[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés nyári rendkívüli ülésének 2. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Gelencsér Attila és Dócs Dávid jegyző urak lesznek a segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Kanász-Nagy Máté, az LMP képviselője: „Aktuális ügyek” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Palkovics László miniszter úr egy múlt heti előadásában az energiafüggetlenség erősítését, a megfizethető energiaárakat, a növekvő energiaszükséglet biztosítását és a fenntarthatósági, környezetvédelmi szempontok figyelembevételét nevezte a legfontosabb energiapolitikai feladatoknak. Gyakorlatilag egy kivételével egyet tudok érteni Palkovics miniszter úrral; azért hozzá kell tenni, hogy az energiaszükséglet növekedése, a folyamatos újabb és újabb energiaforrások kiaknázása mindig az ember és a környezet kizsákmányolásával, illetve a károsanyag-kibocsátás növekedésével jár együtt, de egyébként ezt leszámítva pontos és támogatható célkitűzésekről van szó. Van egy olyan mód, amivel egyébként pont hogy csökkenthető az energiaigényünk, amely fenntartható és zöldmegoldást jelent, ez a közösségi közlekedés támogatása, hiszen a kerékpáros közlekedés mellett a közösségi közlekedés az, aminek a fejlesztését, támogatását minden erővel meg kéne valósítani. Ez egy zöldmegoldás, ami mindannyiunk jóllétét tudja javítani. Óriási löketet adhatna a közösségi közlekedés fejlesztésének az LMP által javasolt klímabérlet magyarországi bevezetése, német példa alapján javasoljuk ezt. Az elmúlt hetekben volt szerencsénk a kormány képviselőivel is ebben a témában egyfajta diskurzust lefolytatni. Például Fürjes Balázs államtitkár úr azt mondta nekünk nemrég, hogy Palkovics miniszter úr vezetésével Vitézy Dávid közlekedési államtitkár és csapata nagyon közelről tanulmányozza naprakészen, hogy június 1-jével vezették be Németországban ezt az intézkedést, komolyan elemzik és vizsgálják annak a lehetőségét, hogy Magyarországon vajon hasznos lépés lennee a klímabérlet bevezetése. Államtitkár úr azt is elmondta még nekünk, hogy folytassuk a konstruktív vitát e tekintetben. Ha visszatérünk Palkovics miniszter úrhoz, ő múlt héten azt is mondta vagy talán kicsit korábban, amikor német kollégájával, a német közlekedési miniszterrel találkozott , hogy bölcs döntést hozott a német kormány, és hatalmas siker a 9 eurós bérlet bevezetése Németországban. Szeretném feltenni a kérdést, hogy a magyar kormány mikor hozza meg ezt a bölcs döntést a klímabérlet bevezetésével kapcsolatban, illetve mikor lesz nálunk hatalmas siker a klímabérlet bevezetése. Folytassuk ezt a diskurzust, nézzük meg a klímabérlet előnyeit! Az első és talán legfontosabb érvem, hogy segít minket megszabadítani a benzingőztől, a folyamatos dugóktól, a zajtól, és csökkenti az autós közlekedés károsanyag-kibocsátását. Azt is ki kell mondanunk, hogy ma az autóktól nem lehet haladni, éppen ezért kell egy XXI. századi élhető országban alapvető célkitűzésnek lennie, hogy minél többen rakják le az autójukat, és minél többen használják a közösségi közlekedés szolgáltatásait vagy éppen kerékpározzanak. A második nagyon fontos érvem, hogy azonnali költségcsökkenést hozna a klímabérlet bevezetése a magyar családok százezreinek. Gondoljunk csak bele, hogy ha havi szinten néhány ezer forintba kerülne az, hogy a MÁV, a Volán és a BKV járatait én használhassam, az például egy négytagú családnak több tízezer forintos megtakarítással is járna. Gondoljunk bele, itt vagyunk az üdülési szezon kezdetén! Például, ha valaki Debrecenből vagy Békéscsabáról szeretne eljutni a Balatonra a családjával, akkor a klímabérlet segítségével jelentősen tudja csökkenteni a közlekedési költségeit. A harmadik fontos érvem, hogy a klímabérlet bevezetése egyértelműen segíti az energiafüggetlenedésünket, hiszen tudjuk azt, hogy az autós közlekedés súlyosan kőolajfüggő, benzinfüggő. De hadd jegyezzem meg, hogy az elektromos autók sem jelentenek igazi megoldást, hiszen az elektromos autók pedig áramfüggőek, és az akkumulátorok előállítása, működtetése, pláne az életciklusuk végén óriási környezetpusztító, romboló hatást váltana ki. Ez sem igazi megoldás. Ami az igazi megoldás, az a közösségi közlekedés fejlesztése. Éppen ezért kérdezem a tisztelt kormány képviselőjét, tanulmányoztáke a német példát, hol tart ez a folyamat, mikor lesz nálunk is hatalmas siker a klímabérlet bevezetése, mikor fogják a közösségi közlekedés zöld- és fenntartható átállását támogatni az LMP által javasolt klímabérlet bevezetésével. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzéki pártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Kanász-Nagy Máté képviselő úr. A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Először is pár fontos tény; először is az, hogy Magyarország elsők között rögzítette törvényi szinten azt a vállalást, hogy 2050-re karbonsemleges országgá váljon. Úgy fogjuk csökkenteni a kibocsátást, hogy közben a gazdaságunk erősödik. A kormányzás kezdetéhez képest egyébként 24 százalékkal kevesebb üvegházhatású gázt bocsátunk ki egységnyi GDP előállításához hazánkban ez is fontos. Az egy főre jutó szén-dioxid-kibocsátás az uniós országok között a hatodik legjobb érték. Így állunk most. Engedje meg, hogy azt is megjegyezzem, hogy sokféle hangzatos ígéretet, javaslatot hallottunk önöktől az elmúlt években. Emlékszünk például arra, hogy még az önkormányzati választás előtt jó pár hónappal pár baloldali politikus pőrén és pucéran tüntetett a 3-as metró klimatizációjáért, nem sokkal később a főpolgármester hőmérővel a kezében tett ígéretet arra, hogy majd klimatizálni fog, aztán megválasztották. Megválasztották, és nem sikerült teljesíteni ezt az ígéretet, és most úgy áll a dolog, hogy a tervezett fejlesztések közül ki is került ez a dolog. Tehát amikor a baloldal javaslatot tesz a klímavédelem vagy bármilyen beruházás ügyében, akkor én egy meglehetős óvatossággal és kétkedéssel járnék el. Ami a klímabérlet kérdését illeti, azzal egyetértünk, hogy minden lehetséges eszközzel ösztönözni kell a klíma védelmét, ami magában foglalja az újfajta közlekedési megoldásokat és akár a tarifákat is. A kormány is folyamatosan vizsgálja, hogy milyen megoldásokkal lehet jelentős előrelépést elérni ezen a téren. Érdemes megnézni a németországi tapasztalatokat is. Azt azért ebben az esetben hozzátenném, hogy a német állampolgárok jóval magasabb energiaárakkal szembesülnek, mert ott nincsen olyan árstop, mint amilyen Magyarországon hatályba lépett. Még egy alapvető körülmény szerintem, hogy a baloldal számos helyen kapott lehetőséget 2019-ben, így, ha újféle közlekedési megoldásokat, újféle tarifamegoldásokat szeretnének bevezetni, akkor minden lehetőségük megvan rá. A baloldali önkormányzatoknak megvannak a saját bevételei, a saját jogkörei, és azt javaslom önöknek, hogy éljenek bátran az ebből fakadó lehetőségekkel, miközben a kormány is teszi a dolgát. Ha végül mégsem vezetnék be ezeket a lépéseket, akkor egy dolgot szeretnénk kérni, hogy ezt ne kenjék a kormányra, mint ahogy más ügyben rendszeresen megteszik. Ne csináljanak rendszert abból, hogy szavakban nagyon nagyot álmodnak, majd a kormányon kérik számon a cselekvést! [[9.10]] És ha már itt vagyunk, nem tudok még egy dolgot szó nélkül hagyni: azt, hogy újabb sarcokon törik önök a fejüket. A városokban, így például Budapesten, dugódíjat akarnak bevezetni. [[Kanász-Nagy Máté közbeszól.]] Ebből is látszik, hogy nem árstopokban, hanem Budapest-stopokban gondolkoznak. Hónapok óta áll a város. A városvezetés cselekvésképtelensége miatt állandósult a közlekedési káosz, és sunyi politikával próbálják meg kiszorítani az autósokat, az ingázókat és a fővárosban élőket is. De ez nem elég, mert most még ennek tetejébe meg is akarják adóztatni az autósokat. [[Tordai Bence közbeszól.]] Most, ha jól értettem, akkor a másik javaslat ügyében végeztek bizonyos számításokat, akkor ebben az esetben is álljanak elő a pontos számokkal, és mondják meg, hogy egy budapesti autósnak vagy más városokban élő autósoknak mennyit kellene fizetni a dugódíj keretében. Azt azért szeretném önöktől kérni, hogy ne akarják jobban tudni, hogy a magyaroknak hogyan kellene élniük az életüket. Ha pedig nem értenek egyet velük abban, hogy hogyan élik az életüket, akkor ne zsarolják őket, legyenek szívesek, újféle adókkal, mert ebben az esetben nyilvánvalóan erről van szó. Nem akkor lesz élhető egy város, hogyha osztályharcos tempóval egyik társadalmi csoportot a másik ellen hergelnek, hanem ha mindenkinek megvan a lehetősége arra, hogy jó minőségű szolgáltatást kapjon, és szabadon dönthessen arról, hogy hogyan szeretne közlekedni. És azt is hozzátenném, hogy egy háborús helyzetben, amikor egész Európa sokrétű gazdasági problémákkal küzd, háborús inflációval szembesülünk, egy vaskos adóemelés vagy éppen egy dugódíj pont nem az a dolog, amire a magyar családoknak szüksége van. Ebből a pár példából is világosan látszik, hogy az önök szövetsége, üljenek akár az LMP-ben vagy bármely más baloldali pártban, akár a Jobbikban, korábban is megszorításpárti és adómániás volt, adóemelés-mániás volt, és most is az, és azt is látom, hogy nincs annyi kétharmados vereség, ami képes lenne letéríteni önöket erről a pályáról. Egy dolgot tudniuk kell. Lelkük rajta, hogy milyen politikát folytatnak, de tudniuk kell, hogy a magyarok erre a vonatra nem szeretnének felszállni. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, Dömötör Csaba államtitkár úr. Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Berki Sándor, a Párbeszéd képviselője: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ház! Az elmúlt hetek parlamenti ülésein megtudhattuk, hogy határainkon belül nem túl rózsás a helyzet, mindez annak köszönhető, hogy határainkon kívül sem túl rózsás a helyzet. És mégis mindezenközben azzal szembesültünk, hogy miniszterelnök úr fizetését 1,5 millió forintról 3,5 millió forintra emelte a tisztelt Ház. Mielőtt még furcsán néznek rám, én minden béremelést tudok támogatni, én a béremelések híve vagyok, főleg a melósok tekintetében. Amiért a mai nap erről szeretnék beszélni, az az, hogy nem tudom, hogy miért pont most történt ez meg, és milyen okokból, lehet, hogy az infláció miatt, lehet, hogy a növekvő élelmiszerárak miatt, de lehet, hogy amiatt, az igazsághoz hozzátartozik, hogy miniszterelnök úr fizetése az európai viszonylatban nem volt magas, ez tény, ezt elfogadom. De ugyanez vonatkozik a magyar munkásokra is, a magyar melósokra is, hogy összevetésben a magyar melósok fizetése is alacsony európai viszonylatban. Akkor itt szeretnék áttérni arra, én nógrádi vagyok, hogy egy Nógrád megyei melós fizetése viszont, ami a KSH adatai szerint valahol 2022-ben 511 400 forint, nálunk ennek épphogy a felét túllépjük. Tehát ami az én gondom, és amiről szeretnék egypár szót megejteni, az az, hogy Nógrádban nem az európai bérekhez szeretnénk felzárkózni, hanem elsősorban a magyar bérekhez. Számomra ez egy jó lehetőség, hogy ha ilyenek történhetnek az országban, és igenis van lehetőség arra, hogy béreket duplázzunk, bízva abban, hogy miniszterelnök úrnak is ez egy jó érzés volt, és biztos vagyok benne, hogy az ő arcán is átfutott egy mosoly, amikor azért azzal szembesült, hogy megduplázták a fizetését az enyémen biztos, hogy átszaladt egy mosoly, amikor bekerültem ide az Országgyűlésbe, hisz, én elismerem, én a kiváltságosok közé tartozom ezzel a fizetéssel , épp ezért abban bízva, hogy miniszterelnök úr és önök is emlékeznek erre a pillanatra, reményeim szerint ezt az érzést szeretnék megosztani a magyarországi melósokkal is, ebben bízva szeretnék javaslatot tenni, hogy az ő bérüket is duplázzuk meg. Hetek óta megy a vita 10 százalékról, 20 százalékról, itt ennyit emeltünk, ott annyit emeltünk. Voltak változások, el kell ismerni, a minimálbér is emelkedett, de azt gondolom, hogy egy ilyen mértékű béremelés nagyban hozzájárulna a magyar emberek elégedettségéhez. Én nagyon bízom ebben, hogy ezt az érzést át tudják adni és szeretnék is átadni a magyar embereknek. Tehát azt gondolom, hogy ha most bejönne egy duplázás, akkor igencsak felzárkóznánk bérek tekintetében Európához, és tényleg elmondhatnánk azt, hogy ez itt egy munkaalapú társadalom, és ebben a munkaalapú társadalomban a melósok meg vannak fizetve. És remélem, nem sértek vele senkit, de a melósok között említeném a rendvédelmi dolgozókat is, az egészségügyi dolgozókat is és az oktatási intézményben lévőket is, bízva abban, hogy ezen nem sértődnek meg, mert azt gondolom, hogy mindenki a melósok közé tartozik, aki a munkájáért bért kap. De ha esetleg úgy érzik, hogy ezen egy kicsit lehet még gondolkozni, hát, tegyék, de kérem, hogy gondolják ezt át. De van egy másik javaslatom is ez mellé. Ha már duplázásnál tartunk, akkor duplázzuk meg a családi pótlékot. Ez nem egy olyan nagy összeg. Ha ezt a magyar kormány bevállalja, akkor azt gondolom, hogy ha nem is egy teljes napra, de egy pillanatra Magyarország lesz az egyik legboldogabb ország. Köszönöm szépen. [[Taps az MSZP és a Párbeszéd soraiból.]]
Köszönöm szépen, Berki képviselő úr. Az elhangzottakra a kormány álláspontját Rétvári Bence államtitkár úr fogja ismertetni.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Valóban, a béreknek és a leginkább rászorulók bérének az emelése egy fokmérője egy-egy kormányzatnak, hogy melyik kormányzat hogyan fordul azok felé az emberek felé, akik a legnehezebben jönnek ki a havi bérükből, segít nekik vagy kiszolgáltatja őket, többletet ad vagy csak épphogy a lét és nemlét határán engedi, hogy ők valahogy tengődjenek. És ez a szám a minimálbérből vezethető le, tisztelt képviselő úr. Amikor a magyar baloldal kormányzott, akkor 23 500 forinttal emelte a minimálbért. Ez azt jelenti, hogy nyolc év alatt 50 ezer forintról 73 500 forintra emelte a minimálbért. Ez messze nem egy duplázás, tisztelt képviselő úr. Jól látható, hogy akkor, amikor ott volt egy kormányzat, hogy döntsön, hogy a nagy munkáltató cégek mellett teszi le a voksát, hogy neki kicsi legyen a bérköltség, vagy pedig az emberek mellett teszi le a voksát, hogy nekik nőjön a fizetésük, akkor évről évre, amikor ezek a tárgyalások mindig lezajlanak, ön is látta a híradóban, akkor mindig a nagy cégek, a munkáltatók győztek, mert ők erősebbek voltak, jobban becsatornázottak a kormányzathoz. Aztán 2010-ben ebben is történt egy nagyon nagy változás: 73 500 forintról 200 ezer forintra nőtt a minimálbér. Ez jóval több, mint duplázás. A legkisebb keresetű emberek bére több mint kétszeresére, majdhogynem két és félszeresére emelkedett a kormányzásunk ideje alatt, úgy, hogy mellette bevezettünk egy olyan adózást ön is utalt különböző, gyermekek után járó kedvezményekre , hogy ha valakinek három gyermeke van, e mellett a fizetés mellett természetesen ő már nem fizet sem adót, sem járulékot, tehát neki a nettó bére és a bruttó bére ugyanannyi. Így igyekeztünk segíteni azoknak, akik a legkevesebbet keresnek, és így igyekeztünk segíteni azoknak is, akik gyermeket nevelnek. Ez egy nagyon fontos fokmérő: az, hogy amikor egy kormány adót csökkent, akkor a személyi jövedelemadót csökkenti, egy olyan adórendszert dolgoze ki, amely a gyermeknevelést figyelembe veszi, vagy pedig sem. Amikor elkezdtük a kormányzásunkat, 32 százalék környékén volt a legmagasabb adókulcs, 32, jó magas, Európában is a magasak között van, és ön is olvasta valószínűleg a többi szervezet programját, amelyekkel együtt indultak önök a választásokon: 30-40 százalékos adók voltak benne, ami pont a dolgozó emberektől venné el a fizetésének egy jó részét. És akkor mindenki azon gondolkozik, hogy miért bejelentetten, miért legálisan dolgozzak akkor, amikor az állam több mint a felét elveszi, hogy lehet, hogy valaki kifizet nekem valamekkora pénzt, és annak a kisebbik része jut csak hozzám. Mi azt mondtuk, hogy nem, a munkát terhelő adókat kell csökkenteni, hogy a fizetések tudjanak nőni, hogy az emberek keresete tudjon nőni. Azt mondtuk, a fogyasztásban legyen az államnak inkább a bevétele, mert az objektív, azt mindenki fizeti, aki többet keres, abból jóval többet fizet, és azt mondtuk, hogy a bevételnél, az emberek bevételénél vigyük lejjebb az adókulcsot, hogy jobban megérje dolgozni, teljesítményösztönző legyen. Azért van egymillióval több munkahely Magyarországon, azért volt partner ebben az egész ország, hiszen egymillióval többen dolgoznak, mindenki partner volt számunkra ebben, mert azt mondtuk, hogy legyen mindenkinek legális a munkahelye, ne szürke- meg feketefoglalkoztatás, és mindenkit ösztönözzünk a teljesítményre. Ha többet dolgozol, többet keresel. [[9.20]] A baloldal mit mond? Ha többet dolgozol, többet vonok el tőled, ezért nem motivált az ember a magasabb fizetésben és a munkavállalásban, legalábbis a legális részében biztosan nem. Mi a jobboldali gondolkodásunkkal viszont azt mondtuk, hogy ha többet dolgozol, arányosan többet fizetsz, de nem hatványozottan fizetsz több közterhet, hanem arányosan. Ha kétszer annyi munka van, kétszer annyi fizetés van, akkor kétszer annyi adó van. Önök azt mondják a baloldalon, hogy ha kétszer annyi munka és kétszer annyi jövedelem van, akkor négyszer annyi adót fizessenek az emberek. Ezért sikerült 1 millióval több embernek ezt megadni. Talán ön is ismeri Ronald Reagannek azt a mondását, hogy a legjobb szociálpolitika a munkahelyteremtés. Mi ezt követtük. Ő is sikeres volt, az Amerikai Egyesült Államok egyik legnagyobb szavazattöbbséggel újraválasztott elnöke volt, és mi is igen nagy sikerként tudjuk be, hogy 1 millióval több embernek van munkahelye Magyarországon, és az 1 millió ember jóval kevesebb adóterhet visel. S a foglalkoztatottságban, hála istennek, nagyon magasan van már Magyarország, 55 százalék környékén indultunk, most pedig 70 százalék fölött vagyunk. Akkor 469 ezer embernek volt a munkakeresés napi problémája, most pedig valahol 195 ezer környékén van, tehát jóval kevesebb, 4 százalék környéki ma a munkanélküliség, annak ellenére, hogy válságok voltak a világban és mindenhol másutt. S mindemellett persze az átlagbér is nőtt, tisztelt képviselő úr. Ha a nettó átlagkeresetet nézem, annak a reálértéke 70 százalékkal nőtt. Az idén januárban a rendőröknek is növeltük a fizetését 10 százalékkal, és fegyverpénzt is kaptak, amit ön is említett. Az óvodapedagógusok fizetését is 10 százalékkal növeltük, csakúgy, mint az iskolában dolgozó pedagógusok bérét. A bölcsődei dolgozók fizetését 20 százalékkal növeltük, az ápolóknak pedig négy év alatt 71 százalékkal és most is 25 százalékkal, az orvosoknak 38,5 százalékkal, s ha lenne időm, akkor még sorolnám, hogy mennyi mindenkinek sikerült idén január 1-jén is növelni a fizetését. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Toroczkai László, a Mi Hazánk képviselője, frakcióvezető úr: „Politikai foglyok Magyarországon” címmel.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Pénteken több százan tüntettünk civilekkel együtt Gaudi-Nagy Tamás és a Nemzeti Jogvédő Szolgálat szervezése következtében a Gyorskocsi utcai büntetés-végrehajtási intézet előtt, ahol jelenleg is raboskodik Budaházy György, aki abban az ügyben érintett, amelyben nem egyedül van, hiszen hazafiak egy csoportja ellen 2009 óta zajlik egy eljárás. Az önmagában is fölháborító, hogy 13 évvel az eljárás megkezdése után még mindig nincs jogerős ítélet. Azt gondolom, ez önmagában is alkalmas lehet arra, hogy meginogjon a polgárok jogállamiságba vetett hite Magyarországon. S mindehhez hozzátehetjük, hogy 13 éve meghurcolják ezeket a hazafiakat. 13 év alatt gyakorlatilag felnőttek a gyermekeik, hiszen többgyermekes családapákról és családanyákról beszélünk. S ez alatt az idő alatt többek között az enyingi cigánymaffia gyilkosai közül akik élsportolókat támadtak meg és Marian Cozmát Veszprémben meggyilkolták jó néhányan már szabadlábra kerültek. Vagy gondolhatunk az olaszliszkai lincselőkre, akik közül az elsőrendű vádlott 13 év után szabadon távozhatott a szegedi Csillagbörtönből. Eközben pedig azok a hazafiak, akik nem öltek meg senkit, akik nem vertek agyon embereket, tisztességes tanárokat, mint például Szögi Lajos tanár urat, még mindig rácsok mögött vannak, és folyamatosan meghurcolják őket. El lehet képzelni, hogy milyen lehetett az életük 13 év alatt, amikor folyamatosan életfogytiglani börtönbüntetéssel riogatták őket, miközben ők, még egyszer mondom, senkit nem öltek meg. Mindehhez hozzávehetjük azt, hogy ez alatt a 13 év alatt, amióta az eljárás megindult, azt láthattuk, hogy ugyanaz a bíróság, a Fővárosi Törvényszék kimondott egy olyan ítéletet idén márciusban, amely összességében 117 év börtönnel, pontosabban fegyházbüntetéssel sújtja Budaházy Györgyéket. S ugyanez a magyar bíróság kimosta ez alatt az időszak alatt Gyurcsány Ferencet azokból az ügyekből, amelyeket ellene megindítottak. És itt nem csak arra gondolok, hogy 2006 és 2010 között Gyurcsány Ferencék voltak azok, akik miatt megbomlott a közrend Magyarországon. 2006 és 2010 között nem beszélhettünk normális jogállamról Magyarországon, és nyilvánvalóan ennek az ügynek az előzményeihez ez nagyon keményen és szervesen hozzátartozik. De nemcsak Gyurcsány Ferencet, hanem az akkori rendőri vezetőket is sorban kimosták Magyarországon az összes ellenük indított eljárásból. De nemcsak ilyen eljárások indulhattak Gyurcsány Ferencék ellen, hanem ott volt például a sukorói ügy, amelyet többek között éppen Budaházy Györggyel együtt hoztunk annak idején nyilvánosságra, 2006 és 2010 között. Talán még emlékeznek erre a kaszinóberuházásra, amelyet Gyurcsány Ferenc miniszterelnökként kiemelt stratégiai beruházásnak minősített, de ma már tudjuk, hogy egy mocskos korrupciós ügy volt. Gyurcsány Ferenc háborítatlanul, sértetlenül ma is itt ül és veszi fel a hatalmas fizetését illetve most éppen nem ül itt, de felveszi a fizetését , eközben pedig az, aki nyilvánosságra hozta ezt a mocskos korrupciós ügyet, jelenleg is a Gyorskocsi utcai büntetés-végrehajtási intézetben ül. Szeretném emlékeztetni a kormányt arra, hogy még a Kádár-rendszer, még a kommunista diktatúra is hét évvel az 1956-os forradalom és szabadságharc után amnesztiát, közkegyelmet hirdetett, sőt 14 évvel a forradalom és szabadságharc után még azok számára is biztosította a kegyelmet 1970-ben, akiket köztörvényes ügyek kapcsán ítéltek el. Hogyan lehetséges az, kérdezem én, hogy Magyarországon 13 évvel az eljárás megindítása után és több mint 15 esztendővel az akkori eseményeket követően még mindig nem hirdettek kegyelmet Budaházy Györgyék esetében, ügyében? Én úgy tudom, hogy most már az Igazságügyi Minisztériumhoz került, a miniszter asszony asztalán vannak azok az egyéni kegyelmi kérvények, amelyeket benyújtottak Budaházy Györgyék. Arra kérem a kormányt, hogy ugyanúgy támogassa ezt az ügyet, mint ahogy Wittner Mária 1956-os forradalmár vagy a Védett Társadalom Alapítvány teszi. Tehát én azt gondolom, hogy pártokon felül álló ügyről van szó. Támogassa a kormány azt, hogy ne legyenek Magyarországon politikai foglyok 2022-ben! Köszönöm szépen. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm szépen, Toroczkai László frakcióvezető úr. Az elhangzottakra a kormány nevében Répássy Róbert államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Tisztelt Ház! Szeretnék idézni a Fővárosi Törvényszék március 16-ai sajtóközleményéből, amelyben tájékoztatást adott az ön által említett büntetőeljárásban hozott elsőfokú, nem jogerős ítéletről. Hozzáteszem, hogy az ítélet 12 évvel a vádemelés után született. A Fővárosi Törvényszék első fokon terrorcselekmény bűntette és más bűncselekmények miatt az I. rendű vádlottat 17 év, a II. rendű vádlottat 14 év, a III. rendű vádlottat 15 év, a IV. rendű vádlottat 8 év, az V. rendű vádlottat 7 év, a VII. rendű vádlottat 4 év, a VIII. rendű vádlottat 13 év 6 hónap, a IX. rendű vádlottat 11 év, a XI. rendű vádlottat 12 év fegyházbüntetésre ítélte. E vádlottak feltételes szabadságra nem bocsáthatók, a terhükre megállapított bűncselekményeket bűnszervezetben követték el. További négy vádlott kapott végrehajtandó szabadságvesztést: az ügy XVIII. rendű vádlottja 4 év, a XIII. rendű 3 év 6 hónap fegyházbüntetést, a X. rendű és a XII. rendű vádlottak 2 év 6 hónap börtönbüntetést. Valamennyi végrehajtandó szabadságvesztésre ítélt vádlottat a bíróság eltiltotta a közügyek gyakorlásától. Ezen túlmenően a VI. rendű vádlottat 1 év 6 hónap, a XV. rendű vádlottat 2 év próbaidőre felfüggesztett szabadságvesztésre ítélte a bíróság, a XIV. és XV. rendű vádlottakat felmentette az ellenük emelt vád alól. Szintén a Fővárosi Törvényszék sajtóközleményében szereplő ítéleti tényállás szerint az I. rendű vádlott a 2007 áprilisában alapított Hunnia Mozgalomból egy bűnszervezetet hozott létre, és Molotov-koktélos támadásokat intéztek SZDSZ- és MSZP-pártirodák ellen, majd személyes sértettségből megverették az MSZP volt országgyűlési képviselőjét. Továbbra is csak idézek ebből a közleményből. 2007 decemberében két támadást hajtottak végre: rálőttek az akkori oktatási miniszter családi házára, Molotov-koktélt dobtak egy másik miniszter épülőfélben lévő házára. [[9.30]] Így folytatódik a közlemény: 2008 februárjában további hat országgyűlési képviselő ellen hajtottak végre összehangolt gyújtogatásos támadást. 2008 áprilisában felgyújtottak egy jegyirodát, 2008 nyarán két szórakozóhely ellen hajtottak végre Molotov-koktélos támadást; ezt követően a polgári titkosszolgálatokat felügyelő tárca nélküli miniszter nyaralójánál hajtottak végre bombatámadást, majd decemberben egy ATM kifosztásával próbáltak meg pénzhez jutni. Így folytatódik a közlemény: 2009. április 8-án négy helyszínen terveztek robbantást, a merényleteket a vádlottak tevékenységét már jó ideje figyelemmel kísérő rendőrök akadályozták meg. A Fővárosi Törvényszék az ítélet rendelkező részének kihirdetését követően elrendelte az I., a II., a VIII., a IX. és a XI. rendű vádlottak letartóztatását. A terrorcselekmény elkövetését a Büntető törvénykönyv tíz évtől életfogytig tartó szabadságvesztéssel rendeli büntetni. Szintén a közlemény tartalmazza, hogy az ítélet nem jogerős. Eddig a Fővárosi Törvényszék közleménye. Tisztelt Frakcióvezető Úr! A vádlottak egy része eljárási kegyelem iránt terjesztett elő kérelmet az eljáró bíróságnál. A kegyelmi kérelmeket a Fővárosi Törvényszék felterjesztette az Igazságügyi Minisztériumhoz. A kegyelmi eljárással kapcsolatban a személyiségi jogok védelme miatt további tájékoztatást nem adhatok. Kérem, hogy az általam elmondottakat vegye tudomásul. Köszönöm szépen. [[Toroczkai László: Jézus! Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Répássy Róbert államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Hiszékeny Dezső, az MSZP képviselője, jegyző úr: „Aktuális kérdésekről” címmel. Öné a szó, jegyző úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Államtitkár Hölgyek és Urak! Az már jól látható mára, hogy nincs elég pénz a nagyravágyásukhoz. Az is látható, hogy most hiányoznak csak igazán a választások előtt elosztogatott milliárdok. És egyre többen látják azt is, hogy baj van, és a piacon nemcsak látják, hanem érzik is. Akivel találkoztam, nem volt olyan köztük, aki 30 százaléknál kisebbre saccolta volna az inflációt. Fékezhetetlenül romlik az élhetőség. Azt mondják az emberek, hogy nem ér semmit a pénzük, pedig keményen dolgoznak érte. Ami 260 volt, az ma 400, ez az euró; ami 500 volt, az ma 850, ez meg a paradicsom. Azt mondják nekem a háziasszonyok, hogy sokunk kedvence, a lecsó előállítása ma kétszer annyiba kerül, mint korábban. Mit tesz ilyen körülmények között a kormány? Gyűjtést szervez alapokba. Az a neve, hogy extraprofitadó. Különlegessége, hogy semmi köze nincs az extraprofithoz. Az pedig elvárható lenne egy minisztertől, hogy eltalálja azt, hogy hol van a pénz. Ha ez nem sikerül neki, akkor nem kell csodálkozni azon, hogyha szalonképtelen megjegyzéseket kap. Úgy tudom, ez az ügy most ott tart, hogy elvárja, hogy bocsánatot kérjenek tőle. Miniszter úr, a fél ország nevében kérek öntől bocsánatot, mert legalább ennyien a korábban elhangzott kifejezéseknél lényegesen durvább kifejezéseket használnak a miniszter úrra és a találmányára is. Egyébként ez van, ha nem szakmai döntés születik. Önök jól láthatóan keresik a pénzt. Na de hol? Az önkormányzatoknál? Jó reggelt, ébresztő! Ott nincs. Valaki kifosztotta, üres a kassza. A bevételeiket elvonták, és egészen bugyuta adókat találnak ki. Nem tudom, tudjáke egyébként a bennünket hallgatók, hogy a Fidesz-kormány a vízvezetékcsöveket is megadóztatja, az önkormányzatok minden méteréért fizetnek ezeknek a csöveknek. Önök jól láthatóan keresik a pénzt, és ennek nyomán az intézkedéseikkel érintették a kis- és középvállalkozásokat is. Gondolom, arra gondoltak, hogy jó sokan vannak, onnan majd jelentős bevétel fog befolyni. Hát, nem tudom, mennyien maradnak majd az intézkedéseket követően. Ezek a vállalkozások vagy a nagyobb részük most jött le a lélegeztetőgépről, csoda, hogy élnek. Mi ismerjük őket, ők a pék, a fodrász, a sarki gíroszos. Mi ismerjük őket, és tudjuk, hogy nincs tartalékuk. Tanácstalanok, hogy hol van pénz? Hát ott, ahol urizálnak, ahol mesés vagyonok vannak, ahol jó dolgukban nem tudják, hogy mit és mennyiért vegyenek, nem tudják, hol üdüljenek, szórják a pénzt, mintha nem lenne holnap. Nem tudják, kik azok? Pedig mindenki ismeri őket, akár név szerint is fölsorolják önöknek, mi pedig tudjuk, hogy ennél lényegesen többen vannak, több ezren. Na, náluk van pénz. Ők fizessenek! Jól mondta Botka, igaza van, fizessenek a gazdagok! [[Rétvári Bence közbeszól.]] Régi tapasztalat, hogyha pénzt keresnek, hogy pénz ott van, ahol a mulatozás hangja hallik. [[Derültség az MSZP soraiban.]] Maguk felől hallom ezeket a hangokat. [[Rétvári Bence: Pedig nálatok van! Vitályos Eszter: Ott nevetgélnek!]] Hónapok óta kormányzati dáridózás zajlik, pénzeső, álláseső, poszteső, annyian vannak mindenféle megbízottak és biztosok, talán még a Holdról is látni. [[Derültség az MSZP soraiban.]] És ha már így felfele nézek, akkor mindenfele repkedő helikoptereket látok, különgépeket látok, világszerte repkednek velük. Arra gondoltam, mi lenne, ha lenne tengerünk. De itt a hozzászólásom végére van egy nagyon hasznos tanács ne izguljanak, nem én találtam ki, Orbán Viktor mondta, helyesebben: írta le. Az angolok elleni nagy győzelem után mondta, helyesebben, írta le: „Most kell szerénynek lenni.” Egyetértünk, igaza van. Ebben mutassanak példát! [[Taps a Momentum, az MSZP és az LMP soraiban.]]
Köszönöm szépen, Hiszékeny Dezső jegyző úr. Válaszadásra megadom a szót Tállai András államtitkár úr, miniszterhelyettes úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Megmondom őszintén, déjà vu érzésem van. Akkor is itt voltam a parlamentben, amikor az ön miniszterelnöke, Gyurcsány Ferenc 2008 táján mondta [[Vajda Zoltán közbeszól.]] hogy ebben az országban nincs válság, és nem is lesz [[Soltész Miklós közbeszól.]] , Magyarországot nem fogja érinteni a válság, majd néhány hónappal később ott, abban a székben szembesült azzal, hogy úristen, válság van, Magyarország fizetésképtelenné vált. Hát, ön is most a felszólalásában az alábbi dolgokat felejtette el. Egyrészt: háború van a szomszéd országban, háború, amelynek hatása az egész világra, nemhogy Európára, az egész világra kihat gazdasági szempontból, magyarul: gazdasági nehézséget okoz a háború, mi több, válságot. Háborús gazdasági válság van vagy van kialakulóban a világon. Aztán azt is elfelejti, hogy a világban áremelkedés van és infláció van, nem Magyarországon, nem az Orbán-kormány okozta a magas inflációt, hanem [[Közbeszólás az ellenzék soraiból: Hanem a pomogács! Derültség ugyanott.]] a háború és az egyéb gazdasági tényezők. Olyan szinten van infláció, hogy Németországban és az Egyesült Államokban is azt mondják, azt írják, negyven éve nem volt ilyen magas infláció. Azt gondolni, hogy ebből az a kis nyitott ország, mint Magyarország ki fog maradni, és minket nem fog érinteni, mi ezt nem fogjuk érezni, ez alapvető tévedés és rossz szemlélet. Aztán azt is elfelejti, mint ahogy 2008-ban is elfelejtették a válság idején, hogy energiaválság van; energiaválság van, és ez az energiaválság már a háború kezdete előtt megkezdődött, elkezdődött, amit ráadásul az energiaválságot az Európai Unió rosszul kezel, rossz döntéseket hoz, és az európai uniós országokat, azoknak a polgárait, vállalkozásait, a gazdaságát nehezítik a következetlen döntéseikkel. Összességében, hogyha ezeket a tényezőket összeadjuk háborús infláció, háborús gazdasági válság, háborús gazdasági nehézségek , akkor úgy kell szemlélni azt, hogy mi történik Magyarországon, hogy mi történik a 2023-as költségvetés tervezésekor, hogy milyen döntések születnek, gondolok itt elsősorban az extraprofitadóra, milyen döntések születnek annak érdekében, hogy Magyarország egyensúlya fennmaradjon, annak érdekében, hogy megvédjük a munkahelyeket, hogy megvédjük a magyar családokat, hogy megvédjük azt az önök által lenézett rezsicsökkentést, amelyért tíz éve küzdünk, és igazából most derült ki, hogy ennek mekkora értéke van. [[9.40]] Önök ezt persze nem nézik semmibe. Önöknek persze igazuk van: amikor bemegy a boltba, kiválaszt egy terméket, és rácsodálkozik, jé, milyen magas lett az ára. Azonban egy kormányzatnak sokkal komplexebb rendszerben kell gondolkodni, az ország érdekeit kell figyelembe venni, az ország költségvetését kell egyensúlyban tartani, az országban élő emberek érdekét kell szem előtt tartani, a magyar családok érdekét kell szem előtt tartani. A kormány döntései a magyar családok érdekeit nem sértik, közvetlen olyan adóemelésre nem kerül sor, amely a magyar embereket sérti és védi. [[Sic!]] Az inflációról hozott döntéseink, az árstopok pedig az infláció mértékét csökkentik. Tisztelt Képviselő Úr! Ami az önkormányzatokat illeti, ezt is elnézte, hiszen 2021-ben az önkormányzatok szufficittel zártak, jelentős többletet termeltek [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] , tehát nem elvonás történt az önkormányzatoktól, hanem…
Köszönöm.
…többlet iparűzésiadó-egyenleg. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Tállai András államtitkár úr. Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Bedő Dávid, a Momentum képviselője: „Aktuális ügyeinkről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Múlt héten azonnali kérdéssel fordultam a területfejlesztési minisztériumhoz, hogy magyarázzák el, miért nem tesznek egy éve semmit a Magyarországnak járó uniós források azonnali hazahozataláért. A kormány nevében Latorcai Csaba miniszterhelyettes válaszolt, illetve pontosabb lenne úgy fogalmazni, szavak hagyták el a száját a kérdésemet követően. [[Derültség a kormánypártok soraiból.]] Válasznak ugyanis nehezen nevezném, amit a miniszterhelyettes úr produkált [[Rétvári Bence: Jó, hogy nem személyeskedünk!]] , Latorcai Csaba szerint ugyanis azért nem kapjuk meg a magyar költségvetésből fájóan hiányzó ezermilliárdokat, mert az EU azt szeretné, ha a kisfiúk tüllszoknyában járnának óvodába, és hogy Magyarország bevándorlóországgá váljon, bármit is jelentsenek ezek a szavak. Van azonban egy kis probléma, mármint azon túl, hogy a kormány annyira sem tiszteli meg az Országház épületét, hogy legalább itt, e falak között ne a propaganda végtelenül buta nyelvezetét használja [[Rétvári Bence: Mert te viszont személyeskedéstől mentes és szakmai vagy!]] , ennél nagyobb probléma ugyanis, hogy a kormányban valaki hazudik. Pár napja ugyanis a miniszterhelyettes főnöke, Navracsics Tibor tett nyilatkozatot a hazai és nemzetközi sajtóban, ami szöges ellentétben áll a miniszterhelyettes szavaival. Navracsics ugyanis nyilvánosan elismerte azt, ami egyébként már mindenki más számára teljesen nyilvánvaló, hogy az Európai Bizottságnak a korrupció melegágyát biztosító magyar közbeszerzési törvénnyel vannak súlyos aggályai. De továbbmegyek: június 13-án délelőtt itt, a parlamentben az Európai ügyek bizottságában Balogh László helyettes államtitkár egészen pontosan a következőt mondta, amikor tőle is világosan megkérdeztem, hogy mik a vitás pontok az EU-val, és miért nem kapja meg az ország az uniós forrásokat. Idézet következik: „Mik az érzékeny kérdések? Azt hiszem, Gyenes kolléga azt nagyon szépen elmondta, az egyik a közbeszerzések ügye. Van egy ügyészségi eljárással összefüggő kérdés, és az igazságszolgáltatás függetlenségéhez kapcsolódóan bizonyos intézményi kérdések megoldása.” Fontos lenne tisztáznunk, hogy akkor most ki hazudik: Navracsics Tibor miniszter, Balogh László államtitkár-helyettes vagy Latorcai Csaba miniszterhelyettes? mert valaki egész biztosan nem mond igazat. Jó lenne, ha legalább egymás között egyeztetnék, milyen kifogásokat próbálnak keresni arra az elképesztő mulasztásukra, hogy több mint egy éve képtelenek hazahozni a Magyarországot megillető európai uniós pénzeket. Jó lenne, ha tisztáznák egymás között és az Országgyűlés előtt, hogy melyikük hazudik a magyar választóknak, és végre bevallanák a valódi okokat. De a legjobb az lenne, ha befejeznék végre a hazudozást, a kifogáskeresést és az Európai Unióval folytatott, sehova nem vezető végtelen kamuharcot, és alkudozások helyett betartanák végre azt a néhány szabályt, amit a magyar kormányon kívül Európa minden más kormánya és nemzete képes betartani. Nem nehéz, higgyék el! [[Soltész Miklós: Nyugi! Előtted ülnek emberek!]] És hogy ne csak elvárásokkal jöjjek, szeretnék konstruktív is lenni, jó hírem is van a magyar kormány számára. [[Rétvári Bence: Ó, de kedves!]] A Momentum ugyanis pontosan tudja, hogy milyen változásokat kellene azonnal végrehajtani ahhoz, hogy az EU minden más országához hasonlóan mi is megkapjuk a fejlesztési pénzeket. [[Rétvári Bence: Milyen okos vagy! Soltész Miklós: Ne kiabálj, mert előtted ülnek!]] Amíg önök ezen tanakodtak, és mondvacsinált kifogásokkal próbálták magyarázni a kudarcaikat, mi első lépésként határozati javaslatot nyújtottunk be a magyar Országgyűlés elé az Európai Ügyészséghez való csatlakozásról. [[Moraj és közbeszólások a kormánypártok soraiból: Bravó!]] Ez egy olyan bátor lépés lenne, mellyel egy csapásra bizonyíthatnák, önök tényleg nem akarnak többet lopni az EU-s forrásokból, és hajlandóak ennek biztosítására egy független hatóság szemei előtt kiosztani az EU-s pénzeket. Persze kétségtelen hátránya lenne az önök számára, hogy ezután sokkal nehezebb lenne a barátaik zsebét kitömni, de ennél talán fontosabb az, hogy a magyar emberek ezermilliárdhoz jussanak az EU-tól. A következő lépés pedig a közbeszerzési törvény radikális módosítása [[Rétvári Bence: Na! Ezt is megírtátok! Derültség a kormánypárti padsorokban.]] , hogy bezárjuk azokat a kiskapukat, melyeket most szándékosan tartanak nyitva, hogy minél több közbeszerzés landolhasson baráti kezekben. De ezzel sem kell fáradniuk, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, a Momentum ugyanis hamarosan benyújtja az Országgyűlésnek a közbeszerzési törvény módosítására irányuló javaslatot is. [[Rétvári Bence: Köszi! Nincs semmi dolgunk. Vitályos Eszter: Meg van oldva minden.]] Önöknek csak el kell fogadniuk a Momentum javaslatait, ennél bonyolultabb feladatuk nem is lesz, erre pedig talán még a kormánypárt soraiban ülő 135 bátor ember is képes, már ha megjelennek a munkahelyükön. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Biztatom hát önöket, hogy mellébeszélés, hazudozás és kifogáskeresés helyett fogadják el a Momentum világos javaslatait, és akkor talán még idén megindulhat a befagyasztott pénzek áramlása az Európai Unióból. Hozzuk haza az EU-s pénzeket, hogy ne kelljen megszorítani, és végre arra költsük az uniós forrásokat, amire valók, kórházakra, iskolákra és munkahelyekre! [[Rétvári Bence: És Cseh Katalinra!]] Köszönöm szépen. [[Taps a Momentum soraiban. Közbeszólás a Fidesz soraiból: Bravó! Rétvári Bence: Miért nem te vagy az elnök, ha ilyen okos vagy?]]
Köszönöm, képviselő úr. A kormány nevében Latorcai Csaba államtitkár úr fog válaszolni az elhangzottakra. [[Zaj. Az elnök megkocogtatja a csengőt.]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Megmondom őszintén, kicsit zavarban vagyok, hogy ön most a Momentum nevében szólalt fel vagy pedig a saját nevében. [[Soltész Miklós: SZDSZ! Kis SZDSZ! Lőcsei Lajos: Kicsit több tiszteletet!]] Hogyha már nyilatkozatokról és nyilatkozatokban rejlő ellentmondásokról beszélt a felszólalásában, engedje meg, hogy felhívjam a figyelmét arra, hogy az ön pártjának a vezetői nem olyan régen még úgy vélekedtek az európai uniós pénzekről idézném , hogy azok ártanak az ország jövőjének. Nem értem, miért aggódik akkor. Hála istennek, a kormány az elmúlt 12 évben rekordokat döntött az európai uniós források lehívásában [[Bedő Dávid: Lenyúlásában!]] lehívásában -: 2018-ban 4,5 milliárd eurót, 2019-ben 3,5 milliárd eurót, 2020-ban pedig 4,5 milliárd eurót, tavaly 4 milliárd eurót hívtunk le a magyar emberek, a magyar vállalkozások számára. [[Soltész Miklós Bedő Dávid felé fordulva: Az Európai Ügyészséghez kéne fordulni a barátnőd ügyében!]] Ha viszont visszatekintünk a 2010 előtti időszakra, a baloldali kormányok idejére, akkor azt látjuk, hogy Magyarország az európai uniós források felhasználását tekintve mind az európai uniós országok, mind pedig a visegrádi országok tekintetében hátul kullogott, és hogyha a baloldali kormányokon múlt volna, akkor több száz milliárd forint veszteség érte volna az országot, a magyar embereket és a magyar gazdaságot. Tisztelt Képviselő Úr! Mint ahogy azt jeleztük az elmúlt időszakban, folyamatosan tárgyalunk az Európai Unióval, mind a partnerségi megállapodás, mind pedig a Helyreállítási és Ellenállóképességi Alap tekintetében folyamatos a haladás. A célunk pedig az, hogy minél jobban felgyorsuljanak ezek a tárgyalások, és év végéig ezek a megállapodások aláírásra is kerülhessenek. Ennek érdekében tárgyalt múlt héten is Brüsszelben Navracsics Tibor miniszter úr, jelezve, hogy Magyarország kész a kompromisszumokra technikai kérdésekben és megismételném: , természetesen ide nem értve a bevándorlással, valamint a gyermekvédelemmel kapcsolatos kérdéseket. Eddig is azt képviseltük és most is arra törekszünk, hogy a nagyon érzékeny, az európai uniós forrásokkal és azok felhasználásával szorosan nem összefüggő kérdéseket leválasszuk a tárgyalásokról, azaz politikai témák ne keveredjenek szakmai kérdések közé. [[9.50]] Reméljük, hogy Navracsics miniszter úr múlt heti tárgyalásait követően ez mostantól az Európai Bizottság részéről is így lesz. Mi eddig is folyamatosan és nyitottsággal tárgyaltunk az Európai Bizottsággal, reflektáltunk az észrevételeikre, és ugyanígy fogunk a továbbiakban is tárgyalni. A 2021-27-es programozási időszak fejlesztéspolitikai alapdokumentumát, a partnerségi megállapodást Magyarország az első tagállamok között 2021 decemberében benyújtotta, majd a bizottsági észrevételek alapján pontosított dokumentumot május 26-án nyújtottuk be ismételten. Fontos tudni azt is, hogy eddig csupáncsak tíz európai uniós tagország rendelkezik elfogadott partnerségi megállapodással. Magyarország az operatív programok tekintetében is előrehaladott tárgyalásokat folytat, július 31-éig minden operatív program hivatalosan benyújtásra kerül, a hivatalos benyújtást követően pedig öt hónap áll rendelkezésre ahhoz, hogy a programokat Brüsszelben jóváhagyják, és az Európai Bizottság vállalta is ezt. A partnerségi megállapodás megkötésével egy lépéssel közelebb vagyunk, a Helyreállítási és Ellenállóképességi Alappal kapcsolatos tárgyalások esetében még több a feladat, ám reményeink szerint késő őszig ez a megállapodás is aláírásra kerül. Tisztelt Országgyűlés! A baloldal politizálásából azonban az látszik, hogy egyetlen valódi céljuk az, hogy megakadályozzák, hogy Magyarország a neki járó európai uniós forrásokhoz hozzájusson. Képviselő úr, a Momentum európai parlamenti képviselői is Magyarország ellen foglalnak állást. Változtassanak a politizálásukon és ne akadályozzák, hogy Magyarország, a magyar emberek, magyar vállalkozások hozzájussanak ahhoz a pénzhez, amit ők termeltek meg különösen ilyenkor, amikor Európában háború dúl, és a háborús időszak miatt minden fillérre szüksége van a magyar embereknek és a magyar gazdaságnak. Korrupcióról pedig, képviselő úr, legyen kedves, majd csak akkor beszéljenek, ha tisztázták az önökre települő mélyreható korrupciós ügyet, Cseh Katalin európai uniós források felhasználásával kapcsolatos ügyét. Addig erről ne beszéljenek! [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, Latorcai Csaba államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője: „A gyermeket nevelő családok támogatása nélkül nincs jövő” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Költségvetési időszakban talán érdemes olyan témákat keresnünk, amelyek körül némi közmegegyezés alakulhat ki, hiszen lehet, hogy a végén ebből költségvetési sor vagy támogatás lesz. A mai napon is elhangzott a „gyermekvédelem” kifejezés többször, én ezzel a területtel szeretnék a mai felszólalásomban foglalkozni. Költségvetési időszakról lévén szó, vizsgáltam, hogy a kormány bevételi várakozásai hogyan alakulnak, és azt látom, hogy pusztán az áfabevételekből mintegy 30 százalékkal többet remél a kormányzat, 5100 milliárdról majdnem 7000 milliárd az az összes várakozás, amit a realizált áfából remélnek. Azt látjuk, hogy ha ezen nagyon terebélyes, tehát ezermilliárdos nagyságrendű pluszösszegnek csak a 10 százalékát tudnánk fordítani közösen a gyermekek védelmére és a gyermeknevelés megkönnyítésére, akkor óriási kedvezményt tudnánk gyakorolni a családok irányába egy válsághelyzet közepén. A későbbiekben kifejtem azt, hogy ezen összeg 1, azaz egy százalékát fogom kérni-követelni arra, hogy ahol halmozódnak a családi problémák, ott is segítő kezet tudjunk nyújtani. Alapvető követelésünk a gyermeknevelési cikkek áfamentessége és nyilván egy olyan garanciarendszer, amely szavatolja, hogy ebből árcsökkenés is fakadjon. Azt látjuk, hogy ennek a kiadási tétele kevesebb mint 10 százaléka lenne annak az összegnek, amit pluszban szed be Magyarország Kormánya áfa formájában a következő esztendőben. Látjuk az önök várakozásait, látjuk, hogy mennyivel több pénzt szeretnének realizálni, ennek a 10 százalékát kérjük a gyermeket nevelő családok támogatására. De azt is látjuk, hogy ahol halmozódnak a problémák, speciális nevelési igényű a gyermek, ott még nagyobbak a bajok, és a kedvezményrendszer tulajdonképpen nem is látszik vagy nagyon sokszor alig. Családi érintettség okán én is szembesültem ezzel az ellátórendszerrel és azzal, hogy sokszor egy diagnosztikai jellegű vizsgálatra is egy-másfél év a várakozás ideje, adott esetben még a magánrendszeren belül is. Azt is látjuk, hogy bár kiváló gyakorló szakemberek foglalkoznak speciális nevelési igényű gyermekekkel, az elképesztő létszámhiány és főleg a gyógypedagógiával foglalkozó szakemberek alulfinanszírozott mivolta elképesztő problémákat teremt ebben a rendszerben. Azt látjuk, hogy nemcsak a szakszolgálatokat, nemcsak az iskolákat kellene kiemelt módon támogatni, de azt a létszámbővítést is, amely elengedhetetlen ahhoz, hogy minden magyar gyermek megkapja a neki járó törődést, mert ehhez joguk van. Sok esetben a státusz jogilag még meg is van ezeken a területeken, de mivel nem jár hozzá pluszfinanszírozás, az a helyzet áll elő, hogy ott egy speciális nevelési igényű gyermek és nem kapja meg a legérzékenyebb korban azokat a fejlesztési formákat, amelyek által produktív, tevékeny felnőtt ember válhat belőle. Az a rendszerszintű félrenézés, amely tapasztalható, feloldható lenne, csillapítható lenne a nehéz helyzet, még egyszer mondom, erre az egész területre most elegendő lenne annak az összegnek az 1 százaléka, amit önök jövőre pluszban áfabevételekből realizálni szeretnének. 10 százalék és 1 százalék, a plusz áfabevétel 10 százalékából nagymértékben lehetne kedvezményezni minden gyermeket nevelő családot, mondjuk, az áfa eltörlésével a bébiételen, a pelenkán, a gyermekruhán, 1 százalék pedig elég lenne ahhoz, hogy a speciális nevelési igényű gyermekek tulajdonképpen mindegyike a jelenlegi reális keretek között megkapja a számára szükséges segítséget. Azt is látjuk, hogy az osztálylétszámok sem teszik lehetővé a legtöbb esetben azt, hogy ezek a megfelelő hatásfokon történjenek, viszont ha az osztálylétszámot maximalizálni kell, mert például egy autista gyermek kettőnek-háromnak számít a szakemberek számításai szerint, akkor megint csak odajutunk, hogy szakemberhiány van, az érintettekkel kapcsolatban pedagógushiány van. Tehát egészen biztos, hogy a képzés rendszerét is át kell alakítani, mert tarthatatlan az, hogy egy kezdő, gyógypedagógiával foglalkozó szakember 180-200 ezer nettóért kellene hogy elhelyezkedjen és megmaradjon ezen a területen. Azt is látjuk, hogy a pótlékok rendszere némi mozgásteret biztosít, de ez ilyen 9-40 ezer forinttal tudja eltéríteni ezt az összeget, és még ezért sem fognak nagyon sokan, tömegesen megmaradni a piacon, mert látják, hogy ennek többszörösét kereshetik más munkakörökben. Összességében tehát látjuk, hogy az áfabevételi várakozásaik horrorisztikus mértékben növekednek, 30 százalékkal, nem kérünk tehát más területekről elvett összeget, csak a pluszban beszedett pénz 10 százalékát kérjük a gyermeknevelési cikkek áfájának eltörlésére, az árcsökkenés garantálására, és az érintett összeg 1, azaz egyetlen százalékát kérjük a speciális nevelési igényű gyermekekkel foglalkozó intézményrendszer megerősítésére. Úgy gondoljuk, hogy ez az 1 százalék is súlyos milliárdokat jelent. Nagyon sokat lehetne elérni, főleg egy válsághelyzet közepén ezáltal. Értetlenül állunk a kormány eddigi távolságtartása előtt, de nagyon bízom benne, hogy a költségvetési vita során mindezt meg tudjuk változtatni. Köszönöm a türelmét, elnök úr. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Az elhangzottakra a kormány nevében Vitályos Eszter államtitkár asszony fog válaszolni.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm szépen a napirend előtti felszólalását, igazán fontos témákat feszeget. Abban a szerencsés helyzetben vagyok, hogy a választókerületemben is több gyógypedagógussal tartom a kapcsolatot, és beszámoltak nekem arról a jó hírről, hogy azért sokat javult az elmúlt időszakban a helyzetük, hiszen már tíz egyetemen folyik gyógypedagógus-képzés. Míg 2013-ban 930 fő kezdett el gyógypedagógusként tanulni, addig 2021-ben már 1852 főt vettek fel gyógypedagógus-képzésre. Még egy fontos számot szeretnék ezzel kapcsolatban önnel megosztani: 5700-ról 10 ezer főre nőtt a gyógypedagógusok száma Magyarországon. Abban, azt gondolom, egyetérthetünk, hogy a magyar jövő a magyar családok kezében van, értük, a magyar családokért dolgozunk nap mint nap, 2010 óta minden évben az előző éveket meghaladó összegeket fordítunk arra, hogy Magyarországon könnyebb legyen gyermeket nevelni, családot alapítani és otthont teremteni. Megannyi családtámogatási formát és kedvezményt biztosítunk ma minden gyermeket nevelő szülő részére, hogy a családok békében és biztonságban tudjanak gyarapodni. A biztonság, azt gondolom, ma kiemelten fontos minden téren, éppen ezért is állunk ki minden magyar honfitársunkért, és mondunk stopot a benzinár növekedésére, az alapvető élelmiszerek áremelkedésére, a kamatok emelésére, és biztosítjuk a háztartás fenntartását a rezsik megfizethető szinten tartásával. [[10.00]] Az élelmiszerárakat alapvetően, azt gondolom, hogy nem az áfakulcs határozza meg, hanem elsődlegesen a kereslet, az adott ágazatban lévő verseny, a termelési költségek, az időjárás, a jelenleg fennálló geopolitikai helyzet, jelenleg, ugye, az ukrán-orosz háború. Az elmúlt években végrehajtott kormányzati, célzott áfakulcscsökkentések hangsúlyosan érintették az élelmiszeripar területét 2014 óta folyamatosan. Stop helyett viszont zöld lámpát adunk minden olyan ötletre és támogatásra, amely a magyar családok érdekét védi. Előre köszönöm, ha ebben a munkában a pártállástól függetlenül önre is számíthatunk. Nincs kétségem afelől, hogy önnek is fontosak a magyar családok, egyet azonban nem értek: ha ez valóban így van, akkor hogyan tudtak politikai értelemben összebútorozni azokkal, akik elvették a rendszeres gyermekvédelmi támogatást, elvették az egy és két gyermeket nevelő szülők családi adókedvezményét, több mint felére csökkentették a családi adókedvezmény mértékét, megrövidítették a gyes idejét, a családi pótlék felső életkori határát lecsökkentették, tizenötször emelték az energia árát, duplázódott a villany ára, és megtriplázódott a gáz ára is. Ezek azok a tettek, amelyekből a családok azt érzik mind a mai napig, ha balliberális kormányzat kerül döntési pozícióba, az nekik biztosan nem lesz jó; és ettől lesz talán egy picit hiteltelen az ön aggodalma is. Mi a magyar emberekért dolgozunk, és a családokban hiszünk, hiszen nélkülük nem lehet sikeres Magyarországot építeni. Éppen ezért a családbarát fordulat első évében visszaállítottuk a gyes időtartamát három évre, családbarát adórendszert vezettünk be, és minden eddiginél magasabb támogatást nyújtunk a családok részére a költségvetésből is, 2023-ban mintegy 3225 milliárd forint forrást biztosítunk a magyar családok támogatására. Ez közel 450 milliárd forinttal magasabb, mint a 2022-es költségvetésben szereplő támogatások összege, és a 2010-es balliberális kormányok által elköltött összeg három és félszerese. Öntől is sokszor hallhattuk e Ház falai között, hogy kevés látható eredménye van a politikánknak, de lássuk talán a tényeket. A termékenységi arányszám 2011-ről 1,23-ról 1,59-re nőtt, ami 26 éves csúcsnak számít. Ez 29 százalékos növekedés, ami a legnagyobb mértékű bővülés az egész Európai Unióban. Magyarországon a házasságkötések száma 2010 és ’21 között a kétszeresére emelkedett. Az első házasságkötés és az első gyermekvállalás átlagos életkorának 2010 előtt jellemző folyamatos kitolódása 2010 után lelassult, a nők mindössze 16 hónappal házasodnak és 8 hónappal szülnek később, mint tíz évvel ezelőtt. Egyre több gyermek születik házasságban. Nekem ezek a tények azt jelentik és azt mutatják, hogy egyre inkább egyre többen bíznak a magyar kormányban, egyre többen mernek családot vállalni. Ha minden úgy maradt volna, ahogy azt az önök koalíciós társai gondolták volna [[Z. Kárpát Dániel: Nem volt az koalíció soha. A választás lehetetlenné tette.]] ma tíz év alatt 123 ezerrel kevesebb gyermek született volna. Amíg polgári kormánya lesz Magyarországnak, a családtámogatásokat csak bővíteni fogjuk, mert a magyar jövőt a magyar családok írják. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, Vitályos Eszter államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Varga Zoltán, a DK képviselője: „Aktuális ügyek” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Látszólag Debrecenről fogok beszélni, valójában a kiszolgáltatott magyar emberek és önkormányzatok sorsáról. Palkovics miniszter úr szerint öt éven belül Hajdú-Bihar megye lesz Magyarország legiparosodottabb régiója, és Debrecenben hatalmas iparosodási, iparosítási program zajlik éppen. A kérdés persze az, hogy jóe ez Debrecennek, a debrecenieknek. Jó, válaszolnák, ha megkérdeznék ezt, csak nem így, ahogy önök gondolják. Mert jó az elektromos autókat gyártó BMW-beruházás, ami nagyjából ezer embernek fog munkát adni, az már kevésbé jó, hogy a gyárat a várostól északnyugatra lévő 400 hektáros, 45 45! aranykoronás termőföldre építik. Ennél jobb termőföld Magyarországon nemigen található, de Európában is párját ritkítja. Persze hogy a környékbeliek könnyes szemmel nézték, amint a méter magas termőréteget ledózerolják, és a helyét betonnal öntik ki. És ha ez nem lenne elég, újabban Debrecen déli részén szintén a legjobb földeket betonozzák ismét. A debreceni közgyűlés nyilván kormányzati nyomásra megszavazta, hogy az idetelepülő multik érdekében a beépíthetőséget 50-ről 60 százalékra növeljék, a minimális zöldfelületet viszont 30-ról 20-ra csökkentsék, holott még a kormányrendelet is minimum 25 százalékos zöldterületet ír elő. Ehhez az állami főépítész is hozzájárult, környezeti vizsgálatot nem tartott szükségesnek; szerinte a módosítás természetvédelmi érdekeket nem sért. Független klímaszakértők szerint azonban a város mikroklímája emiatt rövidesen felborulhat, és veszélyes hőszigetek alakulhatnak ki nyaranta. A történetnek ezzel még közel sincs vége, hiszen a kormány most környezetszennyező akkumulátorgyárakat édesget éppen Debrecenbe: dél-koreai cég, amely katódokat gyárt majd lítiumakkumulátorokhoz, kínai cég, amely akkumulátorleválasztó filmeket, de már szándéknyilatkozatot tett 45 hektár megvásárlására egy újabb kínai, Európa, sőt a világ egyik leghatalmasabb akkumulátorgyártó cége is. És természetesen ismét a termőföldek és a zöldterületek lebetonozását tervezik nagymértékben. Szemmel látható, tisztelt Ház, hogy az Orbán-kormánynak, önöknek semmi nem drága, újabban az országot és benne Debrecent akarják a mérhetetlenül szennyező, veszélyes akkumulátorgyártás fellegvárává tenni, ami ráadásul megint nem a magas hozzáadott munka, hanem az összeszerelés irányába fogja tolni a magyar gazdaságot. Ismerjük pedig elrettentő példaként most már például a gödi Samsung-gyár ügyét is a mind súlyosabb fizetési, környezetvédelmi és környezetszennyezési gondokkal. Tisztelt Ház! A kérdés, hogy vajon miért lehet partnere Debrecen vezetése a kormánynak az iparosítási koncepció ilyen, a várost számos gazdasági, pénzügyi és környezeti kockázatnak kitévő lebonyolításában. Elárulom önöknek: azért, mert Magyarországon ma kétféle önkormányzat létezik. Az egyiket, a nagy többséget a kormány nemcsak hogy magára hagyta, nemcsak pusztán a forrásokat nem biztosítja számukra, hanem a legkülönbözőbb címeken kirabolja, kifosztja. És persze vannak a Fidesz vezette önkormányzatok, ilyen Debrecen is, ahol viszont elvárás a közvetlen kormányzati kézi vezérlés elfogadása. Ezért is kellett nagy valószínűség szerint Debrecennek átvenni például a mélyen veszteséges Nagyerdei Stadiont, ahogy az üzemeltetés már kényelmetlenné vált a kormány számára, vagy hogy a debreceni közgyűlés persze ismét kormányzati nyomásra ingyen átadta a kormánynak azt a repülőteret, amit még néhány éve vásárolt vissza Debrecen városa Kósa Lajos liblingjétől. Azon pedig már meg sem lepődtünk, hogy a kormányzati einstand, a repülőtér elvétele a közgyűlési döntés előtt már megjelent a Közlönyben, és ott már állami vállalatként szerepeltették az ezt üzemeltető céget. Szörnyű kimondani is, tisztelt hölgyeim és uraim, de ma Debrecen és az itt élők élete helyett a kormánynak csupán a számára kedves multik a fontosak. Azaz Debrecent és a többi, elvileg kivételezett helyzetben lévő várost már rég nem a választott polgármester és a közgyűlés irányítja, hanem közvetlenül Orbán emberei és strómanjai. Tisztelt Ház! Nagyjából ez lett az elmúlt 12 évben a magyar önkormányzatiságból. Gratulálok önöknek hozzá! [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm, Varga képviselő úr. A kormány nevében az elhangzottakra Koncz Zsófia államtitkár asszony fog válaszolni.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Először is hadd kezdjem azzal, hogy ez a kormány a kezdetek óta a segélyalapú társadalom helyett a munkaalapú társadalomban hitt. És azt gondolom, az, hogy mi kitűztük célul, hogy egymillió munkahelyet hozunk létre a kezdetekben, igaz, hogy nagyon szkeptikusan fogadták, de ezt sikerült megvalósítani, és ez az egész nemzetnek egy közös sikere kellene hogy legyen. Arról nem is beszélve, hogy egy ilyen nehéz járványhelyzet után ma többen dolgoznak Magyarországon, mint a rendszerváltás óta bármikor, és többen dolgoznak, mint a járványhelyzet előtt, az egy hatalmas eredmény. A gazdaságvédelmi akció intézkedéseivel több mint 1 millió 660 ezer munkavállalót támogattunk, a hazai munkanélküliség pedig az egyik legalacsonyabb az Európai Unióban. [[10.10]] Hát, ugye, honnan indulunk? Tehát 2010-ben, amikor átvettük a kormányzást, közel 12 százalék volt a munkanélküliség, ma pedig ez 3,6 százalék. Azt gondolom, ez elképesztő eredmény, hiszen az uniós átlag 6,2 százalék, az euróövezet átlaga pedig 6,8 százalék volt. A február-áprilisi időszakban a foglalkoztatottak száma 4,7 millió és ez pedig az azonos időszakhoz képest 109 ezer fővel több. Mi elsősorban az adócsökkentésekben, a családtámogatásban hiszünk, ennek az eredményeit lehet látni, és 2010 óta 70 százalékkal növekedett a nettó átlagkereset reálértéke. Nem szabad elfeledkezni a minimálbérről sem. Azt gondolom, hogy a minimálbér kérdése mindig is a Fideszhez tartozott, hiszen már az első Orbán-kormány alatt is egy nagyon fontos dolog volt a minimálbér megemelése, és gyakorlatilag 2010-ben 73 500 forint volt a minimálbér, 50 ezer forintról nyolc év alatt mindössze 23 500 forinttal tudták önök növelni 2010 előtt a minimálbért, most pedig 200 ezer forint. Azt gondolom, hogy ezek olyan eredmények, amelyekről mindenképp beszélni kell, mert számunkra a magyar gazdaság, a magyar családok és a magyar munkahelyek védelme mindig kiemelten fontos volt. Ha pedig az önkormányzatokról beszélünk, mert ön az önkormányzatokat is megemlítette, azért azt is el kell hogy mondjuk, hogy 2010-ben úgy vettük át a kormányzást, hogy gyakorlatilag elképesztő mértékű adóssággal rendelkeztek az önkormányzatok, és azt gondolom, hogy az, hogy 2010-14 között csaknem 1400 milliárd forint adósságot vállalt át a kormány, azt mutatja, hogy ez a kormány mindig kiállt az önkormányzatok mellett, és egy nagyon-nagyon fontos dolog volt a konszolidáció is számára. Az ipar kérdése felmerült a kérdésében: a kormány gazdaságpolitikája a fiskális fegyelmen alapul, a költségvetési hiány a terveknek megfelelően alakul, a fegyelmezett költségvetési politikánknak köszönhetően 2010 óta a bruttó államadósság mértéke jelentősen alatta maradt az eurózóna és az EU 27-országok átlagának, és ezen a Covid-válság sem változtatott. Magyarországon 2010 óta folyamatosan csökken a vállalkozások adóterhe, mi ezen voltunk a járványhelyzet alatt is, és sokszor vagy többször ért bennünket az a vád, hogy összeszerelő ország vagyunk, ami valószínűleg abból táplálkozhat, hogy a beruházási indexünk 28 százaléka… Továbbra is nagyon attraktív beruházási színtér Magyarország, ezt Palkovics miniszter úr is megerősítette a miniszteri meghallgatásán, ugyanakkor azt is elmondta, hogy az „összeszerelő ország” címkét szeretnénk végérvényesen megváltoztatni azzal, hogy Magyarország nemcsak gyártani tud, nemcsak high-tech iparral, hanem ennél magasabb hozzáadott értékű tevékenységével és kutatás-fejlesztéssel, innovációval is rendelkezik. Célunk a magyar ipar hatékonyságának javítása, mert a hozzáadott érték emelése nélkül nincs versenyképesség, Magyarország nem pusztán összeszerelő üzem, a belföldi termelésben a high-tech termékek aránya éppúgy 70 százalék, mint Németországban vagy Dániában. Dinamikusan fejlődik az innovációs háttér is, a kutatásokra és fejlesztésekre költött összeg 300 milliárd forintról 800 milliárd forintra nőtt 2010 óta, a költségvetési aránya csupán a GDP gyors emelkedése miatt marad el kevéssel az akkor kitűzött célértékektől. Számunkra rendkívül fontos a magyar ipar, és szeretnénk ezen keresztül is tovább fejleszteni a magyar gazdaságot. Arra kérem képviselő urat, hogy ebben mindenféleképpen támogasson minket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Szászfalvi László, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője: „Az egyházak és a kormányzat együttműködésének jelentőségéről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Államtitkár Úr! A keresztény egyházak jelenléte és tevékenysége két évezred óta rendkívüli mértékben hozzájárult Európa, majd ezt követően Magyarország, a magyar nemzet megmaradásához, erősödéséhez, fejlődéséhez. Nem véletlenül fogalmaz az Alaptörvényünk a következőképpen, idézem: „Elismerjük a kereszténység nemzetmegtartó szerepét.” Keresztény egyházaink az elmúlt ezer esztendőben mind a hitéleti, közösségépítési, mind pedig az oktatási, egészségügyi, kulturális, szociális és karitatív tevékenységükkel jelentősen hozzájárultak nemzetünk fennmaradásához, működéséhez, sőt a magyar történelemben gyakori újrakezdésekhez. Éppen ezért mondhatjuk nyugodt szívvel, hogy egyházaink páratlan, pótolhatatlan értékeket képviselnek hazánk történelmében. A KDNP keresztény világnézeti pártként éppen ezért alapítása óta töretlenül támogatja működésüket. Azonban voltak olyan időszakok, amikor az egyházakat ideológiai célból üldözték, és megpróbálták ellehetetleníteni. A kommunizmusban a magyar állam egy tollvonással megfosztotta az egyházakat minden vagyonuktól, kiépített intézményrendszerüktől, annak fenntartásául szolgáló földektől, erdőktől, ingatlanoktól. A rendszerváltoztatás során megkezdett kárpótlás pedig csak részlegesen és egy 25 éves folyamaton keresztül adta vissza egyes vagyonelemeiket. Sajnos 2002-2010 között az akkori baloldali kormányok folytatták ezt a baloldali kommunista örökséget, hiszen leépítették az egyházak támogatását, nem voltak hajlandók kifizetni az egyházi iskoláknak jogosan járó támogatásokat, és nem tartották be a vatikáni megállapodást sem. Sőt, folytatnák ezt ma is, ha lenne rá felhatalmazásuk. Tisztelt Ház! 2010 óta a magyar egyházpolitikában paradigmaváltás történt. Új Alaptörvényünk egyértelműen fogalmaz, alkotmányjogilag az állam és az egyházak világosan különválasztva működnek, de együttműködnek, együttműködhetnek egymással a magyar emberek, a családok és a nemzet érdekében. Ez az együttműködés az elmúlt években nem pusztán létrejött, hanem ki is teljesedett. 2010 óta az egyházak támogatása a hatszorosára emelkedett. Számtalan program valósult meg, az egyházi intézményrendszer pedig megerősödött és népszerűvé vált. Az elmúlt 12 évben Magyarországon és a Kárpát-medence magyarlakta területein több mint 3 ezer templom újult meg, és közel 200 új templom épült magyar kormányzati támogatással. A kormány 2021-ben meghirdette a majd 26 milliárd forint keretösszegű magyar templomfelújítási programot, amelynek keretében 1800 templom fog megújulni. Tisztelt Országgyűlés! Mindezekből jól látható, hogy a magyar kormány nem pusztán együtt akar élni az egyházakkal, hanem szövetséget és együttműködést keres velük, támogatja az oktatási, kulturális és szociális tevékenységüket, támogatja azt az értékrendszert, amelyet ezen területeken képviselnek. Ennek az együttműködésnek köszönhetően az egyház oktatási, karitatív és szociális szerepvállalása az elmúlt időszakban jelentősen megnövekedett, ami a magyar humán szféra hosszú távú fejlődését szolgálja. Láthatjuk a közelmúlt eseményeiből, a migrációs válságból, a pandémia időszakából, most az orosz-ukrán háború okozta humanitárius krízisben milyen hatalmas szerepet játszanak az egyházak, az egyházi karitatív és szociális szervezetek. A Karitatív Tanácsban végzett tevékenységük is mutatja, hogy az egyházakra és azok szervezeteire a legnehezebb időszakokban is számítanunk lehet. A köznevelés területén 2010 óta megduplázódott az egyházi óvodákban, általános és középiskolákban tanulók száma, ma már 220 ezer diák jár egyházi fenntartású intézményekbe. Ez jól mutatja az oktatásügyben való szerepvállalás erősödését, amelyben mindig is kiemelkedőek voltak a magyarországi egyházak. Hadd említsem meg a választókerületem példáját: a csurgói református gimnázium éppen a napokban ünnepelte 230 éves évfordulóját, az elmúlt több mint 200 esztendőben jelentős szerepet töltött be annak a térségnek a kulturális, oktatási és szociális életében. A KDNP elkötelezett az egyházakkal való együttműködésben, az [[Az elnök a csengő kocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] egyházak és intézményeik költségvetési stabilitásának fenntartásában, és támogatja a kormány egyházi közösségek iránti elköteleződését. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[10.20]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A kormány nevében Soltész Miklós államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Érdekes volt egyébként a beszéde alatt, míg idézte részben a Gyurcsány-kormányt tehát a 2010 előtti időszakot, részben amikor arra tett figyelmeztetést, illetve felhívást, hogy milyen mértékben változott most a támogatási rendszer az elmúlt tíz év során , a DK soraiban a grimaszokat látni nem véletlen. Nem véletlen, hiszen ők voltak azok [[Zaj az ellenzéki padsorokban. Közbeszólás a kormánypárti padsorokból: Megszoktuk.]] , akik akár az őszödi beszédet, tudja, igazságbeszédnek hazudták, az egyházak költségvetését megkurtították, közfeladat-ellátáshoz járó jogos jogos! támogatásokat visszavették, nem építettek vagy csak minimálisan iskolákat, templomokat nagyon minimálisan hoztak rendbe, miközben persze azért a bevételre szükségük lett volna, mondjuk, a turizmusból. És folytathatnám tovább a sort: a karitatív tevékenység teljesen egyenlő volt a nullával, aminek következtében például a 2010-es első árvíz során a karitatív szervezetek semmit nem tudtak segíteni. Na, ez volt az, ami jellemezte őket. Egy dolgot még érdemes elmondani, az a jogi környezet: virultak a bizniszegyházak, akik vitték el a pénzt az egyébként teljesen jogszerűen működő egyházaktól. És az a helyzet, hogy ez a politika, ez a grimasz, amit most is lehetett rajtuk látni, folytatódott egyébként az elmúlt tíz év során is, hiszen idézetek tucatjait lehet mondani, sorolni, főleg Gyurcsány Ferenctől, Arató Gergelytől, Vadai Ágnestől, de akár Karácsony Gergelyig bezárólag, hogy milyen módon támadják és szidják az egyházakat, és nemcsak az egyházakat, hanem a hívő embereket is, és ezáltal nemcsak őket, hanem azokat az embereket is, akik egyházi iskolákba járatják gyermekeiket, szociális intézményekben vannak bent ápoltként, gondozottként vagy pedig gondozóként is. És ez az az időszak, amit jó lenne elkerülni, hiszen ők a vatikáni szerződés felmondását szeretnék, ők az egyházak finanszírozását teljes mértékben vissza akarnák vonni, és ők azok, akik fenyegetőznek további ellátások visszaszorításával. Nyilván nekünk nem ez a társadalompolitikánk és egyházpolitikánk, és azt gondolom, hogy az, amit tettünk az elmúlt 10-12 évben, igenis az egész országot, az egész nemzetet szolgálta. Rendbe tettük az egyházi törvényt, nincs ilyen Európában, hogy 32 bevett egyház van, 230 vallási egyesület, és 10 nyilvántartásba vett egyház van. Nem tudnak nekünk olyan országot mondani Európában, ahol ilyen lehetősége van az egyházaknak. De ugyanúgy mindenképp fontos azt mondani, hogy milyen bizalom van az egyházak iránt a társadalmon belül. Hogyha csak az 1 százalékos felajánlásokat nézzük: 2010-ben 870 ezer ember ajánlotta föl, 2021-ben meghaladta az 1 millió 425 ezer embert, aki az 1 százalékát fölajánlotta. Tisztelt DK-s képviselő urak, őket bántják akkor, amikor önök grimaszokat vágnak, illetve őket bántják, amikor fenyegetőznek: 1 millió 425 ezer embert, plusz a családtagjaikat és hozzátartozóikat. A bizalom egyébként megnyilvánul abban is, hogy akár a köznevelésben, amit ön is említett, igazából hatalmas nagy a szám, hiszen most már 16 százalék a tanulók aránya, akik részt vesznek [[sic!]] , szemben a 2010-es 6,4 százalékkal; nagyon nagy a növekedés. Ugyanígy a gondoskodás területén közel 50 százalékos az egyházi jelenlét, legyen az idősellátás, szociális ellátás vagy bármilyen más terület is. És a felelősségvállalásunk, azt gondolom, nagyon pontosan megjelent egyébként a baloldal által elfeledni akart határon túli magyarok irányában is, hiszen ha az ottani egyházainkat nem támogatnánk, nem segítenénk, akkor a megmaradásuk sokkal kisebb eséllyel lenne lehetséges. És azt gondolom, hogy az elmúlt 12 évben ebben is hatalmas nagyot léptünk előre mind az oktatás-nevelés, mind a közösségteremtés kapcsán. És itt még egy területre szeretném fölhívni a figyelmet, ez a karitatív szervezetek. A Vöröskereszt mellett öt egyházi szervezet, a Katolikus Karitász, a Református Szeretetszolgálat, a Máltai Szeretetszolgálat, az Ökumenikus Segélyszervezet és a Baptista Szeretetszolgálat azok, akik az elmúlt évek során nagyon sokat segítettek természeti katasztrófák esetén, adott esetben nemcsak Magyarország területén, hanem máshol is a rászorultaknak és elesetteknek, és most, az orosz-ukrán válság és háború alatt pedig ezreknek, tízezreknek segítettek az elmúlt hónapok során. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Ha ők nem lettek volna, biztos, hogy sokkal kevesebbet tudtunk volna nekik segíteni.
Köszönöm.
Folytatni fogjuk ezt az egyházpolitikát. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Dunai Mónika képviselő asszony, a Fidesz képviselője: „Aktuális ügyeink” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Hölgyek, Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy körülnézünk, mindenki láthatja, hogy az elmúlt néhány évben alaposan, gyökeresen megváltozott a világ. Hatalmas veszteségeket okozott a koronavírus-járvány, kitört az ukrajnai háború. Ennek az elhúzódó háborúnak és a ráadott brüsszeli válasznak, a kamikaze módon bevezetett energiaszankcióknak egyenes következménye az, hogy gazdasági világválság bontakozik ki a szemünk előtt. Új folyamatok vannak kialakulóban a világgazdaságban és a világpolitikában. Magyarország válasza az új helyzetre az önvédelem. Továbbra is a nemzeti érdek a legfontosabb számunkra. A nemzeti érdek pedig nem más, mint a biztonságunk védelme, legyen szó fizikai, gazdasági vagy energiaellátási biztonságunkról vagy a családok és az otthonok védelméről. Háborús infláció van, háborús gazdasági válság fenyeget, tisztelt képviselőtársaim. Békére van szükség. Mert ha véget ér a háború, majd akkor nem lesz infláció. Egészen addig, amíg az EU a háborús helyzetet finanszírozza, az infláció mindvégig növekedni fog. A háború gazdasági hatásaként hatalmas infláció van Európában és a világon. Drasztikusan emelkedtek az energiaárak, a termékek ára is nőtt, részben a brüsszeli szankciók eredményeként. Jelenleg a magyar kormány az egyetlen egész Európában, amely nem szankcióról és háborúról beszél, hanem arról, hogy békére van szükség. A kormány és a Fidesz-KDNP legfontosabb célja, hogy Magyarország maradjon ki a háborúból, és ne a magyar emberek fizessék meg a háború árát. Most a legfontosabb feladat Magyarország békéjének és biztonságának megőrzése, valamint az ország energiaellátásának biztosítása és a rezsicsökkentés védelme. Az elhúzódó háborús helyzetben is megvédjük az ország biztonságát. Megvédjük a rezsicsökkentést, megvédjük a munkahelyeket, a nyugdíjakat, a családokat. Látjuk, hogy a baloldalnak is határozott véleménye van a rezsiárakkal és az energiapolitikával kapcsolatban: a mienkével éppen ellentétes. A baloldalon úgy képzelik el a rezsicsökkentést, hogy kevesebb vizet kell használni, kevesebbet kell fürödni, hogy így spóroljanak a magyarok a rezsin. A rezsicsökkentést a baloldali kormány bizony eltörölné. Nem új keletű mondatok ezek, tisztelt képviselőtársaim. Emlékezhetünk még a baloldal korábbi ötleteire, mondataira a rezsicsökkentéssel kapcsolatban, amelyek így hangoztak: „Micsoda ostobaság volt annak idején így rezsit csökkenteni. Lehet rezsit csökkenteni, hogyne lehetne: kevesebb vizet kell használni, kevesebb áramot kell használni, kevesebb gázt kell használni.” Tisztelt Képviselőtársaim! Ugyanezt az álláspontot képviseli a magyar baloldal az üzemanyagárakkal kapcsolatban is, amikor azt javasolják megoldásként, hogy az emberek cseréljék kisebb autóra a jelenlegit. A baloldal vezetése most is azon dolgozik, hogyan lehet megadóztatni a magyar embereket, a magyar családokat. Olvashattuk, hogy újabb sarcok kivetésén dolgozhat a főváros baloldali vezetése is, és ismét az autósok kerültek Karácsony Gergelyék célkeresztjébe. Egymást követték a napokban azok a nyilatkozatok, amelyekben a közlekedést korlátozó intézkedésekről beszélnek Karácsony Gergely főpolgármester helyettesei. Néhány napja a Momentum színeiben főpolgármester-helyettes, Kerpel-Fronius Gábor az ATV műsorában a dugódíj bevezetését vetette fel. Mi és a kormány továbbra sem támogatjuk a dugódíjat. Hiszen nem kell anyagilag ellehetetleníteni azokat, akik autóval járnak, ha már a főváros úgyis minden eszközzel, minden úton és minden módon ellehetetleníteni igyekszik őket. [[10.30]] A polgári kormány, a baloldal felháborító kijelentéseivel és megoldási javaslataival ellentétben, szavak helyett tettekkel, adóemelés és adókivetés helyett árstoppal védi meg a magyar embereket, a magyar családokat. Ilyen intézkedések például a rezsicsökkentés, a lakossági kamatstop, az üzemanyagár- és az élelmiszerárstop. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Mi elkötelezettek vagyunk, hogy továbbra is megvédjük a magyar gazdaságot, az eddig elért eredményeket, a magyar családokat. Arra kérjük a baloldalt, hogy ők is tegyék ezt…
Köszönöm szépen…
…és ne brüsszeli elvtársaikat másolják folyamatosan, hiszen önök [[Az elnök csenget.]] tisztelt képviselőtársaim, valószínűleg bort isznak és vizet prédikálnak, nem hiszem, hogy önök mosás helyett áttértek a ruha szellőztetésére. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
A kormány nevében Koncz Zsófia államtitkár asszonynak adom meg a szót.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! A kormány számára a legfontosabb Magyarország békéjének, biztonságának megőrzése, a családok védelme, az energiaellátás fenntartása és a rezsicsökkentés megőrzése. A kormány már 2013 óta következetesen kiáll a rezsicsökkentés mellett, és ennek köszönhetően az Európai Unión belül ma Magyarországon a legalacsonyabbak az energiaárak. Ez óriási eredmény; a legutóbbi uniós csúcson is sikerült megvédeni a rezsicsökkentést. Mi úgy gondoljuk és abban hiszünk, hogy az emberek ne fizessék meg a háború árát, és éppen ezért volt hatalmas eredmény az, hogy sikerült megállítani az Európai Bizottságnak azt a javaslatát, amely betiltotta volna az Oroszországból származó olaj használatát Magyarországon. A kormány rezsivédelmi intézkedései továbbra sem engedik azt, hogy az elszabadult európai áram- és gázárak megjelenjenek a hazai lakossági tarifákban. A távhő, a gáz és az áram ára átlagosan 23 százalékkal csökkent. 2013 óta a rezsicsökkentés eredményeként 2021 augusztusában körülbelül 2600 milliárd forint maradt az embereknél, a magyar családoknál. A háború és a brüsszeli szankciók az egekbe emelték az energiaárakat, ez pedig szinte valamennyi termékre kihatással van. A kormánynak ebben a rendkívüli helyzetben rendkívüli döntéseket kellett hoznia, és az árak emelkedése ellen bevezette a négy stop politikáját, ez a rezsistop, az üzemanyagárstop, a kamatstop és az élelmiszerárstop. Nagyon jó hír, hogy a múlt héten az is bejelentésre került, hogy a benzinárstop és az élelmiszerárstop október 1-jéig, a hitelmoratórium és a kamatstop pedig december 31-éig meghosszabbításra kerül. Ezen intézkedések nélkül a magyar infláció valószínűleg 5-6 százalékkal lenne magasabb, így pedig a visegrádi négyek közül Magyarországon ma a legalacsonyabb. Amennyiben megszűnnének a hatóságilag rögzített rezsiárak, akkor az áram ára több mint a 3-szorosára, a földgáz ára az 5,5-szeresére emelkedne, így összesen 4,5-szeres rezsiemelkedéshez vezetne egy átlagos magyar családnál. Egy ilyen helyzetben a piaci logikával szemben a családok védelmét kell előnyben részesíteni. A kormány célja tehát nem változott, továbbra is megvédi a magyar családokat és megőrzi Magyarország stabilitását. Az elhúzódó háború és az energiaválság újabb világgazdasági válság veszélyével fenyeget, a kormány ezért olyan költségvetést állított össze, amelynek köszönhetően megvédjük a rezsicsökkentést, a magyar emberek biztonságát, és a biztonságos növekedési pályát megtartjuk. Éppen ezért Rezsivédelmi Alapot és Honvédelmi Alapot hoztunk létre. A Rezsivédelmi Alap célja a drasztikus és kiszámíthatatlan világpiaci energiaár-emelkedés hatásainak mérséklése, a rezsicsökkentés eredményeinek megőrzése, ezáltal a családok anyagi biztonságának és energiaellátásának biztosítása. Arról sem szabad megfeledkeznünk, hogy Magyarországon van a legolcsóbb üzemanyag ma Európán belül, és a benzinárstopnak köszönhetően, mivel folyamatosan emelkednek az árak, egy 50 literes tankolással számolva már 16 ezer forintot is meg tudunk takarítani. Azt gondolom, ez óriási eredmény, amely egyértelműen a magyar lakosságot és a magyar családokat védi. Európán belül már van olyan hely, ahol a 800-900 forintot is eléri az üzemanyag ára, sőt Norvégián belül 1000 forint felett is van. A mikrocégek a korábbi időszakban is a középpontban voltak, és ez a jövőben is hasonló marad. Éppen ezért mintegy százezer kisvállalkozó számára továbbra is biztosítjuk a rezsicsökkentés eredményeit, tehát ez azt jelenti, hogy ugyanazon a kedvezményes áron fogják kapni az energiát, legyen szó akár villamos energiáról, akár gázról. Ennek az intézkedésnek mindenképpen pozitív hatása lesz a kis cégek működésére. A támogatással a kormány célja az, hogy a kisebb vállalkozások talpon maradhassanak, és ne kerüljön veszélybe tulajdonosaik és családjaik megélhetése. A munkahelyek védelme természetesen a járványhelyzet alatt is kiemelkedő prioritást foglalt el a magyar kormány számára. Magyarország energiaellátásának biztonságát nem vagyunk hajlandóak feladni, és a kormány kiemelt célja a lakosság energiaellátásának biztosítása és a lakossági rezsicsökkentés fenntartása. Ezúton is köszönjük szépen képviselő asszony támogatását [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] és köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Koncz Zsófia államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Soron következik a globális minimumadó bevezetésére vonatkozó európai uniós irányelv elfogadásának elutasításáról szóló előterjesztés kivételes eljárásban történő összevont vitája. A Gazdasági bizottság által benyújtott előterjesztés H/279. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! Először az előterjesztő felszólalására kerül sor. Mielőtt megadnám a szót, felhívom figyelmét, hogy a nyitóbeszédre, a vitában történő további felszólalásra és az esetleges zárszó ismertetésére mindösszesen 25 perces időkeret áll rendelkezésére. Megadom a szót Bánki Erik úrnak, a Gazdasági bizottság elnökének.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő határozati javaslat a globális minimumadó bevezetésének ellenzéséről szól, amely kellően megalapozott, és azt gondolom, hogy ebben a formájában Magyarország, a magyar gazdaság versenyképességének erősítését szolgálja. Mint ahogy azt önök is ismerik, az OECD-tagországok elkezdték egy olyan javaslat kidolgozását, amely elsősorban a nagy technológiai óriásvállalatok adóelkerülését igyekezett megakadályozni. Ezek a nagy cégek ugyanis megtettek mindent annak érde-kében, hogy olyan szövevényes és kusza rendszereket építsenek ki, amelyeknek köszönhetően szinte felderíthetetlen, hogy mely országokban milyen adózásra kellene fordítaniuk forrásokat, és mindent megtettek annak érdekében, hogy ez az adóelkerülés megtörténhessen. Eme tervezet szerint ezeknek a nagyvállalatoknak 15 százalékos egységes társasági nyereségadót kellene fizetniük, amellyel valamennyi ország egyetértett. Azonban az Európai Parlament egy olyan, úgynevezett második pillér kidolgozásába kezdett ezzel párhuzamosan, amely nemcsak az óriás technológiai vállalatokra, hanem valamennyi vállalatra kiterjesztené ezt az általános, globális 15 százalékos minimumadót. Az európai irányelv kidolgozásával ugyan haladnak, annak előkészítésében a magyar kormány is aktívan részt vesz, azonban számos kérdés még a mai napig kidolgozatlan. Olyan megoldásokra nem találtak egyelőre választ, amelyek a magyar költségvetést is igen érzékenyen érintenék. Ilyen például az, hogy ne csak az anyaországban lehessen beszedni az adókülönbözetet, hanem azokban az országokban is, ahol leányvállalatai működnek annak a vállalatóriásnak. Úgy gondoljuk ezért, hogy amíg az irányelv kidolgozásával nem tudunk tovább haladni, annak a részletkérdéseit nem tudjuk kidolgozni, és különösen amíg az első pillér nem kerül kidolgozásra, amely a technológiai óriásvállalatok adózására vonatkozó javaslatot tartalmazza, addig teljesen felesleges az európai irányelv elfogadása, hiszen ezzel azt érnénk el, hogy nemhogy versenyelőnybe kerülhetnénk, vagy nemhogy költségvetési többlete keletkezne az európai uniós tagországoknak, hanem még versenyhátrányba is kerülünk az amerikai nagyvállalatokkal, illetve a kínai nagyvállalatokkal szemben. [[10.40]] Hogy konkrétan hogyan érintené ez a javaslat Magyarországot, a 15 százalékos globális minimumadó gyakorlatilag megduplázná a vállalkozások átlagos adóterheit, hiszen ez ma 7,5 százalék. Erre lehet azt mondani, ahogy önök is mondták, hogy egy adóparadicsom Magyarország, hiszen valóban, Európában a legalacsonyabb, 9 százalékos társaságiadó-kulcs Magyarországon van, de mi éppen azért csökkentettük le a társasági adó szintjét, hogy egyrészt arra ösztönözzük a vállalkozásokat, hogy ne vigyék ki Magyarországról az itt megtermelt nyereségüket, és ne máshol adózzák le, másrészt azokat a vállalatokat, amelyeknek több országban van telephelyük, azokat pedig arra ösztönözzük, hogy Magyarországon adózzanak, hiszen itt van egy olyan kedvező adókörnyezet, amely arra inspirálhatja őket, hogy a társasági adót itt fizessék, és a nyereséget Magyarországon fektessék be további vállalkozásokba. Azért sem gondolom, hogy alacsony lenne ez a 7,5 százalékos átlagos adóterhelés, hiszen az Egyesült Államokban pontosan ugyanennyi, 7,5 százalék az átlagos adóterhelése az amerikai vállalatoknak. Tehát ha már globális adózásról beszélünk, ha már globális piacról és piaci versenyről beszélünk, akkor azt gondolom, hogy ezt sem szabad szem elől tévesztenünk. Az orosz-ukrán háború teljesen átformálta a világgazdaságot, egy olyan extrém háborús inflációt indított el, amely végigsöpört már az egész világon, és amely arra ösztönzi valamennyi ország politikai vezetését, hogy elsősorban olyan javaslatokat, olyan ötleteket fogalmazzanak meg, amelyek nem tovább terhelik a rendszert, hanem segítik a gazdaság élénkítését, segítik a gazdasági növekedés fenntartását, vagy a visszaesés minimalizálásában lehetnek segítségére az ott működő vállalatoknak. Nézzük a részleteket, tisztelt hölgyeim és uraim! Az OECD 2021 októberében két pillérre épülő politikai megállapodást kötött a gazdaság digitalizációjához kapcsolódó adózási kihívások kezeléséről. Ez az a rendszer, amiről beszéltem. Ebben a megállapodásban 137 állam vesz részt. Az európai uniós tagországok közül egyedül Ciprus nem része ennek a megállapodásnak. A tárgyalások során a fókusz fokozatosan, ahogy említettem önöknek, áthelyeződött a digitális óriáscégek megadóztatásáról a szektorfüggetlen globális minimumadó bevezetésére. Hogy miért is történhetett ez meg, tisztelt képviselőtársaim? Hát pontosan azért történt meg, mert az Egyesült Államok rájött arra, hogy őneki ez egyáltalán nem érdeke. Nézzük meg, hogy az Egyesült Államok politikusai hogy gondolkoznak erről a kérdésről! Ez már csak azért is fontos, mert ebből látjuk azt, hogy mikor várhatjuk az úgynevezett első pillér elfogadását, amit egyértelműen szabotál az Egyesült Államok, és mikor lehet értelme annak, hogy a második pillért, az európai uniós irányelvet elfogadjuk úgy, hogy ezzel nem kerülünk versenyhátrányba. Rick Scott republikánus szövetségi szenátor a következőket mondta: „Ez a kétpilléres megoldás jelentős veszélyt jelent a mai és a jövőbeni amerikai versenyképességre.” Ugyanarról beszél, amiről mi. „Nem áll érdekében az amerikai adófizetőknek, a munkahelyteremtőknek és az amerikai családoknak. Amíg vannak olyan globális adózáshoz kapcsolható ügyek, amelyeket a szükséges és indokolt nemzetközi együttműködés keretében kell kezelni, amelyekben egyébként szintén fontos dolog, hogy minden ország megtarthassa a szuverenitását a saját adótörvényei és adózási jogszabályai felett, addig nincs értelme ennek a bevezetésének.” De megnézhetjük, hogy mit gondolt ugyanerről Mike Crapo szövetségi szenátor a felsőház pénzügyi bizottságának tagja. Azt mondja: „Az egyik legveszélyesebb aktuális ügy a globális minimumadó, ami véget vetne az adóversenynek. Tehát ahelyett, hogy alacsonyabb adókkal és a bürokrácia olcsóbbá tételével versenyeznénk, az alacsonyabb munkabérekkel fogunk versenyezni?” Abszolút helyes megközelítés, tisztelt képviselőtársaim. „Amerika nem ilyen területen szeretne versenyezni” mondja a szenátor. Hozzáteszi utána: „Bízom abban, hogy ez a tervezet az Amerikai Egyesült Államok részéről soha nem lesz elfogadva, mert ez egy óriási hiba lenne.” De megnézhetjük azt is, hogy mit mondott erről Pat Toomey szenátor, a költségvetési bizottság tagja: „Ez egy szörnyű ötlet. Miért akarnánk megduplázni a globális minimumadót? Ez egy nagyon rossz megközelítés, mert a saját cégeinket hoznánk versenyhátrányba. Maga a tény, hogy megpróbálnánk más országokat meggyőzni arról, hogy emeljék az adókat, kvázi beismerése lenne annak a kárnak, amit saját országunknak okozunk.” Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Ezek a kijelentések, az amerikai politikusok gondolkodása egyértelművé teszi, hogy ők ezt az első pillért, az óriás technológiai vállalatok megadóztatásáról szóló egyezményt nem akarják elfogadni. Ezt tökéletesen mutatja az, hogy húzzák az előkészítést. Az OECD vezetése már beismerte, hogy januártól esélye nincs ennek a bevezetésének, tehát 2023. január 1-jétől biztos, hogy nem vezetik be, már most a 2024. januári bevezetés lehetőségéről beszélnek, ami azt jelenti, hogy egyáltalán nem biztos az, hogy még a jövő év januárjában is ez megtörténne. Tehát az, hogy mi ebben a helyzetben előrerohanjunk, és Európa elfogadjon egy olyan megállapodást, amely a saját mozgásterünket korlátozza úgy, hogy az a többletadó-bevétel, amire az eredeti javaslat alapján számítottunk, nem fog bekövetkezni, ellenben lesznek többletkiadásai a saját vállalatainknak, miközben mi, magyarok például nem tudjuk azt, hogy ebből az új rendszerből a mi költségvetésünk hogyan fog részesülni, mennyi lesz a többletbevételünk, és mennyi lesz egyébként a többletkiadásunk, ennek a szaldója negatívan fog bennünket érinteni, nem változtatja érdemben a költségvetés állapotát, vagy esetleg rontja azt, addig semmi értelmét nem látjuk annak, hogyha egy ilyen megállapodás, egy ilyen irányelv elfogadását támogatjuk. Tehát nem magával az elvvel van problémánk. Azt mondtuk, hogy ha az Európai Unió tagországai úgy döntenek, akkor azt Magyarország is támogatja. Mi azt gondoljuk, hogy egyébként is vannak olyan versenyelőnyeink ezen felül is, amelyek kihasználásával meg tudjuk tartani azt a tőkevonzó képességünket, aminek köszönhetően az elmúlt évek során, ha mondjuk, az elmúlt öt évet vesszük, akkor az elsők voltunk általában felváltva Csehországgal az Európai Unióban, akik a legnagyobb mennyiségű működő tőkét tudták Magyarországra bevonni. Tehát, tisztelt hölgyeim és uraim, azt gondolom, hogy meggondolatlan és elkapkodott döntés lenne ennek az elfogadása. Arra kérek mindenkit, hogy támogassa a határozati javaslatunkat. Hagyjunk időt magunknak arra, hogy a lehető legjobb formátumot dolgozzuk ki, és megkérjük a kormányt, hogy továbbra is az előkészítő tárgyalásokon Magyarország és a magyar emberek érdekeit képviselje. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm Bánki Erik előterjesztő felszólalását. Tájékoztatom, hogy a vitában történő további felszólalására, hozzászólására és a vita végén a zárszó elmondására több mint 15 perc és egy-két másodperc áll majd rendelkezésére. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, a kormány részéről kíváne valaki felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen, Tállai András miniszterhelyettes úr jelezte felszólalási szándékát. Mielőtt megadnám a szót, felhívom figyelmét, hogy az összevont vitában álláspontját mindösszesen 15 perces időkeretben fejtheti ki. Öné a szó, miniszterhelyettes úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretném azzal kezdeni, hogy a Gazdasági bizottság határozati javaslatát a kormány részéről támogatjuk. Az irányelvtervezet az OECD keretében 2021 decemberében elfogadott globális minimumadóra vonatkozó modellszabályokra épül, ahogy hallhattuk, mely modellszabályokat nemzetközi megegyezés alapján több mint 140 ország részvételével folyó munka eredményeként dolgoztak ki. A kidolgozás folyamatában Magyarország is aktívan részt vett, támogatva a nemzetközi adóelkerülés elleni küzdelmet mint alapvető célkitűzést. A globális minimumadóra vonatkozó javaslat célja, hogy a multinacionális vállalatcsoportok esetében egy 15 százalékos minimális adókulcs bevezetésével elérje, hogy ha egy multinacionális vállalat tagja egy adott országban az előírt minimumszintnél alacsonyabb jövedelemadót fizet, akkor a különbözetet pótlólagos adóteher formájában meg kell fizetnie. Ez az új rendszer biztosítaná azt, hogy amennyiben egy államban aluladóztatás történik, a minimumszintig hiányzó adót valahol biztosan meg kell majd fizetni. A várakozások szerint ez arra motiválja majd a cégeket, hogy kizárólag az alacsony adófizetési kötelezettség miatt ne települjenek egy adott országba, szervezeti felépítésüket ne kizárólag adózási motivációk alapján határozzák meg. [[10.50]] Az OECD, vagyis a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet még 2019-ben kezdte meg a globálisminimumadó-szabályozás keretrendszerének kidolgozását. Ahogy Bánki Erik képviselő úrtól hallhattuk, az alapgondolat eredetileg az volt, hogy az államok egységes szabályok mentén adóztassák meg a digitális óriásvállalatokat, hogy ne fordulhasson elő az, hogy a technológiai óriások a töredékét fizetik annak az adónak, amit egy helyben működő, mondjuk, gyártó vállalkozás fizet. A globális nagyvállalatok mesterséges adóelkerülési konstrukciói az elmúlt időszakban valóban jelentős összegekkel rövidítették meg az állami költségvetést, ez ellen indokolt és szükséges a nemzetközi fellépés. A 2010-es években ezen a téren soha nem látott előrelépés történt, amelynek Magyarország is aktív részese volt. Jelentősen fejlődtek az automatikus nemzetközi információcsere szabályai. Az OECD új multilaterális egyezményt dolgozott ki a korábban megkötött adóegyezmények elavult rendelkezéseinek felülírására, illetve számos további javaslatot is kidolgozott a gyakori adóelkerülési csatornák bezárására. Magyarország ezeket a kedvezményeket mind támogatta és át is ültette jogrendszerébe. Az eredeti cél tehát az volt, hogy ott történjen adózás, ahol értékteremtés, valós tevékenység, fogyasztás van. A folyamat azonban menet közben teljesen más irányt vett. Az óriáscégek igazságos adóztatása helyett a fejlett gazdaságok most azon munkálkodnak, hogy egy minimumadószintet határozzanak meg a társasági adózásban. A tervezett mechanizmus lényege, hogy meghatározásra kerül egy minimumadószint, és ha egy leányvállalat országában megfizetett adó nem éri el a minimumszintet, a különbözetet az anyavállalat országa szedheti be. Amennyiben ők sem élnek ezzel a lehetőséggel, a többi leányvállalat országainak nyílna módja az adó beszedésére. Magyarországon jelenleg 9 százalék a társasági adó, ezzel hazánk szedi a legalacsonyabb közterhet ilyen címen az Európai Unióban. Ez jelentős előnyt jelent a nemzetközi gazdasági versenyben. Ha az OECD globálisminimumadó-szabályokat átültető uniós szabályozása alapján a tagállamokban bevezetésre kerül a 15 százalékos minimumadó, akkor nyeresége után például egy Magyarországon működő német cég az alapvető elképzelés szerint 9 százalékot fizetne be a magyar költségvetésnek és 6 százalékot pedig a német anyavállalat után a német kincstárnak, mindezt a magyarországi működés eredménye után. A legnagyobb gazdaságok javaslatának célja tehát pontosan az, hogy megszűnjön a magas adókkal működő országok szempontjából nyilvánvalóan kedvezőtlen adóverseny. Az elképzelés emiatt igazságtalan, és megpróbálja visszavetni a fejlődésben az olyan államokat, mint például Magyarország. Az irányelvtervezet elfogadása elvezethet oda, hogy az olyan országok, amelyek évek kemény munkájával és a gazdaságfehéredés terén elért eredményeknek köszönhetően adószerkezet-átalakítást hajtottak végre, és így alacsonyabb jövedelemadókat tudtak bevezetni, elvesztik adóelőnyüket azokkal az országokkal szemben, amelyek ezt nem tették meg. Ezért Magyarország továbbra is kiáll amellett, hogy minden állam a lehető legszélesebb mozgásteret kapjon adószabályainak alakítása terén, a pénzügyi szuverenitás továbbra is ki kell hogy terjedjen az adórendszer alapvető elemeinek meghatározására. Bár Magyarország továbbra is támogatja az OECD 2021. októberi nyilatkozatában foglalt globális minimumadó bevezetését is célzó általános célkitűzéseket, úgy látjuk, a nemzetközi környezet az utóbbi időszakban jelentősen megváltozott, ami az EU-s irányelv elfogadását a jelenlegi helyzetben ellehetetleníti. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tájékoztatom, hogy a vita közbeni további felszólalására 8 perc 46 másodperc áll majd rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! Most a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Ovádi Péter képviselő úrnak, a Törvényalkotási bizottság előadójának, 15 perces időkeretben. [[Jelzésre:]] Képviselő úr nincsen jelen, akkor a képviselői felszólalások következnek. Felhívom a figyelmüket, hogy a frakcióknak 30-30 perc áll rendelkezésükre. Elsőként a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor, ezért megadom a szót Szatmáry Kristóf képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Államtitkár Úr! A most benyújtott javaslat tárgyalása kapcsán már beszámolhatunk a bizottsági ülésen folyt vitáról is, és annak kapcsán tudom megerősíteni az elején talán elég egyértelműen azt, hogy a Fidesz-frakció részéről a benyújtott indítványt támogatjuk. Hogy részletesen indokoljam az álláspontunkat, egy párhuzamot szeretnék vonni a javaslat kapcsán, és ez a párhuzam, bár lehet, hogy kicsit erős, de mégis azt látjuk a globális minimumadó bevezetése kapcsán, mint akár az orosz-ukrán konfliktus kapcsán bevezetésre került szankciók ügyében, hogy van egy jó ügy, van egy olyan cél, amelyet, azt gondolom, hogy mindenki támogathat; ez volt az a cél, ami az OECD úgymond első pillérében szerepelt, amely arról szólt, hogy a nagy, határokon átnyúló nemzetközi techóriásokat valamilyen módon adóztassuk meg. Azt gondolom, ha ez a javaslat lenne most itt az asztalon, akkor mindenki ebben a Házban, pártállástól függetlenül tudná ezt támogatni. De az, hogy ez az eredeti javaslat hogyan alakult át egy olyan javaslattá, amely kifejezetten káros a magyar gazdaság számára, jól példázza a brüsszeli, az európai politika egyik legnagyobb rákfenéjét, vagyis azt, hogy az európai bürokraták egy jelentős része nem Európa és nem az európai emberek és benne többek között a magyar emberek érdekeit nézik, hanem valami ködös nemzetközi célokat próbálnak szem előtt tartani. Így lehetséges, párhuzamban az EU-s szankciókkal, hogy ott is gyakorlatilag a végén olyan javaslatok születnek, amelyekről úgy szoktunk fogalmazni, hogy a végén jobban fáj azoknak, akik kivetik a szankciót, mint akik ellen irányul. Itt is arról van szó, hogy gyakorlatilag az első pillér nevezzük így, talán azoknak, akik ismerik a történetet, nem kell külön részletezni javaslataiból hogyan lett egy második pillér, amely bár látszólag ugyanazt a célt szolgálja, mégis gyakorlatilag a magyar nemzetgazdaságra és nagyon sok európai gazdaságra nagyon-nagyon károsan hatna. Hiszen míg az első pillérben arról volt szó, hogy a mindannyiunk által ismert nagy techcégek… és itt talán egy külön parlamenti vitát is megérne, hogy ezek hogyan játsszák ki nemcsak a magyar, de nagyon sok európai ország adózási jogszabályi környezetét, hogyan költenek el akár magyar cégek és magyar emberek milliárdokat ezeknél a cégeknél anélkül, hogy egy blokkot is kapnának róla, most kis leegyszerűsítéssel mondom a történetet, és hogyan optimalizálják ezek a cégek az adózásukat úgy, hogy a lehető legkevesebbet kelljen fizetniük. A cél tehát, amely eredetileg az OECD-ben megszületett hogy ezen cégeknek legyen egy olyan nemzetközi keretrendszere, amelyet mindenki elfogad, ami arról szól, hogy ezek a nagy cégek ne tudjanak kibújni az adózás alól , egy abszolút támogatható javaslat. Egy külön történet az, hogy ebből hogyan alakult át gyakorlatilag egy-másfél év alatt egy második pillérré ez a javaslat, amely már nem techcégekről beszél, nem arról beszél, hogy ezt az adókülönbözetet az adott országban kell befizesse a cég, ezzel kiegyenesítve gyakorlatilag a versenyhelyzetet a nagy cégek tekintetében, hanem átalakult egy általános globális minimumadóvá, amely mint ahogy elhangzott államtitkár úr vagy az előterjesztők részéről átalakult egy olyan adóvá, amely gyakorlatilag semmi mást nem szolgál, mint a nagy gazdasági centrumok azon törekvését, hogy próbálja a saját piacvédelmét rákényszerítve egy adóemelésre más országokat, bevezetni. [[Sic!]] [[11.00]] (Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Összességében maga a történet, azt gondolom, nagyon tanulságos. Nagyon oda kell figyelni arra, hogy ilyen és ehhez hasonló javaslatokkal hogyan próbálják a magyarországi méretű vagy magyarországi kitettségű országok szuverenitását csorbítani brüsszeli és globális pénzügyi körök. Pontosan jól megmutatja ennek az egész minimáladónak a története, hogy hogyan lesz egy jó célból egy olyan eszköz, amely végül károsabb, mint az eredeti javaslatban szereplő célok megvalósítása. Összességében látható, hogy az a kettes pillér, amelynek az elhalasztását a benyújtott javaslat tartalmazza, a jelen körülmények között, főleg úgy, mint ahogy a bevezetőben elhangzott, hogy az egyes pillér, ami a jó célt szolgálta volna, s itt főleg amerikai nagy techcégekről beszélünk, az ő esetükben ennek a szabályozásnak a bevezetése gyakorlatilag a nem látható jövőbe csúszott át, enélkül pedig a kettes pillér Magyarország számára csak negatív következményeket vonz, így ez a javaslat, mármint a minimáladó bevezetése jelen pillanatban Magyarország és a magyar emberek számára nem elfogadható. Tehát a határozati javaslat a részünkről egyértelműen támogatható. Még egy dologra szeretnék kitérni. A vitában valószínűleg el fog hangozni az ellenzéki képviselők részéről, hogy próbálnak valamifajta párhuzamot vonni a kormány most bevezetett extra különadóival és a javaslat elfogadásával kapcsolatban. Itt azért két alapkülönbségre már az elején szeretném felhívni a tisztelt ellenzéki képviselőtársaim figyelmét. Az egyik arról szól, hogy a most bevezetett extraprofitadó nagyon célirányosan, szektorálisan a mostani válság haszonélvezői profitjának egy részét veszi el és deklaráltan időlegesen veszi el, míg a most elutasítandó második pillér egy generális adózást jelentene, gyakorlatilag szektoroktól függetlenül, és nem ideiglenes jelleggel, hanem folyamatos adónemet jelentene, még egyszer mondom, ezzel nagyon negatív hatásokat okozva a magyar gazdaságnak. Tehát nem összehasonlítható a két adózás, az egyik támogatása, a másik elutasítása. S még egyszer mondom, jó példa ez egy jó cél rossz eszközzé válásának. E tekintetben azzal tudom a felszólalásom befejezni, hogy a Fidesz-frakció részéről a benyújtott javaslatot teljes mértékben támogatjuk. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Dávid Ferenc képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az Orbán-kormány és a globális minimumadó közös története mindent elmond arról, hogy miért van cudar helyzetben a magyar gazdaság, a magyar költségvetés és a magyar diplomácia. Születik az Európai Unió műhelyében egy átfogó, minden szempontból előremutató javaslat, amelyet üdvözöl a világ és az Európai Unió közössége, és van egy, azaz egyetlen kormány, a magyar, amelyik meg akarja akadályozni, mindenki másnak, hogy ez miért rossz. [[Sic!]] Nem tud meglenni az Orbán-kormány konfliktus nélkül akkor sem, ha Magyarország érdekeiről van szó. A kormány a globális minimumadó elutasításával nemzetellenes magatartást képvisel, súlyos gazdasági, pénzügyi és diplomáciai károkat okoz. Miről van szó tulajdonképpen? Az előzetes tervek szerint 2023-tól érvénybe lépő globális minimumadó a 750 millió euró feletti konszolidált árbevételt elérő nemzetközi vállalatcsoportokra vonatkozik majd. Magyarországon ez várhatóan 20-160 milliárd forinttal növelné a multinacionális cégek adóterheit. Áttörésnek számít a globális minimumadó a nemzetközi adóztatásban, mert közel 140 ország társaságiadó-szabályainak összehangolásával egy világszintű társadalmi adórendszer alapjait teremti meg. A várhatóan 2023-tól bevezetendő 15 százalékos teljesítményalapú új adónem a nemzetközi vállalatcsoportokra vonatkozik majd. A múlt héten sebtében összehívott Gazdasági bizottságban már volt okunk értetlenkedésre és gyanakvásra. Hivatkozva az orosz-ukrán háborúra, amely valójában orosz agresszió egy független állam ellen, valamint hivatkozva az inflációra és a gazdasági válságra, a fideszes többség a következő javaslatot fogadta el a Gazdasági bizottságban. Szó szerint idézem: az Országgyűlés ellenzi a multinacionális csoportokra az Unióban alkalmazandó globálisminimumadó-mértékről szóló tanácsi irányelvtervezet elfogadását. Itt szeretnék megállni és jelezni, hogy itt ellenzi a Fidesz, holott a bizottságban kértük, hogy halasztásról legyen szó. Ezt a kérésünket elutasították. Ellenzéki képviselőtársaimmal együtt tiltakoztam a napirendre vétel ellen, hiszen egy ilyen súlyú kérdés megvitatását alaposan elő kellett volna készíteni. Ez nem történt meg. Ennek ellenére a Fidesz-többség kierőszakolta a hirtelen döntést. Tisztelt Képviselőtársaim! Miközben az Orbán-kormány árbevétel-alapú extraprofitadót vet ki az élelmiszer-kereskedelemre, a gyógyszerre, és nem sorolom tovább, és az infláció miatt minden drága ma Magyarországon, de nem vetett ki adót például az azóta megszűnt lélegeztetőgép-kereskedő cégekre, és a magyar vállalkozások helyett a külföldieket védi. A kataügyben vállalkozások sokaságát tartja bizonytalanságban, de úgy látszik, hogy a külföldi multi megmenekül. Európa minden tagállama, legyen bal- vagy jobboldali kormánya, támogatja, hogy ezek a milliárddolláros nyereséget termelő cégek igenis járuljanak hozzá az európai fejlődéshez, hiszen ezek az európai polgárok miatt is gazdagodnak. Az Orbán-kormány azonban lemond erről a pénzről, és inkább a saját polgárait és a magyar vállalkozásokat sanyargatja. Az a tény, hogy az Orbán-kormány elutasítja a globális minimumadót, előcsalta belőlem azt a feltételezést, hogy a Fidesz képviselőinek és a kormánynak az a szándéka, hogy az általuk kijelölt, még egyszer hangsúlyozom, árbevételen alapuló extraprofit adóalanyain kiskereskedelem, légiközlekedés, pénzintézetek, biztosítók túl más nemzetközi nagyvállalatoknak ne keletkezzen többletbefizetési kötelezettsége. Azaz a termelőágazatban érdekelt, a Fidesszel baráti globális cégeket ne fenyegesse a globális minimumadó bevezetésének réme. A Fidesz egyértelműen a globális nagy multinacionális cégek pártjára állt. Ráadásul e cégek jelentős része ide-oda dugdosva a profitot, adóparadicsomban ússza meg a valódi adózást. Nem is beszélve arról, hogy a cégek egy része bizony jelentős környezetkárosítást is okoz. Tehát az Orbán-kormány a globális minimumadó elutasításával az adóelkerülést támogatja, egyúttal feladja a küzdelmet a környezetünk védelméért, a gyermekeink, unokáink jövőjéért. Nem nehéz azt feltételezni, hogy a kormány, illetve kormánypárti képviselők így vagy úgy, de zsebében lehetnek bizonyos multiknak. Más magyarázat aligha lehetséges, hiszen a globális multiadó orbáni elutasítása rontja a magyar költségvetés helyzetét, további bizonytalanságnak teszi ki a forint árfolyamát, tovább gyengíti az amúgy is törékeny bizalmat a magyar pénzügyi rendszer iránt. Márpedig a költségvetés hiánya rekordméretű, a forint soha nem volt ilyen gyenge, az Orbán-kormány hatalmas hitelfelvételekkel próbálja megőrizni az ország fizetőképességét. [[11.10]] Közben semmi más nem történik, mint a választás előtti jóléti kiadásokat veszi vissza az emberektől erről elfelejtettek beszélni a választás előtt, vagyis becsapták a magyarokat. Nehéz lesz megmagyarázni, hogy az állítólag mindig a magyar emberekért dolgozó, éjt nappallá téve a magyar emberekért verejtékező kormánynak miért van rendben, hogy a veszteségbe hajló légitársaságok adóforintjai kellenek a megroggyant költségvetésnek, de a valóban profitábilis transznacionális vállalkozások nyereségének egy része meg nem kell. Tisztelt Képviselőtársaim! Tényleg az lenne a magyar nemzet, a magyar emberek érdekének képviselete, hogy a kormány hagyja elszabadulni a rekordméretű inflációt, de a multi ne adózzon többet? A bérből és fizetésből élő magyarok milliói a 27 százalékos áfán keresztül fizessenek többet strandért, lángosért, húsért, gyümölcsért, zöldségért, babakocsiért, autószerelésért, gyakorlatilag bármiért, egyre többet és többet, akár évi 500 milliárddal többet, de a világcég adója ne nőjön? Tényleg az lenne a magyar nemzet, a magyar emberek érdekének képviselete, hogy az Orbán-kormány megemeli a postai díjakat, de a világcég ne fizessen többet? Tényleg az lenne a magyar nemzet, a magyar emberek érdekeinek képviselete, hogy az Orbán-kormány megemeli a bankok, hitelintézetek terheit, amelyek ezt mind továbbhárítják az emberekre, és emiatt megint ők fizetnek többet, de a világcég akkor sem? Magyar mikro- és kis- és közepes vállalkozások nyögik a megemelt terheket, de a világcégek ne fizessenek többet! A magyar ember fizessen többet a telefonálásért, de a világcég ne fizessen többet! A magyar ember fizessen több lakáshitelt, de a világcég ne fizessen többet! Biztos, hogy ez a magyarok érdeke? A környezetet is pusztító, dúsgazdag, olykor adóelkerülő világcégek terhei ne nőjenek, de a magyar kisembereké meg a magyar önkormányzatoké igen? Már fideszes polgármesterek is panaszkodnak, fizetőképtelenségről beszél Székesfehérvár polgármestere, Cser-Palkovics András, de a világcég ne adózzon többet? Tisztelt Képviselőtársaim! A globális cégek adója hasznos, és nem csak azért, mert bevezetését a Demokratikus Koalíció ígérte meg a 2019-es európai parlamenti választási kampányban. Számunkra már akkor egyértelmű volt, véget kell vetni annak, hogy éppen a legnagyobb, leggazdagabb cégek kerülik el az adófizetést valamelyik adóparadicsomban. Mostanra erről már nemzeteken átívelő egyetértés alakult ki az EU-ban is. És akkor megérkezik Varga Mihály vagy Orbán Viktor, és nemet mond. A magyar pénzügyminiszter kerek perec kijelentette, hogy a jelenlegi geopolitikai helyzetben a nagy külföldi cégek jelentős veszteséget szenvednek, ezért nem szabad őket sanyargatni. Vajon a pénzügyminiszter úrnál vagy a miniszterelnök úrnál miért nem szólal meg a vészcsengő, amikor az elmúlt hetekben az Orbán-csomag brutális megszorításait a magyar emberek nyakába zúdították? A tisztességes magyar családokat ezek szerint lehet sanyargatni, az eurómilliárdos árbevételű cégeket viszont nem. Az a probléma, tisztelt képviselőtársaim, hogy Orbán Viktor e globális cégek farzsebéből kukucskál. Nem kell neki a pluszbevétel, amit oktatásra, egészségügyre, a magyar cégek támogatására is lehetne fordítani, ha a kölcsönös elkötelezettséget, a globális vállalatokat valamilyen sérelem érheti. A felelős baloldali politika alapja, hogy ahol nagyobb a vagyon, ott nagyobb a felelősség, ezt vallja a Demokratikus Koalíció is. Azt még valahol megértem, hogy Orbán Viktor szociálisan érzéketlen, a külföldi nagyvállalatok és a gazdagok oldalán álló kormányának mindez nem fér be a világképébe, azt azonban nem leszek hajlandó elfogadni, hogy ezzel a magatartással az ország hosszú távú érdekeit, magyar kis- és középvállalkozásoknak pedig a rövid távú talpon maradását veszélyeztessék. Ilyet egy európai kormány nem tehet meg, pontosítok: ilyet egy felelősen és törvényesen viselkedő európai kormány nem tehet meg. Van ennek az újabb ostoba és kártékony orbáni döntésnek még egy következménye azon kívül, hogy ettől a pénztől elesünk, és hogy a brutális orbáni megszorítócsomag a magyar embereket sújtja, sokakat tönkre is tesz, ez pedig a diplomáciai veszteség. Azzal, hogy egyedül Orbán Viktor mondott nemet a globális multiadóra, ismét sikerült e kormánynak bebizonyítania, hogy képtelen az együttműködésre, képtelen arra, hogy a nemzeti és az európai érdekeket együttesen képviselje. Az Orbán-kormány ezzel a vétóval még inkább elszigetelte magát Európában. A magyar miniszterelnök a haza szégyenére magányosan, elhagyatottan, számkivetetten jön-megy a brüsszeli tárgyalótermekben, és most már mindenki átnéz rajta. [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból.]] Ha azért mondott nemet a globális multiadóra, hogy ezzel zsarolja az Európai Uniót, hogy a jogállam felrúgása miatt visszatartott pénzeket megkapja, akkor nyilvánvalóan téved. Ettől még kevésbé nyílnak meg az uniós pénzcsapok, hiába megy könyörögni Navracsics Tibor, inkább felgyorsul az a folyamat, hogy az Európai Unió úgy dönt, a magyar kormány nélkül, teljes konszenzus nélkül is döntésképessé teszi az Európai Uniót. Az Orbán-kormánynak pedig marad a magyarok sanyargatása, a globális cégekkel a mutyista biznisz, meg a hitelfelvételekkel megtámasztott, omladozó költségvetés. Tisztelt Képviselőtársaim! Európa és a világ tudja az irányt. A Demokratikus Koalíció és Dobrev Klára [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] már a 2019-es európai parlamenti választás előtt megmondta [[Közbeszólások a kormánypártok soraiban.]] , megharcol az európai minimálbérért és a nagy világcégek nagyobb teherviseléséért. Mindkét ígéretünkben sikeresen haladunk. Ez Magyarország, ez a magyar nemzet és ez a magyarok érdeke. Tehát ha tehetjük, kevesebb terhet az amúgy is megterhelt magyar családoknak, és több terhet a dúsgazdag világcégekre! Orbán Viktor néha még beteheti a botot a küllők közé, lassítva egy-egy folyamatot, de nem érheti el a célját. A globális cégek minimumadója meg fog születni, ahogy az európai minimálbér is. Tudom, az Orbán-kormány és a Fidesz sosem képes korrekcióra, bármilyen hibát, bűnt követnek el, olyanok, mint a biciklivel felboruló ember: ők így akartak leszállni róla. Mégis, a szavazás előtt arra kérem a kormánypárti képviselőket, ne szavazzanak a magyar emberek tönkretételére és terheinek növelésére, engedjék, hogy a globális minimumadó igazságosabbá, egyenletesebbé tegye a terhek eloszlását. Elhihetik, hogy a többi uniós ország vezetői nem ostobák, és nem akarnak ártani saját nemzetük polgárainak, amikor mindannyian támogatják a globális minimumadót. A magyarok érdekében önök is támogassák! Köszönöm szépen a türelmet. [[Taps az MSZP és a Momentum soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Hollik István képviselő úrnak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Még mielőtt a KDNP álláspontját ismertetném, azért röviden kénytelen vagyok reagálni az elhangzott baloldali véleményre. Nem csalódtunk, nem csalatkoztunk. Úgy látszik, hogy a baloldal jelszót váltott. A „világ proletárjai, egyesüljetek!” helyett most, úgy látszik, hogy a „világ globalistái, egyesüljetek!” jelszót választották maguknak, merthogy úgy látszik, hiába a környezetben megnyilvánuló bizonytalanság, hiába egy előkészítetlen javaslat, ha egy javaslatban benne szerepel a „globális” szó, és egy javaslat adóemelést tartalmaz, azt a baloldal kérdés nélkül támogatja. Nagyon sajnálatos, hogy ez így van. Megtapasztalhattuk már, hogy ez a fajta megközelítés csődhöz visz, mert a kormányzásuk alatt éppen ezeket az érveket érvényesítették, és ez Magyarország csődjéhez vezetett, de úgy látszik, hogy ezen mégsem akarnak változtatni. Azt mondja képviselőtársam, hogy ha megfogalmazunk kritikákat, rámutatunk az előkészítetlenségre, akkor mi valójában az adóelkerülést támogatjuk. Szeretném felhívni a képviselő úr figyelmét, hogy amikor önök kormányoztak, akkor az adóelkerülés szintje többszörös volt Magyarországon, mint ma. Tudja, hogy ez miért van? Azért, mert lényegesen nagyobb volt az adóteher, és van a gazdaságban egy nagyon egyszerű igazság: ha magasabbak az adók, akkor azt a vállalkozások megpróbálják elkerülni. Minél alacsonyabb az adókulcs, annál inkább nagyobb [[Z. Kárpát Dániel: Ezt te sem gondoltad komolyan!]] a hajlandóság annak a befizetésére. Ezt önök ténylegesen is megtapasztalhatták, de úgy látszik, hogy ebből sem tanulhatnak. Az a helyzet, hogy most a globális minimumadó és az olajembargó kérdése vagy vitája között kísérteties a hasonlóság. Úgy látszik, hogy Európa úgy akarja elfogadni ezt a javaslatot, hogy nem nézi meg vagy nem akar tudomást venni arról, hogy ennek milyen következménye van rá nézve. [[11.20]] Egyedül a magyar kormány és a magyar parlament többsége, kormánypárti többsége képes felmutatni azokat az érveket, amelyek alapján azt kell kimondanunk, hogy ma ez egy előkészítetlen javaslat, bár az alapelvvel egyetértünk, de ezt nem szabad elfogadnunk. Nem tudom, hogy emlékszike rá a képviselő úr, de Magyarországnak, a magyar kormánynak nem túl nagy barátja a holland miniszterelnök, még ő is elismerte utólag, az olajembargós vita után, hogy egyébként Magyarországnak igaza volt abban, hogy a nemzetállami szempontokat igenis figyelembe kell venni. Úgy gondolom, hogy a globális minimumadó javaslatával kapcsolatban is ugyanezt kell megtennünk. Ami a KDNP szempontjait érinti, ezeknek a nagy részét Bánki Erik elnök úr, illetve az államtitkár úr ismertette, ehhez szeretnék hozzátenni még néhány szempontot. Abban van az alapvető különbség köztünk és önök között, hogy önök elvont ideológiák, dogmák alapján akarnak szabályozásokat létrehozni, mi viszont azt mondjuk, hogy induljunk ki inkább a valóságból, és ez most, a jelen háborús környezetben igencsak indokolt. Ugyanis amikor az OECD egyébként ezt a kezdeményezést elindította, akkor még nemhogy Covid-járvány nem volt, de háború meg végképp nem. Igen, ez a két tényező jelentősen befolyásolja a világgazdaságot, hiszen háborús infláció van, Nyugat-Európában energiaválság van, az infláció nemcsak Európát, hanem az Amerikai Egyesült Államokat is sújtja. Ebben a helyzetben egy olyan javaslat, amely önmagában adóemelést, egy újabb adó kivetését jelenti, az nem a megoldás, hanem csak tetézi a bajt. Hogyha már a külső környezet kockázatairól van szó, itt Bánki Erik elnök úr említett egyes amerikai politikusokat, akik ellenzik ezt a szabályozást. Hadd tegyem még hozzá ehhez, ha már a valóságról és a valós kockázatokról beszélünk, hogy Amerika éppen egy félidős választásra készül, és ez egy jelentős kockázat, mert az teljesen nyilvánvaló, ahogy erre az elnök úr is utalt, hogy Amerika addig biztosan semmit nem fog elfogadni. A jelenlegi tudásunk alapján, ha ránéznek a közvélemény-kutatásokra, akkor azt láthatják, hogy a törvényhozásban esélyesebbek a republikánusok, akik egyébként ennek a globális minimumadónak a javaslatát hevesen ellenzik. Tehát az Európai Unió felelőtlen módon belekormányozhatja magát egy olyan helyzetbe, hogy most mi jó diák módjára előrerohanunk, megszavazzuk a globális minimumadót, aztán egyébként a félidős választásoknál a republikánusok kerülnek a törvényhozásban többségbe, és Amerika pedig nem fogadja el, és akkor ott marad Európa egyedül. Nyilvánvalóan egy ilyen globális adónak, már ahogy a neve is mutatja, csak akkor van értelme, ha azt egyébként a gazdasági nagyhatalmak mindegyike bevezeti, ha egy is kilóg a sorból, akkor az egésznek semmi értelme nincsen. Márpedig ez egy jelentős kockázat, és minthogyha önök erre egyáltalán nem lennének figyelemmel, valószínűleg azért, mert nem akarnak tudomást venni a valóságról. A következő szempont az európai uniós adókörnyezet. Tisztelt Képviselőtársaim! Itt most egy 15 százalékos minimumadó bevezetéséről van szó. Hadd tájékoztassam önöket, hogy Franciaországban a társasági adó 32 százalék, Németországban a társasági adó 25 százalék. Japánban 25, de maradjunk Európában: Olaszországban a társasági adó 23 százalék, Hollandiában 20 százalék, Luxemburgban 20 százalék; nem EU-s tag, de Svájcban 16 százalék. Azt lehet látni, hogy a nagy európai gazdaságoknak ez a minimumadó-bevezetés nem jelent semmit, hiszen náluk a társasági adó már most is sokkal magasabb, mint 15 százalék. Ezt a versenyelőnyünket, ami viszont nálunk jelentkezik, hiszen nálunk 9 százalékos adó van, ezt venné el ez a javaslat. Nekik nem fáj, de Magyarországnak viszont fáj; az meg nekünk fáj, hogy önök ezt nem hajlandók és nem akarják tudomásul venni. Mi azt gondoljuk még egy szempont , hogy a pénzügyi szuverenitás nagyon fontos, és indokolt esetben lehet ezt szűkíteni. Az az alapvető elképzelés, hogy a nagy, globális techcégeket megadóztassuk, indokot szolgáltatna arra, hogy a pénzügyi szuverenitásunkat, ami az adójogszabályok meghatározását jelenti, itt némileg szűkítsük. De önök azt sem akarják figyelembe venni, hogy ma már itt erről nincs szó, hiszen ma éppen ezek a nagy globális techvállalatok maradnak ki. Tehát az első pillér elfogadása hibádzik, és a közben létrejött második pillért akarják elfogadni. Szeretném azt is elmondani, ahogy itt Tállai államtitkár úr is elmondta, hogy ettől függetlenül a magyar kormány részt vesz a javaslatcsomag kidolgozásában a további munkabizottsági értekezleten, és vannak érdemi javaslataink. Ezeket egyébként a Fidesz és a KDNP támogatja, hogy például az iparűzési adót bele lehessen számolni, tehát azt le lehessen vonni ebből. Vagy ahogy itt már Szatmáry Kristóf képviselőtársam is utalt rá, akkor van értelme vagy mi akkor tartjuk igazán hasznosnak ezt a globális minimumadót, hogyha a tevékenység szerinti országban adózza le ezt a nagyvállalat, merthogy önök is ismerik a valóságot, hogy ha az eredeti elképzelésből indulunk ki, akkor ezek a nagy globális techvállalatok adózási megfontolások alapján összesen egy európai országban hoztak létre leánycéget. Azzal nem vagyunk sokkal beljebb, hogyha egyébként mondjuk a Facebook a globális minimumadónak köszönhetően leadózik Írországban, de egyébként annak ellenére, hogy tevékenységet folytat itt, Magyarországon, lényegesen kevesebb adót fizet be, ha egyáltalán befizet bármilyen adót. Tehát ezeket a kormányzati javaslatokat támogatjuk, és egyetértünk azzal, hogy a globális minimumadó javaslata a jelenlegi formájában előkészítetlen, éppen ezért a KDNP meg fogja szavazni ezt a határozati javaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Talán úgy korrekt, hogyha valakinek az álláspontja már az első mondatok során kiolvasható, és akkor nincsen helye további mellébeszélésnek. Alapvetően támogatom a multi cégek közteherviselésbe való bevonását, tehát azt a multivédő álláspontot, amit Magyarország jelenlegi kormánya folytat, nem tudom annyira támogatni. Ugyanakkor nem támogatom a szuverenitástranszfert, tehát egyértelmű, hogy ha a globális minimumadó jelenlegi, egyébként nagyjából európai minimumadónak megfelelő csomagjáról kellene szavazni, azt nem tudnám jó szívvel támogatni. Szögezzük le ugyanakkor, hogy a Gazdasági bizottság ülésén a kormánypárti többség nem a javaslat elhalasztásáról, különböző feltételeinek a kikerekítéséről vagy urambocsá, egy európai szintű szabadságharcról szavazott, mert ebben aztán lehetne értelmes szabadságharcot folytatni a brüsszeli színtéren. De valahogy a kormány bátorsága a határok átlépésével elfogy, és marad a multi cégek feltétel nélküli vé-delme. Tehát szögezzük le még egyszer: a multik közteherviselésbe való bevonását maximálisan támogatom, a feltétel nélküli szuverenitástranszfert értelemszerűen nem. Valóban egyszerűbb lenne a helyzet, hogyha az első pillér szerinti pakk lenne itt előttünk, szerintem akkor még a Fidesz is tudná azt támogatni, bár a saját politikájával az is szembemenne. Mert azt, amit a multi cégek kapcsán a Fidesz-KDNP 2010 óta megvalósított, nem véletlenül takargatja szégyenlős módon. Állatorvosi lova mindez a Fidesz kormányzásának: kifelé állandó harcias retorika, folyamatos háborús pszichózis, de amikor a német autógyártókról és multikról van szó, akkor feltétel nélküli kiszolgálás és teljes fegyverletétel. Gyakorlatilag így lehet összefoglalni a Fidesz 2010 óta folytatott politikáját. A legdurvább beismerő vallomást egyébként Hollik képviselőtársamtól hallottuk, aki szépen felolvasta, hogy hol 25, hol 32 és hol 20 százalék a társasági adó kulcsa az európai országokban, nyilván más jellegű gazdaságokról van szó. De azt azért az elnök úr is hozzátette korrekt módon, hogy igen, lehet adóparadicsomi adókulcsnak nevezni azt, ami Magyarországon a multi cégekre vonatkozik, még durvább, hogy amikor beállították ezt az egy kulcsot, a magyar kisvállalkozók számára ez 1 százalékpontnyi engedményt jelentett, a multiknak pedig gyakorlatilag az adó felét elengedték. Már akkor is fennállt az az állapot, hogy évente ezermilliárdos nagyságrendű profitot megtermel itt a multi cég, Magyarország Kormánya pedig tétlenül nézi és hagyja, hogy ezt kitalicskázzák az országból, érdemi adófizetés nélkül. Mi régen a Gazdasági bizottságban már vitatkoztunk erről, akkoriban olyan 3000 milliárd volt az áfabevételi várakozás, és sokáig 300 milliárd körüli volt a társaságiadó-várakozás, tehát egy szakadéknyi különbség volt a beszedett áfa és a társasági adó között. [[11.30]] Most ott tartunk, hogy már 7000 milliárd felé tendál az összes áfa vagy hasonló jellegű bevételi várakozás, a társasági adó pedig még mindig egy hiányos oszlop a költségvetésben, mert rengeteg olyan cég van, amely lényegében elkerüli a közteherviselést Magyarországon. Még durvább a helyzet, ha megvizsgáljuk az Orbán-kormány igazi stratégiai partnereit és igazi szövetségeit, ezeket a multikat. Azt látjuk, hogy vannak olyan multi cégek a magyar piacon, akik az adófizetés tekintetében mínuszban vannak, tehát többel támogatja az Orbán-kormány a multi céget, mint amennyit az összességében adó- vagy bármilyen formában befizet. Azt is láthatjuk, hogy a vissza nem térítendő támogatások brutális volumennövelése szintén a Fideszhez köthető. Én 2010 előtt nagyon sokat kritizáltam az általam nem rajongott gazdaságpolitikai kurzust, és szidtam őket, hogy miért adnak olyan sok vissza nem térítendő támogatást multi cégeknek; ha ők ide akarnak jönni és itt profitábilis tevékenységet végezni, akkor ne kedvezményezzük őket még így pluszban, találják meg a számításukat a piacon. A helyzet az, hogy a 2010 előtti korszakhoz képest megháromszorozta az Orbán-kormány a multik vissza nem térítendő támogatását, és olyan cégeket kezdett el pénzelni, amelyek esetében ennek semmiféle relevanciája és semmiféle indokoltsága nem állt fenn. Azt is látjuk, hogy amikor lehetséges versenyhátrányról beszél a fideszes képviselő, akkor elmondja, hogy gyakorlatilag ők hogyan képzelik el Magyarország helyzetét a globális versenyben. Önök úgy képzelik el, hogy adóparadicsomi állapotokra jellemző adókulcs van a multik számára, egy tudatosan lenyomott, brutálisan alacsony bérszínvonal, amelynek a fenntartásához ragaszkodnak, és azt is el lehet mondani, hogy a közteherviselésnek megfelelő adóterhet nem vetnek ki, vissza nem térítendő támogatásokat adnak, emellett tudatosan gyengítik a forintot, szintén az exportáló multik érdekében. Ugye, a 260-as forintárfolyamnál voltak olyan fideszes kiszólások, hogy itt azért a gyenge emberek akarhatnak csak gyenge forintot; most már 400 fölött járunk. Azt látjuk, hogy ez az egész folyamatábra arról szól, hogy a Fidesz mindenben kiszolgálja az ideérkező multi cégeket: nem járul hozzá még a saját maga által megkötött stratégiai szerződésekben sem a bérszínvonal legalább a termelékenység által megengedett emeléséhez; nem járult hozzá ahhoz, hogy a különböző munkavállalói érdekvédelmi formák megerősödhessenek Magyarországon. Ezek tudatosan lefojtott állapotban vannak, és amikor végre a munkaerőhiányból kifolyólag egy kicsit nagyobb szava lenne a magyar munkavállalónak, akkor mit csinál az Orbán-kormány? A harmadik világból tudatosan százezrével importálja a munkavállalókat. Tavaly, szeptember elején egy újabb rendelettel most már Vietnámmal, Kazahsztánnal, Mongóliával kötnek önök együttműködési megállapodásokat, és tízezrével hozzák ide azokat a munkavállalókat, akik ne legyenek naivak és álszentek! letörik a bérszínvonalat, és mindez megnehezíti a magyar munkavállalók számára a munkavállalói jogok érvényesítését. Ez tehát nagyjából a Fidesz szervilis, önfeladó, multivédő politikájának a kvintesszenciája, és biztos, hogy ez nem egy jobboldali nemzeti kormánynak a képe. Ez egy ilyen technokrata, kicsit globalista és a globális értékláncban a saját helyét túl alacsonyan meghatározó kormány képe, amely megalázó Magyarországra nézve. Így jutottunk el a globális minimumadóhoz. Én el tudom fogadni, ha nem lesz globális minimumadó, de akkor Magyarország Kormánya valósítsa meg a közteherviselést, akkor kezdjünk el vitatkozni a társasági adó kulcsáról, és vitatkozzunk a vissza nem térítendő támogatásokról. Ezeket kéretik és tessék leállítani, vagy álljon fel egy fideszes képviselő, és magyarázza el nekünk, hogy mi az értelme annak, hogy német autógyártóknak vissza nem térítendő támogatásokat adnak, ráadásul ilyen nagyságrendben. Egész egyszerűen megmagyarázhatatlan, ahogy önök ezekhez a cégekhez hozzáállnak. Meg kellene magyaráznia a kormánynak az álláspontját, mondjuk, a CETA-t illetően vagy a szabadkereskedelmi egyezményeket illetően, hiszen itt is azt látjuk, hogy kétkulacsos politikát folytatnak: az Unión belül megszavazzák a magyar nemzeti érdek totális feladásával járó szabadkereskedelmi egyezményeket is, itthon néha vitatkoznak velük, néha pedig nem tisztázzák az álláspontjukat. A CETA-nál például a mai napig nem tudjuk, hogy az Orbán-kormányok mire hajlandóak, és meddig mennek el. El kell mondanunk azt is, hogy ha a képviselőtársaim szavai őszinték lennének, a tevékenység szerinti országban történő adózást én is tudnám támogatni. A helyzet az, hogy önök a bizottságban viszont nem arról szavaztak, hogy ez legyen, nem arról szavaztak, hogy kimennek a nemzetközi színpadra, és tovább vitatkoznak arról, hogy hogyan lehetne ezt az egészet megvalósítani, nem halasztásról szavaztak, hanem gyakorlatilag küzdenek már irányelvi szinten és fázisban egy olyan javaslattal szemben, amit lehetne jól is csinálni. Valóban, nekem sem tetszene, ha csak európai minimumadó valósulna meg, egyáltalán nem tetszene. Értelme ennek az egésznek akkor van, ha világszinten tudunk valamit kezdeni a közteherviseléssel. Ugyanakkor az, hogy versenyhátránynak nevezi a multik közteherviselésbe való bevonását a kormány, megint csak sokat elmond saját magáról. Önök továbbra is az alacsony bérekkel akarnak versenyezni vagy a rugalmas munka törvénykönyvével? Tehát tényleg ennyire tartják Magyarországot, hogy gyakorlatilag egy ilyen összeszerelő országként a német autógyártó cégek különböző negyedéves ajánlatainak legyen kiszolgáltatva a GDP-adatunk? Nem hiszem, hogy Magyarországban csak ennyi lenne, sokkal több lenne az országban. És azt is látjuk, hogy nem az első pillérről fogunk szavazni, és nem csak globális techcégekről fogunk szavazni, de azt is látjuk, hogy hiteltelen Magyarország Kormányától mindez a multivédelem egészen addig, amíg még csak vitatkozni sem hajlandó arról, hogy miért kényezteti ilyen szinten ezeket a globális láncolatokat. Mindig az jut eszembe, amikor a globalizációval szemben kritikus hangot enged meg magának a kormány, hogy a valóságban hogyan szolgáltatja ki a magyar munkavállalókat, hogyan szolgáltatja ki az egész magyar piacot. A szuverenitástranszferrel szemben én is fellépek, ebben nincsen vita közöttünk, a szuverenitásunknak viszont a létalapját kérdőjelezi meg a kormány, amikor tudatosan egy alacsony polcra helyezi Magyarországot, amikor a kényszerű kivándorlással szemben lényegében semmilyen akadályt nem támasztott. Tudták önök is előre, hogy mikor fog megnyílni az osztrák piac, tudták önök is előre, hogy mikor fog a német piac megnyílni, és hogy mikor lesz majd könnyebb Nagy-Britanniába kimenni munkát vállalni; semmit nem tettek ellene, tétlenül szemlélték százezrek kényszerű kivándorlását. Ha jól tudom, még a hazahívási program kidolgozásával megbízott fiatal is kivándorolt utána külföldre, de természetesen ez csak egy személyes szál, ezen most itt lehetne mosolyogni, de a probléma sokkal nagyobb ennél. A helyzet az, hogy itt egy átfogó otthonteremtési, bérlakásépítési programmal, egy valódi, sokkal kiterjedtebb családtámogatási rendszerrel ezeket a fiatalokat meg lehetett volna tartani Magyarországon, vagy még most is sokakat haza lehetne csábítani. És a demográfiai mélyrepülés, az elképesztő demográfiai tél az utolsó faktor, amivel megint csak nem sikerült kezdeni ennek a kormányzatnak érdemileg semmit. Természetesen ne vitassuk el a termékenységi arányszám 2010 óta való növekedését, ezt, ugye, ma is meghallgattuk a napirend előttiek órájában. Ez egyébként minden környező országban szerencsére bekövetkezett, Magyarországon sokkal később, mint máshol, de ez a szám most megint csökkenésnek indult, az élveszületések száma pedig az írott történelemben nem volt annyira alacsony, mint ezekben a hónapokban Magyarországon, tehát óriási a baj. Ha a szuverenitásunkról beszélünk, akkor ilyen fenntarthatósági kérdésekről is beszélnünk kell, mint a demográfia, és Magyarország Kormánya nem mondhatja azt udvariasan, hogy ezzel nem foglalkozik vagy megelégszik azzal, amit eddig tett; sokkal-sokkal többet kell tenni. Összefoglalva tehát: a szuverenitástranszfert nem támogatom, a multi cégek közteherviselés alá vonását viszont szigorúan elvárom, elvárjuk a kormánytól, a vissza nem térítendő támogatások teljes csomagjának a leállítását, átgondolását; elvárjuk a stratégiai szerződések újratárgyalását, kikötvén a magyar bérszínvonal legalább a termelékenység által megengedett módon történő növelésével és a munkavállalói jogok szavatolásával, egyáltalán a klasszikus értelemben vett szakszervezetiesedés engedésével, mert ez egy lefojtott képletet mutatott az utóbbi években. Ha mindezt megtette Magyarország Kormánya, akkor bizonyíthat a saját magyar munkavállalói előtt, mert addig bizony amiről önök beszéltek, az csak egy multi cégeket védő csomag marad. Köszönöm a figyelmet. [[Taps az ellenzéki sorokból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orosz Anna képviselő asszonynak, a Momentum képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Múlt hét hétfő délután, fél kettőkor kaptunk egy sms-t a Gazdasági bizottság soron következő üléséről, amely másfél órával később, délután 3 órakor következett be. A téma a globális minimumadó irányelvének elutasítása volt. Egy héttel később még ezt is sikerült alulmúlniuk, merthogy 56 perccel a Gazdasági bizottság következő ülése előtt küldtek értesítést nekünk arról, hogy módosítani szeretnék a saját indítványukat. A mai napon kivételes eljárásban tárgyalja a parlament a globális minimumadó kérdését, amelyet önök nyilván meg fognak szavazni. Mivel nincsen számunkra újdonság abban, hogy önök kiüresítik a parlament működését, nem is szeretnék sok szót arra fecsérelni, hogy mégis hogyan lehetséges az, hogy egy ilyen fajsúlyos kérdésben ilyen slendrián a bizottság és a parlament eljárásrendje. [[11.40]] Csak a miheztartás végett jelezném, hogy az újbudai önkormányzat bizottságaiban én ahhoz szoktam, hogy legalább öt nappal hamarabb kapunk értesítést és részletes indoklást ennél sokkalta kisebb horderejű kérdésekben is. Túl a folyamatokra vonatkozó észrevételeimen ez a határozati javaslat azért is váratlan a Fidesztől, mert alig fél évvel ezelőtt, 2021 őszén, amikor a világ 137 országa állapodott meg a globális minimumadó bevezetéséről, ezzel Magyarország is egyetértett, sőt Varga Mihály és Szijjártó Péter miniszterek egymásra licitálva dicsérték a globális minimumadó legfrissebb tervezetét. Varga Mihály így fogalmazott: „Nagyon komoly eredményt értünk el, nyugodtan mondhatom, hogy egy magyar siker valósult meg.” Szijjártó Péter pedig ezt mondta: „Olyan kompromisszum jött létre a globális minimumadó ügyében, amely kezelhető a magyar gazdaság szempontjából, mindez pedig bizonyítja, hogy megéri küzdeni a nemzeti érdekekért.” Hangsúlyozom, ez fél évvel ezelőtt hangzott el. A nyolcvanas évek óta a világ országai lefelé tartó versenyben állnak egymással a társasági adó mértékében. A kormányok saját maguk és egymás alatt vágva a fát, csökkentik újra és újra a vállalatokra kivetett adókulcsokat. Akkoriban 40-50 százalék körül volt a társasági adó leggyakoribb mértéke, ma ugyanez 20-25 százalék között mozog, Magyarországon még ennél is alacsonyabb, 9 százalék. Ezzel az adókulccsal a multinacionális vállalatok járnak jól, az állampolgárok pedig rosszul, hiszen így csökken a vállalatok által az államkasszába befizetett összeg, amelyből fejleszteni lehetne az iskolákat, a kórházakat, a munkahelyeket, be lehetne fektetni a jövőnkbe. Természetesen ideiglenesen eredményezhet ez az alacsony adókulcs több beruházást, de ha nem fektetünk be az oktatásba és a jövőnkbe, akkor ez a pillanatnyi előny nagyon gyorsan tartós hátrányba is fordulhat. Ezt a lefelé tartó versenyt erősítette föl a globalizáció és a digitalizáció, amelynek köszönhetően egyre nehezebb nyomon követni, hogy a vállalatok hol, milyen gazdasági tevékenységet végeznek mekkora árbevétel és profit mellett, ráadásul egyre több nemzetközi multinacionális vállalat adózik adóparadicsomokban. Ennek a folyamatnak az eredménye, hogy évente globálisan akár 150 milliárd dollár potenciális adóbevétel is elveszik ebben a rosszul működő rendszerben. Ameddig a kormányok nem működnek együtt egymással annak érdekében, hogy megtörjék ezt a mindenki számára, még a vállalatok számára is ártalmas ördögi kört, addig nem lesz megoldás erre a helyzetre. A globális minimumadó, amelyet önök is támogattak pár hónappal ezelőtt, pontosan erre a problémára kínál megoldást, egy olyan megoldást, amely egyrészről biztosít egy minimumadókulcsot minden országnak, amely alá egyetlen kormány sem ígérhet. Másrészről azt is biztosítja ez a javaslat, hogy az adókulcs ne veszélyeztesse az országok versenyképességét, hiszen az adó egy padlóérték, amely fölött szabadon versenyezhetnek az országok, és amely kellően alacsony ahhoz, hogy ne tántorítson el senkit a befektetéseitől. Ezért a bizottsági és a plenáris üléssel kapcsolatos folyamatok feletti hüledezés helyett inkább csak kérdéseket szeretnék föltenni önöknek. Első kérdés: ha azért kellett most hirtelen elkaszálni a 137 ország által elfogadott javaslatot, hogy zsarolják az Európai Uniót, hogy az kifizesse a Helyreállítási Alap pénzeit Magyarországnak, akkor az a kérdésem önökhöz, hogy miért nem azzal érik el a Helyreállítási Alap pénzeinek kifizetését, hogy csatlakoznak az európai korrupcióellenes ügyészséghez, hogy átláthatóan használják föl az uniós pénzeket, vagy hogy együttműködnek az Európai Csalás Elleni Hivatallal abban, hogy megakadályozzák a visszaéléseket. Második kérdésem: ha valóban a válság… és Magyarország versenyképességéért aggódnak, miért nem tették ugyanezt, amikor pár héttel ezelőtt büntetőadót vetettek ki sokszor veszteséges vállalatokra, amelyekről tudták, hogy a terhet azonnal tovább fogják hárítani a lakosságra, akik folyamatosan magasabb árakat fizetnek, és ez az intézkedés csak tovább fűti az inflációt? Vagy miért nem szerepel az extraprofitadó alanyai között még véletlenül sem egyetlen Fidesz-közeli oligarcha, kaszinótulajdonos, építési vállalkozó, vagy mondjuk, bányatulajdonos? A büntetőadó melletti érvelésük szerint válságidőben elvárható nagyobb közteherviselés a cégektől. Mi történt? kérdezem én, két hét leforgása alatt, hogy hirtelen elkezdtek aggódni a 300 milliárd forint fölötti árbevételű vállalatokért, akik alanyai lennének a globális minimumadónak? S az utolsó kérdésem: ahelyett, hogy a földbe állítják a társasági adó kulcsát, miért nem fektetnek a tudásba, a kutatásba, a fejlesztésbe? Mi nem az olcsó munkaerő és a multik irreálisan alacsony adójának köszönhetően szeretnénk versenyképesek lenni, ahogy a vállalatok sem kizárólag adókulcsok alapján hoznak üzleti döntéseket. A jó oktatási rendszer, benne megbecsült pedagógusokkal, a képzett munkaerő, a kiszámítható üzleti környezet, az együttműködés az állam, a vállalatok és a munkavállalók között, ezek olyan értékek, amelyek kifizetődnek a gazdaságban. Ha ez nem így lenne, nem lennének befektetések tőlünk nyugatra vagy a régiónkban, ahol egytől egyig magasabb a társasági adó kulcsa, ahogy azt Hollik képviselőtársam is elmondta, viszont jobb a köz- és felsőoktatás, az egészségügy állapota, megbízhatóbb a kormány. A Momentum-frakció ezért egyértelműen nem támogatja az önök rövidlátó és felelőtlen javaslatát a globális minimumadó elutasításáról. Köszönöm. [[Taps az ellenzéki oldalon.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vajda Zoltán képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Jó napot kívánok! Köszönöm szépen a szót. Mielőtt a témáról beszélnék, hadd mondjak egy személyes fél mondatot! Én viszonylag új képviselő vagyok itt az Országgyűlésben, és amikor megnyertem, az önök vezérszónokát, Szatmáry Kristófot volt szerencsém legyőzni Budapest XVI. kerületében, Zugló, Alsórákoson. Viszont miután sikerült nyerni, bizony voltak olyan rám szavazó ellenzéki szavazók is, akik mindenféle módon megkerestek engem, és arról beszéltek, hogy nem kéne felvenni a mandátumot, vagy nem kéne bejönni a Parlamentbe, nincs sok értelme a parlamenti munkának, és hogy bojkottáljuk a parlamenti munkát. Én ezt nem vettem magamra, és én próbálok a parlamentben is értelmes munkát végezni, és a parlamenten kívül is próbálok értelmes munkát végezni. Ezt csak azért mondom, mert lehet, hogy önök, kedves fideszes és KDNP-s képviselőtársak, viszont meghallották ezeket a hangokat, mert én most itt megszámolnám, ha jól látom, kilenc darab fideszes, meg egy álfideszes, KDNP-s képviselőt látok itt a Házban. Tehát ha jól látom, akkor a kétharmad tíz fővel képviselteti magát, mi meg itt a szűk egyharmaddal pedig jóval többen vagyunk, de még jó, hogy nem ilyen „Adj, király, katonát!” játszunk, mert akkor bizony most itt többségben lennénk. Tehát valamiért önök egy ilyen témánál is bojkottálják a parlamentet. Na de beszéljünk a tárgyról! Miről is beszéljünk? Én először szépen, tagoltan hadd olvassam föl, hogy mi is annak a témája, amiről mi itt most vitatkozunk. A címét úgy hívják: „A globális minimumadó bevezetésére vonatkozó európai uniós irányelv elfogadásának elutasításáról” szóló előterjesztés. Itt csak cizelláljuk szét, hogy talán miért futamodtak önök meg, és miért van az, hogy csak néhányan vannak itt önök a környezetemben. Egy csomó olyan szó van, amelytől önök irtóznak. Globális: önök a globalizmust valami ördögtől valónak gondolják, és ezért elrohannak tőle. A minimumadót önök nem szeretik, hiszen most látjuk a költségvetésben, hogy ott nem minimumadót, hanem maximumadókat vagy extraprofitnak hívott, valójában az emberekre átterhelt adókat vezetnek be, tehát a minimumadó önöknek ezért nem lehet nagyon szimpatikus. Lehet, hogy a bevezetni és vonatkozni… ezt még önök is értik. Az Európai Uniót lefordítom az önök nyelvére, önök akkor szoktak brüsszelezni, úgyhogy ez az, amit önök annak hívnak, és irányelveket pedig nem sokszor szoktak a magukénak tartani. De akkor beszéljünk arról, hogy miről is beszélünk pontosan ennek kapcsán. Először is jegyzőkönyvezzük, hogy ez a folyamat nem most indult, hanem 2018-ban indult már el. Az OECD-nek van egy ilyen irányelve, amelyik ezzel kapcsolatos. Segítek önöknek még az OECD kapcsán, ez a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet. Ezt csak azért mondom, mert ebben is vannak talán olyan szavak, amelyektől önök egy picit aggódhatnak. Itt egy személyes fél mondatot hadd mondjak! Nekem volt szerencsém az OECD-n dolgozni két éven keresztül, és láttam, hogy ott milyen komoly szakmai munka is van. Ha majd esetleg támadni akarnak személyemben engem, akkor majd Soros mellé ne felejtsék el az OECD-t is odatenni, adok önöknek ilyen mankókat, mert mindig fontos, hogyha ezt tudják. Ez két alappillérről szól. Már többször elhangzott, úgyhogy nem akarom hosszabban mondani. Az első pillér, hogy a nagy technológiai cégek adózzanak, és a második ez a bizonyos 15 százalékos globális minimumadó. Tehát, ami a lényeg, hogy erről a beszélgetés nem most indult el, bár önök most valamiért egy pálfordulásból ezt elkezdték elutasítani. Nagyon fontos azt látni, hogy Magyarország egyébként ennek a bevezetésére kapna vagy kap egy tízéves átmeneti, mondjuk, derogációszerű átmeneti időszakot. 2021 elején, amikor ennek a tárgyalásai már egyébként felgyorsultak, akkor, hadd jelezzem, hogy Magyarország még azt mondta, az önök kormánya azt mondta, hogy ezt elfogadja, még egy dátumot is felírtam magamnak, hogy 2021. október 8-án majdnem 140 ország, köztük szeretett hazánk is igent mondott erre. Majd a felsorolásom végén fogok érvelni, hogy szerintem valójában önök most miért változtatták meg az álláspontjukat. Tehát ez az első témakör, hogy miről beszélünk. A második hadd legyen az, hogy én néhány idézetet mondjak önöktől, hogy önök, fideszesek vagy kormány, vagy KDNP ez nekem így nagyjából hasonló szokott lenni , hogy önök miket mondanak. [[11.50]] Az első idézet, amit találok önöktől, hogy ez rontaná Magyarország versenyképességét, ez az egyik, amit önök mondanak. A másik, amit mondanak, hogy Magyarország gazdasági sikerének alapja ez az alacsony adókulcs. Azt is mondják önök, hogy elmenne a tőke, ha magasabb lenne, meg hogy áthárítanák a cégek ezt a magasabb adót, és hogy munkahelyek lennének veszélyben. Tudja, ezek azért áthallásosak. Szatmáry Kristóf már nincs itt, valamiért nem tisztel meg minket, bár én türelmesen végighallgattam az ő beszédét, ő már megelőlegezte azt, hogy szerinte mi itt fogunk párhuzamot vonni az önök által extraprofitadónak hívott extra inflációs sarc és itt a minimumadó között. Valóban, akkor az ő szava számomra ebben a tekintetben parancs. Ha önök szerint elmenne a tőke, ha önök szerint áthárítanák, ha önök szerint az alacsony adókulcs az egyetlen garanciája a sikerünknek, és ha önök szerint a munkahelyek vannak veszélyben, ha ez a magasabb adó van, akkor az extraprofitadó tekintetében ez miért ne lenne igaz? Valamelyik nem lehetséges. Ugye, ismerik Orwellnek talán az Állatfarm című könyvét, abban először az van, hogy a négy láb rossz, a két láb jó, aztán a könyv idején átalakul, hogy fordítva is van, hogy a négy láb rossz… [[Dr. Pósán László közbeszól.]] Így van, képviselőtársam mondja, hogy utána pedig fordítva lesz, hogy a négy láb rossz köszönöm, hogy a kollégám egy ilyen érdemi témában hozzá tudott szólni, ez nagyon megtisztelő , vagy pedig két láb rossz. Önöknek azt javaslom, hogy döntsék el, hogy akkor melyik; tehát hogy most a multiadó rossz, de az extraprofitadó jó, vagy fordítva, a kettő egyszerre szerintem nem lehet igaz. Ha az egyik rontja a versenyképességet, akkor a másik miért ne rontaná? Ha önök azt gondolják, hogy a minimáladót áthárítják a cégek, akkor az extraprofitadót miért ne hárítanák át? Jelzem, hogy bár nem a témához tartozik, de az extraprofitadó kapcsán most már egyértelműen lehet látni, hogy azon cégek, amelyek esetében önök bevezetik majd az extraprofitadót, összesen két típusú céget látunk. Az egyik típusú cég azzal kérkedik és hangosan jelzi, hogy ő bizony át fogja hárítani a magyar emberekre, a másik pedig szépen csöndesen, némán teszi. Mindegyik áthárítja, csak van, amelyik hangosan teszi, a másik pedig halkabban. Beszéljünk a versenyképességről, amit önök ilyen nagyon fontosnak tartanak! Én is osztom azt, hogy nagyon-nagyon fontos a versenyképesség. Az a probléma, hogy önök egy olyan országot hoznak létre, ahol egy lefelé tartó versenyképesség van, ahol mi csak az alacsony adókkal próbáljuk idevonzani a tőkét, és e miatt a kevés adóbevétel miatt rohad a humán tőke, megy szét. Rossz az oktatás, rossz az egészségügy, alacsony hozzáadott értékű vállalkozásokat tudunk csak csinálni, összeszerelő nemzetté válunk. Önök szerint hová vándorol inkább a tőke, mondjuk, Bulgáriába vagy Romániába, vagy a nagyon magas adókulcsokkal rendelkező mármint a multik esetében magas adókulcsokkal rendelkező , mondjuk, Dániába vagy Svédországba? Önök az is mondták itt a bevezetőben, hogy önök megvédik a nemzetet, a hazánkat. Önök szerint a többi ország nem akarja megvédeni a nemzetet? Én ezt nem nagyon pontosan értem. Még egyet hadd idézzek Szatmáry Kristóf kollégától, mert én mindig extra figyelemmel figyelem az ő minimális hozzáadott értékét itt a parlamentben. [[Derültség a Momentum soraiban.]] Szóval, mindenesetre ő arról beszélt, amikor megelőlegezte, hogy én miről fogok majd beszélni, vagy az ellenzék miről fog beszélni, hogy azért nem lehet párhuzamot vonni az extraprofitadó és a minimáladó között, mert az extraprofitadó a válság időszakára bevezetett rövid távú adó, és nem marad itt velünk. Lehet, hogy ő nem olyan figyelmesen nézi a saját miniszterét, mint én. A Nagy vezetéknevű, Nagy Márton vezetéknevű [[sic!]] miniszter tegnap már arról beszélt, hogy lehet, hogy majd más néven, de bizony itt fog maradni az extraprofitadó. Önök annak nagyon nagy mesterei, hogy bevezetnek ideiglenesnek szánt adókat, és aztán az bizony állandósul. Tehát szerintem az azért már biztosan nem helyes, hogy az extraprofitadó csak ideiglenes, hiszen már az önök minisztere is vagy elszólta magát, vagy valamilyen más indokból már arról beszélt, hogy bizony a kétéves időszakon túl is itt fog maradni, lehet, hogy majd átfazonírozva valamilyen más név alapján. És hogy valójában mi a helyzet ennél a témakörnél, még egyet, amit a kollégáim már többen is mondtak, hogy az eljárásuk is milyen. Valóban én is, ahogy Orosz Anna is mondta, egy önkormányzatnál voltam képviselő, és ott bizony a legkisebb bizottsági ülést is sok nappal korábban hívjuk össze. Önök pedig mit tettek: kiküldtek egy e-mailt, hogy egy bő óra múlva lesz egy bizottsági ülés, én oda elmentem vendégként, és bizony azt láttam, hogy az asztalon van egy rendkívül komoly, kétszer féloldalas előterjesztés, amelyet önök itt izomból átvertek. Beszélnék egy olyan cégről, amit önök valószínűleg nagyon jól ismernek, mert többük ezzel járkál, az én pénzemből egyébként. Az Audi nevű autógyárról hadd beszéljek mondom, önök boldogan annak szoktak a jobb hátsó ülésén ülni. Az Audi is egy ilyen, amelyik érintett ebben. Önök valamiért nagyon védik az Audi érdekeit. Lehet, hogy akciósan kapják meg az autót, ezt nem tudom, de beszéljünk egy kicsit az Audi eredményéről. Az Audinak hét európai telephelye van Magyarországgal együtt. Én megnéztem az Audi eredménykimutatását: itt, Magyarországon messze a legkevesebb a bérköltsége az árbevételből számolva. Természetesen azt is látni kell, hogy az alacsony adó miatt a transzferárazást, tehát az elszámolóárakat remekül ki tudja használni az Audi. Ha megnézem az Audi eredménykimutatását, akkor azt lehet látni, ha megnézzük az éves munkaerőköltségét ennek a cégnek, akkor 22-szer, azaz kevesebb mint két és fél hét alatt térül meg az össz-munkaerőköltsége a nettó árbevételben. Még egyszer mondom tagoltan: a nettó árbevételüket 22-szer termelik meg, bocsánat, a nettó árbevételük 22-szer termeli meg az éves munkaerő költségét, az éves munkaerőköltségük kevesebb mint két és fél hétnyi árbevételük. Vagy másképp fogalmazva, egy forint személyi jellegű ráfordítással tehát mondjuk, bérrel, járulékokkal, ilyesmikkel ők közel háromszoros nettó termelési értéket állítanak elő. Mi ez, ha nem egy fantasztikus hatékonyság? Gratuláljunk, tehát nagyon jó, ha hatékony cégek vannak, de miért nem lehet őket még tovább terhelni? És hogy idehozzak egy egésze friss hírt, amit most kaptam: borzasztóan örülök annak, hogy az Audi egy újabb komoly beruházást hozott hazánkba. Éppen most olvastam a Szijjártó vezetéknevű miniszter úrnak a bejelentését arról, hogy egy újabb nagyberuházás van, egy elektromos motor összeszerelését hozták ide. Üdvözlöm és nagyon örülök neki, és annak is nagyon örülök, hogy ez a bejelentés alapján 500 új munkahelyet hozott ide, szeretett hazánkba. Önök 8,5 milliárd forint támogatást adtak ennek a cégnek, ennek az Audinak, amelynek a hatékonyságáról, a hatalmas árbevételéről az előbb beszéltem; 8,5 milliárdot adtak 500 munkahely létrehozására. Ha jól számoltam itt fejben az elmúlt két percben, ez körülbelül 15 millió forintnyi támogatás/létrehozott munkahely, megint egy olyan cégnek, amely rendkívül hatékonyan és jól működik. Az utolsó, amit szeretnék mondani, hogy még ezt megosszam önökkel, hogy szerintem mi van valójában a háttérben, mi az, amit önök valójában csinálnak. Parlamentben vagyunk, úgyhogy politizáljunk egy kicsit! Szerintem önök politikát csináltak ebből is. Egy olyan költségvetésről fogunk majd holnaptól beszélni, amely egyébként 2000 milliárd forintos megszorítást tartalmaz. Hogy lefordítsam magyarra, a 2000 milliárd forint 15 Bokros-csomagnyi használjuk ezt az önök által szeretettel használt mértékegységet. Ha visszaemlékszünk, hogy a Bokros-csomag milyen irtózatos megterhelés volt a magyar családoknak, önök egy 15-szörös mértékben hozzák ide, 15-szörös megszorítást tartalmaz a Nagy-csomag vagy Orbán-csomag a Nagy-csomaggal még egy kis szóviccet is el lehet sütni, bár emberek nevével ne vicceljünk. Mindezt úgy tudják idehozni, hogy valójában egyébként a jövő év tekintetében újabb 2000 milliárd forintos uniós forrásokkal számolnak, vagy hogy másképp mondjam, az egész uniós ciklus egésze tekintetében 40 milliárd euróra számítunk, hogy hazánk kapjon az Európai Uniótól. Ugye, most már sajnos nagyon könnyű szorozni a 40 milliárdot, a múlt héten nemcsak 4:0 lett, hanem 400 forintos euró is. A 40 milliárdot még én is be tudom szorozni 400-zal, az 16 000 milliárd forint, amire az Európai Uniótól számítunk a következő költségvetési ciklus egészében. Egyébként ez a GDP-nknek nagyjából a negyede. S hogy miért hozom ezt ide? Mert szerintem önök ezt a témát is, a globális minimumadó elutasítását is valójában nem valami elvi dologként, hanem egy útszéli zsarolásnak akarják használni. Nekem valami azt súgja, hogy önök ezt is azért teszik, hogy zsarolják azt a közösséget, amelynek mindnyájan tagjai vagyunk. Végezetül önök a szuverenitásról beszélnek állandóan. Elhangzott az is, hogy önök a nemzeti érdekeket védik a külföldiekkel szemben, mi pedig kiszolgáljuk, és úgy akarunk ugrálni, ahogyan a külföld elvárja tőlünk. Szerintem éppen fordítva, önök ugrálnak úgy, ahogyan a multi cégek ezt most akarják, és ezért ezt teszik. Úgyhogy összefoglalva, én ezeket gondolom egyelőre erről a tervezetről. Köszönöm szépen, hogy elmondhattam. [[Taps az MSZP és a Momentum soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Toroczkai László képviselő úrnak, a Mi Hazánk képviselőcsoportja vezérszónokának. Egyúttal szeretném megkérdezni, hogy korábban jelezték, hogy Dúró Dóra alelnök asszony is kíván szólni... [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem, tehát egyedül Toroczkai László úr lesz a vezérszónok. Öné a szó. [[12.00]]
Köszönöm a szót, elnök úr. A Mi Hazánk Mozgalom álláspontja kristálytiszta, világos és egyértelmű. Még mielőtt én is mindenféle kifogásokat kezdenék keresni, mint ahogy azt a baloldali ellenzéki politikusok tették az imént arra panaszkodva, hogy nem volt elég idejük foglalkozni a témával, szerintem ez a legkevésbé sem érdekli a választópolgárokat, azért kapjuk a fizetésünket, hogy dolgozzunk meg érte. Úgyhogy én alaposan utánanéztem, bár tényleg kevés idő volt, de alaposan utánanéztem annak, hogy miről is szól valójában ez a vita, miről szól a globális minimumadó, éppen ezért nagyon egyértelmű az álláspontunk. A sok mellébeszélés helyett le lehetne sokkal jobban egyszerűsíteni ezt a vitát. Két alapvető pillére volt ennek az egész csomagnak, és ebből az első pillér egyelőre valami rejtélyes oknál fogva ugyebár feledésbe merült. Ha ez az első pillér része lenne ennek a csomagnak, a globálisminimumadó-csomagnak, akkor a Mi Hazánk Mozgalom támogatná a globális minimumadó bevezetését, ugyanis, hogy mindenki értse, az első pillér tartalmazza azt az intézkedést, amely a globális digitális techcégekre vonatkozik. Amikor az elmúlt években számos alkalommal próbáltam arra felhívni a figyelmet, hogy Magyarországon sem a Facebook, sem a Google, sem a többiek nem fizetnek egy fillér adót sem, miközben rengeteg pénzt kipumpálnak a magyar gazdaságból, rengeteg bevételre tesznek szert, akkor általában legyinteni szoktak erre a felvetésemre, vagy úgy gondolják, hogy ez nem valami komoly összeg vagy nem valami komoly tényező. Hát, valójában én akkor most hadd mondjak néhány adatot, mert szerintem ez nagyon fontos, ugyanis ennek az egész vitának ez a lényege. Az első pillér, amely a globális digitális techóriásokra vonatkozik, az jelentené azt, hogy végre meg lehetne normálisan adóztatni, mondjuk, a Facebookot, a Google-t ezeket a cégeket mindenki ismeri itt Magyarországon, használja a termékeiket, a szolgáltatásaikat , és mégiscsak fölháborító, hogy miközben, mondjuk, egy palacsintaárus vagy egy lángosárus a legutolsó palacsintáért is kőkemény adót fizet Magyarországon, aközben ezek a cégek egy fillérrel sem támogatják a magyar költségvetést. Akkor nézzük a számokat! Az elmúlt években, és talán ezért is van most szükség globális minimumadóra, több csapás is érte a nemzetgazdaságokat mindenhol a világon, és összefoglalóan mondhatjuk, hogy a világgazdaságot érték, illetve érik ezek a csapások. Az első ilyen nagy csapás volt, amikor egy laboratóriumból valószínűleg útjára indult a koronavírus, ez a Covid-válság, aztán most pedig itt van az ukrajnai háború. Nézzük akkor, hogy mondjuk, ez alatt az időszak alatt hogyan alakultak a Facebook bevételei konkrétan! 2019-ben 71 milliárd dollár volt a Facebook bevétele. 2020-ban már 86 milliárd dollár volt a Facebook bevétele. Ez 22 százalékos növekedést jelent. 2021-re már 118 milliárd dollárra növekedett a Facebook bevétele, miközben már kőkeményen tombolt a koronavírus, illetve a Covid-intézkedések, amelyek tönkretették számos országban a gazdaságot. Ez 37 százalékos növekedést jelent a Facebook esetében. Ez a 118 milliárd dollár egyébként 44 000 milliárd forint. Hogy értsék, mondjuk, a nézők vagy a választópolgárok, hogy miért beszélek én például a Facebookról, a Google-ről, a globális digitális óriáscégekről: ugyanebben az évben a magyar államháztartás, tehát egyszerűen a magyar állam bevételi oldalán 25 000 milliárd forint szerepelt. Tehát azt jelenti, hogy majdnem kétszer annyi bevétele volt abban az évben a Covid-diktatúra tombolása közben a Facebooknak, mint a magyar állam egészének. De nézzük a Google-t! A Google 2019-ben 160 milliárd dollárt keresett. 2020-ra ez már 182 milliárd dollárra növekedett. Ez 13 százalékos növekedés. 2021-re, megint csak a Covid-diktatúra megszorító intézkedései környezetében, körülményei között, 257 milliárd dollárra nőtt. Ez már 41 százalékos növekedés. És hogy értsék önök is, és hogy értsék nyilván elsősorban a magyar választópolgárok, a magyar adófizetők, hogy miről beszélünk, ez azt jelenti, hogy a Google 2021-ben, a nagy Covid-diktatúra idején, a megszorítások idején 96 000 milliárd forintot keresett. Ez viszont már közel négyszerese a magyar állam teljes bevételének, ami a bevételi oldalon szerepel. Tehát erről beszélünk erről beszélünk, és ezek a cégek nem fizetnek Magyarországon egy fillér adót sem. Mindenki találkozik ezzel, a magyar adófizető, az előbb említett lángossütő, aki az utolsó eladott lángosért is kőkeményen adót fizet, ő is szembesül azzal, hogy ha mondjuk, egy hirdetést föl akar adni ezeknél a globális techóriásoknál, akkor még fordított áfával is találkozik. Tehát mindenféle módon próbálják a magyar adófizetőkre terhelni, bármilyen költség felmerül, miközben ők semmivel nem támogatják a magyar államkasszát, az államháztartást. Tehát ilyen körülmények között számunkra teljesen elfogadhatatlan az, hogy a magyar kormány eddig nem tett semmit, és nem is nagyon beszél arról, hogy ezeket a globális techóriásokat, amelyek amellett egyébiránt, hogy a közteherviseléshez nem járulnak hozzá, miközben kétszerese, négyszerese a magyar állam teljes bevételének a saját bevételük, eközben azért ezek a digitális techóriások, mondjuk ki, ma már választásokat döntenek el, választásokat befolyásolnak világszerte, nem csak Magyarországon. Tehát az, hogy mindemellett még adót sem fizetnek ilyen gigantikus bevételekkel együtt, teljesen elfogadhatatlan. A Mi Hazánk Mozgalom, az egész négyéves parlamenti ciklus alatt számíthatnak arra, hogy folyamatosan napirenden fogja tartani ezeknek a globális óriásoknak a megadóztatását, itt az ideje, hogy erről végre beszéljünk, és ebben partnerre lelhet akár a kormány a Mi Hazánk Mozgalomban, mert ezt nemzetbiztonsági és nemzetgazdasági szempontból is kiemelten fontosnak tartjuk. Mivel kiderült, hogy az első pillanatokkal ellentétben, amikor a globális minimumadóról elkezdtek tárgyalni, kiderült, hogy ezzel szemben ez az első pillér egyelőre lekerült a napirendről a francia elnökség idején, ezért semmiféleképpen nem tudjuk a globális minimumadót ebben a formájában támogatni. Tehát magyarán szólva, támogatjuk és meg is fogjuk szavazni a magyar vétót. Abban a pillanatban azonban, amikor az első pillér visszakerül, akkor viszont támogatni fogjuk, mert igaz, hogy ez részben szuverenitási kérdés, és mi is visszautasítjuk azt, hogy akár Brüsszel vagy New York vagy bármelyik ország meg akarja határozni Magyarországon az adómértéket, de globális óriásokkal szemben nem tudunk egyedül fellépni, tehát itt kell globális óriásokkal szemben globális összefogás. A jelenlegi formájában azonban nem tudjuk a globális minimumadót támogatni, mert az valóban arról szól, és ez a fajta harc is egyébként, amit most a kormánypártoktól hallunk, kevésbé szól az első pillér kivételéről, és a hangsúlyt inkább arra helyezi jelenleg a kormány, hogy hogyan tudja idecsábítani, idecsalogatni vagy legalábbis itt tartani azokat a globális nagyvállalatokat, amelyeket ő termelő nagyvállalatoknak nevez, amelyekkel szemben szintén a Mi Hazánk Mozgalom azt mondja, hogy a közteherviselés szempontjából jóval komolyabban kellene őket adóztatni. Tény, hogy az elmúlt 10-12 esztendőben volt közülük nem egy olyan óriáscég, nemcsak az előbb említett Audi, amely tudjuk, hogy 1800 milliárd forintot csak úgy kivitt itt a nagy válság idején Magyarországról, levitte a törzstőkéjét egy átlag magyar kft. szintjére, hanem egyszerűen arról is beszélünk, hogy ezek a multik kiszorították a magyar kis- és közepes vállalkozásokat, elvették a levegőt a magyar vállalkozásoktól az elmúlt évtizedek során. Tehát nem tudjuk azt elfogadni, hogy ha a kormány azzal érvel most a vétó mellett, hogy ezeknek a globális nagyvállalatoknak, legyen az akár németországi multi vagy bármilyen multi, az érdekeit akarja képviselni. Nem gondoljuk azt, hogy ez lenne most a feladata a kormánynak. Mi azt gondoljuk, hogy a magyar nemzetgazdaság erősítése lenne a kormány feladata. Nem látunk ilyen irányú törekvést, nem látunk ilyen intézkedéseket, és ezekből a mai érvelésekből is csak az derül ki, hogy a jelenlegi magyar kormány a multiknak akar kedvezni, az ő érdekeiket akarja képviselni, és azt akarja, hogy a társasági adó szintjével ide tudja csalogatni ezeket a multinacionális cégeket. Az elmúlt több mint harminc év gazdaságpolitikája, amelyben nyilván nyakig benne van a balliberális oldal, de ugyanúgy a Fidesz is, azt a gazdaságpolitikát akarja folytatni a jelenlegi kormány. Mi ezt visszautasítjuk! Hát, amiatt jutottunk oda, ahol most tartunk, azért ilyenek a bérek és a fizetések, mert ez egy olyan üzenet a globális multinacionális, akár termelőmunkát végző vállalatok irányába, hogy gyertek ide, mert itt keveset kell adóznotok, ha egyáltalán adóznak. [[12.10]] Még egyszer mondom, az elmúlt tíz évben volt olyan, aki gyakorlatilag mínuszban volt, tehát mi jobban támogattuk őket, mint ők a magyar nemzetgazdaságot. Egyrészt ezért jöjjön ide, másrészt pedig azért jöjjön, mert itt olcsó a munkaerő. Az ugyanis, hogy most már 400 magyar forint fölé jutott az euró árfolyama, nyilvánvalóan azt jelenti, mintha ilyenkor csökkentenék a magyarországi béreket, fizetéseket ezek a multinacionális, főként exportra termelő nagyvállalatok. Ezt a fajta gazdaságpolitikát viszont, amit ezek szerint a Fidesz folytatni akar, nyilvánvalóan nem tudja a Mi Hazánk Mozgalom támogatni. Mint ahogy a különadók esetében elmondtuk, ezt a kormányzati kezdeményezést is támogatjuk, tekintettel arra, hogy a globális disznófejű nagyurak okozták azt a gazdasági válságot, amelyben jelenleg vagyunk, akár a Coviddal, akár jelenleg az ukrajnai háborúval kapcsolatos politikai intézkedésekkel, ezt nagyon fontos hozzátenni, vagy akár az elmebeteg szankciókkal. Ezt a helyzetet valóban úgy kell megoldani, hogy a közteherviselés megvalósuljon és igen, különadókat kell kivetni például a koronavírusnak vagy ennek az ukrajnai háborúnak a haszonélvezőire. Csak itt megint hiányt érzünk. Megint azt látjuk, hogy miközben a nyilvánvalóan nem a Covid-történet nyertesei közé tartozó légitársaságokat akarja megadóztatni a kormány, és éppen helyenként szórakoztató, helyenként vérlázító vitát folytat jelenleg a Ryanair vezetőjével, aközben például a kaszinókat nem akarja ezzel a különadóval sújtani. Tudjuk, hogy ennek is az az oka, hogy a kaszinók fideszes koncessziónak számítanak. De képzeljék csak el, hogy miközben ez a mostani vita a Ryanair vezetője és a magyar kormány között arról szól, hogy a Ryanair megpróbálja áthárítani a magyarokra, a repülőjegy árába akarja beépíteni ezt a különadót, a kaszinók esetében nem kellene ettől tartani. Tehát nem kell attól tartani, hogy az átlag magyar emberre át tudja hárítani a kaszinó ezt a különadót. Miért nem ezzel foglalkozik a kormány? Vegye ki a légitársaságokat, és tegye be, mondjuk, a kaszinókat! nyilván erről sem hallunk a Fidesztől semmilyen komoly elképzelést. Aztán azt mondtuk, hogy szuverenitási kérdés az adózás kérdése. Mi ezért elvárnánk a kormánytól, hogy rábírja a közteherviselésre a multinacionális cégeket. Tehát most támogatni fogjuk ezt a kezdeményezést, támogatni fogjuk a magyar vétót, de még egyszer hangsúlyozom, a digitális óriás techcégek kivétele miatt, akik nyilván elérték az óriási hatalmukkal, hogy kivegyék őket jelenleg ebből a csomagból, szeretnénk a kormánytól kérni, hogy az előttünk álló négyéves ciklusban próbálja valahogy a közteherviselésre rábírni a Magyarországon jelenleg is már itt lévő olyan multinacionális cégeket, amelyek úgy tűnt az elmúlt 12 évben, és úgy tűnik ma is a Fidesz-kormány kegyeltjei, ahogy korábban a Gyurcsány- vagy a Bajnai-kormány kegyeltjei voltak. Ezt elvárjuk a Fidesz-kormánytól, és azért fogunk küzdeni, hogy minél hamarabb újra elővegyék az első pillér kérdését, minél hamarabb szülessen valamilyen olyan globális együttműködés, amely a globális technológiai, digitális óriáscégeket végre a közteherviselésre, az adózásra tudja majd rákényszeríteni. Tehát ezekkel a feltételekkel tudjuk támogatni jelenleg a magyar vétót és így tudjuk megszavazni is. Köszönöm szépen. [[Taps a Mi Hazánk képviselői részéről, taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Jámbor András Imre képviselő úrnak, a Párbeszéd képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót. Először is szerintem pontosítsunk kicsit, mert ez a „globális minimumadó” kifejezés egész jó, de ez egy globális multiadó, amiről beszélünk, és szerintem, ha kicsit jobban nevén nevezzük a dolgot, akkor talán a magyar állampolgárok számára is érthetőbb lesz az, hogy miről beszélünk. Az a helyzet, hogy ezzel a javaslattal önök a nemzetállamok helyett a globális nagytőke oldalára álltak. Azt gondolom, ez egy elég furcsa pálfordulás, legalábbis ahhoz a kommunikációhoz képest, amit folytattak, mert a valósághoz, a magyar adórendszerhez képest azért ez nem túl nagy pálfordulás. Az a helyzet, hogy ebben a javaslatban és a jövő évi költségvetésben, ami nem független ettől a javaslattól, hiszen ez az egész a magyar gazdaságpolitika egészét érinti, önök a nép érdekei helyett igazából az elit érdekeit, a saját maguk érdekeit, a saját NER-es cégek érdekeit, a Fidesz rendszerének érdekeit képviselik. Ha megnézzük a jövő évi költségvetést, azt látjuk, hogy nagyjából a különadókkal 650 milliárd forintot próbálnak beszedni a nagy multiktól, miközben 3000 milliárd forinttal nő az infláció által felhizlalt áfabevétel és az szja-bevétel összesen. Ez a globális multiadó alapvetően több bevételt jelentene, és elég rosszul néz ki a költségvetési arány, amikor önök azt mondják, hogy a különadókkal a nagy cégeket fogják adóztatni, de közben azt látjuk, hogy a fogyasztást és a munkát terhelő adókkal gyakorlatilag ötször annyi bevételt hoznak be, mint a különadókkal a nagy cégektől. Ezen változtathatna például egy globális multiadó, mert ez jelentené azt a szép mondatot, amit én még sokszor fogok ebben a Házban mondani, hogy igenis fizessenek a gazdagok. Igen, pont az a probléma, hogy az elmúlt évtizedben nem szedték be a multiadót. Ez a különadó is arról szól, hogy azokat a profitokat, amelyeket az elmúlt években otthagytak a multiknál, utólag akarják beszedni. Hiányzik ez a bevétel, amit a globális multiadó is jelentene, az egészségügyből, az oktatásból, a kultúrából, a szociális ellátásból, a lakhatásból. Példaként egyébként, hogy mi az, ami hiányzik, lehetne az egyik nagy autógyártó céget említeni, amely az elmúlt öt évben 3,9 milliárd forint társasági adót fizetett be, és ha a 9 százalékot adózta volna rendesen, ami az önök által levitt társasági adó, akkor 61 milliárd forint adóbevételt kellett volna tőlük beszednünk. A probléma az ezzel az egész globális multiadóval mert van vele probléma , hogy önök egy olyan országot építettek, amelyben ezek a nagy cégek még a társasági adó alatt adóznak az effektív adókulcsukkal. Tehát azt kellene megépíteni alapvetően, és ezért nem értem, hogy miért félnek ettől a multiadótól, hiszen azt az adóparadicsomi állapotot, amit fenntartanak Magyarországon, e mellett a globális multiadó mellett is fenn tudják tartani. A versenyképességgel érvelnek alapvetően. Ha megnézik a német iparkamara májusi jelentését, ott elég jól látszik, hogy mit jelent a versenyképesség. A német cégek azt mondják, hogy az alacsony adók jelentik Magyarországon a versenyképességet, az alacsony fizetések jelentik a versenyképességet, a gyenge munkajog jelenti a versenyképességet és az, hogy az elmúlt években a szakképzett munkavállalók száma nőtt Magyarországon. De nem azért nőtt Magyarországon a szakképzett munkavállalók száma, mert a felnőttoktatásba fordítottak volna energiát vagy olyan átképzési programokat csináltak volna, amiből a közmunkaprogramból például tovább lehet lépni, hanem azért, mert iszonyatos nagy mennyiségben hozzák be a külföldi munkaerőt, és a külföldi munkaerő emeli a magyar versenyképességet. Csak itt az a probléma, én legalábbis azt gondolnám, hogy a magyar államnak arra kéne energiát fordítani, hogy ne a külföldi munkaerővel növelje a versenyképességet, hanem a magyar dolgozók segítésével felnőttoktatásban, átképzésben. Amit viszont elmondanak a német autócégek, a német cégek, hogy mi a probléma a magyar versenyképességgel: ez a jogállami környezet hiánya, a korrupció, a kiszámíthatatlan jogi környezet. Igazából az a kérdés, hogy ezeken hogyan kíván változtatni Magyarország Kormánya, hogyan próbálják csökkenteni a korrupciót, hogyan tud egy biztosabb jogi környezetet csinálni ezeknek a cégeknek és egyébként a magyar cégeknek is. A globális multiadó elfogadása lehetne egy szakítási pont az elmúlt harminc év politikájával, amiben a rendszerváltás vesztesei továbbra is vesztesek, egyre inkább vesztesek lesznek, a rendszerváltás nyertesei pedig tovább gazdagodnak alapvetően. Ezzel a politikával, amely egy fejlesztő állam helyett amely kiemelt szektorokat próbál fejleszteni, mondjuk, a zöldszektorokat, vagy az info-, techszektorokat arra épít, hogy iszonyatos nagy pénzeket ad a multiknak azért, hogy idejöjjenek, adókedvezményeket ad nekik, közben alacsonyan tartja a magyar fizetéseket, gyengíti a magyar munkajogot és a szakképzett munkaerő megteremtése helyett külföldi munkaerőt hoz ide. Ez a politika alapvetően válságról válságra viszi az országot. Azt látjuk, hogy egyre többet kell fizetni a nagy multiknak egy megteremtett munkahelyért. Míg mondjuk, öt-hat évvel ezelőtt 8 millió forint volt átlagosan egy munkahely megteremtéséért adott kedvezmény, most az akkumulátorgyáraknál 16 millió forint. Ez körülbelül azt jelenti, hogy három évre előre fizetik ki egy dolgozónak a bérét. Ha a magyar cégek kapnák meg ezt a kedvezményt, ha három évre előre kifizetnék a dolgozók bérét, szerintem ők is tudnának sikeresek lenni. Ha az a problémájuk, hogy az első pillér nincs benne, amivel egyetértek egyébként, hogy probléma, mert a nagy techcégek adóztatása tényleg probléma, akkor miért nem egy olyan határozati javaslatot nyújtottak be, ami arról szól, hogy amennyiben az első pillér elfogadásra kerül, mi abban a pillanatban a második és az első pillért is ratifikáljuk? Ezt egyszerűen meg lehetett volna oldani. Garantálták volna, hogy elfogadjuk a globális multiadót az első és a második pillérrel együtt, és ez ugyanolyan határozati javaslat lehetett volna, mint a mostani. [[12.20]] Csak hát az a probléma, hogy önök alapvetően az egész globális multiadót akarják elutasítani, hiszen ez az önök politikájának a lényegét érinti, az önök gazdaságpolitikájának a lényegét érinti, azt a politikát, ami arra épül, hogy a saját NER-es cégeiket a kaszinókat, a Mészáros Lőrinc cégeit, Tiborcz István cégeit ne kelljen adóztatni. Nyilván ez a globális minimumadó nem érinti ezeket a cégeket, vagy részben érinti, de alapvetően az elv az, hogy a nagy cégeknek nem kell adózniuk Magyarországon, vagy minimálisan kell adózniuk Magyarországon, ez az elv, ezt az elvet érinti a globális minimumadó, másrészt pedig azt a gazdaságpolitikát, ami a lefelé tartó bérversenyben és a lefelé tartó adóversenyben kíván versenyképességet építeni. Én azt kérem önöktől, hogy váltsanak, fogadják el a globális minimumadót, és állítsák át a gazdaságot egy nem az elitet, hanem a népet támogató módra, ami egy fejlesztő államot jelent, ami kiválasztott szektorokban fejleszti a magyar gazdaságot, ahol a középvállalkozásokból tudnak nagy magyar multik lenni, és nem úgy, hogy a havernak adjuk ki, hanem úgy, hogy olyan emberek, akik a tehetségüktől kezdve tudnak cégeket építeni, építenek cégeket, olyan emberek, akik egyébként partnerek abban, hogy a magyar munkaerőt ne kizsákmányoljuk, hanem vele együtt dolgozzunk, olyan szektorokban, ahol a szakképzett munkaerő, jól képzett munkaerő jó fizetésekkel tud dolgozni. Úgyhogy én azt kérem még egyszer önöktől, hogy fogadják el a globális minimumadót, és állítsák át a gazdaságot egy olyan módba, ahol nem az eliteket támogatjuk, hanem a nép emberei tudnak normális életet élni, ahol emelkednek a bérek, van normális munkajog. Álljanak át egy ilyen gazdaságpolitikára, fizessenek a gazdagok! [[Taps a Momentum, az MSZP, a DK, az LMP és a Párbeszéd soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Csárdi Antal képviselő úrnak, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Valóban, szerintem helyesen tesszük, ha globális multiadót mondunk a minimumadó helyett, hiszen ez a minimális adófizetési kötelezettség valóban csak a 300 milliárd forintos éves konszolidált forgalommal és az afölötti forgalommal rendelkező cégeket érinti. Én azt gondolom, hogy azzal, hogy a magyar kormány elutasítja ennek a kezdeményezésnek a támogatását, ezzel világossá teszi, hogy a magyar kormány gazdaságpolitikája leírható azzal, hogy minden megtesz a magyar kormány annak érdekében, hogy a multinacionális nagyvállalatok mentesüljenek az adófizetés alól, míg a kisvállalkozások a legkisebb, leggyengébb, legrászorultabb, legkiszolgáltatottabb vállalkozások például elveszítsék azt a kedvezményes, egyszerűsített adózási formát, amivel eddig élhettek. Ugye, itt a katáról és a multinacionális cégek adójáról beszélek. És azt gondolom, hogy ha ezt így le tudom írni, az egy nagyon szomorú történet a magyar történelemben, mert ez azt jelenti, hogy a magyar kormány végérvényesen elszakadt a magyar társadalomtól. Arról beszélünk, hogy a nagy cégek mennyire veszik ki a részüket a közös teher viseléséből, és itt van előttem egy táblázat, ahol a magyar gazdaság három koronaékszere és annak gazdasági adatai vagy gazdálkodásának adatai olvashatóak. Az Audi Hungária Zrt.-ről beszélek, a MOL-ról beszélek, és a Richter Gedeonról beszélek, és azt gondolom, hogy ezek a cégek tökéletesen le tudják írni azt, ahogy ma Magyarországon működik egy multinacionális cég. Ennek a három cégnek az adózás előtti nyeresége összesen majdnem 670 milliárd forint. Adózás előtti nyeresége! Mit gondolnak képviselőtársaim, mennyi ennek a három cégnek az adózási egyenlege? Mint ahogy látom, hogy nincsenek ötletek, elmondom, hogy sajnos ennek a három cégnek 2,9 milliárd forint az adózási egyenlege mínuszban! ami azt jelenti, hogy míg az Audi Hungária Zrt. a 123 milliárdos nyeresége mellett 0,87 százaléknyi adót fizetett, addig a Richter Gedeon 141 milliárd forintos adózás előtti nyeresége után 0,03 százalékos nyereségadót fizetett. Ez 38 millió forint, tehát egy budapesti lakást nem lehet venni abból az adómennyiségből, amit a Richter 141 milliárd forintnyi nyeresége után befizetett. A legszebb példa, mind közül a legnagyobb, a MOL Magyar Olaj- és Gázipari Zrt., ami 405 milliárd forintos adózás előtti nyereséggel zárt a tavalyi évben. És mit gondolnak, mi az adóegyenlege? Mínusz 4 milliárd forint, ami azt jelenti, hogy az adózás utáni eredménye magasabb, mint az adózás előtti nyeresége. Kérem tisztelettel, ez a multinacionális cégeknek a hozzájárulása a magyar gazdasághoz, a magyar közügyekhez, és azt gondolom, hogy nagyon szépen hangzik, amikor Bánki Erik képviselőtársam mint a Gazdasági bizottság elnöke egyesült államokbeli példákat és idézeteket hoz, de a helyzet az, hogy… hogy is mondta ez a szenátusi képviselő, akit idézett, képviselő úr? Hogy vagy egy negatív bérversenybe mennek bele, vagy egy negatív adóversenybe mennek bele. Önök a biztosra mennek, egy negatív adóverseny mellett beleállnak azért a negatív bérversenybe is. Mert csak szeretném jelezni, hogy a szövetségi minimálbér az Egyesült Államokban 7,25 dollár óránként, ami egyébként a mai árfolyamon számolva 462 840 forintot jelent havonta, ami azt jelenti, hogy az Egyesült Államokban a minimálbér összege a magyar átlagbérnek felel meg. Mi ezzel szemben egy 200 ezer forintos minimálbérrel próbáljuk idecsalogatni ezeket a cégeket úgy, hogy egyébként ezek a cégek nem vesznek részt a közteherviselésben. És csak szeretném jelezni képviselőtársaimnak és a kormány jelen nem lévő képviselőinek érdemes megnézni: az összes bársonyszék üres a napirend tárgyalása alatt , hogy a versenyképességet máshogy is el lehet érni. El lehet például érni innovációval vagy innovatív környezet kialakításával. Ehhez szükséges magas színvonalú oktatás, ennek a forrása például pont lehetne a társasági adó, már hogyha persze be lenne szedve. És hát, ugye, a gazdaság kiszámíthatósága egy olyan versenyelőny tud lenni vagy egy olyan feltétel egy gazdasági társaság működésénél, amit nagyon szeretne nemcsak egy multinacionális cég, hanem egy kisvállalkozás is, de sajnos önök ezzel nem bírták megörvendeztetni a Magyarországon dolgozó gazdasági szereplőket. Azt kell mondanom, hogy az alacsony adó, amit beszednek önök a társaságoktól, alacsony közszolgáltatásokat eredményez. Gyakorlatilag el lehet azt mondani, hogy azzal, hogy önök kidobnak ezermilliárd forintokat az ablakon csak azért, mert úgy gondolják, hogy a magyar költségvetést kizárólag a magyar adófizető állampolgároknak kell finanszírozni, az valami egészen döbbenetes. Nézzük meg a jövő évi költségvetés számait, amik egyértelműen mutatják, hogy míg általános forgalmi adóból 7100 milliárd forintot szeretnének beszedni, a személyi jövedelemadó és járulékok soron 4000 milliárd forintnyi bevételt terveznek, addig a társasági nyereségadó soron 792 milliárd forint áll. Ez azt jelenti, hogy míg a magánemberektől forgalmi vagy jövedelemalapú adókból beszednének 13 000 milliárd forintot, addig a cégektől pedig nem egész 800 milliárdot szeretnének beszedni, és ehhez képest még van képük azt mondani, hogy nem megszorításalapú politikát folytatnak, pedig de. [[12.30]] A helyzet az, tisztelt hölgyeim és uraim, hogy… [[Tállai András feláll államtitkári helyéről, és a felszólaló felé fordul.]] Az a helyzet, tisztelt hölgyeim és uraim, hogy az, hogy továbbra is folyamatosan és elszántan támogatják, hogy a multinacionális cégek ne vegyenek részt a közteherviselésben, az egyszerűen szégyenteljes! Olyan társaságok, akiknek egyébként nem okozna problémát adót fizetni, tovább növelik a versenyelőnyüket a kis- és közepes vállalkozásokkal szemben. Gondoljunk csak bele! Hogyha van egy termelő cég, az ma Magyarországon 9 százalékos társasági adó fizetésére kötelezett, és ő be is fogja fizetni ezt a 9 százalékot, jobb híján; nem tehet mást. A MOL ezzel szemben 400 milliárd forintos nyereség után még kap 4 milliárd forintot az államtól csak azért, mert önök a multinacionális cégeket részben az alacsony munkabérekkel, részben a munkavállalókat rendkívül kiszolgáltatottá tevő jogi környezettel gondoljanak csak a rabszolgatörvényre , illetve mindenféle támogatásokkal, vissza nem térítendő támogatásokkal olyan versenyelőnybe hozzák, hogy a végén egyenlegben idejönnek, munkát ugyan teremtenek, de a közteherviselésben nem vesznek részt. Így gyakorlatilag azokból a fogyasztási típusú adókból finanszírozzuk a nem létező versenyelőnyünket, amibe ők nem tettek bele egy árva petákot sem. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Tisztelt Képviselőtársaim! A helyzet az, hogy itt volna az ideje, hogy végre részt vegyenek ők is a közteherviselésben. Ma, amikor erről a határozati javaslatról tárgyalunk, akkor azt gondolom, hogy egyértelműen kimondható az, hogy az a 15 százalékos mérték, amit megcélzott a minimumadó-javaslat, gyakorlatilag Európában a harmadik legalacsonyabb lenne. Magyarországon a legalacsonyabb a maga 9 százalékával, ezután jön Írország a maga 12,5 százalékával, és ezután jönne, ugye, a 15 százalék. De a helyzet az, hogy ha önök bármit szerettek volna tenni már eddig is annak érdekében, hogy a multinacionális cégek is részt vegyenek az adófizetésben, ne csak a magánemberek, nem csak a bérből és fizetésből élők, akkor még a jelenlegi környezetben is tehettek volna lépéseket. Egyetlenegy paragrafus kellett volna: a társasági adó mértéke 7 százalék, de kedvezményekkel csökkentett módon sem mehet, mondjuk, 8 százalék alá. [[Sic!]] Ugye, egy ilyen mondat kizárja azt, hogy az Audi 0,87 százalékot fizessen, és azt sem teszi lehetővé, hogy a Richter pedig még 0,1 százalékot se fizessen adóba. Azt gondolom, tisztelt hölgyeim és uraim, tisztelt képviselőtársaim, hogy egészen szégyenteljes az, ahogy önök az országot, az itt élő állampolgárokat végérvényesen megpróbálják kiszolgáltatni a multinacionális tőke számára. Kérem, ne tegyék, és vonják vissza ezt a határozati javaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki pártok padsoraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Hagyományainknak megfelelően nem szakítottam félbe a képviselő urat, de tájékoztatom a jegyzőkönyv kedvéért, hogy Tállai András miniszterhelyettes úr végig a teremben tartózkodott, a teljes felszólalás ideje alatt. És természetesen az előterjesztő, a Gazdasági bizottság, melynek elnöke Bánki Erik elnök úr, végig figyelte az ön felszólalását. [[Csárdi Antal: Én csak magam előtt látom, hogy nincs itt senki.]] Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most kétperces felszólalásokra van lehetőség. Jelentkezőt nem látok, ezért a normál időkeretben jelentkezett felszólalások következnek. Megadom a szót Ovádi Péter képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, tisztelt elnök úr. Tisztelt Ház! Nehéz lesz bizottsági elnök úrnak válaszolni majd ezekre a kérdésekre, mert nagyon sokszor a határozati javaslattól eltértek baloldali képviselőtársaim, de Bánki Erik elnök úr biztos, hogy meg fog birkózni ezzel a feladattal. Tisztelt Országgyűlés! Az OECD 2021 októberében inkluzív formátumban két pillérre épülő politikai megállapodást kötött a gazdaság digitalizációjához kapcsolódó adózási kihívás kezeléséről. Az első pillér célja, hogy a kiemelkedően nagy árbevétellel és magas profittal rendelkező multinacionális cégek legalább jövedelmük egy része után abban az államban adózzanak, ahol a jövedelem keletkezett. A második pillér célja pedig, hogy a magas árbevétellel rendelkező multinacionális cégek tényleges társaságiadó-terhelése elérje a 15 százalékot. Tisztelt Ház! A második pillér uniós jogba való átültetésére vonatkozó irányelvtervezet célja, hogy globális minimumadót vezessen be az Európai Unióban működő, éves szinten 750 millió euró feletti konszolidált árbevétellel rendelkező vállalatcsoportba tartozó adózókra. Sajnos azonban meg kell állapítanunk, hogy a szükséges szakértői munka nem megfelelő ütemben halad globális szinten, hiszen az irányelv elfogadása megelőzné a globális szabályok végleges elfogadását. A munka lassan halad, és bizonytalan, hogy mikor zárulhat le, ugyanakkor bizonytalan annak kimenetele is. A multinacionális vállalatok megadóztatására vonatkozó javaslat két pillére közötti egyensúly megbomlott, és nem látjuk biztosítottnak azt sem, hogy a globális minimumadó bevezetésével párhuzamosan az úgynevezett első pillér javaslata az eredeti ütemtervnek megfelelően haladna. A Magyarország számára nyitott kérdések között kiemelten fontos: ha beszedésre kerül egy belföldi kiegészítő adó az érintett vállalkozásokra, akkor ezt a többletadót külföldön beszámítsák. Jelenleg ennek részleteit nem ismerjük, így a korai bevezetés a hazai adórendszer egészét nagymértékben befolyásolja. Tisztelt Képviselőtársaim! A háborús gazdasági válság sújtotta környezetben rendkívül magas kockázattal bír mind az Európai Unió, mind pedig Magyarország versenyképessége szempontjából, ha a szabályokat elhamarkodottan vezeti be az Unió. Nem téveszthetjük szem elől azt sem, hogy a vállalkozások számára kevés felkészülési idő maradna a jelentős adminisztrációs teherrel járó, igencsak komplex szabályoknak való megfelelésre. A javaslatot egyébként a Törvényalkotási bizottság is megtárgyalta és elfogadásra javasolta, ezért én is elfogadásra javaslom. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Kanász-Nagy Máté képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Csak tényleg dióhéjban összefoglalva: a helyzet valóban egyre bonyolultabb annál, mintsem hogy mondjuk, az előterjesztő Bánki Erik, a hozzászóló Hollik István, Tállai András államtitkár úr vagy Ovádi Péter itt a nagytőke lobbistája lenne és a multinacionális vállalatokat akarnák óvni. Hiszen tényleg arról van szó beszéljünk őszintén , hogy önök, tisztelt kormánypárti képviselők, Magyarország jelenlegi gazdasági modelljének a versenyképességét féltik, egyébként jogosan. Valljuk be, hogy jogosan! Nekünk a problémánk éppen hogy ezzel a gazdasági modellel van, és azzal van, hogy hogyan akarják versenyképessé tenni a magyar gazdaságot és Magyarországot. Ugye, ez az olcsósítás és a jóárasítás folyamata, hiszen önök olcsósítják a magyar munkaerőt, hiszen a magyar emberek, a magyar munkások ezekben az összeszerelő üzemekben, gyárakban kevesebbet keresnek, mint ott, ahonnan ezek a gyárak jönnek. Tehát egy magyar munkás egy német munkáshoz képest jóval kevesebbet keres. De nemcsak, hogy a munkaerőt jóárasítják, hanem a környezetet és a természetet is jóárasítják, illetve olcsósítják, hiszen nézzük meg, hogy milyen környezetvédelmi szempontok érvényesülnek! Gyakorlatilag Magyarországon semmilyen környezetvédelmi szempont nem érvényesül. Ha idejönnek ezek a nagy gyárak, idejön a nagytőke, akkor olyan környezetromboló és üvegházhatású gázt kibocsátó tevékenységet végezhet, amilyet csak akar. És van egy harmadik pillére ennek a vonzóvá tételnek ahogy önök eufemisztikusan fogalmaznak, versenyképességnek , ahogy Csárdi Antal frakciótársam nagyon pontosan, számokkal kimutatta: óriási adókedvezményekkel, kormányzati támogatásokkal kedveznek ennek a nyugati nagytőkének, így próbálják versenyképessé tenni az országot. De szerintünk ez nem egy jó út, nem egy fenntartható út. Itt valóban egy lefelé tartó versenyben akarunk helytállni, ami egyáltalán nem a XX. század megoldása. Nagyon sokan elmondták előttem, hogy valóban, a képzés, az innováció, a humán tőkébe való befektetés és a környezetvédelmi szempontok maximális érvényesítése jelentené az igazi versenyképességet a mi számunkra. Én tehát azt gondolom, hogy itt alapvetően versenyképességi modellek versenyeznek egymással. Itt van a Fidesz-féle versenyképességi modell, ez a perifériaországok lefelé tartó versenyképessége, mi pedig valóban, mondjuk, Nyugat-Európát vagy a skandináv országokat szeretnénk elérni, még egyszer: humántőke-erősítéssel, képzéssel, oktatással és maximális környezetvédelemmel. Köszönöm szépen. [[12.40]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vajda Zoltán képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót. Nagyon röviden már csak egy dolgot szeretnék. Azért ne felejtsük el és jegyzőkönyvezzük a jelenkornak meg az utókornak is, hogy az önök részéről, a Fidesz részéről a vezérszónok Szatmáry Kristóf volt, aki nekem különösen a szívemben van, és mindig szeretem megemlíteni a nevét. Csak szeretném jelezni, hogy ő az, aki az önök nevében nyíltan a multik oldalára állt a magyar emberekkel szemben. Ezt azért mondom, mert nem először tette ő ezt már. Ő az, aki az önök részéről a rabszolgatörvénynek is a beterjesztője volt. Tehát önök valahogyan azért mindig szeretik ezt így kiélezni és megmutatni a magyar embereknek, hogy mit tesznek. A rabszolgatörvény is a magyar munkavállalók érdekeivel szemben van. Szatmáry Kristóf kapta azt megbízásul, hogy ennek a beterjesztője legyen. S ugyanez a Szatmáry Kristóf volt az önök megbízásából az, aki a multik érdekében felszólalt a mai nap itt az Országgyűlésben. Én még gyakorlom itt a dolgokat, de már többször hallottam, hogy amikor önök rólunk beszélnek, akkor lebaloldaliznak minket, s önök ezt szitokszónak akarják használni. Ha a baloldaliság egyébként azt jelenti, hogy a magyar emberek érdekeit képviseljük önökkel szemben, akkor én ebből a szempontból örömmel viselem ezt a jelzőt, amit önök szitokszóként akarnak hozzánk vágni, mint ahogy a kolléga is mondja. De ha a magyar embereket kell képviselni önökkel szemben, akkor ezt baloldaliként teszem örömmel. És én a multikat szeretem, ezért iszom egy pici kólát még. Köszönöm szépen a lehetőséget.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Most kettőperces felszólalásra van lehetőség. Megadom a szót Csárdi Antal képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Szép szavak helyett én azt szeretném, ha még a vita folyamán, tehát a zárszót megelőzően kormánypárti képviselőtársaim vagy a kormány részéről Tállai miniszterhelyettes elmondaná azt én mindent elhiszek, mert én egy jóhiszemű srác vagyok, s benne van a munkaköri leírásomban, ezt szoktam mondani , mit szeretnének tenni annak érdekében, hogy Magyarország 50 legnagyobb cége a 3,5-4 százalékos adózási mértékből fölfelé lépjen. Vagy mit szeretnének tenni annak érdekében, hogy a multinacionális cégek, tehát kifejezetten azok a nagy cégek, amelyekről a vezérszónoki felszólalásomban is beszéltem Audi, MOL, Richter , részt vegyenek az adófizetésben, részt vegyenek a közös költségeinkben való részvételben? Ha önök cáfolni akarják azt, hogy nem a multik oldalán állnak, akkor kérem önöket, hogy még a vita lezárását megelőzően mondják el, mit terveznek, milyen adótörvény-módosításokat terveznek annak érdekében, hogy ne történjen meg az a szégyen, hogy míg egy magánszemély jövedelmének a 15 százalékát fizeti be, addig egy multinacionális, 100 milliárdos forgalommal, nyereséggel rendelkező cég pedig mindössze 1 százaléknyit fizet. Erre legyenek szívesek válaszolni még a zárszót megelőzően. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy kíváne még élni valaki a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az összevont vitát lezárom. Megadom a szót Bánki Erik úrnak, a Gazdasági bizottság elnökének, mint előterjesztőnek, hogy válaszoljon az elhangzottakra.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Sok vitát végigéltem és végigültem már a parlamentben az elmúlt több mint húsz év során, és nem lep meg az, hogy az ellenzéki képviselők nem arról beszélnek, mint ami az előttünk fekvő határozati javaslat, és nem vesznek tudomást arról, amit az expozéban az előterjesztő elmondott. Hiszen az expozénak pont az a lényege, hogy azokat a kiegészítő információkat adja hozzá az előterjesztő az egyébként a parlament előtt fekvő törvényjavaslathoz vagy ez esetben egy határozati javaslathoz, amely a vita szempontjából fontos lehet. Először is szeretném megköszönni kormánypárti képviselőtársaimnak, Szatmáry Kristófnak, Hollik Istvánnak, Ovádi Péternek azt, hogy támogatják a Ház előtt fekvő határozati javaslatot, és köszönöm Toroczkai Lászlónak, a Mi Hazánk képviselőjének azt a konstruktív felszólalást, amellyel támogat bennünket abban, hogy ebben a formájában ne kerüljön elfogadásra az európai uniós irányelv. Toroczkai képviselő úr legalább figyelt arra, amiről beszéltem az expozéban, hiszen én magam is elmondtam azt, hogy a minimumadó elvével mi alapvetően egyetértünk. Ez egyébként Csárdi Antal képviselő úrnak válasz arra a kérdésére, amit feltett. Mi egyetértünk azzal, hogy az adóelkerülést meg kell szüntetni Magyarországon. Ha valaki, akkor ebben a Fidesz-KDNP-kormány tette az elmúlt évtizedekben a legtöbbet, hiszen kiskapukat szüntettünk meg, úgy szedtünk be százmilliárdokat, amire az előző kormányoknak, a Gyurcsány-Bajnai-kormányoknak is lehetőségük lett volna, de semmit nem tettek ebben. Hogy csak néhány példát mondjak erre: az online pénztárgépek üzembe helyezése, az elektronikus közúti árufuvarozási rendszer megteremtése vagy az egyébként még Európában is erős innovációnak számító online számlázási rendszer. Ma ott tartunk Magyarországon, ahogy amikor kibocsátanak egy számlát bármelyik vállalkozásnál, a NAV abban a pillanatban tudja, hogy ott milyen adófizetési kötelezettségek lépnek fel. Tehát ha valaki, akkor mi az adóelkerülés pártján állunk, és azt gondoljuk, hogy a verseny tisztaságának ez egy nagyon fontos része. S azt is gondoljuk, hogy közteherviselésre van szükség Magyarországon, hiszen mi voltunk az első kormány, amely különadókat vezetett be 2011-től fogva éppen azért, hogy azok a cégek, amelyek nem vették ki részüket a közteherviselésből bankok, multinacionális cégek vagy telekommunikációs cégek , még ha átmeneti jelleggel is, de olyan különadókat fizessenek a költségvetésbe, ami lehetővé teszi azt, hogy a lakosságra kirótt terhek nélkül tudjunk egy egyébként csődben lévő országot valamilyen módon a szakadék széléről visszarángatni mint ahogy ezt meg is tettük. Éppen ezért vezettük be most is az extraprofitadót, mert azt gondoljuk, hogy az orosz-ukrán háború gazdasági hatásaitól meg kell védenünk a magyar embereket. A háború terheit nem varrhatjuk a magyar emberek nyakába, és nem fizettethetjük meg velük ezeket a terheket, hanem ezt részben azoknak a vállalatoknak kell megfizetni, amelyek pont a háború következményeként extraprofitra tettek szert. Tehát nem mi vagyunk a multinacionális cégek oldalán, tisztelt képviselőtársaim, hanem az ellenzéki képviselők, akik azt a javaslatot támadták, amelyet az extraprofit-különadó bevezetésére vonatkozó javaslatként a kormány elfogadott. S még a mai napig védik például a légitársaságokat azért, mert különadót vetettünk ki rájuk azért, mert sokkal magasabb mértékben emelték az áraikat, mint amit a kerozinár-emelkedés vagy az általános áremelkedések indokolttá tettek volna. Tehát ezeket a támadásokat nemhogy nem tudom elfogadni, hanem határozottan visszautasítom. Azt, hogy mi szociálisan érzéketlenek lennénk ez is elhangzott ellenzéki képviselőtársaim részéről , meg hogy a multinacionális cégek zsebében lennénk, egyszerűen viccnek tartom. Ha ez így lenne, akkor nem tudtuk volna bevezetni már 2010 után a különadókat, ami pont a multinacionális cégeket terhelte. És nem tudtuk volna az extraprofitadót kivetni, nem tudtuk volna megszüntetni például a dohányzást Magyarországon az éttermekben és a zárt helyiségekben, aminek a szocialista kormányok háromszor futottak neki akkor is itt ültem a parlamentben , és mind a háromszor visszavonták a törvényjavaslatukat, mert a dohányipari cégek lobbija elérte a képviselőiket. Nálunk ez nem történhet meg. Azzal, hogy felesleges lenne a vissza nem térítendő támogatások megítélése a nagyvállalatok számára, amit Z. Kárpát Dániel képviselő úr vetett fel, én egyáltalán nem értek egyet, sőt. Én jónak tartom azt, hogy háromszor annyi vissza nem térítendő támogatást adunk, mint amennyit a Gyurcsány-kormány adott annak idején. Mert nemcsak azt szabad nézni rövidlátó módon, amit Csárdi Antal képviselő úr felvetett itt, hogy mennyi társasági nyereségadót fizetnek be Magyarországon, hanem azt kell nézni, hogy összességében az általuk teremtett munkahelyek révén mennyi személyi jövedelemadó, mennyi munkabért terhelő járulék kerül befizetésre Magyarországon. Tisztelt Képviselőtársaim! Önök közül néhányan itt ültek a parlamentben 2010-ben, amikor Orbán Viktor a miniszterelnöki székfoglalójában 1 millió új munkahely megteremtését ígérte meg. Az ellenzéki képviselők kinevették a miniszterelnököt, ami egyébként egy felháborító dolog, mert nem a miniszterelnököt nevették ki ezzel, hanem azt jelezték, hogy az önök számára ez nem lényegi és nem fontos kérdés. A magyar emberek számára viszont a leginkább húsbavágó kérdés, hogy mindenki, aki tud, Magyarországon tudjon dolgozni. [[12.50]] Egymillió új munkahelyet teremtettünk tíz év alatt Magyarországon, ami példa nélküli a közép-kelet-európai régióban is, ha lakosságszám-arányosan nézzük ezt a teljesítményt, és mára eljutottunk odáig, hogy mindenki, aki tud és akar, dolgozhat. És amikor azzal jönnek, hogy mi a versenyképességet a külföldi munkaerővel biztosítjuk Magyarországon, mert a magyar szakképzett munkaerő…, mert a magyar szakképzés nem jól működik, akkor erre azt tudom önöknek mondani, hogy megint csak felkészületlenek ebben a kérdésben. Nem azért van szüksége a magyar gazdaságnak külföldi munkavállalókra, mert nincs elég szakképzett munkaerő Magyarországon, sőt a tavalyi évben értük el először azt, hogy a nyolcadik osztályban végzős diákok 60 százaléka szakképző intézményt választott, nem gimnáziumot, a többségük szakközépiskolába vagy szakmunkásképző intézménybe ment, pontosan azért, mert a munkának Magyarországon van értéke. Orbán Viktor miniszterelnök úr mondta három évvel ezelőtt, hogy minden szakmunkás-bizonyítvány vagy -végzettség, szakmai végzettség bocsánat! felér egy diplomával, de nem minden diploma ér fel egy szakmunkásvégzettséggel, mert Magyarországon valóban a szakmunkának az elmúlt időszakban jelentős értéke van, és olyan béremelkedés, bérszínvonal-növekedés volt a szakmunkásbérek terén, amely meghaladta az átlagos béremeléseket, elsősorban annak köszönhetően, hogy a magyar gazdaság ilyen növekedési pályára állhatott, és ilyen munkaerőigény jelentkezett nemcsak a hazai kkv-szektor, hanem a külföldi nagyvállalatok részéről is. Azt gondolom tehát, tisztelt képviselőtársaim, ha figyeltek volna, figyelték volna a nyitó beszédemet, akkor abból megértették volna, hogy mi nem a globális minimumadó ellen vagyunk, nem az ellen vagyunk, hogy azok a nagyvállalatok, amelyek 750 millió eurót meghaladó árbevételt érnek el, azok fizessenek egy átlagos 15 százalékos adót Európában és szerte a világon, hanem mi azért nem támogatjuk az európai uniós irányelv elfogadását, mert a legfontosabb cél, az, hogy a technológiai óriásvállalatok adóztatása megtörténjen, az pillanatnyilag nem áll készen az elfogadásra. Tehát maga az OECD, amely az alapjavaslatot tette, nem tudta vagy nem akarta még egyszer mondom, szerintem elsősorban az Egyesült Államok nyomására nem akarta eljuttatni abba az állapotba azt a tervezetet, hogy az 2023 januárjától elfogadásra kerülhessen, ezért én nem látok reális esélyt arra, illetve nem tartom jónak, pontosabban fogalmazva, hogy magunkra nézve meg kötelezettséget vállaljunk a globális minimumadó bevezetésére az európai irányelv elfogadásával. Ha az első pillér, amely számunkra egyébként jelentős adóbevételi többletet jelentene Magyarországon is, elfogadásra kerül, abban az esetben van értelme beszélni a második pillér elfogadásáról. Még egyszer mondom tehát: mi nem ellenezzük, mi azt gondoljuk, hogy pillanatnyilag nincs itt az ideje, és azért mondjuk ezt, azért tettük ezt a határozati javaslatot is a Gazdasági bizottsággal, mert azt gondoljuk, hogy az versenyhátrányt okoz, igenis versenyhátrányt okoz Magyarországon, ha az európai uniós irányelv elfogadásával az egyébként nálunk is jelen levő nagyvállalatokra egy adóemelést fogunk kivetni, miközben a technológiai óriáscégek szerte a világon továbbra sem fognak adót fizetni, vagy csak egészen minimális adót fognak fizetni azokban az országokban, ahol egyébként működési bevételekre tesznek szert. Arra kérem tehát önöket, tisztelt képviselőtársaim, hogy támogassák ezt a határozati javaslatot, mert ez a határozati javaslat nemcsak a magyar cégek, a Magyarországon működő nagyvállalatok versenyképessége szempontjából fontos, hanem azért is fontos, hogy ezzel ki tudjuk kényszeríteni azt, hogy az a bizonyos első pillér, az OECD által előkészített javaslat felgyorsuljon, elfogadásra kerüljön, és az első pillér elfogadása után lehessen majd a második pillérről is döntést hozni úgy, hogy pontosan és tisztán látjuk azt, hogy a magyar költségvetés számára milyen bevételeket és esetleges milyen extra bevételeket jelentene, és milyen bevételektől esünk el ezáltal, magyarul, mi lesz a szaldója, és hogyan tudunk ezzel majd kalkulálni az államháztartás szintjén. Köszönöm szépen a figyelmet, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a mai ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! 13 óra 30 perctől határozathozatalokkal folytatja az Országgyűlés a munkáját. 13 óra 30 percig szünetet rendelek el. (Szünet: 12.55-13.32 Elnök: dr. Latorcai János Jegyzők: Gelencsér Attila és Dócs Dávid)
Tisztelt Képviselőtársaim! Arra kérem valamennyiüket, foglalják el helyüket, hogy a munkánkat folytatni tudjuk. [[Rövid szünet.]] Most a napirend szerinti határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Kérem, foglalják el helyüket, és ellenőrizzék, hogy kártyájukat megfelelően elhelyeztéke a szavazógépben. Arra kérem valamennyiüket, hogy nyomják meg a szavazógépük valamelyik gombját. Most, kérem! [[Jelenlét-ellenőrzés.]] Tisztelt Országgyűlés! 148 képviselő van jelen, 51 van távol, az Országgyűlés határozatképes. Soron következik a „Tájékoztató az Állami Számvevőszék 2021. évi szakmai tevékenységéről és beszámoló az intézmény működéséről az Országgyűlés részére című beszámoló elfogadásáról" szóló H/201. számú határozati javaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a H/201. számú határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 111 igen szavazattal, 41 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most soron következik a Magyarország Kormánya és a Visegrádi Szabadalmi Intézet közötti Székhely-megállapodás kihirdetéséről szóló T/208. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/208. számú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 151 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a Magyarország Kormánya és az Ománi Szultánság Kormánya között a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló T/209. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/209. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 152 igen szavazattal, 3 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a Magyarország Kormánya és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának Kormánya között a Magyar Népköztársaság Kormánya és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának Kormánya között a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről szóló megállapodás, valamint e megállapodásnak a Man-szigetre, a Guernsey-i és Jersey-i Bailiwick-ekre, Gibraltárra, a Turks- és Caicos-szigetekre, valamint Bermudára történő kiterjesztéséről szóló, Budapesten, 1991. október 25-én és november 7-én a Magyar Köztársaság Kormánya és a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának Kormánya között létrejött jegyzékváltás megszűnéséről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló T/210. számú törvényjavaslat zárószavazása. Az előterjesztő T/210/1. számon a törvényjavaslatnak a nemzetközi szerződés hivatalos magyar nyelvű fordítását tartalmazó részéhez fordítási hiba, valamint elírás javítása céljából, továbbá a törvényjavaslatnak a nemzetközi szerződés véglegesen megállapított hiteles szövegét tartalmazó részéhez a hiteles szöveg helyreállítása céljából kiigazítást nyújtott be, amely a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat kiigazított szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/210. számú törvényjavaslatot a kiigazítással együtt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a kiigazított törvényjavaslatot 156 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most soron következik az Interparlamentáris Unió Magyar Nemzeti Csoportjának megalakításáról szóló H/315. számú határozati javaslat zárószavazása. Emlékeztetem önöket, tisztelt képviselőtársaim, hogy a tegnapi döntésünknek megfelelően a határozati javaslatot házszabálytól eltéréssel tárgyalja az Országgyűlés. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a H/315. számú határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 156 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most soron következik a globális minimumadó bevezetésére vonatkozó európai uniós irányelv elfogadásának elutasításáról szóló H/279. számú határozati javaslat zárószavazása. Emlékeztetem önöket, hogy a tegnapi döntésünknek megfelelően a határozati javaslatot kivételes eljárásban tárgyalja az Országgyűlés. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a H/279. számú határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 118 igen szavazattal, 32 nem szavazat ellenében, 6 tartózkodó szavazat mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az elfogadott napirendünknek megfelelően most a tegnapi napon elhangzott interpellációkra adott válaszok elfogadásáról történő határozathozatalokra kerül sor. [[13.40]] Barkóczi Balázs képviselő úr, a DK képviselője, az I/213. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Tisztelettel kérdezem az Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 112 igen[footnoteRef:1] szavazattal, 43 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. [1: Barkóczi Balázs [[DK]] tévesen szavazott.] Lukács László György képviselő úr, a Jobbik képviselője, az I/289. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 112 igen szavazattal, 43 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Gelencsér Ferenc képviselő úr, a Momentum képviselője, az I/290. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Tisztelettel kérdezem az Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 111 igen szavazattal, 44 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Szabó Sándor képviselő úr, az MSZP képviselője, az I/295. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Tisztelettel kérdezem az Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 111 igen szavazattal, 43 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Novák Előd képviselő úr, a Mi Hazánk képviselője, az I/291. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Tisztelettel kérdezem az Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 111 igen szavazattal, 21 nem szavazat ellenében, 24 tartózkodás mellett elfogadta. Jámbor András Imre képviselő úr, a Párbeszéd képviselője, az I/297. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Tisztelettel kérdezem az Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 111 igen szavazattal, 43 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Csárdi Antal képviselő úr, az LMP képviselője, az I/298. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Tisztelettel kérdezem az Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 111 igen szavazattal, 44 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Soron következik az Állami Számvevőszék elnökét jelölő eseti bizottság tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról szóló személyi javaslatról történő határozathozatal. Az elnöki jogkörben előterjesztett, S/352. számú javaslatot a honlapon minden képviselőtársam, velem együtt megismerhette. Most felkérem Gelencsér Attila jegyző urat, hogy ismertesse a személyi javaslat tartalmát. Parancsoljon, jegyző úr, öné a szó.
1. Az Országgyűlés az Állami Számvevőszék elnökét jelölő eseti bizottság létrehozásáról szóló 23/2022. [[VI. 20.]] országgyűlési határozat 4-6. pontja alapján az eseti bizottság tisztségviselőinek és tagjainak a következőket választja meg: elnök: Bánki Erik, Fidesz; tagok: Szatmáry Kristóf, Fidesz; dr. Szűcs Lajos, Fidesz; Witzmann Mihály, Fidesz; dr. Vejkey Imre, KDNP; Szabadi István, Mi Hazánk. 2. Ez a határozat az elfogadásakor lép hatályba.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatal következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae az S/352. számú személyi javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a személyi javaslatot 117 igen szavazattal, 34 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Megköszönöm minden képviselőtársam együttműködését. Ezzel a határozathozatalok végére értünk, és most kétperces szünetet rendelek el. (Szünet: 13.46 13.50 Elnök: dr. Latorcai János Jegyzők: dr. Tiba István és Berki Sándor)
Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, önökre várok, hogy aki halaszthatatlanul fontos, hivatalos ügyben elhagyja most az üléstermet, az minél hamarabb megtehesse, hogy mi meg folytatni tudjuk a munkánkat. [[Rövid szünet.]] Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről az Örmény Köztársaság között a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodás kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/286. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót Koncz Zsófia államtitkár asszonynak, a Technológiai és Ipari Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Elöljáróban, kérem, engedjék meg, hogy hangot adjak örömömnek abból az alkalomból, hogy az Országgyűlésben elmondhatom az első expozémat. Úgy gondolom, hogy a törvényalkotás az egyik legszebb része a munkánknak. Nemcsak jogászként mondom ezt, hanem választókerülettel rendelkező képviselőként is, hiszen az általam képviselt települések életében is látom az Országgyűlésben meghozott törvények gyakorlati jelentőségét. Mivel a törvényjavaslatok jelentős része közvetlenül is érinti az állampolgárok életét, ezért elengedhetetlennek tartom a tiszta és világos kommunikációt, hogy a munkánkat figyelemmel kísérő emberek számára is követhetők és világosak legyenek a szempontjaink, ezért erre a törvényjavaslatok tárgyalása során is törekedni szeretnék. Ami a konkrét indítványt illeti, a mai világunkban a légi közlekedés jelentősége egyértelműen felértékelődött nemcsak a kereskedelem, hanem a személyszállítás szempontjából. Sőt, a légi közlekedés lehetővé teszi, hogy egymástól földrajzilag távoli országok is egymás segítségére legyenek. 2021 decemberében Magyarország Kormánya például százezer koronavírus elleni vakcinát adományozott Örményországnak, melyet természetesen szintén légi úton, mégpedig hazánk áruszállításra vásárolt repülőgépével juttattunk el. Az előttünk fekvő javaslat célja egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Örmény Köztársaság között a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodás Magyarország részéről történő megerősítésének biztosítása és kihirdetése. A szerződés az Európai Unió és az Örmény Köztársaság között 2021. november 15-én Brüsszelben került aláírásra. Rendelkezései a tagállamok és az Örmény Köztársaság között hatályban lévő kétoldalú légi közlekedési megállapodások vonatkozó rendelkezései helyébe lépnek. Mindez jogalapot teremt az országaink közötti légi járatok üzemeléséhez. Emellett valamennyi uniós légifuvarozó számára kereskedelmi lehetőségeket biztosít például a földi kiszolgálás, a járatmegosztás, valamint a szabad árképzés területén. Az aláíró felek közös légteret kívánnak kialakítani, amely lehetővé teszi a fokozatos piacnyitást, valamint az ebben rejlő lehetőségek maximális kiaknázását az érintett országok számára. A hatékony légi közlekedés biztosítása a kereskedelem, az idegenforgalom, a beruházások, valamint a gazdasági és társadalmi fejlődés szempontjából is fontos. A megállapodás hangsúlyt fektet a nemzetközi repülés biztonságára és a légi közlekedés védelmére, valamint a környezetvédelmi szempontokra is. Tekintettel arra, hogy a kihirdetés hazánk számára is kötelező, kérem az Országgyűlés valamennyi frakcióját, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Balla Mihály képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a lehetőséget, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Ház! Ennek a törvényjavaslatnak a célja az, hogy az Európai Unió tagállamai, másrészt az Örmény Köztársaság között közös légteret létrehozó 2021. évi november 15-ei megállapodás Magyarország részéről is megerősítésre és kihirdetésre kerüljön, a minden felek közötti hatályban lévő kétoldalú légi közlekedési megállapodás vonatkozó rendelkezéseinek helyébe lépjen. Első látszatra ez csak egy egyszerű nemzetközi szerződés, amely technikai lehetőséget vagy technikai együttműködési fejlesztést is jelenthet, de ebben a háborús időszakban nagyon fontos az, hogy minden olyan légtér, amelyet az Európai Unió használ más országokkal, más térségekkel, azok minél biztonságosabbak legyenek. Tudjuk jól, hogy az Örményország és az Európai Unió közötti kapcsolatok egészen az 1999-ben hatályba lépett partnerségi és együttműködési megállapodásig nyúlnak vissza, melynek eredménye a jogállamiság, az emberi jogok és a demokratikus elvek tiszteletben tartása, illetve a piacgazdaság megszilárdítása volt. Az Európai Unió 2004-ben kiterjesztette az európai szomszédságpolitika hatályát Örményországra is, majd pedig 2006-ban az ország cselekvési tervét is elfogadta. 2015-ben Örményország csatlakozott az Eurázsiai Gazdasági Unióhoz, amely miatt az Európai Uniónak újra kellett gondolnia a kapcsolatok szorosabbra fűzésének kereteit. Fontos, hogy a párbeszéd és a cselekvés terén olyan megoldások szülessenek, melyek teljes mértékben összeegyeztethetők Örményország eurázsiai gazdasági uniós tagságával. Ezt segítheti az is, hogy az Európai Unió és az Eurázsiai Gazdasági Unió között erősödni fognak a kapcsolatok. A közös légtér létrehozása tehát fontos lépés lehet minden fél számára. A megállapodás szövegének értelmében az útvonalakhoz és a kapacitásokhoz való hozzáférés kölcsönösen biztosítva lesz, ahogy a gazdasági szereplők számára a megkülönböztetésmentesség és az egyenlő feltételek is. Minden uniós légifuvarozó számára lehetőségeket biztosít a kereskedelemben többek között a járatmegosztás, a földi kiszolgálás, a szabad árképzés és az intermodalitás területén. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! A Fidesz képviselőcsoportja támogatja a törvényjavaslatot. Köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Vejkey Imre képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat célja egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről pedig az Örmény Köztársaság között a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodás Magyarország részéről történő megerősítése és kihirdetése. A megállapodás Európai Unió és Örmény Köztársaság közötti aláírására 2021. november 15-én került sor. A megállapodás célja, ahogy már elhangzott, az útvonalakhoz és a kapacitáshoz való hozzáférés tekintetében viszonossági alapon fokozatos piacnyitás, szabályozási konvergencia és az uniós légi közlekedési szabályok Örményország általi tényleges alkalmazásának biztosítása, továbbá a megkülönböztetésmentesség és egyenlő feltételek biztosítása valamennyi gazdasági szereplő számára. A megállapodás vala-mennyi uniós légifuvarozó számára kereskedelmi lehetőséget biztosít a földi kiszolgálás, a járatmegosztás, az intermodalitás és a szabad árképzés területén. [[14.00]] A megállapodás rendelkezései a tagállamok és az Örmény Köztársaság között hatályban lévő kétoldalú légi megállapodások vonatkozó rendelkezéseinek helyébe lépnek. Kérem, támogassák a törvényjavaslatot, a KDNP frakciója is támogatja. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most van lehetőség kettőperces felszólalásra, kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki élni ezzel a lehetőséggel. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki a vitában még felszólalni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom. Megkérdezem Koncz Zsófia miniszterhelyettes, államtitkár asszonyt, hogy kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Nem kíván. Tisztelt Képviselőtársaim! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Ház! Soron következik az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Katari Állam közötti légi közlekedési megállapodás kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/287. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Most megadom a szót Koncz Zsófia államtitkár asszonynak, miniszterhelyettesnek, a Technológiai és Ipari Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A mai nap során nem is egy, hanem két törvényjavaslat expozéját is megtarthatom a parlamentben. A most tárgyalt javaslat célja az Európai Unió és tagállamai és a Katari Állam közötti légi közlekedési megállapodás Magyarország részéről történő megerősítésének biztosítása és kihirdetése, aláírására 2021. október 18-án került sor Luxembourgban. Katar nagyjából két magyar megye területén, az Arab-öbölben elhelyezkedő állam, amely mára a világ legbiztonságosabb országainak egyike. Kicsiny mérete ellenére komoly gazdasági ereje van, a világ harmadik legnagyobb földgázkészletével rendelkezik, fő bevételi forrása a cseppfolyósított földgáz, LNG exportja. Nem tudom, tudjáke, hogy a Krk-szigeti terminálon keresztül katari földgáz is érkezik Magyarországra, vagyis az Öböl menti államra hazánk energiabiztonsága szempontjából is partnerként tekintünk. Katarban körülbelül 400 magyar él, akik nagy része jellemzően komoly szaktudást igénylő munkát végez. Az elmúlt években erősödtek a kétoldalú kapcsolatok, folyamatosan erősödik a gazdasági és a turisztikai együttműködés a két ország között. Az Öböl menti állam földrajzi helyzete kiváló adottság a légi közlekedés szempontjából, főként Ázsia, de Afrika irányába is. A magyar állam által megvásárolt A330-as típusú áruszállító gépet egyébként éppen a katari légitársaságtól vásároltuk. A szélestörzsű repülőgép a világjárvány alatt komoly szolgálatot teljesített azzal, hogy 6,8 millió adag vakcinát szállított a világ minden tájáról Budapestre. A repülőgépet a gazdaságos működtetés érdekében az állami feladatok mellett kereskedelmi forgalomba is állítottuk, így az Budapestről rendszeresen repül Kína után Katarba is. Mindezt egy magyar állami tulajdonú teherszállító repülőgép végzi, melyet magyar légitársaság üzemeltet, magyar cég tart karban, és magyar cég végzi a budapesti földi kiszolgálását. Ez a szolgáltatás új színt jelent a légi áruszállítási palettán. A cargo gépre szükség is van a Budapest-Doha-Budapest útvonalon, mivel a kormány által meghirdetett keleti nyitásnak köszönhetően az elmúlt években Magyarország kereskedelmi kapcsolatai Ázsiában és a Közel-Keleten is erősödtek. Ami az indítványt illeti, elfogadása esetén a jövőben a tagállamok és Katar között hatályban levő kétoldalú légi közlekedési megállapodások vonatkozó rendelkezései helyett az aláírt megállapodás intézkedései lesznek irányadóak. Az ilyen kétoldalú megállapodásokból eredő és annak hatálya alá nem tartozó hatályos forgalmi jogok azonban továbbra is gyakorolhatóak. Az egyezmény célja a nemzetközi légi közlekedési lehetőségek bővítése, ennek során a magas szintű normák érvényesítése. Mindez elősegíti az utasok, a teljes légi közlekedési értéklánc és a munkavállalók számára kínálkozó előnyök kiaknázását. Egy átmeneti időszakot követően a légi fuvarozók szabadon üzemeltethetnek személy- és teherszállítási szolgáltatásokat az Európai Unió bármely pontjáról Katarba. A dokumentum támogatásokkal, versenyellenes gyakorlatokkal és átláthatósággal kapcsolatos rendelkezései hozzájárulnak az Európai Unió és Katar közötti, valamint az EU és más célpontok közötti, Katar érintésével működtetett légi járatok közötti egyenlő versenyfeltételek megteremtéséhez. A szociális kérdésekre vonatkozó rendelkezések kötelezik a feleket arra, hogy nemzetközi kötelezettségeiknek megfelelően továbbfejlesszék a szociális és munkaügyi intézkedéseket. A felek célja, hogy javítsák a légi járatok üzemeltetésének feltételeit s előmozdítsák a méltányos és egyenlő versenyfeltételeken alapuló nemzetközi légi közlekedési rendszer kialakítását. Tekintettel arra, hogy a megállapodás kihirdetése az előző törvényjavaslatban szereplővel megegyezően hazánk számára kötelező, valamennyi frakciót a törvényjavaslat támogatására kérek. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes, államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Balla Mihály képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Asszony! Ez a törvényjavaslat is, mint az előző, kifejezetten a légi közlekedés még biztonságosabbá tételével és még jobban használhatóságával kapcsolatos, hiszen ezek a megállapodások egyértelműen segítik Katar és az európai uniós tagországok közötti légi közlekedés korszerűsítését, technikai bővítését, illetve alapvetően azokat a lehetőségeket tudja megnyitni, amelyek a kereskedelem és a gazdaság számára fontosak. Egyértelmű, hogy ez a jelen törvényjavaslat elősegíti az országaink közötti politikai és gazdasági kapcsolatok szorosabbra fűzését is. Hatékony légi közlekedési megállapodás hiányában nem biztosított a kereskedelem, a beruházások, az idegenforgalom fejlesztése, valamint a társadalmi és gazdasági együttműködés előmozdítása. A megállapodás életbelépésével emellett biztosított lesz a légitársaságok számára a méltányos és egyenlő versenyfeltételeken alapuló nemzetközi rendszer kiépítése. Manapság a légi közlekedés alapvető feltétele a legmagasabb fokú biztonság, gondolva itt a személyi és vagyonbiztonságra, az olyan események kiküszöbölésére, amelyek a légi járművek biztonsága ellen irányulnak. A Magyarország és Katar között fennálló politikai kapcsolatok kiegyensúlyzottak és barátinak is mondhatóak. Bizonyítja ezt, hogy a közelmúltban a magyar miniszterelnök, a korábbi köztársasági elnök, illetve házelnök úr is látogatást tett közel-keleti partnereinknél. Az elmúlt években számos kétoldalú egyezményt írtunk alá gazdasági, kulturális és energetikai területeken. Az Öböl-térségben tehát Katar kulcsfontosságú partnere Magyarországnak. Mindezek fényében a Fidesz-frakció támogatja a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Vejkey Imre képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat célja egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről pedig a Katari Állam közötti légi közlekedési megállapodás Magyarország részéről történő megerősítése és kihirdetése. Tudniuk kell, hogy Katar történelme legnagyobb sporteseményére készül, a 2022. évi labdarúgó-világbajnokságra káprázatos, minden igényt kielégítő stadionnal. [[14.10]] Karnyújtásnyira, karnyújtásnyi távolságra van már a világbajnokság kezdete, mely idén télen, november 21-én kezdődik. Ezen karnyújtásnyi távolsághoz már a stadionok rendelkezésre állnak, de meg kell valósítani az emberek méltó módon való odaszállítását, és nyilván az áru- és a teherszállítást is. Ezért van különös jelentősége ennek a megállapodásnak, hogy ez a megállapodás is minél hamarabb perfektuálódjon. A megállapodásnak az Európai Unió és a Katari Állam közötti aláírása már 2021. október 18-án megtörtént Luxembourgban. A megállapodás célja ahogy az imént mondtam a nemzetközi légi közlekedés lehetősége bővítésének elősegítése és ennek során a magas szintű normák érvényesítése, ezáltal pedig a fogyasztók, a teljes légi közlekedési értéklánc és a munkába állók számára kínálkozó előnyök kiaknázása. Egy átmeneti időszakot követően a légi fuvarozók szabadon üzemeltethetnek személy- és teherszállítási szolgáltatásokat az Európai Unió bármely pontjáról Katarba a megállapodás egységes szabályozási keretein belül. A megállapodás támogatásokkal, a versenyellenes gyakorlattal és az átláthatósággal kapcsolatos átfogó rendelkezéseket, valamint azok érvényesítésére szolgáló mechanizmusokat is tartalmaz, és ezáltal hozzájárul az EU és Katar közötti, valamint az EU és más célpontok közötti, Katar érintésével működtetett légi járatok közötti egyenlő versenyfeltételek megteremtéséhez. A megállapodás továbbá valamennyi uniós légi fuvarozó számára biztosítja az olyan kereskedelmi lehetőségekhez való hozzáférést, mint a földi kiszolgálással, a járatmegosztással, az intermodalitással, az árak szabad meghatározásával kapcsolatos lehetőségek. A Magyarország és a Katari Állam közötti légi közlekedési megállapodást a 2016. évi CLIV. törvény hirdette ki. Esetleges alkalmazási vita felmerülésekor eseti egyeztetés alapján határozható meg az, hogy a tagállami kétoldalú vagy az uniós átfogó légi közlekedési rendelkezések az irányadóak. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A KDNP parlamenti frakciója támogatja a T/287. számú törvényjavaslatot. Kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most van lehetőség kétperces felszólalásokra. [[Nincs jelentkező.]] A monitorom üres, tehát senki nem kért szót. Akkor tisztelettel meg kell kérdezzem, hogy a vitában kíváne valaki még felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem miniszterhelyettes, államtitkár asszonyt, kíváne élni a zárszóval. [[Jelzésre:]] Nem kíván élni. Köszönöm szépen. Tájékoztatom tisztelt képviselőtársaimat, hogy a módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Mai tárgyalási napirendi pontjaink végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett a DK képviselőcsoportjából Varju László képviselő úr, frakcióvezető-helyettes. Parancsoljon, öné a szó.
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Egy nagyon nehéz helyzetben lévő vállalat érdekében, illetve annak dolgozói érdekében kívánok szólni. Köszönettel tartozom 30 ezer választópolgár bizalmának, akik Újpest és Angyalföld választópolgáraiként megbíztak azzal miközben ők szorgalmas és sokat dolgozó emberek , hogy figyeljek, és képviseljem őket a parlamentben. Most vannak közöttük olyanok, akik nagyon nehéz helyzetbe kerültek. Az elmúlt hónapokban ugyanis abba a helyzetbe kerültek, hogy lényegében január 26-át követően a Tungsram vezetése előbb a kollektív szerződés módosítását kezdeményezte, majd felmondta, és ezáltal a dolgozók sokkal rosszabb helyzetbe kerültek. Hiszen évtizedes munkájuk eredményét tulajdonképpen elveszítve, vagy azt a járandóságot, amely a munka törvénykönyvén felül járna számukra, ezek lényegében megszűntek. Most pedig már eljutottunk egészen odáig, hogy önmagában nemcsak a kollektív szerződés módosítása, hanem azt követően a gyár leállása, csődjelentés is bekövetkezett. Lassan a termelés teljes egészében leáll. Újpestet érintően a korábbi 400 dolgozó helyett 650 dolgozó elbocsátására is sor kerülhet, és mindez már a dokumentumokban is látva, a dolgozókat tájékoztatva a nyilvánosság előtt van. Nyilvánosság előtt kell lennie annak is, hogy miniszter úrhoz fordultam azzal a kérdéssel Palkovics miniszter úrhoz , hogy mit kíván tenni a kormány a Tungsram érdekében. Egy semmitmondó válasz érkezett, melyben ígéret van arra, hogy majd mindent megtesznek azért. A minden jelen pillanatban a semmit jelenti, mert miközben, ahogy mondtam, szorgalmas és sokat dolgozó emberek felelősségvállalásáról van szó, Budapest közvetlen közelében egyébként vagy Budapesten képviselőtársammal, Barkóczi Balázs képviselő úrral közösen, Újpest önkormányzatának vezetésével, a Fővárosi Önkormányzat képviseletében eljáró felelősökkel és a szakszervezetekkel történt egyeztetés alapján is , úgy tűnik, hogy itt a dolgozók számára kínálnak lehetőséget. De ki kell nyitnunk ezt a teret, és Budapest mellett látnunk kell azt, önöknek látni kell, hogy a kormány stratégiai partnereként dolgozó vállalat, amely nemcsak Budapesten, hanem Kisvárdán, Nagykanizsán, Zalaegerszegen és másutt is még rendelkezik telephelyekkel, ezeket az embereket magukra hagyta. A hétvégén Kisvárdán jártam, ahol további 230 ember elbocsátására került sor, egy olyan helyen, ahol több vállalat, több alvállalat, vállalkozás jött létre a Tungsram keretén belül, lényegében az anyavállalat tőkéjéből kiszervezve a dolgozókat, illetve egész pontosan a munkafolyamatokat, a nyereségesen működni képes részt átvitték máshova, és a 230 embert pedig magára hagyták. Ennek a 230 embernek, akiket most elbocsátanak, oda-vissza legalább 50-60 kilométert, tehát összesen 120 kilométert utazva van lehetőségük, hogy esetleg munkahelyet találnak Nyíregyháza, Nyírbátor térségében, de alapvetően érdemi választ ott sem tudnak adni az embereknek. Ebben a helyzetben vannak ma a Tungsram dolgozói országszerte, és értük kell szót emelni, mert eközben pedig a kormány stratégiai partnere, vagy megfordíthatom, a Tungsram stratégiai partnere, a kormány nem tesz semmit, magára hagyja ezeket a családokat, az embereket, és a miniszter pedig semmitmondó válasszal próbálja mindezt elütni. Hölgyeim és Uraim! Itt az ideje annak, hogy felelősséget vállaljanak azért, hogy a stratégiai partnerségnek következménye van, és tenni kell azért az 1600 emberért, akiknek jelenleg elengedték a kezét. Tegyenek valamit! Köszönöm szépen. [[Barkóczi Balázs tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm képviselőtársaim, az Országgyűlés Hivatala munkatársainak egész napi munkáját, köszönöm a jegyzőkönyvvezetést. Az Országgyűlés holnap reggel 8 órakor folytatja ülését. A mai ülésnapot bezárom. Mindenkinek szép jó éjszakát kívánok!