелство за управление на моторно превозно средство. (4) След изтичане на срока по ал. 1 се забранява на водачите да управляват моторно превозно средство с обем на двигателя над 1600 cm³ без придружител за срок от дванадесет месеца от датата на получаване на свидетелство за управление на моторно превозно средство.“ Комисията не подкрепя предложението.
Изказвания? Няма. Подлагам предложението на господин Свиленски и група народни представители, което Комисията не подкрепя. [[Шум и реплики. Народният представител Рамадан Аталай иска думата за изказване.]] Изказване по предложението на господин Свиленски ли имате? Заповядайте.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Председател. Не знам дали да декларирам конфликт на интереси, защото имам свидетелство за правоуправление, а разглеждаме Закона за движението по пътищата?!
При това положение няма да може да бъде гласуван Законът, господин Аталай, защото не вярвам някой да няма от залата.
По предложението на господин Свиленски. Забелязвам, че имате едно предложение, където в текста казвате, че младият шофьор, който току-що е взел свидетелство за правоуправление, шест месеца да бъде с придружител. Този придружител трябва ли да има свидетелство за правоуправление или чисто и просто може да качи прабаба си?! [[Оживление.]] Смятам, че такива необмислени текстове не е полезно да бъдат приети. Благодаря Ви.
Реплики към господин Аталай? Няма. Дебатът е закрит, предстои гласуване. Гласуваме предложението на господин Свиленски и група народни представители, което Комисията не подкрепя. Гласували 112 народни представители: за 20, против 29, въздържали се 63. Предложението не е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя и предлага следната редакция на § 12, който става § 18: „§ 18. В чл. 154, ал. 2, 6 и 7 изречение второ се заличава.“
Изказвания? Няма. Гласуваме § 18 в редакция на доклада на Комисията. Гласували 111 народни представители: за 105, против 1, въздържал се 5. Предложението е прието. Параграф 13.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 13, който става § 19: „§ 19. Създава се чл. 154а: „Чл. 154а. Стажът като водачи се зачита от датата на връчване на свидетелство за управление на моторно превозно средство от съответната категория, която е необходима за придобиване на по-висока категория. Времето, през което водачът е бил лишен от правото да управлява моторно превозно средство, не се зачита за стаж.“
Продължете нататък.
Предложение от Настимир Ананиев и група народни представители: Предложението бе оттеглено. Предложение от народния представител Георги Свиленски по реда на чл. 80, ал. 4, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 14, който става § 20: „§ 20. В чл. 157, ал. 1 се създава изречение второ: „Новият водач получава 2/3 от максималния брой контролни точки, а оставащите 1/3 контролни точки получава след придобиване на 24 месеца стаж като водач на моторно превозно средство.“
Нататък.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 15, който става § 21.
Дотук. Изказвания по параграфи с номера 19, 20 и 21 в номерацията на Комисията? Няма. Гласуваме трите параграфа. Гласували 100 народни представители: за 100, против и въздържали се няма. Предложенията са приети единодушно.
Предложение от Иван Вълков и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Предложение от Димитър Байрактаров и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Предложение от Петър Славов и група народни представители: „В §16, т. 2 думата „табелите“ се заменя с „предната табела“.“ Комисията не подкрепя предложението. Предложение от Настимир Ананиев и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Предложение от народния представител Иван Вълков по реда на чл. 80, ал. 4, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 16, който става § 22: „§ 22. В чл. 165 се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 1 се създава т. 14: „14. изпълняват наказателните постановления или решенията на съда, с които е постановено временно лишаване от право да се упражнява определена професия или дейност.“ 2. В ал. 2: а) в т. 2 след думите „документите по т. 1“ се поставя запетая и се добавя „както и да отнемат табелите с регистрационен номер“; б) точка 3 се изменя така: „3. не допускат управлението на моторно превозно средство от водач, който е под въздействието на алкохол и/или наркотични вещества или техни аналози, не притежава правоспособност да управлява моторно превозно средство от съответната категория или на когото е забранено да управлява моторното превозно средство;“ в) създават се т. 9 и 10: „9. не допускат управлението на моторно превозно средство от водач, който откаже да му бъде извършена проверка с техническо средство за установяване употребата на алкохол и/или наркотични вещества или техни аналози; 10. прекратяват служебно регистрацията на регистрирано пътно превозно средство“.“
Изказвания? Заповядайте, господин Димитров.
Момент! Предлагам за т. 3 една по-добра редакция, както и за т. 9, които звучат по следния начин: „3. не допускат управлението на моторно превозно средство от водач, който управлява моторно превозно средство без да притежава съответното свидетелство за управление и/или е употребил алкохол с концентрация в кръвта от 0,5 на 1000 и/или наркотични вещества или техни аналози“. За т. 9 редакцията е: „9. не допускат управлението на моторно превозно средство от водач, който откаже да му бъде извършена проверка с техническо средство за установяване употребата на алкохол и/или наркотични вещества или техни аналози, или не изпълни предписанието за медицинско изследване на концентрацията на алкохол в кръвта му и/или за употребата на наркотични вещества или техните аналози“.
Сега – не са само редакционни тези предложения. В т. 3 се вкарват конкретни ограничения. [[Реплики.]] Не мисля, че това са редакционни предложения. Дайте ми предложенията, за да ги прочета. Вкарвате вътре много конкретни неща. Нека господин Димитров да направи изказването си, докато съобразя текстовете.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Искам да подкрепя предложението на колегата Петър Славов и много кратко и ясно да го аргументирам пред Вас. Идеята, която е записана в Законопроекта, е, че при нарушение се отнемат регистрационните табели – и предната, и задната на автомобила, и той се прибира по този начин по местодомуването си. Затова нашата идея беше да се отнема само предната регистрационна табела, а задната да се оставя, защото ако след това този автомобил се движи на собствен ход, дори в същия ден и извърши следващо нарушение няма как да бъде идентифициран, така че това е нещо логично, по което се замислете. Няма нужда да бъдат отнемани и двата регистрационни номера. Ако бъде отнета само предната регистрационна табела, това е достатъчно наказание и позволява автомобилът, при каквито и да било обстоятелства, да бъде установен кой е. И понеже, колеги, всички сме шофьори, всички сме наясно за какво става въпрос, призовавам Ви да подкрепите това предложение. Благодаря Ви.
Първа реплика – господин Михов.
Уважаема госпожо Председател! Уважаеми господин Димитров, Вие не присъствахте на Комисия, но това го дискутирахме много и затова не бе прието. Идеята не е човекът, който е хванат да се прибере после с автомобила си до тях. Представете си, че той е хванат с концентрация на алкохол над 0,5, отнемат му се табелите, той пиян се прибира с едната табела до тях. Идеята е друга и точно това е наказанието – той да бъде спрян от движение, а той да си търси начин как да си прибере автомобила – ще бъде репатриран, ще бъде изтеглен и така нататък. Не е идеята: хванат за алкохол, махат му едната табела и той се прибира до тях пиян и с една табела. Няма логика, разбирате ли? Идеята беше точно това наказание – отнемат се двете табели. Това е част от наказанието, а не когато си хванат в нарушение да ти дадат възможност от София до Варна да се прибереш с една табела. Това е част от нарушението, да изтърпиш наказанието, че си прегрешил и то с голямо прегрешение, да си търсиш начин или репатриране, товариш автомобила, прибираш си го и така нататък. Плюс това знаете, че когато бъде написана такава принудителна мярка – издават се редица документи, за това защо са отнети, актове и така нататък. Ако бъде спрян, ако нарушението е по-леко, с което на момента не ти забраняват да шофираш, винаги при спиране от контролните органи можеш да предоставиш документа, който ти е даден от органите на полицията, които са те спрели от движение. А защо пък тогава да не махнем задната? Вие казвате: предната. Аз предлагам пък да е задната, защото идентификационният болт от регистрацията се слага на задната табела. Защо да не е на задната, а е предната? Аз мога да Ви дам и други примери: примерно, електронните камери снимат в едната посока. Ние ще махнем предната, той ще мине, няма да го снимат, ако е с превишена скорост. Разбирате ли? Не е идеята да може да я придвижи, защото той, ако извърши нарушение, примерно, превишение на скоростта и е без табела, как ще го идентифицираме? Идеята е точно тази – да се намери начин с вдигане, с репатрация и така нататък. Представете си – от София до Варна, той трябва да пътува без табела и по пътя има пет камери. Той направи пет нарушения за превишение на скоростта. Как ще го идентифицираме този автомобил той ли е бил или не е бил той? Това беше дискутирано в Комисията дълго и широко и затова мисля, че е безсмислено в момента да спорим в зала и да бавим. Дадох Ви само част от аргументите, които бяха изказани в Комисия. Благодаря.
Втора реплика? Господин Иванов.
Благодаря, уважаема госпожо Председател. Уважаеми господин Димитров, част от репликата ми господин Михов я сподели в края на своята реплика. Ако отнемем предния номер на автомобила това означава, че той няма да може да бъде засечен с камера, ако се придвижва. Камерите не се въртят, както знаете. Те са позиционирани и снимат по принцип отпред. И нещо друго – ако е извършено нарушението с моторно превозно средство с две колела, на което номерата се слагат отзад, какво правим? Кой номер ще му свалим? Пак ли предния? Просто не е съществено Вашето предложение, разбирате ли? Затова по-добре го оттеглете и да вървим напред. Благодаря.
Трета реплика? Дуплика – господин Димитров.
Колеги, разбирам Вашето безпокойство. Въпросът наистина може да бъде тълкуван от две страни. Наистина е комплициран, но си дайте сметка, че тези МПС та, на които са махнати двете регистрационни табели, пък не могат да бъдат идентифицирани по никакъв начин, и ако те извършат след това нарушения, това пък е подход по никакъв начин тези хора да не могат да понесат никаква отговорност. Аз не мога да разбера каква е ползата да ги няма и двете табели? Каква е ползата за Вас, за парламента, за Законопроекта? Като я няма едната табела – било то предната или задната, това е достатъчно основание и признак, че нещо не е наред с този автомобил, че трябва да бъде спрян от компетентните органи. Може би има логика в това, което каза колегата Михов – да е предната, да не е задната табела. За моторите може да се приеме друг режим, но не виждам добавената стойност в това да искате да махнете и двете регистрационни табели. Аз знам, че имаше голяма дискусия в Комисията. Колегата Славов, който го няма, специално ми се обади и помоли да защитя това негово предложение и да Ви задам този въпрос: каква Ви е ползата да махнете и двете табели, а не едната? Това наистина не мога да го разбера, защото оставяйки едната табела, аз Ви казвам моята полза като човек, който подкрепя предложението на колега, е, че ако се случи допълнително нарушение с този автомобил по някаква причина, по едната регистрационна табела… [[Реплики от място от народния представител Станислав Иванов.]] Моля, колеги! Вижте, дайте да не викаме тук, в залата.
Не от място! Моля Ви, господин Иванов! Пречите на оратора. Господин Иванов, има три минути, ще си го каже.
Ако някой има да каже нещо – да заповяда. Така че, оставяйки едната табела, това е форма на идентификация на подобни автомобили и необходимо условие за понасяне на отговорност, ако бъде извършено с този автомобил последващо нарушение. Имам много простичък въпрос към Вас: каква Ви е ползата и двете табели да махнете? Не можахте тук да ме убедите, иначе двамата оратори, които ми направиха реплики, имаха аргументи, но на този въпрос не можаха да отговорят. Благодаря.
Други народни представители? Изказване – заповядайте.
Благодаря, госпожо Председател. Съвсем кратко – аз си мисля, че, първо, това е редакционна поправка и ще обясня защо. Както бе предложена промяната на т. 3: не се допуска управлението на моторно превозно средство от водач, който е с концентрация на алкохол, и мисля, господин Ананиев, че над 0,5 предложихте. Но в същото време ние вкарахме в Закона, има други текстове за наказания, както и в сега действащия, където за концентрация на алкохол, примерно, за професионалните водачи се води над 0,2, така че изпадаме в хипотеза, в която за едно и също нарушение казваме, че ги наказваме над 0,2 или над 0,0 професионалните водачи, а тук в случая отнемаме регистрационните табели само над 0,5. А тези, които изпадат в хипотезата за над 0,2? Затова правим, според мен, неточен текста и може би наистина трябва да си остане така както е в момента, защото Законът тълкува по различен начин употребата на алкохол – за едни водачи е 0,5, за други е 0,2 и така нататък. Затова, госпожо Председател, аз мисля, че наистина не е редакционна поправката по начина, по който е вкарано ограничение, което по смисъла на Закона е по различен критерий за различните водачи.
Реплика.
Уважаеми господин Михов, предполагам, че сте забравили, че на Комисия всъщност ние отхвърлихме идеята за 0,2 промила на 1000, тъй като имаше притеснения дали техническите средства могат да уловят точно тази разлика от 0,2. И това, което Комисията одобри и е навсякъде в Закона, е 0,5, а 0,2 отпадна след много голям дебат в Комисията, така че аз не виждам никакво притеснение текста, който предлагам за редакционен, той изчиства самия текст като цяло, за да бъде много ясно прилаган, когато има такова нарушение с добавките, които съм предложил. Благодаря.
Втора реплика? Дуплика, господин Михов. Няма да ползвате дуплика. Това означава ли, че не подкрепяте изказаното от Вас становище? Имате спор, ясно. Други народни представители? Няма. Дебатът е закрит. Преминаваме към гласуване. Подлагам на гласуване предложението на Петър Славов и група народни представители – Комисията не го подкрепя. Гласуваме. Гласували 111 народни представители: за 22, против 33, въздържали се 56. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложенията на господин Ананиев за редакция на т. 3 и т. 9 в § 22 по доклада на Комисията. Гласуваме предложенията на господин Ананиев, направени в залата. Гласували 98 народни представители: за 90, против 4, въздържали се 4. Предложенията са приети. Сега гласуваме пълната редакция на § 22 с новите редакции на буква „б“ и буква „в“ фактически. Гласуваме. Гласували 100 народни представители: за 99, против няма, въздържал се 1. Параграф 22 е приет.
Предложение от Петър Славов и група народни представители: „В § 17, относно чл. 171 се правят следните изменения и допълнения: 1. В т. 1 се създава нова буква „в“, както следва: „в) в ал. 1, т. 1 се създава буква „ж“: „ж) който в населено място превиши максимално разрешената скорост с 40 или повече км/ч, а извън населено място - с 50 или повече км/ч, до решаване на въпроса за отговорността му, но за не повече от 3 месеца.“ 2. В т. 2 се правят следните допълнения: а) в буква „к“ след думите „собственик“ се поставя запетая и се добавя: „лизингополучател-физическо лице или на юридическо лице-собственик или лизингополучател, когато превозното средство е управлявано от управителя или член на управителен/контролен орган, търговски пълномощник, съдружник, едноличен собственик или прокурист и.“ б) в буква „л“ след думите „собственик“ се поставя запетая и се добавя текста „лизингополучател-физическо лице или на юридическо лице-собственик или лизингополучател, когато превозното средство е управлявано от управителя или член на управителен/контролен орган, търговски пълномощник, съдружник, едноличен собственик или прокурист и.“ 3. В т. 3, относно т. 2а, се правят следните допълнения: а) в буква „а“ след думите „собственик“ се поставя запетая и се добавя текста: „лизингополучател-физическо лице или на юридическо лице-собственик или лизингополучател, когото превозното средство е управлявано от управителя или член на управителен/контролен орган, търговски пълномощник, съдружник, едноличен собственик или прокурист и.“ б) в буква „б“ след думите „собственик“ се поставя запетая и се добавя текста: „лизингополучател-физическо лице или на юридическо лице-собственик или лизингополучател, когато превозното средство е предоставено от управителя или член на управителен/контролен орган, търговски пълномощник, съдружник, едноличен собственик или прокурист и“.“ Комисията не подкрепя предложението. Предложение от Иван Вълков и група народни представители – Комисията подкрепя предложението. Предложение от народните представители Станислав Иванов и Клавдия Ганчева. Комисията подкрепя по принцип предложението по т. 2, а по т. 1 то се оттегли. Предложение от народния представител Иван Вълков по реда на чл. 80, ал. 4, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Предложение от народния представител Иван Вълков по реда на чл. 80, ал. 4, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 17, който става § 23: „ § 23. В чл. 171 се правят следните изменения и допълнения: 1. В т. 1: а) в буква „б“ думите „друго упойващо вещество“ се заменят с „наркотични вещества или техни аналози“, а думите „6 месеца“ се заменят с „18 месеца“; б) буква „д“ се изменя така: „д) който управлява моторно превозно средство с наложено наказание глоба, незаплатена в срока за доброволно заплащане - до заплащане на дължимата глоба;“ 2. В т. 2: а) буква “з” се отменя; б) в буква „и“ думите „или друго упойващо вещество“ се заменят с „наркотични вещества или техни аналози“; в) създават се букви „к“, „л“ и „м“: „к) на собственик, който управлява моторно превозно средство с наложено наказание глоба, незаплатена в срока за доброволно заплащане - до заплащане на дължимата глоба; л) на собственик, който при управление на моторно превозно средство превиши максимално разрешената скорост в населено място над 50 км/ч - за срок от един месец; м) на собственик, който допуска, организира или предоставя управлението на моторно превозно средство на лице за участие в нерегламентирани състезания по пътищата отворени за обществено ползване или ги ползва за други цели, освен в съответствие с тяхното предназначение за превоз на хора и товари – за срок три месеца.“ 3. Създава се т. 2а: “2а. прекратяване на регистрацията на пътно превозно средство на собственик, който управлява моторно превозно средство, без да притежава съответното свидетелство за управление и/или е употребил алкохол с концентрация в кръвта над 0,5 на хиляда и/или наркотични вещества или техни аналози, както и при отказ да бъде проверен с техническо средство или да даде кръв за медицинско изследване - за срок от 6 месеца до една година“.“ За т. 2а имам редакция, която предлагам. Тя звучи по следния начин: “2а. прекратяване на регистрацията на пътно превозно средство на собственик, който управлява моторно превозно средство, без да притежава съответното свидетелство за управление и/или е употребил алкохол с концентрация в кръвта над 0,5 на хиляда и/или наркотични вещества или техни аналози, както и при отказ да му бъде извършена проверка с техническо средство за установяване употребата на алкохол и/или наркотични вещества или техни аналози, или не изпълни предписанието за медицинско изследване на концентрацията на алкохол в кръвта му и/или за употреба на наркотични вещества или техни аналози – за срок от 6 месеца до една година.“ По-ясно разяснение, свързано с предишни текстове.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване предложението на господин Славов и група народни представители. Комисията не подкрепя това предложение. Гласували 94 народни представители: за 15, против 30, въздържали се 49. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване редакцията, която предложи господин Ананиев в залата, всъщност вместо текста „или да даде кръв за медицинско изследване“ се добавя „или не изпълни предписанието за медицинско изследване на концентрацията на алкохол в кръвта му и/или за употребата на наркотични вещества или техните аналози“. Гласуваме допълнението, което предлага господин Ананиев. Гласували 87 народни представители: за 87, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Гласуваме пълната редакция на § 23 по доклада на Комисията, съобразена с редакцията на т. 2а. Гласували 96 народни представители: за 95, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието.
Предложение от Петър Славов и група народни представители: „В §18, относно чл. 172, се правят следните изменения: „1. В т. 4, нова ал. 4, думата „табели“ се заменя с „предната табела“. 2. В т. 5, нова ал. 7, думата „табели“ се заменя с „предната табела“.“ Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 18, който става § 24: „§ 24. В чл. 172 се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 1 думите „чл. 171, т. 1, 2” се заменят с „чл. 171, т. 1, 2, 2а” и се поставя запетая. 2. В ал. 2, т. 3 накрая се поставя запетая и се добавя „както и отнемане на табели с регистрационен номер по чл. 165, ал. 2, т. 2“. 3. В ал. 3 думите „буква „б“ се заменят с „букви „б“ и „е“. 4. Алинея 4 се изменя така: „(4) В случаите по чл. 171, т. 2, букви „в“, „и“, „к“, „л“, „м“ и т. 2а свидетелството за регистрация на моторното превозно средство се изземва със съставянето на акта за установяване на административното нарушение на лицето, управлявало моторното превозно средство, а в случаите на чл. 171, т. 2а се изземват и табелите с регистрационен номер. Редът за връщане свидетелството за регистрация на моторното превозно средство на собственика на превозното средство, в случаите по чл. 171, т. 2, букви „в“, „и“, „к“, „л“ и „м“, се определя с наредбата по чл. 140, ал. 2.“ 5. Създава се ал. 7: „(7) При отнемане на табелите с регистрационен номер в случаите по чл. 171, т. 2а, както и при отнемане на свидетелството за управление на моторно превозно средство в случаите по чл. 171, т. 1, букви “б” и “е” моторното превозно средство може да бъде транспортирано от правоспособен водач до място за съхранение или до най-близкото населено място в срок до 12 часа от установяване на нарушението.”
Изказвания? Няма. Гласуваме предложението на господин Славов и група народни представители, което не се подкрепя. Гласували 89 народни представители: за 10, против 30, въздържали се 49. Предложението не е прието. Сега гласуваме § 24 на Комисията. Гласували 82 народни представители: за 79, против няма, въздържали се 3. Предложението е прието.
Предложение от Димитър Байрактаров и група народни представители: „В § 19, в чл. 174, ал. 2, в точка 1 числото „0,2“ се заменя с числото „0,5“.“ Комисията не подкрепя предложението. Предложение от народния представител Иван Вълков по реда на чл. 80, ал. 4, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 19, който става § 25: „§ 25. Член 174 се изменя така: “Чл. 174. (1) Наказва се с лишаване от право да управлява моторно превозно средство, трамвай или самоходна машина, който управлява моторно превозно средство, трамвай или самоходна машина с концентрация на алкохол в кръвта, установена с медицинско изследване и/или с техническо средство, определящо съдържанието на алкохол в кръвта чрез измерването му в издишвания въздух: 1. над 0,5 на хиляда до 0,8 на хиляда включително – за срок от 6 месеца и глоба 500 лв.; 2. над 0,8 на хиляда до 1,2 на хиляда включително – за срок от 12 месеца и глоба 1000 лв. (2) Когато нарушението по ал. 1 е извършено повторно, наказанието е лишаване от право да управлява моторно превозно средство, трамвай или самоходна машина за срок от една до три години и глоба от 1000 до 2000 лв. (3) Водач на моторно превозно средство, трамвай или самоходна машина, който откаже да му бъде извършена проверка с техническо средство за установяване употребата на алкохол и/или наркотични вещества или техни аналози, или не изпълни предписанието за медицинско изследване на концентрацията на алкохол в кръвта му и/или наркотични вещества или техни аналози, се наказва с лишаване от право да управлява моторно превозно средство, трамвай или самоходна машина за срок от 2 години и глоба 2000 лв. (4) Редът, по който се установява употребата на алкохол и/или наркотични вещества или техни аналози, се определя с наредба на министъра на здравеопазването, министъра на вътрешните работи и министъра на правосъдието.“
Изказвания? Няма. Гласуваме предложението на господин Байрактаров и група народни представители. Комисията не го подкрепя. Гласували 85 народни представители: за 5, против 37, въздържали се 43. Предложението не е прието. Гласуваме § 25 в редакцията на Комисията. Гласували 80 народни представители: за 75, против няма, въздържали се 5. Предложението е прието.
Предложение от Петър Славов и група народни представители – в § 20, т. 2 думата „табели“ се заменя с „предна табела“. Комисията не подкрепя предложението. Предложение от Настимир Ананиев и група народни представители: „§ 20, т. 1 изменя така: „1.В ал. 1: а) В ал. 1, т. 1 думите „което не е регистрирано по надлежния ред или което е регистрирано, но е без табели с регистрационен номер или“ се заменят с „на което“. б) Създава се т. 6: „6. управлява моторно превозно средство, което има правоспособност да управлява, във време или при условия, когато това му е забранено със закон“.“ Комисията не подкрепя предложението. Предложение от Георги Свиленски и група народни представител: „В § 20, т. 1 се правят следните изменения и допълнения: 1. Създава се уводно изречение „В ал. 1:“. 2. При съответната редакционна промяна в началото му, досегашният текст на т. 1 става б. „а“ на т. 1. 3. Създава се б. „б“: ,,б) създава се т. 7: „т. 7. управлява моторно превозно средство в нарушение на чл. 150б, ал. 1, ал. 3 или ал. 4.“ Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 20, който става § 26: „§ 26. В чл. 175 се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 1, т. 1 думите „което не е регистрирано по надлежния ред или което е регистрирано, но е без табели с регистрационен номер или“ се заменят с „на което“. 2. Създават се ал. 3 и 4: „(3) Наказва се с лишаване от право да управлява моторно превозно средство за срок от 6 до 12 месеца и с глоба от 200 до 500 лв. водач, който управлява моторно превозно средство, което не е регистрирано по надлежния ред или е регистрирано, но е без табели с регистрационен номер. (4) За повторно нарушение по ал. 3 наказанието е лишаване от право да се управлява моторно превозно средство за срок от една до две години и глоба от 600 до 1500 лв.“
Изказвания? Няма. Гласуваме предложението на Петър Славов и група народни представители, което Комисията не подкрепя. Гласували 84 народни представители: за 11, против 18, въздържали се 55. Предложението не е прието. Гласуваме предложението на народния представител Настимир Ананиев.
Оттеглям предложението. Господин Свиленски също оттегля предложението си.
Благодаря и на двамата. Предложенията са оттеглени. Гласуваме § 26 в редакцията по доклада на Комисията. Гласували 83 народни представители: за 80, против 1, въздържали се 2. Предложението е прието.
Предложение от народните представители Станислав Иванов и Клавдия Данчева. Комисията подкрепя по принцип предложението. Предложение от народния представител Цветомир Михов по реда на чл. 80, ал. 4, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага да се създаде нов § 27: „§ 27. Създава се чл. 175а: „Чл. 175а. (1) Наказва се с лишаване от право да управлява моторно превозно средство за срок 12 месеца и глоба 3000 лв. водач, който oрганизира или участва в нерегламентирани състезания по пътищата, отворени за обществено ползване, или ги ползва за други цели, освен в съответствие с тяхното предназначение за превоз на хора и товари. (2) За повторно нарушение по ал. 1 наказанието е лишаване от право да се управлява моторно превозно средство за срок от 3 години и глоба 5 000 лв.“
Изказвания? Няма. Гласуваме § 27 в редакцията по доклада на Комисията. Гласували 81 народни представители: за 80, против 1, въздържали се няма. Предложението е прието.
Предложение от Настимир Ананиев и група народни представители. Оттеглям предложението. Предложение от народния представител Иван Вълков по реда на чл. 80, ал. 4, т. 2 от Правилника. Комисията подкрепя предложението. Комисията не подкрепя текста на вносителя и предлага следната редакция на § 21, който става § 28: „§ 28. В чл. 177, ал. 1, т. 3 думите „или друго упойващо вещество“ се заменят с „и/или наркотични вещества или техни аналози“.“
Изказвания? Няма. Гласуваме § 28 в редакцията по доклада на Комисията, който не подкрепя текста на вносителя. Гласуваме § 28 по доклада на Комисията. Гласували 79 народни представители: за 79, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Предложение на народния представител Настимир Ананиев и група народни представители – предложението е оттеглено. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 22, който става § 29. „§ 29. В чл. 178, ал. 1, т. 6 думите „чл. 157, ал. 3“ се заменят с „чл. 152, ал. 3“.“
Изказвания? Няма. Гласуваме § 29 в редакцията по доклада на Комисията. Гласували 86 народни представители: За 84, против няма, въздържали се 2. Предложението е прието.
Предложение от Иван Вълков и група народни представители. Комисията подкрепя по принцип предложението. Предложение от Димитър Байрактаров и група народни представители. Комисията подкрепя по принцип предложението. Предложение от народния представител Петър Кадиев по реда на чл. 80, ал. 4, т. 2 от ПОДНС. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 23, който става § 30: „§ 30. Създава се чл. 178ж: „Чл. 178ж. (1) Наказва се с лишаване от право да управлява моторно превозно средство за срок от 3 месеца и глоба 1 000 лв. водач, който се движи в платното за насрещно движение по автомагистрала и скоростен път. (2) Когато нарушението по ал. 1 е извършено повторно, наказанието е лишаване от право да управлява моторно превозно средство за срок от 6 месеца и глоба от 4000 лв.“
Изказвания, уважаеми колеги? Няма. Гласуваме § 30 в редакцията по доклада на Комисията. Гласували 89 народни представители: за 89, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Параграф 24 – предложение от народния представител Настимир Ананиев по реда на чл. 80, ал. 4, т. 2 от ПОДНС. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 24, който става § 31: „§ 31. В чл. 179 се правят следните изменения: 1. В ал. 1 думите „от 50 до 150 лв.“ се заменят с „в размер 150 лв.“. 2. В ал. 2 думите „от 100 до 200 лв.“ се заменят с „в размер 200 лв.“.
Изказвания, уважаеми колеги? Няма. Гласуваме § 31 в редакцията по доклада на Комисията. Гласували 91 народни представители: за 91, против и въздържали се няма. Предложението е прието единодушно.
Параграф 25 – предложение от Настимир Ананиев и група народни представители. Предложението е оттеглено. Предложение от Петър Славов и група народни представители: „По § 25: 1. В т. 1, б. „б“ след числото „600“ се добавят текста „и три месеца лишаване от право да управлява моторно превозно средство“. 2. В т. 2, б. „в“ след числото „600“ се добавят текста „и два месеца лишаване от право да управлява моторно превозно средство“. Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 25, който става § 32.
Изказвания, уважаеми колеги? Няма. Гласуваме неподкрепено от Комисията предложение на народния представител Петър Славов и група народни представители. Гласували 88 народни представители: за 14, против 24, въздържали се 50. Предложението не е прието. Гласуваме § 32 в редакцията по доклада на Комисията. Гласували 79 народни представители: за 77, против няма, въздържали се 2. Предложението е прието.
Параграф 26 – предложение от народния представител Настимир Ананиев по реда на чл. 80, ал. 4, т. 2 от ПОДНС. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 26, който става § 33: „§ 33. В чл. 183, ал. 4 се правят следните допълнения: 1. В т. 5 накрая се добавя „или в нарушение на чл. 139, ал. 1, т. 4“. 2. В т. 7 след думите “носене на каска” се добавя “или превозва пътник, който не изпълнява задължението за използване на предпазен колан или носене на каска“.“
Изказвания? Няма. Гласуваме § 33 в редакцията по доклада на Комисията. Гласували 82 народни представители: за 82, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 27, който става § 34.
Изказвания? Няма. Гласуваме § 34 в редакцията по доклада на Комисията. Гласували 88 народни представители: за 87, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието.
Предложение от Настимир Ананиев и група народни представители: „В §28 се създава нова т. 4 със следния текст: „4. Създава се нова ал. 5 със следния текст: „(5) Фишовете по ал. 3 и 4 могат да бъдат обжалвани по реда за обжалване на наказателни постановления, издадени по Закона за административните нарушения и наказания. За тях ал. 6 не се прилага“.“ Комисията не подкрепя предложението. Предложение от народния представител Иван Вълков и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Предложение от народните представители Настимир Ананиев и Иван Вълков по реда на чл. 80, ал. 4, т. 2 от ПОДНС. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 28, който става § 35: „§ 35. В чл. 186 се правят следните изменения: 1. Алинея 1 се изменя така: „(1) За административни нарушения, които са установени в момента на извършването им и за които не е предвидено наказание лишаване от право да управлява моторно превозно средство или отнемане на контролни точки, на мястото на нарушението може да бъде наложена с фиш глоба или в минималния размер, или в размера, посочен в административнонаказателната разпоредба за съответното нарушение. Издаденият за наложената глоба фиш трябва да съдържа следните данни: за самоличността на служителя, наложил глобата; за самоличността на нарушителя; за мястото и времето на нарушението; за моторното превозно средство, с което е извършено нарушението; за нарушените разпоредби, за размера на глобата, срока, сметката и начините за доброволното й заплащане. Фишът се подписва от служителя, наложил глобата, и от нарушителя, когато е съгласен да плати глобата. Образецът на бланката на фиша се утвърждава от министъра на вътрешните работи и указанията в нея са на български и английски език.“ 2. Алинея 3 се изменя така: „(3) Фиш за неправилно паркирано моторно превозно средство може да се издаде и в отсъствие на нарушителя. В този случай фишът се издава на собственика на моторното превозно средство, като първият екземпляр от фиша му се изпраща, а вторият и третият екземпляр остават за съхранение в службата за контрол. Към моторното превозно средство се закрепва уведомление, в което се посочва мястото и времето на нарушението, моторното превозно средство, с което е извършено нарушението, нарушените разпоредби, размера на глобата, срока, сметката или мястото за доброволното й заплащане. Закрепването на уведомлението към моторното превозно средство се смята за връчване на фиша.“ 3. В ал. 4 думите „маловажни случаи на” и думите „за които е предвидена глоба в размер до 50 лв. включително“ се заличават.“
Изказвания? Няма. Гласуваме предложението на народния представител Настимир Ананиев и група народни представители, което не е подкрепено от Комисията. Гласували 88 народни представители: за 12, против 21, въздържали се 55. Предложението не е прието. Гласуваме § 35 в редакцията по доклада на Комисията. Гласували 79 народни представители: за 79, против и въздържали се няма. Предложението е прието единодушно.
По § 29 има предложение от Петър Славов и група народни представители „В § 29, в т. 1 се правят следните изменения и допълнения: 1. Думите „а новият му адрес не е известен“ се заменят с „и не е посочило друг адрес пред административно-наказващия орган“. 2. След думите „протокол за извършено посещение на адреса" се добавя текста и връчителят залепва екземпляр от електронния фиш на вратата или на пощенската кутия, а когато до тях не е осигурен достьп – на входната врата или на видно място около нея. Когато има достъп до пощенската кутия, връчителят пуска екземпляр от електронния фиш и в нея.“ Комисията не подкрепя предложението. Предложение от народните представители Настимир Ананиев и Иван Вълков по реда на чл. 80, ал. 4, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание, което комисията подкрепя. Предложение от народния представител Иван Вълков по реда на чл. 80, ал. 4, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание, което комисията подкрепя. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 29, който става § 36: „§ 36. В чл. 189 се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 4 думите „или мястото на доброволното ѝ заплащане” се заменят с „начините за доброволното ѝ заплащане”. 2. В ал. 5 изречение първо се изменя така: „Електронният фиш по ал. 4 се връчва на лицето по чл. 188, ал. 1 или 2 с препоръчано писмо с обратна разписка или чрез длъжностните лица на определените от министъра на вътрешните работи служби за контрол, при осъществяване на функциите и правомощията им.“ 3. В ал. 14 след думата „постановления” се добавя “и фишове”.“
Изказвания? Няма. Гласуваме предложението от народния представител Петър Славов и група народни представители, което не е подкрепено от Комисията. Гласували 86 народни представители: за 16, против 21, въздържали се 49. Предложението не е прието. Гласуваме § 36 в редакцията по доклада на Комисията. Гласували 79 народни представители: за 77, против 1, въздържал се 1. Предложението е прието.
Предложение от народния представител Иван Вълков по реда на чл. 80, ал. 4, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание за създаване на нов параграф, което е подкрепено от Комисията. Комисията предлага да се създаде § 37: „§ 37. В чл. 189б, т. 1 думите „алкохол, наркотици или други упойващи вещества“ се заменят с „алкохол и/или наркотични вещества или техни аналози“.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 30, който става § 38.
Изказвания? Няма. Гласуваме анблок § 37 и 38 в редакцията по доклада на Комисията. Гласували 83 народни представители: за 83, против и въздържали се няма. Предложенията са приети единодушно.
„Преходни и заключителни разпоредби“. Комисията не подкрепя текста на вносителя за наименованието на подразделението и предлага да бъде отхвърлено.
Изказвания? Няма. Гласуваме предложението на Комисията текстът на вносителя за наименованието на подразделението да бъде отхвърлено. Комисията не подкрепя текста на вносителя за наименованието на подразделението и предлага да бъде отхвърлен. Моля, гласувайте. Гласували 81 народни представители: за 79, против няма, въздържали се 2. Предложението е прието.
Предложение от Настимир Ананиев и група народни представители, което е оттеглено. По § 31 има предложение от Милен Михов и група народни представители: „В § 6 от Допълнителните разпоредби се създава нова т. 66 със следния текст: „66. „Историческо превозно средство“ е механично превозно средство, което е най-малко на 30 години; запазено и поддържано в изправно състояние близко до оригиналното; не се използва преимуществено като транспорт за ежедневни нужди; част от техническото и културно наследство, като това е удостоверено с картата за идентичност, издадена от Международната организация за старинни автомобили.“ Комисията не подкрепя предложението. Предложение от Mартин Димитров и група народни представители: „По § 31: „В § 6 от Допълнителните разпоредби се създават точки 66, 67 и 68 със следния текст: „66. „Каравана“ е ремарке с фабрична надстройка и условия за обитаване от едно или повече лица.“ 67. „Кемпер“ е моторно превозно средство с фабрична надстройка и условия за обитаване от едно или повече лица.“ 68. „Пътни превозни средство за сезонно ползване“ са мотоциклети, мотопеди, кемпери или каравани, които обичайно не се движат по пътищата през зимния сезон.“ Комисията не подкрепя предложението. Предложение от народния представител Иван Вълков по реда на чл. 80, ал. 4, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 31, който става § 39: „§ 39. В § 6 от допълнителните разпоредби се правят следните изменения и допълнения: 1. Създава се т. 18а: „18а. „Регистрация” е административно разрешение за превозното средство да участва в пътното движение, включващо идентификацията на превозното средство и издаването на табели с регистрационен номер.“ 2 Създава се т. 25а: „25а. „Нов водач” е водач, който придобива за първи път правоспособност за управление на моторно превозно средство.” 3. Точка 33 се изменя така: „3. „Повторно” е нарушението, извършено в едногодишен срок, а в случаите по чл. 174, ал. 2 – в двегодишен срок от влизането в сила на наказателното постановление, с което на нарушителя е наложено наказание за същото по вид нарушение, включително и когато първото наказание му е било наложено като нов водач.“ 4. Точка 42 се отменя.“
Уважаеми колеги, има ли изказвания? Няма. Гласуваме предложението на народния представител Милен Михов и група, което Комисията не подкрепя. Гласували 84 народни представители: за 25, против 8, въздържали се 51. Предложението не е прието. Гласуваме предложението на народния представител Мартин Димитров и група, което Комисията не подкрепя. Гласували 84 народни представители: за 15, против 13, въздържали се 56. Предложението не е прието. Уважаеми колеги, гласуваме § 39 в редакцията по доклада на Комисията. Гласували 83 народни представители: за 83, против и въздържали се няма. Предложението е прието единодушно.
Комисията предлага да се създаде подразделение: „Заключителни разпоредби“
Изказвания? Няма. Гласуваме предложението на Комисията за подразделение „Заключителни разпоредби“. Гласували 84 народни представители: за 84, против и въздържали се няма. Предложението на Комисията е прието единодушно.
Комисията не подкрепя текста на вносителя и предлага § 32 да бъде отхвърлен.
Изказвания? Няма. Гласуваме предложение на Комисията – § 32 да бъде отхвърлен. Гласували 76 народни представители: за 73, против няма, въздържали се 3. Предложението е прието.
Има предложение от Петър Славов и група народни представители: „В § 33, т. 2 след думите „друг свой адрес пред административнонаказващия орган“ се добавя текстът „връчителят залепва уведомление на вратата или на пощенската кутия, а когато до тях не е осигурен достъп – на входната врата или на видно място около нея. Когато има достъп до пощенската кутия, връчителят пуска уведомление и в нея.“ Текстът до края на алинеята се обособява като ново изречение. Комисията не подкрепя предложението. Предложение от народния представител Настимир Ананиев и група народни представители: „§ 33 се изменя така: „§ 33. В Закона за административните нарушения и наказания (обн. ДВ, бр...) в чл. 58 се правят следните изменения и допълнения: 1. Ал. 2 се изменя така: „(2) В случай, че нарушителят или поискалият обезщетение не бъдат намерени на посочения от него адрес и не е посочил друг свой адрес пред административнонаказващия орган, последният прилага наказателното постановление към преписката и го обявява на интернет страницата си и на таблото за съобщения в сградата по седалището си, като наказателното постановление се счита за връчено от момента на обявяването му. Датата на обявяване се отбелязва върху наказателното постановление. Ненамирането на нарушителя на посочения от него адрес се установява чрез съставяне на протокол за извършено посещение на адреса.“ 2. Създават се ал. 3 и 4: „(3) За посочен от нарушителя адрес се приема адресът, който последният е посочил пред административнонаказващия орган във връзка с конкретното производство. При липса на посочен от нарушителя адрес, за такъв се счита неговият постоянен адрес. (4) Когато връчването трябва да се извърши на управител или законен представител на юридическо лице, вписано в търговския регистър или регистър БУЛСТАТ, наказателното постановление може да бъде изпратено и на вписаните в регистъра електронна поща или факс на дружеството.“ Комисията не подкрепя предложението. Предложение от Мартин Димитров и група народни представители: „Създава се § 33а със следното съдържание: „§ 33а. В Кодекса за застраховането (Обн., ДВ, бр...) в чл. 489 се правят следните промени: 1. В ал. 1 след думите „ал. 2“ се добавя „и ал. 4, т. 4“ и се поставя запетая. 2. В чл. 4 след думите „30 дни“ се поставя запетая и се добавя текстът „а в случаите по т. 4 – 180 дни“ и се създава нова т. 4 със следния текст: „4. при сключване на застраховка на превозно средство за сезонно ползване по § 6, т. 68 от допълнителните разпоредби на Закона за движението по пътищата.“ Комисията не подкрепя предложението. Предложение от народния представител Иван Вълков по реда на чл. 80, ал. 4, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Предложение от народните представители Настимир Ананиев и Иван Вълков по реда на чл. 80, ал. 4, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията не подкрепя текста на вносителя и предлага следната редакция на § 33, който става § 40: „§ 40. В Закона за административните нарушения и наказания (Обн. ДВ, бр...) в чл. 39 се създава ал. 2а: „(2а) За административни нарушения, установени при извършването им, когато това е предвидено в закон, овластените контролни органи могат да налагат на местонарушението глоби в размер, предвиден в съответния закон. За наложената глоба се издава фиш, който съдържа данни за самоличността на контролния орган и на нарушителя, мястото и времето на нарушението, нарушените разпоредби и размера на глобата. Фишът се подписва от контролния орган и от нарушителя, че е съгласен да плати глобата. На нарушителя се дава препис, за да може да заплати доброволно глобата.“ Комисията предлага да се създаде § 41: „§ 41. Законът влиза в сила един месец след обнародването му в „Държавен вестник“, с изключение на § 20, който влиза в сила от 1 юли 2017 г.“
Изказвания, уважаеми колеги? Няма. Гласуваме, първо, предложението на народния представител Петър Славов и група народни представители, което Комисията не подкрепя. [[Шум.]] Гласуваме неподкрепено от Комисията предложение на народния представител Петър Славов. Гласували 85 народни представители: за 20, против 21, въздържали се 44. Предложението не е прието. Гласуваме предложението на народния представител Настимир Ананиев и група народни представители, което Комисията не подкрепя. Гласували 83 народни представители: за 16, против 21, въздържали се 46. Предложението не е прието. Гласуваме предложението на Мартин Димитров и група народни представители, което Комисията не подкрепя. Гласували 79 народни представители: за 13, против 16, въздържали се 50. Предложението не е прието. Уважаеми колеги, гласуваме § 40 и § 41 в редакцията по доклада на Комисията. Гласували 82 народни представители: за 78, против няма, въздържали се 4. Законопроектът е приет на второ гласуване. Благодаря, господин Ананиев.
Благодаря и аз на всички, които подкрепиха Законопроекта. Искам да честитя студентския празник на всички студенти, да ги призова да не карат пили и да не позволяват техни колеги и приятели също да карат пили днес и въобще никога! Благодаря.
Благодаря, господин Ананиев. Съгласно програмата, утвърдена за днешния ден, продължаваме с: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТИ ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА КОДЕКСА НА ТРУДА. Вносител е Министерският съвет от 20 октомври 2016 г., и пак Министерският съвет от 2 декември 2016 г. Доклад на водещата Комисията по труда, социалната и демографската политика. Заповядайте, господин Адемов.
Благодаря, господин Председател. Преди това ми позволете да направя процедурно предложение в залата да бъдат допуснати заместник-министърът на труда и социалната политика Ивайло Иванов и госпожа Калина Петкова – директор на дирекция.
Гласуваме допуск в зала, уважаеми колеги. Гласували 78 народни представители: за 76, против 1, въздържал се 1. Предложението е прието. Моля, квесторите, поканете гостите.
Уважаеми колеги! „ДОКЛАД за първо гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Кодекса на труда, № 602-01-60, внесен от Министерския съвет Комисията по труда, социалната и демографската политика на редовно заседание, проведено на 16 ноември 2016 г. разгледа и обсъди Законопроекта за изменение и допълнение на Кодекса на труда. На заседанието присъстваха министърът на труда и социалната политика – госпожа Зорница Русинова, изпълнителният директор на Изпълнителна агенция „Главна инспекция по труда“, Калина Петкова и Петя Малакова – директор и началник отдел в Дирекция „Трудово право, обществено осигуряване и условия на труд“ в Министерството на труда и социалната политика, представители на работодателските и синдикалните организации. Законопроектът беше представен от госпожа Зорница Русинова, министър на труда и социалната политика. Според мотивите на Законопроекта с предлаганите промени се въвеждат изискванията на Директива 2014/67/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 15 май 2014 г. за осигуряване на изпълнението на Директива 96/71/ЕО относно командироването на работници в рамките на предоставянето на услуги и за изменение на Регламент № 1024/2012 относно административно сътрудничество посредством Информационната система за вътрешния пазар в българското законодателство. Директива 96/71/ЕО въвежда задължителни правила за минимална закрила, които трябва да се спазват в приемащата държава от работодателите, командироващи работници за временно извършване на работа на територията на държавата членка, в която се предоставят услугите, отнасящи се до максимална продължителност на работата и минимална продължителност на почивката, минимални платени почивни дни, минимални ставки на заплащане, включително ставки за извънреден труд, условия за предлагане на работници за наемане на работа, в частност от предприятия, осигуряващи временна работа, здраве, безопасност и хигиена на работното място, защитни мерки по отношение на условията за наемане на работа на бременни жени или родилки, деца и младежи, равно третиране на мъжете и жените и други разпоредби за недискриминация. Директива 2014/67/ЕС въвежда пакет от мерки, гарантиращи по-добра защита на командированите работници в рамките на предоставяне на услуги, борба с тъй наречения „социален дъмпинг“ и по-прозрачна и предвидима правна рамка за доставчици на услуги. Със Законопроекта се създава отделна уредба на командироването и на изпращането на работници и служители в рамките на предоставяне на услуги. Целта на направеното предложение е да се отграничи дейността на предприятията, осигуряващи временна работа, от дейността на другите работодатели (доставчици на услуги), което ще доведе до по-голяма яснота по отношение на реда за командироване и изпращане на работници и служители в рамките на предоставяне на услуги и документите, с които се оформя това. При командироване в рамките на предоставяне на услуги се изисква работодателите (доставчици на услуги) да извършват една от следните дейности: да командироват работници или служители за собствена сметка и под свое ръководство по договор, сключен между работодателя и ползвателя на услугите, или да командироват работници или служители в предприятие от същата група предприятия. При изпращане в рамките на предоставяне на услуги се изисква предприятията, които осигуряват временна работа, да изпращат на работа работник или служител в предприятие ползвател на територията на друга държава. Законопроектът предвижда още да се премахне сега съществуващото в чл. 121, ал. 3 от Кодекса на труда изискване страните да уговарят поне същите минимални условия на работа като тези в приемащата държава само когато срокът на командироване е по-дълъг от 30 календарни дни. С това предложение се цели да се избегне евентуално налагане на административни наказания на български доставчици на услуги, когато в приемащата държава не е въведен такъв минимален срок. По този начин се разширява и обхватът на социална закрила на командированите работници и служители. В Законопроекта изрично се урежда, че командироване или изпращане на работник или служител в рамките на предоставяне на услуги е възможно само при условие, че съществува трудово правоотношение между работодателя и работника или служителя за целия период на командироването или изпращането, каквото е изискването на Директива 96/71/ЕО. Със Законопроекта се предлага и промяна в режима на заплащането на командировъчните пари (пътни, дневни и квартирни), като изрично се уточнява, че такива се дължат само в случаите на командироване по реда на чл. 121, ал. 1 от Кодекса на труда. С цел да се внесе яснота по отношение на задължението за заплащане на командировъчни пари при командироване и изпращане в рамките на предоставянето на услуги, а с това и да се отстранят констатирани от практиката проблеми, се предвижда действащата разпоредба на чл. 121, ал. 5 от Кодекса на труда да бъде отменена. Вместо нея се създава нова ал. 2 в чл. 215 от Кодекса на труда, с която изрично се уточнява, че при командироване по смисъла на чл. 121а, ал. 1, т. 1 и при изпращане по смисъла на чл. 121а, ал. 2, т. 1 от Кодекса на труда на лицата се дължат освен брутното трудово възнаграждение, и пътни пари, уредени в наредба на Министерския съвет. Законопроектът въвежда разпоредби, уреждащи възможността на работници или служители, командировани или изпратени на територията на Република България, да предявяват искове срещу своя работодател в случаите, в които са претърпели вреди поради неспазване на минималните условия на работа, предвидени в чл. 121а, ал. 5 от Кодекса на труда. Исковете могат да се предявяват и след прекратяване на трудовото правоотношение. Въвежда се и солидарна отговорност при веригите от подизпълнители, като се урежда, че когато работодателят е подизпълнител, исковете за неизплатените на работника или служителя минимални възнаграждения могат да се предявяват и срещу изпълнителя, на който работодателят е пряк подизпълнител, или солидарно срещу работодателя и изпълнителя. С няколко члена от Законопроекта се урежда закрилата за работниците или служителите, които са предявили иск поради неспазване на минималните условия на работа. Те ще бъдат защитени от всякакво неблагоприятно третиране на това основание от техния работодател. Предоставя се също възможност на синдикалните организации и на техните поделения по искане на командированите или изпратените работници или служители да ги представляват като пълномощници пред съда. Законопроектът предвижда Изпълнителна агенция „Главна инспекция по труда“ като основен орган, осъществяващ контрол за спазване на трудовото законодателство, да осъществява безплатно административно сътрудничество чрез Информационната система на вътрешния пазар с компетентните органи на другите държави – членки на Европейския съюз, на държави ¬– страни по Споразумението за Европейското икономическо пространство, или на Конфедерация Швейцария. Инспекцията по труда ще е компетентна и за получаването и изпращането чрез Информационната система на вътрешния пазар на искания за събиране на вземания по наложени финансови административни санкции или глоби за нарушения на трудовото законодателство относно командироването и изпращането на работници или служители в рамките на предоставяне на услуги. В Комисията бяха получени и предоставени на вносителите на Законопроекта и членовете на Комисията становища от Конфедерацията на независимите синдикати в България, Конфедерацията на труда „Подкрепа“, Съюза за стопанска инициатива и Българската стопанска камара. Беше получено и извлечение от Протокол № 17 от заседанието на Националния съвет за тристранно сътрудничество, проведено на 4 октомври 2016 г. за обсъждане на проект на ЗИД на Кодекса на труда с приложените становища на КНСБ, КТ „Подкрепа“, Асоциацията на индустриалния капитал в България, Българската търговско промишлена палата, КРИБ и Съюза за стопанска инициатива. В проведената дискусия взеха участие народните представители Венка Стоянова и Хасан Адемов. След приключване на обсъждането и проведеното гласуване с резултати: 14 гласа „за“, без „против“ и „въздържал се“, Комисията по труда, социалната и демографската политика прие следното становище: Предлага на Народното събрание да подкрепи на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Кодекса на труда, № 602-01-60, внесен от Министерския съвет на 20 октомври 2016 г.“ Следващото становище: „ДОКЛАД за първо гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Кодекса на труда, № 602-01-79, внесен от Министерския съвет на 02 декември 2016 г. Комисията по труда, социалната и демографската политика на редовно заседание, проведено на 7 декември 2016 г., разгледа и обсъди Законопроекта за изменение и допълнение на Кодекса на труда с вносител Министерския съвет. На заседанието присъстваха заместник-министърът на труда и социалната политика господин Ивайло Иванов, Калина Петкова – директор на дирекция „Трудово право, обществено осигуряване и условия на труд“ в Министерството на труда и социалната политика и представители на работодателските и синдикалните организации. Законопроектът беше представен от господин Ивайло Иванов, заместник-министър на труда и социалната политика. Според мотивите на Законопроекта предлаганите промени са две. Първата е свързана със създаване на възможност за изготвяне на документи, свързани с трудовото правоотношение, в електронен вид. Промяната дава възможност на работодателите да създават и да съхраняват част от документите от трудовите досиета на работниците и служителите в електронен вид. Това ще доведе до намаляване на разходите за тяхното създаване, обработка и съхранение, от една страна, а от друга – ще ускори процесите на обмен на документи в предприятието. С оглед на осигуряване на защита на информацията и създаване на правила за реализиране на тази възможност Министерският съвет ще определи вида и изискванията за създаването и съхраняването на електронните документи от трудовото досие. Според вносителите очакваните резултати от прилагането на новата уредба са свързани с осигуряване на възможност за създаване и съхраняване на документи от трудовото досие в електронен вид, което ще доведе до по-добри възможности за организация на работния процес, оптимизиране на разходите за администриране на трудовото правоотношение, т.е. ще се намали административната тежест. Втората промяна, предложена в Законопроекта, се отнася до отпадане на необходимостта Министерският съвет ежегодно да размества почивните дни през годината. Практиката показва, че ефектите от разместването са противоречиви и по-скоро негативни, а именно: - нарушава се комуникацията в реално време между бизнеса, институциите и другите партньори в чужбина, тъй като почивните дни по календар се разминават в различните държави; - нарушава се работата на финансовите институции и се забавят плащания; - в сферите, в които трябва да се осигури непрекъснатост на трудовия процес, като транспорт, здравеопазване, търговия на дребно с хранителни и нехранителни стоки и др., разходите за работна заплата се увеличават поради увеличеното заплащане за работа в дни, обявени за почивни; - в производството увеличените разходи за труд рефлектират върху себестойността на продукцията; - наблюдава се нерегламентирано полагане на извънреден труд; - намалява се продължителността на седмичната почивка – един вместо два дни, когато се отработва съботата, което води до по-слаба ефективност и производителност на работната сила, допълнително натоварване, преумора в отделни моменти и стрес на работното място. Със законопроекта се създава отделна уредба, с която се предлага в случаите, когато официалните празници, с изключение на Великденските, съвпадат със събота и/или неделя, първият или първите два работни дни след тях да са неприсъствени. Законопроектът създава предвидимост и сигурност при планиране и управление на трудовия процес чрез установяване на еднакъв брой работни дни за всяка година. Законопроектът няма да доведе до изразходване на финансови и други средства за прилагането на новата уредба, включително и от държавния бюджет. Вносителите на законопроекта са приложили към него частична предварителна оценка на въздействието му. В нея се съдържат следните основни елементи: дефиниране на проблемите, цели, идентифициране на заинтересованите страни, варианти на действие, негативни въздействия за работодатели и работници и служители, положителни въздействия за същите групи, потенциалните рискове от прилагането на акта, очаквана административна тежест при прилагането на Закона, въздействието върху микро-, малките и средните предприятия, функционална връзка с правото на Европейския съюз, проведени обществени консултации. В Комисията бяха получени и предоставени на вносителите на Законопроекта и членовете на Комисията становища от Конфедерацията на независимите синдикати в България, Конфедерацията на труда „Подкрепа“, Асоциацията на индустриалния капитал в България, Българската търговско-промишлена палата, Съюза за стопанска инициатива, Българската стопанска камара, Конфедерацията на работодателите и синдикатите в България и Германо-Българската индустриално-търговска камара. Освен тях народните представители разполагат и с Протокол от заседанието на Комисията по трудово законодателство към Националния съвет за тристранно сътрудничество, проведено на 24 ноември 2016 г. за обсъждане на Проектозакона. От становищата е видно, че параграф първи се подкрепя и се възразява срещу параграф втори от законопроекта. В проведената дискусия взеха участие народните представители Димитър Байрактаров, Венка Стоянова, Димитър Танев и Хасан Адемов. След приключване на обсъждането и проведеното гласуване с резултати: 10 гласа „за“, без гласове „против“ и 5 гласа „въздържал се“, Комисията по труда, социалната и демографската политика прие следното становище: Предлага на Народното събрание да подкрепи на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Кодекса на труда, № 602-01-79, внесен от Министерския съвет на 2 декември 2016 г.“
Благодаря, господин Адемов. По първия Законопроект, № 602-01-60, внесен на 20 октомври доклад на Комисията по бюджет и финанси няма. Но има доклад на Комисията по европейски въпроси и контрол на европейските фондове. Някой от Комисията по европейски фондове? В такъв случай ще помоля докато дойде някой от Комисията по европейски фондове, по втория Законопроект – доклада на Комисията по икономическа политика и туризъм да го представи господин Кънев.
„ДОКЛАД по Законопроекта за изменение и допълнение на Кодекса на труда, № 602-01-79, внесен от Министерския съвет на 2 декември 2016 г. Комисията по икономическа политика и туризъм на свое заседание, проведено на 7 декември 2016 г., разгледа и обсъди Законопроекта за изменение и допълнение на Кодекса на труда, № 602-01-79, внесен от Министерския съвет на 2 декември 2016 г. На заседанието присъстваха от Министерството на труда и социалната политика Ивайло Иванов – заместник-министър, Калина Петкова – изпълняваща длъжността директор на дирекция „Трудово право, обществено осигуряване и условия на труд“, представители на работодателски и синдикални организации. Законопроектът бе представен от господин Ивайло Иванов. Според вносителя първата цел на предложения Законопроект е намаляване на административната тежест чрез създаване на възможност за изготвяне на документи от трудовото досие в електронен вид. Втората цел се отнася до дълго коментираното искане на бизнеса да се преустанови с практиката за сливане на почивните дни и тяхното по-късно отработване. С предложените текстове се предоставя възможност на работещите да не губят от почивните дни, когато празниците съвпадат с почивните дни. В този случай първият или вторият от работните дни след почивните, ще бъдат неприсъствени. По този начин ще се създаде предвидимост и сигурност при планиране и управление на трудовия процес чрез установяване на еднакъв брой работни дни всяка година. В Заключителните разпоредби се предлагат съответстващи текстове в редица други закони. Законопроектът е придружен от формуляр за частична предварителна оценка на въздействието. Асоциацията на индустриалния капитал в България възразява срещу предложения Законопроект, тъй като по същество се разширява броят на почивните дни за работниците и служителите и се задълбочава проблемът с оставане на възможността за Министерския съвет да размества почивни и работни дни. КНСБ не приема предложените промени в § 2 и по същество подкрепя становището на Асоциацията на индустриалния капитал за Законопроекта. КРИБ не подкрепя § 2 от Законопроекта, защото той не предвижда отпадане на административната практика за сливане на почивните дни, а напротив предвижда въвеждане на допълнителни почивни дни през годината, тъй като оспорваният от работодателите досегашен текст на чл. 154, ал. 2 не се премахва. КРИБ поддържа изразеното си досега становище за отпадане на възможността Министерският съвет да размества почивните дни през годината. Българската стопанска камара не подкрепя новата ал. 2 на чл. 154, с което се запазва практиката на сливане на почивните дни, и настоява за отпадане на възможността Министерският съвет да определя почивните дни през годината. Българската търговско-промишлена палата категорично възразява срещу § 2 от настоящия Законопроект и настоява той да бъде заличен. Мотивите към § 2 от Законопроекта не кореспондират с предлаганата разпоредба. Нещо повече – между тях съществува противоречие, тъй като тази разпоредба не предотвратява изложените в мотивите проблеми, а легализира тяхното продължаване във времето. Съюзът за стопанска инициатива подкрепя по принцип Законопроекта, но счита, че предложената редакция на § 2 не успява да гарантира преодоляване на наложилата се практика, с решение на Министерския съвет, да сливат и разместват почивните дни. Германо-българската индустриално-търговска камара не подкрепя § 2 от Законопроекта, защото заради увеличаването на неработните дни и допълнителното им компенсиране добавената стойност би намаляла и общите икономически показатели биха се редуцирали.“ И сега основното от доклада на нашата Комисия. „В последвалата дискусия народните представители от всички парламентарни групи се обединиха около становището между първо и второ четене да внесат предложение за отпадане на § 2 от внесения Законопроект и за промени в действащия чл. 154, ал. 2 от Кодекса на труда. След приключване на обсъждането и гласуване с резултати: 13 гласа „за“, без „против“ и 1 „въздържал се“, Комисията по икономическа политика и туризъм прие следното становище: Предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроекта за изменение и допълнение на Кодекса на труда, № 602-01-79, внесен от Министерския съвет на 2 декември 2016 г.“
Благодаря Ви, уважаеми господин Кънев. Следващият доклад по Законопроект, № 650-01-347, внесен на 21 октомври 2016 г., е от Комисията по европейските въпроси и контрол над европейските фондове. Господин Анастасов, благодаря Ви за отзивчивостта, заповядайте.
„ДОКЛАД относно изменение и допълнение на Кодекса на труда, № 602-01-60, внесен от Министерския съвет на 20 октомври 2016 г. На свое извънредно заседание, проведено на 16 ноември 2016 г., Комисията по европейските въпроси и контрол на европейските фондове разгледа Законопроект за изменение и допълнение на Кодекса на труда, внесен от Министерския съвет. В заседанието на Комисията взеха участие: госпожа Деница Сачева – заместник-министър на труда и социалната политика, и господин Михаил Илиев – старши експерт в дирекция „Трудово право, обществено осигуряване и условия на труд“ в Министерство на труда и социалната политика. Настоящият Законопроект цели да транспонира изискванията на Директива 2014/67/ЕС на Европейския парламент и на Съвета за осигуряване на изпълнението на Директива 96/71/ЕО относно командироването на работници в рамките на предоставянето на услуги, и за изменение на Регламент ЕС, № 1024 от 2012 г., относно административното сътрудничество посредством Информационната система на вътрешния пазар, така нареченият Регламент ИСВП. Същевременно проектът на акт предлага и някои промени, с които да се прецизират текстовете, въвеждащи разпоредбите на Директива 96/71/ЕО. Следва да се има предвид, че Директива 96/71/ЕО определя регулаторната рамка на ЕС относно командироването на работници като в нея са посочени минималните условия на работа в приемащата държава членка, които трябва задължително да бъдат спазвани от чуждестранните доставчици на услуги. От своя страна Директива 2014/67/ЕС цели да подобри процеса на прилагане на Директива 96/71/ЕО като въведе пакет от мерки, гарантиращи по-добра защита на командированите работници и борба с така наречения „социален дъмпинг“ и по прозрачна и предвидима рамка за доставчиците на услуги. В тази връзка се премахва съществуващото в чл. 121, ал. 3 от Кодекса на труда изискване за договаряне на поне същите минимални условия на работа – като тези в приемащата държава, само когато срокът на командироване е по-дълъг от 30 дни. Същевременно в Глава пета, Раздел X от Кодекса на труда се създава Уредба на командироването и на изпращането на работници и служители в рамките на предоставянето на услуги, с цел да се разграничи дейността на предприятия, осигуряващи временна работа от дейността на другите работодатели, а именно – доставчици на услуги, по смисъла на чл. 121а. Задължението за осигуряване на най малко същите минимални условия на работа ще трябва да бъде спазено от страните, без значение на продължителността на командироването или изпращането. По този начин следва да се разшири обхватът на социалната закрила на работниците и служителите. Предложеният Законопроект още урежда както случаите на командироване и изпращане от Република България в друга държава – членка на ЕС, в друга държава – страна по Споразумението за ЕИП, или Конфедерация Швейцария, така и командироването и изпращането от някои от посочените държави в Република България. По този повод в Глава осемнадесета – „Трудови спорове“ са въведени разпоредби относно възможността на работници или служители, командировани или изпратени на територията на Република България, да предявяват искове срещу своя работодател, в случаите, когато са претърпели вреди поради неспазване на минималните условия на работа, определени в новосъздадения чл. 121а, ал. 5 от Кодекса на труда. В изпълнение на изискванията на Директива 2014/67/ЕС се предвижда и закрила за работниците или служителите, които са предявили такива искове. С оглед транспонирането на Глава трета и шеста от Директива 2016/67/ЕС в Кодекса на труда се създава Глава дванадесета – „Административно сътрудничество“ чрез информационната система на вътрешния пазар и трансгранично изпълнение на наложени финансови и административни санкции и глоби, включително такси и начисления. Предвижда се изпълнителна агенция и главна инспекция по труда да осъществява безплатно административно сътрудничество чрез информационната система на вътрешния пазар с компетентните органи на други държави. Чрез ИСВП –Информационната система за вътрешния пазар, следва да се обменят и изискванията за събиране на вземания в случаите, когато компетентните органи налагат финансови административни санкции или глоби на работодатели за нарушения на трудовото законодателство, относно командироването или изпращането на работници или служители. Когато това касае български работодатели, събирането ще се осъществява по реда на Данъчно-осигурителния процесуален кодекс от Националната агенция за приходите. С оглед на гореизложеното и в резултат на проведеното гласуване Комисията по европейските въпроси и контрол на европейските фондове предлага с 12 гласа „за“, без „против“ и 3 гласа „въздържали се“ Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Кодекса на труда, № 602-01-60, внесен от Министерския съвет на 20 октомври 2016 г.“ Благодаря за вниманието.
Благодаря, господин Анастасов. От името на вносителите, господин Заместник министър, като представител на Министерския съвет и според нашия Правилник, имате право да защитите разглежданите законопроекти. Желаете ли да вземете отношение? Не желаете. Откривам дебата. Има ли народни представители, които желаят да се изкажат по разглежданите два законопроекта? Господин Байрактаров желае да вземе отношение. Имате думата. яя (ПФ): Благодаря, господин Председател. Парламентарната група на Патриотичния фронт ще подкрепи и двата законопроекта на първо гласуване. Тук искам да обърна внимание върху втория Законопроект, който касае предимно изменения в чл. 154 от Кодекса на труда. Идеята и намеренията на промените в този член всъщност са да се прекрати една практика, която през годините като че ли показа, че не е най-добрата, а именно сливане на почивни дни, на празнични дни с почивни дни, защото по този начин според бизнеса се нанасят сериозни вреди и щети. Нещо повече – по изказванията и според становището на бизнеса прекратяването на тази практика би довело до увеличение на брутния вътрешен продукт през следващата година в размер на 1,4%, което лично аз адмирирам, защото това означава, че ще има допълнителни средства за увеличаване пенсиите на българските пенсионери. Най-малко от тази гледна точка няма как да не се съобразя с това желание на бизнеса, но чисто прагматично така предложеният Законопроект не само че не решава проблема, нещо повече, той го задълбочава. Тук е редно да Ви обърна внимание, уважаеми колеги, че сега действащата ал. 2 на чл. 154 от Кодекса на труда влиза в много интересна колизия с действащата Конституция. Да обърна внимание: тя влиза в колизия с чл. 84, т. 15 от Конституцията на Република България, която гласи, че Народното събрание е органът, който определя националните празници. Следователно в момента ал. 2 на действащия чл. 154 от Кодекса на труда е влязъл в колизия с основния Закон, тъй като чрез тази алинея е дадено право на Министерския съвет еднократно да определя почивни дни, празници, с което всъщност той се явява своеобразен регулатор. По този начин – чрез определяне на почивните дни по два, по три, по пет и така нататък, могат да се регулират цели браншове в бизнеса. В същото време проучванията сочеха, че това има негативно отражение върху брутния вътрешен продукт. По тази причина в двете комисии, в които съм участник – както в Комисията по труда, социалната политика, която е водеща комисия, така и в Комисията по икономическа политика и туризъм, се стигна до консенсусно решение – да подкрепим Законопроекта на първо четене, но на второ четене да внесем консенсусни предложения от всички политически сили. Надявам се, че това ще стане, за да можем да изготвим такава промяна в Кодекса на труда, която наистина да отговаря на потребностите на българското общество, на българския бизнес и да се стигне до реализирането на тази добра идея, но тя в този вид, за огромно съжаление, не постига желанието на вносителите и инициаторите. Искам да припомня на колегите, които не са в течение, че въпросът е поставен от колегата Петър Кънев още преди три години, тоест три години се работи в посока да бъде намерено консенсусно и работещо решение на проблема. Надявам се, че този път ще го намерим. Ние подкрепяме двата законопроекта, но със свои забележки, които, пак повтарям, надявам се консенсусно, с всички политически партии да ги изправим между първо и второ четене. Благодаря.
Благодаря, господин Байрактаров. Реплики? Няма. Уважаеми колеги, на балкона наши гости са студенти от Медицинския университет – София, филиала във Враца. [[Ръкопляскания.]] Има ли други народни представители, които желаят да се изкажат по дебатираните два законопроекта? Заповядайте.
Благодаря. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Аз изявявам от името на Парламентарната група на ГЕРБ готовност да подкрепим на първо четене и двата законопроекта, с които току-що ни запознаха много подробно председателите на комисии относно мотивите и взетите решения на заседанията на съответните комисии. По първия доклад – във връзка с въвеждане на изискванията на двете директиви, упоменати в докладите – относно командироване на работниците в рамките на предоставяне на услуги и административно сътрудничество посредством информационна система за вътрешния пазар, ние подкрепяме първия законопроект. Считам, че се постига търсеният синхрон чрез въвеждане на изискванията на директивите. Има много положителни моменти, някои от които са следните. Регламентирани са разпоредби, мерки и механизми на контрол, освен това превантивни мерки, целящи недопускане на нарушения, както е регламентирано и санкционирането при констатиране на такива нарушения. Много положително е разграничаването на режимите на командироване и изпращане на работници и служители в посочените в мотивите страни. Определени са и видовете административно сътрудничество, включително изпращане и получаване на документи чрез информационната система на вътрешния пазар с компетентните органи на други държави, както и сроковете, в които се осъществява посоченият документооборот. Въведено е изискване страните по трудово правоотношение да уговарят срока за командироване или изпращане. Регламентирани са най-малко същите минимални условия за работа, каквито са установени за работниците и служителите, изпълняващи същата или сходна работа в приемащата държава. Въведена е и възможност на работниците или служителите да предявяват искове, когато не са изпълнени тези договорени условия или са претърпели някакви вреди от неизпълнението. Всичко това ни дава основание за увереност, че работниците или служителите, командировани или изпратени в други държави, ще бъдат със защитени права. Поради това ние подкрепяме този Законопроект. По втория Законопроект, за който говориха колегите, включително и господин Байрактаров преди малко, подкрепяме даването на възможност в нашето законодателство част от документите в трудовото досие на работника или служителя да се съхраняват или да се формират по електронен път. Това е постигане на една от целите – въвеждането на електронното правителство и електронно администриране на всички нива, така че ние сме убедени в положителните ефекти, които ще бъдат постигнати от въвеждането на тази промяна в Кодекса на труда и подкрепяме промяната. Сигурни сме, че по този начин наистина ще се намали административната тежест в администрирането на човешките ресурси, най-общо казано. Ще подкрепим на първо четене този Законопроект, включително с предлаганите промени, касаещи премахването на сливане на почивни дни във връзка с националните празници. Тук бяха изложени много подробно мотивите на работодателските организации, поради които те не са съгласни с въвеждането на новите текстове – когато празничните дни са в събота или неделя, или в събота и неделя, да се въведе после почивен ден в понеделник или в понеделник и вторник. Ние също много внимателно ще проучим и обсъдим възможностите, които ще бъдат внесени като промени между първо и второ четене и за второ четене се надявам да има консенсус при гласуването на тази промяна в Кодекса на труда.
Да орежете работниците – това ли е консенсусът?
Не, не е това консенсусът.
Господин Стоилов, моля Ви, не репликирайте оратора. Ще имате такова право, когато сме в режим на реплика. Продължете, госпожо Стоянова.
Аз приключвам. Ако господин Стоилов има реплика, ще се опитам да му отговоря.
Благодаря Ви. Реплики? Заповядайте, господин Стоилов.
Господин Председател, госпожи и господа народни представители! За да съм коректен, тъй като репликирах оратора от място, да го изразя и пред трибуната – нека да се изясни, може да продължи дискусията по отношение на почивните дни, когато те са в събота и неделя, но мисля, че не би следвало да се отнеме възможността на работниците и служителите в този случай те да почиват в понеделник. Да Ви дам пример с това, което предстои. Ако Нова година – 1 януари е в неделя, тези, които, ръководейки се от очакванията на работодателите, кажат: не трябва да има никакви други неща, извън почивните или празничните дни, ще трябва да накарат хората вместо да празнуват на 31-ви и 1-ви, да пътуват по-голямата част от деня, за да се приберат за следващия работен ден. Според мен трябва да се направи така, че сегашният брой на почивните дни в рамките на цялата година по никакъв начин да бъде намаляван. Ако това увеличение е с до 2-3 дни, мисля, че няма проблем това, което се предлага, да бъде прието и на второ четене. Пак казвам – основно като критерий, за да се намери баланс в ефективното оползотворяване на работното време и в очакванията на работниците и служителите да почиват, трябва приблизително да се запази сегашното количество на почивните дни чрез националните празници, които са предвидени. Още повече, че България мисля, че е някъде на средните нива по този показател в Европа и няма отношение в България трудът да бъде ощетяван допълнително – една тенденция, която мисля, че успешно се развива в последните 20 години. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Стоилов. Госпожо Стоянова, ще ползвате ли правото на дуплика?
Това беше изказване.
Реплика беше. Беше заявено още в самото начало. [[Реплики.]] Напротив, каза, че прави реплика и каза, че я прави заради това, че от място е прекъснал оратора. Госпожо Стоянова, имате думата.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Стоилов, точно поради това, което и Вие току-що споделихте с колегите, желаем решенията, които ще вземем и ще гласуваме на второ четене в промяната в Кодекса на труда, да бъдат консенсусни. Аз, като лекар, от една страна, съм за това съботите на хората да бъдат осигурени за почивка, а не, както досега се правеше – отработване на някои дни във формираните големи ваканции между почивни и празнични дни, които се отработваха в събота. Наистина тогава работниците и служителите не могат ползотворно да си починат и се нарушава междуседмичната почивка. По тази причина ще бъдем много стриктни при формирането на новите текстове. Освен това като работодател наблюдавам толкова години каква е ефективността, когато се отработва даден празник или почивен ден в събота. Така че има много въпроси, които ние съвсем колегиално трябва да обсъдим и да вземем най-правилното решение, без да ощетяваме работниците и служителите. И да постигнем все пак баланс и с работодателите.
Благодаря Ви, госпожо Стоянова. Доктор Адемов, заповядайте, имате думата.
Благодаря Ви, господин Председател. Дами и господа народни представители, господин Иванов, госпожо Петкова! Два са законопроектите за изменение и допълнение на Кодекса на труда. В първия Законопроект става въпрос за въвеждане изискванията на Директива № 96/71 на Европейската общност относно задължителните правила за минимална закрила при командироването на работници в условия на предоставяне на услуги. По този Законопроект нямаме бележки. Нашата парламентарна група ще подкрепи този Законопроект. По отношение на следващия Законопроект за изменение и допълнение на Кодекса на труда, там има две предложения. Едното предложение е свързано със създаване на възможност за изготвяне на документи, свързани с трудовото правоотношение в електронен вид. Възможността за изготвяне на такова трудово досие, което да съдържа част от елементите на трудовото правоотношение, съществува всъщност от 2015 г. Сега се дава възможност на работодателите да изготвят, съхраняват и предоставят тази информация, която съдържа елементи от трудовото правоотношение на електронен носител. Проблемите, които биха могли да възникнат при въвеждането на това изискване, което не е задължително, става въпрос за една възможност, от която могат да се възползват работодателите при малките и средните предприятия, които невинаги имат капацитета да предоставят тази възможност. Така или иначе това е една добра мярка, още повече, че при нейното предложение с тази Наредба на Министерския съвет, се спазват всички изисквания относно защитата на личните данни и възможностите за въвеждане на електронен подпис. Следващата опция, която дава този Законопроект за изменение и допълнение на Кодекса на труда, е свързана със създаването на отделна уредба, която да регламентира почивните дни, когато те са в събота и неделя. Уважаеми колеги, искам да припомня, че в България има 15 официални празника, от които единият е националният. Петнадесет са официалните празници – с малки изключения, например Денят на независимостта, всички останали са неприсъствени дни. Денят на независимостта е за системата на образованието. На следващо място – понеже бързам да се включа във времето, искам малко по-бързо да кажа нещата, става въпрос за създаване на предвидимост и сигурност за работодателските организации. Но работодателите са тези, които протестират против въвеждането на този нов режим, тъй като според тях се създават условия за допълнителни почивни дни. Според вносителите на Законопроекта – тъкмо обратното, 248 са работните дни, които през 2017, 2018 и 2019 г. ще бъдат стационарни, тоест броят на работните дни през всяка от следващите години ще бъде постоянен. Сега се предлага, ако официалните празници са в дните събота и неделя, следващият ден или следващите дни да са неприсъствени. Големият проблем на този Законопроект не е във въвеждането на допълнителната възможност за почивни дни, когато официалните празници са в събота и неделя, а проблемът е, че остава възможността Министерският съвет със свое решение да определя и да слива допълнително официалните празници. Официални празници, както преди малко каза колегата Байрактаров от Патриотичния фронт, може да определя само Народното събрание. Затова на второ четене в Комисията по труда, социалната и демографската политика коментирахме възможността Министерският съвет да няма право да слива допълнително и да определя официалните празници. Това би могло да изчисти и претенциите на работодателските организации, защото работодателите са тези, които настояват да няма допълнително сливане на официалните празници, на почивните дни. Отработването на тези почивни дни в събота създава допълнителни проблеми – тогава се нарушава междуседмичната почивка. Това е един от аргументите, с които Министерството на труда и социалната политика предлага промени в Кодекса на труда. Убеден съм, че двата законопроекта ще бъдат подкрепени, за да може при изчистване на тази опция за Министерския съвет да се даде възможност на работниците и служителите, когато официалните празници са в събота и неделя, да могат да почиват и неприсъствени да бъдат следващите дни – понеделник или вторник. Това по никакъв начин няма да наруши правата на работниците и служителите, а от друга страна, ще даде допълнителна предвидимост и сигурност на работодателските организации.
Благодаря Ви, д-р Адемов. Реплики? Няма. Има ли други народни представители, които желаят да вземат отношение по дебатираните законопроекти? Народният представител Радан Кънев дава заявка за изказване. Тъй като часът вече е 11,35, обявявам 30 минути почивка. В 12,05 ч. продължаваме с изказване на господин Радан Кънев. Тридесет минути почивка. (След почивката.)
Времето, определено за прекъсване, изтече. Приканвам народните представители в залата, заседанието продължава. Думата за изказване има господин Радан Кънев.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Няма да коментирам Законопроекта, който представлява по същество транспониране на европейски директиви – считам, че същият трябва да бъде единодушно подкрепен, но по отношение на другия Законопроект за изменение и допълнение, честно казано, не виждам причина този Закон да бъде гласуван, и ще изложа кратки аргументи в тази посока. По отношение на § 1 за изменение на чл. 128б, искам да подчертая, че това е текст, който идва да каже, че работодателите могат и да спазват Закона за електронния документ и електронния подпис. Може би, ако искат! По същия начин очевидно, че контролната държавна администрация може да се съобразява с разпоредбите на този закон. Законът за електронния документ и електронния подпис постановява, че създадените при изпълнение на разпоредбите на този Закон електронни документи са приравнени на хартиени документи и не предвижда изключения. Това означава, естествено че част не, а всички документи по ал. 2 могат да бъдат създавани и съхранявани като електронни документи и че не, няма никаква причина видът и изискванията за създаването и съхраняването им да се определят с акт на Министерския съвет, защото този акт в перспектива ще пренаписва Закона за електронния документ и електронния подпис. Тоест ще потвърждава стародавната комунистическа традиция в България наредби да дописват и пренаписват действащи закони. Така че § 1 е юридически излишен, а политически – потенциално вреден и опасен текст. Да минем на § 2, който събужда по принцип по-голям интерес. Той е последица от един немаловажен обществен дебат по отношение на така нареченото „сливане на празници“ и по отношение така нареченото „отработване“ на обявени от Министерския съвет почивни дни. Дискутираше се възможността сливането на празници, тоест обявяването на дни за почивни от Министерския съвет единствено с цел създаване на по-дълги ваканции, да бъде възпрепятствано, забранено, също така с оглед на осигуряване на задължителната междуседмична почивка да бъде забранена и практиката на отработване. Това е важен дебат, само че в § 2 нищо от това не се случва – нито се забранява сливането, нито се забранява отработването. Просто такива текстове няма. Всички текстове, които допускаха тези практики в Кодекса на труда, остават непроменени. Добавя се обаче една нова алинея, която казва, че ако почивният ден се пада събота или неделя, той се, нека да въведем термина „отпочива“ в понеделник, или понеделник и вторник. И тук има, бих казал, много, много основателни възражения от страна на работодателските организации срещу това създаване на допълнителни почивни дни в календара. Логично е, че винаги част от почивните дни се падат в събота или неделя няколко пъти годишно. Чисто математически не могат да се паднат всичките, защото между тях има определени отстояния, които не са кратни на седем, в дните, така че колкото се падат събота и неделя, толкова. Съвсем нормално е в такъв случай хората да си почиват събота и неделя, когато се пада в делничен ден, всички да почиваме в този делничен ден. Особен аргумент срещу тези аргументи на работодателите, честно казано, не виждам. Не виждам причина да се подкрепя. Чувам обаче от различни колеги друг аргумент и той е, че този текст ще отпадне между първо и второ четене, но в замяна на това между първо и второ четене ще бъдат приети текстовете, които забраняват сливането и отработването. Това обаче, колеги, означава, че ще влезем в режим на парламентарно мошеничество, защото ще се гласува на второ четене закон, който няма връзка с предложения на първо четене. На първо четене ще гласуваме нещо изцяло безсмислено, след което между първо и второ ще отпадне всичко, защото, както казах, по-важно е да отпадне първият, а не вторият параграф, а ще се гласуват някакви други параграфи. Смятам, че българският Кодекс на труда много отдавна има нужда от генерален ремонт, а може би от приемане на ново трудово законодателство, в което, естествено, трябва да залегне и материята за почивните дни, възможното определяне на допълнителни такива, без изненади за работодателите и бизнеса, както и забраната за отработване, което по всеобщо съгласие противоречи на добрите практики в трудовото законодателство и дори на трудовите права на гражданите. По тази причина не виждам смисъл този Законопроект да бъде приеман. Призовавам да го отхвърлим и най-вероятно в следващия парламент да бъдат положени усилия за приемане на ново, съобразено със съвременната икономика и съвременния свят трудово законодателство. Благодаря Ви.
Реплики към господин Кънев? Господин Байрактаров – първа реплика, втора реплика – господин Адемов.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми господин Кънев, трябва да призная, че за много от нещата, които казахте, сте прав. Даже ако трябва да бъда честен, ние също много мислихме дали да подкрепим втория Законопроект, касаещ почивните дни. Но ако не го подкрепим, това означава да си остане съществуващото положение, което, както сами разбрахте, по никакъв начин не разрешава проблема, нещо повече – оставаме на същото положение и евентуално някога, някое Народно събрание да започне пак от нула да решава този въпрос. Да, наистина Кодексът на труда трябва да бъде доста сериозно осъвременен, да не кажа, че вероятно е необходим въобще нов Кодекс на труда, в който да бъдат заложени и ратифицираните конвенции на Международната организация на труда, и други международни актове, които в много отношения почти ги няма в действащия Кодекс на труда. Но аз пак съм на мнение, че е по-добре да приемем днес тези два законопроекта и да положим усилие основно, пак повтарям, на втория Законопроект – между първо и второ четене поне да направим нещо, което да не е в ущърб на икономиката, на бизнеса и на българските работници и служители. Мисля, че това е по-правилното решение. Благодаря.
Втора реплика – д р Адемов.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Председател. Уважаеми господин Кънев, дами и господа народни представители! Кодексът на труда в сегашния си вид има близо 30 годишна история и текстът в чл. 154, ал. 2 е от 1986 г., когато не е имало нова Конституция всъщност, и неслучайно той има такъв вид. Искам да кажа, че философията изобщо на трудовото законодателство е да се търси по някакъв начин баланс, както се казва най-общо, между труда и капитала. Този баланс невинаги и не толкова лесно се намира. Неслучайно в действащия Кодекс на труда има текстове, които казват, че когато национално представителните работодателски и синдикални организации срещнат разбиране и намерят общи текстове, тогава правителството и Народното събрание са улеснени и могат да намерят общите решения. Случаят обаче не е точно такъв – работодатели и синдикати са на различни мнения, и Министерският съвет и Народното събрание са тези, които трябва да вземат окончателно решение, за да може да се намери този крехък баланс между труда и капитала. Взех реплика, защото Вие казахте, че няма как да се промени чл. 154. Член 154 е в предложението на Министерския съвет, така че няма никаква причина да намерим консенсус в Комисията по труда, социалната и демографската политика и да намерим начин, по който да отхвърлим възможността Министерският съвет да определя официални празници и да има правото да слива празниците, така че да се появяват повече почивни дни и след това да се отработват неефективно. Това е моята реплика.
Трета реплика? Няма. Дуплика – господин Кънев.
Уважаеми господин Байрактаров, това е проблемът – че с гласуването на този Закон всичко си остава същото, само се появяват отнякъде почивни понеделници. По тази причина не приемам логиката, че ако отхвърлим един закон, който оставя нещата същите, по някакъв начин пречим на промяната. Ако нещо ще се променя, то трябва да се заяви. Можем ние с Вас да внесем законопроект, да има ясна политическа воля какво искаме да се промени, а не да мишкуваме между първо и второ четене. Не смятам, че в това има логика. Тук волята на Министерския съвет е съвсем ясно заявена. Тя е всичко да остане същото и да се добавят почивни понеделници. Тази воля на Министерския съвет следва с всички аргументи на разума да бъде отхвърлена от Народното събрание, а не приемана на първо четене, за да бъде отхвърлена на второ четене и там да бъде промушено нещо друго, та в крайна сметка никой в България да не разбере какво става. На тези техники между първо и второ четене един от големите проблеми е, че накрая обществото не знае какво е гласувал българският парламент, нито знае кой го е предложил и носи политическата отговорност за това предложение. Да, трябва да тръгнем от нула, а не да използваме подобни парламентарни техники. Тук отговарям и на репликата на господин Адемов – задължително е българското трудово законодателство да бъде изцяло променено. Това трябва да бъде направено като акт на политическа воля, а не да се продължава с тези невероятни кръпки, които 30 години се лепят върху Кодекса на труда. Той изначално е създаден за други обществени отношения, обслужва друг тип икономика. Под друг тип икономика нямам предвид западащата икономика на късния соц, а напълно различна икономика и в развития капиталистически свят през 80-те години. Няма я вече тази икономика. Всички развити държави в момента правят големи усилия, за да реформират трудовото си законодателство – не само бившите социалистически страни. Това е големият дебат, в който България трябва да се включи, като имаме предвид, че нашият Кодекс на труда е значително по-остарял морално от тези, които в момента се борят да променят във Франция и Италия или успешно променят в Англия и Германия, например, между другото – почти само левоцентристки правителства, но това е отделна тема, може би поради относителният комфорт на отношенията им със синдикатите и по-лесния социален диалог, който успяват да проведат. В една икономика, в която над 90% от работните места са създадени от динамичен малък и среден бизнес и под 10% от тези отношения, за които е правен настоящият Кодекс на труда, и тези партньори, между другото напълно нелегитимни по тази причина, които водят социалния диалог, ние имаме нужда от коренна промяна, а не да зашием още една кръпчица.
Други желаещи да участват в дебата? Няма. Дебатът е закрит и предстои гласуване. Подлагам на гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Кодекса на труда, № 602-01-60, внесен от Министерския съвет на 20 октомври 2016 г . Гласували 92 народни представители: за 89, против няма, въздържали се 3. Предложението е прието. Поставям на гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Кодекса на труда, № 602-01-79, внесен от Министерския съвет на 2 декември 2016 г. Гласували 90 народни представители: за 80, против 5, въздържали се 5. И този Законопроект е приет на първо четене. Процедура.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Предлагам процедура по промяна на дневния ред, която се изразява в следното: т. 11 и т. 12 от приетия дневен ред да бъдат разгледани преди т. 10.
Значи предлагате след Законопроекта за българските лични документи да минат двете ратификации и тогава да се гледа Законопроектът за отпадъците.
Да.
Има ли обратно становище? Няма. Подлагам на гласуване направеното предложение за разместване реда на включените в програмата актове, като след Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за българските лични документи минат двете ратификации – т. 11 и т. 12, и след това се гласува Законопроектът за изменението и допълнението на Закона за управление на отпадъците. Моля, гласувайте. Гласували 99 народни представители: за 93, против 3, въздържали се 3. Предложението е прието. Следва: ВТОРО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА БЪЛГАРСКИТЕ ЛИЧНИ ДОКУМЕНТИ. Господин Румен Иванов ще ни запознае с доклада за второ четене на Комисията по вътрешна сигурност и обществен ред.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Първо, правя предложение за допускане в пленарната зала на господин Красимир Ципов – заместник-министър на вътрешните работи.
Гласуваме. Гласували 85 народни представители: за 85, против и въздържали се няма. Предложението е прието единодушно. Поканете господин Ципов в залата.
„Закон за изменение и допълнение на Закона за българските лични документи“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Закона. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 1.
Изказвания по наименованието на Закона и § 1, изцяло подкрепени от Комисията? Няма. Гласуваме. Гласували 82 народни представители: за 73, против 2, въздържали се 7. Приети са тези предложения.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 2: „§ 2. В чл. 18 се създават ал. 6 и 7: „(6) В заявленията за издаване на лична карта на българските граждани се посочва и: 1. отказ от издаване и записване на удостоверение за електронна идентичност върху електронния носител на информация; 2. искане за издаване и записване върху електронния носител на информация на удостоверение за квалифициран електронен подпис от избран и посочен от лицето доставчик на удостоверителни услуги; 3. искане за записване върху електронния носител на информация на други данни, включително биометрични данни, съгласно препоръките на Международната организация по гражданско въздухоплаване (ICAO) DOC 9303. (7) В заявленията за издаване на паспорт и документи за пребиваване по чл. 59, ал. 2, 3 и 4 се посочва и: 1. искане за издаване и записване на удостоверение за електронна идентичност върху електронния носител на информация; 2. искане за издаване и записване върху електронния носител на информация на удостоверение за квалифициран електронен подпис от избран и посочен от лицето доставчик на удостоверителни услуги.“ Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 3: „§ 3. В чл. 18а се правят следните допълнения: 1. В ал. 1, т. 2 накрая се добавя „или валидно удостоверение за електронна идентичност”. 2. В ал. 2 се създава изречение второ: „Допуска се подаване на заявление и без подписване с квалифициран електронен подпис, ако лицето се е идентифицирало при подаването по реда на Закона за електронната идентификация.”. Комисията предлага да се създаде нов § 4: „§ 4. Създава се чл. 18в: „Чл. 18в. Когато заявлението за издаване на лична карта, паспорт и документи за пребиваване по чл. 59, ал. 2, 3 и 4 съдържа искане по чл. 18, ал. 6, т. 2 или по ал. 7, т. 2, удостоверението за квалифициран електронен подпис се издава от доставчик на удостоверителни услуги при условията и по реда на Закона за електронния документ и електронния подпис. В тези случаи редът за взаимодействие с доставчиците на удостоверителни услуги за издаване на удостоверението за квалифициран електронен подпис се определя с акт на министъра на вътрешните работи.“
Изказвания по параграфи 2, 3, 4? Няма. Гласуваме анблок трите параграфа в редакцията им по доклада на Комисията. Гласували 79 народни представители: за 71, против 1, въздържали се 7. Предложенията са приети.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 4, който става § 5: „§ 5. В чл. 20а се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 1 думите „ал. 2 и 3“ се заменят с „ал. 2, 3 и 4“. 2. В ал. 2 след думата „информация“ се добавя „по ал. 1“. 3. Създават се нови ал. 4 и 5: „(4) В личната карта се съдържа електронен носител на информация, в който се записват: 1. данните по чл. 20, ал. 2 и снимка на лицето, като те не могат да бъдат четени без осигуряване на достъп от негова страна; данните се защитават от Министерството на вътрешните работи с електронен печат по смисъла на Регламент (ЕС) № 910/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 23 юли 2014 година относно електронната идентификация и удостоверителните услуги при електронни трансакции на вътрешния пазар и за отмяна на Директива 1999/93/ЕО (ОВ L 257/73); 2. удостоверение за електронна идентичност и съответните му криптографски ключове, освен в случаите на отказ по чл. 18, ал. 6, т. 1; 3. удостоверение за квалифициран електронен подпис и съответните му криптографски ключове – в случаите по чл. 18, ал. 6, т. 2; 4. други данни, включително биометрични данни, в отделен защитен сегмент на електронния носител съгласно препоръките на Международната организация по гражданско въздухоплаване (ICAO) DOC 9303 – в случаите по чл. 18, ал. 6, т. 3. (5) Електронният носител на информация в паспорта и в документите за пребиваване по чл. 59, ал. 2, 3 и 4 съдържа и удостоверение за електронна идентичност и удостоверение за квалифициран електронен подпис и съответните им криптографски ключове, в случаите по чл. 18, ал. 7.“. 4. Досегашната ал. 4 става ал. 6 и се изменя така: „(6) Изискванията за сигурност и изискванията към форматите и данните, които се съдържат в електронните носители на информация по ал. 1 – 3 и ал. 4, т. 4, се определят с акт на Министерския съвет съгласно препоръките на Международната организация по гражданско въздухоплаване (ICAO) DOC 9303“. 5. Досегашната ал. 5 става ал. 7 и се изменя така: „(7) В случаите, когато електронен носител на информация, съдържащ се в документ по ал. 1 или 4, е недостъпен за четене поради увреждане, по искане на лицето се издава нов документ със срока на валидност на повредения документ.” Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 5, който става § 6: „§ 6. В чл. 23 се създава ал. 4: „(4) Личната карта може да служи и като носител на удостоверение за електронна идентичност и удостоверение за квалифициран електронен подпис.”.
Изказвания по параграфи 5 и 6? Няма. Гласуваме двата параграфа. Гласували 84 народни представители: за 73, против 3, въздържали се 8. Предложенията са приети.
Комисията не подкрепя текста на вносителя и предлага § 6 да бъде отхвърлен.
Изказвания? Няма. Гласуваме предложението на Комисията. Гласували 76 народни представители: за 70, против няма, въздържали се 6. Параграф 6 по вносител е отхвърлен.
Комисията подкрепя по принца текста на вносителя и предлага следната редакция на § 7: „§ 7. В чл. 30 се създава ал. 3: „(3) В случаите по чл. 23, ал. 4 прекратяването на удостоверението за електронна идентичност и на удостоверението за квалифициран електронен подпис не се отразява на срока на валидност на личната карта.”.
Гласуваме § 7. Гласували 77 народни представители: за 70, против няма, въздържали се 7. Предложението е прието.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя за § 8 и предлага да бъде отхвърлен, тъй като е отразен на систематичното му място като нов § 4.
Изказвания? Няма. Гласуваме предложението на Комисията. Гласували 79 народни представители: за 72, против няма, въздържали се 7. Предложението е прието.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 9, който става § 8: „§ 8. В чл. 32 се създават ал. 3 и 4: „(3) Когато личната карта, съдържаща удостоверение за електронна идентичност, е обявена за невалидна, действието на удостоверението се прекратява. (4) Когато личната карта, съдържаща удостоверение за квалифициран електронен подпис, е обявена за невалидна, органът, издал личната карта, уведомява по електронен път доставчика на удостоверителни услуги за това.” Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 10, който става § 9: „§ 9. В чл. 34 се създава ал. 4: „(4) Паспортът може да служи и като носител на удостоверение за електронна идентичност и удостоверение за квалифициран електронен подпис.”
Изказвания по параграфи 8 и 9 в номерацията по доклада на Комисията? Няма. Гласуваме двата параграфа. Гласували 75 народни представители: за 68, против 1, въздържали се 6. Предложенията са приети.
Комисията не подкрепя текста на вносителя за § 11 и предлага да бъде отхвърлен.
Гласуваме предложението на Комисията. Гласували 77 народни представители: за 71, против 1, въздържали се 5. Предложението за отхвърляне на § 11 е прието.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 12, който става § 10: „§ 10. В чл. 49 се създават ал. 4 и 5: „(4) Когато паспортът, съдържащ удостоверение за електронна идентичност, е обявен за невалиден, действието на удостоверението се прекратява. (5) Когато паспортът, съдържащ удостоверение за квалифициран електронен подпис, е обявен за невалиден, органът, издал паспорта, уведомява по електронен път доставчика на удостоверителни услуги за това.“ Комисията не подкрепя текста на вносителя за § 13. Комисията предлага следната редакция на § 13, който става § 11: „§ 11. В чл. 59 се създават ал. 7 и 8: „(7) Когато документ за пребиваване по ал. 2, 3 и 4, съдържащ удостоверение за електронна идентичност, е обявен за невалиден, действието на удостоверението се прекратява. (8) Когато документ за пребиваване по ал. 2, 3 и 4, съдържащ удостоверение за квалифициран електронен подпис, е обявен за невалиден, органът, издал документа, уведомява по електронен път доставчика на удостоверителни услуги за това.“
Изказвания по параграфи 10 и 11 в номерацията и редакцията на Комисията? Няма. Гласуваме предложенията на Комисията. Гласували 84 народни представители: за 76, против 1, въздържали се 7. Предложенията са приети.
Комисията не подкрепя текста на вносителя и предлага § 14 да бъде отхвърлен.
Гласуваме предложението на Комисията за отхвърлянето на § 14. Гласували 77 народни представители: за 67, против 1, въздържали се 9. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 15, който става § 12. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 16, който става § 13: „§ 13. В чл. 78 се правят следните изменения и допълнения: 1. Създава се нова ал. 2: „(2) Принудителната административна мярка по чл. 75, т. 1 се прилага с мотивирана заповед на председателя на Държавна агенция „Национална сигурност”.” 2. Досегашните ал. 2 и 3 стават съответно ал. 3 и 4.“ Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 17, който става § 14: „§ 14. В Допълнителните разпоредби се правят следните изменения и допълнения: 1. В § 1 се създават т. 20 и 21: „20. „Удостоверение за електронна идентичност” е понятие по смисъла на чл. 3 от Закона за електронната идентификация. 21. „Удостоверение за квалифициран електронен подпис” е понятие по смисъла на Закона за електронния документ и електронния подпис.” 2. Параграф 1а се отменя.“
Изказвания по § 12, 13 и 14 по доклада на Комисията? Няма. Гласуваме трите параграфа. Гласували 78 народни представители: за 70, против 1, въздържали се 7. Предложенията са приети.
„Преходни и заключителни разпоредби“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на подразделението на Закона. Комисията предлага да се създаде нов § 15: „§ 15. Българските лични документи, издадени до влизането в сила на този закон, са валидни до изтичане на срока им.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 18, който става § 16. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 19, който става § 17: „§ 17. В Закона за електронния документ и електронния подпис (обн., ДВ, бр. …) в чл. 27, ал. 3 се създава т. 5: „5. постъпило уведомление по чл. 32, ал. 4, чл. 49, ал. 5 и чл. 59, ал. 8 от Закона за българските лични документи.”
Изказвания по наименованието на подразделението „Преходни и заключителни разпоредби“ и параграфи 15, 16 и 17? Няма. Гласуваме. Гласували 76 народни представители: за 74, против няма, въздържали се 2. Предложенията са приети.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 20, който става § 18: „§ 18. В Закона за електронната идентификация (обн., ДВ, бр...) се правят следните изменения и допълнения: 1. В чл. 22, ал. 2 се създава т. 5: „5. в случаите по чл. 32, ал. 3, чл. 49, ал. 4 и чл. 59, ал. 7 от Закона за българските лични документи.” 2. В § 6 от преходните и заключителните разпоредби: а) в т. 2 думите „чл. 19 – 21, чл. 22, с изключение на ал. 1, т. 3, чл. 23 – 28“ се заменят с „чл. 19 – 28“; б) точка 4 се отменя.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 21, който става § 19. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 22, който става § 20.
По параграфи с номера 18, 19 и 20 има ли изказвания? Няма изказвания. Гласуваме трите параграфа. Гласували 81 народни представители: за 74, против няма, въздържали се 7. Приети са и тези предложения.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя за § 23. Комисията предлага § 23 да бъде отхвърлен, тъй като е отразен на систематичното му място като нов § 15.
Гласуваме предложението на Комисията. Гласували 80 народни представители: за 74, против няма, въздържали се 6. Предложението на Комисията е прието.
Комисията не подкрепя текста на вносителя и предлага § 24 да бъде отхвърлен.
Гласуваме предложението на Комисията. Гласували 82 народни представители: за 74, против няма, въздържали се 8. Предложението е прието.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 25, който става § 21: „§ 21. Законът влиза в сила от 1 януари 2018 г.“ Госпожо Председател, ако позволите, да направя едно редакционно предложение по § 25, който става § 21.
Слушаме Ви.
Редакционното предложение е следното: „Законът влиза в сила от 1 януари 2018 г. с изключение на § 12, § 13, § 16, § 19 и § 20, които влизат в сила от деня на обнародването им в „Държавен вестник“.“
Параграфи 12, 13, 16, 19 и 20 – по същество правите редакционно допълнение. Запазва се моментът на влизане в сила с изключение на тези параграфи. Има ли изказвания? Няма. Подлагам на гласуване редакционното допълнение, направено от господин Румен Иванов в зала за изключението относно момента на влизане в сила за параграфи 12, 13, 16, 19 и 20, а именно от момента на обнародване в „Държавен вестник“. Гласували 83 народни представители: за 78, против 2, въздържали се 3. Предложението е прието. Сега гласуваме пълната редакция на § 21 по доклада на Комисията ведно с току-що приетото допълнение от пленарна зала. Гласували 77 народни представители: за 73, против няма, въздържали се 4. Прието е предложението, а с това на второ гласуване Законопроектът за изменение и допълнение на Закона за българските лични документи. Следваща точка: ЗАКОНОПРОЕКТ ЗА РАТИФИЦИРАНЕ НА СПОРАЗУМЕНИЕТО ЗА ПРЕДОСТАВЯНЕ НА КОНСУЛТАНТСКИ УСЛУГИ МЕЖДУ МИНИСТЕРСТВОТО НА ОКОЛНАТА СРЕДА И ВОДИТЕ НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ И МЕЖДУНАРОДНАТА БАНКА ЗА ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ И РАЗВИТИЕ. Постъпили са доклади от Комисията по околната среда и водите и Комисията по правни въпроси. Няма доклад от Комисията по бюджет и финанси. Слушаме доклада на Комисията по околната среда и водите.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! „ДОКЛАД относно Законопроект за ратифициране на Споразумението за предоставяне на консултантски услуги между Министерството на околната среда и водите на Република България и Международната банка за възстановяване и развитие, № 602-02-41, внесен от Министерския съвет на 17 ноември 2016 г. На свое редовно заседание, проведено на 24 ноември 2016 г., Комисията по околната среда и водите, разгледа Законопроект за ратифициране на Споразумението за предоставяне на консултантски услуги между Министерството на околната среда и водите на Република България и Международната банка за възстановяване и развитие, № 602-02-41, внесен от Министерския съвет на 17 ноември 2016 г. На заседанието от страна на Министерството на околната среда и водите присъстваха: Атанаска Николова – заместник министър, Бойко Малинов – заместник-министър, Боряна Каменова – директор „Политика по изменение на климата“, Първолета Лулева – директор „Превантивна дейност“, Светла Генева – старши експерт в отдел „Предотвратяване на промишленото замърсяване“ и Ивайло Петков – парламентарен секретар. От името на вносителите, Законопроектът и мотивите за неговото внасяне бяха представени от господин Бойко Малинов. Проектът на Споразумението за предоставяне на консултантски услуги между Министерството на околната среда и водите на Република България и Международната банка за възстановяване и развитие е одобрен с Протоколно решение на Министерския съвет. На министъра на околната среда и водите е възложено да проведе преговорите и подпише споразумението при условие за последваща ратификация от Народното събрание. Споразумението е подписано официално на 28 септември 2016 г. в София. Целта на Споразумението е предоставяне на съдействие на Министерството на околната среда и водите за разработването на Национална програма за качеството на атмосферния въздух и Национална програма за намаляване на общите годишни емисии на серен диоксид, азотни оксиди, летливи органични съединения, фини прахови частици и амоняк в атмосферния въздух. С тези програми усилията на страната ни ще се насочат към подобряване качеството на атмосферния въздух и постигане на целите относно емисиите на вредни вещества в него, което е свързано с пакета политики на Европейския съюз за чист въздух. Съгласно Споразумението, Министерството на околната среда и водите ще получи консултантски услуги за изпълнението на националните цели, свързани с изискванията на преразгледаната Директива за националните тавани за емисии. Ще се подкрепи и институционалната координация на ангажираност и управлението на качеството на въздуха на местно ниво. Споразумението е подписано при условие за последваща ратификация, тъй като предвижда арбитражно уреждане на евентуални спорове. На основание чл. 85, ал. 1, т. 4 и 5 от Конституцията на Република България, с решение на Министерския съвет се предлага Споразумението да бъде ратифицирано със закон от Народното събрание. След откриване на дебата отношение взеха народния представител Манол Генов относно моделите и пригодността им за страната ни и народния представител Борислав Великов, относно Програмата за намаляване на емисиите и „таваните” за някои вещества. Отговори бяха дадени от господин Малинов, който посочи още, че има определени мерки и пилотни общини. Въз основа на проведената дискусия и изказани мнения, Комисията по околната среда и водите, с 12 гласа „за”, без „против” и „въздържали се”, предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Споразумението за предоставяне на консултантски услуги между Министерството на околната среда и водите на Република България и Международната банка за възстановяване и развитие, № 602-02-41, внесен от Министерския съвет на 17 ноември 2016 г.“ Благодаря.
Благодаря Ви, господин Грудев. Сега ще чуем доклада на Комисията по правни въпроси. Госпожа Александрова.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! „ДОКЛАД за първо гласуване относно Законопроект за ратифициране на Споразумението за предоставяне на консултантски услуги между Министерството на околната среда и водите на Република България и Международната банка за възстановяване и развитие, № 602-02-41, внесен от Министерския съвет на 17 ноември 2016 г. На свое заседание, проведено на 23 ноември 2016 г., Комисията по правни въпроси обсъди Законопроект за ратифициране на Споразумението за предоставяне на консултантски услуги между Министерството на околната среда и водите на Република България и Международната банка за възстановяване и развитие, № 602-02-41, внесен от Министерския съвет на 17 ноември 2016 г. На заседанието присъстваха: от Министерството на околната среда и водите господин Бойко Малинов – заместник-министър, и госпожа Боряна Каменова – директор на дирекция „Политика по изменение на климата“. Законопроектът беше представен от господин Бойко Малинов. Той посочи, че с протоколно решение на Министерския съвет от 13 септември 2016 г. е одобрен проекта на Споразумение за предоставяне на консултантски услуги между Министерството на околната среда и водите и Международната банка за възстановяване и развитие. Целта на Споразумението е предоставяне на консултантски услуги на Министерството на околната среда и водите за разработване на Национална програма за качество на атмосферния въздух и Национална програма за намаляване на общите годишни емисии на серен диоксид, азотни оксиди, летливи органични съединения, фини прахови частици и амоняк в атмосферния въздух. Усилията ще са насочени за подобряване на качеството на атмосферния въздух и постигане на целите относно намаляване на емисиите на вредни вещества в атмосферния въздух в контекста на пакета от политики на Европейския съюз за чист въздух. Споразумението подлежи на ратификация от Народното събрание на основание чл. 85, ал. 1, точки 4 и 5 от Конституцията на Република България. В отговор на поставения от народния представител Чавдар Георгиев въпрос, господин Малинов уточни, че сумата за заплащане за услугите е посочена в чл. 4 от Споразумението и е в размер на около 4 056 566 лв., като консултантската дейност ще бъдат предоставяни за срок от 36 месеца. След проведеното гласуване, Комисията по правни въпроси с 14 гласа „за”, без „против” и „въздържали се”, предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Споразумението за предоставяне на консултантски услуги между Министерството на околната среда и водите на Република България и Международната банка за възстановяване и развитие, № 602-02-41, внесен от Министерския съвет на 17 ноември 2016 г.“
Дебатът е открит. Има ли народни представители, които желаят да вземат отношение по обсъжданата ратификация? Господин Янаки Стоилов.
Госпожо Председател, госпожи и господа народни представители! Убеден съм, че предлаганите споразумения ще бъдат ратифицирани от българския парламент. Въпреки това смятам да поставя два въпроса, които се отнасят към конкретното предложение, но те имат важно значение за много подобни актове, които са разглеждани в предишните месеци и години и за такива, които ще бъдат разглеждани в следващите. Какви два проблема възникват по теми, които общо взето минават без всякакво внимание в българския парламент и народните представители смятат за достатъчно, след като те са предложени, да гласуват положително, както впрочем постъпват и специализираните комисии? Първият проблем, който възниква, е: защо ние поддържаме толкова голяма администрация в министерствата, в която има експерти, старши експерти, главни експерти? Ако ние отиваме към аутсорсване на специализираната експертиза в министерствата, тогава там трябва да има само малка помощна администрация, която да координира различните консултантски дейности, разчитайки на тези външни консултации, да предлага решенията и по този начин България да икономисва от собствена администрация. Вторият въпрос, който е по-сериозен от първия, е: какво получаваме ние в резултат на тези консултации? Защото, ако е само цената на консултацията, разходът не е толкова голям и може би ще си кажете: „Какво, тука обсъждаме някакви суми, които не са решаващи от гледна точка на бюджета“, но повечето от тези консултанти всъщност ни предлагат политики, които в огромния брой случаи са изгодни не за консултирания, а за консултанта. Откъде идват приходите на тези консултанти? Първият източник са тези институции от отделните държави, които заплащат. Вторият сериозен източник са фирмите, които вече са търговци и имат интерес от създаване на такава среда, в която те да попаднат по пътя на концесии, на други договори и да развиват своята дейност, която е, разбира се, с получаване на значителни печалби. И това, което стана с големия воден заем, от който тръгна концесията на „Софийска вода“, после имаше втори воден заем, заемът за образованието – няма да изреждам всички, всъщност на нас ни се залагат политики, които после скъпо и прескъпо се плащат от гледна точка на техните икономически и социални последствия. Знам, че не е лесно да се контактува с консултантите, защото този модел е проведен от Европейския съюз. Наскоро имаше една такава дискусия. Аз няма да се отклонявам от темата как Европейският съюз сключва със Световната банка, с други организации консултации, как после тези неща се отплащат. Такъв е днешният комерсиален свят. Аз поставям този въпрос, тъй като парламентът е към края на своята дейност, ако има тука хора да четат, нека това да бъде един призив следващият парламент рязко да ограничи тези практики, защото това ще бъде едно от свидетелствата за сериозно отношение към управлението на България и за отговорност към българските избиратели. В изминалите няколко парламента такава критична маса не можа да се създаде, такива въпроси нямаше как да бъдат обсъждани достатъчно сериозно и да се преодолее такава политика. Така че дано в следващия парламент наистина да се покаже, че управлението вече ще бъде насочено към реалните потребности на България, а не към интересите на едни или на други външни консултанти. Благодаря. [[Ръкопляскания от БСП ЛБ.]]
Реплики към господин Стоилов? Господин Великов – първа реплика, втора реплика – Чавдар Георгиев, трета реплика – Станислав Иванов.
Благодаря. Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги, уважаеми господин Стоилов. По принцип разбирам тази загриженост и в нея има неща, на които ние можем да обърнем внимание. Но все пак като участник преди да бъда в Народното събрание в разработки, свързани именно с такива консултантски услуги с Международната банка за възстановяване и развитие, трябва да кажа, че все пак има международен опит, който в много случаи може именно по този начин да се пренесе в България, той е полезен за страната. Друг е въпросът, че в някои случаи някои от препоръките, които произтичат от такива договори, съответно консултантски услуги, не винаги се взимат в предвид в България, имам предвид от нашето управление. Нашето правителство не винаги се съобразява с тях. Например разработването на стратегията за ВиК-отрасъла, където по някои съображения, свързани включително и с водните помощи и други въпроси, които тук колегите, които се занимават с тази сфера, знаят, не бяха взети предвид. Но да се твърди, че изобщо не е полезно да има такива консултантски услуги в случаите, в които нашият капацитет наистина не е достатъчен и въпросът опира до огромни база данни, до обработка, която безспорно не е по силите на нашата администрация, дори и помощта на Българската академия на науките и други изследователски звена също не е достатъчна, безспорно е полезно и би трябвало в случая конкретно да разсъждаваме кое е необходимо и кое не е, а не най-общо да призоваваме да не се прибягва до подобни услуги. Благодаря.
Господин Георгиев и след него Станислав Иванов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Стоилов! По принцип Вие сте прав, но две неща липсваха във Вашето изказване, според мен, и донякъде колегата Великов поне ги загатна. Първо, няма нищо лошо в консултантските услуги, но не бива да ги преувеличаваме като някаква панацея, която може да ни оправи собствените проблеми. Единият проблем в тези консултантски услуги е, че съответните чужди консултанти не разбират спецификата на българските условия и българските отношения, които са тук и изобщо нашата среда, и често пъти ни дават грешни решения. Затова и не се стига до пълно рециклиране. Второто, обикновено винаги са под егидата „Ние знаем чуждия и европейски опит, само ние можем да Ви го кажем“, което създава порочен кръг. Кога ще се почувстваме европейци и сами ще отстояваме собствените си политики в Европейския съюз? Това ми е забележката към Вашето изказване.
Трета реплика.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Председател. Уважаеми колеги, уважаеми господин Стоилов! Искам да изкажа реплика по две тези, които Вие изложихте. Първо, подкрепям господин Георгиев и господин Великов, че няма нищо лошо в консултантите. Но, господин Георгиев и господин Стоилов, европейските консултанти наемат български консултанти, които оказват помощ на европейските компании и се стига до правилни решения. Но по-важната ми реплика е за началото на Вашето изказване, когато споменахте, че се увеличава администрацията. Господин Стоилов, моля Ви да не политиканствате и не с такъв популизъм да излагате тезите тук, в тази зала. Само един пример ще Ви дам. Ако не ме лъже паметта, госпожо Председател, от 500 човека в Народното събрание, когато напусна първото правителство на господин Борисов…
Това е извън дебата, господин Иванов!
…са двойно повече за една година назначени от Вас! Двойно повече!
Това е извън темата! Давайте примери с Вашето министерство.
Извън темата е, но в Министерството на околната среда и водите по същия начин почти двойно повече хора бяха назначени по тяхно време. Така че, когато говорим от тази трибуна, нека да не политиканстваме и да използваме популизъм, а да говорим като експерти. Благодаря Ви.
Дуплика, господин Стоилов.
Госпожо Председател, госпожи и господа народни представители! Благодаря на репликиращите, тъй като тази тема щеше да мине и да замине както в доста други случаи. Мисля, че е добре, че надхвърля даже конкретния повод. На господин Станислав Иванов трябва да отговоря, че поставянето на политически въпроси не е политиканстване. Ако Вие се опитвате да освободите законодателната дейност от политика, то това означава да я лишите от смисъл. Това, което казвате – колко се е увеличил персоналът на Народното събрание, без да навлизам в тази тема, може би оправданието е, че Народното събрание е една от институциите, които най-малко ползват консултанти и вероятно за това е било оправдано да се увеличава неговият експертен състав. По отношение на репликата на господин Георгиев и на господин Великов, че, виждате ли, консултантските услуги не са нещо по принцип лошо, не, напротив, аз казвам, че в много от случаите те не са нещо добро. Ще Ви трябва време да доизвървим този път, за да стигнете до изводите, които сме направили. Ако те са нещо добро, защо се устройват по този начин? Та нима няма в България подходящи консултанти, които да познават освен европейския опит и българските условия? Защо чрез подобни споразумения се заобикаля режимът на обществените поръчки, защото могат да бъдат обявени такива включително и за консултации, тоест, ако претендираме за конкурентност, за експертност, защо трябва да има някои привилигировани по служба, които разполагат винаги с истината от последна инстанция? Това, че се наемат в редица от тези случаи български специалисти, доказва, че както у нас се шие на ишлеме, така и консултацията е за най-ниско квалифицираните дейности и за най-малкото заплащане се ангажират българските представители. Така че това са сериозните въпроси и те продължават да стоят открити. Пак казвам, добре е, че възникна тази дискусия, и мисля, че се нуждае от основно преосмисляне – не заради това, че не се нуждаем от консултации, а че трябва да имаме много повече подготвени хора. Тези специалисти, които са назначени, не трябва ли предварително да са изучили чуждия опит, че да идва някой ад хок да ни го съобщи? Аз например предлагам да помислим и за това – към българските дипломатически мисии да се назначат – в най-важните от тях, аташета, да речем, по социални, здравни въпроси или по някои други. Това ще ни излезе като разход много по-малко, а ще увеличи много повече нашия капацитет, свързвайки дейността на нашата администрация зад граница с тази, която действа към специализираните ведомства тук. Така че може да се направи държава с по-малко разходи и с по-голяма ефективност. Докато вървим по този път, това няма да стане. Благодаря.
Господин Станислав Анастасов има думата за изказване.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми вносители… Пак ги няма. ДПС досега винаги е подкрепяло ратификации, особено когато става дума за нещо, което е очевидно – наистина администрацията няма ресурса да изработи тези анализи, те са доста всеобхватни стратегии, от една страна. От друга страна, Световната банка, в случая Международната банка за възстановяване и развитие, тя не е европейска, а е световна, е стратегически партньор на България, помагала ни е по много теми. Няма да коментирам и самите цени на услугите. Ще си позволя, госпожо Председател, да кажа няколко думи за следващия Законопроект само като сравнение, няма да навлизам в тематиката. За сегашната ратификация услугата струва 4 млн. 56 хил. лв., за другия – 2 млн. 940 хил. лв. Няма да коментирам и цените, защото пазарът ги определя – пазарът на консултантски услуги. Скъпи колеги, ние ще подкрепим и двете ратификации. Всичко до тук щеше да е прекрасно, ако само преди една седмица тук, в тази зала, не беше отрязано увеличението на бюджета на БАН и учените от БАН не бяха пратени да кандидатстват на проектни начала за своето финансиране. Естествено, няма как да прескачаме свободния пазар и да насочваме поръчките към този и към онзи. Но една градивна критика за в бъдеще, колеги! Ако искаме наистина да има пазарен принцип, нека да отворим тези анализи, така че да могат и българските учени, ако могат да доставят продукта, или части от продукта, да кандидатстват. Това е пазарната икономика. Това е свободният пазар. Наистина е много лесно да се подпише меморандум, на негова база споразумение и дори не искам да коментирам мотивировката на тези две ратификации за споразумения, как обосноваваме, че ги подписваме всъщност, защото сме решили да ги подпишем, а не защото се налага да направим точно така по този конкретен начин. Нека наистина да дадем шанс за отворен пазар и както знаем, отвореният пазар, равният достъп до пазара на всички, може да доведе и до по-добра цена, и до по-добро качество. Това са принципи, които всички ние заедно сме приели още през 1990 г., и не точно в този конкретен случай, пак казвам, ще имате всички гласове „за“ от Движението за права и свободи, но е хубаво да ги спазваме тези принципи. Благодаря Ви.
Реплики към господин Анастасов? Няма. Господин Манол Генов – за изказване.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Аз съм напълно съгласен с изказването на колегата от ДПС и напълно го подкрепям, че наистина, ние, увлечени в прилагане на челния европейски опит, недостижимата тяхна научна мисъл, практическия и емпиричен опит в доказване и показване, и наказване, ако трябва, когато не се спазват определени политики. Подкрепям го наистина, защото: „тук избягваме Закона за обществените поръчки“, каза колегата Стоилов преди малко. Защо? Защото някой ни е предложил, а ние сме се съгласили да платим в случая четири, в другия случай 2,5, това е извън коментар. Да, явно пазарът на консултантските услуги в Европа е може би този. И какво се случва накрая? Печели една фирма. Била консорциум или не консорциум – финансовото изражение на стойността на договора представлява в случая един голям „крокодил“. И какво отива при българските подизпълнители от този финансов размер? Гущерче. [[Шум и реплики от ГЕРБ.]] Малко гущерче, госпожо Караянчева. По българските тарифи за заплащане един такъв консултант взима от 400 евро нагоре за определено време, а попитайте един български колко взима. И наистина с неглижирането на помощта към младата научна мисъл в Българската академия на науките, която бе отказана от мнозинството в този парламент, нанася сериозни поражения за бъдещото развитие на научния потенциал на Република България. И господа управляващи, Вие ще бъдете отговорни за това във времето и тези хора ще Ви накажат с гласа си. Нека да не си говорим за онези „старчета“ или как бяха още „феодални“, „нефеодални“ и имайте предвид, че в БАН има много млади хора. Те знаят къде са, те могат да печелят проекти, но ние по този начин, по-точно Вие, ги лишихте от правото им на минимално съфинансиране по тези проекти. Какво пречи, ако тези консултантски услуги бъдат обявени на свободния пазар, спазвайки даже и Закона за обществените поръчки? Ами, ще се явят български специалисти, ще се съобразят с местните условия. Аз съм съгласен с господин Великов, но не съм съгласен за базата данни, господин Великов. Ще Ви дам пример – в предното правителство на господин Борисов, госпожа Лиляна Павлова развяваше знамето за ВиК реформата колко са ни необходими генералните планове за развитие във ВиК сектора. За 20 милиона те направиха 51 плана. А сега, колеги, знаете ли какво се случва? Базата данни пак си е при нас, в нашите търговски дружества, в нашите общини отчасти. И сега едни пак ще вземат едни пари, ще препишат тези генерални планове, пак ще ги занесат там, където трябва. Какво ще остане, какво ще стане накрая? Просто ще удавим ВиК реформата. Това ще се случи накрая, защото предпоставките са вече налице. Одеве казах за показването, но казах накрая и за наказването, а наказването от Европейската комисия от Брюксел ще стане именно по тези причини. Благодаря.
Реплики към господин Генов? Първа реплика – господин Божинов.
Уважаема госпожо Председател, чувам от залата гласове, призоваващи да прекратим този дебат...
Не ги слушайте, господин Божинов, говорете. [[Шум и смях в залата.]] Имате думата за изказване.
Благодаря Ви. Аз смятам, че се получи много съдържателен дебат, но поради настроението на колегите за приключване на работата на този парламент, няма готовност той да бъде продължен. Двама от последните народни представители предложиха като алтернатива да бъдат обявявани тези теми за обществени поръчки и българските учени да могат да се включат, за да бъдат ангажирани и да бъдат по-адекватни. Уважаеми колеги, когато Нона Караджова беше министър в Министерството на околната среда и водите и за първите две години й зададох писмен въпрос: да ме информира колко консултантски договори са възложени от Министерството. Този поразителен списък от около 50 страници показваше голямо безсмислие в харченето на парите. И това е по-фундаменталният проблем, че публичните средства се харчат за безсмислени неща, без да се носи отговорност. Това е по-фундаменталният проблем. Този проблем, който разглеждаме днес, е само частен случай, защото се предлага на България да бъде консултирана като си плати по определена тема, а след това й се предлагат кредити, с които да се изпълнят консултантските препоръки. Българският данъкоплатец плаща, а резултата го няма. Ето това е големият проблем за управлението на България, за отговорността на тези, които управляват. Добре е, че в тези последни дни на парламента има и такъв дебат, за да може следващите да бъдат други и по-различни. Това е реплика към Вас.
Има още две реплики – господин Анастасов и господин Байрактаров.
Благодаря, госпожо Председател. Господин Генов, аз Ви предлагам още отсега да поканим вносителя и на двата Законопроекта – съответния ресорен министър, и като стигнем до следваща точка, защото тя е още по-интересна, понеже тя е вторият етап от разработването на Националната стратегия за адаптация към изменението на климата, да го попитаме колко е струвало изработването на първия етап, който е изработен от екип от експерти на БАН чрез отворена процедура. Няма да правя внушение тук от тази трибуна. Нека поканим съответните хора с данните, можем и да ги сравним. Благодаря Ви.
Трета реплика – господин Байрактаров.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми господин Генов, всъщност не разбрах от Вашето изказване, както и от изказването на колегата от ДПС, Вие ще подкрепите ли тази ратификация, защото ако само се хвърлят гръмки слова, а след това подкрепите ратификацията, някак си изказването е в противоречие с подкрепата. Има логика в това, което казвате за Българската академия на науките. Тук обаче стои друг, по-голям въпрос. Ние разполагаме ли със съответната информация, разполагаме ли въобще с такъв вид експерти и специалисти, които могат да извършват съответни консултации? Правя Ви реплика, защото нямам тази информация – имаме или нямаме? Ако има такива експерти в редовете на Българската академия на науките, следва друг въпрос: защо трябва да се явяват по Закона за обществените поръчки, а да не се ползват от преференцията, предвидена в самата ратификация, ако искаме наистина да развиваме българската наука?! Ясно е, че ако се вкара в действие Законът за обществените поръчки, тези процедури сигурно ще продължат с години – с обжалване, с провеждане втори и трети път. В един момент медиите ще съобщят на някой министър, че нещо не е редно, а той ще прекрати обществената поръчка, защото сме свидетели в последно време и на такива действия. Това са въпроси, върху които всички трябва да се концентрираме, защото в крайна сметка ще излезе това, което каза колегата Божинов – че има безцелно изразходване на публичния ресурс, с което мисля, че никой от тук присъстващите не е съгласен. Благодаря.
Дуплика – господин Генов.
Благодаря, госпожо Председател. Ще започна отзад напред. Уважаеми господин Байрактаров, не Ви разбрах – може би Вие предлагате чрез Закона за бюджета да вменим такива дейности на Българската академия на науките? Все пак това, което се предлага, е световна… [[Реплика от народния представител Димитър Лазаров. Народният представител Димитър Байрактаров разговаря с народния представител Борислав Великов.]] Ще си прочете стенограмата, господин Лазаров, ако го интересува. Искам да отговоря, защото имаше закачка от негова страна. Нека господин Байрактаров да предложи да го внесем в Закона за бюджета, там да определим какво да прави БАН, кой да го прави и така нататък. Господин Божинов, съгласен съм с Вас за безсмисленото харчене на пари. Вие пропуснахте обаче нещо друго: още по-лошо е, когато има осмислено харчене на публичните ресурси за обслужване на определени интереси, защото много от всички тези консултантски договори водят до това, че се налагат политики, които обслужват определени интереси. На колегата от ДПС ще кажа за следващата точка. Колега, ако попитаме за предишния и сегашния размер, ще стигнем до приказката за гущерчето и крокодила. Благодаря.
Други народни представители има ли желаещи за изказвания? Няма. Дебатът е закрит. Поставям на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Споразумението за предоставяне на консултантски услуги между Министерството на околната среда и водите на Република България и Международната банка за възстановяване и развитие, № 602-02-41, внесен от Министерския съвет на 17 ноември 2016 г. Гласували 94 народни представители: за 77, против 1, въздържали се 16. Предложението е прието. Заповядайте, господин Грудев.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми колеги, на основание чл. 77, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание предлагам да бъде разгледан и на второ гласуване Законопроект за ратифициране на Споразумението за предоставяне на консултантски услуги между Министерството на околната среда и водите на Република България и Международната банка за възстановяване и развитие, № 602-02-41, внесен от Министерския съвет на 17 ноември 2016 г.
Обратно становище? Няма. Гласуваме направеното предложение. Гласували 90 народни представители: за 76, против 14, въздържали се няма. Предложението е прието. Следва Законопроектът на второ четене.
„ЗАКОН за ратифициране на Споразумението за предоставяне на консултантски услуги между Министерството на околната среда и водите на Република България и Международната банка за възстановяване и развитие Член единствен. Ратифицира Споразумението за предоставяне на консултантски услуги между Министерството на околната среда и водите на Република България и Международната банка за възстановяване и развитие (Проект № Р160312), подписано на 28 септември 2016 г. в София. Заключителна разпоредба Параграф единствен. Законът влиза в сила от деня на обнародването му в „Държавен вестник“.“
Благодаря. Изказвания за второ гласуване по докладвания Законопроект? Няма. Гласуваме на второ четене Законопроект за ратифициране на Споразумението за предоставяне на консултантски услуги между Министерството на околната среда и водите на Република България и Международната банка за възстановяване и развитие. Гласували 91 народни представители: за 76, против 12, въздържали се 3. Ратификацията е гласувана на второ четене. Следва: ЗАКОНОПРОЕКТ ЗА РАТИФИЦИРАНЕ НА СПОРАЗУМЕНИЕ ЗА ПРЕДОСТАВЯНЕ НА КОНСУЛТАНТСКИ УСЛУГИ МЕЖДУ МИНИСТЕРСТВОТО НА ОКОЛНАТА СРЕДА И ВОДИТЕ НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ И МЕЖДУНАРОДНАТА БАНКА ЗА ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ И РАЗВИТИЕ (ПРОЕКТ № Р160511). Има доклад на Комисията по околната среда и водите. Има доклад от Правната комисия. Няма доклад на Комисията по бюджет и финанси. Процедура – заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, моята процедура е следната: нека да поканим представители на Министерството в тази зала, защото Вие преди малко чухте ясна и отговорна заявка от колегата Станислав Анастасов от Движението за права и свободи, че има конкретни въпроси по отношение размера на предлагания договор и неговото утвърждаване. Така че моля да спазим Правилника и да бъдат така добри вносителите в лицето на представители на Министерството на околната среда и водите да дойдат.
Подлагам на гласуване направеното предложение. Гласували 88 народни представители: за 37, против 13, въздържали се 38. Предложението не е прието.
Прегласуване.
Заповядайте, господин Ерменков. Аз лично съм с впечатление, че следите много внимателно какво се случва в залата. Заповядайте.
Не можах да гласувам, защото ме увлякоха колегите в един диалог.
Ех, тези Ваши колеги! [[Оживление.]]
Уважаеми колеги, предлагам прегласуване, защото наистина не можах да гласувам и защото си мисля, че все пак трябва да чуем за какво става въпрос, а не просто да гласуваме две изречения, с които ратифицираме и за пореден път ще харчим някакви пари. Нека хората да ни обяснят. Или се страхувате, че няма какво да ни кажат и че няма никаква целесъобразност в това нещо? Благодаря. [[Реплики от ГЕРБ.]]
Прегласуване. Гласували 88 народни представители: за 37, против 37, въздържали се 14. Предложението не е прието. Госпожо Хубенова, слушаме доклада на Комисията по околната среда и водите.
„ДОКЛАД относно Законопроект за ратифициране на Споразумението за предоставяне на консултантски услуги между Министерството на околната среда и водите на Република България и Международната банка за възстановяване и развитие (Проект № Р160511), № 602-02-42, внесен от Министерския съвет на 21 ноември 2016 г. На свое редовно заседание, проведено на 24 ноември 2016 г., Комисията по околната среда и водите, разгледа Законопроект за ратифициране на Споразумението за предоставяне на консултантски услуги между Министерството на околната среда и водите на Република България и Международната банка за възстановяване и развитие (Проект № Р160511), № 602-02-42, внесен от Министерския съвет на 21 ноември 2016 г. На заседанието от страна на Министерството на околната среда и водите присъстваха: Атанаска Николова – заместник-министър, Бойко Малинов – заместник-министър, Боряна Каменова – директор „Политика по изменение на климата“, Първолета Лулева – директор „Превантивна дейност, Светла Генева – старши експерт в отдел „Предотвратяване на промишленото замърсяване“, и Ивайло Петков – парламентарен секретар. От името на вносителите, законопроектът и мотивите за неговото внасяне бяха представени от госпожа Атанаска Николова. Проектът на Споразумението за предоставяне на консултантски услуги между Министерството на околната среда и водите на Република България и Международната банка за възстановяване и развитие е одобрен с Протокол № 39 от заседание на Министерския съвет на 20 септември 2016 г. Министърът на околната среда и водите е упълномощен да води преговори и да го подпише при условие за последваща ратификация. Споразумението е подписано на 28 септември 2016 г. Република България, като страна по Протокола от Киото, е задължена да разработи Национална стратегия за адаптация, която като основен план за действие срещу влиянието на климатичните промени трябва да отговори на уязвимостта на страната ни от последиците от изменението на климата. Задължение за изготвяне на такава стратегия произтича и от Закона за ограничаване изменението на климата. Първият етап от изготвянето на Националната стратегия за адаптация е приключил през 2014 г. с разработката на рамков документ „Анализ и оценка на риска и уязвимостта на секторите в българската икономика от климатичните промени“. Вторият етап от стратегията трябва да надгради събраните и оценени данни и чрез макроикономически анализ и формулиране на конкретни мерки за адаптация да оформи стратегическите действия за намаляване уязвимостта на страната ни от последиците на изменящия се климат. Стратегията ще определи конкретните мерки по сектори, срока за тяхното изпълнение, необходимите ресурси и отговорните институции. Разработването на Националната стратегия и План за действие е предвидено в бюджета на Приоритетна ос 2 „Ефективно и професионално управление в партньорство с гражданското общество и бизнеса“ на Оперативна програма „Добро управление“ 2014-2020 г. Изпълнител на този проект ще бъде Световна банка, част от която е Международната банка за възстановяване и развитие. Споразумението е сключено в изпълнение на Меморандума за разбирателство между правителството на Република България и Международната банка за възстановяване и развитие за партньорство и усвояване на Европейските структурни и инвестиционни фондове за 2014 2020 г. Съгласно Споразумението се предвиждат следните основни дейности за изпълнение от Международната банка за възстановяване и развитие: Макроикономически анализ на последиците от изменението на климата с оценка на социалните и икономически последици, както и на конкретни мерки за адаптация, съобразени с брутния вътрешен продукт, дохода на населението, секторната продукция и нивото на заетост; Секторни оценки на селското стопанство, горско стопанство, биоразнообразие и екосистеми, воден сектор, енергия, транспорт, инфраструктура и строителство, градска среда, човешко здраве и туризъм. Този анализ трябва да определи най-важните рискове от изменението на климата и перспективите за развитие на всеки сектор до 2030 г.; Разработване на план за комуникация със заинтересованите страни, включително местни власти и общественост. Координацията по въпросите на климатичните промени ще се осъществява от Националния експертен съвет по изменението на климата и Координационния съвет по изменение на климата при Министерството на околната среда и водите. Окончателният проект на Национална стратегия за адаптация се предвижда да бъде изготвен от Международната банка за възстановяване и развитие през ноември 2017 г. След изготвянето на проекта ще се проведат процедурите по екологична оценка и оценка за съвместимост за защитените зони, съответно по Закона за опазване на околната среда и по Закона за биологичното разнообразие. На основание чл. 85, ал. 1, т. 4, 5 и 7 от Конституцията на Република България, с решение на Министерския съвет се предлага споразумението да бъде ратифицирано със закон от Народното събрание. След откриване на дебатите, отношение взеха народният представител Борислав Великов относно използваната терминология, народният представител Станислав Иванов и народният представител Иван Станков относно стратегията за адаптация, получили отговори от госпожа Николова. Въз основа на проведената дискусия и изказани мнения, Комисията по околната среда и водите, с 14 гласа „за“, без „против“ и „въздържали се“, предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Споразумението за предоставяне на консултантски услуги между Министерството на околната среда и водите на Република България и Международната банка за възстановяване и развитие (Проект № Р160511), № 602-02-42, внесен от Министерския съвет на 21 ноември 2016 г.“
Благодаря Ви, госпожо Хубенова. Сега ще чуем доклада на Комисията по правни въпроси от господин Кирилов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми народни представители! „ДОКЛАД за първо гласуване относно Законопроект за ратифициране на Споразумение за предоставяне на консултантски услуги между Министерството на околната среда и водите и Международната банка за възстановяване и развитие (Проект № Р 160511), № 602-02-42, внесен от Министерския съвет нa 21 ноември 2016 г. На свое заседание, проведено на 23 ноември 2016 г., Комисията по правни въпроси обсъди Законопроект за ратифициране на Споразумение за предоставяне на консултантски услуги между Министерството на околната среда и водите и Международната банка за възстановяване и развитие (Проект № Р 160511), № 602-02-42, внесен от Министерския съвет нa 21 ноември 2016 г. На заседанието присъстваха oт Министерството на околната среда и водите: господин Бойко Малинов – заместник-министър, и госпожа Боряна Каменова – директор на дирекция „Политика по изменение на климата“. Законопроектът беше представен от господин Малинов, който посочи, че Проектът на Споразумение за предоставяне на консултантски услуги между Министерството на околната среда и водите и Международната банка за възстановяване и развитие е одобрен от Министерския съвет на 20 септември 2016 г. Необходимостта от консултантската дейност е продиктувана от поетите ангажименти по Протокола от Киото, с който Република България се задължава да разработи Национална стратегия за адаптация, с която да се противодейства на последиците от изменението на климата и на засилващата се уязвимост на страната ни от влиянието на климатичните промени. Националната стратегия за адаптация предвижда чрез изготвянето на макроикономически анализ, секторен анализ и чрез формулиране на конкретни стъпки да се даде цялостен облик на необходимите действия и мерки. Проектът за Националната стратегия за адаптация се очаква да бъде изготвен от Международната банка за възстановяване и развитие през ноември 2017 г., като в последващ етап се предвижда да се проведе процедура по екологична оценка и съответствие на Проекта с нормативните изисквания. Споразумението подлежи на ратификация от Народното събрание на основание чл. 85, ал. 1, т. 4, 5 и 7 от Конституцията на Република България. След проведеното гласуване Комисията по правни въпроси с 14 гласа „за”, без гласове „против” и „въздържал се” предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Споразумение за предоставяне на консултантски услуги между Министерството на околната среда и водите и Международната банка за възстановяване и развитие (Проект № Р 160511), № 602-02-42, внесен от Министерския съвет нa 21 ноември 2016 г.“ Благодаря Ви.
Дебатът е открит. Изказвания? Процедура – заповядайте, господин Великов.
Уважаема госпожо Председател, колеги! Предлагам да удължим времето, докато успеем да завършим кратките, надявам се, прения по тази точка, първото и второто гласуване, които се очертават. Благодаря Ви.
Обратно становище? Няма. Подлагам на гласуване предложението пленарното заседание днес да бъде удължено до приключване и на второ четене, под условие – ако се приеме такова решение по тази Ратификация. Гласували 71 народни представители: за 46, против 13, въздържали се 12. Това предложение не е прието.
Прегласуване!
Прегласуване.
Процедура по прегласуване, уважаема госпожо Председател, защото колегите току-що влизат в залата и много от тях не можаха да гласуват. Благодаря Ви.
Прегласуване. Гласували 93 народни представители: за 63, против 21, въздържали се 9. Предложението е прието. Има ли народни представители, които желаят да вземат участие в дебата? Няма. Дебатът е закрит.
Може ли само две думи да кажа?
Съжалявам, докато си комуникирате, държа минута време да разпитвам. Дебатът е закрит и преминаваме към гласуване. Тъй като остават две минути, първото гласуване ще се проведе утре в 9,00 ч., за да мога сега да направя съобщение за парламентарния контрол. [[Шум и реплики.]] Съобщение за Парламентарен контрол на 9 декември 2016 г., петък, 11,00 ч. 1. Министърът на отбраната в оставка Николай Ненчев ще отговори на 1 въпрос от народните представители Иван Вълков и Димитър Бойчев. 2. Министърът на енергетиката в оставка Теменужка Петкова ще отговори на девет въпроса от народните представители Даниела Панайотова и Георг Георгиев; Митхат Метин; Хюсеин Хафъзов; Дурхан Мустафа; Манол Генов; Мартин Димитров; Магдалена Ташева; Георги Кадиев; и Петър Славов и Мартин Димитров. На основание чл. 92, ал. 3 и чл. 95, ал. 2 от ПОДНС, отлагане на отговори със седем дни са поискали: - заместник министър-председателят по коалиционна политика и държавна администрация и министър на вътрешните работи в оставка Румяна Бъчварова – на два въпроса с писмен отговор от народните представители Методи Андреев и Никола Хаджийски; и Васил Антонов; - заместник министър-председателят по европейските фондове и икономическата политика в оставка Томислав Дончев – на въпрос от народния представител Васил Антонов; - министърът на регионалното развитие и благоустройството в оставка Лиляна Павлова – на шест въпроса с писмен отговор от народните представители Ахмед Ахмедов; и Филип Попов; - министърът на здравеопазването в оставка Петър Москов – на четири въпроса с писмен отговор от народния представител Валентин Павлов; - министърът на земеделието и храните в оставка Десислава Танева – на въпрос с писмен отговор от народния представител Иван Валентинов Иванов; - министърът на енергетиката в оставка Теменужка Петкова – на един въпрос от народния представител Дора Янкова и на пет въпроса с писмен отговор от народните представители Мартин Димитров и Петър Славов; Таско Ерменков; Жельо Бойчев; и Таско Ерменков и Жельо Бойчев [[два въпроса]] . Поради предварително поети ангажименти от международен характер, в заседанието за парламентарен контрол няма да участват – министърът на околната среда и водите в оставка Ивелина Василева; и министърът на здравеопазването в оставка Петър Москов. Поради предварително поети ангажименти, в заседанието за парламентарен контрол няма да участват – министърът на земеделието и храните в оставка Десислава Танева; министърът на правосъдието в оставка Екатерина Захариева; и министърът на регионалното развитие и благоустройството в оставка Лиляна Павлова. Поради отсъствие от страната, в заседанието за парламентарен контрол няма да участват – заместник министър-председателят по коалиционна политика и държавна администрация и министър на вътрешните работи в оставка Румяна Бъчварова; министърът на културата в оставка Вежди Рашидов; и министърът на външните работи в оставка Даниел Митов. Поради медицински причини, в заседанието за парламентарен контрол няма да участват – заместник министър-председателят по координация на европейските политики и институционалните въпроси и министър на образованието и науката в оставка Меглена Кунева; и министърът на икономиката в оставка Божидар Лукарски. Поради служебна командировка, в заседанието за парламентарен контрол няма да участва – народният представител Васил Антонов. Закривам пленарното заседание. Утре, петък, 9 декември 2016 г., редовно пленарно заседание от 9,00 ч. [[Звъни.]]