Labrīt, godātie kolēģi! Aicinu ieņemt vietas Saeimas Sēžu zālē. Sāksim Saeimas 4.februāra sēdi. Kolēģi, vēlreiz aicinu ieņemt vietas Saeimas Sēžu zālē. Pirms uzsākam izskatīt Prezidija apstiprināto darba kārtību, ir jāizskata iesniegtās izmaiņas tajā. Izglītības, kultūras un zinātnes komisija lūdz grozīt sēdes darba kārtību un tajā iekļaut likumprojektu “Grozījumi likumā “Par reglamentētajām profesijām un profesionālās kvalifikācijas atzīšanu””. Vai deputātiem ir iebildumi? (Starpsauciens: “Balsojumu!”) Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par to, lai tiktu grozīta sēdes darba kārtība, tajā iekļaujot likumprojektu “Grozījumi likumā “Par reglamentētajām profesijām un profesionālās kvalifikācijas atzīšanu””! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 70, pret - 5, atturas - nav. Sēdes darba kārtība ir grozīta. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija lūdz grozīt sēdes darba kārtību un tajā iekļaut lēmuma projektu “Par Saeimas pārstāvja apstiprināšanu Ziemeļu Investīciju bankas Kontroles komitejā”. Vai deputātiem ir iebildumi? (Starpsauciens: “Ir!”) Deputātiem ir iebildumi. Lūdzu zvanu! Balsosim par to, lai tiktu grozīta sēdes darba kārtība, tajā iekļaujot lēmuma projektu “Par Saeimas pārstāvja apstiprināšanu Ziemeļu Investīciju bankas Kontroles komitejā”! Lūdzu balsošanas režīmu! Balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 76, pret - 5, atturas - nav. Sēdes darba kārtība ir grozīta. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija lūdz grozīt sēdes darba kārtību un tajā iekļaut likumprojektu “Grozījums likumā “Par interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā””. Vai deputātiem ir iebildumi? (Starpsauciens: “Ir!”) Deputātiem ir iebildumi. Mums ir jābalso. Lūdzu zvanu! Balsosim par to, lai tiktu grozīta sēdes darba kārtība, tajā iekļaujot likumprojektu “Grozījums likumā “Par interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā””! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 67, pret - 10, atturas - nav. Sēdes darba kārtība ir grozīta. Nākamā darba kārtības sadaļa - “Prezidija ziņojumi par iesniegtajiem likumprojektiem”. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi Notariāta likumā” nodot Juridiskajai komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputātiem iebildumu nav. Likumprojekts komisijai nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi Civillikumā” nodot Juridiskajai komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputātiem iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi Civilstāvokļa aktu reģistrācijas likumā” nodot Juridiskajai komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputātiem iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina deputātu Daiņa Liepiņa, Ingas Bites, Jura Viļuma, Mārtiņa Bondara, Jāņa Ruka un Mārtiņa Šica iesniegto likumprojektu “Grozījumi Ministru kabineta iekārtas likumā” nodot Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. “Par” pieteikusies runāt deputāte Inga Bite.
Godātie kolēģi! Saskaņā ar medijos lasāmo informāciju mēs saprotam, ka Ministru kabineta izveidošanas process ir iegājis finiša taisnē: Ministru prezidenta amata kandidāts ir, jāsaka, nevis atbilstoši Satversmei izraudzījies, bet akceptējis izraudzītos ministra amata kandidātus. Tas dod iespēju daudz mierīgāk un racionālāk diskutēt par to, kādiem būtu jābūt ministriem un kādām būtu jābūt viņiem izvirzāmajām prasībām. Jo, jāsaka, runājot ar sabiedrības pārstāvjiem, nav skaidrs, pēc kādiem kritērijiem, balstoties uz ko un kāpēc tiek izvirzīti atsevišķi ministra amata kandidāti. Tas, ko piedāvā Latvijas Reģionu apvienība, ir noteikt minimālās prasības, kas būtu izvirzāmas personai, kura vēlas kļūt vai kura tiek izvirzīta par Ministru kabineta locekli. Un šīs prasības ir šādas. Pirmā - vismaz otrā līmeņa augstākā izglītība. Ja cilvēks vada pat vairākas nozares valstī, jo katrā ministrijā mums tomēr ir vairākas nozares, tad augstākā izglītība būtu viena no visminimālākajām prasībām, kas ministra amata kandidātam būtu izvirzāmas. Esam apsprieduši šo likumprojektu arī ar sabiedrības pārstāvjiem...
Vienu mirklīti, Bites kundze! (Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru. Dep. V.Agešins: “Nacionālās apvienības frakcijai!”)
Paldies, Mūrnieces kundze! Esam apsprieduši šo priekšlikumu arī ar sabiedrības pārstāvjiem un esam dzirdējuši, ka, piemēram, Amerikā ir vairāki šādi piemēri - ir ļoti ģeniāli cilvēki, kuriem nav augstākās izglītības. Jāsaka tā: ja Latvijā parādītos kāds Bils Geitss vai... nu, diemžēl vairs Stīvs Džobss nevar atbraukt uz Latviju un vadīt Ministru kabinetu... tad droši vien tas būtu apspriežams jautājums, bet Latvijā mēs tiešām neesam novērojuši, ka cilvēki bez augstākās izglītības varētu tik ģeniāli darboties, turklāt gribētu nākt Latvijas politikā. Nākamā - valsts valodas prasme augstākajā līmenī. Es pat neskaidrošu, jo uzskatu šādu prasību par pilnīgi pašsaprotamu Latvijas Republikā, kur valsts valoda - un vienīgā valsts valoda! - ir latviešu valoda. Trešā prasme... trešā prasība - prasme brīvi sarunāties vismaz vienā no Eiropas Komisijas darba valodām. Jāsaka, arī tā ir izraisījusi diskusijas. Tāpēc vēlos tuvāk paskaidrot. Mēs varam smieties par nothing special un līdzīgiem gadījumiem, taču starptautiskajā arēnā tie itin nemaz nav smieklīgi. Un Latvijas tēlu tas nekādā veidā nevairo, Latvijas atpazīstamību neveicina un cieņu pret Latviju kā pret līdzvērtīgu un pilnvērtīgu sadarbības partneri nekādā veidā nevairo. Mēs varam runāt arī par to, ka varbūt ir iespējams efektīvi sazināties arī ar tulka starpniecību; galvenais, lai cilvēkam ir harisma, līdera dotības un spēja tulkam izskaidrot, ko viņš vēlas pateikt. Var jau būt, ka arī sarunās pie kafijas tases, nerunājot par oficiālajām runām, var kaut kādā veidā sazināties ar tulka palīdzību. Bet ir vēl viens jautājums, kas būtu šajā kontekstā apsverams: vai cilvēks, kurš nelasa literatūru ne angļu, ne franču, ne vācu valodā, tiešām var pārzināt jomu, kurā viņš strādā, pilnvērtīgā un pietiekamā līmenī? Vai arī šī literatūra - dažādi zinātniskie raksti, publikācijas - viņam tad tiek tulkoti? Nākamā prasība - ne mazāk kā trīs gadus ilga vadītāja darba pieredze. Es neiedziļināšos... nesniegšu dziļus paskaidrojumus attiecībā uz šo prasību, jo, ja cilvēkam tiek piedāvāts vadīt ministriju, kurā parasti ir vairāk nekā simts darbinieku - un kur nu vēl darbinieku skaits ministrijas padotības iestādēs! -, tad cilvēkam ir jāsaprot, ko nozīmē vadīt. Un visbeidzot - motivēts redzējums par attiecīgās nozares attīstības stratēģiju un tās realizācijas plānu. Jāsaka, tas ir tas, kā ļoti, ļoti pietrūkst esošajai vai potenciālajai (man grūti to nosaukt par jauno valdību, jo tajā ir tikai trīs jaunas sejas), respektīvi, šai topošajai valdībai: mēs nedzirdam publiskajā telpā ministra amata kandidātu redzējumu un attīstības stratēģiju viņu potenciāli vadāmajām nozarēm. Un pēdējais. “Par Ministru kabineta locekli nevar izvirzīt un apstiprināt personu, kura atzīta par maksātnespējīgu parādnieku.” Ja persona nav varējusi tikt galā ar savu līdzekļu pārvaldīšanu, tad ir vairāk nekā naivi cerēt, ka tā varēs tikt galā ar valsts līdzekļu pārvaldīšanu. Kolēģi! Es lūdzu atbalstīt šo likumprojektu... šī likumprojekta nodošanu komisijām. Ja ir kādi diskutējami jautājumi, tad diskutēt par tiem komisijās, lai tomēr sabiedrībai būtu skaidras prasības, kādas - vismaz minimālās prasības - tiek izvirzītas ministra amata kandidātiem. Paldies.
Paldies. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? (Starpsauciens: “Balsojam!”) Deputāti lūdz balsojumu. (No frakcijas SASKAŅA: “Labs likumprojekts!”) Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Ministru kabineta iekārtas likumā” nodošanu Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 32, pret - 16, atturas - 34. Likumprojekts komisijai nav nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījums Valsts materiālo rezervju likumā” nodot Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Kaimiņa kungs, vai jūs esat pieteicies runāt “par” vai “pret”? (No zāles dep. A.Kaimiņš: “Pret!”) “Pret” pieteicies runāt deputāts Artuss Kaimiņš.
Labrīt, tautas kalpi! Labrīt, Šadurska kungs! Grozījums Valsts materiālo rezervju likumā. Likumprojekts patvēruma meklētāju masveida ierašanās gadījumā veicamo pasākumu īstenošanai. Parakstījis iekšlietu ministrs, satiksmes ministra pienākumu izpildītājs Rihards Kozlovskis. Man ir jautājums: VIENOTĪBA, jūs galīgi drosmi esat “pārēdušies”? Kas ar jums notiek? Jūs šobrīd... Vai ir lasīta anotācija? “VI punkts: Sabiedrības līdzdalība un komunikācijas aktivitātes. Plānotās sabiedrības līdzdalības un komunikācijas aktivitātes saistībā ar projektu: projekts šo jomu neskar.” Kā var neskart?! “Sabiedrības līdzdalība projekta izstrādē: projekts šo jomu neskar. Sabiedrības līdzdalības rezultāti: nav. Cita informācija: nav.” Šis likumprojekts nav izstrādāts! Ministrija ar Kozlovski priekšgalā nav izpildījusi mājasdarbu. Tā nav nekādas sarunas vai konsultācijas rīkojusi ar sabiedrību, kas ir nodokļu maksātāji... un kur ir iesaistīti vairāk nekā pieci miljoni nodokļu maksātāju naudas. Vienkārši nodod “automātā” kārtējo reizi komisijām, un tad jau redzēs, kas notiks tālāk. Nē, tas ir absurds! (Starpsaucieni. Dep. K.Šadurskis: “Pasaki vēl kaut ko!”; no frakcijas SASKAŅA: “Artus, neapstājies! Nepadodies!”) Jūs man varat te šobrīd ņirgt un vaukšķēt pretī, bet jūs man parādiet kaut vienu cilvēku Latvijā - izņemot, es nezinu, Viņķeli un Čigāni -, kuram nav iebildumu pret bēgļiem un nav nekāda sakara ar to, ka viņi neko neteiks. Kā... nu, mēs te kaut ko varam iespaidot vai nevaram? Tas tādā “autopilotā” te nenotiek! Lūdzu...! Es lūgšu šo absurdo likumprojektu atdot atpakaļ ministrijai, lai tā izdara mājasdarbu un tad lai sūta vēlreiz. Tas ir viņu darbs, par ko viņiem maksā algu. Paldies jums!
Kaimiņa kungs, man nākas jums aizrādīt un norādīt uz Saeimas deputātu ētikas kodeksa (No zāles dep. A.Kaimiņš: “Par ko?”) 7.pantu. “Deputāts publiskos izteikumos izvairās no vārdiem, žestiem un citādas rīcības, kas var būt aizskaroša.” (Dep. A.Kaimiņš: “Ko es pateicu?!”) Paldies. (Dep. I.Viņķele: “Viņš nesaprata, par ko!”) Āboltiņas kundze, jūs esat pieteikusies runāt “par”? “Par” pieteikusies runāt deputāte Solvita Āboltiņa.
Cienījamie kolēģi! Diezgan jau nu skumji ir, ka paņem dokumentu un izlasa tajā vienu gabaliņu, bet nevar izlasīt pārējo. Kaimiņa kungs, tas, kāpēc likums tiek radīts un kāds ir tā sagatavošanas mērķis, parādās šajos anotācijas pirmajos teikumos. Tā ka, nu, ja jums ir grūtības... Es neapgrūtināšu savus kolēģus, kas ir izlasījuši un uzticas tam, ka tas tiešām ir ļoti svarīgs jautājums - regulēt tehniskas lietas, kas ir saistītas ar liela skaita patvēruma meklētāju ierašanos Latvijā un ar veselu virkni iestāžu, kurām būs konkrēti uzdevumi saistībā ar to. Tā ka nu nepaļaujieties... neļaujieties šim teātrim (Dep. A.Kaimiņš: “Jā, paļaujieties uz jums!”) un atbalstiet šī likumprojektu nodošanu komisijai! Paldies.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums Valsts materiālo rezervju likumā” nodošanu Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 80, pret - 1, atturas - nav. Likumprojekts komisijai nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas iesniegto likumprojektu “Grozījumi likumā “Par reglamentētajām profesijām un profesionālās kvalifikācijas atzīšanu”” nodot Izglītības, kultūras un zinātnes komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Platpera kungs, vai jūs esat pieteicies runāt “par” vai “pret”? “Pret” pieteicies runāt deputāts Arvīds Platpers.
Cienījamā priekšsēdētājas kundze! Cienījamie deputāti! Latvija ir pārāk maza valsts, lai mēs izšķērdētu valsts resursus. Uzskatu, ka mums ir pienākums ekonomēt līdzekļus, nevis tos nesaprātīgi izšķiest kāda savtīgu interešu un materiālās ieinteresētības dēļ. Iesniegtais likumprojekts “Grozījumi likumā “Par reglamentētajām profesijām un profesionālās kvalifikācijas atzīšanu”” ir kārtējais apliecinājums vēlmei sašķelt, nevis konsolidēt valsts līdzekļus. Nosakot iespēju reglamentētās profesijas apgūt augstskolās (“augstskola” ir plašāks jēdziens nekā universitāte!), mēs patiesībā paveram durvis kārtējai augstskolu programmu neplānotai un nesistemātiskai licencēšanai un īstenošanai. Tas rada plašas iespējas interpretēt likumu savtīgos nolūkos. No vienas puses, mēs šobrīd valstī aicinām augstskolas samazināt savu programmu skaitu. Izglītības un zinātnes ministrija meklē veidus, kā konsolidēt augstskolas. Bet, no otras puses, mēs ar likuma normas ieviešanas palīdzību tagad dodam zaļo gaismu, lai programmas bezatbildīgi vairotos kā sēnes pēc lietus. Uzskatu, ka mēs izkropļojam likuma būtību. Vai kāds, gatavojot šos grozījumus, ir izvērtējis, cik speciālistu ir nepieciešams kādā konkrētā specialitātē un kādas būs sekas, ja šis likums stāsies spēkā, - gan pozitīvās, gan negatīvās? Vai kāds ir veicis šādu analīzi? Cienījamie deputāti! Tieši šobrīd, balsojot pret šiem grozījumiem, ir iespēja apturēt kārtējo valsts līdzekļu izšķērdēšanu. Lēmums ir jūsu ziņā. Kā mazu piemēru varu minēt to Bulduru Dārzkopības vidusskolas problēmu. Audzēkņu skaita nepietiekamības dēļ ir radies jautājums par to, ka vajadzētu šo skolu kā tādu likvidēt, pārstrukturēt, kaut kur pievienot... Tajā pašā laikā Izglītības un zinātnes ministrija atļāva ļoti daudzām skolām atvērt līdzīgas programmas, un līdz ar to šī skola nevar savākt attiecīgo audzēkņu skaitu un ir jautājums, ka tā jālikvidē. Un tas pats ir arī šeit. Augstskolas programmas atvērs, un valsts augstskolām, kas līdz šim rūpējās par speciālistu sagatavošanu, materiālās bāzes attīstīšanu, jāpaliek tādā kā pabērna lomā. Un atkal sākas problēmas. Paldies par uzmanību.
“Par” pieteicies runāt deputāts Jānis Vucāns.
Godātie kolēģi! Es aicinu jūs likumprojektu “Grozījumi likumā “Par reglamentētajām profesijām un profesionālās kvalifikācijas atzīšanu””, kuru ir sagatavojusi Saeimas Izglītības, kultūras un zinātnes komisija, šodien nodot izskatīšanai komisijām un virzīt tālāk skatīšanai Saeimas sēdē steidzamības kārtībā, par ko mēs runāsim vēlāk. Tam, par ko tikko runāja Platpera kungs, ar valsts līdzekļu taupīšanu ir tikai ļoti attālināts sakars. Jo - pēc būtības par ko ir runa šajos grozījumos? Mēs cenšamies iespējami ātri labot nepieļaujamu kļūdu, kuru mēs visi kopā esam pieļāvuši pagājušā gada beigās, decembrī, balsojot par šo likumprojektu un nekritiski izvērtējot to. Iepriekšējie grozījumi tika veikti saistībā ar vienas Eiropas Savienības regulas ieviešanu... nekritiski izvērtējot to, ko Eiropas Savienības telpā nozīmē universitātes līmeņa izglītība. Universitātes līmeņa izglītība - šobrīd Latvijas likumos tāda nav noteikta, bet praktiski šāda izglītība tiek apgūta visās augstskolās. Saskaņā ar prasību, kas šobrīd ir spēkā likumā no šī gada sākuma, atsevišķas reglamentētās profesijas gan manā skatījumā, gan komisijas skatījumā nepamatoti var apgūt tikai tajās sešās Latvijas augstskolās, kas ir universitātes. Mēs zinām, ka universitāte ir tāda augstskola, kura darbojas vismaz četros zinātņu virzienos. Un tas liedz, pieņemsim, Latvijā veidot specifiskas viena virziena universitātes. Agrāk, mēs zinām, mums bija Medicīnas institūts, pēc tam bija Medicīnas akadēmija, un tagad - Medicīnas universitāte, kas ir paplašinājusies, lai būtu universitāte, un pielikusi klāt sociālās zinātnes. Ja tas nebūtu darīts, tad saskaņā ar Latvijas likumdošanu Rīgas Stradiņa universitāte nebūtu universitāte, jo neatbilstu likuma prasībām. Un tas nozīmētu, ka reglamentēto ārsta profesiju šajā izpratnē mēs nedrīkstētu realizēt šajā augstskolā. Un tāpēc mums ir jāpaiet šobrīd šis solis atpakaļ un vairākās vietās šajā likumā vārds “universitāte” ir jāaizstāj ar “augstskola”. Konkrēti tas skar arhitekta profesiju kā reglamentēto profesiju, tas skar medicīnas māsu izglītošanu, kas, starp citu, Latvijā notiek ne tikai universitātēs, bet arī koledžās, un šis likums to liedz darīt. Būtībā runa šajos grozījumos ir par tās situācijas atgriešanu, kura mums bija iepriekšējā gada decembrī un kura Latvijas augstākās izglītības telpā līdz tam nebija radījusi nekādas problēmas. Kā es jau teicu, iepriekšējie grozījumi bija saistīti ar nekritisku vienas Eiropas Savienības regulas ieviešanu. Šobrīd situācija ir jālabo. Paldies. Aicinu atbalstīt nodošanu komisijai.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par reglamentētajām profesijām un profesionālās kvalifikācijas atzīšanu”” nodošanu Izglītības, kultūras un zinātnes komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 84, pret - 5, atturas - nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas iesniegto likumprojektu “Grozījums likumā “Par interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā”” nodot Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputātiem iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Nākamais darba kārtības jautājums - “Par atvaļinājuma piešķiršanu”. Par neapmaksāta atvaļinājuma piešķiršanu deputātam Raivim Dzintaram šā gada 9., 10. un 11.februārī. Saeimas Prezidijs informē, ka ir saņemts deputāta Raivja Dzintara iesniegums ar lūgumu piešķirt viņam neapmaksātu atvaļinājumu šā gada 9., 10. un 11.februārī. Par atvaļinājuma piešķiršanu ir jābalso. Lūdzu zvanu! Balsosim par neapmaksāta atvaļinājuma piešķiršanu deputātam Raivim Dzintaram šā gada 9., 10. un 11.februārī! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 82, pret un atturas - nav. Lēmums ir pieņemts. Par neapmaksāta atvaļinājuma piešķiršanu deputātam Intam Dālderim no šā gada 23.februāra līdz 25.februārim. Saeimas Prezidijs informē, ka ir saņemts deputāta Inta Dāldera iesniegums ar lūgumu piešķirt viņam neapmaksātu atvaļinājumu no šā gada 23. līdz 25.februārim. Un arī par šī atvaļinājuma piešķiršanu mums ir jābalso. Lūdzu zvanu! Balsosim par neapmaksāta atvaļinājuma piešķiršanu deputātam Intam Dālderim no šā gada 23.februāra līdz 25.februārim! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 82, pret un atturas - nav. Lēmums ir pieņemts. Nākamā darba kārtības sadaļa - “Amatpersonu ievēlēšana, apstiprināšana, iecelšana, atbrīvošana vai atlaišana no amata, uzticības vai neuzticības izteikšana”. Darba kārtībā - lēmuma projekts “Par Saeimas pārstāvja apstiprināšanu Ziemeļu Investīciju bankas Kontroles komitejā”. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Kārlis Šadurskis.
Labrīt, godātie kolēģi! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija ir saņēmusi Ziemeļu Investīciju bankas vadības vēstuli ar lūgumu nominēt pārstāvi nākamajam darba ciklam. Un komisija ir atbalstījusi ierosinājumu, ka Karinai Kornai, kura šobrīd ir Latvijas pārstāve Ziemeļu Investīciju bankas Kontroles komitejā, jāturpina savs darbs arī nākamajā periodā. Komisija atbalstīja šo lēmuma projektu, un aicinu jūs to atbalstīt.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Saeimas pārstāvja apstiprināšanu Ziemeļu Investīciju bankas Kontroles komitejā”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 74, pret - 6, atturas - 1. Lēmums ir pieņemts. Godātie kolēģi! Izglītības, kultūras un zinātnes komisija lūdz grozīt sēdes darba kārtību un tajā iekļaut likumprojektu “Grozījumi likumā “Par reglamentētajām profesijām un profesionālās kvalifikācijas atzīšanu”” un izskatīt to pirmajā lasījumā bez atkārtotas izskatīšanas atbildīgajā komisijā. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputātiem iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija lūdz grozīt sēdes darba kārtību un iekļaut tajā likumprojektu “Grozījums likumā “Par interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā”” un izskatīt pirmajā lasījumā bez atkārtotas izskatīšanas atbildīgajā komisijā. Komisija lūdz iekļaut to kā pirmo jautājumu darba kārtības sadaļā “Likumprojektu izskatīšana”. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputātiem iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Nākamā darba kārtības sadaļa - “Likumprojektu izskatīšana”. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījums likumā “Par interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā””, pirmais lasījums. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas vārdā - deputāts Sergejs Dolgopolovs.
Labrīt, cienījamie kolēģi! Pagājušajā gadā Saeima ir grozījusi divus likumus - Maksātnespējas likumu un likumu par interešu konflikta novēršanu. 2015.gada 21.decembrī Satversmes tiesa, izskatījusi dažādas sūdzības, kas bija iesniegtas sakarā ar šiem likuma grozījumiem, ir pieņēmusi spriedumu, kura secinājumu daļā 21.pantā ir norādīts, ka tā norma, kas ir paredzēta interešu konflikta novēršanas likumā, kur ir runa par amatpersonu deklarācijām, kas ir iesniedzamas, stājoties amatā, ir pretrunā ar Satversmes 106.panta pirmo teikumu, kas nodrošina cilvēkam tiesības bez ierobežojumiem strādāt attiecīgajā darbā. Līdz ar to bija jāskata jautājums, ko darīt ar šīm deklarācijām, ņemot vērā, ka maksātnespējas administratori iedalās divās daļās - vieni ir profesionāli maksātnespējas administratori, otri ir zvērināti advokāti, kas nodarbojas ar šīm funkcijām. Komisija, izskatījusi Satversmes tiesas sprieduma daļu, kas attiecas uz interešu konflikta novēršanas likumu, palūdza Tieslietu ministriju sagatavot priekšlikumus, kā izlabot šo normu saskaņā ar tām prasībām, ko izvirzīja Satversmes tiesa. Piedāvātais priekšlikums, ko izstrādāja Tieslietu ministrija, paredzēja, ka zvērinātiem advokātiem kā valsts amatpersonām tiek piešķirti izņēmumi no vispārējās kārtības, kādā valsts amatpersonām jāiesniedz deklarācijas. Komisija nebija atbalstījusi šo pieeju, jo likuma norma, kas paredz valsts amatpersonu deklarāciju iesniegšanu, šī likuma izpratnē, kontekstā ir vienāda un vienota visām amatpersonām neatkarīgi no tā, kādu amatu šī amatpersona ieņem - vai tas ir Valsts prezidents, vai tas ir kaut kāds cits amats. Tāpēc, lai sakārtotu šo lietu, ir nepieciešams laiks. Risinājuma veidi varētu būt ļoti dažādi, taču par tiem ir jādiskutē. Tāpēc arī pēc diskusijām komisijas sēdē mēs esam pieņēmuši lēmumu: grozīt pārejas noteikumus un pagarināt deklarāciju, kuras iesniedz valsts amatpersonas, stājoties amatā, iesniegšanas termiņu līdz 2017.gada 1.janvārim. Tā ir šo grozījumu būtība, kas paredz papildināt likuma pārejas noteikumus ar attiecīgu ierakstu. Komisija lūdz, pirmkārt, likumprojektam piešķirt steidzamību, jo deklarāciju iesniegšanas termiņš ir šā gada 1.februāris (mēs jau tā esam to nokavējuši!), un, otrkārt, izskatīt to šodienas sēdē.
Tātad vispirms mums ir jābalso par steidzamību. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums likumā “Par interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā”” atzīšanu par steidzamu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 63, pret - 16, atturas - 3. Likumprojekts par steidzamu ir atzīts.
Paldies, kolēģi! Es aicinu atbalstīt šo likumprojektu pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums likumā “Par interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā”” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 62, pret - 17, atturas - 6. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu otrajam lasījumam.
Komisija aicina - lēmums ir pieņemts komisijā - izskatīt šo likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā šodien uzreiz.
Vai deputātiem ir iebildumi? (Starpsauciens: “Ir iebildumi!”; dep. K.Šadurskis: “Tā nebūtu labi!”) Deputātiem ir iebildumi. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu.
Šajā gadījumā priekšlikumu iesniegšanas termiņš ir šodien pulksten 9.45.
Tātad priekšlikumi iesniedzami šodien līdz pulksten 9.45. Un izskatīšanas laiks?
Un izskatīšana šodienas sēdē.
Saeimas 4.februāra sēdē. Paldies.
Vienlaikus arī lūgšu komisijas locekļus sapulcēties Sarkanajā zālē pēc 15 minūtēm.
Vai jūs lūdzat izsludināt pārtraukumu Saeimas sēdē? Nav šāda lūguma. (Dep. A.Kaimiņš ir pienācis pie tribīnes un sēdes vadītājas: “Dolgopolova kungs, atvainojiet, man ir jautājums...” Zālē smiekli.) Kaimiņa kungs, mēs turpinām Saeimas sēdi. (Dep. A.Kaimiņš: “Dolgopolova kungs tikko balsoja, bet viņš nav balsojis šeit. Kas viņa vietā balsoja?” Starpsaucieni.) Kaimiņa kungs, šobrīd mēs turpinām Saeimas sēdi. (Dep. A.Kaimiņš: “Bet kā viņš var balsot, ja viņš ir šeit? Viņa vietā balsoja...”) Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījums Finanšu instrumentu tirgus likumā”, otrais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Kārlis Šadurskis. Kaimiņa kungs, Dolgopolova kungs! Es aicinu jūs ieņemt vietas Saeimas Sēžu zālē! (Starpsaucieni. Zālē troksnis.)
Priekšsēdētājas kundze, es varu sākt?
Kolēģi, turpinām Saeimas sēdi! Lūdzu, vārds deputātam Kārlim Šadurskim.
Godātie kolēģi! Likumprojektam “Grozījums Finanšu instrumentu tirgus likumā” komisija nav saņēmusi nevienu priekšlikumu, un es lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums Finanšu instrumentu tirgus likumā” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 86, pret un atturas - nav. Likums ir pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījums Ieguldījumu pārvaldes sabiedrību likumā”, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Kārlis Šadurskis.
Godātie kolēģi! Arī šim likumprojektam komisija nav saņēmusi nevienu priekšlikumu, un lūdzu atbalstīt to otrajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums Ieguldījumu pārvaldes sabiedrību likumā” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 83, pret un atturas - nav. Likums ir pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījums Valsts fondēto pensiju likumā”, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Kārlis Šadurskis.
Kolēģi! Komisija ir saņēmusi un izskatījusi trīs priekšlikumus. 1.priekšlikums - Labklājības ministrijas parlamentārā sekretāra Uzulnieka priekšlikums, ko komisija ir atbalstījusi.
Deputāti atbalsta.
Arī 2.priekšlikums ir parlamentārā sekretāra priekšlikums, kas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un 3. - Juridiskā biroja priekšlikums, ko komisija ir atbalstījusi.
Deputāti atbalsta.
Lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums Valsts fondēto pensiju likumā” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 84, pret un atturas - nav. Likums ir pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījums likumā “Par privātajiem pensiju fondiem””, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Kārlis Šadurskis.
Komisijā ir saņemts viens priekšlikums - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisija to ir atbalstījusi.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums likumā “Par privātajiem pensiju fondiem”” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 85, pret un atturas - nav. Likums ir pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par uzņēmumu ienākuma nodokli””, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Kārlis Šadurskis.
Godātie kolēģi! Šim likumprojektam komisija ir saņēmusi, kā arī pati izstrādājusi priekšlikumus - kopumā desmit priekšlikumus. 1. - atbildīgās komisijas izstrādāts priekšlikums, kurš, protams, ir komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un arī 4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - deputāta Putras priekšlikums. Komisija ir atbalstījusi.
Deputāti atbalsta.
6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Arī 7. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8.priekšlikums, ko ir iesniedzis deputāts Putra, un 9.priekšlikums, ko ir iesniedzis Zemkopības ministrijas parlamentārais sekretārs Krauze, - abi ir identiski. Lūdzu atbalstīt vispirms 8.priekšlikumu.
Deputāti atbalsta.
Un arī 9.priekšlikumu.
Deputāti atbalsta.
Savukārt 10.priekšlikumu, kurš ir par likuma spēkā stāšanās laiku, ir izstrādājusi Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija un atbalstījusi.
Deputāti atbalsta.
Paldies. Aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par uzņēmumu ienākuma nodokli”” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 88, pret un atturas - nav. Likums ir pieņemts.
Paldies par atbalstu, kolēģi.
Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistru””, trešais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāte Inga Bite.
Godātie kolēģi! Šis un nākamie trīs likumprojekti ir saistīti ar Latvijas Republikas un starptautisko... nacionālo un starptautisko sankciju likumu - es atvainojos par neprecīzu nosaukumu! -, kas tiks izskatīts šajā pašā sēdē pēc šiem likumprojektiem. Taču vispirms izskatām pavadošos likumprojektus. Un pirmais ir “Grozījumi likumā “Par Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistru””. Šajā likumprojektā paredzēta Uzņēmumu reģistra kompetence nacionālo sankciju piemērošanā, un ir saņemti pieci priekšlikumi. 1. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums, kurš precizē, ka piemērojams tikai spēkā esošs ierobežojums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 2. - Juridiskās komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
2. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - Juridiskā biroja priekšlikums, kurš saglabā pārejas noteikumu punktu, ko sākotnēji bija plānots izslēgt. Tātad tehnisks precizējums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - Juridiskā biroja priekšlikums, kurš paredz, ka likumprojekts, vismaz attiecīgas tā daļas, stājas spēkā vienlaikus ar Starptautisko un Latvijas Republikas nacionālo sankciju likumu. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un 5. - Juridiskā biroja priekšlikums, kurš izslēdz norādi par visa likumprojekta spēkā stāšanos, jo jau iepriekš tika saskaņota atbilstošo daļu spēkā stāšanās. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Tātad ir atbalstīti vai daļēji atbalstīti visi iesniegtie priekšlikumi. Lūdzu atbalstīt visu likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistru”” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 69, pret - nav, atturas - 17. Likums ir pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Zemesgrāmatu likumā”, trešais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāte Inga Bite.
Kolēģi, arī šis likumprojekts ir saistīts ar Starptautisko un Latvijas Republikas nacionālo sankciju likumu. Priekšlikumi Juridiskajā komisijā nav saņemti. Komisija ir atbalstījusi likumprojektu trešajam lasījumam. Lūdzu Saeimu atbalstīt to trešajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Zemesgrāmatu likumā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 65, pret - nav, atturas - 19. Likums ir pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Tiesu izpildītāju likumā”, trešais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāte Inga Bite.
Arī likumprojekts “Grozījumi Tiesu izpildītāju likumā” ir saistīts ar Starptautisko un Latvijas Republikas nacionālo sankciju likumu. Arī par šo likumprojektu trešajam lasījumam priekšlikumi komisijā nebija saņemti, un komisija atbalstīja tā virzību trešajā lasījumā. Lūdzu Saeimu atbalstīt šo likumprojektu.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Tiesu izpildītāju likumā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 60, pret - nav, atturas - 18. Likums ir pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Civilprocesa likumā”, trešais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāte Inga Bite.
Godātie kolēģi! Arī šis likumprojekts sākotnēji ir saistīts ar Starptautisko un Latvijas Republikas nacionālo sankciju likumu, taču, izskatot šo likumprojektu gan otrajā, gan trešajā lasījumā, mēs diskutējām par tulka apmaksu no valsts budžeta līdzekļiem, un attiecīgi ir saņemti 18 priekšlikumi, kas ir saistīti galvenokārt ar šo tēmu. 1.priekšlikums paredz, ka tiem lietas dalībniekiem, kuri nepārvalda tiesvedības valodu un lietā saņem valsts nodrošināto juridisko palīdzību vai ir atbrīvoti no tiesas izdevumu samaksas, tiesa nodrošina tiesības izmantot tulka pakalpojumus, iepazīstoties ar lietas materiāliem un piedaloties procesuālajās darbībās. Izskaidrošu, kādas ir šī priekšlikuma piedāvātās izmaiņas. Šobrīd valsts apmaksā visiem lietas dalībniekiem tulku piedalīšanos tiesas sēdē tad, ja viņi saka, ka viņi nepārvalda tiesvedības valodu. Komisijā mēs uzklausījām tiesnešus, kuri teica, ka diezgan bieži ir gadījumi, kad viņi redz, ka lietas dalībnieks patiesībā pārvalda valodu un citreiz pat palīdz tulkam tulkot, bet, ja viņš ir paprasījis šo tulku, tad valstij tas jānodrošina un jāapmaksā. Tas, kas tiek paredzēts ar šo priekšlikumu, - ka turpmāk tiesības uz valsts apmaksātu tulku būs tikai personām, kurām ir sarežģīti pašām apmaksāt šos pakalpojumus, proti, personām, kuras saņem valsts nodrošināto juridisko palīdzību vai ir atbrīvotas no tiesas izdevumu samaksas. Pārējām personām tātad faktiski būs turpmāk pašām sev jānodrošina un jāapmaksā tulks. Tas ir tas, ko paredz šis tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums. Komisijā priekšlikums ir atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Valērijam Agešinam.
Godātie kolēģi! Šajā tieslietu ministra priekšlikumā es saskatu problēmas. Manuprāt, šī redakcija sašaurina lietas dalībnieku tiesības un veicina nevienlīdzīgu attieksmi, jo 1.priekšlikumā ietvertās normas šķiro tos, kuri varēs saņemt tulka pakalpojumus bez maksas. Manuprāt, 1.priekšlikumā ietvertais pušu procesuālo tiesību apjoma regulējums satur diskriminējošu normu attiecībā uz lietas dalībniekiem. Tāpēc es uzskatu, ka būtu lietderīgi šo priekšlikumu, kā arī ar to saistītos priekšlikumus - 2., 4., 5., 6., 7. un 9.priekšlikumu - noraidīt. Aicinu balsot “pret” 1.priekšlikumu.
Paldies. Debates slēdzu. Vai ziņotājs vēlas ko piebilst komisijas vārdā?
Jā. Varu tikai vēlreiz atgādināt, ka personai ir tiesības pieprasīt šo valsts nodrošināto juridisko palīdzību, ja viņa nevar atļauties tulku, vai atbrīvojumu no tiesas izdevumu samaksas; tas automātiski nodrošinās iespēju saņemt tulka pakalpojumus. Komisijā priekšlikums ir atbalstīts. Lūdzu atbalstīt priekšlikumu.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 1. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 61, pret - 20, atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
Paldies. 2. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums, kas paredz, ka tulka pakalpojumi tiek iekļauti ar lietas vešanu saistītajos izdevumos. Tas nozīmē, ka tajos gadījumos, kad persona pati ir apmaksājusi sev tulku, viņa var saņemt atpakaļ šos tiesāšanās... ar lietas vešanu saistītos izdevumus, ja tiesāšanās procesā viņa uzvar. Komisijā priekšlikums ir atbalstīts.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 2. - tieslietu ministra Rasnača iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 66, pret - 19, atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
Paldies. 3. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un, tehniski precizējot, iekļauts 4.priekšlikumā.
Priekšlikums ir atbalstīts, iekļauts 4. - komisijas priekšlikumā. Deputāti atbalsta.
4.priekšlikums paredz, ka par tulka pakalpojumiem tiek maksāts faktiskajā apmērā, taču ne vairāk par to, kāds ir paredzēts Ministru kabineta noteikumos. Tātad Ministru kabinetam tiek dots deleģējums noteikt maksimālās tulka pakalpojumu likmes, lai izslēgtu gadījumus, ka kāds var mēģināt apkrāpt otru pusi, pieprasot segt nesamērīgi lielus izdevumus. Tiesa var atteikt atlīdzināt izdevumus par tulka pakalpojumiem, ja puse, kurai par labu ir piespriežami šie izdevumi, pārvalda tiesvedības valodu. Tātad, ja tiesas sēdē tiesnesis konstatē, ka tulks tiek izmantots nepamatoti un bez vajadzības, tad var atteikt piedzīt no otras puses šos izdevumus. Tātad 4. - Juridiskās komisijas priekšlikums, kuru es nupat jau aprakstīju, - ir atbalstīts.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 4. - Juridiskās komisijas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 66, pret - 19, atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
5. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums - ir saistīts ar to, ka aicināšana uz tiesas sēdi... Proti, tā kā puse pati nodrošina sev tulku, tad puse arī informē šo tulku par tiesas sēdes norisi, un tiesai tas atsevišķi ar pavēsti nav jādara, jo tiesa pat nezina, kādu tulku šī puse varētu uzaicināt. Priekšlikums ir komisijā atbalstīts.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 5. - tieslietu ministra Rasnača iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 66, pret - 20, atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
6. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums - ir saistīts ar pavēstē norādāmo informāciju un ir komisijā atbalstīts. (No zāles: “Balsot!”)
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 6. - tieslietu ministra Rasnača iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 62, pret - 20, atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
7. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums - ir līdzīgs 6.priekšlikumam un ir komisijā atbalstīts. (No zāles: “Balsot!”)
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 7. - tieslietu ministra Rasnača iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 64, pret - 20, atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
8. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums - paredz, ka liecinieka liecību var ne tikai nolasīt tiesas sēdē, bet arī atskaņot, ja šī liecība ir ierakstīta. Komisijā priekšlikums ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums - paredz, ka tiesas sēdi var atlikt, ja tulks neierodas uz tiesas sēdi, bet tikai tāda iemesla dēļ, kuru tiesa atzīst par attaisnojošu. Komisijā ir atbalstīts. (No zāles: “Balsot!”)
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 9. - tieslietu ministra Rasnača iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 64, pret - 19, atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
10. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums - saistīts ar izlīguma slēgšanu. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
11. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums - un arī tālākie priekšlikumi ir saistīti ar Eiropas Parlamenta regulu un nosaka, ka izpildu dokuments ir Eiropas Savienības dalībvalsts vai Eiropas Ekonomikas zonas valsts kompetentās iestādes lēmuma izraksts par administratīvā naudas soda uzlikšanu, kas saistīts ar pārkāpumiem darbinieku nosūtīšanas jomā. Tātad saistīts ar šīs regulas īstenošanu. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
12. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
13. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums - ir saistīts ar izpildlietvedības apturēšanas termiņiem. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
14. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums - arī ir saistīts ar izpildlietvedību. Un ir komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un pārējie priekšlikumi ir saistīti ar atsaucēm uz Eiropas Savienības direktīvām. 15. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Es ļoti atvainojos! Daļēji atbalstīts, iekļauts 17.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
16. - tieslietu ministra priekšlikums. Arī daļēji atbalstīts, iekļauts 17.priekšlikumā.
Tātad gan 15., gan 16.priekšlikums ir atbalstīts, iekļaujot 17. - komisijas priekšlikumā. 16.priekšlikumu deputāti atbalsta.
17.priekšlikums ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un 18.priekšlikums ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Esam izskatījuši šo likumprojektu. Komisijā likumprojekts ir atbalstīts trešajā lasījumā. Lūdzu Saeimu atbalstīt to trešajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Civilprocesa likumā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 66, pret - 20, atturas - nav. Likums ir pieņemts.
Paldies, kolēģi, par darbu!
Darba kārtībā - likumprojekts “Starptautisko un Latvijas Republikas nacionālo sankciju likums”, trešais lasījums. Ārlietu komisijas vārdā - deputāts Ojārs Ēriks Kalniņš.
Cienījamais Prezidij! Godātie kolēģi! Strādājam ar dokumentu Nr.1739. Likumprojekts “Starptautisko un Latvijas Republikas nacionālo sankciju likums”. Ārlietu komisija pirms trešā lasījuma saņēma un izskatīja 24 priekšlikumus. 1. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - deputāta Jāņa Dombravas priekšlikums. Netika atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Jānim Dombravam.
Godātā Saeima! Šis priekšlikums paredz, ka nacionālās sankcijas var ierosināt ne tikai Ministru kabinets, ārlietu ministrs vai Nacionālās drošības padome, bet arī Saeima (līdzīgi, kā tas ir vairākās citās rietumvalstīs, to skaitā Amerikas Savienotajās Valstīs). Diemžēl šis priekšlikums neguva komisijas vairākuma atbalstu. Taču turpmāk būs diskusija par to, vai šīs nacionālās sankcijas nevarētu rosināt Saeimas Nacionālās drošības komisija. Proti, tad būtu iespēja šīs nacionālās sankcijas rosināt no Saeimas puses. Tāpēc šobrīd šo priekšlikumu - 2.priekšlikumu - es atsaucu.
Tātad priekšlikums ir atsaukts.
Viena piezīme par šo priekšlikumu. Diskusijā par šo priekšlikumu tika minēts, ka Ministru kabinets pēc savas iniciatīvas, ārlietu ministra priekšlikuma vai Nacionālās drošības padomes ieteikuma var noteikt sankcijas, un tika aizrādīts, ka Nacionālās drošības padomē ir divi Saeimas pārstāvji. Tomēr Ārlietu komisija ir lūgusi Nacionālās drošības komisiju apsvērt šo jautājumu, un, ja likums tiek atvērts nākotnē un ja Nacionālās drošības komisija to iesaka, tad mēs varam atgriezties pie šī jautājuma. 3.priekšlikums - no Ārlietu komisijas. Tika atbalstīts.
Deputāti atbalsta... Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 3. - Ārlietu komisijas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 62, pret - 21, atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
4. - deputātu Lolitas Čigānes un Ata Lejiņa priekšlikums. Tika daļēji atbalstīts un iekļauts 3.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
5. - deputāta Riharda Kola priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 3.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
6. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Tika atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Tika atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Tika atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un 10. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
11. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
12. - deputāta Riharda Kola priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 3.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
13. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Tika atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
14. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
15. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
16. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Tika atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
17. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
18. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
19. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
20. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
21. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
22. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
23. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un 24. - Ārlietu komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Aicinu deputātus atbalstīt šo likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Starptautisko un Latvijas Republikas nacionālo sankciju likums” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 65, pret - 21, atturas - nav. Likums ir pieņemts.
Paldies par atbalstu.
Godātie kolēģi! Deputāti Dolgopolovs, Kučinskis, Šulcs, Ķirsis un Adamovičs lūdz izsludināt pārtraukumu Saeimas šā gada 4.februāra sēdē no pulksten 10.00 līdz pulksten 10.30. Vai deputātiem ir iebildumi? Paldies. Līdz ar to pārtraukums no pulksten 10.00 līdz 10.30. Lūdzu zvanu! Lūdzu deputātu klātbūtnes reģistrācijas režīmu! Kamēr tiek gatavoti reģistrācijas rezultāti, vārds deputātam Sergejam Dolgopolovam.
Cienījamie kolēģi! Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas sēde notiks tagad, tūlīt, Sarkanajā zālē.
Paldies. Vārds Saeimas sekretāra biedram Gunāram Kūtrim reģistrācijas rezultātu nolasīšanai.
Cienījamie kolēģi! Šobrīd nav reģistrējušies: Ringolds Balodis, Guntis Belēvičs, Boriss Cilevičs, Andrejs Judins, Guntis Kalniņš, Ivans Klementjevs, Janīna Kursīte-Pakule, Vilnis Ķirsis... ir, Romāns Mežeckis, Igors Pimenovs un Romualds Ražuks. Paldies.
Paldies. Pārtraukums līdz pulksten 10.30. (Pārtraukums.)
Godātie deputāti! Aicinu ieņemt vietas Saeimas Sēžu zālē! Turpināsim Saeimas sēdi. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas likumā”, trešais lasījums. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas vārdā - deputāts Ainars Latkovskis.
Kolēģi! Ir saņemti...
Vienu mirklīti! Vienu mirklīti, Latkovska kungs! Es aicinu deputātus ieņemt vietas Saeimas Sēžu zālē.
Kolēģi! Ir saņemti 15 priekšlikumi. 1. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Ašeradena priekšlikums. Atbalstīts, iekļauts 2. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti atbalsta.
2. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3.priekšlikums...
Par 2.priekšlikumu... Vai deputāti vēlas balsot? (No zāles: “Jā!”) Deputāti lūdz balsojumu par 2.priekšlikumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 2. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 64, pret - 2, atturas - 5. Priekšlikums ir atbalstīts.
3. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Ašeradena priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Ašeradena priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 4. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Ašeradena iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 62, pret - 2, atturas - 4. Priekšlikums ir atbalstīts.
5. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Ašeradena priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Ašeradena priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Ašeradena priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Ašeradena priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
10. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Ašeradena priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
11. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Ašeradena priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
12. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Ašeradena priekšlikums. Atbalstīts, iekļauts 15. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti atbalsta.
13. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
14. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un visbeidzot 15. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Aicinu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas likumā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 57, pret - nav, atturas - 7. Likums ir pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par akcīzes nodokli””, pirmais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Aleksandrs Kiršteins.
Cienījamā priekšsēdētāja! Godājamie deputāti! Likumprojekts ar numuru 1659 ievieš nelielus precizējumus esošajā likumā “Par akcīzes nodokli”. Saistībā ar dažādām direktīvām tiek precizēta nelikumīgo alkoholisko dzērienu un tabakas izstrādājumu definīcija; noteikta kārtība, kādā maksā nodokļus akcīzes preču noliktavas turētāji, un tehniskā kārtība, kādā tiek atgrieztas akcīzes markas, kuras nav izlietotas vai ir bojātas, kā arī dabasgāzes galalietotāju akcīzes nodokļa maksāšanas dažādas prakses un daži citi tehniski jautājumi. Likumprojekts nav steidzams. Lūdzu atbalstīt pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par akcīzes nodokli”” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 78, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai otrajam lasījumam.
Priekšlikumus otrajam lasījumam lūdzu iesniegt līdz 17.februārim. Paldies.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 17.februārim. Darbā kārtībā - likumprojekts “Par nekustamā īpašuma Ieriķu ielā 10A, Rīgā, daļas atsavināšanu sabiedrības vajadzībām - Austrumu maģistrāles posma no Ieriķu ielas līdz Vietalvas ielai izbūves nodrošināšanai”, pirmais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Gaidis Bērziņš.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Skatām likumprojektu “Par nekustamā īpašuma Ieriķu ielā 10A, Rīgā, daļas atsavināšanu sabiedrības vajadzībām - Austrumu maģistrāles posma no Ieriķu ielas līdz Vietalvas ielai izbūves nodrošināšanai”. Atgādināšu, ka īpašuma piespiedu atsavināšana sabiedrības vajadzībām var notikt uz atsevišķa likuma pamata īpaša izņēmuma gadījumā un pret taisnīgu atlīdzību. Runājot par šo likumprojektu, vēlos vērst uzmanību uz to, ka sabiedrības vajadzības šajā gadījumā ir Austrumu maģistrāles posma no Ieriķu ielas līdz Vietalvas ielai izbūves nodrošināšana, par ko Juridiskajā komisijā sniedza informāciju gan Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas pārstāvji, gan arī Rīgas domes pārstāvji. Attiecībā uz izņēmuma situāciju jānorāda, ka gan šī nekustamā īpašuma, gan nākamo divu likumprojektu objektu... nekustamā īpašuma objektu īpašnieks ir viens un tas pats. Nekustamā īpašuma īpašnieks nav izrādījis interesi sadarboties ar Rīgas domi, noslēdzot vienošanos par nekustamā īpašuma daļas atsavināšanu brīvprātīgā veidā. Tāpat jānorāda arī tas, ka Saeimas Juridiskā komisija laikus informēja nekustamā īpašuma īpašnieku par to, ka... (Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.) šā gada 27.janvārī komisijas sēdē tiks skatīts gan šis likumprojekts, gan nākamie divi likumprojekti par īpašniekam piederošo nekustamā īpašuma daļu piespiedu atsavināšanu, norādot arī to, ka īpašniekam ir tiesības gan personīgi ierasties komisijas sēdē, gan arī deleģēt savu pārstāvi, kā arī lūdza informēt Saeimas Juridisko komisiju par to, vai pats īpašnieks vai viņa pārstāvis ieradīsies uz šo sēdi, un arī norādīja, ka komisijai ir tiesības īpašnieka vai viņa pārstāvja neierašanās gadījumā izskatīt minētos likumprojektus un lemt par to tālāko virzību. Jāteic, ka komisija nesaņēma nekādus iesniegumus no paša īpašnieka nedz ar lūgumu atlikt jautājuma izskatīšanu, nedz arī kādu īpašnieka īpašu viedokli. Mēs saņēmām tikai ziņu no personas, kurai faktiski nebija pilnvarojuma šādu informāciju sniegt, ka īpašnieks neatrodas Latvijā. Līdz ar to komisija izskatīja minēto likumprojektu un atbalstīja to pirmajam lasījumam. Komisijas vārdā es lūdzu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Par nekustamā īpašuma Ieriķu ielā 10A, Rīgā, daļas atsavināšanu sabiedrības vajadzībām - Austrumu maģistrāles posma no Ieriķu ielas līdz Vietalvas ielai izbūves nodrošināšanai” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 79, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai otrajam lasījumam.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 15.februāris.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 15.februārim. Darba kārtībā - likumprojekts “Par nekustamā īpašuma Gustava Zemgala gatvē 14, Rīgā, daļas atsavināšanu sabiedrības vajadzībām - Austrumu maģistrāles posma no Ieriķu ielas līdz Vietalvas ielai izbūves nodrošināšanai”, pirmais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Gaidis Bērziņš.
Kolēģi! Arī šis likumprojekts ir izstrādāts tādēļ, lai nodrošinātu sabiedrības vajadzības, proti, Austrumu maģistrāles posma no Ieriķu ielas līdz Vietalvas ielai izbūvi. Arī šī nekustamā īpašuma īpašnieks ir tā pati persona, kas minēta iepriekš izskatītajā likumprojektā. Mēs informējām nekustamā īpašuma īpašnieku par komisijas sēdi. Īpašnieks uz sēdi neieradās, nepilnvaroja arī kādu pārstāvi. Arī līdzšinējā komunikācija ar Rīgas domi liecina par to, ka faktiski īpašnieks neizrāda interesi noslēgt brīvprātīgu vienošanos. Līdz ar to faktiski ir izņēmuma situācija, un līdz ar to komisija atbalstīja likumprojekta virzību pirmajam lasījumam. Komisijas vārdā lūgums atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Par nekustamā īpašuma Gustava Zemgala gatvē 14, Rīgā, daļas atsavināšanu sabiedrības vajadzībām - Austrumu maģistrāles posma no Ieriķu ielas līdz Vietalvas ielai izbūves nodrošināšanai” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 79, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai otrajam lasījumam.
Šā gada 15.februāris.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 15.februārim. Darba kārtībā - likumprojekts “Par nekustamā īpašuma Gustava Zemgala gatvē 13, Rīgā, daļas atsavināšanu sabiedrības vajadzībām - Austrumu maģistrāles posma no Ieriķu ielas līdz Vietalvas ielai izbūves nodrošināšanai”, pirmais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Gaidis Bērziņš.
Kolēģi! Arī attiecībā uz šo likumprojektu ir identiska situācija, kāda bija attiecībā uz iepriekšējiem. Proti, sabiedrības vajadzības arī šajā gadījumā ir tās pašas - Austrumu maģistrāles posma no Ieriķu ielas līdz Vietalvas ielai izbūve -, un arī šim īpašumam īpašnieks ir tieši tā pati persona, kas iepriekšējos divos gadījumos, tātad iepriekšējos divos likumprojektos. Arī attiecībā uz šī īpašuma daļas atsavināšanu mēs aicinājām īpašnieku piedalīties komisijas sēdē. Komisijas sēdē īpašnieks nepiedalījās, nepilnvaroja arī personu, kas varētu pārstāvēt viņa intereses. No iepriekšējās komunikācijas redzams, ka īpašnieks faktiski neizrāda nekādu vēlmi attiecībā uz sadarbību ar Rīgas domi, un līdz ar to Rīgas dome nav varējusi noslēgt brīvprātīgu vienošanos par īpašuma daļas atsavināšanu. Pamatojoties uz šiem apstākļiem, komisija konstatēja, ka šis ir izņēmuma gadījums, un tādēļ komisija nolēma atbalstīt minēto likumprojektu. Komisijas vārdā lūgums atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Par nekustamā īpašuma Gustava Zemgala gatvē 13, Rīgā, daļas atsavināšanu sabiedrības vajadzībām - Austrumu maģistrāles posma no Ieriķu ielas līdz Vietalvas ielai izbūves nodrošināšanai” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 81, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai otrajam lasījumam.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 15.februāris.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 15.februārim. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par nodokļiem un nodevām””, otrais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Kārlis Šadurskis. (Dep. A.Klementjevs: “Kārli! Kārli, nesapņo!”)
Jā, godātie kolēģi! Likumprojektam “Grozījumi likumā “Par nodokļiem un nodevām”” ir saņemts viens iekšlietu ministra Kozlovska kunga priekšlikums, kuru komisija ir atbalstījusi.
Deputāti atbalsta.
Aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par nodokļiem un nodevām”” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 79, pret - nav, atturas - 1. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai trešajam lasījumam.
Komisija aicina iesniegt priekšlikumus līdz šī gada 10.februārim.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 10.februārim. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par reglamentētajām profesijām un profesionālās kvalifikācijas atzīšanu””, pirmais lasījums. Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas vārdā - deputāts Ņikita Ņikiforovs.
Labdien, kolēģi! Kā jau tika minēts, “Grozījumi likumā “Par reglamentētajām profesijām un profesionālās kvalifikācijas atzīšanu””, kas tika pieņemti pērnā gada novembrī, aizstāja visus vārdus “universitātes tipa augstskola” ar vārdu “universitāte”, tādējādi ierobežojot citu augstskolu tiesības īstenot studiju programmas. Dotajā likumprojektā ir paredzēts aizstāt vārdu “universitāte” ar vārdu “augstskola”, lai nodrošinātu tiesību normu savstarpēju atbilstību likumā “Par reglamentētajām profesijām” un Augstskolu likumā. Komisijas vārdā lūdzu piešķirt likumprojektam steidzamību.
Tātad ir jābalso par steidzamību. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par reglamentētajām profesijām un profesionālās kvalifikācijas atzīšanu”” atzīšanu par steidzamu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 77, pret - 4, atturas - nav. Likumprojekts par steidzamu ir atzīts.
Lūdzu atbalstīt pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par reglamentētajām profesijām un profesionālās kvalifikācijas atzīšanu”” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 74, pret - 5, atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu otrajam lasījumam un izskatīšanas laiku Saeimas sēdē.
Priekšlikumus komisija gaidīs līdz šā gada 8.februārim, un izskatīšana otrajā lasījumā - šā gada 11.februārī.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 8.februārim, izskatīšana Saeimas sēdē - šā gada 11.februārī. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījums likumā “Par interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā””, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas vārdā - deputāts Sergejs Dolgopolovs. Kolēģi, es aicinu koncentrēties darbam!
Cienījamie kolēģi! Uz otro lasījumu ir saņemti divi priekšlikumi. Viens ir tieslietu ministra Rasnača priekšlikums, kurš paredz, ka zvērinātie maksātnespējas administratori tiek dalīti divās kategorijās un vienai kategorijai, proti, zvērinātiem advokātiem, nulles deklarācijas iesniegšanas termiņš ir pagarināts līdz šā gada 1.septembrim. Komisija, izskatot šo priekšlikumu, to ir atbalstījusi.
Paldies. Uzsākam debates. Vārds Tieslietu ministrijas parlamentārajam sekretāram Jānim Iesalniekam.
Labdien, cienītās deputātes! Godātie deputāti! Tieslietu ministra priekšlikums no likumprojekta sākotnējās redakcijas atšķiras ar vairākām lietām. Pirmām kārtām ar to, ka tas šo deklarācijas iesniegšanas pienākuma atlikšanu attiecina tikai uz advokātiem, kas vienlaikus ir arī maksātnespējas administratori. Tāpēc, ka Satversmes tiesas 21.decembra spriedums attiecas tikai uz šīm personām, respektīvi, advokātiem. Satversmes tiesā gan ir iesniegtas vēl vairākas lietas, taču šīs lietas ir iztiesāšanas stadijā, un par tām Satversmes tiesa vēl nav lēmusi. Līdz ar to Tieslietu ministrija uzskata: ja Satversmes tiesa nav apvienojusi šīs lietas, tas nozīmē, ka Satversmes tiesa faktiski jau ar savu rīcību ir izdalījusi šīs divas kategorijas. Respektīvi, administratori, kas ir advokāti, un administratori, kas nav advokāti. Un tās nepilnības, ko Satversmes tiesa ir konstatējusi esošajā likuma regulējumā, izriet tieši no advokātu īpašā statusa. Līdz ar to ir lietderīgi šo likumisko regulējumu pārskatīt tikai attiecībā uz advokātiem, nevis uz visiem maksātnespējas administratoriem, kuriem jau šobrīd likumā ir ļoti skaidri definēts pienākums iesniegt līdz 1.februārim amatpersonas deklarāciju. Un šāda atliekoša nosacījuma pieņemšanu attiecībā uz šo kategoriju varētu uzskatīt par mēģinājumu attaisnot tos maksātnespējas administratorus, kas nav advokāti un līdz 1.februārim nav iesnieguši amatpersonas deklarācijas, kā to no viņiem prasa likums. Interesanti arī, ka Satversmes tiesā par šo jautājumu ir saņemti pieci... ierosinātas kopumā piecas lietas. Tas liecina par to, ka, šo maksātnespējas administratoru ieskatā, amatpersonas statusa piešķiršana un deklarācijas iesniegšanas pienākums ļoti būtiski maina uzraudzības mehānismu un šis uzraudzības mehānisms tiek papildināts arī ar KNAB, VID un citu institūciju iesaistīšanu maksātnespējas administratoru uzraudzībā. Līdz ar to tieslietu ministrs piedāvā attiecībā uz advokātiem šo regulējumu - atbilstoši Satversmes tiesas spriedumā lemtajam - mainīt līdz 1.septembrim, bet attiecībā uz tiem, kas nav advokāti, atstāt spēkā regulējumu, kāds tas ir, ar visiem no tā izrietošajiem pienākumiem. Līdz ar to lūdzu atbalstīt tieslietu ministra priekšlikumu - atbilstoši komisijā lemtajam. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Gunāram Kūtrim.
Cienījamie kolēģi! Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija sagatavoja šo priekšlikumu, lai izpildītu Satversmes tiesas spriedumu. Un šī likumprojekta anotācijā ir ierakstīti ļoti saprātīgi vārdi. Proti, tur ir rakstīts, ka līdz tam brīdim, kamēr Saeima grozīs nepieciešamos likumus, šis pārejas periods ir vajadzīgs. Un līdz ar to es saprotu, ka Saeima sev bija nospraudusi uzdevumu, ka līdz 1.janvārim ir iespējams šos likumus grozīt. Konkrētajā tieslietu ministra priekšlikumā ir divas lietas. Pirmā lieta. Šie pārejas noteikumi sašaurināti attiecināti tikai uz advokātiem, tāpēc ka Satversmes tiesas spriedumā runāts par advokātiem. Taču tieslietu ministrs, tā teikt, ratus ir nolicis priekšā zirgam un domā, ka tā vezums kustēsies uz priekšu, jo Satversmes tiesa nav pateikusi spriedumu pārējos gadījumos. Vai mums neiznāks tā, ka pēc mēneša vai diviem mēs atkal grozīsim pārejas noteikumus un attiecināsim uz pārējiem administratoriem? Otra lieta. Kā es saprotu un kā tikko Tieslietu ministrijas parlamentārais sekretārs pareizi teica, ir VID, KNAB un visas pārējās institūcijas, kas uzrauga tos administratorus. Lai tad šīs institūcijas normāli arī uzrauga un kontrolē, bet nevis mēs ar likuma grozījumu mēģinām padarīt to par personas amatam uzlikto... likumā uzlikto... noslēpumu aizsardzību kā pārkāpjamu lietu... Vēl viena lieta, kas šajā priekšlikumā ir. Ierakstīts 1.septembris. Cilvēki mīļie, saprotiet, ka tādā gadījumā Saeimai tiešām tos likumus būs jāpaspēj grozīt, lai amatpersona... lai advokāts amatpersonas deklarācijā nerakstītu to, kas visā pasaulē tiek uzskatīts kā advokāta noslēpums viņa sadarbībā ar klientu. Vai līdz septembrim tiešām mēs paspēsim izdarīt šos grozījumus? Es nezinu, ciktāl komisija ir gatava jau šādus grozījumus iesniegt. Tāpēc es domāju, ka saprātīgs bija komisijas priekšlikums - gan pietiekami ilgs laiks, gan arī var sagaidīt nākamo Satversmes tiesas spriedumu. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Vilnim Ķirsim.
Ļoti cienījamā priekšsēdētājas kundze! Kolēģi! Es runāšu par abiem priekšlikumiem uzreiz. Vispirms jāsaka, ka šo otrdien komisijas sēdē Tieslietu ministrija jau faktiski bija sagatavojusi uzmetumu ar priekšlikumiem par to, ko nepieciešams grozīt, lai, tā teikt, ieviestu Satversmes tiesas spriedumu. Tā ka laika ziņā šeit vilcināšanai nevajadzētu būt. Tieši tāpēc es uzskatīju, ka gadu ilgs termiņš, lai atliktu šīs lietas ieviešanu, ir pārāk ilgs laiks. Jāsaka taisnības labad, ka komisijā mēs ar frakcijas kolēģiem palikām diezgan lielā mazākumā jautājumā par to, ka būtu ātrāk sperami šie soļi. Tomēr, skatoties uz iesniegtajiem priekšlikumiem, jāteic, ka juridiskā doma pa šīm dažām dienām nav stāvējusi uz vietas, tā ir attīstījusies. Un es uzskatu, ka... man pat bija bailes cerēt, ka mans priekšlikums varētu “iziet cauri”, kur nu vēl tik radikāls, kā iesniegusi Tieslietu ministrija... Tā ka es aicinu atbalstīt Tieslietu ministrijas priekšlikumu, kurš, manuprāt, ir labāks un stingrāks, un loģiskāks. Tā ka aicinu atbalstīt, un attiecīgi tad es savējo, ja šis tiks atbalstīts, atsaukšu. Paldies.
Paldies. Tātad 2.priekšlikums ir atsaukts. (Dep. S.Āboltiņa: “Vēl nav! Tikai tad, ja atbalstīs!”) Nē, vēl nav... Jūs teicāt... Paldies. Vārds deputātam Sergejam Dolgopolovam.
Cienījamie kolēģi! Pirmais, ko gribu teikt, - es aicinātu parlamentāro sekretāru būt korektam, jo komisijas priekšlikums nav mēģinājums attaisnot tos administratorus, kas nav iesnieguši deklarācijas. Skaidrības labad jāteic, ka uz 1.februāri ir iesniegtas četras amatpersonu deklarācijas. Bet ministra priekšlikums tādā gadījumā ir mēģinājums attaisnot daļu maksātnespējas administratoru. Līdz ar to jābūt kaut kādai konsekvencei. Otrais, ko gribu teikt. Redzat, mēs nodarbojamies kārtējo reizi ar kosmētisko remontu. Problēmas būtība, kādēļ tika piešķirts amatpersonas statuss maksātnespējas administratoriem, - tur bija divi galvenie mērķi: pirmkārt, pastiprināt uzraudzības lietas un, otrkārt, pastiprināt publicitāti tam darbam, ko veic maksātnespējas administratori, un sabiedrības informētību par viņu darba rezultativitāti un adekvātumu saņemtajai samaksai. Visu to var risināt tā, kā bija piedāvāts un par ko tagad izveidojusies strīda situācija, kolīzija, vai arī ar citām metodēm. Un viena no tām metodēm, par kuru mēs jau runājām, ir pastiprināt maksātnespējas administrācijas lomu, lai tā varētu publiskot atskaites savā mājaslapā ne tikai par maksātnespējas procesa gaitu, izdevumiem, darba samaksu un tā tālāk. Atkristu visa šī problēma. Tas nenoņem atbildību no tām tiesībsargājošām iestādēm, kas ir aicinātas uzraudzīt un kuru pienākums ir kontrolēt šīs lietas. Līdz ar to mēs mēģināsim turpināt kaut kādā veidā kosmētiski piekrāsot vai uzlabot šo lietu. Tas pēc būtības... tieslietu ministra priekšlikums to jautājumu nerisina. Tāpēc es aicinu neatbalstīt tieslietu ministra priekšlikumu, neskatoties uz to, ka komisija ir atbalstījusi. Paldies.
Vārds deputātam Kārlim Seržantam.
Labdien, cienījamie kolēģi! Ieraugot Ķirša kungu šeit tribīnē, es uzreiz atcerējos iepriekšējās debates tieši par šo tēmu. Toreiz es un Elksniņa kungs nācām šajā tribīnē un teicām, ka tā būs! Ka tā būs - ka Satversmes tiesa pateiks, ka tas nav pareizi! Un tā arī bija. Ja jūs būtu toreiz drusku mūsos ieklausījušies, tad mums te nebūtu tagad likums jāpiemēro Satversmes tiesas spriedumam. Es gan arī domāju, ka tas septembris tomēr ir pārāk īss termiņš, zinot to, kāda... cik, teiksim tā, smalkjūtīga attieksme pret šīs profesijas pārstāvjiem šobrīd mūsu valstī ir. Tāpēc es arī aicinu atbalstīt... šo termiņu tomēr pagarināt līdz 2017.gada 1.janvārim, un tad mēs būtu pārliecināti, ka šis jautājums tiks sakārtots. Vienīgi jāteic, ka tā situācija būs diezgan divdomīga, jo... Iedomāsimies - ja mēs tagad sadalītu divās grupās, teiksim, Saeimas deputātus, tad, piemēram, Saeimas deputātes, sievietes, varētu neiesniegt deklarācijas, bet Saeimas deputātiem, vīriešiem, deklarācijas būtu jāiesniedz. Nu arī šinī gadījumā... Drusciņ tas to atgādina: vieni administratori tagad būs vienlīdzīgāki par citiem. Un tāpēc es domāju, ka ir jāizšķiras par to, kādā virzienā vispār šie administratori kopumā soļos. Vai nu mēs tomēr izšķiramies par to, ka tie ir.. ka tikai profesionāli, bez kādiem advokātiem, vai nu tad visu šo administrēšanu atdodam advokātiem. Un es paredzu, ka šinī jomā vēl būs diezgan pamatīga cīņa. Atceros to, kā Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijā, kad mēs skatījām likumu par politiski nozīmīgām personām... par noziedzīgi iegūtu līdzekļu atmazgāšanu... Tad es tā kā, pat varētu teikt, joka pēc izteicu viedokli: maksātnespējas administratorus varētu ierakstīt šajā sarakstā, jo ļoti daudzos gadījumos šie maksātnespējas administratori patiešām arī apgroza lielas, valstij piederošas naudas summas gan galvojumu izskatā, gan... Kā atceramies, tā tas bija arī “Latvijas Krājbankā”, kurā ļoti daudziem valsts uzņēmumiem palika līdzekļi. Tad, ziniet, Tieslietu ministrijas pārstāvji gandrīz ņēma galu tur - gandrīz ar sirdi aizgāja... Tā ka nu acīmredzot tā attieksme, protams, ir izvērtējama. Bet ilgi šo jautājumu vairs garumā vilkt nevar. Paldies.
Vārds deputātam Vilnim Ķirsim, otro reizi.
Seržanta kungs! Manuprāt, Saeimas tribīne nav Dišlera forums, kurā vajadzētu debatēt par juridisko tehniku. Politiķiem ir jāpasaka virziens, kurā mēs ejam. Un ierēdņiem ir jāseko līdzi juridiskajai tehnikai. (Zālē skan izsaucieni. Dep. A.Bērziņš: “Ak šitā?!”) Mēs pateicām, ka vēlamies stingrāku maksātnespējas administratoru kontroli. Tas, ka kāds nenostrādāja līdz galam un neparedzēja Satversmes tiesas iespējamos iebildumus, - tā ir ierēdņu vaina. Tā ka, es domāju, mēs esam vienisprātis. Paldies.
Vārds deputātam Andrejam Elksniņam. (Dep. I.Zariņš: “Andrej, pasaki visu, kā ir!” Starpsauciens: “Beidzot jurists runās!”)
Cienījamie kolēģi! Nu, diez vai Ķirša kungs vispār zina, kas tas tāds ir - Dišlers. Lai vēl runātu par viņa forumu. Būtība ir sekojoša. Principā atbildīgi par minēto likumprojektu un atbildīgi par negatīvu Satversmes tiesas spriedumu ir divi cilvēki Saeimā - tiešām divi, kuri ir pierunājuši savas frakcijas nobalsot par Satversmes tiesā izkritušo likumprojektu. Pirmais cilvēks, kurš par to ir atbildīgs, - tā ir profesore un kādreizējā Juridiskās komisijas vadītāja Čepānes kundze. Otrais cilvēks - tas ir Andrejs Judins. Viņi ir tie, kuri ar retoriku šeit piespieduši visus pārējos, gan savas frakcijas biedrus, gan arī citus kolēģus, šādu lēmumu pieņemt. Mēs pirms tam norādījām, ka būs problēma Satversmes tiesā... Ķirša kungs, jūs varat paskatīties Saeimas sēžu stenogrammās - tik tiešām esmu piedalījies kādās piecās sešās debatēs par šo jautājumu un teicis, ka Satversmes tiesā neizturēs kritiku Saeimas pieņemtie lēmumi. Arī Juridiskajā komisijā Juridiskā biroja pārstāvji bija uz to norādījuši, bet viņu pozīcija toreiz bija sekojoša: tas ir politisks lēmums, politiska izšķiršanās. Līdz ar to es tiešām lielā mērā, no vienas puses, izjutu gandarījumu par jūsu vārdiem un retoriku šajā jautājumā. Bet jums iznākt kā politiķim un pateikt: piedodiet, es esmu nobalsojis par likumprojektu, par kuru šodien es neesmu atbildīgs, un vainīgi ir kaut kādi ierēdņi... piedodiet, bet, manuprāt, ir jānokaunas.
Vārds deputātam Sergejam Dolgopolovam, otro reizi.
Kolēģi! Es tiešām gribu uzsvērt, ka šeit ir politiska izšķiršanās - ko un kā mēs darām. To, ko teica Seržanta kungs par to, ka tiešām 1.septembris ir pārāk mazs laika posms, lai izstrādātu grozījumus, apspriestu tos un izlaistu, kaut vai steidzamības kārtā caur Saeimu, ņemot vērā to, ka jūnijs, jūlijs un augusts mums nav tas labākais laiks radošam darbam likumdošanas jomā. Tas ir punkts viens. Punkts divi. Kā es jau teicu, šeit ir jārisina konceptuāli, nevis jāmēģina veikt kārtējo kosmētisko remontu. Punkts trīs. Es aicinu vēlreiz... aicinu neatbalstīt šo priekšlikumu un palikt pie tā varianta, kurš ir izstrādāts komisijā. Paldies.
Vārds deputātei Inesei Lībiņai-Egnerei.
Godātie kolēģi! Taupot jūsu visu laiku, es vēlos tiem, kuri nav izlasījuši šo Satversmes tiesas spriedumu, tomēr pateikt, ka Satversmes tiesas spriedumā nav atzīts, ka šis Saeimas lēmums maksātnespējas administratoriem iesniegt valsts amatpersonu deklarācijas vienmēr būtu vērtējams kā Satversmei neatbilstošs. Satversmes tiesa skatīja ļoti šauru aspektu, proti, zvērināta advokāta darbību kopsakarā ar to, ka viņi papildus veic arī maksātnespējas administratora darbu. Par to arī šobrīd Tieslietu ministrijas priekšlikums, lai atbilstoši Satversmes tiesas spriedumam šo šauro, mazo administratoru kopas daļu regulētu atbilstoši tam, kā Satversmes tiesa to redz. Un ir pietiekams termiņš, kurā izvērtēt, vai ir kaut kādi jauni samērīgāki, iespējams, mīkstinošāki apstākļi, lai visi viņu klienti, visa šī informācija, ko advokatūras noslēpums aizsargā, nebūtu pieejama, ja runa ir par procesiem, kas nav saistīti ar maksātnespēju. Ļoti skaidrs Satversmes tiesas spriedums. Protams, ir daži gan politiķi, gan juristi, gan arī maksātnespējas administratori, kuri no šī Satversmes tiesas sprieduma ir uztaisījuši burbuli, bubuli un vēl visu ko citu, - ka tagad Satversmes tiesa būtu atzinusi, ka Saeima ir pārkāpusi visu maksātnespējas administratoru tiesības slēpt savus ienākumus. Tā tas nav. Satversmes tiesas spriedums ir ļoti pārdomāts, manuprāt, ļoti vērtīgs pienesums, un ļoti augstu to vērtēju. Tāpēc ar šo priekšlikumu, ar kuru Tieslietu ministrija gan, manuprāt, novēloti ir nākusi no 22.decembra jau, - varbūt arī ātrāk varēja, nekā tikai šodien pulksten 9.45 iesniegt priekšlikumu. Bet, ja reiz mums šis priekšlikums šodien ir jāvētī, kolēģi, es aicinu to atbalstīt. Tas labos likumu tā, kā Satversmes tiesa to redz. Un mums būs gandrīz septiņi mēneši - līdz 1.septembrim -, lai atrastu šo samērīgāko risinājumu tieši attiecībā uz zvērinātiem advokātiem. Tā ka nevajag baidīties. Juridiski šis risinājums, manuprāt, ir ļoti labs. Satversmes tiesas spriedums ir jāpilda, ir jāievēro, un ar šo priekšlikumu atbalstīšanu mēs to arī izdarīsim. Paldies. (Aplausi.)
Paldies. Debates slēdzu. Vai Elksniņa kungs bija pieteicies pirms debašu slēgšanas? Vārds deputātam Andrejam Elksniņam.
Cienījamie kolēģi! Būtībā dažos vārdos par to, ko ir pateikusi Lībiņas-Egneres kundze. Nu kāds priekšlikums, kāds pārkāpums rezultātā ir? Tāds pārkāpums, ko ir pieļāvusi Saeima, vai tāds? Nu, tāds vai tāds? Pārkāpums ir. Satversmes tiesa to ir atzinusi, tāpēc šodien ir tas likumprojekts, ar kuru ir jāstrādā. Jo, ja nebūtu... ja būtu viss kartībā, tad likumprojekta nemaz nebūtu. Pareizi? Tik tiešām tā ir. Ja mēs neatbalstīsim minēto normu, vadoties pēc Lībiņas-Egneres kundzes piemērotās debašu tehnikas, mēs varētu pateikt, ka mēs arī tad izpildīsim Satversmes tiesas spriedumu. Atbalstīsim šo normu vai neatbalstīsim šo priekšlikumu - jebkurā gadījumā Satversmes tiesas spriedums tiks izpildīts. Jautājums tikai par tiem termiņiem starp tiem laika posmiem, ko piedāvā kārtējo reizi viens vai otrs spārns šajā Saeimā.
Paldies. Debates slēdzu. Komisija priekšlikumu ir atbalstījusi. Vai ziņotājs vēlas skaidrot komisijas pozīciju?
Kā es jau teicu, komisija ir izskatījusi šo priekšlikumu un to ir atbalstījusi.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 1. - tieslietu ministra Rasnača iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 55, pret - 19, atturas - 2. Priekšlikums ir atbalstīts. (Dep. K.Šadurskis: “Kā tas var būt?”)
Es varu turpināt?
Darba kārtībā ir 2.priekšlikums.
2. - deputāta Ķirša priekšlikums. Nav atbalstīts, bet tas arī nav balsojams.
Bet debates par šo priekšlikumu ir iespējamas. Vārds deputātam Vilnim Ķirsim.
Jā. Paldies, kolēģi, par 1.priekšlikuma atbalstīšanu. Tātad šo priekšlikumu es atsaucu.
Paldies. Priekšlikums ir atsaukts.
Cienījamie kolēģi! Komisijas vārdā es aicinu atbalstīt šo likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums likumā “Par interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā”” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 81, pret un atturas - nav. Likums ir pieņemts. Godātie deputāti! Sēdes darba kārtības jautājumi ir izskatīti. Bet saistībā ar deputātu iesniegtajiem jautājumiem un šodien paredzēto atbilžu sniegšanu vēlos jūs informēt. Deputātu Sudrabas, Meijas, Platpera, Šica un Šimfas jautājums izglītības un zinātnes ministrei Mārītei Seilei “Par VSIA “Bulduru Dārzkopības vidusskolu””. Saņemtā rakstveida atbilde iesniedzējus neapmierina, bet ministre informē, ka var ierasties uz mutvārdu atbildes sniegšanu. Deputātu Zariņa, Agešina, Artūra Rubika, Tutina un Ribakova jautājums satiksmes ministra pienākumu izpildītājam Rihardam Kozlovskim “Par “Air Baltic Corporation” investoru”. Saņemtā rakstveida atbilde iesniedzējus neapmierina. Ministrs informē, ka nevar ierasties uz mutvārdu atbildes sniegšanu. Godātie kolēģi! Ir pienācis laiks deputātu klātbūtnes reģistrācijai. Lūdzu zvanu! Lūdzu deputātu klātbūtnes reģistrācijas režīmu! Lūdzu rezultātu! Reģistrācijas rezultāta nolasīšanai vārds Saeimas sekretāra biedram Gunāram Kūtrim.
Cienījamie kolēģi! Šobrīd nav reģistrējušies: Ringolds Balodis, Guntis Belēvičs, Boriss Cilevičs, Guntis Kalniņš, Ivans Klementjevs, Janīna Kursīte-Pakule, Romāns Mežeckis, Igors Pimenovs un Romualds Ražuks.
Paldies. Sēdi slēdzu.