Godātie kolēģi! Sāksim izskatīt Saeimas šā gada 9. decembra trešās attālinātās ārkārtas sēdes darba kārtību. Pēc tās izskatīšanas mēs atgriezīsimies pie darba pie 9. decembra otrās attālinātās ārkārtas sēdes darba kārtības, respektīvi, pie darba kārtības, kas tika sākta un vēl nav pabeigta. Tātad šobrīd darba kārtībā - 9. decembra trešās attālinātās ārkārtas sēdes izsludinātā darba kārtība un Prezidija ziņojumi par iesniegtajiem likumprojektiem. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi Covid-19 infekcijas izplatības seku pārvarēšanas likumā” (Nr. 1258/Lp13) nodot Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Deputātiem iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Darba kārtībā - likumprojektu izskatīšana. Likumprojekts “Grozījumi Veselības aprūpes finansēšanas likumā”, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Sociālo un darba lietu komisijas vārdā - deputāts Ilmārs Dūrītis.
Labdien, cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Augsti godātie deputāti! Ļoti cienījamās deputātes! Sociālo un darba lietu komisija strādāja pie šī likumprojekta šorīt un izskatīja iesniegtos priekšlikumus. Uz otro lasījumu saņēmām divus priekšlikumus likumprojektā “Grozījumi Veselības aprūpes finansēšanas likumā”. 1. - deputāta Viktora Valaiņa priekšlikums. Paredz pārejas noteikumu 13. punktā vārdus un skaitļus “līdz 2021. gada 30. aprīlim” aizstāt ar vārdiem un skaitļiem “līdz 2022. gada 14. februārim”, proti, Valaiņa kunga priekšlikums paredz, ka uzdevums Ministru kabinetam izstrādāt risinājumu ir nevis, kā tas bija paredzēts, 2021. gada 30. aprīlis... bet agrāk - tātad jau 2022. gada 14. februāris. Komisijā šis priekšlikums netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
Tālāk.
Godātie kolēģi, es redzu, ka ir pieprasīts balsojums. Diemžēl tas ir par vēlu. Es aicinātu pieteikties debatēm vai pieprasīt balsojumu laikus.
2. - deputāta Ivara Zariņa priekšlikums. Paredz papildināt likumprojektu ar jaunu pantu šādā redakcijā: “Ministru kabinetam nodrošināt 2022. gadā valsts finansējumu veselības aprūpes darbinieku darba samaksas paaugstināšanai vismaz par 10 procentiem.” Komisijā šis priekšlikums neguva atbalstu.
Sākam debates. Vārds deputātam Ivaram Zariņam.
Labdien visiem! Es tiešām gribētu dzirdēt pamatojumu, kāpēc šis priekšlikums komisijā nav guvis atbalstu. Tas, ko es piedāvāju, ir tas pats mazākais, kas tika apsolīts mediķiem, kas tiem būtu nepieciešams, proti, 10 procentu pieaugums pie atalgojuma. Kā mēs zinām, situācija medicīnas nozarē ir kritiska, darbinieku... medicīnas darbinieku kļūst aizvien mazāk, iztrūkums kļūst aizvien lielāks, proti, ja mēs runājam par ārstiem, tas mērāms simtos, māsiņām, tas ir, vidējam personālam, tas mērāms jau tūkstošos. Un viens no galvenajiem iemesliem - tas, ka nav adekvāts atalgojums. Ja mēs tiešām gribam atbildīgi pieiet notiekošajam veselības aprūpes nozarē, notiekošajam ar kovida infekciju, lai varētu ar to reāli un efektīvi cīnīties, tad, manuprāt, tas ir pats mazākais, kas būtu jāizdara. Jāizpilda tas, kas tika solīts mediķiem. Tagad, kad šīs budžeta batālijas ir beigušās, kad varas koalīcijai vairs nav jāuztraucas par to, ka viņu savstarpējie darījumi var nojukt un šī koalīcija var sašķobīties, es domāju, mēs varētu pieiet atbildīgi, visa Saeima varētu pieiet atbildīgi šim jautājumam un izlemt ne tikai to, kas ir vajadzīgs varas koalīcijai, bet arī - kas vajadzīgs Latvijas valstij, visai Latvijas sabiedrībai. Kolēģi, es aicinu atbalstīt šo priekšlikumu. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Lūdzu, komisijas vārdā...?
Nu, komisijas vārdā... faktiski komisijā bija gan Veselības ministrijas viedoklis pausts, ka šajā likumprojektā šāds regulējums dotajā mirklī nebūtu atbalstāms. Līdz ar to komisija neatbalstīja.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 2. - deputāta Ivara Zariņa iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 29, pret - 45, atturas - nav. Priekšlikums nav atbalstīts.
Tātad, cienījamie kolēģi, mēs esam izskatījuši abus priekšlikumus. Aicinu Saeimas deputātus atbalstīt šo likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Veselības aprūpes finansēšanas likumā” otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 72, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Likumprojekts “Grozījumi Covid-19 infekcijas izplatības seku pārvarēšanas likumā” (Nr. 1255/Lp13), pirmais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāte Ilze Indriksone.
Labdien, kolēģi! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija izskatīja šodien nodoto likumprojektu “Grozījumi Covid-19 infekcijas izplatības seku pārvarēšanas likumā” (Nr. 1255/Lp13 ) un atbalstīja to pirmajā lasījumā. Likumprojekts ietver divus būtiskus nosacījumus, kas saistīti ar kovida laika ierobežojumiem ārkārtējā situācijā valstī. Pirmais un būtiskākais - likumprojekts paredz neaprēķināt minimālo obligāto iemaksu objektu par tiem mēnešiem, kuros ir valstī izsludināta ārkārtējā situācija, tātad par oktobri, novembri, decembri un janvāri. Un otrs priekšlikums, kas ir likumprojektā, - ka par darbiniekiem, kuri ir dīkstāvē savas vainas dēļ vai atstādināti bez darba samaksas saglabāšanas, nebūs jāveic obligātās minimālās iemaksas, valsts sociālās apdrošināšanas iemaksas. Komisija šo likumprojektu lūdz noteikt par steidzamu.
Paldies. Tātad par steidzamību deputāti runāt nevēlas. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Covid-19 infekcijas izplatības seku pārvarēšanas likumā” (Nr. 1255/Lp13) atzīšanu par steidzamu! Lūdzu, balsosim! Par - 54, pret - 17, atturas - nav. Likumprojekts par steidzamu ir atzīts.
Komisija likumprojektu pirmajā lasījumā atbalstīja. Aicinu arī jūs atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Sākam debates. Vārds deputātam Vjačeslavam Dombrovskim.
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Augsti godātie kolēģi! Šī mums šodien tagad ir viena no... Vai kāds vēl atceras, no cik daudzām sēdēm tā būs šodien, cik daudzas sēdes bija, kolēģi, vakardien? Mēs šodien skatām likumprojektu “Grozījumi Covid-19 infekcijas izplatības seku pārvarēšanas likumā” (Nr. 1255/Lp13) pirmajā lasījumā. Pirms dažām minūtēm mēs nobalsojām par to, vai nodot komisijai izskatīšanai likumprojektu ar tādu pašu nosaukumu (Nr. 1258/lp13), grozījumus tajā pašā likumā. Šodien, kolēģi, no rīta TV3 raidījumā “900 sekundes” viesos bija Ministru prezidents Krišjānis Kariņš. Viņam žurnālists uzdeva jautājumu, kāpēc, rādot tā saucamo Covid‑19 zaļo sertifikātu, nevar kopā ar šo sertifikātu parādīt arī vadītāja apliecību? Kāpēc tā neder? Kāda, kolēģi (tie, kas skatījās), bija premjera atbilde? Viņš atbildēja, ka viņš pats neizprot, kāpēc autovadītāja apliecība nevar būt dokuments. Šī atbilde ir pilnīgi pareiza. Es domāju, ka daudzi Latvijas iedzīvotāji, arī daudzi Saeimas deputāti neizprot, kāpēc vadītāja apliecība nevar kalpot par dokumentu. Laikam no valdības vadītāja šī atbilde nebija gluži pareiza. Kāpēc es, kolēģi, visu to saku? Es to saku tāpēc, ka es vēlos jums uzdot jautājumu - vai jūs paši izprotat visu to, par ko mēs vakardien, šodien, tagad balsojam. Vai jūs to izprotat? Vai jūs, tāpat kā valdības vadītājs, arī ne visai saprotat, par ko jūs balsojat. Šajā konkrētajā likumprojektā, kolēģi, tiek piedāvāts, kā komisijas sēdē teica Finanšu ministrijas pārstāve, - spert soli pretī darba devējiem un ļaut viņiem nemaksāt sociālās apdrošināšanas iemaksas par tiem darbiniekiem, kuri tiek atstādināti no darba tādēļ, ka nav vakcinējušies. Uz manu jautājumu, kāda ir valdības politika attiecībā uz visiem tiem cilvēkiem, kas principiāli izvēlējušies nevakcinēties, valdības pārstāvji nespēja dot nekādas atbildes. Nē, varbūt viena netieša atbilde bija, ka, lūk, valstī reģistrētais bezdarba līmenis tagad ir pieaudzis. Te, kolēģi, jums, īpaši kolēģi no valdošās koalīcijas, ir tāds jautājums: tātad jūs esat izvēlējušies iet šo piespiedu ceļu, liedzot tiem cilvēkiem, kas nevēlas vakcinēties, iespēju strādāt, liekot darba devējiem viņus atstādināt no darba. Tagad jūs sakāt, ka darba devējiem par viņiem nevajag maksāt arī sociālās apdrošināšanas iemaksas, kamēr darbinieki ir atstādināti. Mēs tikai vakardien... pirms dažām dienām Nodarbinātības valsts aģentūras vadītājas izteikumos dzirdējām, ka, lūk, arī tie cilvēki, kas nav vakcinēti, kas ir devušies bezdarbniekos... pieteikušies bezdarbnieka pabalstam, ka viņiem varētu arī nebūt iespējas pilnībā pretendēt uz bezdarbnieka pabalstu tāpēc, ka viņi nav vakcinējušies. Tātad man ir jautājums jums, kolēģi, kā es jau teicu, īpaši no valdošās koalīcijas, - ko tad jūs plānojat darīt ar visiem tiem cilvēkiem, kas nav vakcinējušies? Es sapratu no dažādiem amatpersonu izteikumiem, ka jūsu plāns bija tāds, ka jūs uzskatījāt, ka visi šie cilvēki... ka viņi blefo, ka tiklīdz valdība un Saeima ieņems tādu principiālu, cietu nostāju, visi šie cilvēki izvēlēsies vakcinēties, bet mēs redzam, ka tā tas nav. Mēs redzam, ka uz doto brīdi, ja es nemaldos, ap 10 procentiem no darbaspēka izvēlējās nevakcinēties. Tur ir darbinieki, tur ir skolotāji, pat pašvaldību deputāti, arī Saeimas deputāti, starp citu, vismaz viena. Tātad viņi noteikti ir daudz lielāks skaits, nekā jūs bijāt domājuši. Viņi nedrīkst strādāt, viņi nevar saņemt atalgojumu. Jūs tagad, cik es sapratu, sakāt, ka arī tie, kas ir pieteikušies bezdarbnieka pabalstam, nevar saņemt bezdarbnieka... vai viņiem būs ierobežotas iespējas saņemt bezdarbnieka pabalstu. Tad man ir jums jautājums, kolēģi! Ko jūs plānojat darīt ar šiem cilvēkiem? Kā viņi spēs šajos, piemēram, šodienas laika apstākļos... No kādiem līdzekļiem viņi spēs apmaksāt komunālos rēķinus, par elektrību, par gāzi, par to, lai viņiem būtu jumts virs galvas? Kā viņi spēs iegādāties pārtiku? Jo mēs runājam par ļoti daudziem Latvijas iedzīvotājiem, un es domāju, ka arī viņi ir pelnījuši atbildi uz jautājumu, ka, lūk, ja jau reiz viņi ir pieņēmuši tādu lēmumu... Tad ko... kāda ir valdības politika turpmāk un arī Saeimas vairākuma politika attiecībā uz šiem cilvēkiem? Es aicinu kādu no koalīcijas, protams, ar nosacījumu, ka jūs... vismaz saprotat, par ko jūs šodien balsojat, vai jums tas vienkārši jau viss... visas tās vairākas ārkārtas Saeimas sēdes, visi tie likumprojekti, visi tie grozījumi likumprojektos ar vieniem un tiem pašiem nosaukumiem... jums tas viss jau tā... tikai pogu spiešana, ka jūs tā kā premjers... Jūs nesaprotat pēc tam, kāpēc, kā un kas tika lemts. Es jūs aicinu par to padomāt, un tos, kas saprot, kas notiek, sniegt atbildi gan saviem kolēģiem, Saeimas deputātiem, gan sabiedrībai, gan tiem cilvēkiem, tiem daudziem cilvēkiem, kas ir izvēlējušies ieņemt šādu principiālu pozīciju. Kas tālāk, kolēģi? Kas tālāk? Paldies par uzmanību.
Debates slēdzu. Lūdzu, komisijas vārdā...?
Komisija atbalstīja likumprojektu pirmajā lasījumā. Aicinu arī jūs atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Covid-19 infekcijas izplatības seku pārvarēšanas likumā” (Nr. 1255/Lp13)! Lūdzu, balsosim! Par - 46, pret - 11, atturas - 2. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem un izskatīšanas laiku Saeimas sēdē.
Termiņš priekšlikumiem ir viena stunda, un izskatīšana 16. decembra... šā gada 16. decembra Saeimas sēdē.
Tātad termiņš ir viena stunda, nu, tad dosim apaļu laiku... noapaļosim. Tātad termiņš priekšlikumu iesniegšanai - līdz pulksten 15.00, šodien... 2021. gada 9. decembrī, un izskatīšana - 16. decembra Saeimas sēdē. Paldies. Darba kārtībā - “Lēmumu projektu izskatīšana”. Lēmuma projekts “Par piekrišanu balsojumam Eiropas Stabilitātes mehānisma Valdes sēdē par tiešās rekapitalizācijas instrumenta atcelšanu”. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Igors Pimenovs.
Labdien, cienījamie kolēģi! Cienījamās deputātes! Godātie deputāti! Likumprojekta... lēmuma projekta paskaidrojums. Eiropai Stabilitātes mehānisms ir starptautiska finanšu institūcija, kura var sniegt finanšu atbalstu eirozonas dalībvalstīm. Lai ESM valstīm varētu piešķirt aizdevumu, finanšu līdzekļi tiek piesaistīti tirgū, emitējot parāda vērtspapīrus. Eiropas Stabilitātes mehānismam ir šādi galvenie instrumenti: aizdevuma sniegšana, parāda vērtspapīru emisija un netiešā rekapitalizācija, kad ESM aizdod naudu valstij un valsts iegulda bankā. Bet 2014. gadā ESM ietvaros bija izveidots neraksturīgs instruments, proti, tiešās rekapitalizācijas instruments, lai sniegtu tiešu palīdzību bankām. Tajā ir iespēja mehānismam ieguldīt kapitālu tieši bankā, kuru nepieciešams glābt. Tiešās rekapitalizācijas instrumentam ir paredzēts finansējums 60 miljardi eiro, bet tiešo rekapitalizāciju ESM nekad nav īstenojis. Kāpēc šis instruments tiek atcelts? Tāpēc, ka Eiropas Stabilitātes mehānisms tiek reformēts. Reformas mērķis ir integrēt ESM Eiropas Savienības tiesiskajā regulējumā. Bez Eiropas Stabilitātes mehānisma pastāv vēl Eiropas Savienības institūcija ar nosaukumu “vienotais noregulējuma fonds”. Tas ir integrējies Eiropas Savienības tiesiskajā regulējumā, tā misija ir arī nodrošināt grūtībās nonākušo banku organizēto noregulējumu, tai skaitā nodrošināt to rekapitalizāciju, tomēr vienoto noregulējuma fondu veido visu eirozonas banku maksājumi, nevis nodokļu maksātāju nauda. Un tagad tie 60 miljardi, kas ir ESM rīcībā, kas bija paredzēti tiešās rekapitalizācijas instrumentam, tiks novirzīti jaunajai aizdevuma līnijai, ko ESM vienotajam noregulējuma fondam var aizdot. Attiecīgi tiek grozīts ESM līgums, grozījumi tiks ratificēti visās Eiropas valstīs decembra beigās, līdz ar to, kad līguma grozījumi stāsies spēkā, ESM valde ir pieņēmusi lēmumu atcelt tiešās rekapitalizācijas instrumentu. Lai Latvijas pārstāvjiem būtu tiesības par to balsot saskaņā ar Latvijas likumu “Par Latvijas pārstāvību Eiropas Stabilitātes mehānisma Valdē un Direktoru padomē”, ir nepieciešams Saeimas atbalsts. Saskaņā ar likumu Ministru kabineta priekšlikums nonāk Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā un pēc akceptēšanas komisijā tiek virzīts Saeimas atbalstīšanai. Komisija lēmuma projektu ir akceptējusi. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt Saeimas lēmuma projektu, ar kuru Saeima piekrīt tam, ka Latvijas pārstāvis Eiropas Stabilitātes mehānisma Valdes sēdē balsos “par” tiešās rekapitalizācijas instrumenta atcelšanu. Paldies.
Paldies. Deputāti nav pieteikušies debatēm. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par piekrišanu balsojumam Eiropas Stabilitātes mehānisma Valdes sēdē par tiešās rekapitalizācijas instrumenta atcelšanu”! Lūdzu, balsosim! Par - 78, pret un atturas - nav. Lēmums pieņemts. Godātie kolēģi! Sēdes darba kārtība ir izskatīta. Deputātu reģistrācija noslēgusies. Līdz ar to šā gada 9. decembra trešo attālināto ārkārtas sēdi slēdzu. Pēc 15 minūtēm, tas nozīmē pulksten 14.10, atgriezīsimies pie šā gada 9. decembra otrās attālinātās ārkārtas sēdes. Darbu atsākam pulksten 14.10.