[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 7. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek a segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri a munkánkat. Tisztelt Ház! Szomorú kötelességemnek teszek ismét eleget azzal, hogy bejelentem, az elmúlt időszakban három volt képviselőtársunk hunyt el. Tarnóczky Attila az első szabad országgyűlési választásokon Zala megye 2. számú választókerületében a Magyar Demokrata Fórum jelöltjeként szerzett mandátumot a magyar Országgyűlésbe, és volt egy cikluson át a térség képviselője. Megbízatása alatt az Országgyűlés Önkormányzati bizottságának alelnöke, 1998-től Nagykanizsa alpolgármestere, majd több cikluson át a megyei és a városi közgyűlés képviselője volt. Podmaniczky-díjas helytörténészként kutatta Nagykanizsa városának történtét. Életének 75. évében hunyt el. Szili Sándor a rendszerváltás utáni első Országgyűlés tagja; 1990 és 2002 között három parlamenti cikluson keresztül az MSZP képviselője volt. Előbb a párt országos listájáról, majd Budapest 27. számú választókerületéből szerzett egyéni képviselői mandátumot. Megbízatása alatt a Honvédelmi bizottság alelnöke, illetve az Országgyűlés jegyzője is volt. Életének 81. évében hunyt el. Mandur László, az Országgyűlés korábbi alelnöke, szintén az MSZP egykori politikusa, egyben fővárosi szervezetének elnöke 2002 és 2014 között három cikluson át volt országgyűlési képviselő. Megbízatása alatt nyolc éven át töltötte be az Országgyűlés alelnöki tisztségét. Tagja volt az Országgyűlés Kulturális és sajtóbizottságának, illetve a Közszolgálati Közalapítvány kuratóriumának. Politikai, közéleti tevékenysége mellett mérnök, közgazdász, illetve fotográfus szakemberként tevékenykedett. Fotói hazai és külföldi kiállításokon egyaránt megjelentek. Mandur László 62 évet élt. Kérem önöket, hogy képviselőtársaink emléke előtt néma felállással tisztelegjünk. [[A teremben lévők néma felállással tisztelegnek az elhunytak emlékének.]] Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! 2016-ban a magyar és a bolgár törvényhozás egyaránt úgy határozott, hogy október 19-ét a magyar-bolgár barátság napjává nyilvánítja. Így országaink ezt a napot közösen ünnepelhetik meg, tovább mélyítve és megerősítve a két nép közötti együttműködést és barátságot. Abban az évben ünnepelte a bolgár közösség a bolgár ortodox egyház magyarországi működésének 100. évfordulóját is. A két nép ezen a napon hitük és kultúrájuk alapjául választott keresztény gyökerükről is megemlékezik. Október 19e az ortodox egyház szentjének, a bolgár remeték atyjának, Csodatévő Rilai Szent Jánosnak a napja. Magyar vonatkozású része a szent ember legendájának, hogy III. Béla magyar király hallva az ereklye csodatévő erejét azt arannyal és ezüsttel díszíttetve szolgáltatta vissza a bolgár egyháznak. A magyarok és a bolgárok nemegyszer sorstársak voltak a történelem viharaiban. Gyakran kaptunk bolgár barátainktól támogatást, éreztük szolidaritásukat. Együtt álltuk útját az oszmán-török hódításnak, harcoltunk vállvetve a várnai csatában 1444-ben. Bulgáriában a mai napig helyeznek el koszorút Hunyadi János sírjánál, március 15-én több településen Kossuth Lajos és Dunyov István szobránál. Időről időre elnyomóink is azonosak voltak, így szabadságvágyunk is összeköt bennünket. Harminc évvel ezelőtt pedig egy időben léptünk a szabadság és a demokrácia útjára. Tisztelt Képviselőtársaim! A magyarországi bolgár közösség tagjai főképp azoknak a bolgárkertészeknek a leszármazottai, akik meghatározó szerepet játszottak a magyarországi zöldségtermelés fellendítésében, szakértelmükkel és szorgalmukkal joggal vívták ki a magyar nemzet rokonszenvét és elismerését. A kertészek és kereskedők 1914 óta intézményes formában is jelen vannak köztünk, amikor megalapították a Magyarországi Bolgárok Egyesületét, majd 1916-ban a magyarországi bolgár ortodox egyházat. Azóta is aktívan őrzik identitásukat, ápolják hitüket és kultúrájukat, ezzel is gazdagítva a magyar kultúrát, és példát mutatva a többségi társadalom számára az összetartó és állhatatos közösségépítésből. Ennek megnyilvánulása az esztergomi bazilikánál elhelyezett, Csodatevő Rilai Szent Jánost ábrázoló bronz dombormű, amelyet a magyar bolgár közösség állíttatott. A magyar-bolgár barátság emléktáblája népeink egymás iránti tiszteletét és megbecsülését szimbolizálja. Reméljük, hogy a mai emléknap rendezvényei, a ma elhangzó megemlékezések hozzájárulnak a két nép barátságának elmélyítéséhez és a Magyarországon élő bolgárok közösségének erősítéséhez. Tisztelt Ház! Most a napirend előtti felszólalások következnek. Elsőként a Párbeszéd frakcióvezetőjének, Szabó Timea képviselő asszonynak adom meg a szót.
Tisztelt Képviselőtársaim! Közel 1200 halálos áldozatnál járunk, és szombaton megdőlt a napi fertőzésszám rekordja is, majd 1800 új beteget azonosítottak. Ennek ellenére Orbán Viktor még mindig beszél mindenről a homo christianustól a tippmixig, hátha így elterelheti a figyelmet arról, hogy a kormány gyakorlatilag szabadjára engedte a járványt. Orbán azt gondolja, hogy nem látjuk, a magyar emberek lassan, de biztosan életveszélybe kerülnek. Nyár óta tudjuk, hogy be fog következni az, amit egyikünk sem akar: olyan második hulláma jön a koronavírusnak, ami bőven túltesz az elsőn. Nyár óta tudjuk, Orbán Viktor és kormánya viszont semmit nem tett, amivel csökkenteni lehet a járvány terjedését. Az egész Unióban lakosságszám-arányosan nálunk végzik el a második legkevesebb tesztet, csak Bulgária áll ebben mögöttünk. Az Egészségügyi Világszervezet szerint akkor van a járvány kontroll alatt, ha a tesztek kevesebb mint 5 százaléka pozitív. Ha 5 százalék fölötti, akkor többet kell tesztelni, 12 százalék fölötti pozitív arány pedig azt mutatja, hogy elszabadult a vírus. Magyarországon már szeptember elején átléptük az 5 százalékos határt, október 16-án pedig 13 százalékos volt a pozitív tesztek aránya, azaz Orbán Viktor kezéből végleg kicsúszott a gyeplő. Nem véletlen, hogy az Unióban Magyarországon a harmadik legmagasabb a Covid miatti halálozás, csak Bulgáriában és Romániában haltak meg többen most, mint nálunk. Európában szinte már mindenhol léptek a kormányok és meghozták az óvintézkedéseket. Szlovéniában lakhelyelhagyási tilalmat vezettek be bizonyos területeken, Franciaországban este kilenctől kijárási tilalom lépett életbe, Csehországban az iskolákban a diákoknak egyszerre csak a fele tartózkodhat a tanteremben, Olaszországban pedig már az otthoni maszkviselésre kérik az embereket, és minden országban korlátozták a vendéglátóhelyek működését. Itthon viszont mit tesz Orbán Viktor és Kásler Miklós? Még mindig agyonhallgatja a járványt, hagyja, hogy az emberekben hamis biztonságérzet alakuljon ki. Mindezt azért, mert közeleg két hosszú hétvége, és nehogy véletlenül Mészáros Lőrinc hoteljei üresen maradjanak. Aljas húzás ez Orbán Viktortól. Amit Kásler tett, az pedig még rosszabb. A múlt héten Kásler Miklós elrendelte, hogy covidos betegeket nem lehet szív- és érrendszeri betegséget ellátó intézménybe, onkológiai intézménybe, gyerekkórházba vagy szülészetre vinni. Felmerül a kérdés: hogyha például valaki rákos, de Covidban szenved, akkor ő nem kap ellátást? Vagy ha egy gyermek koronavírusos, de, mondjuk, egy balesetben eszméletét veszti, akkor nem látják el? Érthetetlen, amit önök csinálnak. A péntek éjjel benyújtott javaslatukban sincs egyetlen érdemi intézkedés sem, ezért nem is tudjuk azt támogatni, mert az nem az emberek védelméről, csupán látszatintézkedésről vagy teljesen más területről szól. Benne van például az, hogy a Belügyminisztérium hozzáférhet minden iskolai adathoz, gyerekéhez, szülőéhez, tanáréhoz, de szó van benne a szerencsejáték-törvényről vagy éppen a koncessziós törvényről is. Ettől nem lesz kevesebb megbetegedés, tisztelt képviselőtársaim. Az igazság az, hogy Orbán Viktor annyira retteg attól, hogy érdemi intézkedésekkel veszít a népszerűségéből, hogy a hatalma megtartása érdekében szó szerint ezrek életét hajlandó beáldozni. [[13.20]] Orbán Viktornak fontosabb a hatalma, mint a magyar emberek biztonsága és élete. A Párbeszéd nevében követeljük a valódi intézkedések bevezetését. Tessék többet tesztelni! Az oktatásban, az egészségügyben és a szociális ellátásban dolgozókat kéthetente kell tesztelni. Az egészségügyi dolgozók bérét azonnal meg kell emelni 80 százalékkal, hogy ne omoljon ránk a betegellátás. A tömegrendezvényeket be kell tiltani. Vezessenek be korlátozásokat a szolgáltatói szektorban, és pótolják a vállalkozások és a munkavállalók jövedelmét! Tessék elismerni az otthoni munkavégzést munkavállalói jogként, pontosan azért, hogy ne álljon le a gazdaság! És végül: vezessék be a válságkezelő alapjövedelmet! Csak a Párbeszéd válságkezelő alapjövedelmével védhető ki az, hogy családok ezrei csődbe menjenek. Csak a Párbeszéd válságkezelő alapjövedelem-javaslatával érhető el az, hogy minden gyereknek legyen vacsora az asztalon a hó végén is. Csak a Párbeszéd alapjövedelem-segítsége az, amely azonnal eljut mindenkihez, amivel garantálható, hogy minden munkáját veszített ember jövedelme elérje a havi 100 ezer forintot. Nem Tiborczoknak, nem Mészáros Lőrinceknek, nem Orbán Ráheleknek kell segíteni, tisztelt képviselőtársaim, hanem a magyar embereknek! Köszönöm.
Dömötör Csaba államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Engedje meg, képviselő asszony, hogy a legutóbb felvetett témával kezdjem, arra reagáljak. Ha annyira szeretnék bevezetni az alapjövedelmet, akkor legyenek szívesek előtte egyfajta tanulmányútként , ha már lehet, menjenek el Finnországba, ahol ezt bevezették. [[Szabó Timea: Nem vezették be!]] [[Szabó Timea: Nem vezették be!]] Csúnyán elbukott, nem utolsósorban azért, mert rengeteg pénzbe került, és nem dolgoztak tőle többen, ami egyébként egyáltalán nem meglepő. (Szabó Timea: Nem vezették be!) Azt látjuk, tisztelt képviselő asszony, hogy erőteljes kampányt indítottak azzal kapcsolatban, hogy az elhunytak száma Magyarországon meghaladta az ezret. A baloldal ezzel kapcsolatban egy kimunkált videót is köröztetett. Azt szeretném erről mondani, hogy amint önök is nagyon jól tudják, a vírus ellen még nincsen védőoltás, ezért Európában és szerte a világban sajnos erőteljesen nő a fertőzöttek száma, és sajnos nagyon sokan meghalnak. Az elmúlt napokban az új fertőzöttek száma rekordot döntött Belgiumban, Csehországban, Olaszországban, Lengyelországban, Németországban és Ausztriában is. Tisztelt Képviselő Asszony! Egyetlenegy haláleset is sok, de ezzel együtt, ha a lakosságarányos halálozási eseteket nézzük, akkor Magyarországon ez százezer főre vetítve 11, Romániában háromszor ennyi, a jóval gazdagabb Hollandiában négyszer ennyi, Svédországban hatszor, Belgiumban pedig kilencszer. Ráadásul vannak országok, ahol ha egy koronavírusos betegnek alapbetegsége is van, akkor nem a koronavírust tüntetik fel a halálozás okaként. Ennyit szerettem volna mondani a számokról. Most azon nagyon nem lepődünk meg, hogy önök a halálozások számával kampányolnak, és ebbe a Párbeszéd nevű párt, az ön pártja is beszállt. Azt szeretném önöknek mondani, hogy emberek halálára kampányt alapozni méltatlan, érzéketlen és szívtelen dolog. [[Szabó Timea: Meg kell védeni őket!]] Szerintem nemcsak mi gondoljuk ezt így ezekben a padsorokban. Nézzük például egy minket nem éppen szívelő baloldali publicista mondatait! Ő nálam azért keményebben fogalmaz, azt írja, hogy „sok gyomorforgató dolgot láttam már a magyar politikában, de ez versenyben van a leggyomorforgatóbb címért”, és később ő is azt írja, hogy az elhunytak száma Magyarországon a világátlag fölött van. Szóval, tisztelt képviselő asszony, legyen szíves, gondolkozzanak el azon, hogy helyese egy ilyen érzéketlen kampányt folytatni, hogyha az még az önöket támogatóknál is kiveri a biztosítékot, és akkor az áldozatok és a családtagjaik méltósághoz való jogáról még nem is beszéltünk. És nemcsak ez van a számlájukon: az elmúlt napokban is folyamatosan pörgették az álhírgenerátort. Az egészségügyi béremelést átverésnek nevezik, miközben az Orvosi Kamara javaslatán alapul. [[Szabó Timea: Jaj!]] Az ön felvetése alapján most is azt lájuk [[Moraj a Párbeszéd és az MSZP soraiban.]] hogy most is kétségbe vonják. Aztán az egyik baloldali politikus, Kálmán Olga azt állítja, hogy nincs elég maszk, miközben jelentős tartalékok állnak rendelkezésre. Hogy egy gazdasági jellegű rémhírterjesztést is említsek, azt mondják, hogy növekedni fognak a törlesztők, miközben a moratórium miatt, csupán a moratórium miatt nem növekedhetnek a törlesztőrészletek. És arra is nagyon jól emlékszünk, tisztelt képviselő asszony, hogy ön mondta azt, hogy Magyarországon a legrosszabbak a halálozási statisztikák, nem a térségben, nem Európában, hanem a világon. [[Szabó Timea: Az itthoni tesztelés!]] Szégyellje magát így utólag is! [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] Ennyi az önök álhírcunamijából talán elég is, mégpedig azért, mert ha naponta jönnek majd ilyen álhírekkel, akkor naponta fogjuk ezeket az álhíreket helyre tenni, és századszorra is arra fogjuk önöket kérni, hogy legalább a rázós időszakokban márpedig a mostani időszak az rázós tegyék félre a pártos szemellenzőt, és ne szurkoljanak ilyen látványosan a vírusnak. [[Arató Gergely és Szabó Timea: Szégyelld magad!]] Egyszer talán majd megfontolják ezt a kérést. [[Tordai Bence: Üljél le!]] Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Most Ungár Péter következik, az LMP képviselőjeként. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Meglepő fejlemény történt pénteken a magyar kormány szociálpolitikáját tekintve, hiszen Novák Katalin az Egyenes beszéd című műsorban végre valódi érvet adott arra, hogy a kormány miért különbözteti meg az időseket otthon gondozókat és a gyermeküket otthon gondozókat díjazás szempontjából. Végre nem ugyanazt a hetvennégyszer meghallgatott Fidesz-közleményt hallottuk, hanem egy valódi választ.Szeretném emlékeztetni a Házat, hogy 2004-ben Mátrai Márta javaslatára a Fidesz még azt akarta, hogy egyenlő bérezést kapjanak az otthongondozók attól függetlenül, hogy gyermeket vagy idős hozzátartozót gondoznak. Ez mára megváltozott. Novák Katalin azt mondta, hogy az a különbség, hogy míg a gyermekek otthongondozási díjának tekintetében a gyermekeket vagy azt a gyermeket, aki mondjuk, fogyatékossággal él, egy ember gondozza, az idős, sokszor demenciával élő rokont egy család gondozza, így több emberre hárul a gondozási szükséglet, és ebből adódóan nem kell azonosan díjazni ezt a tevékenységet. Az a helyzet, hogy ez a mondat mutatja azt, amivel önök vádolnak minket sokszor, hogy önöknek nem nagyon van fogalmuk arról, hogy Magyarországon milyen családok élnek, hogyan oldják meg az idősgondozást, és mit jelent az idősgondozás egy család számára. Nagyon sokszor már az is egy hatalmas luxus, hogy egyedül van egy ember, aki meg tudja magának engedni, hogy az idősgondozással foglalkozzon, Dömötör államtitkár úr, ugyanis 38 ezer vagy 58 ezer forint nem elegendő arra, hogy a munkaerőpiacról való kiesést valakinél pótolja. Ez a tény. Tehát egy emberre hárul ez így is jelentősen, hiszen az idősgondozást nem tudja valaki úgy megoldani, hogy közben a szendvicsgeneráció tagjaként a saját gyermekeiről is kell gondoskodnia, és mondjuk, a saját édesanyjáról, és négy ember gondoskodását kell másfél fizetésből kigazdálkodni. Ez nem egy valódi, ez nem egy életszerű dolog. Amit Novák Katalin mondott, az arról szól, hogy önök azt gondolják, hogy olyan társadalmi és családstruktúrában élnek az emberek, amilyenben az önök kifestőkönyvében éltek az ötvenes években, de ez már nem így van. A gyermekek 49 százaléka házasságon kívül született, akármi erről az önök morális véleménye, ez egy tény, és ezért az idősgondozásban már kell az állami szerepvállalás. Az a helyzet, hogy az idősgondozás egy olyan területe a családpolitikának, amivel önök nem foglalkoznak. Az idősgondozás az önök számára egy olyan dolog, amit rá lehet a családok terhére rakni csupán, nem gondolnak arra, hogy ezek az idős emberek a legnehezebb magyar évszázadban 40-50 éveket ledolgoztak, tb-t fizettek, hozzájárultak a magyar államkasszához, és megérdemlik a méltó időskort, nem pedig 38 meg 58 ezer forintot, hanem azt, hogy minimálbért kapjanak azok, akik őket gondozzák. De van ezenkívül még valami. Az Emberi Erőforrások Minisztériuma idén januártól titkosította az idősgondozási várólistákat. Nem lehet tudni, hogy jelenleg hogy állnak az idősgondozási várólisták. Ezt Rétvári államtitkár úr egy informatikai fejlesztéssel indokolta. Nem nagyon tudom elképzelni, hogy milyen Csubakka-védelem az, hogy azért, mert informatikai fejlesztés van, az önök számára eltűntek azok az adatok, amelyek alapján önöknek ki kell fizetni a normatívát. Tehát ez egy teljes abszurdum. Itt csupán az van, hogy előbb-utóbb azt a tényt akarják elsumákolni, hogy az Orbán-kormány 2010 óta nulla darab állami idősotthoni férőhelyet bővített. Nulla! Ez a valóság. A várólisták dinamikusan nőttek az elmúlt időszakban. Olyan szakemberhiány van, ami még egy intézményi bővítésnél is nagyon megnehezíti, hogy egyre többen, jobb körülmények között ápolják őket, ugyanis az önök bevallása szerint is hétezer ember hiányzik a szociális szektorból, hiszen az önök kormányzása alatt a szociális szektorban dolgozók alapvetően a garantált bérminimumot, 178 ezer forintot keresnek, és így nem lesz méltó idősgondozás Magyarországon. [[13.30]] Hiába titkosítják a férőhelyszámot, hiába 38 vagy 58 ezer forintot kapnak azok, akik idős rokonaikat otthon gondozzák, a magyar emberek egyetértenek abban, hogy az idősgondozás mindannyiunk felelőssége, és ha ez a kormány nem fogja rendezni az idősgondozást, akkor ’22-ben egy másik kormány fogja. Köszönöm szépen.
Rétvári Bence államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Amikor nagy vehemenciával azokat a mondatokat mondja, tisztelt képviselő úr, hogy az időseknek meg kell adni a tiszteletet, amivel teljes mértékben egyetértek, és biztonságot kell nyújtani az idős embereknek, legyen már olyan kedves, talán hogyha ’22-re kacsingat előre: ezt Gyurcsány Ferencnek, a saját politikai szövetségesének, miközben Bíró Lászlónak kampányoltak valahol, megemlítette-e; hogy, tisztelt Gyurcsány Ferenc úr, esetleg a saját miniszterelnöksége alatt nem elvenni kellett volna a nyugdíjasoktól, hanem adni? És nem el kellett volna venni egyhavi nyugdíjat, hanem növelni kellett volna a nyugdíjaknak az értékét! Esetleg nem öregecskedő feleségekről kellett volna beszélni, hanem meg kellett volna adni a tiszteletet annak, aki már régebb óta él köztünk. Neki ezeket a mondatokat elmondta? Azt gondolja ön, hogy azok, akik már többször, amikor az IMF éppen azt az üzenetet küldte valamelyik pénzügyi központból, hogy most a nyugdíjasoktól kell, akkor egy másodperc alatt elvettek tőlük bármilyen juttatást… ettől a kormánytól lehet bármi mást várni, hogyha valamikor esetleg, ne adj’ isten, újra kormányra kerülnek? Ön azok mellett érvel, akik az idősek juttatásait csökkentették. Korózs Lajosnak ismerjük az idézetét, tisztelt képviselő úr, hogy majd a szomszédok meg a rokonok meg a barátok… [[Korózs Lajos: Nem így hangzott el! Mindig ezt hazudod!]] Az InfoRádióban mondta el, képviselő úr! Az InfoRádióban mondta el tehát hála istennek, vissza lehet hallgatni mindenki részéről akkor, amikor csökkentették az alapnormatívát is az idősotthonokban, meg csökkentették a kiemelt normatívát is az idősotthonokban. Ön már többször kérdéssel fordult hozzánk, és többször számszerű választ kapott arra, hogy 2010 óta mennyivel nőtt az idősotthonokban a kapacitás. Évről évre ön ezt többször megkérdezgeti, én pedig önnek írásban ezeket a válaszokat megadom. Ne mondja itt a parlament nyilvánossága előtt, hogy erre nem kapott választ, akkor, amikor a kapacitásbővülésről számszerű tájékoztatást kapott, tisztelt képviselő úr! Igen, úgy látszik az önök lelkiismeretének azért még vannak nyomai, mert azért önök voltak azok, akik pár évvel ezelőtt, másfél-két évvel ezelőtt itt, ebben a Házban nem szavazták meg a gyermekek otthongondozási díjának a bevezetését. Ha valakinek van restanciája a tényleg nehéz sorsú gyermekekkel, nehéz sorsú szülőkkel kapcsolatban, azok pontosan önök, akiknek egyetlen gombnyomásába került volna az, hogy ezt megtegyék. De nem tették meg! Milyen erőfeszítést igényelt volna? Mi a kormánypárti oldalról megszavaztuk az első képviselőtől az utolsóig. Önök itt voltak a teremben, és csak annyit kellett volna megtenniük, hogy odamennek a gépükhöz és megnyomják azt a gombot. De ennyit nem ért meg önöknek! Nem volt egy ember a frakcióülésen, aki felvetette volna, hogy azért van itt egy kérdés, vannak nagyon nehéz sorsú gyerekek, nem tudnak önmagukról gondoskodni, a kormány megemeli az ő juttatásaikat a többszörösére, ezt az egyet azért támogassuk már!? Nem, nem volt fontos. Csak a politikai hangulatkeltés volt az önök számára fontos. Akinek ön kampányolt az imént, Gyurcsány Ferenc, tudja, mennyit költött ezeknek a nehéz sorsú családoknak a támogatására, ápolási díjra? Mennyi volt az ő költségvetésében? 15 milliárd forint. Mennyi van a mostani költségvetésben? 55 milliárd forint. És ön azt mondja, hogy jöjjön vissza az a miniszterelnök, aki erre 15 milliárdot költött, mert az hibás, aki 55 milliárdot költ erre? [[Korózs Lajos közbeszól.]] Tisztelt Képviselő Úr! Aki a gyermekét, a legsúlyosabb állapotú gyermekét otthon gondozza emberfeletti munka, tényleg, le a kalappal mindenki előtt, aki ezt teszi , 3,3-szer, tehát több mint háromszor magasabb juttatásban részesül, mint 2010-ben. Aki a hozzátartozóját otthon ápolja, 91 százalékkal magasabb ellátásban részesül, mint 2010-ben, tisztelt képviselő úr! Valóban, 2010-ben pár tízezer forint volt ez a juttatás, valóban mindenki csak pironkodva beszélhetett róla. De azért mégis, ez már nem pár tízezer forint, hanem most már 123 910 forint, és a jövő évben emelni fogjuk, és a jövő utáni évben is emelni fogjuk ezt a díjat, ön is tudja, erről elfogadtunk egy jogszabályt, és ennek a fedezetét is megteremtettük. Sőt, még az otthonteremtési támogatásokat is úgy alakítottuk, kár, hogy erre a mondatára nem figyelt az új tárca nélküli minisztériumnak, hogy azok, akik gyodot kapnak, azok a gyermek életkorától függetlenül mindig jogosultak lesznek az otthonfelújítási támogatásra, akkor is, ha a gyerek nem 10 éves, hanem 30, 35 vagy 40, nekik tovább biztosítjuk ezt a kedvezményt, tisztelt képviselő úr. Mi vezettük be azt, hogy aki tényleg húsz évig a saját gyermekét a saját háztartásában gondozta, és ezért alacsonyabb a nyugdíja, azoknak plusz 50 ezer forint járjon, hogy ez számítson bele a szolgálati időbe, hogy nyugdíjjogosultságot, egészségbiztosítási jogosultságot szerezzenek azok, akik a gyermeküket otthon ápolják. Ezeket megtehették volna a korábbi kormányzatok is, mégsem tette meg Magyarországon egyik korábbi kormány sem, csak a Fidesz-KDNP-kormányzat, tisztelt képviselő úr. Azzal kapcsolatban, hogy hányan dolgoznak a szociális szférában, ön is tudja, hogy például a házi segítségnyújtásban 2010-ben 5764-en dolgoztak. Most mennyien dolgoznak? [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] 19 397-en, mert 145 ezer forintról 330 ezer forintra emeltük a normatíváját ennek az ellátási módnak. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Arató Gergely, a DK képviselője. Megadom a szót.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Mindannyian ismerjük Arany János csodálatos balladáját a walesi bárdokról, ahol Edward király, amikor szembesül azzal, hogy egyetlen bárd sem hajlandó a dicséretét zengeni, akkor az erőszak és az önkény útját választja: „Meglátom én! S parancsot ád / Király rettenetest: / Máglyára, ki ellenszegűl, / Minden velsz énekest!”Így tesz a magyarok vezérlő tábornoka is, aki egyre kevésbé bírja hallani azt, hogy a művészek szabadon fejtik ki véleményüket a társadalmi kérdésekről, bizony gyakran a kormányzati sikerpropagandával is ellentétesen. Következik tehát a megtorlás, ha nem is máglyával, az évszázadok alatt finomult a kín, de lett MMA, filmkormánybiztos, színháztörvény és a teátrumok kézi vezérlése, most pedig a magyar művészképzés 150 éves zászlóshajója, az SZFE került sorra. Nem kívánok az SZFE polgárai nevében szólni, szólnak ők magukért és az egész magyar felsőoktatás szabadságáért, sokkal ékesszólóbban és hatásosabban, mint ahogy ezt mi, politikusok meg tudnánk tenni. De van ennek az ügynek egy olyan része, ami idetartozik, ebbe a Házba, ez pedig a kormány szégyenletes gyávasága és hazudozása. Gulyás miniszter úr és Palkovics miniszter úr is azt mondja, hogy a kormány nem része az SZFE körüli vitának, hogy az egyetem feletti kormányzati felügyelet megszűnt. Legyen világos: ez sima hazugság! Az SZFE alapítványa feletti alapítói jogokat a kormány nevében jelenleg is az ITM minisztere gyakorolja. Ez az önök kuratóriuma, önök nevezték ki, önök menthetik föl, önök a felelősek azért, amit tesz. Nézzük röviden, hogy mi mindent tett a kuratórium az elmúlt hónapokban! Például a kuratórium augusztus 24-én egyoldalúan, az egyetem még hivatalban lévő vezetésével való egyeztetés nélkül fogadta el az új alapító okiratot, és ezzel megfosztotta a szenátust minden érdemi jogkörétől. Utána újra módosították a szervezeti rendet, annak érdekében, hogy a fenntartó kuratórium felhatalmazza magát arra, hogy mindenfajta pályázat és vélemény nélkül nevezhessen ki rektorhelyetteseket, és őket megbízhassa intézményvezetéssel. Majd ezt azzal tetézték, hogy eltávolította az egyébként korábban a kormány által kinevezett, de köztiszteletben álló kancellárt, és helyette egy érdemes egyenruhás bürokratát nevezett ki. A jelenlegi helyzet alapján ezek az intézkedések egyértelműen ellentétesek az európai egyetemi chartával, a bolognai chartával vagy éppen az Alaptörvénnyel. Ezen túl azt is világossá teszik, hogy az önök által létrehozott egyetemi privatizációs modell alkalmatlan az autonómia garantálására és egyáltalán a normális működésre és munkára. Amikor kiderült, hogy az egyetemi polgárokat nem lehet megvenni, megfélemlíteni, megosztani, szintet lépett az elnyomás, immár egy képzett katonatisztre, egy egyenruhás bürokratára bízták azt, hogy letörje a tiltakozást. Ő aztán lelkiismeret-furdalás nélkül végre is hajtja a feladatát: lekapcsolja az internetet, lecseréli a zárakat, jogellenesen őszi szünetet rendel el, vagy éppen karbantartókkal és portásokkal akarja kidobatni a hallgatókat a saját egyetemükről. Szeretném megkérdezni: mi jön még? A rendőrséget vagy a hadsereget is bevetik a tiltakozókkal szemben [[Dr. Rétvári Bence: Azt ti szoktátok!]] mint a görög ezredesek vagy Pinochet? [[Dr. Rétvári Bence: Gergényi!]] És persze lehet, hogy a kéz Szarkáé, de az agy, a végső felelősség a kormányé, Orbán Viktoré! Éppen ezért szólunk, hogy most még nem késő megállni ezen az úton, elzavarni a szakmailag megbukott, alkalmatlan kuratóriumot és a pártkatonákat az intézményből. [[13.40]] Helyreállítani a jogszerű működést, az egyetemi autonómiát, és utána normálisan, tárgyalásokkal rendezni az egyetem jövőjét. Ha mégsem így tesznek, akkor a kormányt terheli a teljes felelősség mindenért, ami még előttünk áll, és ami be fog következni ebben az intézményben. És ne feledjék A walesi bárdok záró sorait: „De túl zenén, túl síp-dobon, / Riadó kürtön át: / Ötszáz énekli hangosan / A vértanúk dalát.” Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Bodó Sándor államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Hát, ilyen túlzó beszédnek még itt a parlamentben is ritkán vagyunk fültanúi, amikor például egy takarítási intézkedést, mondjuk, egy lovasrohammal kellene összehasonlítanunk. Szóval, képviselő úr, én azt gondolom, hogy nyugodjunk meg, és tényszerűen nézzük végig, hogy mi is történik ennek az intézkedésnek a kapcsán. Nincs szó semmiképpen semmiféle terrorizmusról, nincs szó semmiképpen semmiféle rendőrrohamról. Tehát ezeket, kérem, ne keverje ide, mert ezzel nemcsak a hangulatot gerjeszti, hanem a megoldást is akadályozza. Végig kell gondolnunk, hogy mi is történik a modellváltás kapcsán, és lassan ebben a viharban, amit egyébként jelentősen önök generálnak és nem az egyetem hallgatói, úgy tűnik, hogy a lényeg vész el: a modellváltás. A modellváltás, amely egyébként jó néhány egyetemen tökéletesen beindult, működik, hiszen mindannyian látjuk, hogy az értelmiségi képzés, a gazdaságfejlesztés mindenütt fontos. Gyors és rugalmas reagálás kell a napi igényekre. Azt gondolom, ezt sem lehet vitatni. A foglalkoztatás teljesen szabályos körülmények között történik, a munka törvénykönyve a mérvadó, így működik az ország. És nem rendkívüli példa az, amire ön itt hivatkozik, hiszen például az osztrák modell is teljes mértékben hasonló. Engedje meg, hogy konkrétan is idézzem: előre rögzített teljesítménymutatók alapján, különböző feladatok sajátosságait figyelembe véve van egy középtávú finanszírozás. Ilyen körülmények között, én azt gondolom, hogy lehet és kell is intézményt működtetni. A Színház- és Filmművészeti Egyetem kapcsán is látszik, hogy mi a cél: egy korszerű képzésre, egy modern színművészeti egyetemre szükség van, ezt senki sem vitatja. Hazai és nemzetközi szinten elismert tudásközpontot kell létrehozni, egy olyat, amely a vállalati és a piaci együttműködésre is kész és nyitott. Rugalmasabb foglalkoztatási lehetőség kell. Én azt gondolom, hogy ezt nagyon sok munkahelyen örömmel fogadnák. Közbeszerzési könnyítésekre van lehetőség, és egy hosszabb távú, kiszámítható állami finanszírozásra. Talán amikor ezek a hullámok ilyen magasra gerjednek, mindezeket érdemes lenne végiggondolni, és odatenni mögé egy plusz- vagy egy mínuszjelet, hogy ezekkel egyet tudunke érteni. A modellváltás az infrastrukturális helyzet rendezésére ad lehetőséget az intézménynek, s tényleg egy komoly fejlődési pálya, ahol az állami szerepvállalás ilyen szempontból jócskán kisebb, egy támogató hátteret tud biztosítani. S amit ön mondott, meg kell hogy cáfoljam, hiszen azt mondta, hogy nem történtek egyeztetések, vagy nem olyan szinten. Hát, naptári napra, órára föl van itt sorolva, hogy milyen egyeztetések történtek az egyetem modellváltása kapcsán az Innovációs és Technológiai Minisztériummal február 17-én, 22-én, áprilisban, májusban, videókonferencia, személyes, találkozás. Tehát én azt látom, hogy mindezeket az egyeztetési folyamatokat bonyolították, és semmiképpen nincs arról szó, hogy valaki is elhúzódott volna a megoldás elől. Azt is látnunk kell, hogy az egyetem kapcsán az Állami Számvevőszék azért jó néhány problémára fölhívta a figyelmet; megjegyzem, nem most, hanem tíz éve. Tíz éve sorozatos és visszatérő szabálytalanságokat állapított meg, és azt hiszem, hogy talán 34, de nem is ennyi, hanem 38 pontban határozta meg azokat az intézkedéseket, amelyeket mindenképpen el kell végezni. Az egyetem vezetése négyet hajtott végre ezek közül, négyet volt hajlandó korrigálni, illetve javítani. Ez azért nem túl jó arány, lássuk be. Mégiscsak állami forintokról van szó, még akkor is, ha, ahogy említettem, az állam egy fél lépést ebben a kérdésben hátralép, és egy kuratóriumra bízza a szakmai döntések menedzselését. Látni kell, hogy ez a vita ez egyébként teljes mértékben látszik egy egyetemi belső szakmai vita, ahol tekintélyes színművészeti szakemberek ütköznek, véleményt sajnos nem cserélnek, inkább csak ütköztetik. Én azt gondolom, hogy ezt mindenképpen a házon belül kell megoldaniuk ezeknek a szakembereknek. Az pedig, amit ön vizuálisan megjelenített, hogy valamiféle nem is tudom, milyen terror jelenik meg, nos, erről szó sincs. A mai napon az egyetemisták azt gondolták, hogy ők egy utcai véleménynyilvánítással is erősítik a gondolataikat, ezt senki meg nem zavarta, erre lehetőség van, őket senki nem bántotta, de a megoldás nyilvánvalóan az, hogyha tárgyalóasztal mellett dőlnek el ezek a dolgok. Kérem, ön is inkább ezt segítse, mint hogy riasztja az embereket és ilyen hiteltelen dolgokat terjeszt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most az MSZP frakcióvezetője, Tóth Bertalan képviselő úr következik. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Elöljáróban hadd tegyem föl azt a kérdést az itt ülő kormánypárti képviselőknek és fideszes képviselőtársaimnak, hogy mégis mi a csudát csinálnak önök. Járvány van, gazdasági válság van, szociális válság van, és önök nem csinálnak ellene semmit; de az biztos, hogy nem azt, amit kellene. Naponta több mint ezer fővel növekszik a megbetegedettek száma, de csak azért ennyivel, mert nagyjából ennyi a kiépített laborkapacitás. Mégis mit csináltak egész nyáron? Értem én, hogy önök szerint a börtön elkerülése érdekében látni kellett a tengert de nem kellett volna inkább felkészülni? Pontosan tudták, hogy jön a második hullám. Mára fogalmuk sincs, hányan betegedhettek meg, hányan hordozzák a vírust. Teljesen ellehetetlenült, hogy érdemben lehessen védekezni a vírus ellen. Önök lényegében alibitevékenységgel szemlélik a járvány terjedését. Meghirdették, hogy nem állítják le az országot. De mi van azokkal, akiknek mégis felborulnak a mindennapjai, azzal a több százezer emberrel, akiknek megszűnt az állásuk, és nincs semmilyen ellátásuk most már? A közel százezer egyéni és kisvállalkozással, akiknek egyik napról a másikra megszűnt az árbevételük; azokkal a szülőkkel, akiknek a gyermekei betegek lettek, és minimum három napig otthon kell maradniuk, akiknél elrendelték az óvodai-iskolai szünetet, vagy akik gyermekeit karantén alá vonták. Velük mi a helyzet, mi van az ő munkahelyükkel, mi van az ő szabadságukkal, ami elfogyott? Veszélyben érzik az állásukat! Az iskolák úgy várják az őszi szünetet, mint a Messiást, a családok pedig aggódnak a megélhetésük miatt. Képviselőtársaim, az európai kormányok azonnal léptek a gazdasági és szociális válság ellen. A költségvetési forrásokat célzottan átcsoportosították, és jelentős többletforrásokat vontak be a válság társadalmi hatásainak csökkentésére. Önök érdemben nem erősítették a szociális hálót, nem biztosították a túlélés esélyét azoknak, akiknek megszűntek a tartalékaik. Nem emelték meg az álláskeresési járadékot, nem emelték meg az összegét, nem hosszabbították meg az időtartamát, nem emelték meg az alanyi jogon járó juttatásokat. Ellenben mit tesznek? Beterjesztenek egy törvényt a járványra hivatkozva sürgősséggel, amely rendezné a szerencsejáték-törvényben azt, ami az önök oligarcháinak fontos. Rendkívül fontossá vált az önök számára az is, hogy egy Orbán Balázs államtitkár által vezetett magánalapítvány értékes ingatlanelemekhez jusson, legyen ez egy volt tiszti kaszinó Pécsett vagy éppen a vitorláskikötő Révfülöpön. Már a látszatra sem adnak, hiszen maga az államtitkár ismerte el a bizottsági ülésen, hogy két sapka van rajta, egyik oldalon az államé, amelyik átadja a vagyont, a másik oldalon meg a magánalapítványé, amelyik meg átveszi ezt a vagyont. Sőt, azt is kijelentette, hogy azért lesz jobb helye a magánalapítványnál ezeknek az ingatlanoknak, merthogy az állam rossz gazdája. Hát, eddig önöktől nem ezt hallottuk. De amikor pénz kellene az ellehetetlenült helyzetbe jutó turizmusból és idegenforgalomból élő fővárosi kisvállalkozók megsegítésére, akkor arra már nincs pénz, leszavazzák ezt a javaslatot. A hab a tortán, hogy a bírói pályán nulla percet eltöltő, a bírói kar által elutasított jelöltet kívánnak a Kúria élére megválasztani. Tisztelt képviselőtársaim, ez egy jogtörténeti pillanat, ezt biztos tanítani fogják még a jogi egyetemeken, a magyar jogtörténetkurzusokon, ha egyáltalán lesz még jogászképzés Magyarországon. A szavazás folyamán erről meg is fogunk emlékezni. Az utolsó rohamot megindítják a független igazságszolgáltatás és a jogállamiság ellen, s azzal sem törődnek, hogy pont az ilyen lépések miatt van vita az Európai Unióban, és éppen ezért nem érkezik meg a válságkezelő támogatás Magyarország számára. Tisztelt Képviselőtársaim! A Fidesz bűnei ellenére az a helyzet, hogy van remény. Egy évvel ezelőtt október 13-a megmutatta, hogy a demokraták le tudják győzni az önkényuralmat. Az azóta eltelt egy évben kialakultak a szabadság kis szigetei, ahol nem kell félni, ahol az önkormányzatok valóban az ott élő emberekért dolgoznak. [[13.50]] Tisztelt Képviselőtársaim! Van remény, ahogy mondtam, elérhetjük, hogy ne a Fidesz központjában döntsék el, hogy mire van szükség Pécsett, Tatabányán vagy akár Miskolcon, elérhetjük, hogy az európai uniós pénzeket közvetlenül az önkormányzatok használhassák fel az azokon a településeken élő emberek érdekében, akikért az ellenzéki polgármesterek, képviselők küzdenek. Éppen ezért a Magyar Szocialista Párt támogatja azokat a helyi népszavazásokat, amelyeket Karácsony Gergely és a Szabad Városok Szövetsége meghirdetett. Tisztelt Képviselőtársaim! Összefogással, egymás meghallgatásával és megértésével sikerülhet. Van remény, hozzuk el a változást, kezdjük el közös jövőnkért, Magyarországért! Köszönöm szépen.
Dömötör Csaba államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Nagyon sok témát érintett, úgyhogy igyekszem, ha nem is sorrendben, de válaszolni. Ami a népszavazási kezdeményezéseket illeti, ember legyen a talpán, aki követni tudja, hogy a baloldali pártok hányféle népszavazási kezdeményezést, aláírásgyűjtést kezdeményeznek, a nyáron is több ilyen volt ezekről általában nem tudjuk, hogy mi lesz az eredménye , úgyhogy ebből is látszik, hogy valójában egymással vannak egy ilyen feltűnési versenyben. De ami a konkrét népszavazási kezdeményezést illeti hogyha jól értem, akkor erről van szó , egy dolgot szeretnék megjegyezni. Azt hallom, hogy szabad városoknak nevezik azokat a városokat, ahol a baloldal vezeti az önkormányzatokat. Ezek szerint, önök szerint csak az a város lehet szabad, ahol a baloldal kormányoz, csak ott van demokrácia, ahol a baloldal nyer. [[Dr. Harangozó Tamás: Igen.]] Ez, azt gondolom, tisztelt képviselő úr, sértő, sértő mindenki számára, aki nem önöket tüntette ki a bizalmával, és, tisztelt képviselő úr, ők vannak többen. Nézze meg a múlt heti választási eredményeket! [[Kunhalmi Ágnes közbeszól.]] Ami a járványügyi intézkedéseket illeti, amikor önök ezeket semmibe veszik, amikor azt mondják, hogy nem történt semmi, amikor kritizálják az egészségügyi döntéseket, akkor nem igazán a kormányt támadják bár lehet, hogy az a céljuk , hanem az egészségügyi szakembereket, a szakorvosokat, az ápolókat, akikre egyébként állandóan hivatkoznak, és akik most is a frontvonalban harcolnak. És amikor ezt az ügyet felveti, akkor, legyen szíves, legalább tegye hozzá, hogy az elmúlt évtizedek legnagyobb orvosibér-emelési programjáról döntött a kormány az Orvosi Kamara javaslata alapján. És amikor azt állítják, hogy az ápolók bezzeg nem kapnak semmit, akkor annyiszor el fogjuk mondani, százszor is el fogjuk mondani, hogy az ő béremelési programjukról már korábban döntés született, 72 százalékos béremelést kapnak már az eddigi döntések alapján is 2022-ig. Ami a gazdasági lépéseket illeti, ön is nagyon jól tudja, mert itt ül az Országgyűlésben, hogy a költségvetést, a jövő évi költségvetést a kormány annak figyelembevételével változtatta meg, módosította, hogy minden egyes munkahelyet szeretnénk megvédeni az emberi életek védelme mellett. Csak hogy pár intézkedést említsek, amely önök szerint semmi: munkahelyteremtő és munkahelyvédő bértámogatások, ingyenes képzések, beruházási támogatások, nullaszázalékos hitelek ezek mind-mind a járvány kirobbanása óta született döntések , átmeneti és tartós adócsökkentések, például a munkaadói adó csökkentése. Csak a bértámogatások, amelyeket ön itt semmibe vesz, 280 ezer embernek jelentettek segítséget. Ezeknek is köszönhető, hogy a foglalkoztatottsági szint most már elérte a januári szintet, tehát a járvány kitörése előtti szintet, és az augusztusi adatok szerint a magyar munkanélküliségi arány a fele az uniósnak. És hogy új döntéseket is említsek: a moratórium, a hitelmoratórium meghosszabbítása több mint egymillió embernek jelent segítséget, az otthonteremtési program is tovább bővül, újra 5 százalékos lesz az áfa, a CSOK-ot igénylők, az újlakás-CSOK-osok még az 5 százalékot is vissza tudják igényelni, lakásfelújítás esetén az állam állja a költségek felét 3 millió forintig. És a mai bejelentés: CSOK-támogatás esetén nem kell illetéket fizetni, ez is jelentős kiadáscsökkentést jelent a családoknak. Szóval, vitatkozhatunk az intézkedések tartalmán, tisztelt frakcióvezető úr, de amikor azt mondják, hogy nem történt semmi, az egy politikai blöff, de inkább helyesebb, hogyha azt mondjuk, hogy egy méretes hazugság. Ami pedig a közpénzeket illeti, hogyha még van egy kis időm: a rendőrség pár napja eljárási cselekményt végzett az erzsébetvárosi önkormányzat épületében, az ok az, hogy valaki lopta az áramot. Érti?! Tehát lopta az áramot és a dolgok mostani állása szerint egy baloldali képviselő volt az. Szóval, hogyha védeni szeretnék a közpénzeket, akkor, legyenek szívesek, ne indítsanak áramtolvajokat! Nem nagy kérés, kérjük, tartsák be. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Lukács László György, a Jobbik képviselője. Parancsoljon, megadom a szót.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy ismételten, mint már oly sokszor, köszönetet mondjunk azoknak az egészségügyi, szociális vagy akár rendvédelmi dolgozóknak, akik az elmúlt időszakban állták a sarat, és a koronavírus-járványban harcolnak magával a járvánnyal szemben. Teszik egyébként mindezt úgy, hogy ráadásul biztosan állíthatjuk, hogy Orbán Viktor lényegében szabadjára engedte a vírust, és az, hogy nincs kontroll alatt, annyit jelent, hogy a vírus diktálja Magyarországon a tempót. Szomorú tényekről kell itt ezen a téren beszámolni. Az előző napok koronavírusjárvány-ügyi adatai is alátámasztják azt, hogy Orbán Viktor nem tartja kontroll alatt a járványt, hazánk lényegében nem tesztel eleget. Nézzük a számokat! Mik támasztják alá azt, hogy Orbán Viktor szabadjára engedte a vírust? Magyarországon már 10 százalék fölött van ez elhangzott már a mai napon az elvégzett teszteken belül a pozitivitási arány, tehát a pozitivitási ráta, ennél rosszabbul egyébként csak Hollandiában és Csehországban állnak, sőt Orbán Viktor igazodási pontjában, Ausztriában ez 5 százalék körül van; egyébként ez az 5 százalékos arány az, amelyet a WHO, az Egészségügyi Világszervezet irányadónak tekint mindenkinek, és amely számra azt mondja, hogy ha ezt eléri egy állam, akkor lényegében kontrollálja, és felügyelet alatt van a járvány. Magyarországon ez nem történt meg. De hogy mondjak egy másik nemzetközi példát: irigykedve hallgattuk az elmúlt napokban, hogy Szlovákiában viszont arról döntöttek, hogy minden állampolgárt le fognak teszteltetni. Szlovákiából, a régebben, korábban inkább rossz szemmel, vagy mondjuk úgy, hogy a nehéz körülmények miatt lenézett államból bezzegország lett, Magyarországot messze megelőzi járványügyi védekezésben nagyjából a kormánynak is ezt kellene követnie. De egyébként nemcsak a számok támasztják alá, hogy Orbán Viktor szabadjára engedte a vírust Magyarországon, hanem ezt mondják az önök szakértői is, tehát ez nem politikai kérdés, hanem szakértői kérdés. Oroszi Beatrix azt mondja, hogy az ország jelenlegi tesztelési kapacitásai elérték a felső határukat, nem azért nem nő jelentősen az esetszám, mert nem halad előre a járvány, hanem mert nem tesztelünk eleget. De Orbán Viktornak a tavaszi évadban kedvenc virológusa, Jakab Ferenc is kritizálta a kormány munkáját, azt mondta: „Nem látjuk, hogy a járvány csúcsosodna vagy platózna, a számok emelkednek.” Szerinte, ha nem lesznek szigorítások, többen fognak kórházba és lélegeztetőgépre kerülni, illetve több lesz a halálos áldozat. Tisztelt Képviselőtársaim! Ez a forgatókönyv van jelenleg, és ennek a mindennapjait éljük. De beszéljünk arról, hogy a kormány mégis mivel próbálna védekezni. Ez pedig az a salátatörvény, amelyet önök most be akarnak passzírozni a parlament elé. Ahelyett, hogy Orbán Viktor ingyenessé tenné a teszteket, és széleskörűen tesztelne, úgy tűnik, hogy Orbán Viktor ma azt gondolja és azt vallja: a járványnak működnie kell. A benyújtott salátatörvényben a bírságolásra helyezik a hangsúlyt, úgy tűnik, hogy tesztek helyett csekket kapnak majd a magyarok, vagy maszkok helyett, amiből tonnaszámra vásárolt az állam, szintén nem lesz semmi, csak a csekkek és a bírságok. Az új salátatörvényben valójában annak kellene benne lennie, hogy miként védik az egészségügyi és szociális dolgozókat, miként csinálnak ingyenes és széles körű tesztelést, vagy miként védik meg az idősotthonok lakóit, akik az elmúlt hetek állapotai szerint még nagyobb védelemre szorulnak. Ami pedig még nincs benne, az, mint mondtam, az ingyenes és széles körű tesztelés. Ha valami fontos lenne, és valami miatt indokolt lenne, hogy ez a törvény minél hamarabb bekerüljön, akkor az ez lett volna. Hogy a bírságoláshoz való hozzáállásukat mutassam, engedjék meg, hogy felhívjam a figyelmet: tavasszal kértem a Belügyminisztériumtól egy elszámolást arra, hogy önök mennyi pénzt szedtek be a járvány alatt kiszabott bírságokból. 1 milliárd 100 millió forintot, 1100 millió forintot szedtek be a magyar emberektől bírság címén. Tisztelt képviselőtársaim, mi az, talán keveslik a pénzt, azért kell most ismételten a lehetőség a bírságra? Lényegében ott tartunk, és ezt fontos kimondani, hogy nincs kontroll alatt hazánkban a fertőzés. Orbán már nemcsak azt fogja okozni, hogy hamarosan nagyon komoly szigorítások kellenek, hanem korlátozásokat kell bevezetni, és egyre több halálozással fog járni az ő víruskezelése. Ez alatt az egy hónap alatt önök sikeresen elérték azt, hogy az ország az egyik legsikeresebben védekező nemzetből Európa egyik legsikertelenebbül védekező miniszterelnökének személyes közreműködésével az egyik legnagyobb veszélyben lévő országává váljon. Ha hagyjuk, hogy a vírus diktálja a tempót, borítékolható, hogy komoly veszteség fogja érni hazánkat. [[14.00]] A Jobbik mint jobboldali néppárt [[Derültség a kormánypártok padsoraiból.]] továbbra is a széles körű és ingyenes tesztelést követeli, mert ezzel lehet a lehető legtöbb ember életét, egészségét megvédeni. Tisztelt Képviselőtársaim! Még ha önöknek annyira mosolygós is ma a kedvük, véssék jól a szívükbe: ne engedjük meg, hogy a vírus diktálja a tempót, mert azt nem fogja bírni sem a hazai egészségügy [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] sem a társadalom! Közös felelősségünk, hogy a védekezéshez legfontosabb széles körű és ingyenes tesztelést biztosítsuk. Erre bátorítjuk Orbán Viktort is. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Tisztelt Ház! Mielőtt Rétvári Bence államtitkár úrnak adom meg a szót, engedjék meg, hogy nagy tisztelettel köszöntsem körünkben a magyar-bolgár, bolgár-magyar barátság napja alkalmából Magyarországra látogató Valerij Szimeonov urat, a bolgár nemzetgyűlés alelnökét. alerij Szimeonov alelnök úr előterjesztésének köszönhetően a bolgár nemzetgyűlés 2016 szeptemberében a magyar Országgyűléssel egy időben a népeink közötti barátság napjává nyilvánította október 19-ét. Az idén immáron ötödik alkalommal parlamenti és kormányzati részvétellel ünnepeljük meg a magyar-bolgár, bolgár-magyar barátság napját, megemlékezve Bulgária védőszentjéről, a csodatévő Rilai Szent Jánosról. Tisztelt Alelnök Úr! Kérem, fogadja az Országgyűlés tiszteletteljes köszöntését. Most pedig akkor válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ha jól értettem, ön azt mondta, hogy legyenek szélesebb körűek a járvánnyal kapcsolatos intézkedések, de senkit ne lehessen megbüntetni, aki a járvánnyal kapcsolatos intézkedéseket megszegi, és mondjuk, nem használ maszkot vagy nem tartja be az egyéb szabályokat, tisztelt képviselő úr. A nyár tevékenyen telt a kormány számára, igyekeztünk a lehető legjobban felkészülni a második hullámra. [[Közbeszólások és zaj a Jobbik padsoraiból.]] És míg az első hullámot 1,6 millió maszkkal vártuk, addig a másodikat 100 millióval; míg az első hullám kezdetén 20 millió pár gumikesztyűnk volt, addig a második hullám kezdetén 95 millió pár; amíg az első hullám kezdetén 2560 lélegeztetőgép állt rendelkezésre, most már jóval több mint 11 ezer, és ezt nem könnyű helyzetben tettük, hiszen minden más ország is ezekre a védőfelszerelésekre licitált. Ön úgy tett, tisztelt képviselő úr, mintha a világ összes többi országában egyébként a járvány nem terjedne, nem futna föl nagy ívben. Ha Franciaországot nézi, napi több mint 32 ezer fertőzöttről beszélhetünk, 9 ezer fölött van a kórházban ápoltak száma. Párizsban az intenzívágyak felén koronavírus-fertőzöttet ápolnak. Önök azt mondták, hogy 5 százalék fölötti pozitív tesztaránynál már problémák vannak. Párizsban 17 százalékos, országosan 12 százalékos ez az arány, de ön azt mondja, hogy más országokban sokkal eredményesebben védekeznek, mint Magyarországon, csakhogy önt a tények cáfolják. [[Dr. Lukács László György közbeszól.]] Tisztelt Képviselő Úr! Olaszországban az ország középső és déli részén kezdenek megtelni a kórházak. Nápoly és Milánó kórházainak a telítettsége a kritikus szintet elérte. Egy hét alatt megduplázódott az új fertőzöttek száma, és ön azt mondja, hogy Magyarország nem védekezik kellő eredményességgel. A római járványkórházból már szállodákba helyezik át azokat a betegeket, akik lélegeztetést nem igényelnek. Szerencsére Magyarországon minden beteget kórházban tudunk ellátni, nincs arra szükségünk, mint Olaszországban, hogy szállodákba helyezzék át a betegeket. Nagy-Britanniában 224 ezerre nőtt 116 ezerről a fertőzöttek száma csupán bő egy hét alatt, tisztelt képviselő úr, és közben újabb ideiglenes járványkórházakat kellett megnyitni. Németországban, bár ön azt mondja, hogy Magyarország rosszul védekezik [[Dr. Lukács László György: Orbán sajnos rosszul…]] , harminc régióban érték el a kritikus szintet a helyi hatóságok szerint az új fertőzések. Belgiumban, amelyik egy alig nagyobb ország, mint Magyarország ön azt mondta, hogy nem kezeli jól a vírushelyzetet Magyarország, mert elérte az ezret a sajnálatos elhunytak száma , Belgiumban, amely csak egy picivel nagyobb, 1 millióval nagyobb, mint Magyarország, 10 ezer a halálos áldozatoknak a száma, és ön azt mondja, hogy Belgium jobban védekezik, mint Magyarország, képviselő úr! [[Dr. Lukács László György folyamatosan közbeszól.]] Hát ön mit gondol a hazájáról, hogy áll hozzá? Egy hét alatt duplázódtak meg a belga mutatók. Az elhunytak száma egy hét alatt 90 százalékkal, a fertőzöttek száma 89 százalékkal emelkedett, tisztelt képviselő úr! Szlovákiában napok óta a pozitív teszteknek az aránya 10 százalék fölött van, és ön azt mondja, hogy 5 százalék fölött nem lehetne. Romániában a belügyminisztérium katasztrófavédelmi államtitkára mondta, hogy a román egészségügy elvesztette a koronavírus elleni harcot. A fővárosban, Bukarestben alig van már szabad ágy; több mint 10 ezren vannak kórházban, és 5800-nál is több a halottak száma. Ismerjük, hogy Románia nem ennyivel nagyobb, mint Magyarország, és ön azt mondja, hogy Magyarország védekezik rosszul, tisztelt képviselő úr, miközben Temesváron már az is előfordult, hogy úgy jutott valaki lélegeztetőgéphez, hogy egy másik beteg előtte hunyt el; a fertőzöttek száma 1,5-szeres, mint az utóbbi két hétben átlagosan, sőt már a háziorvosokat is bevonják a kevésbé súlyos eseteknél a védekezésbe. Ausztriában, amely jóval kisebb lakosságú, mint Magyarország, napi 1500 fölött van az új esetek száma. Szlovéniában, ami jóval kisebb, mint Magyarország, minden ötödik koronavírus-teszt pozitív, tehát 20 százalék környékén van a pozitív tesztek aránya, ön mégis Magyarországot kritizálja. [[Dr. Lukács László György: Orbán Viktort kritizálom…]] Ott a napi fertőzés, a jóval kisebb, 2,5 milliós Szlovéniában: 898 új fertőzöttről beszélnek, és ezért már lakáselhagyási tilalmat is elrendeltek. Az ukrán helyzetről szerintem ne is beszéljünk, mert valóban, ott már a folyosókon is betegek fekszenek. Horvátországban az aktív fertőzöttek száma 22 ezer, a napi szám a jóval kisebb Horvátországban 200-500 között mozog. Lengyelországban 8 ezer fölött van a napi új fertőzések száma; a tömegközlekedésben, az éttermekben, mindenhol korlátozásokat is vezettek be emiatt. Csehországban szintén napi 8 ezer új esetet regisztráltak, és ezért Prágában a digitális oktatásra is áttértek. Tisztelt Képviselő Úr! Ha körbenézne más országokban, nem beszélne összevissza. Önnek egy pártpolitikai nézőpont elhalványítja a valóságérzetét. Rengeteg egészségügyi dolgozó, rengeteg ember dolgozik azon, hogy Magyarország eredményesebben védekezzen. [[Zaj a Jobbik padsoraiból.]] Ha megnézi az EU-27-ek átlagát az elhunytak arányában, az 350, Magyarországon 117. És ezek után ön feláll itt a parlamentben, és [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] nem elismeri azokat, akik a védekezésben dolgoznak és ezt szervezik, hanem méltatlan kritikával illeti. Azt hiszem, hogy minden védekezésben dolgozó nevében kikérhetjük ezt magunknak! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Közbeszólások ugyanonnan: Így van! Z. Kárpát Dániel: Éljen a párt! Éljen a párt! Soha nem voltatok ilyen jók…]]
Most a KDNP frakcióvezetője, Simicskó István képviselő úr következik.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Szólnunk kell hétről hétre a járványhelyzetről. Tény, hogy az első hullám elleni harcot sikeresen vívta meg az ország, úgy, hogy sajnos önökre, tisztelt baloldal, semmilyen ügyben nem számíthattunk. Jelenleg hazánk a vírusválság második hullámával küzd. Hatalmas kihívás mindenki számára, mindannyiunk számára, az egész világ számára. Tisztelt Képviselőtársaim! Sok minden elhangzott itt az előttem felszólalók részéről. Szeretném elmondani és megnyugtatni önöket, hogy a védekezés terv szerint zajlik; Magyarország minden mutató szerint a vírus ellen jól védekező országok között van. Európa összes országában felfutóban van a második hullám, ezt tudjuk jól. A járvány egészét tekintve itthon még mindig csak az uniós átlag fele az 1 millió főre vetített fertőzöttek száma. Lakosságarányosan ez azt jelenti, hogy Magyarországon harmadannyian halnak meg, mint az uniós átlag. Természetesen minden emberélet fontos, de azért mégiscsak látnunk kell, hogy a világban dúl a járvány, és igenis a magyar kormány, a magyar állami szervek, az egészségügy megfeszített tempóban dolgozik, küzd azért, hogy a magyar emberek életét megvédje. Ezt fogja tenni az elkövetkezendő időszakban is. Nagyon fontos azonban, hogy ne feledkezzünk meg arról, hogy együttműködve kell az állampolgárokkal elvégeznünk ezt a munkát. Valamennyi magyar állampolgárra szükségünk van, hiszen az óvintézkedések betartása rajunk, mindannyiunkon múlik, távolságtartás, maszkviselés, és a többi, és a többi mindig elmondjuk és elmondja az operatív törzs, tájékoztatva ezzel az állampolgárok széles körét. Tisztelt Képviselőtársaim! Nyilván senki sem tudta, hogy 2020-ban világjárvány söpör végig, de Magyarország gazdasági-pénzügyi megerősítése, amely 2010-től folyamatosan, lépésről lépésre halad, hihetetlenül jó döntés volt több szempontból is, nemcsak pénzügyi-gazdasági szempontból, hanem egyébként is. Míg mások a jelenlegi járványhelyzet közepette csődközeli állapotba kerültek gazdaságilag, pénzügyileg, Magyarország erős, és le fogja győzni a válságot. Tisztelt Képviselőtársaim! A KDNP frakciója üdvözli, hogy a kormány létrehozta a gazdaságvédelmi operatív törzset is, hiszen a magyar emberek egészségének és életének megóvása mellett a legfontosabb a gazdaság újraindítása, a versenyképesség növekedésének elindítása, támogatási rendszerek kialakítása, a családok megvédése, a munkahelyek megvédése. A gazdaságvédelmi akcióterv keretében mintegy 6000 milliárd forintot fordított a kormány a gazdaság megvédésére, és a bértámogatások vonatkozásában már 280 ezer munkavállalón segített. [[14.10]] Óriási számok ezek. Tehát igenis, ebből is látszik, hogy a kormány végzi a feladatát a magyar társadalom javára. Tisztelt Képviselőtársaim! A KDNP számára külön örömteli, hogy az otthonteremtési támogatás folyamatosan bővül, hiszen ez a családok számára ad lehetőséget életszínvonaluk megtartására, gyarapodására, és nyilván egyfajta tiszteletet és értékrendet is kifejez. A jövő évi költségvetésben azt látjuk, hogy 81 milliárd forinttal több jut a családok támogatására. Nagyon fontos ez. Sőt, azok a legutóbbi döntések, amelyek azt mutatják, hogy január 1-jétől az új építésű otthonok értékesítésének áfatartalmát 27 százalékról 5 százalékra csökkenti a kormányzat, sőt a három gyermeket nevelő családok esetében még az 5 százalékot is visszafizeti a kormányzat, ezek nagyon nagy jelentőségű döntések a családtámogatási rendszerben. Ehhez hozzájárul még az otthonfelújítási támogatás, amely szintén január 1-jétől indul meg. Itt a felújítási, az otthonfelújítási költségek 50 százalékát, azaz felét állja a kormányzat 3 millió forintig. Ez is nagyon nagy segítség a családok számára. Energetikai, fürdőszoba-, konyha-, bármilyen más felújítás történhet a családok javára. Tisztelt Képviselőtársaim! A baloldali válságkezelést már megtapasztalhattuk, láthattuk, hogyan reagálnak a válsághelyzetekre. Láthattuk azt, hogy több mint ezermilliárd forintot vontak meg az emberektől, megvonták a tizenharmadik havi nyugdíjat, a közszférában bérbefagyasztást rendeltek el, gyakorlatilag eladósították az országot, a lakástámogatásokat felfüggesztették. Ezzel szemben a Fidesz-KDNP-kormány válságkezelése: megvédeni a munkahelyeket, újraindítani a gazdaságot, támogatni a családokat. Tehát a magyar emberek számíthatnak a Fidesz-KDNP-kormányra, ezzel szemben önökre nem. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Válaszadásra Zsigó Róbert államtitkár úré a szó. [[Nincs mikrofonhang.]] Zsigó Róbert államtitkár úrnak kérem a gépét bekapcsolni. [[Megtörténik.]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Mindannyian emlékszünk arra, hogy 2010 előtt a magyar családok nemcsak a válságban, hanem békeidőben sem számíthattak a baloldali kormányokra. Akkor, abban az időben a multik érdekeit képviselték, de hagyták, hogy a magyar családok kiszolgáltatott helyzetbe kerüljenek. Elvették a rendszeres gyermekvédelmi támogatást, valamint az egy és két gyereket nevelő szülők családi adókedvezményét, a gyes idejét is lerövidítették, úgyhogy a családok ezek után, egyáltalán nem véletlen, hogy megvonták a bizalmukat az akkori baloldali pártoktól. Úgy döntöttünk 2010-ben, hogy a magyar családokkal szövetségben egy családbarát országot építünk, amely segítséget, támogatást ad a családalapítás és a gyermekvállalás előtt álló akadályok lebontásához, és amelyben a fiatal párok előtt reális lehetőségek nyílnak gyermekvállalási terveik megvalósításához. Azt valljuk, hogy minden vágyott gyermek megszületését támogatni kell, a gyermekvállalás korlátait, nehézségeit pedig le kell bontani. Tisztelt Országgyűlés! A polgári kormány 2010-ben visszaállította a gyes harmadik évét; megemeltük a gyed maximális összegét, amely így tíz év alatt közel a kétszeresére emelkedett; családbarát adórendszert vezettünk be, amellyel 2018-ban több mint egymillió család élt ez a kiskorú gyermeket nevelők 95 százaléka , és amellyel közel 3000 milliárd forintot hagytunk a családoknál; átfogó bölcsődefejlesztési programot indítottunk, a férőhelyek száma 2009-2020 között a duplájára nőtt. Emellett pedig az elmúlt években szinte minden eszközt megragadtunk arra, hogy a családok otthonhoz jutását is támogassuk. Csak néhány példát mondok: 2015-ben bevezettük a családi otthonteremtési kedvezményt, népszerű nevén a CSOK-ot. Ez új lakások építésére, vásárlására, használtlakás-vásárlásra, -bővítésre gyermekes családoknak, gyermekszám szerint növekvő összegben, valamint a jövőre szóló gyermekvállalás fejében nyújtandó támogatást jelent. Ezt ki is bővítettük 2016. január 1-jétől, de például 2019. június 1-jétől bevezettük a babaváró támogatást, s a rendelkezésemre álló időkeret nem teszi lehetővé, hogy minden egyes elemét felsoroljam ennek a programnak. Tisztelt Országgyűlés! A kormány járványhelyzetben sem hagyja magára a magyar családokat. Minden idők legnagyobb otthonteremtési programját valósítjuk meg, amely növeli a családok életszínvonalát, élénkíti a gazdaságot és új munkahelyeket teremt, tehát jó a családoknak, jó a munkaadóknak és jó a munkavállalóknak. Ennek érdekében jövő év január 1-jétől bevezetjük az új lakások vásárlására az 5 százalékos kedvezményes áfakulcsot, a CSOK-ot igénybe vevő gyermekes családoknak még az 5 százalékos áfa összegét is visszatérítjük. A gyermekes családok otthonainak felújítását is támogatjuk a költségek 50 százalékának, maximum 3 millió forintnak a visszatérítésével. És egy mai bejelentés: a CSOK-ot felvevő gyermekes családoknak mind az új, mind a használt lakás vásárlása illetékmentes lesz. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Azért dolgozunk, hogy minden gyermeket váró vagy nevelő családnak legyen biztos tető a feje felett. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
A napirend előtti hozzászólások sorában utolsóként Halász János képviselő úr fog szólni, a Fidesz részéről. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Európa minden országában felfutóban van a koronavírus-járvány második hulláma. A járvány felszálló ágban marad a következő hónapokban is, ezért nehéz időszak elé nézünk, az életünket továbbra is a járvány elleni védekezés határozza meg. Magyarországon jelenleg is járványügyi készültség van, ez lehetővé teszi a szükséges intézkedések akár azonnali meghozatalát. A járvány első hulláma elleni küzdelmet megnyertük, és a kormány az egész nyarat a második hullámra való felkészülésre fordította: készleteinket feltöltöttük, egészségügyi kapacitásaink rendelkezésre állnak, minden forgatókönyv esetére kész haditervünk van. A magyar egészségügy európai összevetésben ezért is állja jól a sarat jelenleg is. Bízunk szakembereinkben, akikre komoly terhelés fog hárulni még hónapokig, legalább addig, amíg nem lesz vakcina. Éppen ezért döntöttünk úgy, hogy az egyszeri 500 ezer forintos nyári juttatás után megduplázzuk az orvosok bérét. Az egészségügyi szakdolgozók 72 százalékos béremelési programját pedig már korábban elindítottuk, ennek fedezetét már a 2019-20-as költségvetés is tartalmazza, amit egyébként a baloldal nem szavazott meg. Elmondhatjuk, hogy minden egészségügyben dolgozó magyar ember soha nem látott fizetésemelésben részesül ebben a kormányzati ciklusban. Köszönjük az egészségügyben dolgozók áldozatos munkáját, számítunk rájuk, és ők is számíthatnak a Fidesz-KDNP vezette kormányra. Tisztelt Ház! A védekezés a terv szerint zajlik. Minden mutató szerint Magyarország a vírus ellen jól védekező országok között van. A járvány egészét tekintve Magyarországon még mindig csak az uniós átlag fele az egymillió főre vetített fertőzöttek száma, lakosságarányosan tekintve pedig Magyarországon harmadannyian halnak meg, mint az uniós átlag. Ez ugyanakkor nem jelenti azt, hogy ne figyelnénk folyamatosan az európai országok jó gyakorlatait. Monitorozzuk a környező országok számait, intézkedéseit, szorosan együttműködünk a V4-országokkal. Persze, egy terület van, ahol nagyon másként mennek a dolgok, mint Európában, ez a pártpolitika. A járvány kitörésekor még olyan országokban is összefogtak a pártok, ahol hosszú évek óta politikai patthelyzettel küzdöttek. A pártpolitikai ellentétek miatt régóta kormány nélkül működő Belgiumban válságkezelő kormány alakulhatott márciusban, a szintén igen megosztott Spanyolországban a jobboldal is támogatta a baloldali kormány válságkezelő lépéseit, Romániában pedig az ellenzék megszavazta az új kormány megalakulását a járvány elleni küzdelem érdekében. Ehhez képest, amit itthon látunk, az példa nélküli és szégyenletes. A baloldal nem segít Magyarországnak. Tavasszal nem támogatták a veszélyhelyzet meghosszabbítását, nem szavazták meg a koronavírus elleni törvényt, kamuvideókkal járatták le az egészségügyet, és külföldön rágalmazták Magyarországot, nyáron pedig az embereket akarták elhallgattatni azzal, hogy próbálták meggátolni a védekezésről szóló nemzeti konzultációt. Most ott folytatják, ahol abbahagyták, minden napra jut valami, amivel a védekezést támadják. Kritizálják a munkahelyvédelmi akcióterv elemeit, miközben a kormány egyik legfontosabb célja, hogy megvédje a munkahelyeket, és legalább annyian dolgozhassanak, mint a járvány előtt. Hazugságokat terjesztenek a munkanélküli-támogatások keretéről. A valóság ezzel szemben az, hogy a kormány, ahogyan eddig is, a jövőben is maradéktalanul biztosítja a munkanélküli-ellátások kifizetéséhez szükséges forrásokat. A baloldal támadja a tesztelést is, miközben pénzügyi korlátja egyetlen pillanatig sem volt a PCR-tesztek elvégzésének. [[14.20]] Mindenki, akinek szüksége van a laboratóriumi vizsgálatra, térítésmentesen esik át rajta. Azzal riogatják az embereket, hogy nőnek a törlesztőrészletek a hitelmoratórium után, ezzel szemben a fizetési moratórium miatt a törlesztőrészletek nem növekedhetnek. Az intézkedés, amit a baloldal meg sem szavazott, 1,6 millió embernek és több mint 60 ezer vállalkozásnak nyújt segítséget, és hamarosan tárgyalunk itt, a tisztelt Házban a meghosszabbításáról is. Emellett további, a járványügyi védekezéssel kapcsolatos javaslatot is fog tárgyalni ezen a héten a Ház. A Fidesz-KDNP-frakció biztosítja az ehhez szükséges parlamenti többséget, és a Fidesz-KDNP-frakció továbbra is teljes erejével támogatja a kormányt a járványügyi védekezésben is. A baloldalt pedig arra kérjük, hogy ha már segíteni nem akarják a védekezést, legalább ne gátolják azt. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Válaszadásra ismét Rétvári Bence államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Valóban, a mai nap sem különbözött ahhoz a többi parlamenti ülésnaphoz képest, úgyhogy ma is megdöbbentő dolgokat hallhattunk a parlamenti baloldaltól. Egyrészről ők azt indítványozták, hogy azonnal álljon le az élet Magyarországon, ami egy felelőtlen lépés, hiszen a járványügyi fokozott védelmi intézkedések betartása mellett az emberek azt mondták el a nemzeti konzultációban amit persze ők megpróbáltak akadályozni , hogy Magyarországnak működnie kell, ezzel szemben Magyarország működését a mai napon is az ellenzék, a baloldal több felszólalója leállította volna. De még talán ennél is megdöbbentőbb volt az a hozzászólás, amelyik a járványügyi szabályok megszegőinek büntethetőségét vonta kétségbe. Nem tudom pontosan, mit akar olyan jogszabályokkal, amelyek nem kényszeríthetők ki, ezeket talán nem is nevezhetjük jogszabálynak. Egyértelmű, hogy felelőtlen az ellenzék, mindent mond és mindennek az ellenkezőjét is, a leghajmeresztőbb dolgok jönnek baloldalról az ország leállításával vagy a szabályok kikényszeríthetőségével kapcsolatban.Mindemellett rengeteg álhírt is terjeszt az ellenzék, képviselő úr is többet mondott, hadd hozzak föl én is kettőt. A védőfelszerelések, maszkok kapcsán több minden támadási iránya volt a baloldalnak. Először azt mondták, hogy túl kevés van, aztán azt mondták, hogy túl sok van, aztán azt mondták, hogy túl drágák. Pár nappal ezelőtt az Eurostat egy egész Európai Unióra kiterjedő összesítést tett közzé, amelyben azt nézte, hogy száz kiló maszkot az országok átlagosan milyen áron vásároltak, és Magyarország 5300 euróért vette, ami Németország szintjének felel meg. Mivel Németország egy sokkal nagyobb felvevőkapacitású ország, tehát mennyiségi alkukban nekik sokkal jobbak a pozícióik, mégis Magyarországnak a németországi beszerzési árakat a nyilván általában Kínából, több mint 90 százalékban Kínából beszerzett maszkok esetében sikerült elérni. Egy nálunk sokkal nagyobb ország árszínvonalát sikerült Magyarországnak elérni, és ezáltal sokkal olcsóbban, jobb áron tudtunk venni, mint Spanyolország, Portugália, Románia, Franciaország, Szlovénia, Ciprus, Olaszország vagy Málta, és még lehetne további országokkal is bővíteni a sort. A másik tipikus álhír, ami az utóbbi hetek gyakorlatává vált a baloldali médiában és a baloldali politikusoktól, hogy olyan kórházak kapcsán, amelyek nincsenek kijelölve koronavírusos betegek ellátására, azt híresztelik, hogy megtelt a kórház koronavírusos betegekkel, ezért nem látnak el ott koronavírusos betegeket, miközben a beutalási rend teljesen egyértelmű: egy másik kórház az, amelyik ki van jelölve a koronavírusos betegek fogadására. Olyan kórházról állítják a baloldalon, hogy megtelt, amely ki sincs jelölve a járvány jelen szakaszában koronavírusos betegek fogadására. Úgyhogy mind védőfelszerelések, mind pedig a kórházak tekintetében hétről hétre újabb és újabb álhírek jönnek, amelyek az emberek biztonságérzetét és a járványkezelésbe vetett bizalmát rombolják, ami nagyon fontos, hiszen azért is indítottuk a nemzeti konzultációt, hogy legyen egy közös döntésünk a második hullámmal kapcsolatban. Ezek az álhírek, ezek a bizalomromboló baloldali próbálkozások pedig pontosan ezt a bizalmat, ezt a közös alapra helyezkedést próbálják kikezdeni, és ezért nagyon veszélyesek, mert a járvány elleni védekezést veszélyeztetik. Nem egy hétköznapi, egy évvel ezelőtt lefolytatott politikai csetepatéban vagyunk itt a parlamentben, hanem egy olyan járvány közepén, amely a világ minden országát megrázza. Éppen ezért egyáltalán nem elfogadható egy baloldaltól, egy ellenzéktől, hogy nem próbál a védekezés részévé válni, hanem minden tekintetben igyekszik azt rombolni. Sok szó elhangzott a tesztelések kapcsán is, és egyértelmű összefüggést próbáltak kimutatni baloldali politikusok a tesztelések száma és a halálozások aránya között. Itt engedjék meg, hogy pár, ezt cáfoló példát, számot mondjak önöknek, amelyek azt bizonyítják, hogy elsősorban a védelmi intézkedések betartása, a távolságtartás, a kézfertőtlenítés, a maszkhasználat és a többi intézkedés betartása az, ami segíthet. Németország és Olaszország körülbelül ugyanott van a tesztek arányában az Unión belül, a 12., 13. helyen, mégis, ha a halálozási sort nézzük, az egyik a 16., a másik a 25. helyen helyezkedik el, pedig a tesztelés szinte hajszálpontosan ugyanannyi. Franciaország a 14., Lettország a 15. helyen helyezkedik el, ha a tesztelések arányát nézzük, tehát szintén ismételten nagyon közeli az arányuk, mégis az egyikőjük a halálozási arányban a 2., a másik a 23. helyen van. Tehát egyáltalán nem mondható az el, hogy itt egyértelmű összefüggés lenne, de Ausztria és Svédország szintén egymás mögött helyezkednek el, a 17., 18. helyen a tesztelések arányában, mégis a halálozási rátájuk a 12. és 24., tehát teljesen más a halálozási ráta, bármennyire is hasonló a tesztelések aránya. Tehát a többi intézkedés betartása az, ami fontos. Ilyen például az iskolákban bevezetett védelmi intézkedések, amelyek igyekeznek megóvni mind a szülők munkahelyét, mind pedig a gyerekek egészségét, és azt mondhatjuk, hogy mivel az óvodáknál is ez az óvodáknak 1,35 százalékát [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] az iskoláknak a rendkívül szünet csak 0,42 százalékát érinti, azt mondhatjuk, hogy a gyerekek, az iskolások esetében is eredményesek a védelmi intézkedések. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Most, a frakciók képviselői által elmondott napirend előtti felszólalások után Varga Szimeon nemzetiségi szószóló napirend előtti felszólalására kerül sor, ötperces időtartamban: „Október 19e a Magyar-Bolgár Barátság Napja múlt nélkül nincs jövő” címmel. Megadom a szót Varga Szimeon bolgár szószóló úrnak, aki az első mondatokat anyanyelvén ismerteti, majd magyarra fordítja azokat. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Уважаеми господин Председател, Уважаеми Народно Събрание! Позволете ми да ви поздравя от името на българите в Унгария и от моето име. Специално поздрaвлявам г-н Валери Симеонов заместник председател на Народното събрание в България, който е гост на празненства в Унгария в чест на 19. октомври, деня на българо-унгарското приятелство.Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy a magyarországi bolgárok és a magam nevében köszöntsem önöket. Külön figyelemmel köszöntöm Valerij Szimeonov urat, a bolgár nemzetgyűlés alelnökét, aki az idei október 19-ei magyar-bolgár barátság napja rendezvényeire érkezett Magyarországra. [[Valerij Szimeonov feláll a páholyban. Taps.]] Napirend előtti felszólalásom címe: múltunk ismerete nélkül nehezen építhető a jövő. Immár ötödik éve ünnepeljük a magyar-bolgár barátság napját. Sajnos, az idei év nehézségei a mi közösségünket is próbára teszik, ahogy mindenkit a világon. Kevesebbet találkozhatunk szeretteinkkel, barátainkkal, és a hagyományos bolgár ünnepek megtartását is el kellett halasztanunk. Nem maradt más, hitünkre támaszkodva tudjuk tartani magunkban az erőt, ahogy őseink is ezt tették, amikor 1916-ban megalapították a bolgár ortodox egyházközösséget Magyarországon, a Bulgáriából, az anyaországból ideküldött Borisz érsek, metropolita segítségével. Az október 19-ei ünnepség eseménye a felújított magyarországi Szent Cirill és Szent Metód bolgár ortodox templom és templomkert átadása, valamint Borisz nevrokopi vértanú érsek mellszobrának állítása. Borisz érsek 1917-ben a budapesti bolgár egyházközség és a bolgár iskola egyik alapítója volt. Életútja csodálatos módon összekapcsolódik Isten kegyeltje, Szaloniki Szent Demeter vértanú alakjával. A metropolita pontosan hatvan évvel születése után, ugyancsak Szent Demeter napján tért meg Teremtőjéhez a vértanúk véráztatta köntösében. Bulgáriában Isten szolgálójaként az 1944. szeptember 9-étől haláláig eltelt időszak az egyik legnehezebb periódus életében, amikor ellen kellett állnia a kommunista hatalom megsemmisítő csapásainak. Amikor elkezdődik a papsággal való leszámolás, Borisz metropolita osztozik paptársai sorsában. 1948. szeptember 29-én kelt tiltakozó levelében bírálja a bolgár külügyminisztérium vallásügyi igazgatóságának miniszterét a rágalmak miatt, amelyekkel a kommunista párt tagjai illették a nevrokopi egyházmegyét. Ezen álláspontja miatt állandó lelki terrornak és fizikai leszámolással való fenyegetésnek volt kitéve. Megbélyegezték, mert becsülettel szolgálta az egyházat és hazáját. Borisz metropolita földi életét mártírhalál koronázta meg, 1948. november 8-án, hatvanadik születésnapján, a szentmiséje után meggyilkolták a templom előtt. Borisz metropolitát az akkori egyházmegyei székhelyén, a blagoevgradi Szent Szűz templomában helyezték örök nyugalomra; ott tartották a gyászmisét is. [[14.30]] Sírfeliratán a jelmondat, amelyet püspökké szentelésekor választott magának: „Világosítsd meg, Uram, az én lelkemet, hogy méltó legyen a megfeszítésre a Te kereszteden.” Borisz metropolita szobrának állításával Magyarországon tisztelgünk egyházi és emberi nagysága előtt, és egyúttal emlékezünk a múltra, mely a jövőbe vetett hit alapja. Mert hit nélkül a Magyarországra érkezett bolgárkertész őseink talán nem is tudták volna nemzeti önazonosságukat megőrizni. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Szeretném köszönetemet kifejezni Magyarország Kormányának, az Országgyűlésnek és a Miniszterelnökség Egyházi és Nemzetiségi Államtitkárságának és külön Soltész Miklós államtitkár úrnak, hogy a nemzetiségi források és az egyedi támogatások rendelkezésre bocsátásával támogatja a magyarországi bolgár közösség hagyományteremtő törekvéseinek kibontakozását, hitének megtartását. Köszönöm, hogy immár ötödik éve ünnepelhetjük a barátságot a két ország között, amelyre a mostani időkben még nagyobb szükség van Európában. És ne feledjük: mindenkor kötelességünk emlékezni közös történelmünkre, mert a múltból merített hit nélkül jövőnk céltalan lenne. És engedjék meg, hogy egy Babits Mihály-idézettel zárjam felszólalásomat: „Múlt nélkül nincs jövő, s mennél gazdagabb a múltad, annál több fonálon kapaszkodhatsz a jövőbe.” Köszönöm a figyelmüket. Благодаря за вашето внимание! [[Nagy taps.]]
A kormány nevében Soltész Miklós államtitkár úr kíván válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Szószóló Úr! Tisztelettel köszöntöm én is Valerij Szimeonov alelnök urat, aki nemcsak a mai emléknapért tett sokat, hanem abban a védekezésben is, amelyben bolgárok, magyarok, általában a balkáni és közép-európai népek most egyek vagyunk, hogy megállítsuk újra azt a migrációt, ami sok-sok évszázadon keresztül eddig is rátört országainkra.Tisztelt Országgyűlés! Bár a bolgár nemzetiség létszámát tekintve Magyarország egyik legkisebb nemzetisége, de mégis aktívan, egységesen végzik a munkájukat, őrzik közösségüket, szorgalmukat továbbadták az elmúlt évszázadokban, aktivitásukkal és szorgalmukkal kivívták a magyarok tiszteletét és barátságát. Köszönöm mindezt önöknek. És fontos volt az is, tisztelt Országgyűlés, hogy az identitás megőrzése mellett találtunk egy olyan ünnepnapot, mint ezt a mait, Rilai Szent János vagy Rilai Szent Iván ünnepnapját, mely a bolgár-magyar barátság napja. Érdekes volt ma hallani Szimeonov alelnök urat, amikor azt mondta, hogy ez az egyetlen Bulgáriához kötődő barátsági nap, nincs több ilyen a bolgár nemzetnek. Nekünk a lengyelekkel van még ilyen. Ez is mutatja, hogy jó döntés volt öt évvel ezelőtt, hogy elfogadtuk a bolgár közösség kérését, hogy a kormány, illetve Varga Szimeon bolgár nemzetiségi szószóló a parlament elé terjesztette ezt a kérést, és mindezt támogattuk. Mindehhez pedig hozzájárul az is, hogy milyen történelemképe van Magyarországnak Bulgáriáról és viszont is: hasonló és azonos a szenvedés, a sok-sok küzdelem. Aki a bolgár történelmet ismeri, az tudja, hogy közel 500 évig volt török-muszlim megszállás alatt, a nyelvet, a nemzetet az ortodox kereszténység mentette, örökítette és adta tovább, nélkülük nem maradt volna meg Bulgária, mint ahogy egyébként tette ezt az örökségvédelemben a kommunizmus ideje alatt is. Akkor is védték Európát, és még egyszer köszönöm a még korábban miniszterelnök-helyettes úrnak is, hogy mindezt megtette, hiszen ő volt az, aki személyében a kerítésépítést Bulgáriában szorgalmazta, ki is viteleztette, a kormány ott is támogatta, és védték a balkáni útvonalon keresztül egész Európát. Köszönöm a bolgár kormánynak mindezt. A nagyon fontos, szimbolikus együttműködés mellett legalább ennyire szükséges az a sok-sok tárgyi és anyagi segítség is, amit a magyarországi bolgár közösség megkap. Közösen a bolgár állammal, a kormánnyal megújítottuk a magyarországi bolgár ortodox egyház közel százéves templomát. Köszönet érte, Isten áldja az ortodox egyházi vezetőket! Közösen megújítottuk a kulturális központot, melyet az ősök a legnehezebb időszakban építettek, és most több évtized után meg tudott szépülni, fantasztikus nagy építészeti és kivitelezési bravúrral. S közösen hozunk létre ebben a térségben, ott, a Ferencvárosban egy olyan központot, amelyet a magyar kormány 2,6 milliárd forinttal támogat azért, hogy az önkormányzat, a nevelési-oktatási központ, az egyház és a kulturális terület együtt legyen. Tisztelt Országgyűlés! A magyarországi bolgár közösség őrzi és továbbadja a hagyományt. Építi az országot és építi a két ország közötti kapcsolatot. Szorgalmával például a kertészetben bizonyítja a közösség megtartó erejét. És ha önöket, bolgárokat arra kérem, hogy annak ellenére, hogy vannak bolgár nevet viselő, de a két közösséghez nem tartozó tagok, akik rombolnak, de nem szolgálnak, szorgalmuk csak a feljelentgetésig terjed el, velük egyáltalán ne foglalkozzanak, s ma, ezen az ünnepnapon mi sem foglalkozunk velük. Isten áldja a bolgár közösséget! Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt, LMP; Brenner Koloman, Jobbik; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Varju László, DK; Varga Zoltán, DK; Dudás Róbert, Jobbik; Magyar Zoltán, Jobbik; Gyüre Csaba, Jobbik.A keddi napon napirend előtti felszólalásra jelentkeztek a következő képviselők: Kocsis-Cake Olivio, Párbeszéd; Schmuck Erzsébet, LMP; Varju László, DK; Bangóné Borbély Ildikó, MSZP; Magyar Zoltán, Jobbik; Soltész Miklós, KDNP; Böröcz László, Fidesz. A keddi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Keresztes László Lóránt, LMP; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Steinmetz Ádám, Jobbik; Stummer János, Jobbik. A szerdai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Keresztes László Lóránt, LMP; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Gyüre Csaba, Jobbik.
Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendre, az ülés időtartamára, a felszólalási időkeretekre az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk.Mielőtt megkezdjük a szavazási eljárást, a szavazógépek működőképességének ellenőrzése érdekében jelenlét-ellenőrzést tartunk. Kérem, nyomják meg a szavazógépük valamelyik gombját! [[Jelenlét-ellenőrzés. Az eredményjelző táblán megjelentek alapján jelen van: 182; távol van: 16. Jelzésre:]] Dömötör Csaba képviselő úr, Soltész Miklós képviselő úr és Tállai képviselő urak gépei nem működnek. [[Rövid szünet.]] Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most a házszabálytól való eltérésre tett javaslatról döntünk. A Házbizottság azt kezdeményezte, hogy az Országgyűlés az egyes kiemelt társadalmi csoportok, valamint pénzügyi nehézségekkel küzdő vállalkozások helyzetének stabilizálását szolgáló átmeneti intézkedésekről szóló T/13295. számú előterjesztés tárgyalása során úgy térjen el a házszabálytól, hogy a holnapi napon már a zárószavazásra is sor kerülhessen. A házszabálytól eltérésre tett javaslatot T/13295/3. számon a honlapon megismerhetik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hozzájárule a házszabálytól való eltéréshez. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház 185 igen szavazattal, egyhangúlag járult hozzá a házszabálytól való eltéréshez. [[14.40]] Elfogadott döntésünknek megfelelően a módosító javaslatok benyújtására 16 óra 40 percig van lehetőség. A törvényjavaslat összevont vitájára a mai ülésnapon utolsó előtti napirendi pontként, az összegző módosító javaslatról történő döntésre és a zárószavazásra a holnapi ülésnapon kerül sor. A kormány kezdeményezte, hogy a járványügyi intézkedésekkel kapcsolatos egyes szabályok megállapításáról és a járványügyi intézkedésekkel kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló T/13308. számú előterjesztést sürgős eljárás keretében még ezen az ülésen tárgyalja meg az Országgyűlés. A sürgősségi javaslatot T/13308/1. számon a honlapon megismerhetik. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, ismertesse a sürgősségi javaslatot.
Az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat a továbbiakban HHSZ 60. § (1) bekezdése alapján a kormány nevében indítványozom a járványügyi intézkedésekkel kapcsolatos egyes szabályok megállapításáról és a járványügyi intézkedésekkel kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló T/13308. számú törvényjavaslat sürgős tárgyalását. A sürgős tárgyalás elrendelése annak érdekében szükséges, hogy a jogszabályi rendelkezések a tervezett időpontban hatályba lépjenek. Javaslom, hogy a törvényjavaslat általános vitájára a lezárásig utolsó napirendi pontként az Országgyűlés 2020. október 19-ei, hétfői ülésnapján kerüljön sor. Módosító javaslat benyújtására 2020. október 19-én, hétfőn az általános vita lezárásáig legyen lehetőség. A részletesvita-szakasz a törvényjavaslat általános vitájának lezárásával nyíljon meg. A Törvényalkotási bizottság a HHSZ 46. § (1) bekezdése szerinti tájékoztatás beérkezését követően, de a 46. § (2) bekezdésében meghatározott határidő előtt értékelhesse a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatokat. A fentiekre tekintettel a HHSZ 15. § (4) bekezdése alapján kezdeményezem az Országgyűlés 2020. október 19-20-21-ei és október 26-ai ülése napirendi javaslatának olyan módosítását, amely szerint az ülésre csak október 19-20-21-én kerüljön sor, és az Országgyűlés ezen az ülésen folytassa le a jelzett törvényjavaslat általános vitáját. A napirendi javaslat módosítását a törvényjavaslat mielőbbi elfogadásához fűződő társadalmi érdek indokolja. A sürgős tárgyalás lefolytatására irányuló, valamint a napirendi pont módosítását célzó kezdeményezés arra az esetre szól, ha az Országgyűlés nem fogad el a hivatkozott indítvány HHSZ-ben foglalt rendelkezésektől való eltéréssel történő tárgyalására vonatkozó javaslatot.
Tisztelt Országgyűlés! Felhívom figyelmüket, hogy a sürgős tárgyalás elrendeléséhez a jelen lévő képviselők kétharmadának igen szavazatára van szükség. Kérdezem a tisztelt Házat, hogy hozzájárule a T/13308. számú előterjesztés sürgős tárgyalásához az iménti indítvány szerint. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 133 igen szavazattal, 50 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett a sürgős tárgyaláshoz hozzájárult. Most a napirend módosítására tett javaslatról döntünk. Az MSZP képviselőcsoportja azt javasolta, hogy az október 19-ei, hétfői ülésnapon az 5. napirendi pontként feltüntetett „Személyi javaslatok S/13175. A Kúria elnökének megválasztásáról titkos szavazására ne kerüljön sor; a Kúria elnökének javasolt személy megválasztása tárgyában az Országgyűlés ne döntsön, az kerüljön le a napirendről. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház látható többsége a javaslatot nem támogatja. Tisztelt Országgyűlés! Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem… [[Dr. Tóth Bertalan jelzésére:]] Parancsoljon, frakcióvezető úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Élve a házszabály lehetőségével, kérem szépen, a szavazást szavazógéppel ismételje meg a Ház. Köszönöm szépen. [[Dr. Völner Pál: Vegyél szemüveget! Zaj, közbeszólások. Az elnök csenget.]]
Jó. Tehát akkor, figyelem! Kérdezem tehát a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae az MSZP imént ismertetett napirend-módosítási javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] 54 igen, 131 nem és 1 tartózkodás mellett a napirend módosítására vonatkozó javaslatot nem fogadtuk el. Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a napirendi ajánlást az előbbiekben elfogadott módosításokkal. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy a Ház látható többsége a napirendet elfogadta. Tekintettel arra, hogy egyetlen frakció sem kért elhangzásra interpellációt és kérdést, ezen napirendi pontok tárgyalására nem kerül sor. Most bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitájával folytatjuk munkánkat. Felhívom figyelmüket, hogy az ülésteremben lehetőség szerint csak a soron következő felszólaló és az azt követő két felszólalásra váró tartózkodjon. A vita a belső televíziós közvetítőrendszeren keresztül mindenki számára követhető. A felszólalásra jelentkező következő három képviselő nevét az ülésvezető elnök minden felszólalás végén ismertetni fogja. [[Rövid szünet.]] [[14.50]] [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Tisztelt Országgyűlés! Folyatjuk munkánkat. Köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelettel kérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek helyüket elfoglalni.Tisztelt Országgyűlés! Minekutána elfoglalták helyüket, bejelentem, hogy soron következik az egyes vagyonkezelő alapítványokról és az azoknak történő vagyonjuttatásról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/12884. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. [[Folyamatos zaj, mozgás.]] Mielőtt megadnám a szót Dunai Mónika képviselő asszonynak, ismételten kérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek a helyüket elfoglalni, hogy meg tudjuk kezdeni a munkánkat. Köszönöm megértésüket. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Dunai Mónika képviselő asszonynak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. október 15-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes vagyonkezelő alapítványokról és az azoknak történő vagyonjuttatásról szóló T/12884. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 10 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja a kormánytól és az államtól független civil szerveződések megerősítése, mégpedig olyan szervezetek megerősítése, amelyek valamely közcél érdekében végzik a feladatukat. Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat több részből áll. Az egyik a Millenáris Tudományos Kulturális Alapítvány létrehozása, a második a Batthyány Lajos Alapítvány átalakítása és az állam csatlakozása az alapítványhoz, a harmadik a Mathias Corvinus Collegium Alapítvány részére való vagyonjuttatás, illetőleg a negyedik a Polgári Művelődésért Oktatási, Kulturális és Tudományos Alapítvány létrehozása. Elsőként a Millenáris Tudományos Kulturális Alapítvány létrehozásáról szólnék röviden. A Millenáris Nonprofit Kft. mint állami gazdasági társaság nem hatékony kulturális szolgáltató. Állami cégként a Millenáris nehezen és lassan tud reagálni a gyorsan változó piac igényeire. A törvénytervezetben javasolt alapítványi működés nemcsak ezen változtatna, hanem olyan működési koncepciót is magában hordoz, ami középtávon önfenntartóvá, hosszú távon pedig nyereségessé tud válni. A Batthyány Lajos Alapítvány immáron majdnem harminc éve látja el azt a közérdekű tevékenységet, amelyet Antall József miniszterelnök kijelölt számára. Annak érdekében, hogy az alapítvány az elmúlt években jelentős mértékben kibővült, és intenzíven fejlődő közérdekű tevékenységét s azáltal a feladatául szabott közfeladatot megfelelő eredményességgel képes legyen megvalósítani, szükséges, hogy az ennek biztosítására szolgáló források folyamatos jelleggel rendelkezésre álljanak. Megjegyzendő, hogy a Batthyány Lajos Alapítvány e tevékenységét önállóan és alapvetően saját vagyonkezelési tevékenységére támaszkodva tudja megvalósítani. E célok biztosításának legmegfelelőbb eszköze a vagyonkezelő alapítványi forma mint jogintézmény alkalmazása. Tisztelt Képviselőtársaim! Mindezeken túl a javaslat rendelkezik a Mathias Corvinus Collegium Alapítvány részére való vagyonjuttatásról. A vagyonjuttatás célja az intézmény Budapesten kívüli infrastruktúrájának a fejlesztése. Végül az előterjesztés tartalmazza a Polgári Művelődésért Oktatási, Kulturális és Tudományos Alapítvány közérdekű vagyonkezelő alapítvány formájában való létrehozását. A Polgári Művelődésért Alapítvány feladata a kulturális értékek megőrzése, kulturális rendezvények szervezésében való közreműködés, oktatási tevékenység folytatása és elősegítése, az épített örökség, különösen a műemléki örökség védelmében való közreműködés, valamint az ilyen jellegű tevékenységet végző szervezetek, intézmények és személyek támogatása. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmondottak alapján leszögezhető, hogy a törvényjavaslatban foglaltak nagymértékben növelik az alapítványok működési sikerét, elősegítve ezzel a magyar nemzeti kulturális értékek támogatását és a magyar tehetséggondozás ügyét. Tisztelt Képviselőtársaim! Éppen ezen indokok alapján a Törvényalkotási bizottság elfogadásra javasolja a benyújtott törvényjavaslatot, azt támogatja. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Orbán Balázs államtitkár urat, miniszterhelyettest az előterjesztő képviseletében, hogy most vagy a vita későbbi szakaszában kíván szólni. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy a vita későbbi szakaszában kíván szólni. Tájékoztatom miniszterhelyettes urat, hogy 15 perces időkeret áll a vita, illetve az esetleges zárszó elmondására rendelkezésre. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalások következnek. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak, DK-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Képviselő asszony érintett számos, az általános vitához kapcsolódó elemet is, amiből egyre mégiscsak kénytelen vagyok kitérni, amikor azt mondja, hogy a cél a független civil szervezetek megerősítése [[Dunai Mónika közbeszól.]] kormánytól független, így mondta szó szerint. Az egy igazán kiváló kormánytól független civil szervezet, ahol a kuratórium elnöke a kormány kiváló államtitkára, aki itt ül velünk szemben. Nagyon furcsa elképzeléseik vannak önöknek a függetlenségről, ezt tudom erről mondani. Úgy látom, hogy ez egy ilyen igazi újbeszél orwelli szöveg, ahol az a független, aki a kormánytól függ. Mindenesetre önmagában ez nem ebbe a vitába való kérdés, ezt akkor kitárgyaltuk, világosan értjük, hogy önök ezekkel az intézkedésekkel is hogy is mondjam? az önmagától nem létrejövő vagy nem kellően erős, néha látványosan gyengélkedő szellemi hátországot szeretnék kormánypénzből létrehozni. Úgy látszik, azok az oligarchák, akik bőségesen részesednek az önök kormányzásának juttatásaiból, azok erre nem szívesen adnak, talán nem is értik, hogy mi ez, így aztán úgy gondolják, hogy a közpénzek megcsapolása mégiscsak hatékonyabb műfaj a szervezetépítésben. [[15.00]] Azonban van ennek a vitának egy mellékszála, ez viszont idetartozik: drága Orbán Balázs államtitkár úr, nem szólt magának Orbán Balázs, a kuratórium elnöke három héttel ezelőtt, hogy kéne még egypár ingatlan, hogy nem lesz elég az az egy, amivel ideterjesztették a törvényjavaslatot? Újdonságként érte a kormányt az, hogy vannak még önöknek álmai, hogy még egy ingatlant Szekszárdon, még egyet Szombathelyen, még egy tábort vagy vitorláskikötőt, vagy mi a bánatot Révfülöpön, valamit még jó lenne odaadni az alapítványnak? Még egyszer mondom, most nem önmagában azt vitatom, bár azt is vitatom, hogy egyébként ezeknek bizonyosan ennél az alapítványnál vane a helyük, és hogy valóban biztosan ez az alapítvány kapnáe meg ezeket az ingatlanokat, ha nem éppen egy ilyen, a kormánnyal rendkívül kebelbéli szervezetről lenne szó, hanem egyszerűen csak azt szeretném megkérdezni, hogy ennyire új volte, hogy kellenek még ingatlanok. Ezt nem lehetett beleírni a törvényjavaslatba, amikor benyújtották talán három vagy négy héttel ezelőtt, hanem most még a Törvényalkotási bizottságban hozzák be módosító indítványként? Hozzáteszem, de ezt már megszoktuk, házszabályellenesen, mert a Törvényalkotási bizottság eljárása nem arra való, hogy még az újabb igényeket és újabb ötleteket be lehessen építeni a törvénybe, hanem arra, hogy egyébként a vitában korábban felmerült kérdéseket lehessen megnyugtató módon tisztázni. Szóval, azért mégiscsak azt kell mondanom, hogy van egy klasszikus vicc arról, amit nem fogok elmondani, hogy mi a pofátlanság, de maradjunk abban, hogy ez a pofátlanságnak egy kiemelten súlyos esete, amikor a saját maguknak szerzett ingatlanok listáját is csak egy egyébként minimum a Ház etikettjét súlyosan sértő módon tudják ide behozni. Azt gondolom, ez az egész ügy nagyon kínos. Folytattunk erről a múltkor egy vitát államtitkár úrral, és én most is azt mondom, hogy nem az alapítvány intézményeinek tehetséggondozásában részt vevő gyerekek ezért a hibásak vagy akár egyetemisták, nem is az ott dolgozó és tanító, egyébként gyakran kiváló hírű és magas színvonalat nyújtó oktatók, hanem önök, az a vezetése ennek az alapítványnak, amelyik a politikai kapcsolatait kihasználva gyűjtöget mindent szépen össze magához. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Demeter Márta képviselő asszonynak, LMP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Egészen, még az eddig megszokottól is sokkal durvább törvényjavaslat fekszik előttünk, hiszen egyértelmű, hogy itt a választások előtti közpénzkiszervezés indult el. Ezt tényleg mondhatom azok után, hogy a Törvényalkotási bizottság ülésén próbáltam magam is pár kérdést feltenni ebben a témában, és érdemi választ sajnos nem kaptam. Azért meg fogok vele próbálkozni itt az ülésen is, de világosan látszik, hogy lényegében közvagyont juttatnak ezeknek a magánalapítványoknak úgy, hogy teljesen ellenőrizhetetlen lesz az, hogy ezek hogyan használják fel a közpénzt; tehát a magyar adófizetők pénzéről beszélünk.Megkérdezném, hogy miért nem azok a nemzeti nagytőkések, akiket egyébként vállaltan támogat a kormány ugye, rengeteg közbeszerzést nyernek el ezek a személyek, cégek, és elképesztő állami megbízásokat kapnak sok száz milliárdos értékben, és van közöttük olyan, például Mészáros Lőrinc, aki csak az elmúlt évben 16 milliárd forint osztalékot vett ki , mégis miért nem ezek a nemzeti nagytőkések támogatják meg például Tombor Andrást és az ő alapítványát. Tehát azt mondják meg, hogy miért a magyar adófizetők pénzét adják oda ezeknek az alapítványoknak, miért nem ezektől a nemzeti nagytőkésektől várják el a hozzájárulást. Feltettem azt a kérdést a bizottság ülésén, hogy vajon ennyire rosszul működike a magyar állam, hogy bizonyos feladatok ellátását egyébként ki kell szervezzék ilyen magánalapítványoknak, vagy pedig itt egyszerűen tényleg arról van szó, amit említettem már, hogy lényegében a közpénzt próbálják eltüntetni az emberek szeme elől és ellenőrizhetetlenné tenni annak a felhasználását. Államtitkár úr belekeveredett abba a magyarázatba, hogy igen, az állam bizonyos szegmensekben nem működik jól, és ezek az alapítványok majd sokkal jobban ellátják a feladatot. Amennyiben elfogadnánk ezt az érvelést, én egyébként azt mondom, hogy valószínűleg mind a két esetről egyszerre szó van, ha ezt elfogadjuk, akkor szeretném megkérdezni, hogy például az állami cégek esetében vagy bármilyen más intézmény esetében, amelyről önök azt mondják, hogy azt a feladatot nem látja el jól, mégis milyen Kehi-jelentés vagy milyen ÁSZ-jelentés támasztja ezt alá. Ha nem látták el jól a feladatot, akkor vajon indítottake valamilyen belső vizsgálatot? Tetteke bármilyen átszervezést? Felelősségre vontáke azokat az embereket, akik az államnak abban az adott szervezetében dolgoznak vezető beosztásban, és ezek szerint nem látták el megfelelően a munkájukat? Tehát amennyiben önök fenntartják azt, hogy bizonyos feladatokat akkor jobb kiszervezni magánalapítványoknak amelyeket, itt szeretném megjegyezni, teljesen átláthatatlan módon választottak ki, mert a mai napig nem tudták megmondani, hogy miért pont ezeket az alapítványokat választották és egyébként miért pont most választották ezeket az alapítványokat; az utóbbira egyébként válaszolok: nyilvánvalóan azért, mert közelednek a 2022-es választások , amennyiben ezek jobban látnák el önök szerint a feladatot, akkor tényleg, az állami részen nem kellene rendet csinálni? Akkor ténylegesen várjuk azt, hogy felelősségre vonják azokat, akik ezek szerint nem látták el a feladatukat. Továbbra is szeretném tudni azt, hogy a magyar állam delegále valakit ezekbe a kuratóriumokba, aki egyébként ellenőrizni fogja azt, hogy a cél szerint történike a pénz felhasználása, egyáltalán a döntési folyamatok hogyan néznek ki, merthogy egyébként a bíróságoknak nem feladata és nincs lehetősége ellenőrizni majd ennek a pénznek a felhasználását. Tehát mégis hogyan fog ez megtörténni? Erre továbbra is várjuk a választ. És egyébként lesze ott bárki olyan, aki megvétózza a folyamatot, amennyiben valamilyen más, eltérő célra szeretnék használni ezeket a pénzeket? Teljesen világos tehát, hogy egy elképesztő pénzátrendezésről beszélünk, olyan vagyonról beszélünk, amit egyébként egyetemektől vesznek el, rendkívül értékes ingatlanokat vesznek el, adnak magánalapítványoknak, elképesztő pénzeket, kikötőket és sorolhatnánk, hogy mennyi mindent. Nyilvánvalóan sokkal nehezebb lesz ennek a pénznek és ennek a vagyonnak az ellenőrzése, és nyilvánvaló az is, hogy így akarják ezeket elrejteni az emberek szeme elől. Az LMP adott be módosító javaslatot, amely egy konkrétan Pécset érintő módosító javaslat. Ehhez, most mondom, szeretném kérni a támogatásukat, de azt gondolom, egyébként nincsen illúziónk, hogy fogjáke ezt támogatni. Mi egy szándékot szeretnénk ezzel is kifejezni, mint ahogy olyan törvényjavaslatunk is egyértelműen bent van a Ház előtt, amely egyébként nem engedné azt, hogy az állami vagyont ilyenformán kiszervezzék, elidegenítsék, és odaadják tényleg magánköröknek. Egyébként teljesen ellenőrizhetetlen innentől kezdve, hogy mi történik ezzel. Úgyhogy továbbra is szeretnék választ kapni arra, és a magyar emberek joggal várják el a választ mivel egyébként százmilliárdjaikról beszélünk összesen, amit odaadnak ezeknek az alapítványoknak , hogy mi alapján választották ki pontosan ezeket az alapítványokat, hogy lesz ellenőrizhető ezeknek a pénzeknek a felhasználása, és mégis hogyan fogják felelősségre vonni azokat a szereplőket, akik ezek szerint az államszervezetben nem látták el jól a feladatukat, hogyan világítják át azokat a cégeket, hol van az a Kehi-jelentés, ÁSZ-jelentés, amely alátámasztja például azt, amit Dunai képviselő asszony is elmondott, hogy az állami tulajdonú cég akkor ezek szerint, utalt rá, nem megfelelően látta el a feladatát. Akkor várjuk ezekre a kérdésekre a választ, és a leginkább egyébként a magyar emberek várják a választ erre. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Pedig már kezdtem reménykedni… A korábbi vitaszakasznál egy késő esti órán kicsit kevesebben, kicsit fékezettebb habzással, már-már ilyen szakmai berkeken belül sikerült ezekről a kérdésekről beszélni, erre most egy nettó pártállami típusú termelési jelentést, egy felvezetőt hallhattunk arról, hogy hát, az állami tulajdon mennyire rossz, bezzeg a kiszervezett állami vagyonelemek az önök által felügyelt alapítványokban mennyire jók, mennyire hatékonyak. Az a helyzet, hogy őszintén kéne beszélniük, és nem ezt teszik, hiszen egyrészt elszabotálták a nemzetivagyon-leltárnak, az országleltárnak a létrehozatalát; erről Nacsa képviselőtársammal, aki most nagyon ingatja a fejét, már beszéltünk. Ezt megszoktuk a KDNP bizonyos prominenseitől, hogy szelektív a memóriájuk, elfelejtenek bizonyos beszélgetéseket vagy beszélgetésrészleteket. De azt is elmondtam akkor amire Orbán államtitkár úr sem válaszolt nekem azóta, pedig én jóindulatú voltam vele szemben, hiszen említettem, hogy nem feltétlen tartom janicsárképzőnek az említett intézményt , azt fenntartom, hogy a kiszervezett állami vagyonelemekre a nemzeti vagyonról szóló törvény bizonyos passzusai nem vonatkoznak, ily módon az eddig könnyebben felügyelhető nemzeti, állami vagyonelemeket önök a saját csapatukkal úgy fogják rejtegetni, hogy bizonyos kitételek által nem lehet ezeket ellenőrizni. [[15.10]] Nem vonatkozik a nemzeti vagyonról szóló törvény azon passzusa, mely szerint évente beszámolási kötelezettségük van a vagyont átadó szervezet felé. De ami még súlyosabb, nem vonatkozik az sem a kiszervezett vagyonra, hogy jogsértés esetén a jogsértő állapot megszüntetendő; magyarul szólva, az átadott vagyoni érték visszaadandó Magyarország vagy a magyar állam számára. Önök a nemzeti vagyonról szóló törvény ezen passzusait áthágják. [[Dr. Orbán Balázs: Nem, ez nem így van!]] Ingathatja a fejét, de kodifikáljanak akkor rendesen! [[Dr. Orbán Balázs: De ez más! Más szabály!]] Tegyenek le olyan jogszabályt az asztalra, amely megfelel a normális, XXI. századi követelményeknek! [[Dr. Orbán Balázs: Az másik törvény!]] Értem én azt, hogy óriási mellénnyel, hatalmas nagy önbizalommal próbálnak kiszervezni vagyonelemeket. Hogy most Pécsről vagy máshonnan, vagy melyik intézménynek, ez futószalagon lévő termékek részét képezi, de ettől még nem tudják azokat a garanciákat biztosítani, amelyek korábban megvoltak. És, még egyszer mondom, a belépő szakasz a vitába egy nemzeti vagyonleltár lenne. Amíg ez nincs meg, addig nemzeti és állami vagyonelemekkel való bánásmód mikéntjéről vitatkozni legalábbis felelőtlenség, hiszen önök sem tudják, hogy mennyi Magyarországnak az a bizonyos családi ezüstje. Erre lennénk nagyon kíváncsiak. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szó Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, KDNP. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel képviselőtársam számonkérte a nettó pártpolitikai propagandát, amit Arató Gergely és Demeter Márta harsogott itt az elmúlt percekben, ne rajtunk kérje ezt számon. Én megértem, hogy önöknek nem fontos a tehetséggondozás ügye, önöknek nem fontos Antall József szellemi örökségének a megmentése, és azt is megértem, hogy önöknek nem fontos a szocialisták által szétvert és széthordott Millenáris megmentésének az ügye. [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokból.]] Ezeket én el tudom fogadni, mert ezekről szól ez a törvényjavaslat: tehetséggondozásról, a Millenáris megmentéséről és átalakításáról, valamint Antall József szellemi örökségének a megmentéséről. Értem én, hogy önöknek ezek nem fontosak, de arra kérem önöket, hogy legalább olyan valótlanságokat ne terjesszenek, mint amiket itt hallhattunk a felszólalás során. Az sem igaz, hogy a bíróság nem látja ezeket az adatokat, hiszen minden évben az alapítványnak a bírósághoz beszámolót kell benyújtani, ami teljesen nyilvános, a bíróság honlapján megtalálható; mint ahogy minden civil szervezetnek ezt meg kell tennie. Nem igaz, hogy elvenne bármit ez a törvényjavaslat az egyetemektől. Ez egy szemenszedett hazugság, nem vesz el semmit semmilyen egyetemtől ez a törvényjavaslat. Z. Kárpát Dániel képviselőtársam pedig keveri a szezont a fazonnal, mert amiről ő beszélt, az egy teljesen más jogi konstrukció, nem az, amiről ez a törvényjavaslat szól. Egyáltalán nem igaz, hogy azt mondta volna akár államtitkár úr, akár képviselőtársam, hogy az állam rossz gazda. Már csak az is bizonyítja ezt, hogy az elmúlt tíz évben több mint másfélszeresére nőtt az állami vagyon, amit a Nemzeti Vagyonkezelő honlapján, a vagyonleltárban vagy éppen törvényjavaslatok mellékletében Z. Kárpát képviselőtársam is pontosan megtalálhat; hogy a rablóprivatizáció után, ami 2002 és 2010 között volt, hogy amikor Gyurcsány Ferenc és barátai széthordták az állami vagyont és magánvagyonná vált, azután másfélszeresére nőtt az állami vagyon az elmúlt tíz évben. Arató képviselő úr mondta a közpénzzel való visszaélést. A közpénzzel való visszaélés az, ha egy önkormányzat épületében áramot lopnak bitcoinbányászathoz, amit önök csinálnak. Ez a közpénzzel való visszaélés. Tehát én azt gondolom, hogy először a saját háza táján söprögessen, és ott nézze meg, hogy mi történik, mielőtt minket vádol bármivel. Szeretném leszögezni azt, hogy a tehetséggondozás ügye mindig is fontos volt számunkra. Nyilván az is fáj Arató képviselő úrnak, hogy ez Kárpát-medencei tehetséggondozó program, és határon túl is lesznek tehetséggondozó központok. Ezt is megértem, a DK történetét és Gyurcsány Ferenc idevonatkozó elveit ismerve, de mi mégiscsak azt gondoljuk, hogy helye van egy ilyen tehetséggondozó központnak határon túl is. Éppen ezért, ahogy ezt az általános vitában is világossá tettük, a törvényjavaslatot a szavazáson is támogatni fogjuk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem képviselőtársaimat, kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nem érkezik jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megadom a szót Orbán Balázs államtitkár úrnak, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra. Parancsoljon, államtitkár úr, miniszterhelyettes úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Csak reagálni szeretnék, illetőleg pontosításokat szeretnék kérni a vitában elhangzottakkal összefüggésben. Először is, szeretném megerősíteni azt, amit Nacsa képviselő úr elmondott, tehát itt, azt hiszem, hogy fontosabb és nemzetépítés szempontjából magasabb jelentőségű ügyekről van szó, mint ahogy az az ellenzéki hozzászólásokban hallatszódott, a Kárpát-medencei tehetséggondozás ügyéről van szó. Egy, gyakorlatilag szocialista kormányzás időszaka alatt romlásnak indult, egyébként a magyar ipari teljesítmény és a magyar identitástudat erősítését szolgáló, tulajdonképpen önálló, általunk felújított városrészről van szó; tényleg Antall József szellemi hagyatékáról van szó, aki 1991-ben Párizsban járva és ott egy magas szintű döntéshozókkal folytatott vacsora eredményeképpen jött haza és hozták létre azt a Batthyány Lajos Alapítványt, amelyik gyakorlatilag azóta, tehát már majdnem 30 éve működik, és végzi azt a nemzetépítő tevékenységet, amit tőle megszokhattunk. Itt, azt gondolom, akkor azt szögezzük le, ha van egy pont, ahol Arató képviselő úrral egyetértettünk, akkor azt érdemes még egyszer kiemelni: ezeknél a projektnél, az ezen projektekben részt vevő civil szerveződéseknél, az ezen projektekben részt vevő tehetséges gyerekeknél és az ezen projektekben részt vevő tudományos oktatókkal, kutatókkal összefüggésben szakmai, minőségbeli és egyéb más probléma a vita folyamán nem merült fel, sőt ellenzéki oldalról többen is több helyről, többféleképpen megerősítették, hogy amúgy ezek megfelelő szakmai műhelyek, amúgy ezek komoly emberek, amúgy ezek komoly tehetségek, amúgy ezek komoly tehetséggondozási tevékenységgel foglalkozó oktatók és kutatók. Tehát ez egy olyan kiindulási pont tud lenni, amit a mindennapi politikai csatározásokon túlmenően szerintem érdemes rögzíteni, és már önmagában alkalmassá teszi a törvényjavaslatot a pártpolitikai logikán túlmutató támogatásra. Én egy dologra szeretnék még, amit Arató képviselő úr elmondott, reagálni: a függetlenség. Tehát a mi megítélésünk szerint egy civil szervezetnek a függetlensége egyrészt szervezeti oldalról is meg kell hogy legyen, másrészt gazdasági, pénzügyi, finanszírozási szempontból. Pont az a problémánk például Soros György tevékenységével, hogy ő azokat a civil szervezeteket, amelyek eredetileg nem erre a szándékra jöttek létre, azokat a finanszírozási pórázon keresztül, ideológiai szempontból irányítja. Demeter képviselő asszony, azt javaslom, hogy a pártjának a korábbi elnökével, Schiffer Andrással üljön le és beszélje meg, hogy egyébként a Társaság a Szabadságjogokért szerveződést, amelynek korábban ő tagja és az egyik vezető, prominens személyisége volt, miért nem támogatja most már, az elmúlt években. Pontosan ezért, mert nem volt meg ezeknek a szervezeteknek a szervezeti, infrastrukturális és finanszírozási, gazdasági függetlensége, és ezért politikai befolyás alá kerültek. [[Arató Gergely: Vagy Schiffer András került politikai befolyás alá!]] Mi nem ilyen civil szervezeti rendszerben gondolkodunk, hanem mi ezeket a nemzetstratégiai szempontból kiemelt jelentőségű most ezt nem infrastrukturális, hanem szellemi értelemben mondom projekteket valóban szeretnénk olyan jogi és gazdasági helyzetbe hozni, hogy ők ne függjenek se a mostani, se bármelyik következő kormánytól. Amit Arató képviselő úr említett, ugye, tehetséges gyerekekről, kiváló oktatókról beszélt: ez a konstrukció pont azt teszi lehetővé, hogy ezeket a tehetséges gyerekeket és kiváló oktatókat, az ő előrejutásukat finanszírozni lehessen. Én azt hiszem, hogy ez egy teljesen más megközelítés ahhoz képest, amit a korábbi szocialista kormányok vállaltak magukra [[Arató Gergely: „Nemzeti tehetség” program! Nézd meg, hogy micsoda! Az elnök csenget.]] , vagy vittek mint politika. Ha például az itt az egyik szervezettel összefüggő vagyonelemet említi, például a MOL-részvényeket, na, ezekkel összefüggésben önök ezt külföldi tulajdonba játszották, és utána alig lehetett megmenteni azt a vagyonelemet az orosz befolyástól, amit aztán a magyar kormány szerzett vissza 2010 után, és mostantól kezdve a magyar olajipar teljesítménye egyrészt a tehetséges közgazdászhallgatóknak, másrészt az egyébként nem közgazdászképzésen, hanem más képzésen részt vevő tehetséges hallgatóknak ösztöndíjhoz jutását, előrejutását fogja szolgálni. Sokkal jobb ez, képviselő úr, mintha mondjuk, orosz érdeket szolgálna, és azt hiszem, hogy a magyar embereknek is az a megnyugtató, hogy mi, nem pedig önök vannak kormányon. A Törvényalkotási bizottság eljárásával kapcsolatban, noha nem tisztem erről beszélni, de egy mondatot engedjenek meg: tudtommal a Törvényalkotási bizottságnak joga van módosító javaslatot benyújtani, ez teljesen egyértelműen házszabályszerűen történt. [[15.20]] A bizottság ülésén én ott voltam, semmilyen kritika nem hangzott el az eljárással összefüggésben, és a bizottság pedig elbírálta a módosítási szándékokat. Demeter képviselő asszony, csak azt szeretném kérni, hogy egy picit zárkózzon föl tények tekintetében a Házhoz. Ugyanis arról a javaslatról is, amiről ön beszélt, már döntött a Ház, ez egy tévedés volt az ön állításai között. A másik: ön megnevezte az alapító személyét az egyik alapítvánnyal összefüggésben; tényszerűen nem igaz, amit állított, nem az, aki az alapítói jogokat jelen pillanatban gyakorolja. [[Demeter Márta közbeszól.]] És ön tényszerűen nem mondott igazat azzal összefüggésben, hogy a bizottságban mi hangzott el az állam versus magánszereplők vagyongazdálkodási tevékenységével összefüggésben. Én csak egy kérdést szeretnék föltenni az ön felszólalásából kiindulva: ön komolyan azt szeretné és mint megválasztott országgyűlési képviselő azt javasolja, hogy kultúra, oktatás, tehetséggondozás ügyében csak az állam járjon el? Ön komolyan ezt szeretné? Komolyan azt szeretné, hogy ezt a közfeladatot csak állam által lehessen Magyarországon ellátni? Akkor azt szeretném kérni, képviselő asszony, hogy forduljon az összes alapítványi fenntartású oktatási, kulturális, tehetséggondozási intézményhez, forduljon az összes egyházi fenntartású oktatási, kulturális, tehetséggondozási intézményhez, és mondja meg azt, hogy az LMP-nek az a javaslata, hogy ezektől az intézményektől az állam vegye el a vagyont, vegye el a feladatot, mert ön szerint ezeket a tevékenységi köröket államosítani kell. Ne vicceljen, képviselő asszony, én értem, hogy a napi politikai küzdelmekben kell bizonyos dolgokat mondani, amik jól hangzanak, de van olyan tevékenységi kör, van olyan gazdasági tevékenység, van olyan nemzetgazdasági ágazat, ahol az állami tulajdonnak van egyedül súlya, ahol az állami tulajdonnak van döntő súlya, és ahol az állami tulajdon is megjelenhet, de egyébként a magántulajdonnak is lehet szerepe, sőt a piacgazdaságnak van olyan szektora, ahol pedig nincs szükség állami tulajdonra. Ez a rendszer így néz ki, és ha ön egyébként az oktatás, a kultúra, a tehetséggondozás ügyét kizárólag állami tulajdonban működtetett szervezetekkel szeretné ellátni, akkor ez egy olyan oktatási, kulturális program, amit, azt gondolom, a magyar emberek 99,9 százaléka ez a józan többséget jelenti nem támogatna. [[Demeter Márta közbeszól.]] Egyébként pedig Z. Kárpát képviselő úr meg Demeter képviselő asszony is utaltak erre. Az a helyzet, hogy ezek szerint nem világos a konstrukció. Ez azt jelenti, hogy van egy elkülönült vagyontömeg, és ez az elkülönült vagyontömeg az Országgyűlés által meghatározott közfeladatokat látja el. Ezekre az elkülönült vagyontömegekre, mivel ezek közérdekű vagyonkezelő alapítványnak minősülnek, nyilvánosság, átláthatóság és beszámolás tekintetében fokozottabb szabályok érvényesülnek. Nem azért, mert most ezeket megalkottuk, ezek a szabályok már korábban is léteztek, de ilyen szabályok tekintetében fokozottabb követelmények érvényesülnek, mint egyébként. Tehát ha önök számára ezek a szempontok fontosak nyilvánosság, átláthatóság, beszámolási kötelezettség , akkor bizony az a helyzet, hogy ezt a törvényjavaslatot önöknek támogatni kellene. Én szeretném megköszönni a vitában elhangzott támogató és konstruktív, de kritikus hozzászólásokat. Azt gondolom, hogy ezek olyan nemzetstratégiai ügyek kultúra, oktatás, tudomány támogatása , amelyekben egyébként természetesen ezeknek lehet helye, hiszen itt parlamenti szólásszabadság van, de azt hiszem, a Ház méltóságához néha talán méltatlan az a napi politikai csatározás, ami lezajlott. Én azt szeretném kérni minden képviselő hölgytől és úrtól, hogy támogassa ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban. Demeter Márta közbeszól.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megköszönöm a miniszterhelyettes úr válaszát. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a határozathozatalokra a mai ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Most 15 óra 30 percig szünetet rendelek el, 15 óra 30 perctől határozathozatalokkal folytatjuk a munkánkat. (Szünet: 15.24-15.40 Elnök: Jakab István Jegyzők: dr. Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső)
Tisztelt Országgyűlés! Megkérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek a helyüket elfoglalni, határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Kérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek a helyüket elfoglalni!Tisztelt Országgyűlés! Most a napirend szerinti határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. A mai határozathozatal során minősített többséget igénylő törvényjavaslat elfogadásáról döntünk. Felhívom figyelmüket, hogy a határozati házszabály 50. § (3) bekezdése alapján, amennyiben a törvényjavaslat zárószavazása során az Országgyűlés nem fogad el minősített többséget igénylő rendelkezést, ez további külön döntés nélkül is kiterjed az el nem fogadott szabályozás sarkalatosságára utaló rendelkezés elhagyására is. Ebben az esetben az egyszerű többséggel történő zárószavazás az előterjesztés ekképpen módosult szövegéről történik. Mielőtt megkezdjük a szavazási eljárást, a szavazógépek működőképességének ellenőrzése érdekében jelenlét-ellenőrzést tartunk. Kérem, nyomják meg a szavazógépük valamelyik gombját! [[Jelenlét-ellenőrzés.]] Köszönöm. [[Jelen van: 186, távol van: 12.]] Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes vagyonkezelő alapítványokról és az azoknak történő vagyonjuttatásról szóló T/12884. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/12884/7. számon, összegző jelentését pedig T/12884/8. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a Házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 2. számú módosító javaslatban Keresztes László Lóránt képviselő úr terjesztett elő indítványt. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 52 igen szavazattal, 129 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 3. és 6. pontjának, 8. pontjában az 5. § (1) és (2) bekezdését megállapító rendelkezés 9. pontjának, 13. pontjában a 6. § (1) és (2) bekezdését, továbbá a 7. § (1) bekezdését megállapító rendelkezésnek, valamint 16. pontjának elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő részekről határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/12884/7. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részeit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részeit 132 igen szavazattal, 36 nem ellenében, 19 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/12884/7. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részeit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részeit 132 igen szavazattal, 36 nem ellenében, 19 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/12884/10. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 132 igen szavazattal, 36 nem ellenében, 19 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/12884/10. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 132 igen szavazattal, 37 nem ellenében, 18 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Kúria elnökének titkos szavazással történő megválasztása. [[Zaj. Több képviselő elhagyja az üléstermet.]] Kérem, engedjék meg, hogy megkülönböztetett tisztelettel köszöntsem a köztársasági elnök úr jelöltjét, dr. Varga Zsolt András urat, valamint családtagjait [[Taps a kormánypártok soraiban.]] , az Országgyűlés valamennyi állandó meghívottját, vendégeinket, akik részt vesznek ülésünkön. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy dr. Darák Péter úrnak, a Kúria elnökének megbízatása 2021. január 1-jén jár le. Áder János köztársasági elnök úr 2020. október 5-ei átiratában tett javaslatot a Kúria új elnökének személyére. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse a köztársasági elnök úr átiratát. Jegyző úr!
„Kövér László úr részére, Országgyűlés. Tisztelt Elnök Úr! Tájékoztatom, hogy az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés j) pontja és a 26. cikk (3) bekezdése alapján a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény rendelkezéseire figyelemmel a Kúria elnökének személyére az alábbi javaslatot teszem.Tisztelt Országgyűlés! Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés j) pontja és a 26. cikk (3) bekezdése alapján a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 67. § (1) bekezdésére és a 114. § (1)-(2) bekezdéseire figyelemmel a Kúria elnökének dr. Varga Zsolt András határozatlan időre kinevezett a jelöléskor szünetelő bírói szolgálati jogviszonnyal rendelkező bírót javaslom. [[15.50]] Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy dr. Varga Zsolt András a Kúria elnökévé történő jelölését elfogadta. Dr. Varga Zsolt András nyilatkozott, hogy személyét illetően a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 114. § (2) bekezdésének a), b) és c) pontjában foglalt kizáró okok egyike sem áll fenn, a d) pontban foglalt kizáró okot, a bírói szolgálati jogviszonyának szünetelését a Kúria elnökévé történő választást megelőzően megszünteti. Budapest, 2020. október 5. Tisztelettel Áder János” [[Taps a kormánypártok soraiban.]] bekezdésének a), b) és c) pontjában foglalt kizáró okok egyike sem áll fenn, a d) pontban foglalt kizáró okot, a bírói szolgálati jogviszonyának szünetelését a Kúria elnökévé történő választást megelőzően megszünteti. Budapest, 2020. október 5. Tisztelettel Áder János” (Taps a kormánypártok soraiban.)
Köszönöm, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy az Országos Bírói Tanács a jelölt megválasztását nem támogatta, az Igazságügyi bizottság támogatta a megválasztását. Az Igazságügyi bizottság állásfoglalását, az Országos Bírói Tanács véleményét, valamint a jelölt életrajzát S/13175. számon a honlapon megismerhették. Felhívom képviselőtársaim szíves figyelmét, hogy Varga Zsolt András alkotmánybírói tisztségéről 2020. október 16-án lemondott, így megválasztásának valamennyi törvényi feltétele teljesült. Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés a Kúria elnökét a képviselők kétharmadának szavazatával kilenc évre választja meg az Országgyűlés elnöke által előterjesztett javaslat alapján, 2021. január 2-ai hatállyal. Az Országgyűlésről szóló törvény rendelkezései alapján a jelöltet titkos szavazással kell megválasztani. Tisztelt Országgyűlés! A titkos szavazás menete a következő. A képviselők a házelnök úr által a korábbi gyakorlatnak megfelelően kijelölt helyen, az Országház alsóházi üléstermének Duna-parti folyosóján vehetik át a szavazólapokat a nevük kezdőbetűjének megfelelő csoportból ábécésorrendben, A-F, G-K, L-S, Sz-Zs betűcsoportban. Felhívom az A-F és G-K betűcsoportba tartozó képviselőtársaim figyelmét, hogy a szokásostól eltérően az Országház alsóházi üléstermének Kossuth téri folyosója felől is meg tudják közelíteni a betűszektoraikat. Tájékoztatom önöket, hogy a betűszektoroknál egy szavazólapot, továbbá egy borítékot vehetnek át. Tisztelettel megkérem képviselőtársaimat, hogy a szavazás alatt az arra kijelölt folyosón a kellő távolságtartást mindig szíveskedjenek biztosítani. Kérek minden képviselőt, hogy a folyosóra érve várakozzon a betűszektor szerinti asztalok előtt felállított elválasztó kordon előtt, itt is egymás között kellő távolságot tartva. Kérem továbbá, hogy a szavazólap felvétele és a névjegyzék aláírása során az Országgyűlés jegyzőjén és a hivatali munkatárson kívül egyszerre kizárólag egy személy tartózkodjon közvetlenül az asztaloknál. A névsor szerinti betűszektoroknál mindenkinek rendelkezésére áll majd kézfertőtlenítő és egyszer használatos toll. Kérjük, hogy ezt vigyék magukkal, és használják a szavazólap kitöltéséhez is, majd dobják ki a szavazófülke mellett erre a célra elhelyezett szemetesekbe. Természetesen bárki használhatja a saját tollát is, akkor kérjük, hogy ezt vigye magával. Kérem, hogy a szavazólap átvételének tényét a jegyzőnél elhelyezett íveken aláírásukkal igazolni szíveskedjenek. Tájékoztatom önöket, hogy a szavazás során a szavazófülkét is vegyék igénybe. Kérem önöket, hogy a szavazólapon az „igen”, „nem”, illetve „tartózkodom” rovatba helyezzék el a jelölésüket. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy röviden ismertesse a szavazás szabályait, képviselőtársaimat pedig tisztelettel kérem, hogy a helyükön hallgassák végig azt. Jegyző úr!
Tisztelt Országgyűlés! Szavazni csak a hivatalos szavazólapokkal lehet. Érvényes szavazatnak csak az minősül, amit a szavazólapon szereplő jelöltre adtak le a neve melletti „igen”, „nem” vagy „tartózkodom” négyzetben elhelyezett két, egymást metsző vonallal. Érvénytelen az a szavazat, amelyről nem lehet kétséget kizáró módon megállapítani, hogy a képviselő kire, illetve hogyan szavazott. Semmis az a szavazat, amit nem a hivatalos szavazólapon adtak le, amelyről hiányzik a bélyegzőlenyomat, illetve ha a szavazólapot a képviselő átveszi, de nem dobja be az urnába. Tájékoztatom önöket, hogy amennyiben a szavazólap kitöltését bárki elrontja, a szavazatszámláló bizottság urnánál tartózkodó tagjai azt bevonják és helyébe új lapot adnak ki.
Köszönöm, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! A szavazási idő alatt az ülésterem folyosóján csak képviselők tartózkodhatnak, illetőleg a szavazásban közreműködő munkacsoport tagjai. Megkérem tisztelettel valamennyi képviselőtársamat, hogy az ismertetett szabályok betartására kiemelten figyeljenek. Kérem továbbá, hogy figyeljünk az egymás közötti kellő távolság megtartására is. Bejelentem, hogy a szavazatok leadására 40 perc áll rendelkezésre, tehát erre 16 óra 36 percig van lehetőség. A szavazás eredményének ismertetésére várhatóan 16 óra 56 perckor kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! A titkos szavazást elrendelem. (Szünet: 15.56 -17.01 Elnök: Jakab István Jegyzők: dr. Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső)
Tisztelt Országgyűlés! Megkérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek helyüket elfoglalni, folytatjuk munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Kérem önöket, hogy felállva köszöntsük Áder János köztársasági elnök urat. [[A teremben lévők felállnak Taps. Dr. Áder János felállva köszöni meg a tapsot.]] Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy a szavazatszámláló bizottság befejezte munkáját, megállapította, hogy a titkos szavazásban 171 képviselő vett részt, a jegyzők megállapították, hogy a szavazási eljárás érvényes és eredményes volt. Dr. Varga Zsolt András személyére az urnában megtalált szavazólapok száma alapján 161 képviselő adta le szavazatát, ezek megoszlása a következő: az érvénytelen szavazatok száma nulla, az érvényes szavazatok száma 161, ebből igen szavazatok száma 135 a nem szavazatok száma 26, a „tartózkodom” szavazatok száma nulla. Ezek alapján az Országgyűlés dr. Varga Zsolt Andrást a Kúria elnökének megválasztotta. Tisztelt Országgyűlés! Most az ünnepélyes eskütétel és az esküokmányok aláírása következik. Felkérem dr. Varga Zsolt András urat, hogy szíveskedjen az ülésterem közepére fáradni, és tegye le esküjét. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy olvassa elő az esküszöveget, az Országgyűlés tagjait pedig kérem, hogy szokásunknak megfelelően felállva hallgassák azt meg. [[A teremben lévők felállnak. Dr. Varga Zsolt András a terem közepére lép. Dr. Szűcs Lajos előolvassa az eskü szövegét.]]
Én, dr. Varga Zsolt András fogadom, hogy Magyarországhoz és annak Alaptörvényéhez hű leszek, jogszabályait megtartom és másokkal is megtartatom, kúriaelnöki tisztségemet a magyar nemzet javára gyakorolom. Isten engem úgy segéljen! [[Hosszan tartó taps.]]
Tisztelt Országgyűlés! Most az esküokmányok aláírására kerül sor. Felkérem Móring József Attila jegyző urat, hogy aláírásra készítse elő az esküokmányokat, és a Kúria megválasztott elnökét pedig kérem, hogy kézjegyével lássa el azokat. [[Megtörténik. Az esküokmányt aláírató Móring József Attila gratulál dr. Varga Zsolt Andrásnak, és átadja az aláírt esküokmány egyik példányát. Dr. Varga Zsolt Andrásnak először Orbán Viktor, majd Kövér László, dr. Semjén Zsolt, dr. Varga Judit, Kocsis Máté, dr. Simicskó István, Ritter Imre, dr. Benkő Tibor, Balla György és Németh Zsolt gratulál.]] Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy az Országgyűlés és a magam nevében gratuláljak dr. Varga Zsolt András úrnak a megválasztásához. Eredményes munkát és sok sikert kívánok! Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalok végére értünk. Most az azonnali kérdések tárgyalásával folytatjuk munkánkat. [[Folyamatosan érkeznek az ellenzéki képviselők a terembe. Közbeszólások a kormánypártok soraiból: Hoppá! Rövid szünet.]] Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Emlékeztetem önöket, hogy az elfogadott H/12958. számú határozati házszabályi rendelkezésektől való eltérés értelmében az azonnali kérdések tárgyalása során a 60. percet követően a miniszterelnök és a miniszter az azonnali kérdéseket nem köteles személyesen megválaszolni. Tisztelt Országgyűlés! Jakab Péter és Szilágyi György [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból. Dr. Rétvári Bence: Csillaghullás!]] a Jobbik képviselői [[Dr. Rétvári Bence: Lemondasz?]] , azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök úr?” címmel. Jakab Péter képviselő urat, frakcióvezetőt illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Lényegében egyetlenegy kérdésem van [[Dr. Rétvári Bence: Mikor lesz a csillaghullás?]] milyen a félelmen és szegénységen vett győzelem íze? [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból, köztük: Jaj! Derültség ugyanott.]] Milyen?! A borsodi időközin, ahol önnel nem találkoztam nyilván bizniszelt valahol [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] , de én végigjártam a választókörzet falvait, tudja, mit mondtak nekem az emberek, miért szavaznak önökre? Nem azért, mert ettől jobb lesz az életük, hanem azért, mert az egyetlen bevételi forrásuk az 54 ezres közmunka, és ha nem jó helyre húzzák az ikszet, akkor a fideszes polgármester még majd ezt is elveszi tőlük. (Közbeszólások a kormánypártok soraiból.) [[17.10]] Mások azt mondták, hogy azért szavaznak önökre, mert erre kérte őket a keresztény-konzervatív uzsorás a fekete Audiból. Miniszterelnök úr, szegénységből és félelemből szavaznak önökre az emberek. [[Dr. Rétvári Bence: Kínos magyarázkodás! Kínos!]] A kérdés csak az, hogy meddig lehet szegénységre és félelemre építeni egy ország jövőjét, merthogy ön tíz éve ezt teszi. Ön már réges-rég nem kormányozza ezt az országot. Ön nem azon agyal, hogy hogyan lehet jobbá tenni a magyarok életét, hanem azon, hogy hogyan tud hatalmon maradni. Hát, elmondom, hogy mi az ön eddigi kormányzati teljesítménye. Ellenségképet gyárt, gyűlöletet szít, a nemzetet megosztja, az ellenfeleit lejáratja, a magyarokat pedig igyekszik nyomorban tartani, hátha majd négyévente meg lehet vásárolni a szavazataikat, mondjuk, egy szatyor vécépapírral, mert szégyenszemre Borsodban már ezt osztogattak. Félreértés ne essék, én elhiszem, hogy a választást akár így is meg lehet nyerni, csak ebbe az ország bele fog dögleni. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Ne magyarázkodj!]] Merthogy az a helyzet, hogy ennek a nemzetnek nem lejárató kampányokra van szüksége, meg a köztévében óránként beolvasott hazugságra, meg alamizsnára, hanem jólétre, kiszámíthatóságra, egészségre, erős, élhető vidékre; több kormányzásra, kevesebb hazugságra. Higgye el, miniszterelnök úr, úgy is meg lehetne nyerni a választást, hogy ön nem gyűlölködik, hanem rendezi a béreket, a nyugdíjakat, rendezi az emberek mindennapi életét, elvégzi azt, amit az elmúlt tíz évben nem végzett el ezt úgy hívják, hogy kormányzás. Van még másfél éve. [[Dr. Rétvári Bence: Kínos! Kínos!]] Megpróbálja? [[Taps a Jobbik és a Párbeszéd padsoraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Miniszterelnök úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársam! Köszönjük a gratulációkat. [[Derültség a kormánypárti padsorokban.]] Örülünk, hogy itt van közöttünk. Hallgatjuk önt, és nem tudjuk, hogy sírjunk vagy nevessünk. Sírni is volna okunk, mert az a hang, ahogy ön beszél a borsodi emberekről, több mint megalázó. [[Közbeszólások a Fidesz soraiból: Így van!]] Azért vesztették el a választást, mert önök így beszélnek a borsodi emberekről, és pontosan azt gondolják róluk, amit most ön itt elmondott. [[Közbeszólások a Fidesz soraiból: Így van! Közbeszólások a Jobbik soraiból: Krumpli! Megfélemlítik a polgármestert!]] Amit ön itt előad egy ilyen választási eredmény után, amiről ön azt mondta, hogy azon a napon mi, borsodiak fogjuk elindítani a lavinát [[Derültség a kormánypárti padsorokból.]] , ezek után amit ön előad, az egyszerre szánalmas és nevetséges. Most, hogy így lebontották a kétharmadot [[Derültség a kormánypárti padsorokból.]] a Gyalog galopp fekete lovagja jut eszembe: egyezzünk ki döntetlenben! [[Derültség és hosszan tartó taps a kormánypárti padsorokban. Közbeszólások a Jobbik soraiból: Még! Még! Több tapsot! Ovációt!]]
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót. Parancsoljon!
Nem fog menni, miniszterelnök úr, úgy látom. Tehát ön továbbra sem a nyugdíjakkal, a bérekkel, az egészségüggyel fog foglalkozni, hanem marad a gyűlölködés, marad a lejáratás meg a hazudozás [[Derültség a kormánypárti padsorokban.]] de csinálja csak nyugodtan, mutassa csak ki a foga fehérjét! Mi, ellenzékiek a hazugságra, tudja, igazsággal válaszolunk, a gyűlöletre összefogással, a megosztásra egységgel [[Derültség a kormánypárti padsorokból.]] most egy választókörzetben, holnap 106-ban fogunk majd összefogni [[Dr. Rétvári Bence: Gyurcsány Ferenccel?]] egy az egy ellen fogunk szembeszállni önökkel, és egyszer s mindenkorra véget fogunk vetni az ön krumplikirályságának. [[Dr. Rétvári Bence: Lesz csillaghullás is!]] És ha már krumpli, miniszterelnök úr [[Felemel egy kis zsák burgonyát. Derültség és közbeszólások a kormánypárti padsorokból: Jaj!]] nézze, a borsodiak ezt küldik önnek, és azt üzenik, hogy eszébe ne jusson még egyszer ezzel megalázni őket, mert pórul fog járni. Jegyezze meg, a borsodiaknak, a magyaroknak megélhetésre van szükségük, és nem megaláztatásra! Megélhetésre, és nem megaláztatásra, úgyhogy ez megy vissza a feladónak. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Képviselő úr, megkérem, szemléltetést nem jelentett be, figyelmeztetem. [[Dr. Brenner Koloman: Ez nem szemléltetés! Ez krumpli! Jakab Péter, kezében a zsák burgonyával elindul Orbán Viktor felé. Magyar Zoltán a kezében szelfibotra szerelt mobiltelefonnal követi.]] Képviselő úr, másodjára figyelmeztetem… [[Kocsis Máté, Balla György, Kövér László, Nacsa Lőrinc, dr. Semjén Zsolt és Pogácsás Tibor a miniszterelnöki székében ülő Orbán Viktor elé áll. Közbeszólások a Jobbik soraiból: Hadd adja oda a feladónak! Hívják csak a házőrséget! Ehhez is már fogdmeg kell! Krumplikirályok! Nagy zaj, közbeszólások. Az elnök csenget. Kocsis Máté kiveszi a zsákot Jakab Péter kezéből, és az ülésterem kijáratánál átadja a Terembiztos Szolgálat munkatársának.]] Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt viszonválaszra megadom a szót miniszterelnök úrnak, frakcióvezető urat figyelmeztetem utolsó figyelmeztetésként. Tájékoztatom önt, hogy a szükséges intézkedéseket megteszem. Viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat. Öné a szó, miniszterelnök úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Képviselő úr, remélem, a krumpliért fizettek, ha már a varrónőket elfelejtették kifizetni. [[Derültség és taps a kormánypárti padsorokban.]] [[Derültség és taps a kormánypárti padsorokban.]] Fölhasználom az alkalmat arra, hogy innen biztosítsam Szerencs és körzetének összes választópolgárát és lakóját, hogy úgy, ahogy eddig, ezután is számíthatnak ránk, és mindent meg fogunk tenni a térség felemelése érdekében.Amit pedig a képviselő úrnak mondok, illetve a pártjának, az csak annyi, hogy önök azt mondták, remélik, hogy méltósággal veszítjük majd el a kétharmadot. Nem veszítettük el; azt viszont látom, hogy önök két dolgot nem tudnak: nyerni, meg veszíteni. (Derültség és taps a kormánypárti padsorokban.)
Tisztelt Országgyűlés! Szakács László, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni miniszterelnök úrnak: „Hogy is van ez?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Miniszterelnök Úr! A családok lakhatási és anyagi biztonsága a legfontosabb. Mi ezt mondjuk. Ön azt mondja, nagyjából félóránként a televízióban egy hirdetésben, hogy a családok életszínvonalát meg kell őrizni, mintha a járvány meg sem történt volna. Tavasszal moratóriumot hirdetett a kormány a tőketörlesztésekre a családok számára. Akkor egyre többen ennek örültek, de ki-ki ahhoz képest, hogy milyen státusza van, és mennyire volt elkeseredett a helyzettel, kérte, könyörgött vagy éppen követelte azt, hogy a végrehajtásokat is függesszék fel, a családok kilakoltatását is függesszék fel, ne dolgozzanak a végrehajtók. Utána kellett járnunk annak, hogy ezt miért nem teszi meg a kormány. Azért nem teszi meg, miniszterelnök úr, mert ön aláírt egy szerződést az EBRD-vel 2015 februárjában, amelyben ön és a kormánya vállalta azt, hogy nem hoznak olyan szabályokat, amelyek a Magyarországon működő bankok jövedelmezőségét negatívan befolyásolja, nem hoznak majd olyan szabályokat, amelyek akadályt fognak gördíteni a magyar családok kilakoltatásával szemben ezt is vállalták, ez bent van a kormány honlapján fellelhető szerződésben , és azt is vállalták, hogy a bankoknak a devizahitelek forintosítása egy fillérjébe nem kerülhet. Aki aggódik a magyar családokért, miniszterelnök úr, az nem ír alá egy ilyen megállapodást. Miért írta alá, miniszterelnök úr? Miért nem mondja fel ezt a megállapodást most, amikor lehet látni, hogy nem fognak jobb helyzetbe kerülni a családok már csak a vírusjárvány okán sem? Évi 5-6 ezer kilakoltatást kell végigszenvedniük azoknak, akik elmaradtak a törlesztőrészletükkel. A magyar emberek érdekével szemben áll ez a megállapodás. Miniszterelnök úr, kérem, hogy mondja fel! Köszönöm.
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Miniszterelnök úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Azt javaslom, hogy tanulmányozza át újra a szóban forgó dokumentumot, már csak azért is, mert ha jól emlékszem, néhány nappal ezelőtt vetettünk ki egy újabb bankadót, illetve emeltük meg és gyűjtöttünk be 50 milliárd forintot a válság kezelése érdekében, úgyhogy nem pontosan értem, hogy miről beszél. Ezzel szemben szemben azzal, amit ön mondott nemcsak a tőketörlesztést halasztottuk el, szeretném világossá tenni, hogy a kamattörlesztést is elhalasztottuk. Tehát mindenki, aki Magyarországon hitelt vett fel, annak törlesztési moratóriuma van január 1-jéig, és január 1-je után pedig a megjelölt társadalmi csoportok, a leginkább bajban lévők számára pedig további halasztási lehetőség van. Még csak kérni sem kell; azt kell kérni, hogyha nem akarnak élni ezzel a lehetőséggel. Szerintem egy nagyszerű intézkedés. Ön ezt valamiért most támadja, amit nem pontosan értek, hogy miért. Valamiért elégedetlen azzal, ha jól látom, hogy 50 milliárd forintot most elvettünk a bankoktól válságkezelés céljából, de ha jól megnézem, látom én, hogy miért van ez. Ez azért van, mert amikor a bankadót bevezettük, azt ön személyesen, aki itt ült, nem szavazta meg. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[17.20]]
Köszönöm szépen miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Nem a bankadóval van baj, hanem azzal, hogy ezt jövőre önök visszaadják, de én a kilakoltatásokról beszéltem. Idén 4367 magyar családot tettek ki az utcára, 400 gyermeket emeltek ki a családból azért, mert ön aláírta az EBRD-vel azt a paktumot, amelyben a maga kormánya vállalta, hogy nem fog semmilyen akadályt gördíteni az elé, hogy magyar családokat kilakoltassanak; nem hoznak olyan szabályokat, amelyek alapján a Magyarországon működő bankoknak a jövedelmezősége csökkenhet. [[Z. Kárpát Dániel: Így van.]] Miért írta alá ezt a megállapodást? Ez a magyar emberek, a magyar családok érdekével szemben áll. Ezt a megállapodást önök mégis szolgaian betartják. Miért tartják be? Miért nem mondják föl? Miért nem állnak a magyar családok oldalára? Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat. Miniszterelnök úr!
Csak azt tudom tanácsolni, hogy mielőtt valamiről beszél, aprólékosan tanulmányozza; most van november 15-étől éppen újra kilakoltatási moratórium. [[Derültség a kormánypártok padsoraiban. Z. Kárpát Dániel: Hány családot raknak ki…]] Ilyen könnyen tudjuk teljesíteni az igényét: november 15-étől egész télen kilakoltatási moratórium van. Ellenben, ha már itt vagyunk, hadd említsem meg, hogy ön nemcsak hogy nem szavazta meg a bankadót, hanem ön egy régi motoros, itt ült velünk még 2010 előtt is ebben a parlamentben, más dolgokat azonban megszavazott. Akkor azok a szavak, amiket most elmondott, nem jutottak eszébe. Ön megszavazta az ingatlanadót, megszavazta a nyugdíjak csökkentését, a nyugdíjak elvételét [[Dr. Rétvári Bence: Ó!]] és a közszféra bérének csökkentését is. Gratulálok! [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[A jegyzői székben dr. Szűcs Lajost dr. Vinnai Győző váltja fel.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Arató Gergely, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni miniszterelnök úrnak: „Hogyan gondolja, miniszterelnök úr?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Miniszterelnök úr, önök nagy hangon hirdetik, hogy a nemzeti konzultáció alapján a magyar emberek nem akarják, hogy leálljon az ország. Ehhez kár volt nemzeti konzultációt rendezni. Azt az 1900 millió forintot odaadhatták volna az ápolónőknek is, jobb helye lett volna ott, mert bárki ingyen is megmondta volna önöknek, hogy nem akarja senki azt, hogy leálljon az ország; nem akarja senki azt, hogy bezárjanak az iskolák; nem akarja senki azt, hogy ne folytatódhasson a normális élet.Csak ennek feltételei vannak. Ennek az a feltétele, hogy a kormány védekezzen; a védekezésnek pedig az a feltétele, hogy legalább azt tudják, hogy mi a helyzet, magyarán szólva, hogy teszteljenek. Tesztelés nélkül járványt kezelni olyan, minthogyha becsuknák a szemüket autóvezetés közben, hogy ne lássák, hogy milyen gyorsan jönnek szembe a fák. Magyarországon egyre inkább terjed a járvány, de a kormány nem tesztel. Nálunk szeptember közepe óta nem nő, hanem csökken a tesztelések száma. Nagyjából Magyarországon egymillió lakosra naponta ezer teszt jut; ugyanez a szám Romániában 1280, Szlovákiában 1750, a labornak tekintett Ausztriában 1980, és még folytathatnám. [[Dr. Rétvári Bence: Mégis több a halálozás…]] Önök arra hivatkoznak, hogy annyit tesztelnek, amennyit a WHO előír. A WHO azt mondja, hogy nagyjából az a helyes, ha minden öt tesztre jut egy pozitív teszt… bocsánat, ha a tesztek 5 százaléka pozitív, tehát minden 20. teszt pozitív. [[Dr. Rétvári Bence: Na! Matek…]] Ehhez képest Magyarországon 100 tesztből 10-15 a pozitív, ma éppen 16 volt ez a szám. Vegyük hozzá megint csak a labornak tekintett Ausztriát, ahol harmadekkora ez a szám. Tehát körülbelül háromszor annyit kellene tesztelni, hogy reális számot kapjanak a járvány terjedéséről, és hatékonyan tudjanak védekezni. Aki nem a tesztelést választja, az az ország leállítását választja. Hogyan gondolja, miniszterelnök úr: elkezdenek tesztelni, vagy leállítják az országot?
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelettel válaszolván a kérdésre, tájékoztatom a Házat, hogy jelen pillanatban 1896 főt kezelünk kórházban, 1708 főt lélegeztetés nélkül, és 188 főt pedig lélegeztetéssel. Ők nagy bajban vannak, úgyhogy szeretném innen is reményeim szerint nemcsak a magam nevében, hanem minden parlamenti képviselő nevében az együttérzésemet kifejezni azok iránt, akik bajban vannak, és jó egészséget, sok sikert kívánok nekik a küzdelmükhöz, amelyet most folytatnak.Szeretném önöket arról is tájékoztatni, hogy az eddig elvégzett összes PCR-teszt 904 306; ezek a tesztek mind ingyenesek voltak. Mi csak azokról a tesztekről vezetünk statisztikát, amiket mi rendelünk el, tehát járványügyi elrendelés alapján hajtják őket végre. A járványügyi szakemberekkel nyomon követjük, hogy a világban milyen új tesztelési módszerek lelhetők fel. Most is hoztunk egy döntést. Úgy látjuk, hogy az úgynevezett antigéntesztek a PCR-tesztekhez hasonló megbízhatósággal működnek, és ezért a szakemberek úgy döntöttek, illetve azt javasolták nekünk, hogy mi döntsünk úgy, fogadjuk el a Nemzeti Népegészségügyi Központ vizsgálatát, hogy az antigéntesztekkel való tesztelést is vezessük be. Ez is meg fog indulni, talán már a holnapi napon. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Miniszterelnök Úr! Annak örülök, hogyha újfajta tesztelési módszereket vezetnek be, és jó lesz, ha ez megtörténik, ez örvendetes. [[Közbeszólás a kormánypártok padsoraiból: Na!]] Ugyanakkor arra nem adott választ, hogy jelentősen növelike a teszteknek a számát. És arra sem adott választ, hogy miért akadályozták meg a Nemzeti Választási Bizottságban azt, hogy népszavazás legyen arról, hogy mindenki ingyen kérhesse a koronavírus-tesztelést. Hogyha fontos az emberek véleménye, akkor miért akadályozzák erről a népszavazást? Úgy tűnik, hogy önök nem a tesztelést választják, hanem a lezárást. És akkor, miniszterelnök úr, felvetődik még egy kérdés: önök ennyire felelőtlenek, hogy a politikai sikerpropaganda érdekében inkább feláldozzák az ország és a gazdaság érdekeit, mert az együttérzés mellett cselekedetekre is szükség lenne; vagy a másik lehetőség az, hogy arról van szó, hogy arra számítanak, hogy a lezárások miatt tönkretett vállalatokban majd barátaik, rokonaik és üzletfeleik [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] szerezhetnek tulajdonrészt, mint ez a ferihegyi repülőtérrel történt. Kérem, erre válaszoljon, és ne arra, hogy mi történt 2010 előtt. Köszönöm szépen, elnök úr.
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat. Miniszterelnök úr, öné a szó.
Tekintettel az ön nehéz helyzetére, tisztelt képviselőtársam, az utolsó kérését teljesítem, valóban nem olvasom föl azokat az intézkedéseket, amelyeket ön itt mind megszavazott parlamenti képviselőként 2010 előtt, pedig szép hosszú lista a szociális érzékenység világából, hogy ön mi mindent szavazott meg. De igaza van, ezt most talán inkább tegyük félre, majd máskor! [[Derültség a kormányzó pártok padsoraiból.]] Azt viszont szeretném hozzáfűzni az ön mondandójához, hogy szerintem olyan kérdésekből, mint a tesztelés, mennyit és hogyan, ami kifejezetten egy járványügyi szakmai kérdés, komoly orvosi felkészültséget igénylő kérdés, és komoly viták is folynak efelől, ebből nem érdemes politikai kérdést csinálni. Mi mindent megteszünk annak érdekében, hogy Magyarország a lehető legjobban védekezzen. Én szeretnék köszönetet mondani az egészségügyi dolgozóknak. Azok a hangok, amelyeket önök megütnek, és kifejezetten a magyar ellátás és a járványügyi intézkedések elégtelenségére vonatkoznak, azok valójában arról szólnak, hogy önök leértékelik, nem becsülik meg az egészségügyben dolgozó emberek munkáját, az orvosokét és az ápolónőkét, akik ma mindent megtesznek azért, szemben az önök támadásaival, hogy ellássák azokat az embereket, akik bajban vannak. Szerintem érdemes lenne megfontolniuk, hogy ha már nem segítik az országot a védekezésben, akkor legalább ne hátráltassák. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Keresztes László Lóránt, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Ki vállalja a felelősséget, Miniszterelnök úr?” címmel. Öné a szó, frakcióvezető úr.
Köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszterelnök Úr! Én azt gondolom, hogy nem tisztem megvédeni ellenzéki képviselőtársaimat, de én nem hallottam olyan kijelentést, amikor bármikor ellenzéki képviselők a védekezésben dolgozókat támadták volna. [[Zaj és közbeszólások a kormánypártok padsoraiban.]] Miniszterelnök Úr! Egy egészen, mondhatjuk, hogy hétköznapi, de rendkívül súlyos és konkrét problémakörről szeretném önt kérdezni, egy olyan problémakörről, ami egyre inkább érinti az emberek többségét. Itt a legfontosabb közszolgáltatások fenntartásáról van szó, tehát közösségi közlekedésről, vízszolgáltatásról, szemétszállításról. Láthatjuk, hogy sajnos ezek az ágazatok egyre inkább óriási bajban vannak. És én kérem azt, hogy ne azzal válaszoljon, hogy ez nem miniszterelnöki hatáskör, mert nyilvánvalóan normál esetben nem, de én azokat a köröket már nagyon régóta futom, hogy minisztereket, államtitkárokat kérdezek, és konkrétan nincs válasz, miközben kormánypárti politikusok, országgyűlési képviselők is elismerik, hogy óriási a baj, tehát azonnali cselekvésre van szükség. Itt már idézték képviselőtársaim, hogy önök elmondták azt, hogy a védekezés az első, de az ország nem állhat le. És éppen azt látjuk, hogy a legfontosabb, az emberek számára legfontosabb közszolgáltatások kerülnek a bedőlés szélére. És itt nyilván két percben nincs esély arra, hogy én minden problémát felsoroljak, ezért a vízügyi ágazatról kérdezném, és egyébként itt a szakmai szervezetek vészjelzését tolmácsolom. [[17.30]] Látható, hogy nagyon sok cég csődközeli helyzetben van, én azt gondolom, az Alföld vízhelyzetéről már hallott ön is többször, ugye, voltak már tüntetések ezzel kapcsolatban. Láthatjuk, és mindenki láthatja, hogy egyre több a csőtörés. Rengeteg helyen és nagyon sok helyen van komoly probléma a vízminőséggel, a csőrendszerek borzalmas állapotban vannak, és milliárdos nagyságrendben hiányoznak a források. Erről egyébként miniszterelnök úr is beszélt nyáron, egy interjú során, elismerve, hogy ezermilliárdos nagyságrendben van szükség források bevonására. A kérdésem az, miniszterelnök úr, hogy mikor ülnek le végre a szakmai szervezetekkel, mert akármikor kérdezem őket, elmondják, hogy szóba se áll velük a kormány, nem találnak egy felelős minisztert, akivel tudnának érdemben tárgyalni. Milyen módon tervezik és milyen forrásból, milyen ütemezéssel ezt a bizonyos ezermilliárdos nagyságrendű forrást az ágazatba bevonni? Garantáljáke azt, hogy a víziközművek és az ezeket üzemeltető cégek mindig nemzeti, tehát önkormányzati és állami tulajdonban maradnak, és végre hajlandóke érdemi tárgyalást folytatni az önkormányzati szövetségekkel [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] tekintettel arra, hogy nagyon sok kormánypárti polgármester és városvezető is elismeri, hogy ezek óriási, és mindig az embereket közvetlenül érintő problémák [[Az elnök ismét csenget.]] amiben azonnali kormányzati cselekvésre van szükség. Köszönöm. [[Szabó Sándor elfoglalja helyét a jegyzői székben.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
A hozzászólásának első gondolatát szeretném kommentálni. Tehát, amikor önök megkérdőjelezik annak a járványügyi döntésnek a helyességét, hogy hogyan és miképpen teszteljünk, akkor önök nem a kormányt támadják, mert ebben nem a kormány dönt, hanem azokat a járványügyi szakembereket és orvosokat támadják, akik egyébként folyamatosan elemzik az adatokat, kidolgozzák az eljárásrendeket, és utána javaslatot tesznek nekünk a döntésekre. Tehát a tesztek támadása, a tesztekre vonatkozó megjegyzések valójában a járványügyi szakemberekkel szembeni támadásnak minősülnek. [[Zaj a Jobbik soraiban.]] Kérem, hogy ezt vegyék figyelembe. [[Zaj az ellenzéki padsorokból.]] Ha ez nem így lenne, akkor nem politikai vitát folytatnának róla, hanem a szakemberek szintjén beszélnének róla, de önök idehozzák, hogy politikai ügyet csináljanak belőle. Ami pedig a víznek az ügyét illeti, ott helyesen látja, hogy a szakkérdésekért valóban nem a miniszterelnök felel. Azt tudom önnek mondani a nagy kérdésekre, amelyek közül néhányat fölsorolt, hogy Magyarországnak van egy folyamatosan aktualizált és bővített, 2020-30 közötti időszakra vonatkozó tízéves fejlesztési terve, és ott a három-négy legfontosabb kérdés között szerepel a teljes magyar vízellátás és vízügyi rendszer modernizációja, amit a következő években végre fogunk hajtani. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm, tisztelt elnök úr. Sajnos, miniszterelnök úr, ugyanazt a választ kaptam öntől, amit Schanda államtitkár úrtól szoktam, de az a probléma, hogy a szakemberek szerint 3000 milliárd forint hiányzik 15 éves távlatban a jelenlegi forrásokon túl, ahhoz, hogy a legfontosabb közszolgáltatást biztosítani lehessen, tehát az egészséges ivóvízellátást, illetve a szennyvízelvezetést, a vízbázisok védelmét. Az a kérdésem, miniszterelnök úr, mert ezt évek óta halljuk, hogy majd lesz valamiféle stratégia, és intézkednek, hogy konkrétan mikor készül el ez a stratégia, mikor, milyen ütemezésben, mennyi forrást tudnak ennek az ágazatnak biztosítani. És az is kérdésem lenne, miniszterelnök úr, hogy látható, hogy az önkormányzatokat nagyon durva megszorító politika éri, és ezért az önkormányzatoknak nincs mozgástere, nem tudják kiegészíteni ezeket a forrásokat, nem tudják a legfontosabb közszolgáltatásokat biztosító infrastruktúrát karbantartani. A probléma egyre súlyosabb, ezért én tisztelettel ismét csak hangsúlyozom, a szakmai jelzéseket itt tolmácsolva, miniszterelnök úr felelős válaszát kérném, hogy mikor tud a kormány és mikor kíván a kormány az ivóvízellátás megmentéséért érdemben cselekedni. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat. Öné a szó, miniszterelnök úr.
Részben folyamatosan egyeztetünk az önkormányzatokkal, másfelől pedig folyamatosan biztosítunk forrásokat, amelyek egyébként arra elegendőek, hogy a vízellátás Magyarországon ma biztonságos legyen, ezért ma Magyarország minden sarkában, a nagyvárosokban és a legeldugottabb településeken is a vízellátás biztosítva van. Remélem, ezt az állítást senki nem vonja kétségbe. Ez nem magától van, hanem azért, mert egy rendszert működtetünk. Önnek abban igaza van, és itt majd lesz is lehetőség, gondolom, együttműködésre, hogy valóban vannak olyan elaggott rendszereink, amelyek most működőképesek, de hogy jövőre is azok leszneke, az fölöttébb kérdéses. És abban is igaza van, hogy az átfogó korszerűsítéshez szükséges összegek nagyságrendje ezermilliárdban mérhető. A 3000 milliárdot soknak tartom. Itt azt már korábban is kifigyeltem a képviselőknél, különösen az ellenzékieknél, hogy ezermilliárd fölött már könnyen dobálóznak a kétezerrel meg a háromezerrel az nagyon sok pénz! Valahol ezermilliárd forint fölött van, a háromezer szerintem túlzás, de akárhogy is, ezermilliárd forint is rendkívül nagy összeg. A következő tíz évben egyébként lépésről lépésre haladva az összeg rendelkezésre áll, s az ország teljes vízügyi hálózata fel lesz újítva. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Timea és Tordai Bence, a Párbeszéd képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol Miniszterelnök Úr?” címmel. Szabó Timea képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm. Miniszterelnök úr, először is szeretnék gratulálni önnek az unokája megszületéséhez, és sok boldogságot kívánok az egész családnak! [[Taps a kormánypártok soraiból.]] Egy kevésbé vidám témára viszont hadd térjek át rögtön, ez pedig az, hogy két héttel ezelőtt az Országgyűlés elfogadott egy szerintem jó szándékú, ámbár igencsak félrecsúszott törvényt, ez pedig az orvosok béremeléséről szóló törvény, amelynek a béremelésről szóló részét mi is támogattuk, azonban becsúszott két olyan paragrafus is, ami gyakorlatilag katasztrófába sodorhatja az egészségügyet. Az egyik ilyen, hogy minden orvost, akár maximum két évig az ország bármely más pontjára átvezényelhetnek, a másik pedig az, hogy az orvosok nem vállalhatnak másodállást; illetve egy harmadik pont az, hogy elmaradt ezzel együtt az egészségügyben dolgozók szabad szemmel látható béremelése is. A Magyar Orvosi Kamara a mai napon kiadott egy kompromisszumos javaslatot ezzel kapcsolatban, amelyik azt javasolja, hogy a két év helyett évente 44 naptári napban határozzák meg az átvezényelhetőséget, illetve ebben maximalizálják, illetve legyenek olyan csoportok, akiket nem lehet átvezényelni, például, ha három évnél fiatalabb gyereke van, ha egyedül neveli a gyerekét, vagy ha fogyatékossággal élő gyereke van. A másik ponttal, a másodállással kapcsolatban pedig azt javasolják, hogy ne tagadhassa meg a kormány által kijelölt szerv az engedély kiadását olyan tevékenységre, amely az adott intézmény működésével kapcsolatban nem összeférhetetlen; ha olyan egészségügyi tevékenységre kér engedélyt, amilyet az adott egészségügyi intézmény nem folytat; vagy csak rendkívül indokolt esetben legyen megtagadható az engedély kiadása. Azt szeretném kérdezni miniszterelnök úrtól, hogy teljesítie a kormány a Magyar Orvosi Kamara által benyújtott mai kompromisszumos javaslatukat, illetve számíthatunke arra, amit a Párbeszéd benyújtott a múlt héten, hogy az egészségügyben dolgozók is kapnak egy 80 százalékos béremelést. Köszönöm.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Öné a szó, miniszterelnök úr.
Köszönöm szépen a kérdését, képviselő asszony, a jókívánságait nemkülönben. Az utolsó mondatára csak annyit szeretnék mondani, hogy ebben a ciklusban az ápolónők 72 százalékos béremelést fognak kapni, mire a ciklus véget ér, tehát a 80-tól nem vagyunk olyan messze. A törvényt valóban 100 százalékkal szavazta meg a parlament; van úgy, hogy néha egy angyal átrepül az ülésterem fölött. Szerintem ez egy nagy politikai és lelkierő a részletszabályok kidolgozásához, mert a kormány számára is fontos, hogy milyen arányban támogat a parlament egy-egy javaslatot. A két kérdés, amit ön fölvetett, csak kettő a sok kérdés közül, amit még szabályozni kell. Ha ön elolvassa a törvényt, akkor 16 vagy 18 olyan kiutaló szabályt talál benne, ami azt mondja, hogy abban a kérdésben még rendeletet kell alkotni, ez érvényes egyébként a vezénylésre is. A vezénylésről mond valamit a törvény, annak a keretein belül pedig majd kormányrendeletben fogjuk azokat a szempontokat is értelmezni, amit ön mond. Attól nem áll módomban elállni, hogy Magyarországon a vezénylésnek az egészségügyön belül rendelkezésre kell állnia. Csak a mostani helyzetre vessenek egy pillantást! Most jogi értelemben nincsen semmilyen rendkívüli helyzet, tehát jogi értelemben ma úgy működik az ország meg az egészségügy, mint ahogy egyébként működni szokott, de ha ma nem lenne lehetőség vezénylésre, akkor ma sok százan halnának meg azért, mert nem tudunk vezényelni. Tehát tisztelettel kérem önöket, hogy ennek a mostani válságnak, pandémiának a tapasztalatait is iktassák be a szakmai hozzászólásaikba, mert ami most történik, szemben a tavasszal, hogy most nincsen semmilyen rendkívüli jogi helyzet, mégis módja van az egészségügyi kormányzatnak arra, hogy vezényeljen, ez elkerülhetetlenül szükséges ahhoz, hogy meg tudjuk menteni az emberek életét, és ellátást tudjunk számukra biztosítani. Ezért abból vissza nem tudunk lépni, de értelmes részletszabályokat tudunk alkotni, hasonlóképpen egyébként az állami és a magánpraxis összehangolásáról is. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő asszonynak. Parancsoljon!
Miniszterelnök úr, attól, hogy még nincsen hivatalosan elrendelve az egészségügyi járványhelyzet, attól még járvány van. [[17.40]] Közel 1200-an haltak meg a járványban, a harmadik legrosszabb mutató ez most az egész Európai Unióban a hivatalos statisztika szerint. [[Zaj a kormánypártok soraiban. Dr. Semjén Zsolt jelzésére:]] Tetszik vagy nem tetszik Semjén Zsoltnak, ez így van. A másik pedig, sajnos az a helyzet, hogy az egészségügyi dolgozók béremelésének nem lesz 70 százalékos rátája az év végére, pontosan tudjuk, hogy hogyan trükköznek azzal, hogy nem az alapilletményt emelték meg. Ma ott tartunk, hogy egy húsz éve az egészségügyben dolgozó ápoló még mindig 130 ezer forintot visz haza a hivatalos bértábla szerint is. Miniszterelnök úr, értsék meg, hogy háromezer orvos jelentette be azonnal a törvény elfogadása után, hogy ki fog lépni az állami ellátásból. Ez katasztrófát fog hozni a magyar egészségügyben, ha ezen nem változtatnak. És az orvosok nem azt kérték, hogy járványhelyzetben ne legyenek átvezényelhetők [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] hanem hogy a békeidőre vonatkozóan legyen meg ez a maximális szabály, ugyanis most nem tesz [[Az elnök ismét csenget.]] disztinkciót ebben a tekintetben az elfogadott törvény. Kérem, hogy a katasztrófa elkerülése [[Az elnök ismét csenget.]] érdekében hallgassák meg a kamara javaslatait. Köszönöm.
Köszönöm. Képviselő asszony, jelentősen túllépte a keretét. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat. Miniszterelnök úr, öné a szó.
Tisztelt Képviselő Asszony! Természetesen tudom, hogy az ön pártja az elmúlt évtizedekben nem volt kormányon, de mégiscsak szövetségben van most olyan pártokkal, amelyek már voltak, például 2010-ig, és csak arra az egyetlen tényre szeretném fölhívni a figyelmét, hogy ma Magyarországon hatezerrel több orvos dolgozik, mint amikor az önök szövetségesei kormányozták Magyarországot. Kérem, ezt a számot vegye figyelembe, amikor kialakítja a véleményét a mi munkánkról.Nem tartok attól, hogy tömeges orvoshiány lépne föl azért, mert az orvosok ne tudnák elfogadni azt, amiben az Orvosi Kamara és a kormány eddig is megállapodott, meg ezután is meg fog majd állapodni. Mi értelmes szabályokat akarunk, úgy, hogy közben a betegek érdekét is képviselni kell, és akceptáljuk az orvosok egyébként méltányos követeléseit is. Ami a védekezés sikerét illeti, ön többedszer mond itt hamis számokat, és szeretném itt is aláhúzni, hogy amikor ön valótlant állít arról, hogy a magyar védekezés milyen, akkor nem a kormányt támadja, hanem az orvosokat meg a magyar egészségügyet támadja. [[Közbeszólások az LMP soraiból.]] A magyar egészségügy sikeresen védekezik. A WHO október 18-ai adata van a kezemben, nem a magyar kormányé, a WHO október 18-ai adata, amelyik azt mondja, hogy az egy főre jutó elhunytak száma az Európai Unión belül Magyarországon egymillió főre vetítve 117. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Németországban ez magasabb, Hollandiában magasabb, Franciaországban magasabb, Svédországban magasabb, Olaszországban magasabb, Spanyolországban magasabb, és Belgiumban is magasabb. Elég komoly országokat előzünk meg, csak azért, mert jó orvosaink és jó ápolónőink vannak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Selmeczi Gabriella, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mennyiben hátráltatja a sikeres védekezést a baloldal felelőtlen magatartása?” Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat, miniszterhelyettest jogosította fel. Kérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszter úrtól kéri a választ. [[Jelzésre:]] Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Magyarország sikeres volt a koronavírus-járvány elleni első hullámban. Sikeres volt, mert az egészségügyi dolgozók helytálltak, az állampolgárok szabálykövető magatartást tanúsítottak, és köszönhető ez annak is, hogy a kormány időben hozta meg a szükséges intézkedéseket. Azt hihetjük, hogy mindenkinek érdekében áll, hogy így történjen, de nem így van. A baloldal újra hozta a formáját, és páros lábbal szálltak bele minden olyan intézkedésbe, amely azt szolgálta, hogy a koronavírust lassítsuk és megállítsuk. Az, hogy például álhíreket gyártottak, többször elhangzott a Parlament falai között, engedjék meg, hogy én is felidézzek egy-két konkrétumot. Például Korózs Lajos, aki az MSZP országgyűlési képviselője, az egyik kamuvideójában olyan hihetetlen „tényeket” állított és fogadott el, hogy például tíz hazaküldött betegből kilenc meghalt. Ezt MSZP-s képviselőtársunk nyugtázta. Aztán Arató Gergely március 16-ai parlamenti felszólalásában arról beszélt, hogy a kormány védőfelszerelés, maszk és kesztyű nélkül küldi az orvosokat és ápolókat, az egészségügyi dolgozókat a koronavírus elleni harcba minden valóságalapot nélkülöz. Aztán ugyanilyen baloldali álhír volt kedves Szabó Timea most épp nincs itt parlamenti felszólalása is, melyben azt állította, hogy Magyarországon halnak meg a legtöbben a koronavírus-járványban. Tisztelt Államtitkár Úr! Kérdezem, hogy mennyiben hátráltatja ez az ellenzéki magatartás a kormányt a munkájában. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! A sort nyilván sokáig lehet folytatni, volt olyan képviselő, aki arról csinált videót, hogy nincs a kórházakban megfelelő védőfelszerelés az orvosoknak és ápolóknak, és ehhez látogatói védőfelszereléseket mutatott be. Vannak olyan baloldali médiumok, amelyek beszámolnak arról, hogy egyes kórházakban megteltek a koronavírusos részek, olyan kórházak, amelyek ki sincsenek jelölve koronavírusos betegek fogadására, hanem más kórház van, akár a szomszéd megyében erre kijelölve, és napokig próbálják ezzel is az emberek bizalmát az egészségügyi szervezetrendszerrel szemben rombolni.Láttuk az első hullám alatt, hogy diktatúraépítéssel vádolták a kormányt belföldön és külföldön. Az elmúlt napokban nyilvánosságra került videókból viszont kiderül ugyanaz, ami kiderült tizen-egynéhány évvel ezelőtt az őszödi beszéd videójából, hogy azok, akik diktatúraépítéssel vádolták Magyarországot, a saját pártjuk belső megbeszélésein elmondták, hogy ők tudják, hogy erről szó sincs. Mindig azt hallottuk tőlük, azzal próbálták mentegetni magukat, hogy ők nem Magyarországot támadják, hanem a kormányt, majd a saját elnökségi vagy vezetőségi ülésükön elmondják, hogy igazából amit a kormányra mondanak, az valótlan. Beismerték saját maguknak, mindannyiuknak, hogy valótlanságokkal támadják a kormányt, miközben kifelé azt mondták, hogy ők az országért küzdenek. Hogy lehet az országért küzdeni akkor, ha valótlanságokra alapítják a támadásaikat akár azzal, hogy nem ülésezik a parlament, akár azzal, hogy nincs védőfelszerelés, akár hogy visszaélne a kormány a rendkívüli jogrenddel, amit egyébként a parlament adott felhatalmazásként? Jól látható tehát, hogy semmifajta együttműködésre a magyar baloldal részéről nem lehetett számítani, teljes mértékben tisztában voltak azzal, hogy amit állítanak reggel, éjjel meg este, az valótlan, de az elmúlt hónapokban akkor, amikor ennek az évtizednek valószínűleg a legmegpróbálóbb hónapjait éljük, akkor is a nyílt hazugságot választják ahelyett, hogy a magyar emberek érdekét szolgálva segítenék a védekezést, és nem szavazzák meg itt a törvényjavaslatokat. Mindig a gyorsaságról beszélnek, a gyorsaság fontosságáról, csak amikor szavazni kellett a gyors intézkedéseket lehetővé tevő törvényről, azt nem szavazták meg itt a parlamentben. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót Selmeczi Gabriella képviselő asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Mindannyian azt látjuk, hogy az ellenzék politikusainak az az érdeke, ha Magyarországnak és a magyar állampolgároknak minél rosszabb. Sajnos, itt tartunk. Azt is láthatjuk, hogy Európában szinte mindenhol az ellenzék segítette az éppen kormányon lévő pártokat, erőket ezekben a hónapokban, ezekben a hetekben. Ez a természetes viselkedés. Nem tudom egyébként, hogy honnan van bennük ez az eszeveszett gyűlölet és kitartás annak érdekében, hogy romboljanak, de én is el tudom azt ismételni, hogy az a magatartás, az a viselkedés, amit láthatunk tőlük, az sajnos az egészségügyi dolgozókat, a járványügyi szakembereket kritizálja, ők vannak kitéve ennek, és higgyék el, hogy nagyon rosszul érinti őket az, amikor ilyen mondatokat hallanak a parlamentben.Tisztelt Államtitkár Úr! Képviselőtársaim! Azt hiszem, hogy nekünk itt most az a feladatunk, hogy higgadtan reagáljunk [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] az őket és a minket ért kritikákra, vádakra. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg az államtitkár urat, miniszterhelyettest. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Valóban sokféle vád volt, védőfelszerelésekről először az, hogy túl kevés van; aztán hogy túl sok van; aztán hogy túl drága. Azt mondták, hogy dupla áron vagy többszörös áron szerezte be Magyarország a védőfelszereléseket. Pont a brüsszeli Eurostat cáfolta meg ezt, a magyar ellenzék vádjait, hiszen azt mondta, a napokban jött ki egy kimutatás, hogy Magyarország azon az áron vásárolt például maszkokat, 5300 euróért száz kilogrammonként, amiért Németország, egy sokkal nagyobb felvevőképességgel rendelkező ország, akinek jobbak nyilván a tárgyalási lehetőségei a nagyobb darabszám miatt, és sokkal olcsóbban vásároltuk, mint Spanyolország, Portugália, Románia, Franciaország, Szlovénia, Ciprus, Olaszország vagy Málta. [[17.50]] Van viszont, amit megdupláztunk, de az az orvosok fizetése. Nem hiszem, hogy ha világszerte körbenéznek, hogy ki hogyan védekezik a koronavírus-járvány idején, akkor van olyan ország, amelyik akkor, amikor gazdasági nehézségek vannak, 34 százalékkal emeli az ápolók fizetését, és soha nem látott mértékben emeli az orvosok fizetését. Magyarország így védekezik, és a védekezésnek nincsenek anyagi korlátai, ezért tudjuk megtenni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ezt a soha nem látott mértékű orvosibér-emelést is a járvány alatt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szászfalvi László, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: „Mekkora összeggel támogatja a magyar állam a Magyarországi Evangéliumi Testvérközösség működését?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Soltész Miklós államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen.
Igen. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Az elmúlt hetekben a sajtó, főleg a baloldali sajtó ismét többször foglalkozott az Iványi Gábor által vezetett Magyarországi Evangéliumi Testvérközösséggel. Korábban a közösség kikerült a bevett egyházak köréből, ezért a MET az Emberi Jogok Európai Bíróságához fordult olyan anyagi kártérítési igénnyel, amit még Strasbourgban is irreálisnak tartottak. És bár részbeni kártérítést megítéltek nekik, az ítélet indokolásában a bíróság megállapította, hogy az államnak joga van eldönteni, hogy a közfeladatok ellátására mely vallási közösségekkel kíván együttműködni. Ezt követően megkapták az államtól a kártérítést. A köznevelési és szociális intézményeikhez pedig továbbra is megkapják az állami normatívát. A sajtóbeszámolók szerint mégis jelentős közüzemi tartozást halmozott föl az egyház, intézményeiben le akarták szerelni a gázórákat, erre végül nem került sor. Azt állítják, a körülbelül 100 millió forintos tartozás azért keletkezett, illetve azért vannak pénzügyi gondjaik, mert a kormány megvonta tőlük az állami támogatásokat. Az Országgyűlés őszi ülésszakának első napján pedig a baloldal vezére, Gyurcsány Ferenc, a DK elnöke is felszólalt a kisegyház mellett. Azt állította, hogy a kormány jogerős ítélete ellenére évek óta nem fizeti ki számukra az őket megillető állami támogatást. Tisztelt Államtitkár Úr! A tisztánlátás miatt a konkrét ügy kapcsán kérdezem tisztelettel államtitkár urat: mennyivel tartozik a magyar állam a Magyarországi Evangéliumi Testvérközösségnek? Mekkora összeggel támogatta a Fidesz-KDNP-kormány a Magyarországi Evangéliumi Testvérközösség működését? Tisztelettel várom államtitkár úr megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Soltész Miklós államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Úr! Gyurcsány Ferenc szeptember közepén itt a parlamentben szokásos, teátrális, mondhatnám mámoros hablatyolásával felhívta a figyelmet arra, hogy milyen is a baloldal egyházpolitikája. 2010 előtt ismerjük a baloldal Gyurcsány Ferenc vezetésével a szociális, egészségügyi, oktatási területtől elvett egyhavi bért, így az egyházi fenntartóktól is nem kiabált akkor.Az egyházi iskoláktól megvontak támogatásokat nem kiabált. Iskolák, szociális intézmények felújítására minimális támogatást adott nem kiabált akkor. És ma is folytatódik ez az egyházellenes támadás. DK-s baloldali képviselők hagyományukhoz híven folyamatosan uszítanak az egyházak ellen; Vadai Ágnes „Csuhások térdre!” felkiáltással idézi fel az ’50-es, ’60-as éveket; Vágó István, Niedermüller Péter folytatja ugyanazt, mint a többiek. [[Közbeszólások a Jobbik padsoraiban.]] Egy DK-s kerületi a következők mondta: a Biblia egy ókorban megírt mesekönyv, akik pedig mégis a Szentírás alapján élnék az életüket, azok idióták. Fölvetődik a kérdés: Gyurcsány Ferenc vajon miért egy kisegyház érdekében szólalt föl? Miért Iványi Gábor érdekében üvölt? Egyébként ő is idióta? mármint akiről állítja. Csak nem a tüntetéseiken átkozódó Iványi Gábort akarja egyházi pajzsként maga elé tartani? Talán elfogyott a strasbourgi bíróság által megítélt, egyébként teljes mértékben kifizetett 2,2 milliárd forint? Szükség lenne még a további 4 milliárd forint további jogtalan követelésre? A többi részletre fogok még válaszolni, tisztelt képviselő úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm szépen a tájékoztatást és a pontos adatokat is. Ezek szerint, ami az elmúlt hetekben zajlott a baloldalon, a Magyarországi Evangéliumi Testvérközösség kapcsán, az nem más, mint álhírgyártás és politikai hangulatkeltés; miközben a baloldal egyházellenes politikát folytat, aközben a Magyarországi Evangéliumi Testvérközösséget felhasználja egy másfajta politikai hangulatkeltésben. Mindez jól mutatja, hogy hogyan működik az ellenzéki álhírgyártó propagandagépezet. Minden magyar adófizető joggal teszi fel a kérdést, hogy hogyan sikerült Iványi Gáboréknak ekkora közüzemi tartozást összehozniuk, miközben a közfeladatot ellátó intézményeik nemcsak megkapták és megkapják a normatív támogatásokat, de azon felül még többlettámogatásban is részesültek az elmúlt esztendők során, az elmúlt tíz esztendőben. Az is érdekelheti az adófizetőket, hogy vajon mi lett a kártérítésként megkapott, több mint 2 milliárd forint sorsa. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg az államtitkár urat. Parancsoljon!
Az Iványi Gábor által vezetett Magyarországi Evangéliumi Testvérközösség 2010 óta szociálisintézmény-fenntartásra 5,4 milliárdot, köznevelésiintézmény-fenntartásra 15 milliárd forintot kapott; egyházként további 106 milliót; a strasbourgi bíróság ítélete alapján 2,2 milliárd forintot. Ez több mint 22 milliárd.Álságos és hazug, hogy nem kap támogatást, hogy nem kapta meg az ítélet alapján őket megillető pénzt. Álságos, hogy néhány tíz millió forintot összegyűjtött a fővárostól a MAZSIHISZ-ig néhány szervezet azért, hogy kisegítsék őket, és be tudják fizetni a számlákat. Törvénytelen egyébként nem befizetni a közüzemi számlákat, és mindent elárul az is bár gyűjthettek volna, a törvénnyel lehetővé tettük, egyébként a baloldal nem támogatta, nem szavazta meg az egyházi törvény módosítását , az egyetlenegy egyház volt, amelyik nem gyűjtött 1 százalékos felajánlást. Ezek után pedig Gyurcsány Ferenc szavaival: fontosabb a gyűlölet egyes emberek életénél és az igazságnál mondta ezt itt a parlamentben. Akkor hallgassa meg Gyurcsány Ferenc is és a többiek is az igazságot is, és ne keltsenek gyűlöletet [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] az egyházakkal szemben! Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Bencsik János, független képviselő, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mikor lesznek magas hozzáadott értéket teremtő, magyar tulajdonban lévő, exportképes, Európában is piacvezető cégek Magyarországon?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Önről köztudott, hogy a sportban és a politikában is szereti a versenyt. Ez a szenvedélye mikor lesz végre a gazdaságban is érezhető? Azt szeretném öntől kérdezni, hogy miért nem sikerült az elmúlt tíz év alatt magas hozzáadott értéket teremtő, magyar tulajdonban lévő cégeket teremteni, amelyek versenyképesek lennének a külföldi multikkal, és nem csak a túlárazott közbeszerzésekből és az eltérített uniós támogatásokból működnek?Csak hogy világos legyen, én nem a nemzeti tőkésosztály létrehozásának létjogosultságát vitatom; önnek ez régi víziója. Én ezzel egyetértek. Azt teszem kritika tárgyává, hogy ezen új tőkések irányában miért nem elvárás az önök részéről a teljesítmény és olyan polgári erényeknek a megkövetelése, mint a tudás, a szorgalom, a teljesítmény és a szolidaritás. A teljesítmény megkövetelése egyébként nemcsak a gyarapodó gazdaságnak az előfeltétele, hanem a polgári Magyarországnak is. Ezt nem is olyan rég még egyébként ön is hirdette. Nem tudom, hogy ismerőse önnek ez a könyvecske, amit a kezemben tartok. [[Felmutatja.]] Nagyon remélem, hogy igen, ugyanis ennek a könyvnek ön írta az előszavát. Ez a ’98-as választási kampányra készülő Fidesznek a polgári vitairata, amelyből szeretnék most önnek egy idézetet felolvasni. Hogyha ül, akkor kapaszkodjon meg, mert ez nagyon sokkoló lesz: „A mai magyar nagytulajdon legnagyobbrészt hatalmi típusú átcsoportosítás révén jön létre, és nem teljesítményt nyújtani, hanem csak hatalmat gyakorolni, és csak jövedelmet szerezni akar.” [[18.00]] Miniszterelnök úr, az a szomorú igazság, hogy önök nem teremtették meg a polgári Magyarország gazdasági feltételeit, önök a középosztály helyett a felső tízezerrel kötöttek szövetséget. Önök a kisvállalkozások helyett a német autóipart fürösztik tejben-vajban, és egy olyan világot teremtettek, hogy bármikor előfordulhat bárkivel, aki sikeres, befutott, politikán kívüli vállalkozó, hogy egy szép keddi napon egy felnyírt hajú, pufidzsekis NER-nyalonc leül vele szemben, és elkéri a cégét. Ha nem adja, akkor jön a NAV vagy az ÁNTSZ. [[Az elnök csengetéssel jelzi az idő leteltét.]] Az a kérdésem, miniszterelnök úr: amikor letette a miniszterelnöki esküjét ’98-ban, ilyen országról álmodott? [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Képviselő úr, igen túlment az időkeretén, nem tudom tovább biztosítani. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Pedig olyan jól indult, már azt hittem, hogy egyetértünk, de aztán a végén nagyon durván fogalmazott, és tekintve, hogy éppen egy ilyen ügy zajlik most a magyar közéletben, vagyis ha valakinek mint képviselőnek tudomása van jogellenes magatartásról, és ön erről beszélt a végén, bármely hatóság vagy magánszemély részéről, akkor feljelentési kötelezettsége van. Kérem, ne mulassza el! Vagy ha nem tudja bizonyítani az állítását, akkor fontolja meg, hogy mit beszél.Ami azonban az ön kérdésében foglalt két komoly állítást illeti, szeretnék más hangot megütni. Először is emlékeztetni szeretném önt arra, hogy bár ön elitizmussal vádolja meg az egyébként alapvetően plebejus fajtájú emberekből álló kormányomat… [[Nunkovics Tibor: Vagy nem…]] ne irigykedjenek, ne irigykedjenek! A helyzet úgy áll, hogy a szegénység tekintetében a mostani Magyarországot nem lehet összehasonlítani a tíz évvel ezelőtti Magyarországgal. Nem én mondom, nem az a dolgom, hogy a saját lovunkat dicsérjem, de a magyar gazdaság olyan erőfeszítéseket tett az elmúlt tíz évben, aminek eredményeképpen minden nemzetközi kimutatás szerint a szegénységet sikerült hátrább szorítani Magyarországon. A minimálbér-emelés nem az elithez tartozó intézkedés, hanem éppen a kevesebb pénzből élő embereket segíti meg, és ebben is jól teljesített szerintem Magyarország az elmúlt időszakban. Nem a kormány teljesítményéről beszélek elsősorban, hanem a gazdaság teljesítményéről. És szeretném megismételni, hogy azt az ambíciónkat, hogy a szegénységet és a munkanélküliséget a mi kormányunk számolja fel Magyarországon, nem adtuk föl. A munkanélküliséget felszámoltuk, és a szegénységet is fel fogjuk számolni; és a viszonválaszban szívesen válaszolok az eredeti kérdésére is, ami a vállalatokra vonatkozott. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak, egy perc.
Köszönöm szépen. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Ez a „plebejus” szó nem az első, ami szembe jut, ha ennek a kormánynak a magatartására gondolok, de egyébként nekem nem fáj elismerni azt, ellentétben legtöbb ellenzéki képviselőtársammal, hogy az elmúlt tíz évben történtek eredmények és előrelépések, vannak eredmények, aminek lehet örülni. Én ezt elfogadom.Én szívből tudnék örülni Mészáros Lőrinc gazdagodásának is, ha tudnám, hogy e mögött valós teljesítmény áll, és ha nem is okosabb Mark Zuckerbergnél, de legalább szorgalmasabb és tehetségesebb a vállalkozóknál. De erről szó sincs, mert önök a teljesítményt nemhogy nem jutalmazzák, hanem egyenesen üldözik, mert konkurenciát látnak benne. Arra kérem minden magyar honfitársamat, akik önökkel ellentétben még tisztelik a tekintélyt, a teljesítményelvűséget, olyan polgári erényeket, mint az öngondoskodás, a keresztény mentalitást, a keresztény alapokon nyugvó politikát és az öngondoskodást, hogy fogjanak össze, keressék meg egymást, és építsük fel azt a polgári Magyarországot, amelyről önök már rég lemondtak és megtagadtak. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat. Miniszterelnök úr, öné a szó.
Közben kibányásztam itt a minimálbéradatokat: 2010-ben 73 500 forint volt a minimálbér, most 161 000; a garantált bérminimum pedig volt 89 500 forint, most pedig 210 600. Ennyit a plebejus kormányzásról. Ami a cégeket illeti, az exportáló magyar vállalkozások száma 38 537. 38 537 magyar vállalkozás exportál, tehát áll helyt külföldön. Ebből hazai tulajdonú, tehát ahol magyar többségi tulajdon van, 30 554 darab. És szemben az ön hiányérzetével, helytállnak nagy magyar cégek sikeresen a világban. Csak néhányat karistoltam fel, amíg ön beszélt: MOL, OTP, Richter, MVM, Master Good, Pick, Hell, Wallis, Waberer’s, Cordia, Futureal. Ezek mind nemzetközi mezőnyben játszanak és állnak helyt. Egyetértek azonban önnel, hogy ez kevés még, még, még, ennyi nem elég! Van kifektetési programunk, 560 milliárd forintra adtak be cégek most pályázatot, hogy támogassuk a külföldi befektetéseiket. Az elbírálás folyamatban van. Kérem, támogassa a külföldi magyar beruházások programját. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Csányi Tamás és Lukács László György, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mit gondol erről, Miniszter úr?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urakat, elfogadjáke a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszter úrtól kérik a választ. [[Dr. Lukács László György: Megvárnánk miniszter urat.]] Tájékoztatom, képviselő úr, hogy miniszter úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Szilágyi György, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit mond erre, Miniszterelnök úr?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Miniszterelnök úr, ön néhány nappal ezelőtt egy rádióinterjú során súlyos kijelentéseket tett. Többek között azt mondta, hogy Soros György megveszi a nyugati politikusokat, és az Európai Bizottságban lévő embereket pénzeli. Azt is mondta, hogy az Unió korrupt, és ha Sorost kiteszik onnan, akkor ez megszűnik. Gondolom, ön ismeri a Soros-módszert, hiszen én nem ismerem, nem beszéltem vele még soha, de ön mint volt Soros-ösztöndíjas, a Fidesz prominensei, akik szintén Soros-ösztöndíjasok voltak, gondolom, tudják, hogy mi a módszere Soros Györgynek. Tudja, ez abban az időszakban volt, amikor ön még liberális volt, és a Liberális Internacionálé alelnökeként tevékenykedett. Sőt, azt is tudjuk, hogy miniszterelnökként, regnáló miniszterelnökként 2010. október 19-én a saját hivatalában fogadta Soros Györgyöt, tehát jó kapcsolatban lehettek, és ismeri önt. Miniszterelnök úr, az első kérdés adódik: mit kért öntől Soros György azért a sok-sok pénzért, amit a Fidesznek adott, és amit önnek adott? Most már eltelt jó pár év, valószínűleg elévültek ezek a bűncselekmények, nyugodtan beszélhet róla, vagy ha nem, akkor a házi ügyészük, Polt Péter úgysem fog nyomozni. A másik kijelentése az volt, hogy Németországban nagyobb a korrupció, mint Magyarországon. Biztos nem a levegőbe beszél, hiszen miniszterelnökként ezt nem teszi meg. Mondana nekünk konkrétumokat, hogy mire gondol a németországi korrupciós rátával kapcsolatosan? Ez azért is lenne fontos, hiszen az ön kormánya stratégiai megállapodásokat köt német cégekkel, és azt is tudjuk, hogy az európai uniós pénzek jelentős része, ami Magyarországra érkezik, annak egy jelentős része különböző gazdasági ügyletekkel Németországba vándorol. Tehát jó lenne tudni, hogy milyen korrupciós tevékenységekre gondolt Németországgal kapcsolatban. Tehát két kérdés: mit kért öntől Soros György azért a pénzért, amit a Fidesznek adott és önnek adott? A másik kérdés pedig, hogy mire gondolt a német korrupciós dolgokkal kapcsolatban. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Köszönöm, elnök úr. Mint képviselő úr említette, még nem beszélt Soros Györggyel. Megnyugtatom: eljön majd ennek az ideje, jól haladnak. [[Derültség a kormánypártok soraiból.]] Ami pedig a rendszerváltáskori időszakot illeti, ott csak annyit tudok önnek mondani, hogy azok még olyan idők voltak, amikor a Fideszt, ami akkor még nem volt ilyen hatalmas párt, mint a mostani, akkor támogatta Soros György egyfelől, Csurka István meg másfelől. Mert akkor még antikommunista egység volt Magyarországon. De ezt most mind nem magyarázom el önnek, mert kevés időm van rá. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból.]] Ezzel szemben szeretném világossá tenni, hogy a korrupció a magyar nyelv szabályai szerint, meg a nemzetközi tudásunk szerint is azt jelenti, hogy valaki pénzzel befolyást vásárol annak érdekében, hogy számára kedvező döntés szülessen. Szeretném látni azt az embert, aki bármivel képes engem bármilyen döntésemben befolyásolni. Nyugodtan mondhatom önnek, hogy az az ember még nem született meg. És erről önöknek pontosabb tudása van, mint nekem. Viszont szeretném világossá tenni, hogy a nyugati sajtó nyomon nem követése nem ad fölmentést a tájékozatlanságra. Tehát ha önök nemcsak a magyar liberális sajtót olvasnák, ami úgy látom, az önök szokásává vált, hanem olvasnák a német meg az angolszász sajtót, akkor láthatnák a korrupciós ügyeket német nyelvterületű országokban, ideértve Németországot, Skandináviát, és sorolhatnám tovább. És ha lenne idejük, hogy figyeljék, ne csak a magyar kormányt, hanem más európai kormányok működését is, akkor láthatnák, hogy például Németországban éppen áll a bál Európa, de talán a nyugati világ egyik legnagyobb pénzmosási botránya miatt, ami az egyik legnagyobb német bankot fenyegeti. [[18.10]] Most vannak éppen kint a nemzetközi sajtóban a legnagyobb pénzmosási ügyletekről szóló kiszivárgott dokumentumok. Tájékozódjanak ezekben az ügyekben, ha képet akarnak kapni, mi a helyes mértékegység. Bár hozzáteszem, hogy a nemzetközi mértékegységet Magyarország természetesen nem a német korrupciós mértékhez méri, mert Magyarországon, amíg én vagyok a miniszterelnök, a korrupcióval szemben zéró tolerancia lesz. [[Derültség a Jobbik soraiban. Nunkovics Tibor kezével a mennyezet felé mutatva: Vigyázz! Taps a kormánypártok soraiban.]] Itt senki döntést nem tud megvásárolni. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót. Parancsoljon, képviselő úr! [[Nunkovics Tibor: De szép az a mennyezet!]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Hát, azért maradtak még dolgok a régi időkből ez egy igazi liberális válasz volt öntől jelen pillanatban. Miniszterelnök Úr! Ön azt állítja akkor, hogy Soros György mai értéken több száz millió forintot pumpált bele a Fideszbe, az ön taníttatásába, a Soros-ösztöndíjba és mindenbe, és ezért nem kért ellentételezésként önöktől semmit. Tehát önök semmit nem tettek. Persze, hát ezt el kellene fogadnunk. [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Mit ittál?]] Azzal viszont megnyugtatott, hogy ha a németországi korrupciós dolgokat mondja, hogy Magyarországot nem veszélyezteti a németországi korrupciós ráta, tehát innentől kezdve nyugodtan megnyugodhatunk, nem Angela Merkel veje fogja a közvilágítási tendereket elnyerni, nem Angela Merkel strómanja lesz Mészáros Lőrinc, hanem marad az öné, és természetesen akkor abban is megnyugodhatunk, hogy nem Angela Merkelt és a német kormányt fogja Szíjj László luxusrepülővel utaztatni és nyaraltatni, hanem önt és az ön kormányát. Köszönöm szépen a válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Nyilván ön is hosszabb távon tervez a politikai életben. Azt a jótanácsot adom önnek, hogy a saját maguk által terjesztett hazugságokat nem érdemes elhinni. Döntéseket hozni, meg véleményt alkotni az alapján végképp nem hasznos dolog. Szeretném még egyszer aláhúzni: olyan kormányunk van, amely zéró toleranciát hirdet néhány fontos ügyben, ilyen a korrupció. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból.]] Soha semmilyen befolyást vásárolni ennek a kormánynak az időszakában nem lehet. Eddig sem lehetett és ezután sem. Aki megpróbálta, az a Jobbiknál kötött ki, és korrumpálta az egész Jobbikot. Ettől lettek önök Magyarország legkorruptabb pártja. [[Hosszan tartó taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Emlékeztetem önöket, hogy az elfogadott házszabálytól való eltérés értelmében az azonnali kérdések tárgyalása során a 60. percet követően a miniszterelnök úr és a miniszterek az azonnali kérdéseket nem kötelesek személyesen megválaszolni. [[A teremben tartózkodók egy része távozik a teremből.]] Tisztelt Országgyűlés! Kérem azon képviselőtársaimat, akik elhagyják a termet, tegyék ezt csendben és lehetőleg rövid idő alatt. Köszönöm megértésüket. Tisztelt Országgyűlés! Gurmai Zita képviselő asszony, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Októberi ifjak” címmel. Miniszter úr, távolléte miatt, válaszadásra Bodó Sándor államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő asszonyt, hogy elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! Képviselőtársaim! Néhány nap múlva október 23-a, az ’56-os forradalom évfordulója. Az ünnepi beszédekben legtöbbször elhangzik, hogy a forradalom a magyar fiatalság lázadásával kezdődött. Az egyetemisták voltak azok, akik megelégelték a diktatúrát, elegük lett a hatalom basáskodásából, és nem tűrtek tovább. Ezeket a fiatalokat önök is méltatni szokták, és joggal. Pedig amikor 64 évvel ezelőtt fellázadtak a diákok, az akkori hatalom felforgatóknak és csőcseléknek nevezte őket. Utólag a történelem mégis igazolta, hogy nekik volt igazuk. Arra kérem önöket, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, mondják meg, ha a 64 évvel ezelőtti önkény ellen lázadó diákokat megértik és igazat adnak nekik, vajon miért nem tudják megérteni a mai önkény ellen lázadókat. Úgy látom, 64 évvel később önöknek már nem könnyű a jó oldalra állni, hiszen az önkény, ami ellen tiltakoznak, az önök, a Fidesz önkénye. Tisztelt Fideszes Képviselőtársaim! Vegyék már észre, hogy mostanra önök lettek az elnyomó hatalom. Önök veszik el az egyetem függetlenségét, neveznek ki egy katonát kancellárnak. Önök adtak ultimátumot a diákoknak. Önök próbálják megtörni az egyetemi hallgatók jogos ellenállását. Vegyék már észre: önök, a Fidesz lettek az elnyomó rezsim. Az egyetemistáknak igazuk van. Éppen ezért önök nem győzhetnek. Lehet, hogy valamilyen módon felülkerekednek, ahogy 1956-ban is győztek az elnyomók, de ez a győzelem csak látszólagos. Miért nem látják be, hogy ebben a helyzetben csak veszíthetnek? [[Nacsa Lőrinc: Mit képzel?]] Miért nem adják vissza az egyetemek függetlenségét? Miért nem lépnek vissza, amíg nagyobb baj nem történik? Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Nacsa Lőrinc: Mit képzel? Taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bodó Sándor államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Amikor elolvastam képviselőtársam hozzászólásának a címét, nagyon megdöbbentem. Aztán ezen még túl is haladva, azt gondolom, hogy a megdöbbenésen túl ezt nem hagyhatjuk szó nélkül. A cím ugyanis úgy hangzik, hogy „Októberi ifjak”. Párhuzamot vonni, különösen abból a padsorból, ’56 szabadsághőseivel, azt gondolom, hogy rendkívül cinikus és ízléstelen dolog. [[Nacsa Lőrinc: Így van!]] Azt gondolom, hogy ezt mindenképpen vissza kell utasítsuk. [[Nacsa Lőrinc: Szégyelljétek magatokat!]] Nem könnyen, de átlépve ezen a felvezetésen, engedje meg egyébként, hogy a modellváltás néhány konkrét intézkedésére és lehetőségére hívjam fel a figyelmet, mert úgy tűnik, hogy ebben a mai világban mintha ez elveszni látszana. Mindenképpen cél, hogy egy korszerűbb és még modernebb színművészeti képzés legyen Magyarországon, olyan, ami a hazai és a nemzetközi viszonylatban is egy tudásközpont, még inkább tudásközpont. Ennek nyilvánvalóan része az, hogy egy vállalati, piaci együttműködés alakuljon ki, alakuljon ki egy saját bevételtermelő képesség, fejlődjön a technikai felszereltség, legyen mód arra, hogy rugalmasabb foglalkoztatási lehetőség legyen az egyetemen, legyenek könnyítések a közbeszerzésben, s legyen egy kiszámítható, hosszabb távú állami finanszírozás. A modellváltásnak és az infrastrukturális helyzet rendezésének tulajdonképpen ez a célja, és ha ezen az úton sikerül elindítani az egyetemet, én azt gondolom, hogy néhány hónap vagy néhány év múlva mindenki azt fogja majd mondani, hogy ez így rendben van. Most csak annyi a feladatunk és ezt meg is kell tennünk , hogy akár ezeket a témákat egyszerre, de egyenként is tegyük fel az asztalra, és mindenképpen a tárgyalóasztal mellett szülessen döntés ezekben a kérdésekben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő asszonynak. Parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Úr! Nincs olyan elnyomó hatalom, amely fel tudná adni és felismerné a saját zsarnokságát. Úgy látszik, ezalól önök sem kivételek. Szajkózzák a betanított kommunikációs paneljeiket, amiknek semmi közük nincs a valósághoz. Csak ismételni tudom azt, amit az előbb elmondtam: ma önök, a Fidesz az elnyomó rezsim. Önök veszik el az egyetemek szabadságát. Nincs az az ideológia, amivel ezt meg lehetne magyarázni! Ezért arra kérem önöket, ha október 23-áig nem vonják vissza az egyetemi szabadságot megszüntető intézkedéseket, elnyomó hatalomként ne vegyék szájukra a 64 évvel ezelőtti fiatalok nevét. Ők ugyanúgy a szabadságukért lázadtak, mint ahogy a Színház- és Filmművészeti Egyetem hallgatói. Éljen a magyar szabadság! Éljen a haza! [[Nacsa Lőrinc: MSZMP!]]
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen. Semmiképpen nem lózungok, hanem valóságos tény, amiről tájékoztatást tudok adni, ugyanis ebben az átalakításban a képzés támogatására másfél milliárd forint áll rendelkezésre. [[18.20]] Bérrendezésre 200 millió forint, tanári-, oktatóiállomány-bővítésre és mesterkurzusokra 300 millió, infrastruktúra-fejlesztésre félmilliárd forint, campusépítési program előkészítésére 50 millió, ideiglenes campus bérlésére 150; 300 millió forint pedig tartalékban áll az intézmény rendelkezésére. Ha ezek a források nem érdemelnek annyit, hogy tárgyalóasztal mellett eldőljön, hogy hogyan és miképpen kerülnek felhasználásra, akkor egyáltalán nem látjuk, hogy vajon mi a cél. Köszönöm szépen. [[Dr. Pósán László: Úgy van! Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Varga Zoltán, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Több mint 1000 vírushalott az Orbán-kormány elvesztette a COVID-háborút” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszter úrtól kéri a választ.
Egyszer majd bontunk egy pezsgőt, ha a miniszter úr itt lesz, mert még nem sikerült vele találkoznom.
Képviselő úr, a válaszát várom.
Elfogadom az államtitkár úr válaszát, igen.
Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Nos hát, az a helyzet, hogy bár a kormánypárti propagandasajtó próbál mást sulykolni, de azért tudjuk nagyon jól, hogy vírusügyben és halálozási adatokban a helyzet dermesztő, államtitkár úr, tisztelt képviselőtársaim. És mindenekelőtt álljon itt két nagyon fontos statisztikai adat: május végétől szeptember végéig, azaz négy hónap alatt kevesebben haltak meg koronavírus-fertőzésben, mint október első két hetében; tehát négy hónap alatt kevesebben, mint most az elmúlt két hétben. És ma reggel a beismert, elismert halálesetek száma 1173; 1173 család tragédiája ez. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Emlékeznek, mit mondott a miniszterelnök? A halottak száma és aránya fogja majd megmutatni, mennyire sikeresen vezénylik a védekezést. Hát, jelentem, kimondható, önök megbuktak, és rengeteg magyar ember haláláért felelősek. Arról a képtelen hazugságról pedig, amit Orbán Viktor mondott, miszerint, aki megbetegszik, azt meggyógyítják, szerintem beszélni se kell, ez ostobaság a köbön. Maguk eddig 1173 magyar embert nem gyógyítottak meg Orbán Viktor logikája szerint. Az önök súlyos emberi, erkölcsi és politikai felelőssége az, hogy nem végeznek elegendő tesztelést, nem járnak utána, ki kivel találkozhatott és kit fertőzhetett tovább. Értjük, hogy az országnak működnie kell, csak azt nem értjük, hogy miért nevezik ezt a káoszt, tragédiát működésnek önök. Ma európai összevetésben pokoli rosszul áll az ország, nincs elegendő tesztelés, sokan otthon pozitív teszt nélkül próbálják átvészelni a betegséget, biztos, hogy több tízezer koronavírusos ember él ma Magyarországon, és nagy részük szabadon fertőz tovább. Tesztelést és tisztességes [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] mindenki számára biztosított egészségügyi ellátást követelek. [[Az elnök ismét csenget.]] Mentsék, ami menthető! Messze még a karácsony, és félő, hogy sokkal több haláleset fog bekövetkezni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Varga képviselő úr. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat, a munkatársakat. Megadom a szót válaszadásra Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Európa minden országában olyan számokat láthatunk, amelyeket sem tavasszal, sem az ősz elején nem láthattunk, sajnos nagyon nagy mértékben ível föl mindenhol a járványgörbe. Ennek ellenére elmondhatjuk, hogyha ön is egymillió lakosra vetítve nézi az elhunytak számát, az Magyarországon 117, míg az európai uniós tagállamok esetében 350. Tehát, hála istennek, Magyarország az eredményesebben védekező országok közé tartozik.Ha megnézi, hogy Franciaországban mik az adatok: napi 32 ezer fertőzött, 9 ezer fő van kórházban ápolás alatt. Olaszországban kezdenek az ország középső és déli részén megtelni a kórházak, Nápoly, Milánó kórházai kritikus helyzetbe kerültek. Egy hét alatt nem több hónap alatt, egy hét alatt , tisztelt képviselő úr, megduplázódott Olaszországban az új fertőzöttek száma. Aki nem igényel komolyabb ellátást, azt már nem kórházakban, hanem szállodákban próbálják gyógyítani. Angliában egy hét alatt 116 ezerről 224 ezerre emelkedett a fertőzöttek száma. Ideiglenes járványkórházakat építenek. Németországban 30 régióban érte el a kritikus szintet az új fertőzések száma, rettenetesen gyors felfutás mellett. Ön arról beszélt, hogy Magyarországon ezer elhunytról beszélhetünk, a hasonló méretű, 11 milliós Belgiumban 10 ezer elhunytról beszélnek. Egy hét alatt megduplázódtak a belga mutatók. Az elhunytak száma 96 százalékkal nőtt, a fertőzöttek száma 89 százalékkal. De ha megnézi, Romániában több mint tízezren vannak kórházban, 5800 az elhunytak aránya. Ön ezerről beszélt Magyarországon, valamivel több mint ezer a magyar elhunytak száma [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Romániában 5800. Volt olyan, hogy valóban egy elhunyt beteg lélegeztetőgépét használták fel egy másik betegnek a kezelésére rögtön. [[Az elnök ismét csenget.]] Az utóbbi két hétben átlagosan másfélszeresére nőtt a fertőzöttek száma. És még sorolhatnám a példákat. Tisztelt Képviselő Úr! Minden más országban is rettenetesen fut föl a járvány, de még így is, hála istennek, a harmadánál tartunk körülbelül arányaiban, ha a halottak számát nézzük. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Viszonválasz illeti meg Varga képviselő urat.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Ön hiába sorolja most fel, hogy melyik országban összesen hányan haltak meg, engem itt és most az az 1173 magyar haláleset érdekel. És valóban, én mindenkit sajnálok, a franciákat, az olaszokat, a románokat, mindenkit, de nem vigasztal ennek ellenére sem, ami Magyarországon történik.A lakosság arányában bizony egyre rosszabbul állunk, ezt mutatják az októberi adatok. Ezen nincsen mit szépíteni. Önök pedig legfeljebb annyira képesek, hogy míg az ön minisztere szerint meg lehet tartani minden rendezvényt október 23-án, a tiszti főorvosnő szerint pedig nem. Ennyi a maguk tudása nagyjából. És az a helyzet, hogy kevés az orvos, az ápoló, a lélegeztetőgépekhez értő személyzet. Szervezetlenség és káosz, amit csinálnak és csináltak. És emiatt bizony egyre több beteg fog meghalni. Ezt nem lehet megmagyarázni és kimagyarázni. Követelem még egyszer, cselekedjenek már végre, magyar emberéletek múlnak azon, hogy önök csinálnake valamit [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] , vagy csak a propagandát nyomják folyamatosan. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Varga képviselő úr. A viszonválasz megilleti államtitkár urat is.
Tisztelt Képviselő Úr! Amikor cselekedni kellett volna önöknek itt a parlamentben, akkor önök a gyors cselekvéshez semmifajta támogatást nem adtak itt a parlamentben. Amikor külföldön Magyarországot megvédeni kellett volna, önök igaztalan állításokkal meg támadták Magyarországot. És most már nyilvánvaló, hogy önök is tudták, valótlan az, amit külföldön Magyarországon állítanak, tisztelt képviselő úr. És ha ön körbenéz más országokban: Lengyelországban 8 ezer napi új fertőzött; Csehországban szintén napi 8 ezer új fertőzöttet diagnosztizáltak. A környező országokban is rettenetesen nagy mértékű a járvány felfutása. És Magyarországon pontosan a kormány által bevezetett intézkedések azok, amelyek még mindig Magyarországon 117-en tartják az egymillió lakosra jutó elhunytak számát. Ez Svájcban 213, Hollandiában 389 a 117-tel szemben, Franciaországban 498 a magyar 117-tel szemben. Ez mutatja, hogy Magyarországon igenis időben és hatékonyan megszülettek ezek az intézkedések. Az az igazi probléma ebben, hogy önöknek ebben [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] semmilyen része nem volt, mert semmi ilyenhez támogatást nem nyújtottak, csak ahol tudták, akadályozták a koronavírus-törvénytől kezdve a nemzeti konzultáción át…
Köszönöm.
…az álhírek terjesztéséig. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Demeter Márta, az LMP képviselő asszonya, azonnali kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszter úrnak: „Magyarország, mint összeszerelő üzem?” címmel. A miniszter távolléte miatt válaszadásra Tállai András államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő asszonyt, hogy elfogadjae a válaszadó személyét. [[Demeter Márta: Elfogadom, elnök úr.]] Jelzi, hogy igen. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Az önök politikája miatt a magyar gazdaságot kirívó egyensúlytalanság jellemzi, ami abban nyilvánul meg, hogy a kormányzati támogatások szinte kizárólagosan vagy a multinacionális cégek felé irányulnak, vagy pedig és emellett, inkább így mondom, a NER úgynevezett nagytőkései, de mondhatjuk, hogy inkább nagykutyái felé irányul, miközben a hazai kis- és közepes vállalkozásoknak be kell érniük a propagandagépezet maszlagjával. És a helyzet nemhogy javult volna, de súlyosbodott, hiszen a Nemzeti Bank és a KSH járványidőszaki jelentéseiből látszik, hogy az infláció jövőre is elsősorban a kispénzű aktív háztartásokat és nyugdíjasokat fogja leginkább sújtani, hiszen az ő fogyasztási szerkezetük van leginkább kitéve az áremelkedésnek. Az élelmiszerek ára pedig folyamatosan nő, egy év alatt 7,3 százalékkal nőtt, az idényáras élelmiszereké több mint 18 százalékkal, a párizsi, kolbász 17 százalék, cukor több mint 11 százalék, liszt 11 százalék, tojás 9,1 százalék. És idén az árak az összes háztartást figyelembe véve átlagosan 3,5, a nyugdíjasháztartások körében pedig 4 százalékkal emelkedtek. [[18.30]] Mindennek eredményeképpen, míg az alma kilója tavaly augusztusban átlagosan 305 forintba került, addig most augusztusban már 624 forintot kellett érte fizetni. Felmerül a kérdés, hogy hogy lesz ebből meg a Müller Cecília által felírt napi háromökölnyi gyümölcs, államtitkár úr. A pékáruk esetében is ugyanez a helyzet: a fehér kenyér kilójáért tavaly 312 forintot kellett fizetni, idén augusztusban már 367 forintot. Nem véletlenül kezdeményezte az LMP az alapvető élelmiszerek áfájának 5 százalékra történő csökkentését, hiszen ez szolgálná az emberek érdekét. Az pedig látszik, hogy a fideszes kétharmad nem tesz mást, mint a multikat és a saját milliárdosait támogatja, nem pedig a dolgozó embereket, és a magyar emberek minden egyes alkalommal megfizetik Európa legmagasabb adóját vásárláskor. Tehát a kérdésem, államtitkár úr: akarnake változtatni ezen a következő másfél évben? Köszönöm szépen, elnök úr. [[Szórványos taps az ellenzék soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Ahhoz képest, hogy azonnali kérdésének az a címe, hogy „Magyarország mint összeszerelő üzem” kérdezi. Most én visszakérdezek, hogy melyik zöldséget vagy gyümölcsöt melyik üzemben szerelik össze. Nagy átverésre készült a tekintetben, hogy végül is az élelmiszerárakról beszélt. [[Z. Kárpát Dániel: Ilyen egy úriember!]] De mielőtt belevágunk a végső kifejletbe, hogy miért nem csökkenti a kormány az áfát, szeretném az ön figyelmét is felhívni, mint képviselőtársáét, aki a múlt héten ugyanilyen kérdésben szólalt föl: a kormány, illetve az Országgyűlés több alapvető élelmiszernek csökkentette az áfáját 5 százalékra, az élő sertéstől a baromfihúson és a tojáson keresztül a halnak, a tejnek az áfáját csökkentette. Viszont amikor a parlament elé terjesztette az Országgyűlés, önök egyetlenegyet sem szavaztak meg, és érthetetlen, hogy szabályos küzdelmet vívnak az Országgyűlésben, hogy most, a válság idején, egyébként amikor az állami költségvetésből 1400-1500 milliárd fog hiányozni a vírus okozta gazdasági nehézségek miatt, ön azzal áll elő, hogy a még megmaradt alapvető élelmiszerek áfáját csökkentsük. Természetesen ez egy társadalmi vita alapját képezheti, hogy beszéljünk erről, hogy mikor jött el annak az ideje gazdasági szempontból, költségvetési szempontból, a társadalmi igazságosság szempontjából, hogy hogyan csökkentjük tovább az áfát nem biztos, hogy válság idején van ennek itt az ideje [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] költségvetési és gazdasági szempontból. Köszönöm szépen. [[Dr. Rétvári Bence tapsol. Z. Kárpát Dániel: Legalább egyvalaki tapsol!]]
Köszönöm, államtitkár úr. Demeter Márta képviselő asszonyt viszonválasz illeti.
Köszönöm, elnök úr. Tehát a Pénzügyminisztérium is aktív részese annak a kormányzati politikának, annak a megvalósításának, hogy kizárólag a nagytőkét, a multinacionális cégeket támogatják, miközben a hazai kkv-k senyvednek, miközben az emberek folyamatosan magasabb adót fizetnek, magasabb áfát fizetnek minden vásárláskor, magasabb árakat fizetnek Európa legmagasabb áfája miatt. Felhívnám az államtitkár úrnak a figyelmét arra, hogy adatigénylésemből kiderült, hogy a 750 millió euró árbevételt meghaladó cégek az elmúlt években először feleannyi, majd harmadannyi adót fizettek be Magyarországon, mint korábban. Tehát folyamatosan ezek a multicégek viszik ki Magyarországról a pénzt, miközben a magyar embereknek nem lesz jobb, és az árak pedig emelkednek. Ezért a kérdésem az, hogy változtatnake azon a politikán, amely egyébként most összeszerelő üzemnek tartja Magyarországot, miközben a zöldség- és gyümölcsárak 46 százalékkal emelkedtek az elmúlt évben, és a magyar emberek egyre nehezebben veszik meg az alapvető élelmiszereket. Fognake változtatni ezen a politikán?
Köszönöm, képviselő asszony. Tállai András államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen, elnök úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Ön valószínűleg nincs tisztában azzal, hogy a magyar kormánynak milyen a kkv-politikája, a kis- és középvállalkozásoknak a támogatása hogyan alakul. [[Z. Kárpát Dániel: Sajnos igen!]] Nem tudom, ön szólal föl? Vagy mi a problémája, hogy állandóan belebeszél a válaszom közben? [[Z. Kárpát Dániel: Ne érzékenykedjen, államtitkár úr! Válaszoljon!]] Önnek egy dolgot emelek ki ennyi idő alatt ennyi fér bele , hogy 2010-től hogyan alakult a hitelhez jutás, például annak a kamata. Míg 2009-ben 13,2 százalék volt, most az átlagkamat 2,96 százalék. ’10 és ’19 között 5500 milliárd forint kedvezményes hitel- és tőkeforrás segítette a kkv-k finanszírozását. ’18 végén 5700 milliárd forint hitel- és tőkejellegű finanszírozási állomány volt, amelynek egyharmada mögött állami kedvezmény volt, és 20 százalék államilag támogatott készfizető kezességvállalás van a banki hitelek mögött. Nézze, hogyha ez nem igazi és valóságos támogatás [[Az elnök csenget.]] akkor én nem tudok önnel ebben a kérdésben vitatkozni. A kormány támogatja a kis- és középvállalkozásokat. [[Dr. Rétvári Bence tapsol.]]
Köszönöm szépen. Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Mellár Tamás, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mi folyik itt?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Dr. Mellár Tamás: Elfogadom.]] Jelzi, hogy igen. Öné a szó, Mellár képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Elnézést, de egy mondattal szeretnék visszautalni Bodó Sándor államtitkár úrnak a válaszára, aki a Színház- és Filmművészeti Egyetemmel kapcsolatban azt emelte ki, hogy milyen sok pénzt fog kapni az egyetem, de nem beszélt arról, hogy mi a helyzet a demokráciával és mi a helyzet a szabadsággal. Úgy látszik, a kormánypárti oldalon nem akarják megérteni azt, hogy vannak dolgok, amiket pénzen nem lehet megvenni, ilyen például a szabadság és ilyen a demokrácia is. Elnézést a kitérőért!A koronavírus-válsággal kapcsolatos a kérdésem. Az oktatást különösen nehezen érintette ez, vagy komoly próbatétel elé állította mind az általános, mind a középiskolai oktatást, például a pécsi Szent Mór Iskolaközpontból 17 tanár és komplett osztályok kerültek karanténba, a gimnázium áttért a digitális oktatásra. A Pedagógusok Demokratikus Szakszervezete szerint három olyan tanárról tudnak, akik igazoltan koronavírus-fertőzés következtében haltak meg; tíz megkérdezett dolgozóból hat nagyon fél a megbetegedéstől. Ehhez képest Maruzsa Zoltán államtitkár úr azt mondta, hogy a mostani helyzetben nincs szükség semmifajta intézkedésre és azonnali beavatkozásra. Mindeközben Szlovákiában bezárták a középiskolákat, Szlovéniában az ötödik osztálytól fölfelé és a középiskolákban átállnak a digitális oktatásra, Csehországban rotációs rendszert vezettek be a felső tagozatosoknál. Államtitkár Úr! Azt szeretném kérdezni, hogy mit szándékozik tenni a kormány annak érdekében, hogy megvédje a 150 ezer magyar pedagógust és a másfél millió diákot a koronavírus-járványtól. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Mellár képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ön is tett egy kitérőt az elején, én is hadd tegyek egy kitérőt! Ezek szép szavak, hogy önök a szabadságért és a demokráciáért akarnak küzdeni. Ebbe belefért a lovasroham Budapest belvárosában? Belefért a békés megemlékezők könnygázzal oszlatása? Belefért a sünnel való kiemelése az embereknek? Ez az önök demokráciája, amiért küzdenek? Ezt szeretnék létrehozni? Önök azok, akik ebben a parlamentben erőszakot követnek el, a magyar baloldal. Néha elfoglalják a pulpitust, néha nekitámadnak a kormánypárti képviselőknek, néha nem engedik vezetni az ülést. Önök a demokraták?! Önök az erőszakmentesek, tisztelt képviselő úr? Nem, önök, mint a történelemben sokszor, a baloldal és a szélsőségesek nem félnek erőszakot alkalmazni. Sem Gyurcsány Ferencnek nem voltak skrupulusai 2006. október 23-án, sem pedig azóta itt a parlamentben, amikor önök tevékenykednek. Ennyit az önök szabadságáról és demokráciájáról! Az önök szabadsága és az önök demokráciája az, hogy önök bármit megtehetnek, és mindenki más maradjon csöndben. Ami az oktatási intézményeket illeti, tisztelt képviselő úr, a magyar emberek döntő többsége a nemzeti konzultáción azt mondta, hogy Magyarországnak működnie kell. Ennek része, hogy fokozott biztonsági intézkedések mellett, de az iskolák is működjenek, hiszen ha az iskolákba nem lehet bevinni a gyerekeket, akkor a szülőknek a gyermek elhelyezése napközben olyan gondot jelenthet, ami akár a munkahelyüket is veszélyezteti. Ezért már augusztus végén kiküldtük azokat a protokollokat, javaslatokat, ami minden iskolában nyilván az iskola adottságaira szabva segíthet abban, hogy elkerüljék a fertőzést. Kellő számú, kellő mennyiségű fertőtlenítőszert juttattunk el az iskolákba, október 1-jétől minden iskolában testhőmérséklet-mérés van belépéskor. Igyekszünk minden olyan iskolai alkalmat elkerülni vagy biztonságosabbá tenni, amikor az osztályok egymással tudnak keveredni, így akár az iskolai étkeztetések rendje is valamelyest módosul. [[18.40]] A különórák és egyéb foglalkozások lehetőség szerint nincsenek megtartva az iskolákban, pontosan azért, hogy csökkenjen a fertőződés veszélye, hogy a minimumra szorítsuk azt, ami kockázat, de mindemellett az ország működőképességét fenntartsuk. Ez az az út, amelyen a továbbiakban is kívánunk menni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Viszonválaszra van lehetősége Mellár képviselő úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Államtitkár úr, én önnel teljes egészében egyetértek. Ha 2006-ban olyan súlyos dolgok történtek, mint szemkilövetés és ehhez hasonlók, akkor az elmúlt tíz esztendőben miért nem kezdeményezték azt, hogy a bűnösöket vegyék elő és büntessék meg? Hiszen tíz éve önök vannak kétharmados hatalomban. Vagy miért nem vitték ki ezt az ügyet a nemzetközi bíróságokhoz? Miért itt beszélnek állandóan róla? Én egyébként mellette lennék, hogy a bűnösöket büntessük meg, mert azokat meg kell büntetni. A bűnt nem szabad tűrni sehogy. A másik dologgal kapcsolatosan: én elismerem azt, hogy önök valóban intézkedéseket tettek annak érdekében, hogy a helyzet normalizálódjon az iskolákban, de a jelenlegi eredmények, adatok, megbetegedések és a számok azt mutatják, hogy ezek az intézkedések kevesek. S ha a nemzetközi példákat tekintjük, akkor lenne még lehetőség arra, hogy a működőképesség fenntartása mellett biztonságosabbá lehetne tenni az oktatási rendszert. Én erre próbáltam rákérdezni és erre, ebbe az irányba próbáltam önöket egy kicsit mozdítani a gondolkodásban. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Államtitkár úr!
Köszönöm szépen. Nem vártunk mi 2010-ig, 2006-ban felállt az a jogászbizottság, amely igyekezett a feljelentéseket megtenni. Csak ön személy szerint és a baloldal akkor miért akarja visszasegíteni a hatalomba Gyurcsány Ferencet? De hát ez egy költői kérdésem a mai délutánon. Ha az eredményeket nézem, hogy ez a védekezés mennyire eredményes, akkor azzal egyetértek, hogy amiben lehet, ezeket a biztonsági intézkedéseket növeljük. Ezért növeltük október 1-jétől tovább a szeptembertől bevezetett intézkedéseket, hogy még biztonságosabbá tegyük az iskolákat. Az összes óvoda 1,35 százalékában van rendkívüli szünet ezek a 19-ei állapotok , rendkívüli szünet van az összes iskola 0,42 százalékában, tantermen kívüli digitális munkarend van a teljes iskolát tekintve az iskolák 0,48 százalékában, és az iskolák kevesebb mint 4 százalékában van egy olyan osztály, amelyben digitális munkarend van. Tehát én úgy látom, hogy ezek az intézkedések sikeresen, tartósan alacsony szinten stabilizálták ezeket az adatokat az iskolákban. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Nagy Csaba, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mulasztottake a baloldali pártvezetők, amikor szemet hunytak a korrupciógyanú felett?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen.
Jelzi, hogy igen. Öné a szó, Nagy Csaba képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Október 11-én időközi választást tartottak a Borsod megyei 6. számú választókerületben. A választáson részt vevő emberek egyértelműen üzentek, hogy nem kérnek abból a baloldalból, amelyik a hatalomért és a pénzért mindenre képes. A Gyurcsány Ferenc vezette baloldali koalíció bukása másnapján Hadházy Ákos bejelentette, tudomása szerint a Bíró Lászlóval kapcsolatos korrupciós ügy sokkal súlyosabb annál, mint amit a kormányoldal korábban közölt. [[Z. Kárpát Dániel: Akciós a krumpli!]] Idézem: ha Bíró nyert volna, nemcsak egy rasszista indulatú ember került volna be a parlamentbe, hanem egy olyan ember, aki elég egyértelműen részt vett abban, hogy egy kis csapat valódi fejlesztés helyett magára költötte az 50 millió forintos EU-s támogatás egy jelentős részét. Hadházy a sajtónak megerősítette, hogy erről értesítette a baloldali pártvezetőket is, ám ők ahelyett, hogy érdemben cselekedtek volna, mélyen hallgattak, s közös közleményben határolódtak el a független képviselőtől. A judapestezéstől még meg nem sértődő főpolgármester, Karácsony Gergely egyenesen tagadta, hogy Hadházy megkereste volna őt. Ám hiába állítják, hogy egyiküket sem kereste meg Hadházy, mégis kibújt a szög a zsákból, ugyanis Márki-Zay Péter a közösségi oldalán vallotta be, hogy ő bizony beszélt vele, és tisztában volt az álláspontjával. Hadházy és a baloldali pártelnökök országgyűlési képviselőkként hivatalos személyek, ezért felmerül a gyanúja a korrupciós bűncselekmény, a feljelentés elmulasztásának. Sajtóértesülések szerint a Központi Nyomozó Főügyészség napokon belül dönt a jogi helyzet tisztázásáról. A baloldal környékén feltűnően nagy a hallgatás. Nemcsak a választási eredményről hallgatnak, hanem saját felelősségükről is, hiszen egy olyan embert akartak a parlamentbe küldeni, aki nyíltan antiszemita kijelentéseket tett, kisemmizte a varrodai dolgozóit, ráadásul Hadházy szerint súlyos korrupciógyanús ügybe is keveredett. A baloldal megbukott Karácsonyostul, Gyurcsányostul, Márki-Zayostul, Kunhalmistul, mindenestül. A magyarok nem kérnek a hamis lózungokból, és semmiből sem, ami Gyurcsány nevéhez köthető. Kérdezem tisztelt államtitkár urat, hogy mulasztottake a baloldali pártvezetők, amikor szemet hunytak a korrupciógyanú felett. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Nagy Csaba képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Valóban felmerül az emberben a kérdés, hogy tényleg az egész baloldalon nincs egy olyan képviselőjelölt, aki ne lenne antiszemita és mellette ne lennének zavaros gazdasági ügyei. Tényleg nem tudtak egy ilyet találni az egész baloldalon? Mindenki feladta minden elvét erre a választásra. Ezt a választók persze, láthatjuk, nem díjazták. [[Z. Kárpát Dániel: Elhiszed a saját hazugságaidat?]] A régebbi baloldal feladta azt az elvét, hogy az antiszemitákkal nem paktál le, a Jobbik feladta azt, hogy ő jobboldali párt lenne, és Gyurcsány Ferencet igyekszik hatalomba segíteni. S ehhez találtak egy olyan jelöltet, aki judapestezett, meg tetűcsúszdásoknak nevezte azokat, akik a háza előtt felvonulnak. Azok, akik korábban ennek a tizede miatt is gyertyagyújtásokat és felvonulásokat rendeztek, valamint tiltakozó demonstrációkat, ők elmentek és kampányoltak ennek a jelöltnek. Ez mégiscsak az emberi méltóság alja, azt kell hogy mondjuk, tisztelt képviselő úr, hogy minden korábbi elvét mindenki feladta. [[Z. Kárpát Dániel: Krumplit vegyenek! Akciós a krumpli!]] S azt is el kell dönteni, hogy az a baloldal, amely Hadházy Ákos korrupcióinfóira hivatkozva mondja azt, hogy korrupt a kormányzat, akkor, amikor az első olyan kérdés felmerül, hogy a saját oldalukon valaki nem a varrónőknek, akiknek nem a legmagasabb volt a fizetésük, ezek nagyon pici pénzek voltak, nagyon csekély pénzek voltak, de Hadházy Ákos azt állítja, hogy nem a csekély pénzű varrónők kifizetésére fordította ezt a pénzt a baloldal jelöltje, hanem azt állítja a Facebook-bejegyzésében, hogy inkább magára, tehát az ügyvezetőre vagy a vezetésre költötte. S még annyi tisztulási szándék sincs bármelyik baloldali politikusban, hogy azt mondja, nézzük meg, hogy vane igazság abban, amit Hadházy Ákos mondott. Mert két mondatot nem hallottunk itt az ellenzéktől, a baloldaltól. Az egyik, hogy gratulálnak a győztesnek, a másik, hogy megnézik, vane igazság abban, amit Hadházy Ákos mondott. Ebből látszódik, hogy önökre, az önök őszinteségére az emberek nem számíthatnak. [[Taps a kormánypártok soraiban. Z. Kárpát Dániel: Nagyon gyenge volt.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Nagy Csaba képviselő urat is megilleti a viszonválasz.
Köszönöm szépen. Úgy látszik, hogy az idő előrehaladtával semmi nem változik. Én még emlékszem arra, amikor Gyöngyös Márton a Jobbik elnökhelyetteseként [[Z. Kárpát Dániel: Gyöngyösi! Legalább a nevét tanuld meg! Még a nevét sem tudod felolvasni egy papírról!]] listázni akarta a zsidó képviselőket, a honatyákat itt a teremben. Ha így bekiabálnak jobbikos képviselőtársaim, akkor szeretném önöknek elmondani, hogy én tökéletesen egyetértek azzal a véleménnyel, amelyet megfogalmaztak, hogy Vona Gábor elvette a Jobbik lelkét, de Jakab Péter el is adta azt. Úgyhogy azt gondolom, hogy ez a baloldali összefogás, ami önökből, a Jobbikból, az MSZP-ből, a DK-ból és a Párbeszéd Magyarországért Mozgalomból áll, egy olyan összefogás, ami társadalmi alapértékeket kérdőjelez meg. Minden politikai vezetőnek és szereplőnek el kell ítélnie az antiszemitizmust. Elfogadhatatlan a baloldal viselkedése mind a feljelentések elmulasztása, mind a közélet lezüllesztése vonatkozásában. Államtitkár úr, ez tűrhetetlen! [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Nagy Csaba képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Nacsa Lőrinc, a KDNP képviselője azonnali kérdést… ja bocsánat, még a viszonválasz következik államtitkár úrtól.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr, és köszönöm szépen a türelmet a következőktől. Úgy látszik, hogy a baloldal számára a párttagkönyv egyenlő az ártatlansági bizonyítvánnyal. Akinek van jobbikos, DK-s vagy MSZP-s párttagkönyve, hiába mondja egy másik baloldali politikus, hogy igencsak zűrös ennek az embernek a cégvezetői tevékenysége, de mivel neki jobbikos párttagkönyve van, ezért egyértelmű, hogy egy másodpercig egyetlenegy betűt sem olvasnak el abból, amire Hadházy Ákos esetében eddig tévedhetetlen dokumentumként hivatkoztak, amit folyamatosan idéztek, amire mindig hivatkoztak, amit bizonyítékként mutattak föl, hogy a politikai ellenfeleik, a jobboldal korrupt. Most ugyanezt az embert egyetlenegy másodperc alatt kiközösítik, kivetik magukból csak azért, mert egy jelöltjükről lehet, hogy leleplezte az igazságot; nemcsak azt, hogy antiszemita, hanem azt is, hogy tisztességtelenül forgatta, tisztességtelenül használta föl azt a pénzt, amit elvileg nehezebb sorsú varrónők fizetésére kellett volna kitenni. Semmi emberség, semmi tisztesség nincs ezek szerint egyik baloldali pártban sem. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[18.50]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Nacsa Lőrinc, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszter asszonynak: „Mennyire hiteles egy uniós jelentés, ha hamis információk alapján készült?” [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] A miniszter asszony távolléte miatt válaszadásra Völner Pál államtitkár urat jogosította fel. [[Nacsa Lőrinc jelzésére:]] Elfogadja a válaszadó személyét. Öné a szó, Nacsa Lőrinc képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Miután kellően elfáradtak a román jelöltek támogatásában, miután megírták románul Marosvásárhely új magyar polgármesterének a gratuláló levelet, újra beismerték a Momentumnál, hogy a magyar érdekek nekik semmit nem számítanak, ahol tehetik, hazánk ellen dolgoznak. A közelmúltban jelent meg egy videó, amelyben Donáth Anna, a Momentum EP-képviselője elismerte, hogy szándékosan valótlanságokat terjesztettek a koronavírus-törvény kapcsán Magyarországról az Unióban, bár pontosan tisztában voltak azzal, hogy hazugságokat közölnek a saját hazájukról. A Momentum riogatásának meglett a következménye: hazugságaikat a hazai baloldal, az uniós intézmények és politikusok is egytől egyig átvették, a nemzetközi sajtó pedig papagájszerűen mondta vissza a képtelenebbnél képtelenebb vádakat. A momentumosok, ahelyett, hogy segítették volna a védekezést, a többi ellenzéki párttal azon versengtek, hogy ki tud minél több álhírt kreálni. Donáth Anna azzal a hazugsággal riogatta az európai közvéleményt, hogy Magyarországon beszüntették a parlament működését, valamint hogy többé nem lesznek választások sem voltak, Szerencsen is, ki is kaptak. Donáth Anna abban is hazudott, amikor azt mondta: nem egyeztet Věra Jourovával; lebukott, hogy háromnaponta tömi informálisan a biztos asszony fejét kamuhírekkel, aki azután elképesztő módon beszél Magyarországról és a magyar emberekről. A momentumos EP-képviselő a saját őszödi beszédében azt is elárulta, hogy rengeteg informális telefonhívás, beszélgetés keretében terjeszt lejárató, hazug propagandát Magyarországról, és rendszeresen egyeztet az új Sargentinivel is, Gwendoline Delbos francia zöldpárti képviselővel, aki a továbbiakban napirenden fogja tartani a Magyarország elleni támadásokat. A diagnózis egyszerű: többszörösen visszaeső szinten támadja a baloldal hazánkat minden lehetséges nemzetközi kapcsolatrendszeren keresztül. A magyar érdekek képviselete nincs ott a teendőik között, ők annak örülnek, ha hazánkat szidalmazzák vagy elítélik, és amíg mi Magyarországot képviseljük Brüsszelben, ők Brüsszelt képviselik Magyarországon. Kérdezem az államtitkár urat: mennyire hiteles egy uniós jelentés, ha hamis információk alapján készül? Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Nacsa Lőrinc képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Völner Pál államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársam! Nagyon jó, hogy a képviselő úr utalt erre a romániai választásra a Momentum kapcsán [[Z. Kárpát Dániel: Micsoda véletlen!]] , ugyanis van egy ilyen hamis vita a Momentum részéről, hogy ők nem Magyarországot, hanem a magyar kormányt támadják, és nem a magyar nemzettel van bajuk, de egy nagyon érdekes dolog, hogy mind Szlovákiában, mind Romániában, ahol tudvalevőleg nem magyar kormány van, a magyar pártok ellen kampányoltak. A Momentumnak tehát elsősorban a magyar nemzet tagjaival, a magyar pártokkal van baja, függetlenül attól, hogy Magyarországon vagy külföldön működnek, ezt a tények is igazolják. A másik része a dolognak az a bizonyos jelentés, amely Brüsszelben készült. Tudhatjuk, hogy abból a 12 civil szervezetből, amely bedolgozott, abból 11 Soros György által finanszírozott bár a mai parlamenti nap után, amikor a Jobbik is lelkes szolgálójává lett ennek a csoportosulásnak, semmi sem meglepő , tehát nyilvánvaló, hogy azok a jelentések, háttéranyagok, amelyek készültek, nem Magyarországot támogatták, hanem mindenféle hamis dolgokkal vádolják akár az igazságszolgáltatás, akár a médiahelyzet kapcsán. Érdekes módon ezeket más államoknak a jelentéseibe, amelyek kapcsán sokkal szigorúbb megállapításokat tettek más jelentések, nem szőtték bele ebbe a bizottsági jelentésbe, országjelentésbe. A másik része a dolognak, hogy nemcsak a Soros által finanszírozott szervezetek, hanem visszatérve a Momentumra a Momentum képviselői is nagyon kétszínű magatartást tanúsítottak ebben az ügyben, hiszen személyesen Donáth Anna egy nyílt színi televíziós vitában jelentette ki, hogy nem egyeztetett Věra Jourovával, majd egy belső videóláncról kikerült felvételen azt állította, hogy háromnaponta tömte a biztosnak a fejét azokkal az adatokkal, amelyeket ki kell adnia. Azt is elismerte egy másik beszélgetésben, hogy a parlament működésével kapcsolatban kiadott információról tudták, hogy hamis, és gyakorlatilag ennek ellenére az egész brüsszeli és nyugati sajtót fellázították ellenünk, azt állítva, hogy a magyar parlament nem ülésezik de majd folytatom ezeket az eseteket, amelyek ezt bizonyítják. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Z. Kárpát Dániel közbeszól.]]
Köszönöm, Völner Pál államtitkár úr. Viszonválaszra van lehetősége Nacsa Lőrinc képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Időről időre felmerül bennünk azért a kérdés, hogy miért jó nekik, hogyha rendszeresen elítélik Magyarországot Brüsszelben, miért jó Ujhelyi Istvánnak vagy éppen Gyöngyösi Mártonnak vagy az ügynökpárt képviselőinek, momentumos képviselőknek, Donáth Annának, Cseh Katalinnak, hogy rendszeresen lejárathatják a saját hazájukat nemzetközi színtéren, vagy rendszeresen hazugságokat, kamuhíreket terjeszthetnek Magyarországról. Nyilvánvalóan azért, mert ők nem szeretnék Magyarországot képviselni Brüsszelben, ők folyamatosan a kettős mérce és a brüsszeli hazugságok oldalára állnak, a nemrég még zsidó képviselőket listázni akaró Gyöngyösi Márton most már a liberális elit kiszolgálója lett Brüsszelben [[Derültség a Jobbik soraiban.]] folyamatosan a hazánkat, az ő saját hazájukat is támadják, ami számunkra érthetetlen. Mi értetlenül állunk ez előtt a jelenség előtt, nekünk Magyarország az első, mi Magyarországért fogunk dolgozni, és a mi képviselőink Brüsszelben is Magyarországot képviselik, és nem fordítva, ahogy azt a baloldali képviselők teszik. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Z. Kárpát Dániel közbeszól.]]
Köszönöm, Nacsa Lőrinc képviselő úr. Viszonválaszra van lehetősége Völner Pál államtitkár úrnak. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Keményen!]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Visszatérve, hogy folytassam az előbb elhangzottakat, tehát Cseh Katalin, a Momentum másik képviselője azt állította, hogy a magyar kormány átlépte a vörös vonalat, ezzel szemben van Donáth Annától egy másik felvétel, amelyen ő azt állítja, hogy a magyar kormány nem lépte át a vörös vonalat. [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] Tehát ez egy nagyon érdekes felvétel, hogy ugyanazon pártnak a tagjai, akik ott ülnek néhány széknyire egymástól az Európai Unió Parlamentjében, homlokegyenest ellenkező dolgot képesek állítani, csak azért, hogy a politikai hasznot bezsebeljék. Nagyon örülök, hogy jobbikos képviselőtársaim is ilyen lelkesen védik ezt a csoportosulást [[Z. Kárpát Dániel: Nem! Annyira jól beszélsz! Derültség a Jobbik soraiban.]] mert nyilvánvaló, hogy Gyurcsány Ferenc zászlaja alatt valamennyiüknek egyesülniük kell, és az őszödi gyermekeknek ugyanazt a stílust kell vinniük, amit a nagy tanítómester képvisel. Én azt hiszem, hogy ez majd ugyanazt az eredményt fogja eredményezni, amit 2010-ben. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban. Közbeszólás a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, Völner Pál államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a családokért felelős tárca nélküli miniszter asszonynak: „Hol a trükk a CSOK mögött?” címmel. A miniszter távolléte miatt válaszadásra Zsigó Róbert államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Z. Kárpát Dániel jelzésére:]] Igen, jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Igen sok kormányzati kioktató panelt és C kategóriás stand-up teljesítményt hallhattunk az utóbbi percekben, mégis sajnálom azt, hogy a nagy mellény elfogy akkor, amikor szakmai kérdésekre kellene válaszolni. A miniszter asszony minden tiszteletemet bírja, de hát mellettem sétált el a folyosón, amikor itt maradhatott volna válaszolni arra a kérdésre, amelynek a címéből nyilvánvaló: a magyar otthonteremtési, demográfiai és valódi emberek valódi problémáival foglalkozó kérdés. Nem az államtitkár úrba szeretnék ez ügyben beleszállni, de ha ekkora az önbizalmuk, akkor merjenek már válaszolni érdemi kérdésekre! Otthonfelújítási programot indít a kormány január 1-jétől, felújításokat kíván oly módon támogatni, hogy az emberek először fizessék azt ki, majd utána egy részét visszakapják. Kérdezem, hogy miért. Miért nem lehet kiszélesíteni ezt a kört oly módon, hogy a nehezebb sorban élő honfitársaink is igénybe tudják venni, tehát ne előre kelljen nekik meghitelezniük a kiadásokat, hanem adott esetben egy szélesebb kör számára tegyük elérhetővé mindezeket. Hiszen azt látjuk, hogy megint csak a kormány vegytisztán neoliberális gazdasági modellje és családpolitikája érvényesül, a gazdagok, a szerencsésebb helyzetűek száz százalékban igénybe tudják venni ezeket a lehetőségeket. Én nem sajnálom tőlük, de azt látom, hogy a korábban lakás-előtakarékosságot folytatók, az albérletben élők, az egyetemisták, a városi fiatalok rendre kimaradnak a kormányzat fejlesztéseiből és ötleteiből, világképéből, pedig nekik egyébként úgyszintén vannak demográfiai céljaik. [[19.00]] Az otthonfelújítási program tekintetében, államtitkár úr, a másik jogos kérdésem, hogy miért nem terjesztjük ki ezeket azokra, akiknek még ugyan nincs gyermekük, de szeretnének gyermeket vállalni. Miből gondolja ön, hogy nincsenek gyermekvállalási céljai annak, akinek még nincs gyereke? Dehogy nincs, csak egy olyan sivatagos közegben kell hogy érvényesüljenek a magyar fiatalok, ahol támogatásra van szükségük ehhez. Az önök módszere nem támogatja ezeket a fiatalokat, csak egy szűkebb kör irányába igyekszik operálni, vegytisztán neoliberális módon. Ezért szólítom fel önöket arra, hogy terjesszék ki a lehetőséget minden magyar állampolgár irányába a jólét elérhetőségének megfelelően. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Így van!]] Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Zsigó Róbert államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az első mondatban hadd utaljak az ön első mondataira. Ha ön elfogadta a válaszadó személyének az én személyemet, akkor szerintem felesleges reklamálnia, hogy ki válaszol a kérdésére.A kormány célja, hogy egyre könnyebb legyen Magyarországon családot alapítani, gyermeket vállalni és nevelni. 2010 óta két és félszeresére emeltük egyébként a családok támogatására fordított összeget, és ahogy ön is mondta, új otthonteremtési programmal segítjük a családokat. Engedje meg, hogy megemlítsem a CSOK, a családi otthonteremtési kedvezmény néhány eredményét, hogy lássa, valódi segítséget hozott ez a magyar családoknak. A 2015-ös bevezetése óta a CSOK-ot 151 ezer család vette már igénybe, 632 ezer ember otthonteremtéséhez járult ez hozzá, és 476 milliárd forintnyi támogatás jutott a családoknak. Gyerekszám szerint az igénylők 15 százaléka 23 ezer család egygyerekes, csaknem felük, 47 százaléka ez 71 ezer család – kétgyerekes, és mintegy kétötödük, 38 százalékuk 57 ezer család három vagy több gyerekre vette föl a támogatást. Egyébként a szülők mintegy kétharmada, 99 ezer család kizárólag meglevő gyerekek után, és amit ön is említett, csak ezt válaszként mondom, több mint egyharmaduk mintegy 52 ezren új gyermekek vállalásával igényelték a kedvezményt. Ez utóbbiak egyébként további mintegy 78 ezer gyermek világra hozatalát vállalták. Ez több, mint Szombathely lakosságszáma. Úgyhogy azt gondolom, hogy mindenki, akinek lehetősége van, az igénybe tudta venni ezt a kedvezményt. Szélesre nyitottuk a lakás-, az otthonfelújítási támogatási kapukat. Abban kérem a türelmét, mivel a bejelentés megtörtént, de a részletszabályokat most dolgozzuk ki, hogy kérem, engedjen meg nekünk annyi lehetőséget, hogy amikor ezt megtesszük, akkor tájékoztassunk mindenkit minden részletről. Azt szeretnénk elérni, hogy minél több család, minél több gyereket nevelő igénybe tudja venni az otthonfelújítási támogatást. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, Zsigó Róbert államtitkár úr. Z. Kárpát Dánielnek viszonválaszra van lehetősége.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Államtitkár úr, az én türelmem végtelen lenne, de amikor önök előállnak egy ötlettel, kiállnak vele televíziók és kamerák elé, akkor ugyan már, engedtessék meg, hogy az ellenzék ehhez megpróbálja hozzátenni a jobbító javaslatait!Viszont önt is arra kérem, hogy vegye komolyan a munkáját. Én nem tudom, ki írta ezeket a paneleket, amelyek egyébként nem is vágtak a témába, csak érintőlegesen, de én feltettem önnek két konkrét kérdést. Ne nézzenek engem és a mögöttünk álló szavazókat hülyének! Ön azért ül itt, hogy teljesen konkrét kérdésekre konkrét válaszokat adjon. A mi szakmai kapcsolatunk 2010-re nyúlik vissza, egy bizottságban ültünk, és én mindig tiszteltem önt az egyenes, belevaló munkájáért. Miért teszi meg akkor most azt, hogy sunnyogó módon kikerüli ezeket a kérdéseket? Ha nincsenek ezek a részletszabályok kidolgozva, akkor miért álltak ki nagy nyilvánosság elé? Igenis jogokat követelünk azoknak is, akiknek még nincs gyerekük anyagi okokból, de szeretnének gyermeket vállalni, szeretnének normális lakhatási körülmények között élni. Eközben önök a másik oldalon kilakoltatások ezreit engedik, és lényegében és leginkább csak a gazdagoknak kedveznek. Vegytisztán neoliberális modell ez, mi pedig egyenlő jóléti lehetőségeket követelünk mindenkinek. Erre reagáljon, kérem, érdemben! [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Államtitkár úrnak is van viszonválaszra lehetősége.
Köszönöm szépen, elnök úr. Valóban úgy van, ahogy képviselő úr mondta, hogy több ciklus óta dolgozunk együtt bizottságban is és az Országgyűlésben is, és eddig viszonylag kiszámítható és szakmai volt ez a munka, habár ön is emlékszik rá, hogy sok mindenben nem értettünk egyet. Most viszont úgy látom, hogy önt is kibillentette a borsodi választási vereség, a szerencsi választási vereség ebből a kiszámíthatóságból. Azt szeretném kérni öntől, hogy ne hagyja magát befolyásolni az elnökétől, aki, mint ma is bizonyította, képtelen uralkodni az érzelmein, és nem tud veszíteni. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] ég egyszer, tisztelt képviselő úr! A kormány a járványhelyzetben sem hagyta magára a családokat, minden idők legnagyobb otthonteremtési programját indítottuk el. Be fogjuk vezetni január 1-jétől az 5 százalékos áfát, a CSOK-ot igénybe vevő gyermekes családok még ezt az 5 százalékot is vissza tudják majd igényelni, és otthonuk felújításához is maximum 3 millió forinttal hozzájárulunk, és egy mai bejelentés szerint a CSOK-ot felvevő gyerekes családoknak mind az új, mind a használt lakás vásárlása illetékmentes lesz. Azért dolgozunk, hogy minden magyar családnak tető legyen a feje fölött. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, Zsigó államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Bősz Anett, a DK képviselő asszonya, azonnali kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszter úrnak: „Kinek az érdeke a hazai foglalkoztatási adatok kozmetikázása?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Bodó Sándor államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem, elfogadhatóe a válaszadó személye.
Köszönöm, elnök úr, elfogadom, igen.
Öné a szó, Bősz Anett képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A hazai kormánykommunikáció a foglalkoztatási adatokról jelentősen eltér az Eurostat adataitól, ami aggodalomra ad okot, mert nem először történik, hogy idehaza kozmetikázott számokat bocsátanak a nyilvánosság elé. Ha valamikor, akkor egy gazdasági válság közepén igazán nem éri meg hamis illúziókat kergetni.Az Eurostat adatai szerint a második negyedévben az első negyedévhez képest a foglalkoztatottság 3,5 százalékkal csökkent, az előző év azonos időszakával összemérve pedig 5,6 százalékkal szűkült a munkapiac. Ezekben az adatokban azoknak a tömege még csak meg sem jelenik, akiket fizetés nélküli szabadságra küldtek. A KSH adatai ehhez képest a foglalkoztatás 1, illetve 1,3 százalékos visszaeséséről szólnak. Tállai András államtitkár úr a legutóbbi azonnali kérdésemre adott válaszában úgy tett, mint ha hazánkat nem sújtaná a növekvő munkanélküliség és az Európa-bajnok inflációs ráta. Ez egyszerűen nem igaz, államtitkár úr. Ha önök máshogy értelmezik ezeket az adatokat, akkor az a gond, ha viszont a választók felé valótlanságot kívánnak állítani, az még nagyobb probléma. A második negyedéves adatok ugyanis sokkal rosszabb képet mutatnak az első negyedévinél, de az legalább összhangban van az Eurostat jelentéseivel. Arról viszont önök gondosan hallgatnak, hogy az Európai Bizottság a harmadik és a negyedik negyedévre brutális, 11,5, illetve 12 százalékos hazai munkanélküliséget jelez előre. A gazdaságiválság-kezelésben az a legfontosabb, hogy szembenézzünk a problémákkal, és a kihívásokra releváns válaszokat adjunk. A valóság eltagadása még egyetlen válságban sem segített. Tisztelettel kérdezem tehát az államtitkár urat, kinek áll érdekében a hazai foglalkoztatottsági adatok kozmetikázása. Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm. [[Szórványos taps az ellenzéki sorokból.]]
Köszönöm szépen, Bősz Anett képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Bodó Sándor államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársam! Nos, konkrét választ is tudok adni: nyilván senkinek nem érdeke, tehát ebben maximálisan egyetértünk, főleg egy nehéz gazdasági helyzetben, meg egyébként alapból sem.Talán ami az információzavart okozhatja, az az, hogy minimum háromféle számítási mód van, és nem mindegy, hogy melyiket használjuk. Van az ön által is említett vagy részben említett KSH-adatbázis, ami Európában egyébként egységes. Az, hogy ennek a tartalma milyen és hogyan, erre nyilván nem elégséges a rendelkezésre álló idő, de minimum vannak benne furcsaságok. Például munkaképesnek számít az is, aki mondjuk, kettő héten belül munkába tudna állni. Lássuk be, ez azért nem jövedelem, ez egy szándék, de a KSH és egész Európa egyébként így számol. Van még benne néhány furcsaság, például az is, hogy ha valaki kettő óra tevékenységet végez, viszonylag szintén egy szélesebb időtartamon belül, akkor azt már munkaviszonynak számítja ez a rendszer. Vannak kérdőjelek bennem, nagyon komoly kérdőjelek vannak, de mivel egész Európa ezt a számítási metódust használja, mégiscsak nekünk is igazodnunk kell ehhez. Ettől van egy sokkal konkrétabb, és lehet, hogy nekem egyébként ez a megbízásomból adódó, és a kedvencem, nevezetesen a Foglalkoztatási Szolgálat adatai, amelyek viszont teljesen konkrétak név, cím, telefonszám, ahogy a klasszikus viccben van. [[19.10]] Tehát mindenkiről tudjuk bár ez egyáltalán nem tréfás , aki regisztrált álláskereső lett, elment a foglalkoztatási osztályokra, járási vagy kerületi foglalkoztatási osztályokra. A harmadik adatbázis a NAV adatbázisa, amiből megint csak lehet szintén tartalmi következtetést levonni, de azért ne feledjük, hogy vállalkozó esetleg más keresőtevékenység mellett is lehet valaki, tehát itt megint árnyaltabb a kép. Hogy pontosabban lássunk és itt az időtartam az, ami szintén kérdés volt az ön részéről , a legfrissebb adataink már egyhavi előrejelzést tudnak produkálni. Próbálunk szakítani a háromhavi információval, pontosan annak érdekében, hogy konkrétak legyünk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Bősz Anett képviselő asszonynak viszonválaszra van lehetősége.
Köszönöm, elnök úr. Köszönöm államtitkár úrnak, hogy szakmai választ adott a kérdésemre, ugyanakkor engedje meg, hogy felvessek egy olyan kérdést ebben a maradék kevés időben, ami engem aggodalommal tölt el változatlanul, nevezetesen: a második negyedéves GDP-visszaesésünk 14,5 százalékos. Ebből lehet arra következtetni, hogy beindult már egy negatív spirál mind keresleti, mind kínálati oldalon. Ez nyilvánvalóan a hazai munkapiac szűküléséből is eredhet. Én ebből következtetek arra egyébként, hogy a hazai foglalkoztatottsági adatok feltehetően nem valósak, illetve az Eurostat-adatok jobban fedik a valóságot.Hadd vessem még fel, hogy hazánkban páratlanul kevés időre jár az álláskeresési járadék! Szeretném önnek elmondani, hogy még a szabadpiac feltétlen híveinek számító kutatóintézetek is azt mondják, hogy egy ilyen, egyébként soha nem látott válság esetén megéri növelni az álláskeresési járadékot, ezzel is segítve azon honfitársainkat, akik állás nélkül maradtak, illetve azt, hogy ez a negatív spirál, amiről én most beszélek a viszonválaszban, ne húzza maga alá az egész nemzetgazdaságot. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Viszonválaszra van lehetősége Bodó Sándor államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a felvetését, tisztelt képviselőtársam. Nos, mi a munkaalapú társadalom mellett tettük le a voksunkat, és az a célunk, hogy munkahelyvédelmi vagy munkahelyteremtő programokkal segítsünk inkább. Ennek látható eredménye van, hiszen májushoz képest közel 70 ezerrel többen dolgoznak most a munkaerőpiacon. Tehát én arra kérem önt, hogy az előbb talán nem egészen kibontott időtartam-vizsgálatot egy kicsikét talán kövesse intenzívebben, vagy beszéljünk majd erről, ha lesz erre alkalom, akár itt is, mert nem mindegy, hogy háromhavi bontást nézünk, vagy egyhavi bontást. Gondoljon csak bele, a márciusi adatok vagy esetleg az áprilisi adatok viszonylag kedvezőek voltak, pedig akkor már tombolt a vírus, mert cipelte magával, mondjuk, a januárt és a februárt. Tehát ez mindig egy metodikaszámítás kérdése. Kérem, figyeljünk erre. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]] [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most előterjesztések tárgyalásával folytatjuk munkánkat. Felhívom figyelmüket, hogy az ülésteremben lehetőség szerint csak a soron következő felszólaló és az azt követő két felszólalásra váró kolléga, képviselőtársunk tartózkodjon. A viták a belső televíziós közvetítő rendszeren keresztül mindenki számára követhetők, a felszólalásra jelentkező következő három képviselőtársunk nevét igyekszem majd gyorsan ismertetni.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó Euro-Mediterrán Megállapodás, továbbá a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodásról szóló jegyzőkönyv, valamint az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó Euromediterrán megállapodás jegyzőkönyvének aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv kihirdetéséről” szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/12880. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Héjj Dávid Ádám képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Képviselő úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. október 15-én tartott ülésén megtárgyalta az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodás, továbbá a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodásról szóló jegyzőkönyv, valamint az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodás jegyzőkönyvének aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló T/12880. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 34 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül és 1 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! Az euromediterrán megállapodás 1996. február 26-án került aláírásra Brüsszelben, és 2000. március 1-jén lépett hatályba. A mögöttünk hagyott két évtizedben nyilvánvalóvá vált, hogy az együttműködés jócskán túlmutat a megállapodásban szabályozott politikai és kereskedelmi területeken, ezért szükséges azok módosítása. Az Európai Unió számára a Marokkói Királyság nyugati kötődése, gazdasági súlya és az észak-afrikai térség geopolitikai szerepe miatt, illetve kapcsolatai folytán kiemelt figyelemre méltó partner. A kétoldalú kapcsolatok továbbfejlesztése több, együttműködésre méltó területen jó alkalmat teremt a globális és regionális kihívások elleni közös fellépésre, hiszen demonstrálja a felek számos nemzetközi kérdésben meglévő politikai nézet- és értékazonosságát. Marokkó Afrika kapujaként hatalmas fejlődésen ment keresztül az elmúlt években. Gazdasági fejlődésének fókuszában a zöldátalakulás áll. A zöldenergia-fejlesztés és a fenntartható mezőgazdaság megteremtése állami stratégiai prioritást élveznek. A régióban potenciál mutatkozik a magyar innovatív megoldásokkal, termékekkel megjelenő cégekkel és technológiákkal kapcsolatban, továbbá a magyar tudástranszferre való igény is egyre inkább megfigyelhető. A megállapodás emellett megteremti az együttműködést az illegális migráció, a pénzmosás, a drogkereskedelem, a szervezett bűnözés elleni küzdelem vonatkozásában, és kiterjeszti azt a kommunikációs, audiovizuális és kulturális területekre is. Fontos megjegyezni, hogy a megállapodás minden tekintetben megfelel az EU politikai érdekeinek, ugyanis jelentősen növelte az EU észak-afrikai régióbeli szerepét, valamint együttműködést irányoz elő a demokratikus alapelvek tiszteletben tartását érintően is. Tisztelt Ház! Jelen kihirdető jogszabály célja az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás, valamint a megállapodáshoz az Európai Unió 2004-es és 2007-es bővítése következtében csatolt két jegyzőkönyv kihirdetése. Az elhangzottakra tekintettel a javaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Vargha Tamás államtitkár urat mint előterjesztőt, az előterjesztő képviseletében, hogy most, vagy a vita későbbi szakaszában kíván szólni. [[Jelzésre:]] Igen, államtitkár úr jelzi, hogy a vita későbbi szakaszában kíván szólni. Tájékoztatom államtitkár urat, hogy a vita későbbi szakaszában való bekapcsolódásra, illetve a zárszóra összesen 15 perces időkeret áll majd rendelkezésére. [[19.20]] Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Külügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kettőperces felszólalásra nincs lehetőség. Megkérdezem, hogy kíváne valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Igen. Megadom a szót Keresztes László Lóránt frakcióvezető úrnak, LMP-képviselőcsoport. Parancsoljon, frakcióvezető úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Nagyon sok olyan cél hangzott el az általános bevezetőben, amivel alapvetően egyet tudunk érteni. Ez a megállapodás, még hogyha technikai jellegűnek is tekinthető, tulajdonképpen egy szabadkereskedelmi övezet kialakításával foglalkozik. És csak nagyon röviden azt szeretném itt is világossá tenni, hogy az LMP elvből elutasítja a szabadkereskedelmi övezeteket, a szabadkereskedelmi egyezményeket. Mi úgy gondoljuk, hogy ezek sértik a nemzeti önrendelkezést, ezért ezt a javaslatot nem fogjuk tudni támogatni. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, kíváne még valaki élni a frakciók közül a felszólalási lehetőséggel. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megadom a szót Vargha Tamás államtitkár úrnak, aki válaszolni kíván az elhangzottakra. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Mint azt kiváló képviselőtársam a Törvényalkotási bizottság képviseletében elmondta, egy nagyon fontos megállapodásról van szó, az Európai Unió és Marokkó között a kétoldalú politikai-gazdasági és kulturális kapcsolatok elmélyítését is szolgálja ez a megállapodás. Azt mindenesetre furcsának tartom, hogy az Európai Unió, amely itt a baloldali pártok frakciói körében mindenkor osztatlan népszerűségnek és követendő példának számít, most mégis elutasításra talál. Ezt sajnálatosnak tartom, hiszen olyan területeken történő együttműködésről van szó, mint az illegális migráció, pénzmosás, drogkereskedelem, szervezett bűnözés, korrupció, amelyek mind-mind fontos területek a politikai, kulturális és gazdasági kapcsolatok mellett. Én arra kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy a szavazáson támogassák az előterjesztést. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a hozzátartozók sérelmére elkövetett súlyos személy elleni erőszakos bűncselekmények áldozatainak fokozottabb védelme érdekében egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/10953. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Budai Gyula képviselő úrnak, a Törvényalkotási bizottság előadójának. Képviselő úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. október 15-én tartott ülésén megtárgyalta a hozzátartozók sérelmére elkövetett súlyos személy elleni erőszakos bűncselekmények áldozatainak fokozottabb védelme érdekében egyes törvények módosításáról szóló T/10953. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 7 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! A Ház asztalán fekvő javaslat által kilátásba helyezett módosítások olyan büntetőjogi megoldásokat vezetnek be, amelyek önmagukban is komplex, ugyanakkor a fokozatosság elvének figyelembevételével, a veszélyeztetettség mértékétől függő arányos válasszal zárják ki a veszélyhelyzetek kialakulását. A javasolt módosítások irányvonalainak vezérfonala, hogy a legsúlyosabb, az emberi életet vagy testi épséget sértő, valamint a hozzátartozó sérelmére elkövetett jelentős tárgyi súlyú, személy elleni erőszakos bűncselekmények miatt kiszabott határozott tartamú szabadságvesztésből a feltételes szabadságra bocsátás lehetősége kizárásra kerül. A javaslat értelmében a kétfokozatú szabályozással számol a jogalkotó, ugyanis a legsúlyosabb, más ember életének szándékos kioltásával járó bűncselekmények esetében semmilyen különös méltánylást érdemlő körülmény nem oldhatja föl a törvényi tilalmat ez az abszolút kizárási tilalom. Ezen túlmenően azonban a társadalomra veszélyesség hasonlóan magas foka miatt a hozzátartozók sérelmére elkövetett súlyos, legalább nyolcévi szabadságvesztéssel fenyegetett személy elleni erőszakos bűncselekmények elkövetőivel szemben is indokolt, hogy érvényesüljön a feltételes szabadságra bocsátás lehetőségét kizáró főszabály. Hangsúlyozandó ugyanakkor, hogy a méltánytalan helyzetek elkerülése érdekében indokolt megteremteni az egyéni körülmények értékelésének lehetőségét is. Az elkövetés körülményei és az elkövető személyében rejlő veszélyesség értékelését követően a Btk. 38. § (4) bekezdés új e) pontjában meghatározott abszolút kizárt bűncselekményi körbe tartozó valamely cselekmény előkészületét megvalósító, vagy abban részesként részt vevő, továbbá a hozzátartozók sérelmére végrehajtott súlyos, legalább nyolcévi szabadságvesztéssel fenyegetett személy elleni erőszakos bűncselekményt elkövetővel szemben a bíróság kivételes jelleggel és szigorú kritériumok mellett feloldást adhat a törvényi tilalom alól ez a relatív kizárási tilalom elve. Viszont erre csak és kizárólag akkor van lehetőség, ha a büntetési célok a pártfogói felügyelet és a külön magatartási szabály elrendelésének megfelelően biztosíthatók; az elítélt magatartását pedig technikai eszközökkel kell ellenőrizni. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A törvénytervezet bővíti azoknak az eseteknek a körét, amelyekben az ügyészség az egészségügyről szóló törvény 200. §-ában meghatározott kötelező pszichiátriai intézeti gyógykezelést köteles kezdeményezni. Szintén kiemelendő, hogy a normaszöveg kiterjeszti a hozzátartozó fogalmát az elkövető gyermekének szülőjére, a volt házastársra, a volt élettársra, gondnokára, gondnokoltjára, gyámjára és gyámoltjaira is. A sértett háborítatlanságának megfelelő biztosítása érdekében a javaslat kiterjeszti azt az alanyi kört, akikre nézve a pártfogói felügyelet- külön magatartási szabályként a távoltartás elrendelhető. Továbbá rögzítésre kerül, hogy a távoltartással érintett személy tényleges lakóhelye az életvitelszerű tartózkodására szolgáló ingatlan , annak jogi sorsától, tulajdonviszonyaitól, tartós vagy átmeneti jellegétől függetlenül védelem alá helyezhető annak érdekében, hogy a sértett nyugalma megfelelően biztosítható legyen. Így lehetőség nyílik arra, hogy a menedékként és lakhatásként szolgáló gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézmények, illetve áldozatsegítő otthonok vonatkozásában is megvalósuljon a pártfogás alatt álló személytől történő távoltartás. Nem hagyható figyelmen kívül persze, hogyha valakinek a fentebb említett típusú bűncselekmény elkövetése miatt kiszabott szabadságvesztését felfüggesztik. Ilyenkor talán szükségtelennek és aránytalannak bizonyulhat a kivételt nem engedő korlátozások bevezetése, például a távoltartás indokolt esetben mellőzhető. Ám az áldozatok fokozottabb védelmének biztosítása érdekében szükséges rendelkezni arról, hogy egyébként a kapcsolattartásra jogosult elkövető a kiskorú gyermekével csakis akkor tarthat kapcsolatot, ha erre felügyelt kapcsolattartás keretében kerül sor. A fiatalkorú elkövetővel szemben a feltételes szabadlábra bocsátást érintő kizárások csak akkor lesznek alkalmazhatók, ha a 16. életévét betölti, és tízévi vagy annál súlyosabb szabadságvesztést szabnak ki vele szemben. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! A hozzátartozók sérelmére elkövetett kirívóan súlyos élet elleni, valamint más, életet és testi épséget súlyosan sértő vagy veszélyeztető bűncselekmények olyan kegyetlen és borzasztó tragédiák, amelyek vonatkozásában a jogalkotó köteles vizsgálni, hogy miként előzhetők meg és zárhatók ki a tragédiához vezető okok. Az előttünk fekvő törvényjavaslat ennek a célnak megfelel, éppen ezért támogatható. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Völner Pál államtitkár urat, miniszterhelyettest, a vita e szakaszában kíván szólni… [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy a vita későbbi szakaszában kíván szólni. Tájékoztatom miniszterhelyettes urat, hogy a vita későbbi szakaszában és a zárszóra összesen 15 perces időkeret áll rendelkezésre.Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretben. Megadom a szót Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársak! Egy elég komoly vitát folytattunk le ezzel a törvénymódosító javaslattal kapcsolatban.Elmondtuk, hogy szükséges lépéseket tenni a kormány részéről azzal kapcsolatban, hogyha a családon belüli erőszakról beszélünk, de nem elégséges. Elmondtuk a kritikáinkat. Elmondták a felszólaló ellenzéki képviselők, hogy mi minden hiányzik még a rendszerből; és talán a kormánynak kritikaként fogalmaztuk meg, hogy nem mindig egy-egy esetre kell reagálnia a kormánynak, hanem komplexebben kellene vizsgálni ezt a súlyos problémát; és ez a törvény sem oldja meg alapvetően azt, amire elkészítették. [[19.30]] De csak azért kértem szót elnök úrtól, mert a Törvényalkotási bizottság beszámolójáról Budai Gyula képviselőtársam elmondta, hogy az ellenzéki képviselők… mert azért azt tudjuk, hogy mi szavaztunk tartózkodással, de holnap a törvénynél, szeretném önöket megnyugtatni, hogy a Magyar Szocialista Párt részéről igennel fogunk szavazni, mert szükségesnek tartjuk a módosításokat, de a kritikáinkat továbbra is fenntartjuk, és remélem, hogy nem nekünk lesz igazunk, ahogy a vitában elmondtuk. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gyüre Csaba képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A Jobbik Magyarországért Mozgalom is támogatja ezt a törvényjavaslatot, ezt nem rejtettük véka alá akkor sem, amikor az általános vitája folyt itt a törvénynek. Ezzel kapcsolatban hangsúlyoztuk, és akkor is elmondtuk, hogy a Jobbik Magyarországért Mozgalom a parlamentbe kerülése óta itt a parlamentben, azelőtt azon kívül is azért küzdött, hogy a családon belüli erőszakot minél inkább háttérbe tudjuk szorítani, és oly módon szigorítsuk a büntető törvénykönyvet is adott esetben, hogy a visszatartó ereje minél nagyobb legyen. Ezzel kapcsolatosan meg is fogalmaztuk azokat a kritikáinkat, hogy a családon belüli erőszak tárgyában azért az elmúlt tíz évben elég kevés volt az, amit a kormány letett az asztalra, az Országgyűlés asztalára, és nyilván nem biztos, hogy ezek az intézkedések, amelyek elmaradtak, megelőzték volna azt a győri kettős gyermekgyilkosságot, ami ezt a törvényjavaslatot kiváltotta, de azért, ha bármilyen bűncselekményt is megelőzünk ezzel, én azt gondolom, hogy azt nagyon helyesen teszi az Országgyűlés, ha ezeket meghozzuk. Egyik sarkalatos pontja ennek a törvényjavaslatnak a feltételes szabadságra bocsátás intézményének a kérdése, ennek a szigorítása. Ez is a Btk. 2012-es módosításával kapcsolatban merült föl, hiszen 2012-ben a büntető törvénykönyv oly módon változott, hogy bizonyos szempontból liberalizálódott a feltételes szabadságra bocsátás lehetősége, könnyebbé vált. Ez körülbelül 90 százalékban vált könnyebbé, és 10 százalékban jelentett szigorítást az előző rendszerhez képest, ezzel nyilván akkor nem értettünk egyet. Hogy miért is nem értettünk egyet vagy nem értünk egyet azzal, ha a feltételes szabadságra bocsátás liberalizálódik, erre olyan statisztikai adatokat hoztunk, amelyeket a korábbi vitában én már itt felcitáltam, amely azt mutatja, hogy gyakorlatilag messze több mint az 50 százaléka, akiket feltételesen szabadságra bocsátottak, ezeknek messze több mint 50 százaléka visszaesővé vált nagyon rövid időn belül. Mi lenne a célja a feltételes szabadságra bocsátásnak? Nyilván az a célja, hogy mielőbb visszavezesse az elítéltet a társadalomba, könnyebbé tegye a társadalomba való visszailleszkedését, célt adjon neki a börtönévek alatt, azért, hogy jobb legyen a magaviselete, hogy belássa azt, hogy amennyiben jogkövető magatartást tanúsít a büntetés-végrehajtási intézetben, abban az esetben hamarabb fog szabadulni. Tehát van egy cél, van egy jutalom, aminek az eléréséért neki valamit le kell tenni az asztalra, küzdenie kell, és ez általában nyilván jó a büntetés-végrehajtásban dolgozóknak, és jó mindenkinek, abban az esetben, ha ez a dolog beváltaná a célját, és valóban ezek a bűnelkövetők a későbbiek során hasznos tagjai lennének a társadalomnak, nem pedig azzal lenne probléma, hogy visszaesőként kellene velük foglalkozni. Tehát a statisztika egyértelműen bizonyította, hogy itt bizony szigorításra van szükség, és ezért is örülünk annak, hogy bekerült bizonyos területen ez a szigorítás. Egyértelmű, hogy aki megvalósítja a legsúlyosabb bűncselekményt, és kioltja egy embertársának az életét, ott semmiféle helye nincsen a feltételes szabadságra bocsátásnak, ennek még a lehetőségének sem szabad lennie. A szigorítással is mindenféleképpen egyetértünk, és a feltételek szigorításával is, hiszen az is bebizonyosodott az elmúlt sajnos szomorú események kapcsán, hogy szükség van arra, hogy alaposabb vizsgálat alapján kerüljön ki egy elítélt a társadalomba feltételes szabadsággal. Tehát alaposabban meg kell vizsgálni, sokkal több szempontból meg kell vizsgálni őket, nem elég csak a magatartásukat vagy a bűnelkövetés előtti életvitelüket vizsgálni, hanem szükség van akár pszichés vizsgálatra, akár pszichiátriai vizsgálatra is, hogy alkalmas lesze arra, várhatóe tőle az, hogy visszatér a bűnözés útjára. Tehát ez az alaposabb vizsgálat bizonyos esetekben mindenféleképpen szükséges és támogatandó. Ugyanígy támogatandó az is, ha technikai eszközöket szerelünk fel a feltételes szabadságra bocsátott bűnelkövetőkre, hiszen ezzel is a bűncselekményektől történő visszatartó erő nő meg ezáltal, és ez nyilván mindenféleképpen hasznos a társadalomnak. Egy-két dologra szeretném még felhívni a figyelmet, mégpedig arra, hogy sokkal többrétűen kellene a jogszabályokat megfogalmazni, azért, hogy más területeken is védjük a társadalmat. Ilyen például a lex Kaleta. A Kaleta-ügy világított arra rá, hogy pedofilügyben is vannak problémák, és itt is volt a Jobbiknak már korábban javaslata, amely véleményem szerint megfontolandó lenne, amikor nyilvánosságra hoznánk azokat a személyeket, akik ilyen jellegű bűncselekményeket követtek el. Ha bárki számára megtekinthető lenne ez, akkor nyilván könnyebben meg tudnák előzni a szülők is azt, hogy a gyermekek akár ilyen társaságba keveredjenek. Vagy akár a szexuális bűncselekmények esetében is fontos az, amire már sokszor felhívtuk a figyelmet, mégpedig az, hogy bizonyos gyógyszeres, akár gyógyszeres kényszerkezelés alapján is olyan eredményeket érhetünk el, amely a bűnismétlés veszélyét messze minimálisra fogja csökkenteni a szabaduló elkövetőknél. Ezt is egyértelműen mutatják külföldi példák, hogy akkor, amikor a szexuális bűncselekmények területén 40 százalék a bűnelkövetés, a bűnismétlés esélye, azoknál, akiknél alkalmazzák ezt a gyógyszeres kezelést, a továbbiakban ez mindösszesen 3 százalékra csökken, tehát több mint 90 százalékkal csökken a bűnismétlés veszélye. Tehát ezek is megfontolandó javaslatok lennének. Egyébként a módosítások ebben a törvényjavaslatban nem számottevőek, nyilván azok a törvényjavaslat lényegi elemeit semmilyen formában nem érintik, főleg technikai módosítások, mindazonáltal a Jobbik Magyarországért Mozgalom frakciója támogatni fogja ezt a javaslatot. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, KDNP-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Azt gondolom, hogy többségében sikerült folytatni azt a korrekt szakmai hangnemet, amit az általános vitában is tapasztalhattunk ebben a fontos kérdésben. Szerintem mi vagyunk az a kormány, aki nem fut el a Btk.-szigorítások, a büntetési tételek szigorítása elől, aki számos intézkedést tett a kapcsolati erőszak áldozatainak védelme érdekében, a megelőzés érdekében, az áldozatsegítés érdekében. Idén is az áldozatsegítés évét hirdette meg az Igazságügyi Minisztérium; azt gondolom, hogy közös feladatunk, közös célunk, hogy minél kevesebb ilyen bűncselekmény valósulhasson meg Magyarországon. Azt látom, hogy a 2010-ben regisztrált 400 ezer fölötti bűncselekményhez képest tavaly már 200 ezer alatt volt a regisztrált bűncselekmények, elkövetett bűncselekmények száma. Ez egy jó irány, ebbe az irányba kell haladnunk. Én örülök annak, hogy ez a nagyon fontos törvény is széles támogatást fog élvezni itt a parlamenti patkó két oldalán is. Szerintem ebbe az irányba közös munkával tudunk majd tovább haladni, hogy az áldozatok védelme s a megelőzés legyen a legfontosabb szempont, miközben egy szigorú büntetőpolitikával próbáljuk elrettenteni az elkövetőket. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem képviselőtársaimat, kíváne még valaki felszólalni az adott napirend keretében. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. [[Jelzésre:]] Megadom a szót Völner Pál államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek, aki válaszolni kíván az elhangzottakra. Parancsoljon! [[19.40]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Én is szeretném megköszönni a vita során a szakmai hozzáállást, amit tanúsítani tudtunk. Valóban egy kiemelkedő fontosságú területről van szó, és itt fel tudtak nőni a parlamenti pártok ahhoz, hogy arról beszéljünk, ami az előterjesztés tárgya, ezt még egyszer köszönöm.A jegyzőkönyv kedvéért két adatot azért szeretnék itt a Gyüre képviselőtársam által elmondottaknál kijavítani. Egyrészről a feltételes szabadságra bocsátásnál nincs olyan statisztikai adat, amely ezt az 50 százalékos adatot alátámasztaná, mert nincsenek ilyen jellegű kimutatások, és a szexuális bűncselekményeknél a 40 százalékos visszaesési arány sem valós adat. Zárszóként akkor még egyszer szeretném megköszönni mindenkinek a támogatását, és nagyon kérem, hogy a holnapi napon akkor támogassák a javaslatot. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes kiemelt társadalmi csoportok, valamint pénzügyi nehézséggel küzdő vállalkozások helyzetének stabilizálását szolgáló átmeneti intézkedésekről szóló előterjesztés összevont vitája. A kormány-előterjesztés T/13295. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott házszabálytól eltérés szerint a nyitóbeszéd és a zárszó elhangzására összesen 15 perc, a Törvényalkotási bizottság előadóinak felszólalására összesen 5 perc, a képviselőcsoportok felszólalására összesen 10 perc, a független képviselők felszólalására 2 perc áll rendelkezésre. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gion Gábor úrnak, a Pénzügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Mielőtt államtitkár úr megkezdené beszédét, tájékoztatom, hogy a nyitóbeszéd és az esetleges zárszó ismertetésére és a vitában való fölszólalásra összesen 15 perces időkeret áll rendelkezésre. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! A koronavírus-világjárvány súlyos terheket rótt a magyar háztartásokra és a vállalkozásokra is: vannak, akik az állásukat veszítették el, csökkent a jövedelmük, bizonyos ágazatokban, például az idegenforgalomban a bevétel jelentősen csökkent, ezért kiemelkedő fontosságú ezekben az időkben is megvédeni a családok életszínvonalát és szociális biztonságát.A járvány hatásainak enyhítése érdekében a kormány az elsők között, már március 18-án azonnali intézkedésként fizetési moratóriumot vezetett be a már folyósított kölcsönökre. A bevezetett fizetési haladék, összehasonlítva egyéb nemzetközi gyakorlattal, kivételes abból a szempontból, hogy automatikusan életbe lépett, az idei év végéig szólt, és a lakosság és a vállalati ügyfelek hiteleire szinte teljeskörűen kiterjed. A moratórium eddig is nagy segítséget jelentett, az érintett háztartások 59 százaléka élt a törlesztés felfüggesztésének lehetőségével, a 2,7 millió lakossági ügyfélből 1,6 millió veszi igénybe a kedvezményt. A céges ügyfeleknél még nagyobb a lehetőséggel élők aránya, 96 ezer jogosult vállalkozásból 60 ezer választotta a moratóriumot. Az intézkedés idén mintegy 2000 milliárd forint megtakarítást jelent a háztartásoknak és a vállalkozásoknak. A világjárvány gazdasági és pénzügyi hatásai ugyanakkor elnyújtva jelentkeznek, ezért egyes társadalmi csoportoknak december 31e után további segítségre lehet szükségük. A kormány döntött arról, hogy meghosszabbítja az év végén lejáró moratóriumot a veszélyeztetett társadalmi csoportok számára fél évvel, 2021. június 30-áig. A gyermeket nevelő családok, a nyugdíjasok, a munkanélküliek és a közfoglalkoztatottak élhetnek a moratórium meghosszabbításával, valamint azok a vállalkozások, amelyek pénzügyi nehézséggel küzdenek. Az új intézkedés továbbra is széles társadalmi rétegeknek fog segítséget jelenteni. Becslések szerint a lakossági moratórium az eddigi résztvevők közel felét, több mint 750 ezer főt érinthet. A moratóriumot igénybe vevők legnagyobb csoportját a gyermeket nevelő családok jelentik, becsült számuk meghaladja a félmilliót. Ezt követi a 160 ezer nyugdíjas hitele, 64 ezer az álláskeresők hitele, és mintegy 16 ezren vannak a közfoglalkoztatottak a moratóriumot igénybe vevők között. A vállalkozások esetén külön kormányrendelet fogja meghatározni azt a mutatószámot vagy mutatószámokat, mely lehetőséget biztosít a moratórium meghosszabbítására. Az érintett vállalkozásoknak kérelmezniük kell a moratórium további igénybevételét, bemutatva azokat az adatokat is, amelyek alapján nehézséggel küzdő vállalkozásnak minősülnek. A fizetési haladék igénybevétele miatt az adósok továbbra sem kerülhetnek hátrányos helyzetbe. A törvényjavaslat kimondja, hogy az elhalasztott tartozásra nem lehet kamatos kamatot felszámítani, a futamidő meghosszabbításával kell biztosítani a fizetési terhek egyenletes elosztását. A hosszabbításnak köszönhetően jövőre 400-450 milliárd forint maradhat a családoknál és a vállalkozásoknál. A kormány döntött arról is, hogy 2021. június 30-áig nem mondhatók fel sem a vállalati, sem a lakossági adósok hitelszerződései. A felmondási moratórium azoknak jelent majd segítséget, akik fizetési problémákkal szembesülnek, de nem élhetnek a törlesztési moratóriummal. Esetükben fél év lesz arra, hogy megegyezzenek a hitelezővel a kölcsön törlesztésének átütemezéséről. Ki kell emelni végül, hogy azok, akik ugyan jogosultak, de tudnak törleszteni, változatlanul teljesíthetik fizetési kötelezettségüket, de ha időközben újra fizetési problémával szembesülnek, ismét beléphetnek a moratóriumba. Bízom benne, hogy a kormány által javasolt intézkedéseket a nehézségekkel küzdő adósok érdekében mindenki támogatni fogja. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tájékoztatom államtitkár urat, hogy a vita további szakaszában való felszólalásra és a zárszó elmondására 11 perc áll rendelkezésére.Tisztelt Országgyűlés! Most a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Nagy Csaba képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. október 19-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes kiemelt társadalmi csoportok, valamint pénzügyi nehézséggel küzdő vállalkozások helyzetének stabilitását szolgáló átmeneti intézkedésekről szóló T/13295. számú törvényjavaslatot. Az összegző jelentést a bizottság házszabálytól eltérés alapján 32 igen szavazattal, egyhangúlag elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja, hogy a veszélyhelyzeti jogalkotás által érintett egyes tárgykörökben, különös tekintettel az Alaptörvény Alapvetés L) cikkében és XIX. cikkében foglaltakra, a magyar Országgyűlés a jogbiztonság jogállamiságból fakadó elvének, továbbá egyes kiemelt társadalmi csoportok szociális biztonságának megóvása, valamint a pénzügyi nehézségekkel küzdő vállalkozások helyzetének stabilitása érdekében a veszélyhelyzet megszűnésével összefüggő átmeneti szabályokról és járványügyi készültségről szóló törvényben biztosított védelmet indokolt esetben a továbbiakban is fenntartsa. Nélkülözhetetlen kiemelni, hogy a törvénytervezet másik, szintén prioritást élvező célja, hogy azon egyes kiemelt társadalmi csoportok, mint a nyugdíjasok, a gyermeket nevelő szülők, az álláskeresők és a közfoglalkoztatottak különböző hitel- és kölcsönszerződéséből, illetve pénzügyi lízingszerződéséből eredő bárminemű tőke-, kamat-, díjfizetési kötelezettségre vonatkozó hiteltörlesztési, fizetési moratórium továbbra is fennmaradjon. A javaslat értelmében tehát a hiteladósok átmeneti fizetési haladékot kapnak 2021. június 30-áig. A moratórium igénybevételére az adós a fizetési moratórium időtartama alatt bármikor jogosult. A törvényjavaslat ráadásul lehetőséget teremt az adós számára az eredeti szerződéses feltételek szerinti teljesítésre is. Tisztelt Ház! A koronavírus-járvány okozta negatív gazdasági hatások leküzdése mindannyiunk közös érdeke, éppen ezért elengedhetetlen, hogy a javaslat által is részletezett kérdésben közös nevezőre jussunk. A hiteltörlesztési moratórium ugyanis rengeteg magyar embernek nyújtott és nyújt segítséget. Az elhangzottakra tekintettel a benyújtott törvényjavaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselő felszólalások következnek. Tájékoztatom önöket, hogy a frakcióknak 10-10 perc, a független képviselőknek összesen 2 perc áll rendelkezésükre.Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót F Kovács Sándor képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport. Parancsoljon! [[19.50]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az egyes kiemelt társadalmi csoportok, valamint a pénzügyi nehézséggel küzdő vállalkozások helyzetének stabilizálását szolgáló átmeneti intézkedésekről szóló T/13295. irományszámú törvényjavaslat fekszik előttünk. Az előttem szólók már kiemelték ennek a törvényjavaslatnak a fontosságát, visszatekintve arra, hogy ez év telén, ez év kora tavaszán soha nem látott csapás érte a világot, soha nem látott csapás érte Magyarországot is. Egy egészségügyi járványhelyzet és az ezt követő gazdasági helyzet megrengette a nemzetgazdaságokat, megrengette a vállalkozásokat, és ezen belül a nemzetgazdaságokban megrengette a családok pénzügyi helyzetét is. [[Folytatás 156/2-ben!]] 2018-2022. országgyűlési ciklus Budapest, 2020. október 19. hétfő 156/2. szám Országgyűlési Napló A kormányoknak kétféle döntést és kétféle védekezésmódot kellett kidolgozni. Az egyik az egészségügyi válsághelyzetre való reagálás, a másik pedig a gazdasági helyzet rendbetétele. Az operatív törzs meghozta azokat a gazdasági döntéseket is, amelyek igyekeztek megőrizni a 2010 óta tartó gazdasági növekedést, azt a felhalmozást, azt a szerény, de biztos gazdasági növekedést, amit a kormány tudott nyújtani. A 2008-as gazdasági válság adott egy tapasztalatot. Az akkori kormány, a Gyurcsány-Bajnai-kormány a gazdasági válság nyomása alatt összeroppant, IMF-hitelre szorult, és magára hagyta a vállalkozásokat, a családokat, nem tudták fizetni a magánhiteleket, nem tudták fizetni a vállalati hiteleket. Ezért a kormányzat úgy döntött, hogy hiteltörlesztési moratóriumot vezet be, amelynek értelmében felfüggesztésre került a magánszemélyek és a vállalkozások, 2020. március 17-éig megkötött hitelek tőke- és kamatfizetési kötelezettsége, melynek részeként meghosszabbításra kerültek a rövid lejáratú vállalkozási hitelek. A moratórium célja, hogy az átmeneti időre fizetési haladékot biztosítson a magánszemélyeknek, a vállalkozásoknak. A most benyújtott törvényjavaslat a kiemelt társadalmi csoportok, nehézséggel küzdő vállalkozások számára további fél éves haladékot biztosít a törlesztés teljesítésére. A lakosság számára kiemelt társadalmi csoportok kerültek meghatározásra; ezek: a gyermekes családok köre, a nyugdíjasok, a munkanélküliek és a közfoglalkoztatottak. A legfőbb cél, hogy a munkahelyeket és a családok életszínvonalát a járvány ideje alatt is meg kell védeni, melyhez nagymértékben hozzájárul a moratórium meghosszabbítása. Fontos megemlíteni, hogy a hiteltörlesztési moratórium bevezetése sikeresnek mondható, hiszen a számok azt mutatják, hogy az eddig több mint 1,6 millió családnak, 60 ezer vállalkozásnak adott segítséget. Ez azt jelenti, hogy decemberig 2000 milliárd forint marad a családoknál és a vállalkozásoknál. Tisztelt Országgyűlés! Azt gondolom, hogy a hiteltörlesztési moratórium meghosszabbítása annak a jó döntésnek a folytatása és továbbvitele, amelyet a kormány meghozott idén év elején. Kérem a tisztelt Házat, kérem az ellenzéki képviselőket is, hogy ebben a konszenzusos ügyben támogassa a kormány álláspontját, ne úgy, mint a koronavírus-törvény elfogadásakor, amikor az ellenzék nem szavazta meg ezt a törvényt. Kérem, hogy ezeket a pozitív intézkedéseket, amelyek a kiemelt társadalmi csoportokat, a családokat, a nyugdíjasokat, közfoglalkoztatottakat és a nehéz pénzügyi helyzetben lévő vállalkozásokat segítik, mindenképpen szükségesek, támogassák. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nagyon szép szólamokkal vezették fel képviselőtársaim és a hozzáértő szakemberek a hiteltörlesztési moratórium részleges hangsúlyozzuk, részleges meghosszabbításának szándékát, arról nem beszéltek csak, hogy miért ilyen óvatos, tötymörgő ez a javaslat, miért szűkíti le ennyire [[Nacsa Lőrincnek:]] ne nézzen ilyen furcsán, képviselőtársam, ne színészkedjen, maga is tudja, miről van szó azoknak a körét, akik igénybe vehetik ezt a lehetőséget. Hiszen államtitkár úr, képviselőtársam sem említette, hogy eddig hány ember tudott élni a hiteltörlesztési moratórium lehetőségével, és ezek után miért csak egy töredék létszám tud élni ugyanezzel a lehetőséggel. Emlékszünk, a járványügyi veszélyhelyzet elrendelését követő harmadik napon állt elő a Jobbik azzal a javaslattal, hogy hiteltörlesztési moratórium kellene, de rejtett atombombák nélkül, kamatos kamatok nélkül és ketyegő órák nélkül, majd más ellenzéki pártok is ugyanezzel az elképzeléssel álltak elő, és a korrektség jegyében nevezzük meg azt, hogy az ellenzéki pártok lényegében ugyanazt vallották ezen a téren: úgy kéne segítséget nyújtani az embereknek, hogy közben ne halmozódjanak tovább az érintett tartozások. Sajnos, önöknek nem sikerült ilyen megoldást létrehozniuk, de ne vitassuk el, szerintem jó, hogy bár késve, de letették a hiteltörlesztési moratórium eredeti koncepcióját. Nem biztos, hogy miniszterelnök úr tisztában van ennek a részleteivel, hiszen ma olyat mondott, ami nem feltétlen találkozik a valósággal, hiszen ő azt mondta, hogy kamatok nem ketyegtek ezen időszak alatt. Valóban, nem pontosan a kamatok odaírásával oldotta meg ezt a jogalkotó vagy a Fidesz-KDNP, hanem úgy, hogy a futamidőt pontosan annyival hosszabbította meg, amennyi idő alatt be lehet hajtani az embereken ezeket a… [[A kormánypárti képviselők felé fordulva:]] Ne emelgessék a szemöldöküket, mert nagyon jól tudják, hogy miről van szó, legalább most játsszunk őszintén egymással! A helyzet az, hogy igenis a futamidő meghosszabbításával olyan rejtett költségeket rejtettek ebbe a szisztémába, ami plusz felesleges, váratlan kiadásokat terhel azokra az emberekre, akik amúgy is ki vannak véreztetve, és simogatják azt a bankrendszert, amelynek, ha van rendszer Magyarországon, amely nem lenne rászorulva, akkor ez biztos, hogy nem lenne. És ezenközben miniszterelnök úr ma kiemelte, hogy de mi megadóztatjuk a bankokat, különadót vetünk ki rájuk. És a probléma az, hogy ez sem igaz! Lehet, hogy a szavak szintjén önök fel tudnak mutatni 50 milliárd forintnyi állítólagos különadót, de az apróbetűs részbe mit tettek [[Kormánypárti képviselőkre mutatva:]] , ön, ön, ön és ön? Azt, hogy öt éven belül az érintett bankok az utolsó forintig leírhatják az adójukból ezt az állítólagos különadót. Tehát fizetnek a pártok. Állunk elébe! Fizetnek az önkormányzatok, túl sokat szerintem. Fizetnek valamennyit a multik, aprópénzt, nagyon-nagyon keveset. Egyetlen közület van, ami nem fizet, és ezek a bankok. A járványügyi védekezési kasszába egyedül a bankok nem fizetnek, ezért neveztük önöket bankárkormánynak teljes joggal, mert ekkora meghunyászkodást a pénzügyi rendszer előtt Közép-Európában kormány még nem tanúsított. Abban a pillanatban, hogy felmondják az EBRD-vel kötött és ma már helyesen a képviselőtársam által emlegetett olyan szerződést, amely angol nyelven megtalálható az önök honlapján, de talán magyarul mégis titkolják ezt, akkor lesz miről tárgyalnunk. Akkor ez a bankárkormány lehet, hogy csak mítosz lesz, de abban a papirosban önök vállalták azt, hogy a bankokat egy forinttal sem terhelik, a károsultakat pedig nem mentik meg. És ezért mondom, megnyugtatom képviselőtársamat, én és a mögöttem álló frakció támogatni fogjuk ezt a részleges meghosszabbítást, teljes mértékben támogatni fogjuk, de feltesszük azokat a kérdéseket, amelyekre férfiak mernek válaszolni. Ha eddig több mint egymillió embert érintett ez a dolog, akkor most hogyan lesz a több mint egymillióból pár százezer? Hogyan próbálják önök sikerként előadni azt, hogy lényegesen kevesebb ember kapja meg ezt a biztonsági pajzsot még egyszer mondom, ketyegő költségekkel mint az eddigiekben? Ha valamelyikük föláll és azt mondja, hogy értsük meg, hogy ezermilliárdos nagyságrendű a hiány, nincsen honnan finanszírozni ezt, akkor én azt fogom mondani, hogy ez egy őszinte, férfias kiállás, és vitatkozzunk arról, hogy szerintem milyen átcsoportosításokkal lehetne mégiscsak biztosítani ezt a lehetőséget; önök szerint azok az átcsoportosítások miért nem tarthatóak; és akkor kialakulna egy építő, termékeny diskurzus. Én erre nyitott vagyok. Arra nem vagyok nyitott, hogy a szokásos termelési jelentési sikerpropagandával elmondják, hogy ez mekkora győzelem, miközben töredék létszámot élünk az eddigiekhez képest, és nekem pontosan demográfiai szempontból fáj ez az egész, hiszen megint csak azokról feledkeznek el, akiknek adott esetben még nincs gyermekük, de szeretnének gyermeket. Ők számtalan kedvezményes lehetőségből ki vannak zárva, legyen szó akár a lakásfelújításokat illető bejelentésekről, ahol még az önök saját államtitkára sem ismerte a részletszabályokat, de önök már bejelentették és a köztévét beturnézták vele. Annyit ugyanakkor tudunk, hogy a gyermektelenek kimaradnak ebből a lehetőségből, miközben lehet, hogy vannak demográfiai céljaik, és mindannyian kellene hogy támogassuk ezt együttesen. És itt is azt látom, hogy az én igen szavazatomra számíthatnak a gyermekesek, a nyugdíjasok támogatása esetén, ez hallatlanul fontos, és egy olyan kiemelt szempont, amit szerintem mindannyian elismerünk. Nem hiszem, hogy a Házban vita lenne ezen a téren. Csak azt nem értem, hogy az eredeti javaslathoz képest miért nyújtanak be egy ennyire fékezett habzásút. [[20.00]] Miért szűkítik le azokat a társadalmi csoportokat, akik igénybe vehetik ezt? Miért nem állnak ki őszintén azzal, hogy x létszámból y létszám veheti már csak igénybe ezt? Miért nem mondják el őszintén, hogy olyan a helyzete az államháztartásnak, hogy hiányoznak ezek a források? És miért nem tárgyaljuk meg őszintén, hogy honnan lehetne ezeket a forrásokat mégiscsak növelni? Úgy gondolom, hogy ez lenne egy őszinte, tiszta diskurzus alapja. Amíg ez nincs meg, addig természetesen elmondjuk, hogy a támogatásunk adott, hacsak nem raknak bele olyan atombombát, amit mi most még ebben a pillanatban nem látunk. De az, hogy még sikerpropagandát és győzelmi jelentést körítsenek emellé, ez a köztévében elmegy, biztos vagyok benne, hogy körülbelül kétmillió ember kritika nélkül be fogja ezt fogadni, hogy óriási sikereket ér el ez a termelési jelentésekben tobzódó kormány, csak a valósággal nem fog találkozni, mert több százezer honfitársunk, aki eddig tudta moratórium alá venni a hiteltörlesztését, most már nem tudja majd. Ők pedig nemcsak szavazni fognak elmenni egyszer és remélhetőleg nem önökre, hanem bizony a magyar rögvalósággal is találkozni fognak. Ők is megérdemelnék azt a segítséget, amit ez a kormány most számukra nem feltétlen akar ugyanolyan erővel biztosítani, mint a korábbiakban. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, KDNP-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Látjuk azt, hogy a Magyarországon márciusban beköszöntött koronavírus-járvány következtében kibontakozó gazdasági visszaesés és a nehézségek már az első hullám idején várhatóak voltak, és látszott a második negyedéves számokból is, hogy a magyar gazdaság is a korábbi jó teljesítmény ellenére milyen visszaesést szenvedett el. Látjuk azt is, hogy ugyanakkor a magyar gazdaság helyzete egy sokkal ütőképesebb, sokkal jobb helyzetben lévő magyar gazdaság volt a járvány előtt, hiszen az 5 százalékos gazdasági növekedés volt az a szint, amit az ország gazdasága, a magyar emberek, a magyar vállalkozók, a munkavállalók tudtak hozni. Láttuk azt, hogy évről évre rekordokat döntögetett az export, az ideérkező beruházások, és azt gondolom, hogy fontos, hogy egy ilyen pillanatban érkeztünk el ehhez a válsághoz, hiszen nem mindegy, hogy egy ország gazdasága kivéreztetve, lerabolva vagy ilyen ereje teljében van egy válság idején. Mindenesetre a magyar kormány az egészségügyi védőeszközök beszerzésével, a védekezéssel összefüggő, korlátozó, óvó intézkedések bevezetésével és a magyar gazdaság megmentésével, a munkahelyek megőrzésével kapcsolatban már az első hullám idején számtalan intézkedést hozott. Hiszen emlékezhetünk arra, hogy akkor a hitelmoratórium bevezetéséhez a veszélyhelyzet, rendkívüli jogrend miatt nem volt szükség a parlament jóváhagyására, de amikor a veszélyhelyzet júniusban megszűnt ami, ugye, önök szerint sose fog megszűnni, de ami megszűnt júniusban , akkor el tudtuk fogadni a hitelmoratóriumot is december 31-éig. Láttuk azt is, hogy a magyar gazdaság védelmére több mint 9000 milliárd forintot fordított és fordít három ütemben a kormány, és látjuk azt is, hogy a gazdaságvédelmi intézkedések különböző formáinak köszönhetően több mint félmillió, veszélyben lévő munkahelyet sikerült megmenteni. És láttuk azt is, hogy januárban 4 millió 458 ezer ember dolgozott, az augusztus végi számok már 4 millió 500 ezer emberről beszéltek, úgyhogy azt gondolom, hogy nagyon-nagyon jó hír mert ahogy miniszterelnök úr is elmondta, ha munka van, minden van , hogy sikerült visszahozni a járvány előtti szintre a munkanélküliségi és a foglalkoztatási adatokat. A baloldallal szemben egy nagyon-nagyon fontos és fő különbség a válságkezeléssel kapcsolatban, hogy mi a válság idején nem megszorításokat hajtunk végre, hanem jelentős család-, nyugdíjasvédelmi és gazdaságvédelmi intézkedéseket hozunk, és megpróbáljuk a beruházásokat ösztönözni, ezáltal munkahelyeket megvédeni és munkahelyeket teremteni. Ennek egy fontos része, hogy a jövő év elején megkezdődik a 13. havi nyugdíj visszaépítése, hiszen a legtöbb magyar ember és vállalkozás számára mégis az egyik legnagyobb segítség a világon talán egyedülálló hitelmoratórium bevezetése volt márciusban, amire államtitkár úr is már utalt az expozéjában. Ez az intézkedés 2000 milliárd forint forrást hagyott ebben az évben a magyar családoknál és vállalkozásoknál. Azt gondolom, hogy nagyon fontos, hogy aki veszélyben érezte a munkahelyét, akinél esetleg fizetéscsökkentést hajtott végre a munkáltatója, aki elvesztette a munkahelyét, az nem volt kiszolgáltatva ilyen módon a törlesztőrészletének, a kamatoknak, a bankjának. És ez a segítség, amely nagyon-nagyon széles rétegeket érintett, azonnal, az első pillanattól kezdve tudott segíteni, hiszen a március 18-a előtt megkötött hitelekre vonatkozott ez a segítség és ez a moratórium, a babaváró és diákhiteleket is ideértve. Nagyon fontos, hogy ezt a kört is segítette ez a hitelmoratórium. A mostani törvényjavaslattal a hitelmoratóriumot bizonyos kiemelt, vagy ha úgy tetszett, veszélyeztetett társadalmi csoportokkal kiterjesztjük jövő év, 2021. június 30-ára, egy további hat hónapos kiterjesztést vállal ez a törvényjavaslat. Én örülök, hogy eddig alapvetően támogató hozzászólások jelentek meg, és mind a négyötödös szavazás ma reggel, mind a TAB-os szavazás azt mutatja, hogy ebben konszenzus van itt az Országgyűlésben, hogy fontos, hogy meghosszabbítsuk a hitelmoratóriumot további hat hónappal. Azt gondolom, hogy nem véletlen a kiemelt társadalmi csoportoknak a felsorolása, a kormány jól lőtte be ezeket a csoportokat, amelyek sérülékenyebb csoportok: a gyermeket nevelők, a munkanélküliek. Egyébként a gyermeket várók is felhívnám Z. Kárpát Dániel figyelmét, hogy a gyermeket várók is benne vannak ezekben a kiemelt társadalmi csoportokban. A nyugdíjasok, a közfoglalkoztatottak a korábbi gyakorlatnak megfelelően vehetik igénybe a hitelmoratóriumot 2021 első félévére. És a pénzügyi nehézségekkel küzdő vállalkozások esetében majd a vállalatoknak kell kezdeményezniük a hitelmoratórium meghosszabbítását, hiszen az előbb felsorolt társadalmi csoportoknak automatikusan jár a hitelmoratórium meghosszabbítása. Ezeknek a vállalkozásoknak viszont jelezniük kell, és kezdeményezniük kell a hitelmoratórium meghosszabbítását. Fontos lesz majd az a rendelet, amit ez a törvényjavaslat feladatként szab a kormány és a Pénzügyminisztérium számára, hogy állapítsa meg azt a pontos mutatószámot, amelynek teljesülése esetén egy adott vállalkozás pénzügyi nehézségekkel küzdő vállalkozásnak minősül majd. Így a hitelmoratórium meghosszabbítása ugyanazokra, a 2020. március 18-áig megkötött hitelekre vonatkozik, mint a jelenlegi, most hatályban lévő moratórium is. Nagyon fontos, hogy az adós a továbbiakban is, 2021 első félévében is bármikor dönthet úgy, hogy él vagy nem él a moratórium lehetőségével. Nagyon fontos, hogy ha valakinek a második hullám következtében kerülne veszélybe a megélhetése, a fizetése, a munkahelye, a vállalkozása szenved olyan károkat, ami miatt eddig talán tudta fizetni a törlesztőrészletét, de ezután nem tudja, bármikor dönthet úgy az adós, hogy kéri, élni szeretne a hitelmoratórium adta lehetőségekkel. Számítások szerint a moratóriumra eddig jogosult hitelszerződések egy jelentős része tartozásösszeg szerint is jogosult lesz a moratórium meghosszabbítására, ebben a fél évben további 450 milliárd forintot hagy a kormány az embereknél. Ezek az előzetes számítások. Egy év alatt 2000 milliárd forint volt az az összeg, amelyet a hitelmoratórium első szakasza ott hagyott a magyar családoknál és vállalkozásoknál, a második körben ez 450 milliárd forint lesz. Én azt gondolom, hogy óriási segítség ez a magyar családoknak, a nyugdíjasoknak, a közfoglalkoztatottaknak, munkanélkülieknek és a nehézségbe került, bajba jutott magyar vállalkozásoknak. Z. Kárpát képviselőtársamnak pedig csak annyit szeretnék mondani, hogy a gyermekek után járó támogatások, azok gyermekek után járnak. Ez szerintem elég egyértelmű a nevéből is. Azoknak jár, akiknek van gyermekük, illetve van olyan, például a babaváró, akik szeretnének gyermeket, azoknak is járhat, de természetesen a gyermekek után járó támogatások olyanoknak járnak, akiknek van gyermekük. Pontosan azért vezettük be ezeket az intézkedéseket, és azért bővítjük folyamatosan a családtámogatásokat, hogy az emberek… a kívánt gyermekek meg tudjanak születni, és egyébként azok a gyermekek, akikre ön is célzott, akikre várnak, vágynak a leendő szüleik, azok egy olyan környezetbe tudjanak megérkezni, ahol a kormány biztosít egy nagyon széles körű és magas összegű családtámogatási rendszert. Az otthonteremtéstől az adókedvezményeken át sorolhatnám ezeket a kedvezményeket, ami most nem témája a mostani törvényjavaslatnak. Azt gondolom, hogy ez a közel 450 milliárd forint, amivel a következő fél évben is ilyen módon tudjuk segíteni a magyar családokat és a bajba jutott vállalkozásokat, ez egy nagy segítség. Arra kérem képviselőtársaimat, hogy közösen, egyhangúlag fogadjuk majd el ezt a törvényjavaslatot, a KDNP-frakció mindenesetre támogatja azt. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Csárdi Antal képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport. Parancsoljon! [[20.10]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Előttünk fekszik a hiteltörlesztési moratóriumról szóló törvényjavaslat, és igen, ezt a törvényjavaslatot, illetve ennek az elfogadását a Lehet Más a Politika támogatni fogja. Ugyanakkor azt gondolom, hogy ne gondolják azt, hogy azért, mert ez egy jó törvény, hanem azért, mert ez még mindig több a semminél. Tényleg olyan helyzetben vagyunk az Országgyűlésben, hogy nem engedhetjük el az ilyen kis pici lehetőségeket sem. De nézzük meg! Ugye, arról szól a törvény, hogy érzékeny, veszélyeztetett társadalmi csoportoknak lehetővé teszi a kormány, hogy a hiteltörlesztésüket kvázi felfüggesszék. De valahogy azonnal szemünkbe ötlik az a tény, hogy hol van itt a bankok felelősségvállalása a járványkezelésben. Ez kimaradt belőle. Mert valóban, ahogy Z. Kárpát Dániel képviselőtársam is elmondta, fizetnek bankadót a bankok, de ezt leírhatják a következő években, tehát végül is az egyenlege ennek a befizetési kötelezettségnek gyakorlatilag nullás lesz, és azt gondolom, hogy na, ez aztán nem felelősségvállalás, nem részvétel a terhek közös cipelésében. Lássuk be őszintén, hogy ez a törvény tényleg érthetetlenül szigorúan bánt azokkal a társadalmi rétegekkel, akiket megnevezett mint kedvezményezettek. Hol marad a társadalmi csoportok közül az, akinek csökkent a jövedelme az elmúlt időszakban, illetve csökkenni fog az elkövetkezendő időszakban? Pontosan tudjuk, hogy ma Magyarországon abban a gazdasági helyzetben, amiben kénytelenek vagyunk élni, mozogni, gazdálkodni, bizony nagyon sok vállalkozás kényszerült arra, hogy csökkentse a munkavállalóinak a fizetését, és nagyon sok munkavállaló kényszerült arra, hogy ezt a csökkentett munkabért elfogadja mint új ajánlatot. Gondoljunk bele, képviselőtársaim, hogy ha valaki fölvett egy hitelt a tavalyi év végén, tehát még a járvány kitörése előtt, számolhatott azzal, hogy neki vagy a családnak van egy bizonyos nagyságú jövedelme, ehhez képest tervezett. Én több olyan példát tudok a választókerületemből pedig a választókerületem nem arról híres, hogy egy elmaradott térség lenne , millió olyan példát tudok mondani, ahol gyakorlatilag ez a bevétel- vagy jövedelemcsökkenés meghaladta a 30 vagy adott esetben az 50 százalékot is. Ők miért nem kerülnek bele a veszélyeztetett csoportokba? Gondoljunk csak bele, ha keresett a család nettó 500 ezer forintot, édesapa, édesanya vállaltak erre egy hitelt, és most nem keresnek többet mint 280 ezer forint ez egy konkrét példa , akkor vajon mekkora nehézséget okoz számukra a hitel törlesztése. Pontosan tudjuk, hogy ez egy jelentős probléma. Ha ugyanezen a gondolatmeneten továbbmegyünk, akkor pontosan láthatjuk, hogy kimaradt a kedvezményezettek közül azoknak a köre, akik fizetés nélküli szabadságra kényszerültek. Én emlékszem arra, itt a Házban hangzott el a kormány valamelyik tagja szájából, hogy meg kell próbálnia megegyezni a munkáltatóval egy munkavállalónak. És nagyon sok megállapodás azzal zárult, hogy fizetés nélküli szabadságra küldték el a munkavállalót. Ő nem számít munkanélkülinek, ő nem kap munkanélküli-ellátást, és adott esetben, főleg, ha fiatalabb honfitársunkról van szó, akkor könnyen kieshet az összes kedvezményezetti körből, pedig azt gondolom, hogy ők ugyanolyan nagy bajban vannak, mint azok, akiket egyébként a törvény helyesen megnevez kedvezményezettként. [[Dr. Orbán Balázs megérkezik a terembe.]] Azt gondolom, hogy igen, amikor a bankokról beszélünk, akkor érdemes elgondolkodni, mert nem véletlen került ma most már több alkalommal szóba az EBRD-paktum, mert azt, hogy a bankoknak nem kell kivenniük a részüket a védekezés költségeiből, józanul nem lehet másra visszavezetni, mint az EBRD-paktumra. Közben megérkezett államtitkár úr… [[Varju László: Miniszterhelyettes! Dr. Orbán Balázs: Még le se ültem…]] Bocsánat, miniszterhelyettes úr elnézést, a maszk! De azt gondolom, hogy ő is tisztában van azzal, hogy a bankok által befizetett bankadó négy év alatt leírható. Tehát az egyenlege ennek a befizetésnek nulla. Ugyanakkor a Lehet Más a Politika januárban benyújtott egy törvényjavaslatot, ami a banki terhek csökkentésére vonatkozott, és ha megvizsgáljuk ezt a javaslatot, akkor ott azért előkerül, hogy a magyar bankrendszer profitabilitása duplaakkora, mint például a gazdaságilag sajnos előttünk járó Lengyelországé; nem kicsivel nagyobb, hanem a duplája. Tehát Magyarországon a bankoknak körülbelül az egy főre jutó nyereséghányada kétszer akkora, mint amekkora profitot Lengyelországban realizálni tudnak. A magyar kormány nem gondolta azt, hogy támogatni kellene egy olyan javaslatot, ami például a hitelfolyósítási díj eltörléséről szól. Pedig igazándiból, ha belegondolunk, ez a díj teljesen indokolatlanul terheli a hitel törlesztőit. Előtörlesztési díj eltörlése, ami megint egy teljesen indokolatlan lépés. Tehát kötök egy hitelszerződést egy pénzintézettel, és ha úgy hozza az én tehetségem vagy jó szerencsém, hogy korábban tudok törleszteni az adósságomból, az nekem pluszköltségembe kerül. Egy igazságtalan és a bankokat szemérmetlen módon kiszolgáló díjról van szó, de a kormány nem gondolta, hogy ilyen és hasonló díjak eltörlésével egyrészt támogathatnák a magyar lakosságot, és nem gondolták azt, hogy ezzel például a bankok profitrátáját akár csökkenteni is lehetne. Tehát összefoglalva, azt gondolom, hogy ez a szükséges minimum, köszönjük szépen azok nevében, akik ehhez a lehetőséghez hozzáférnek, és az volna a kérésem a tisztelt kormány felé és a kormány képviselői felé, hogy fontolják meg annak a lehetőségét, hogy az érdekeltek vagy a résztvevők körét jelentősen tágítsák ki, mert bár kis segítség, a túléléshez pont elég lehet. Ne felejtsük el azt a tényt, hogy az a most be nem fizetett törlesztőrészlet, amit a moratórium lejárta után kell befizetni… ott azért komoly költségek fognak pluszban rátevődni azokra a díjakra, amiket gyakorlatilag késve, a moratórium után fizet be az adós. Azt gondolom, hogy ez egy támogatható törvényjavaslat, de sokkal-sokkal kevesebb, mint amit a honfitársaink elvárhatnának a magyar kormánytól. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varju László képviselő úrnak, DK-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Egy olyan törvény tárgyalásához fogunk hozzá gyakorlatilag ripsz-ropsz, nagyon sietve, amelyben egyébként a sietséget sok tekintetben a helyzet és a kormány eddigi magatartásának következményeként kialakult gazdasági helyzet egyébként indokolttá is teszi, hogy meg kell próbálni segíteni a törvény címében foglaltaknak megfelelően egyes kiemelt társadalmi csoportok, valamint pénzügyi nehézségekkel küzdő vállalkozások helyzetének stabilizálását szolgáló átmeneti intézkedésekkel. De a helyzet az, hogy mindaz, ami eddig elhangzott, annak alapján kitűnik, hogy a kormány és a kormányt támogató képviselők nem veszik észre, hogy azonnal ellentmondásba kerülnek. Erre szeretnék két vonatkozásban rámutatni, majd egyébként pedig a véleményemet kifejteni. [[20.20]] Az első ilyen, hogy mennyien és kik vehetnek részt a törvény eredményeként vagy a törvény nyomán kik kerülhetnek be abba a lehetőségbe, hogy a moratórium náluk meghosszabbítható vagy pedig folytatódik. Képviselőtársam itt már utalt arra, hogy igen, büszkék vagyunk arra, hogy önök büszkék arra, hogy 450 milliárd forint lehetőséget biztosítanak az állampolgároknak, miközben korábban egyébként 2000 milliárd forint is volt ezen a területen. Ebből nyilvánvaló, hogy jóval kevesebbeknek van lehetősége erre, mint ami egyébként volt. Magyarul, akiknek erre most lehetősége lesz, azok száma jóval kevesebb. De ez nem csak attól függ, hogy mi mit gondolunk vagy mit vélelmezünk erről, mert egyébként a Magyar Nemzeti Bank kimutatása alapján is az erre jogosult lakossági hitelek darabszáma alapján annak 31 százaléka veheti igénybe ezt a moratóriumi továbblépést, vagy a vállalatok esetében egyébként darabszám szerint a 16 százaléka lesz, amely igénybe veheti ezt; vagy sajtóinformációkra hivatkozva nyugodtan mondhatjuk, és az önök kedvenc lapja, a Magyar Nemzet is megírta, hogy a hitelszerződések 28 százaléka, a tartozási összeg szerint a 26 százaléka tudja igénybe venni ez alapján a javaslat alapján a moratórium lehetőségét. Tehát önöknek az az állítása, hogy itt most minden rendben van, messze nincs így. A második állítás, ami ebben a vitában elhangzott, arról szól, hogy a kormány ott hagyott az állampolgároknál, mint ahogy az előbb önök így fogalmaztak. Tisztelt Képviselőtársaim! Semmit nem hagytak ott az állampolgároknál, mert ugyanúgy meg kell fizetni a végén a hitel törlesztését, csak ennek a növelt értékével, mert szolgáltatást igénybe vesznek. És nehogy félreértés essék, ha egyébként itt például egy lakáshitelnél, egy 7 millió forintos lakáshitelnél valaki igénybe veszi már március óta és egyébként a jövő év közepéig fennálló lehetőséget, a moratóriumot 14 hónap teljes időtartamára, akkor egyébként az ő futamideje 23 hónappal fog növekedni azért, hogy ő megfizesse minden költségét annak a szolgáltatásnak, amit igénybe vesznek. Én csak egyet kérek: ne állítsák azt, hogy bármit ott hagytak az állampolgároknál, mert nemhogy ott hagytak, még külön megfizettetik velük. Egyébként, ha valaki igénybe vesz egy szolgáltatást, lehet, hogy ebben a formában is ezt meg kell tenni, de hogy önök bármit tettek volna az állampolgárokért, ezért ne állítsanak ilyet. Ráadásul a vállalkozásokra vonatkozóan egyébként egy jelentős bizonytalanságot is keltenek azzal, hogy a törvény elfogadása után majd jön egy kormányrendelet, amely majd megmondja, hogy egyébként ki az, aki jogosult erre és ki lehet majd, aki igénybe veszi. Egyébként az előkalkuláció, az önök kalkulációja alapján is 16 százaléknál nem lesz több. Tehát nyugodtan adhatnának tájékoztatást arról, mert arról nem szívesen beszélnek, hogy mi lesz azzal a 80 százalékkal, akit egyébként, mondhatnám úgy, önök az út szélén hagynak. Pontosan tudják, hogy bevételre nincs lehetőségük, és eközben pedig állami segítséget minden európai uniós lehetőség ellenére önök figyelmen kívül hagynak, és nem segítenek az embereknek, nem segítenek a vállalkozásoknak, a kevesebbeket pedig előnyben részesítenek. Éppen ezért a Demokratikus Koalíció frakciója módosító javaslatot is nyújtott be ehhez a törvényhez, hogy az érintettek körét jelentősen meg kell növelni, ki kell szélesíteni. Ne mondják azt, ne állítsák azt, nem akarom minősíteni az önök által elmondottakat, hogy mindenkinek segítenek, nem így van, a jelentős részét az arra igényt tartóknak nem fogják segíteni. A megmentetteknek egyébként azonnali segítség kellene, akkor menthetnék meg, és akkor beszélhetnének így. Önök ezt nem teszik. Azoknak, akiket ez a járvány tönkretesz, azonnali segítségre van szükségük. Nem véletlen, hogy a nyugdíjasok szempontjából is tettünk javaslatot, azért, hogy mentsük az embereket, de önök ezt is lesöpörték az asztalról. Éppen ezért, látva, hogy a 80 százalékot cserben hagyják, és vannak, akiknek viszont próbálnak segítséget nyújtani, ezt mi biztos, hogy akadályozni nem szeretnénk, igent mondunk a hitelmoratórium törvényére vonatkozóan az elfogadásra, de az elfogadhatatlan, hogy egyébként önök eközben pedig úgy csinálnak, mintha mindenkin segítenének, miközben erről szó sincsen. Én úgy látom, hogy folytatódik az a tehetetlenség, ami tavasszal kezdődött, sem időben, sem pedig azt a lépést, amire szükség lenne, önök nem tudják meglépni. Hiába állítja képviselőtársam, hogy soha nem látott lépéseket tesznek, hát, soha nem látott helyzet van! És egyébként pedig azt javaslom, ne gyurcsányozzanak, nincs annak semmi értelme [[Nacsa Lőrinc nevet.]] , mert önöknek inkább a válságkezeléssel kellene foglalkozni. De ha ez nem megy önöknek, akkor majd segít önökön egy másik kormány. De a váltás után valóban azoknak az embereknek a segítségére lesz majd mód, akik ezt túlélik, mert önök érdemi segítséget nem tudnak adni. Összefoglalva tehát azt tudom mondani önöknek, hogy mi a törvény elfogadását támogatjuk, de ahhoz viszont édeskevés, hogy az önök által hangoztatottat elhiggyék, hogy önök tényleg segíteni akarnak. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Szakács László képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Másképp is alakulhatott volna ez a vita. És az az igazság, hogy amikor az ember végighallgatja azokat az öndicsérő fanfárokat, amikre rengeteg kritikát fogalmaztunk meg tavasszal, az intézkedések bevezetésével való késlekedésekről, akkor azokat a kritikákat az ember most persze nem ismételné meg, ha nem hallgatjuk végig azokat az öndicsőítő fanfárokat, amiket hallunk. Előre elmondom én is, a Szocialista Párt frakciója támogatni fogja ezt az előterjesztést, de persze véleményünk is van. Emlékezzünk rá vissza, amikor a nagy gazdaságmentő csomag bejelentésre került: ott állt a miniszterelnök, és azt mondta, április 6-án ezt a nagy gazdaságmentő csomagot egészen biztosan be fogják vezetni; 10 000 milliárd forintról szólt. Láttuk, mi lett belőle: a 10 000 milliárd már három évre szól, Orbán Viktor szépen eltolta magától ezt az egészet, aztán már a miniszterei is, és csak néha-néha egy-egy államtitkárral tudtunk erről beszélni. A hiteltörlesztési moratóriumban engem is az a kitétel zavar a legjobban, amikor önök azt mondják, hogy ott hagyunk az embereknél. Ez nem igaz, csak később szedik be. Jó, ha most később szedik be, mert most nem tudják kifizetni, de később beszedik tőlük. Azért is szedik be tőlük, amiről ma itt a miniszterelnök úrral sikerült vitatkoznom jobban mondva, ez egy egyoldalú beszélgetés volt, mert teljesen másról beszélt , azért fogják ők később beszedni, a bankok, mert önök kötöttek egy paktumot az Európai Fejlesztési és Újjáépítési Bankkal, melyben feketén-fehéren le van írva, fönn van a kormány honlapján is, igaz, csak angol nyelven, hogy ne tudja mindenki elolvasni, hogy az önök kormánya nem fog olyan intézkedést hozni, amely negatívan befolyásolja a Magyarországon működő bankok profitabilitását, a jövedelmezőségét. És ezt a kitételt és ezt a paktumot, amit önök a pénzvilággal kötöttek, szemben a magyar emberek érdekével, végtelen szolgaian be is tartják. Ezért fogják később beszedni az emberektől ezt a pénzt a bankok. [[20.30]] Persze mindenki aggódik a bankrendszerért, de az emberekért meg a családokért, a családok lakhatási biztonságáért és a családok anyagi biztonságáért azért csak jobban kellene aggódni. Nekik segíteni kell! Ez a segítség átmeneti. Fogjuk támogatni, csak önök azt is vallják be, hogy nem ott hagyják az embereknél, ez egy átmeneti segítség. A cégeknél 16 százaléknál nem lesz több, önök ezt mondják. Pedig jó lenne, ha több lenne. Jó lenne, hogyha többet tudnának önök segíteni. Tudják, nekem erről eszembe jut a kedvezményes végtörlesztés kapcsán, amikor az első lépés volt, hogy a devizahitelből lehetett menekülni, akkor Matolcsy Györgyöt felhívta az osztrák kollégája, és elkezdett aggódni a Magyarországon működő osztrák bankok miatt. Matolcsy György akkor még gazdasági miniszterként ki is adott egy közleményt, hogy nem kell tartania semmitől sem az osztrák bankoknak, ez 10 százaléknál többet nem fog érinteni és nem is érintett: 1 millió 700 ezer szerződésből 170 ezren tudtak ezzel élni. Ezzel csak azt akarom mondani, hogy ha önök azt mondják, hogy ezt 16 százalék fogja megkapni, akkor azt biztos, hogy csak 16 százalék fogja megkapni. [[Nacsa Lőrinc: Tehát igazat mondunk!]] Ezt is lehet mondani, hogy önök igazat mondanak. Erre azt is lehet mondani, hogy aránytalanul, szükségtelenül leszűkítik azoknak a körét, akik ezt igénybe vehetik, és önök már most tudják, hogy kik fogják igénybe venni ezeket a kedvezményeket. Amit mi szeretnénk ezen túlmenően, hogy ne szűkítsék le a kedvezményeknek a körét, ne tudják előre, hogy mennyien kerülhetnek majd olyan helyzetbe, amiből a saját maguk erejéből nem tudnak kilábalni, azonkívül mi még azt is szeretnénk, hogy a családokat azzal is segítsék, hogy tényleg állítsák le a végrehajtásokat. Az, hogy most kilakoltatási moratórium jön, amit a miniszterelnök elmondott, hogy ez minden téren van, ez nem a kormánynak a kegyéből van, meg a nem tudom, miből van, ez azért van, mert fűtési szezonban nem lakoltatnak ki embereket. Így szól a törvény. [[Nacsa Lőrinc: Ki hozta ezt a törvényt?]] Hála a jóistennek, ezt még nem módosították! De higgyék el, hogy el fog jönni, én megnéztem a naptárban, el fog jönni a jövő tavasz, és hogyha addig a végrehajtók dolgoznak, akkor a moratórium végét követő első napon már nem a végrehajtó áll az ajtóban, hanem az új tulajdonos. Ezt állítsák meg! Erről beszéltem ma: állítsák meg! Ezt ki kéri, ki követeli, ki könyörög, attól függően, hogy milyen élethelyzetben és milyen státuszban van. Állítsák meg a végrehajtásokat! Nem várható, nincs olyan gazdasági előrejelzés, ami szerint várható, hogy a családok jobb helyzetben lesznek tavasszal, mint amilyenben vannak most. Nem várható, hogy többet fognak keresni és többet tudnak majd fizetni. Állítsák meg a végrehajtásokat! Ne kelljen fizetni a követeléskezelőknek, és a végrehajtók most ne dolgozzanak! Ne árverezzék el az ingatlanokat, még akkor is, hogy ha kiköltözni majd csak tavasszal kell! Mi ezzel még szeretnénk kiegészíteni: ne legyenek szűkmarkúak! Most egy nagyon nehéz időszak jön, pontosan, amiről önök is beszélnek. Ha egy nehéz időszak jön, akkor az komoly döntéseket és nem szűkebbre szabott döntéseket kell hogy maga után vonjon. Persze, támogatni fogjuk ezt az előterjesztést, ahogyan támogattuk a korábbit is. Támogatjuk azt, hogy a családok lakhatási és anyagi biztonsága, amennyire lehet, megmaradjon. Sajnos ez átmeneti, de bízunk benne, hogy további megoldási javaslatok is kerülnek majd az asztalra, mi is fogunk ilyet letenni. Köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Szórványos taps az ellenzék soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Fidesz képviselőcsoportja a vitában a frakció rendelkezésére álló időkeretéből 3 percet a KDNP képviselőcsoportja részére átad. Kérem a műszaki páholy munkatársait, hogy az időkereteket a bejelentésnek megfelelően szíveskedjenek módosítani!Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra következik Varga Zoltán képviselő úr, Demokratikus Koalíció.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Valóban, több képviselőtársam is reagált az ellenzéki padsorokból Nacsa képviselő úr hozzászólására, és én is Nacsa úr hozzászólására reagálnék; az ominózus „450 milliárd forintot ott hagytak az embereknek”. Önök olyanok különben, mint egy ócska, gyenge Rodolfo-imitátor. Rodolfo legalább mindig megmondta, hogy a kezemet figyeljék, mert csalok. Önök viszont nem mondják ezt, de csalnak. Visszaélnek az emberek bizalmával, azzal a kiszolgáltatott helyzetével, hogy az emberek nagy része most fuldokol a válságban, önök szólnak valakinek, hogy dobjon egy menőövet, de azt majd vissza fogjuk tőle kérni különben, és ezért még fizetni is kell. Ami ebben az igazán elképesztő és vérlázító, hogy mindebből termelési regényt gyártanak, propagandát. Az önök kormánya az, aki az egész Európai Unióban egyedül mindösszesen óriásplakátszinten kezelte a válságot. Megmagyarázta az embereknek, hogy különben miért jó, hogy nem adnak. Mindenki más kézzelfogható segítséget adott a vállalkozásoknak, a munka nélkül maradt embereknek. Nálunk mi járt? Óriásplakát járt, amit önök adtak. Csak ez kevés egy adott pillanatban. Képviselő Úr! Egyszer magukba kellene szállni és igazat mondani. Ezeknek az embereknek kamatos kamattal vissza kell fizetni azt a pénzt, amire most önök azt mondják, hogy ott hagytak náluk. Nem hagytak ott semmit! Egy reményt hagytak ott, de a reménybe ugyanúgy meg lehet fulladni, bele lehet halni. Ezt a pénzt vissza kell adni, és ezt önöknek köszönhetik majd. Eljön az a pillanat, amikor ezt számon fogják önöktől kérni. Higgyék meg, hogy az lesz az igazán kínos! Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzék soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, KDNP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Bár Varju László kifejezetten figyelmeztetett, hogy ne gyurcsányozzak, ugyanakkor mégiscsak arról beszélgetünk itt, hogy az az egymillió ember, akit a meghosszabbítás érinteni fog, az sok, kevés, közepes szám, és vannak egyébként legitim viták, hogy milyen társadalmi csoportok maradhattak ki, kik azok, akik helyesen belekerültek. Ez egy vita. Csakhogy erről beszélgetünk, tisztelt képviselőtársaim, hogy vannak ilyen intézkedések! Mert 2008-ban és 2009-ben mi történt? Akkor nem voltak ilyen viták, mert nem voltak ilyen intézkedések. Mert mi volt 2008-ban és 2009-ben? Megszorítás volt, csak sanyargatták a vállalkozásokat és a családokat. Írtam egy listát, hogy Gyurcsány Ferenc és Bajnai Gordon miket csináltak. Megszüntették a családi adókedvezményt. Nem arról vitatkoztunk, hogy hányan kapjanak, emeljüke, csökkentsüke az összeget, megszüntették az egy- és kétgyerekesek családi adókedvezményét. Megszüntették az otthonteremtési kedvezményeket. Megint nem arról vitatkozunk, hogy hány embert érintsen a hitelmoratórium, hanem megszüntették. Megszüntették a kedvező lakáshiteleket; 600 milliárdos pénzkivonást végeztek el az egészségügyön, a betegellátáson; iskolákat zártak be; egyhavi nyugdíjat vontak el, a nyugdíjak reálértékének több mint 10 százalék volt a reálértéken való drasztikus csökkenése. Háromszorosára emelték a gázárakat, és megduplázták az élelmiszeráfát. A személyi jövedelemadó alsó kulcsát 18-ról 19 százalékra emelték, tehát adót emeltek; általános 3 százalékos áfaemelést hajtottak végre; 5, majd 7 százalékos jövedéki adót emeltek, és megemelték a nyugdíjkorhatárt. Nem arról beszélgetünk, hogy az embereket kedvezően érintő, egy gazdasági válság kellős közepén az őket segítő intézkedések mennyire szélesek vagy milyen legyen a keretösszege, vagy milyen költségvetési forrásokat tegyünk mellé, mint amit most csinálunk, hanem 12 százalékos munkanélküliséget hagytak itt, és ilyen folyamatos adóemelésekkel és megszorításokkal sújtották a magyar családokat és a vállalkozásokat. Szó sem volt arról, hogy mentőcsomagot adnak, és szaladtak az IMF-hez meg a Világbankhoz, hogy megkössék, ők követelték önökön a megszorításokat, hogy lélegeztetőgépre kapcsolják az országot a gazdasági válságtól. Ez az óriási különbség, amit önök nem értenek meg, hogy itt arról beszélgetünk és arról vitatkozunk ezeknél a törvényjavaslatoknál, hogy egyébként hogyan tudjuk a lehető legjobban segíteni a magyar embereket, a bajba jutott magyar vállalkozásokat. Önök nem erről beszélgettek itt annak idején, hanem arról beszélgettek, hogy milyen terhet, milyen sarcot rakjunk még rá a magyar családokra és a magyar vállalkozásokra. Ez az egészen álszent és egészen felháborító Varga képviselő úr, Varju képviselő úr vagy akár Szakács képviselő úr felszólalásában. Önök ezeket végigasszisztálták kormányon, már az SZDSZ is elhagyta akkor önöket, amikor ezeket véghez vitték. Tehát olyan intézkedéseket hoztak akkor be, amitől a magyar emberek és a magyar vállalkozások élete sokkal-sokkal rosszabb lett. Mi azt gondoljuk, hogy nem megszorításokat kell egy válságban véghez vinni, hanem segítséget kell adni, ösztönözni kell a beruházásokat, és a munkahelyeket kell megvédeni és teremteni. Önök egy darab munkahelyet nem védtek meg 2008-2009-ben, hanem 12 százalékra növelték a munkanélküliséget, miközben egyébként mindenki persze az Apró-villa lakosain túl mindenki rosszabbul élt abban a két évben folyamatosan Magyarországon. Persze az önök kis elitje nem, de azonkívül mindenki, mert adót emeltek, áfát emeltek, vállalkozásokat sújtó terheket emeltek. [[20.40]] Ez volt az önök válságkezelése. Akkor nem volt ilyen idézőjelben luxus, hogy arról beszélgessünk, hogy egy hitelmoratórium pontosan milyen csoportokat érintsen. Nagyon helyes, hogy van ebben az évben is hitelmoratórium, és szeretnénk kiterjeszteni. Örülök, hogy meg fogják szavazni. De azért álljon meg a menet abból a szempontból, hogy milyen válságkezelést ki hogyan hajtott végre, és önök mit kérnek rajtunk számon, amikor folyamatosan csak megszorították és sanyargatták a magyar családokat és a magyar vállalkozásokat! Akkor a magyar emberek sem kértek abból a válságkezelésből, s mi sem kérünk abból a válságkezelésből. Pontosan ezért próbáljuk meg folyamatosan segíteni a magyar vállalkozásokat. Nem véletlenül van beruházástámogató program, nem véletlenül van beruházásösztönző program, nem véletlenül van munkahelyvédelmi támogatás, nem véletlenül van gazdaságvédelmi akcióterv, mert ezek segítik, nem pedig sanyargatják a magyar embereket és a magyar vállalkozásokat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Szakács László képviselő úrnak, aki kettő percben kért szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Ha már megszólíttattam: teljesen más típusú válság is volt. De persze vitatkozhatunk arról, hogy mi volt 10-12 évvel ezelőtt. Én is azt javasolnám önöknek, hogy ebben a helyzetben az Európában megszokottnál jóval magasabb, 27 százalékos áfát meg ne emeljék. Az önök tíz évében 27 százalékos az áfa. Akkor volt 18 meg 20 százalékos az áfa, amikor ön erről a 3 százalékos emelésről beszélt. Ön azt mondja, hogy 12 százalékos munkanélküliség volt. Tényleg nagyon elszomorító adat; nagyon sokat kellett azért dolgozni, hogy ez ne így legyen. Ma 190 ezer ember semmilyen ellátást nem kap Magyarországon. 190 ezer ember kiesett a rendszerből. Róluk ki gondoskodik? Ezekre is ugyanúgy oda kellene figyelni, tisztelt képviselőtársam, és nemcsak a fanfárokat fújni a hatalmas sikerekről! Persze, hogy többet szeretne segíteni az ellenzék is. Persze, hogy azt szeretnénk, hogy akár maradjon az a rendszer, ami most van. Miért kell leszűkíteni a törlesztési moratórium igénybe vevőinek a körét? Persze, hogy azt szeretnénk, hogy minél többen jobban tudják túlélni ezt az időszakot. Persze, hogy erre lenne szükségünk. Akkor miért szűkítik most le? Miért adnak kevesebbet, mint amennyit ebben az évben tudtak adni? S mindent azzal magyarázni, hogy mi volt 12 évvel ezelőtt, főleg úgy, hogy arra nem is emlékeznek, hogy mi volt a bázis, hogy honnan kell jönni… Akkor 230-250 forint volt egy euró, most meg 360, akkor 18 százalékos volt az áfa, most meg 27, de már tíz éve 27 százalékos az áfa, és önök 200 ezer embert már otthagytak az út szélén. Ne hagyjanak ott többet, ne szűkítsék le a kört! Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kedves Lőrinc, ez kevés lesz. Tökéletesen egyetértek a felsorolt megszorító intézkedések kritikájával, nekem sem tetszett nagyon sok minden a 2010 előtti időszak főleg pénzügyi-gazdasági kezelési folyamataiból. Így van. De ez tíz év elteltével semmit nem fog felmenteni abból, hogy eddig vonatkozott egy csomag 1,6 millió lakossági ügyfélre, most pedig vonatkozik majd 752 ezerre. Ez a különbség. [[Nacsa Lőrinc: Nem így van!]] Átküldjem a linket, Lőrinc? A Magyar Nemzetből van, annak hiszünk, ugye? Vagy nem? Nem kell linket küldenem, mert gondolom, felkészült mindenki a vitára. A helyzet az, hogy 1,6 millió igénybe vevő személy helyett most majd 752 ezer veheti mindezt igénybe. Én nem haragszom senkire ez ügyben, és nem akarok önökkel háborúzni, tényleg nem, csak legalább ne fessék sokkal szebbre a valóságot, mint amilyen! Az a javaslatom, hogy mivel nagyon sok költségvetési forrást nem emészt fel a hiteltörlesztési moratórium eddig megszokott konstrukciója, ne szűkítsék az igénybe vevők körét. Értem én azt, hogy a stratégiai partnereik, a bankok ezt parancsba adták. Azt is látom, hogy amióta ez a bankárkormány lepaktált a bankokkal 2015 februárjában, egy lépést sem tesz olyat, ami kárt okozna az érintett bankoknak, akik 600 milliárd forint fölötti rekordnyereséget könyveltek el az utolsó mért pénzügyi időszakban, Európa egyik legdrágább bankrendszerét tartják fenn. Az alacsony keresetűek és az átlagos keresetűek körében Nagy-Britanniában is sokkal olcsóbb bankolni, mert ott van valódi ingyenes számlavezetési lehetőség, míg Magyarországon lényegében nincs ilyen. S ezt a nagyon-nagyon drága rendszert óriási extraprofittal üzemeltetik azok a bankok, akik most különadót sem fognak fizetni a járványügyi védekezés alapjába. Összefoglalva azt mondhatjuk, hogy a bankok, pénzintézetek Kánaánja van Magyarországon. Én nem akarom őket bántani. Nem azt mondom, hogy meg kell őket extrán szorítani. Én önökkel együtt, mert ezt mondták, a közteherviselésben hiszek. Abban hiszek, hogy ha önkormányzatokat, pártokat terhelünk, akkor multikat és bankokat is terheljünk. Tényleg nem szeretnék rosszat senkinek, de ha a Magyar Nemzet statisztikáját is vitatják, amit most felolvastam önöknek s még egyszer mondom, nagyon szívesen átküldöm, de ugyanez a statisztika olvasható a pénzügyi oldalakon is , akkor bizony komoly probléma van, hiszen a saját valóságukat, valóságképüket tagadják. Én úgy gondolom, hogy önök nem fognak a saját házilapjukkal vitatkozni. Szépreményű lap a Magyar Nemzet, nekem kedvencem volt évtizedeken keresztül; ma is olvasom, csak kicsit más érzésekkel. De azt kell mondjam, ha mi nem tudunk ebben a parlamentben egy közös alapig eljutni, hogy legalább a saját statisztikájuknak higgyenek, és erre építve találjunk ki megoldásokat, akkor nagyon rossz irányba tart ez az ország. Ez a leszűkített modell persze segít százezreken, ha úgy vesszük, bár később aztán kamatostul meg kell nekik ezt fizetni. De éppen azért, mivel ők fizetik meg kamatostul, képviselőtársam, a futamidő meghosszabbításába van beépítve az az összes költség, amit most látszólag kedvezményként megkapnak, mivel nem önöknek kerül pénzébe, nem a költségvetésnek, ezért az a kérésem, hogy szélesítsék ki a lehetőségek tárházát legalább addig, amennyi eddig elérhető volt. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót F Kovács Sándor képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport.
[[Mikrofon nélkül.]] Köszönöm a szót, elnök úr. Először is azt szeretném mondani, hogy a tisztelt Házban a megszólítás: képviselőtársam. Tehát beceneveket ne találjunk ki egymásnak, mert nem otthon vagyunk, nem a klubban és nem a piacon.
A mikrofonja be van kapcsolva, képviselő úr? Az az érzésem, hogy nincs. [[F Kovács Sándor bekapcsolja a mikrofonját.]] Így már jó lesz.
A stílus maga az ember. A parlamentben a megszólítás: képviselőtársam, képviselő urak. Én nem szeretném, ha olyan szintre süllyednénk le, hogy egymást keresztnevén, becenevén vagy gúnynevén szólítanánk a parlamentben. Azt gondolom, hogy a méltóságát meg kell adni ennek a Háznak, még ha néhány embernek a nehezére esik is. Nekem az volt a legmegdöbbentőbb, hogy DK-s és szocialista képviselőtársainktól kioktatást kaptunk. Én emlékszem arra a 2010 előtti és ez a DK-nak, az MSZP-nek, a baloldalnak és csatolt részeinek is szól válságkezelésre, amikor azt mondták, hogy el sem ér bennünket ez a válság. Nem is tudták, hogy miről van szó. Majd amikor bejött, akkor felemelt kézzel rohantak az IMF-hez. S ha bankárkormányról beszélünk, én emlékszem arra az időszakra, amikor a bank, az IMF irányította ezt az országot, amikor nem a miniszterelnök döntötte el, hogy mit kell ebben az országban tenni, hanem olyan kiszolgáltatott volt a kormány, a miniszterelnök, hogy az IMF diktátumainak kellett eleget tenni. Na, akkor volt ez az ország bankárkormány! Kívánom azt, hogy ez soha többet ne jöjjön elő. Két képviselőtársam asszisztálásával jött létre ez a bankárkormány, akik az IMF diktátumának tettek eleget, kiszolgáltatták ezt az országot az IMF-nek, a Valutaalapnak és különböző nemzetközi pénzügyi szervezeteknek. [[20.50]] Most szerencsére nem így állunk. Most szerencsére jobb a bázis, amin vagyunk, mert a gazdaság jobban áll, és jobban tudunk segíteni az embereknek. Nem megszorításokkal, nem elvonásokkal, nem az út szélén hagyva ezeket az embereket, hanem a hitelmoratórium meghosszabbításával. Örülök, hogy támogatják, örülök annak, hogy örülnek és támogatják a kormány intézkedéseit, de annak is örülnék, ha nem most jutott volna eszükbe, hogy mit kellene még adni, hanem arról kellene beszélni, hogy a gazdaság hogy menjen tovább. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Csárdi Antal képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport, a rendelkezésre álló egyperces időkeretben.
Köszönöm szépen. Képviselőtársam! Azt gondolom, hogy egy kormányzat teljesítményét, sőt az Orbán-kormány teljesítményét tökéletesen leírja az a tény, hogy önök itt egy vita során, a vita hevében még mindig csak a 10-12 évvel korábbra visszamutogatásra képesek. Azt gondolom, hogy ez önmagában mindent elmond az önök kormányzati teljesítményéről, mindent elmond a védekezésük minőségéről. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik és a DK soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem képviselőtársaimat, hogy amely frakció még esetleg rendelkezik időkerettel, kívánjae kihasználni. [[Jelzésre:]] Varju László képviselő úr sajnos elhasználta már az időkeretét, a jegyző úr jelzi, mínusz 5 másodpercben van, tehát sajnos nem tudok lehetőséget adni. Együtt fogadtuk el a napirendet, együtt határoztuk meg az időkeretet, és ahhoz kell magunkat tartani. Tisztelt Országgyűlés! Mivel további felszólalásra senki nem jelentkezett, az összevont vitát lezárom. Megkérdezem Gion Gábor államtitkár urat, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Gion Gábor jelzésére:]] Igen. Államtitkár úr, öné a szó, parancsoljon! 11 perces időkeret áll az államtitkár úr rendelkezésére. Nyugodtan, államtitkár úr, beszámítjuk az időt, 12 másodperc, kérem visszaállítani.
Köszönöm szépen, igyekszem ennél rövidebb lenni. Szeretném felhívni a figyelmet, hogy a jelenlegi hitelmoratórium, ahogy említettem is, egyedülálló. A nemzetközi gyakorlatban, ahol hitelmoratóriumot vezettek be, először is nem volt teljes körű hitelmoratórium, sokkal szelektívebb volt, és nem 9 hónapig tartott, hanem általában 3 hónap volt a jellemző. Ilyen szempontból tehát a jelenleg is hatályban lévő hitelmoratórium egyedülálló olyan tekintetben, hogy szinte teljes körű. Számos kérdést kaptunk a hitelmoratórium bevezetésekor, hogy miért nem szelektíven, miért nem vizsgáljuk meg, hogy ki a rászorult, de azt gondolom, hogy helyesen döntöttünk, hogy átfogó hitelmoratóriumot vezettünk be, hiszen nem tudtuk, milyen hatása lesz a járványnak, milyen hatása lesz a gazdaságra, hogyan fog alakulni a járvány. Most már azért látjuk; látjuk azt is, hogy milyen hatással van állatokra, milyen hatással van a lakosságra. Azt látjuk az augusztusi számok alapján, hogy egyébként a munkavállalók száma a januári számokhoz képest növekedett, a foglalkoztatottak száma augusztusban már magasabb volt, mint januárban; azt is látjuk, hogy az átlagbérek töretlenül emelkedtek; és látjuk azt, hogy kik vannak pénzügyileg nehéz helyzetben, kik azok, akik tényleg rászorulnak a moratórium hosszabbítására, és ezek a társadalmi csoportok, amelyeket a törvényjavaslat tartalmaz, szinte teljes mértékben le is fedik azokat a személyeket, azokat a családokat, amelyek pénzügyi nehézséggel küzdenek. Előfordulhat, hogy léteznek olyan egyedülállók, akik esetleg pénzügyi nehézséggel küzdenek, de felhívom a figyelmet, hogy itt nemcsak hitelfizetési moratórium hosszabbításáról van szó, hanem hitelfelmondási moratóriumról is, tehát a hitelek nem mondhatók fel, ergo végrehajtás sem indítható nemfizetés miatt jövő év június 30-áig. Addig azoknak, aki nem jogosultak a hitelfizetési moratóriumra, de pénzügyi nehézségekkel küzdenek, fél évük van arra, hogy a bankkal, a hitelezővel átstrukturálják a hiteleket. Szeretném pontosítani, hogy nincs kamatos kamat és nincsenek pluszköltségek, ez benne van a törvényjavaslatban. [[Z. Kárpát Dániel: És a futamidő-hosszabbodás?]] Nem tudom, hogy a 16 százalék honnan jön egyébként, nekünk ilyen statisztikánk nincs. Ami a bankoknak a külön terheit illeti, felhívnám a képviselő hölgyek, urak figyelmét, hogy banki különadó mint ágazati adó 2011 óta létezik [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] , tehát a bankok folyamatosan fizetnek különadót. Egyébként nem tisztem védeni őket, nem is szándékozom. Én azt gondolom, hogy ezeket fontos tudni, tehát az, hogy bizonyos társadalmi csoportokra, ha úgy tetszik, szűkítjük, tulajdonképpen azt teszi, hogy lefedi azokat a társadalmi csoportokat, ahol valóban szükség van a moratóriumhosszabbításra. Én ennyit szerettem volna mondani. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalra a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a járványügyi intézkedésekkel kapcsolatos egyes szabályok megállapításáról és a járványügyi intézkedésekkel kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/13308. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Orbán Balázs úrnak, a Miniszterelnökség államtitkárának, miniszterhelyettesnek, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, miniszterhelyettes úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Nehéz őszre és talán még nehezebb télre számítunk a koronavírus-járvány miatt, amelynek második hulláma más típusú, az elsőhöz képest más kihívásokat tartogat az egész világ, így Magyarország számára is. Az első hullámnál a nehézséget az okozta, hogy a világot teljesen váratlanul érte a világméretű járvány, mostanra azonban már elegendő idő állt rendelkezésre, hogy az egészségügyi rendszerek felkészüljenek a következő hullámra, amely második hullám már el is érte Magyarországot. Az eddig meghozott szabályokat, amelyek hatékonysága már bizonyított, továbbra is fenn kell tartani. Nem elégedhetünk meg azonban ennyivel, a szabályozást megítélésünk szerint folyamatosan szükséges felülvizsgálni, hogy ütőképes védekezéssel tudjunk előállni. A kormány továbbra is mindent megtesz annak érdekében, hogy megvédje a magyar emberek egészségét, biztonságát és hogy az ország továbbra is működőképes maradjon. Megítélésünk szerint ez a cél egybecseng a magyar emberek akaratával, amelyet a nemzeti konzultáción a nyár folyamán ki is fejeztek; pontosan tudjuk, hogy az emberek milyen védekezést támogatnak, és azt is, hogy nem akarják, hogy az ország leálljon. Tavasszal Magyarország a legjobban védekező országok között volt, de nem dőlhetünk hátra. A kormány folyamatosan figyeli a jogalkalmazás és az egészségügyi szakmai grémiumok eredményeit, visszajelzéseit, ezért annak érdekében, hogy hasonlóan az első hullámhoz a második hullám elleni védekezés is eredményes lehessen, megítélésünk szerint a törvényjavaslatban foglalt további intézkedések megtételére van szükség. Jelen pillanatban járványügyi készültség van az országban, a védekezés terv szerint zajlik, és a törvényjavaslat ehhez kíván hozzájárulni. A különleges eljárásban történő tárgyalásra azért tettünk javaslatot, mert úgy gondoljuk, hogy a járvány elleni védekezésben nem tehetjük meg azt, hogy várunk, ezzel ugyanis időt veszítünk, és az idő jelen pillanatban emberi életekben és emberi egészségben mérhető. A törvényjavaslat elsődleges célja az egészségügyről szóló törvényben meghatározott három karanténfajta, nevezetesen a járványügyi megfigyelés, a járványügyi zárlat és a hatósági házi karantén elrendelésével, végrehajtásával kapcsolatos adminisztratív könnyítések bevezetése, továbbá a hatósági házi karantén megsértése miatt alkalmazható szankcióknak a meghatározása. Elsődlegesen azokat az eseteket kívánjuk szabályozni, amikor az érintett személy más kormányrendeletekben meghatározott olyan országból kíván belépni hazánkba, amely hatósági házi karanténban való elhelyezéssel jár. Ezt a karanténkötelezettséget javaslatunk szerint nem hatósági határozat, hanem maga a törvény mondaná ki. A határellenőrzés során cél a gyorsaság és a szakszerűség egyidejűsége, ezért tartjuk indokoltnak, hogy ilyen esetekben, tehát határátlépéssel összefüggő hatósági házikarantén-kötelezettség esetén a döntéshozatalt teljesen kiemeljük a közigazgatási eljárási rendből, és a törvény erejénél fogva rendezzük ezt az esetkört. Megítélésünk szerint ezzel érdemi adminisztratívteher-csökkentés érhető el. A javaslat másik pillérét képezik azok az ügyek, amikor a jogszabály nem állapít meg generálisan alkalmazandó, bizonyos tényállás mellett mindenkire kötelező karantént. Itt továbbra is szükséges az egyedi döntéshozatal fenntartása, ezért a javaslat az egyszerűsített döntéshozatalra olyan kivételes rezsimet alakít ki, amellyel tömegesen, egyszerűen és azonnal intézhetők az egyéb karanténügyek. Kiemelt célunk továbbá mind a döntéshozatallal nem járó, mind az egyszerűsített döntéshozatallal járó karanténtényállás vonatkozásában, hogy a hatósági házi karantén szabályainak megsértése ne maradjon egyik esetben sem szankciók nélkül, ezért a jelen szabályozástervezet közigazgatási bírság kiszabását is javasolja és tartalmazza. [[21.00]] Annak érdekében, hogy a magyar gazdaság és a társadalom a lehető legkisebb veszteséggel vészelje át a jelenleg fennálló helyzetet, a törvényjavaslat az előzőeken túlmenően más törvényeket is módosít, amelyekből én csak nagyon röviden a legfontosabbakat emelném ki. Ezek kapcsolódnak a járványügyi védekezéshez, de nem kapcsolódnak a karanténkötelezettséghez. A lakások, helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes jogszabályokról szóló törvény módosítása kimondaná, hogy járványügyi készültség esetén a rendeltetésszerű használat, valamint a szerződésben foglalt kötelezettségek teljesítésének bérbeadó általi ellenőrzése az adott naptári évben nem kötelező. Ugyanezen gondolatmenetet követve javasolt a Nemzeti Eszközkezelő program keretében megkötött bérleti szerződések esetében is biztosítani, hogy ez az ellenőrzés ne legyen kötelező. Az egészségügyről szóló törvény egyéb módosításának célja a járvány elleni védekezés gyorsítása érdekében, hogy az egészségügyi dolgozók kirendeléséről szóló döntési jogosultságot a kormányhivatal vezetője kapja. Ezen túlmenően az operatív törzs tevékenységét a kormányzati tudománypolitikáért felelős miniszter, tehát az ITM-miniszter által létrehozott járványügyi tudományos munkacsoporttal kívánjuk támogatni a jövőben, és ez megteremti annak törvényi alapját, hogy az operatív törzs az elemzések elkészítéséhez szükséges adatokat a járványügyi tudományos munkacsoportnak mint adatfeldolgozónak átadja. A koronavírus terjedésének megállítása céljából az elektronikus egészségügyi szolgáltatási tér, a köznevelési információs rendszer, valamint a köznevelési regisztrációs és tanulmányi alaprendszer összekapcsolására kerülne sor az élet, egészség megóvásához szükséges járványügyi szempontú köznevelési intézkedésekkel összefüggésben. A szabálysértési törvény módosítása értelmében a helyszíni bírság legmagasabb összege védelmi intézkedés megszegése és a védekezéssel összefüggésben közérdekű üzem működésének megzavarása esetén 50 ezer forintról 150 ezer forintra nő. A veszélyhelyzet megszűnésével összefüggő átmeneti szabályokról szóló törvény módosítása többek között azt a célt szolgálja, hogy a központi költségvetés terhére nyújtott költségvetési támogatásból megvalósuló programok, projektek támogatási időtartamát tovább tudjuk meghosszabbítani; az eredeti felhasználási időtől számítva ez 180 nap többletet jelent. A koronavírus-járvány gazdasági hatásainak leginkább kiszolgáltatott ágazatok érdekében mint például turisztika, vendéglátóipar, szórakoztatóipar, szerencsejáték, filmipar, előadó-művészet, rendezvényszervezés, sportszolgáltatások a törvényjavaslat a nem lakás céljáró szolgáló helyiségekre vonatkozó bérleti szerződések felmondásának a tilalmát állami, települési vagy területi önkormányzatok tulajdonában lévő ingatlanok esetében 2021. június 30. napjáig kívánja meghosszabbítani. Egyébként hatósági házi karantén megtartására vonatkozó szabályok megszegése esetén helyszíni bírság kiszabására a jövőben a törvényjavaslat értelmében az elkövető távollétében is sor kerülhet. A törvényjavaslat szerint büntetések, intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési eljárások végrehajtásáról szóló törvénnyel kapcsolatos eltérő rendelkezések, amelyeket szintén a korábbi szabályokhoz hasonlóan már más törvényjavaslatokkal összefüggésben meghoztunk, tehát ezeket a főszabályoktól eltérő rendelkezéseket ezekben a tárgykörökben 2021. június 30-áig rendelné a törvényjavaslat alkalmazni. Végül egy hasonló logikájú szabály: magyarországi székhelyű gazdasági társaságok gazdasági célú védelméhez meghatározott intézkedések határidejének a meghosszabbítása a hitelmoratóriumhoz kapcsolnánk ezt a dátumot 2021. június 30-áig indokolt a magyar székhelyű, stratégiai tevékenységet folytató gazdasági társaságok érdekeinek védelmében. Tisztelt Országgyűlés! Magyarország az első hullám idején jól teljesített, az egészségügyi rendszer felkészültsége alapján minden esélyünk megvan arra, hogy ez a második hullám idején is így legyen. A magyar egészségügy európai összevetésben is jól állja a sarat, bízzunk az orvosok, ápolók, járványügyi szakemberek és a határvédelmet ellátó rendőrök felkészültségében. Úgy látjuk, hogy az Egészségügyi Világszervezetben is elismeréssel figyelik Magyarország teljesítményét. Azt hiszem, hogy e tekintetben egyértelmű a szervezet véleménye. Ezek a javaslatok teljesen egyértelműen a járvány második hullámával összefüggésben az eltérő védekezési stratégia minél ütőképesebb megvalósulását szolgálják. Azt hiszem, megkérdőjelezhetetlen az, hogy hozzájárulnak az emberi élet, az emberi egészség védelméhez és Magyarország működőképessége fenntartásához. Ebből következően arra szeretném kérni önöket, hogy szavazatukkal támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Nacsa Lőrinc tapsol.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Bartos Mónika képviselő asszonynak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Elég terjedelmes javaslat van előttünk, és nem is csoda, hogy ez a javaslat ilyen terjedelmes, hiszen az a kihívás sem mindennapi, amelyet hónapok óta a mindennapjainkban érzünk, hiszen ilyen méretű világjárvánnyal még nem szembesültünk, és ez mindannyiunkat nehézségek elé állít.Valóban elérkeztünk Európában a koronavírus-járvány második hullámához, ami az északi féltekén nagy erővel tombol, és Magyarországon is érezzük azt, hogy a járvány hulláma felszálló ágba került. Tavasszal nagyon jól sikerült védekezni a koronavírus-járvány első hullámában, de sajnos a második hullám is erőteljes, sőt erőteljesebb, mint az első, és ahogy államtitkár úr, miniszterhelyettes úr is említette, ennek még nincs vége, tehát egy elhúzódó védekezésre kell felkészülnünk. A javaslat is ennek értelmében, fényében számos területet érint, hiszen megpróbálja azokat a negatív hatásokat enyhíteni, amelyekkel szembe kell néznünk, és a mindennapokban minket sújtó nehézségeket próbálja könnyíteni, lehetőség szerint azokat megszüntetni. Valójában nagyon nagy türelemre, együttérzésre, egymásra való odafigyelésre van szükségünk mindannyiunknak, és ezeket az intézkedéseket, amelyek ránk várnak bizonyos esetekben, nem könnyű elviselni, de én bízom abban, hogy valóban a másikra való odafigyelés és az egészségünk megőrzése céljából kitartóak leszünk mindannyian, és számítunk is a másik kitartására, egymás kitartására. A javaslat, ahogy említésre is került, több területet érint, például a gazdaság szereplőit vagy akár nemzetközi együttműködéseket, kötelezettséget érintő kitételeket, illetve a köztestületek testületi döntéshozatalát könnyítő kérdéseket is. Csak néhányat említettem ezek közül. Én azokra a pontokra szeretnék kitérni picit részletesebben, amelyek legtöbbünket érinthetik a hétköznapokban. Az egyik ilyen terület természetesen a járványügyi karanténnal kapcsolatos javaslatok köre. Ezért, mivel a járvány második hullámában járunk, és láthatjuk, hogy az esetek száma nő, ezért tömegessé válik a járványügyi karanténnal kapcsolatos eljárások köre, és szükséges annak érdekében, hogy ezeket megkönnyítsük, a jelenlegi ügyintézési szabályokat módosítani. Így a javaslat adminisztratív könnyítéseket is tartalmaz valójában, ahogy miniszterhelyettes úr is mondta, a három karanténfajta elrendelésével, végrehajtásával kapcsolatban. Gyakorlati nehézséget jelenleg az, hogy valamennyi esetben, tehát amikor karanténkötelezettségről van szó, valamennyi esetben önálló eljárásban, határozattal kell elrendelni a karanténkötelezettséget, és a javaslat ezt kívánja egy picit könnyíteni vagy nagy részben könnyíteni. Abban az esetben, amikor a határátlépés során amiatt kell karanténkötelezettséget elrendelni, hogy ha elfogadjuk ezt a törvényjavaslatot, nem kell már minden esetben közigazgatási határozatot hozni, hanem maga a törvény fogja kimondani a karanténkötelezettséget. [[21.10]] Ez az adminisztrációs terheket is érdemben csökkentené, illetve ugyanezen ügykör szabályainak egyszerűsítését szolgálja adatkezelési szabályok egyszerűsítésével. A másik jelentős könnyítés azon személyek számára, akik karanténkötelezettek lesznek, hogy a rendőrség hivatalos honlapján már a magyarországi belépést megelőzően 24 órával regisztrálhatnak, és a karanténlakás címét is előzetesen lejelenthetik, feltüntethetik ezen a honlapon. Amikor megtörténik a határátlépés, akkor a belépés pontos idejét és helyét a határellenőrzést végző rendőri szervnek a belépést követő 8 órán belül el kell juttatnia a karanténlakás helye szerinti illetékes rendőrkapitányság részére. Ezek a szabályok azokban az esetekben érvényesek, amikor határátlépés miatt szükséges a hatósági házi karantén. Vannak olyan esetek, amelyek egyediek, és nem elkerülhető az egyedi döntéshozatal. Ilyen például annak megállapítása, hogy fertőzés gyanúja fennáll-e. Ilyenkor mindenképpen kivételes, mindenképpen egyedi döntéshozatal szükséges, de ezt kivételes döntéshozatali eljárással kívánja a javaslat segíteni. Nagyon fontos, hogy nem jutunk semerre, egyről a kettőre akkor, ha ezek a szabályok életbe lépnek, de nem tartjuk be őket. Tehát fontos az, hogy ezeket betartsuk, akkor leszünk csak eredményesek, és akkor tudjuk egymást megvédeni. Ezért a javaslat kitér bizonyos szankciók meghozatalára, illetve közigazgatási bírságok rendszerének átalakítására is abban az esetben, hogyha a szabályok megszegéséről van szó. Ahogy eddig is a szabályok betartását a rendőrség ellenőrzi, és a karanténkötelezett személy köteles a rendőrség munkáját segíteni, hogyha szükséges, akkor a karanténlakásba őket beengedni. A javaslat kötelezővé teszi a karanténszoftver alkalmazását, amely szintén az ellenőrzést segíti, illetve kitér arra is, hogy a karanténkötelezett közlekedését hogyan kell megvalósítani, milyen szabályok vonatkoznak az ő közlekedésére. Ha ezek a szabályok nincsenek betartva, akkor az illetékes rendőrkapitányság szabhat ki bírságot, amely személyenként 5 ezertől 150 ezer forintig terjedhet. Mindenképpen szeretném hangsúlyozni, hogy ezek a szabályok mindannyiunk védelmét szolgálják, és türelemmel, egymásra való odafigyeléssel fontos ezeket betartanunk, hogy minél hamarabb túljussunk ezen a nehéz időszakon. Amit az expozéban is hallottunk, a karanténintézkedéseken túl nagyon fontos az, hogy tudjuk azt, hogy hogyan terjed a járvány, ezt monitoroznunk kell, és ehhez az adatszolgáltatást egyszerűsítenünk kell az elektronikus egészségügyi szolgáltatási tér, a KIR és a KRÉTA között. Ezek mind azt szolgálják, hogy a koronavírus-fertőzéssel érintett oktatási intézmények könnyebben beazonosíthatók legyenek, ennek ismeretében a szükséges védelmi intézkedéseket hatékonyabban meg lehessen hozni, tehát az intézmény vezetőjét minél hamarabb sikerüljön tájékoztatni, a tankötelezettség teljesítéséhez szükséges oktatást meg lehessen szervezni, valamint ha szükséges, akkor a rendkívüli szünet elrendelhető legyen, vagy ennek a szükségességét lehessen vizsgálni. Ugyanígy a javaslat tartalmazza azt, hogy a köznevelési szerv vagy a szakképzési szerv az intézményekkel munkaviszonyban levő alkalmazottak tajszámait megkapja, és így azok is összevetésre kerülhessenek a koronavírussal fertőzött személyek elektronikus egészségügyi szolgáltatási térből származó adataival. Talán még két elemet említenék, szeretnék aláhúzni. Az egyik szintén a járvány terjedésének megállítását és a nagyon gyakorlati, eredményes védekezést szolgálja, és az operatív törzs tevékenységét segíti, hogy a javaslat tartalmazza a járványügyi tudományos munkacsoport létrehozását. Ez mindannyiunk érdeke, és az is, hogy az egészségügyi dolgozók kirendeléséről szóló döntési jogosultság most már az illetékes kormányhivatal vezetőjéhez kerül. Ez is a hatékonyabb és gyorsabb reagálást segíti. Azt gondolom, azok a javaslati pontok, amelyeket említettem, vagy miniszterhelyettes úr is említett, mind olyan pontok, amelyek támogathatók képviselőtársaim részéről is, és én erre biztatom önöket. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Lukács László György képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! Először is szeretnék egy általános tisztázással indítani. A mai napon többször szó volt arról, hogy miként védekezik Magyarország, és miként védekezik a kormány. A kormánypárti képviselőtársaim, sőt miniszterelnök úr is rendszeresen összekeveri azokat a kritikákat, amelyeket nem Magyarországnak, hanem Magyarország Kormányának és elsősorban a védekezés egyszemélyi irányítójának, Orbán Viktornak szoktunk címezni.Tisztelt Képviselőtársaim! Amikor mi azt mondjuk, hogy Orbán Viktor hagyja, hogy a vírus diktálja a tempót, akkor úgy is gondoljuk, hogy Orbán Viktor teszi ezt, mert a szakértők, a szakma azt javasolná neki, hogy ingyenesen, széleskörűen teszteljen, vezessen be korlátozó intézkedéseket, védje meg az egészségügyi és szociális dolgozókat. Amikor azt mondjuk, hogy Orbán Viktor szabadjára engedte a vírust, és hagyja, hogy a vírus diktálja a tempót, akkor nem azt mondjuk, hogy a szakma végzi rosszul a dolgát és az egészségügyi dolgozók, vagy a szakdolgozók rosszul dolgoznak, sőt minden egyes alkalommal úgy szoktuk elkezdeni a felszólalást, hogy meg is köszönjük nekik a munkájukat. Tehát önök ne keverjék össze ezt a két dolgot! Szerintem, szerintünk a magyar kormány nem jól védekezik, de Magyarország, az emberek és a magyar egészségügyi dolgozók és a szociális szférában dolgozók pedig minden tőlük telhetőt, a meglévő eszközökhöz mérten a legtöbbet megteszik. Én csak erre szeretném felhívni a figyelmüket, hogy nyilvánvaló, ahogy egyébként fogalmazta itt miniszterelnök úr, legalább a saját hazugságaikat ne higgyék el. Tehát lehet itt hazudni arról, hogy mit mond az ellenzék, de legalább önök ne higgyék el. Nekünk Orbán Viktor személyes eljárásával szemben van a kritikánk, és innen jön az ezzel kapcsolatos, a törvényjavaslattal kapcsolatos kritikánk is. Ha belenézünk ebbe a törvényjavaslatba, akkor azt látjuk, hogy egyrészről nagyon nehéz megérteni, hogy miért mostanáig kellett várni azzal, hogy például karanténszabályokat tisztázzanak, holott augusztus vége óta amióta Orbán Viktor rendszeresen jár a Kossuth rádióba a vasárnapi adásba, illetve a péntek reggeli adásba elmagyarázni, hogy mi történik Magyarországon mindenki tökéletesen látta, hogy bizony a karanténnal vannak problémák, a karantén elrendelésének a szabályaival vannak problémák, nem tudja követni az a klasszikus rendszer, amit alkottak, a való életben előforduló problémákat. De könyörgöm, miért kellett ehhez nekünk október 19-ig várni?! Miért nem lehetett hamarabb benyújtani? De legalább most benyújtották. Köszönjük szépen. A másik probléma, amiből meg világosan látszik, hogy mire van szükség: hát, pénzre van szükség, ezért vannak benne a bírságok. Nyilvánvalóan az államtitkár úr megfelelően képzett, jogelméletből és jogi dolgokból képzett, szerintem egyébként egy nagy tudású államtitkár, pontosan tudja, hogy nem ennek a bírságnak, közigazgatási bírságnak a mértéke fogja az embereket rászorítani arra, hogy milyen szabálykövetők legyenek maszkviselésben. Az ő magatartásukat elsősorban az fogja meghatározni, hogy milyen más egyéb szabályozórendszerek, akár a szociális közeg, akár a saját családi szokásuk vagy egyébként a döntéshozók elöljáró példája milyen ebben a kérdésben, és akkor fogja tényleg a magáévá tenni azt, hogy neki maszkot kell viselnie, hogy azt be kell tartani. Érdekes, hogy ami ebben az esetben egyébként működött tavasszal, az miért nem működik most. Ezt kellene megvizsgálni, és nem arra rámenni, hogy minél több pénzt beszedni az emberektől. Kérem szépen, szerintem az, amit mérlegelési jogkörben önök 5 ezertől 150 ezer forintig és egy nap maximum 600 ezer forintig valakinek a nyakába akarnak zúdítani, messze elrugaszkodott attól, amit Magyarországon bárki, még akár a saját gondatlanságából is meg tudna engedni magának. Éppen ezért egyébként nyújtottunk be módosító javaslatot, hogy a való élethez, a valódi kereseti, vagyoni és jövedelmi viszonyokhoz igazodjon ez, és emellé azt javasoljuk, hogy igen, folytassanak kampányt azért, hogy mindenki viseljen maszkot. És ezt hogy lehet elérni? Úgy, hogy önök maszkot adnak az embereknek. [[21.20]] Erről szólt az egész tavaszi vita, hogy lesze kötelező viselés, és tudjae az állam biztosítani. Orbán Viktor pont az én kérdésemre mondta, hogy ő magának varrja. Nyilván FFP3-as maszkokat varr magának otthon, mert egyébként akkor azokat hordta. Tehát még ebben sem mondott igazat. [[Dr. Orbán Balázs: Covidosoktól veszel vért? Minek az neked?]] Önöknek azt kellett volna csinálniuk, hogy akkor és most is az embereknek a rendelkezésére bocsátani a védekezéshez szükséges eszközöket. Ugyanez van a védekezéshez szükséges másik eszközzel, a teszteléssel is. A mai napon is elmondtuk, tesztelés vonatkozásában Magyarország nem áll jól. Hiába mondanak mást, és önöknek lehet velem vitája, engem támadhatnak, megszoktuk, tehát a politikában az benne van, hogy minket támadnak, de önök például Oroszi Beatrixot, az ITM munkacsoportjának a vezetőjét támadják, egy szakembert, aki elmondta, hogy nem elég ez a tesztelés, a kapacitás tetején vagyunk, nem valósak az értékek. Vagy támadják Jakab Ferencet, akit egyébként pajzsra emelve hordtak tavasszal folyamatosan, és mindenhol nyilatkozott a pécsi virológus, ő is elmondta, nem elég ez a védekezés, nem jó. Ehhez képest, egyébként pont a szerencsétlenségükre Orbán Balázs volt az, aki az ő kijelentését kritizálta, azt hiszem, az ATV valamelyik, pár héttel ezelőtti műsorában, de semmi gond, megszoktuk azt, hogy velünk vitájuk van, megszoktuk azt, hogy minket támadnak, ebben nincs újdonság, de én arra kérem önöket, ezeket a szakértőket legalább ne támadják, pláne ne akkor, amikor ők elmondják az igazságot, még akkor is, ha az igazság önöknek ebben az esetben fáj. És hogy mi van még benne ebben a törvényben, és mi köze a járványhoz: a szerencsejátéknak és a szerencsejáték-törvénynek mi köze a járvány elleni védekezéshez, vagy a koncessziónak mi köze hozzá? Semmilyen köze nincs hozzá. Önök fogták, és most is behoztak egy olyan salátatörvényt, amiben néhány dolgot saját magukra próbálnak finomhangolni. Ha lehetne valami benne, akkor igen, benne kellene lennie az ingyenes és széles körű tesztelésnek, annak a lehetőségének, hogy mindenki kapjon maszkot és tudjon védekezni. Tavasszal egyébként az önkormányzatok, pont azok az önkormányzatok, akiket a legjobban megvámoltak, jártak élen abban, hogy az emberekhez maszkot juttattak, most viszont az emberek megvásárolták a saját pénzükből. Csak kérdezem én: hol van a tonnaszámra behozott maszk? Ez miért nem jutott el valamilyen módon a lakossághoz? Vagy ha azt valaki kiosztotta, akkor ki osztotta ki és kinek a nevében? Mert azért erős a gyanúm most is, hogy bizonyos adományok úgy érkeztek, hogy azt valójában állami pénzeken megvásárolták, és az önök egyik választókerületi elnöke, vagy talán mindegyik, odaállt az önkormányzatokhoz, és az ő saját adományaként ezt elosztogatta, elosztogatta azt, amit az állam beszerzett. Szóval, hogy mi lehetne benne? Lehetne benne a széles körű ingyenes tesztelés, a maszkviselésnek az a szabályzata, amelyben biztosítva van mindenki számára, hogy hozzá is jut a megfelelő maszkhoz, és lehetne benne egy sokkal jobb szabályozó kisebb bírságolási tétellel. Hadd emlékeztessek mindenkit arra, én kértem ki a Belügyminisztériumtól az adatokat, 1,1 milliárd forintot, azaz 1100 millió forintot szedtek be csak március 15-étől május végéig azon emberek után, akiket önök megbírságoltak. És engedjenek meg egy nagyon szomorú történetet ezzel kapcsolatosan, amit személyesen is meglehetősen rosszul éltem meg, akkor, amikor a saját településünkön az egyik, egyébként más ügyben hibázó, szerencsétlen embert megállították motoron, aki a feleségéért ment, bevitték a rendőrségre, igaz, alkoholt fogyasztott, és azt is gondolta, hogy vele szemben egy ilyen eljárás fog lefolytatásra kerülni, ehhez képest a távozásakor a maximális bírságösszeget kapta meg a járványügyi szabályok megsértése miatt, úgy, hogy ez az első ilyen szabálysértése volt, és ez a szerencsétlen ember a következő napra, mivel egyébként nagyjából nincs erre keretük, felakasztotta magát. Csak ezekből aztán nincs hír, de vannak családi történések. És nem szabad az emberekre olyan mértékű bírságot ráverni, 600 ezer forintot, hogy abba belerokkanjanak. Napnál is világosabb, hogy önök azt üzenik ezzel az embereknek, hogy a tesztek helyett valójában csekket fognak kapni, és a maszkok helyett, amit több tonnaszám vásároltak meg, és Szijjártó Péter büszkén, minden reggel ismertetett, azokból nem lesz semmi, valójában csekkek és bírságok lesznek. Tisztelt Államtitkár Úr! Napnál is világosabb, hogy ebben a formájában, így, ahogy van, mivel hiányoznak belőle a védekezéshez legfontosabb feltételek, az, hogy megvédjék a lakosságot, az egészségügyi dolgozókat, a szociális dolgozókat, az, hogy ingyenesen széleskörűen teszteljenek, és hogy a maszkviselésben segítsék az embereket, ezek nincsenek benne, így aztán ezt a jogszabályt képtelenség megszavazni. Köszönöm szépen. [[Dr. Gyüre Csaba tapsol.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Láthatjuk, hogy most, a második hullám idején az egész világon, Európában és így Magyarországon is felfutóban van a koronavírus-járvány második hulláma, a járvány felfutó szakaszában van, világszerte 40 millió fertőzöttet azonosítottak, és több mint egymillió ember vesztette életét a világon a koronavírus-járvány következtében. Magyarország sikeresen védekezett a járvány első hulláma idején, a magyar emberek példamutató fegyelmezettséggel tartották be az egészségük védelme érdekében hozott intézkedéseket, az orvosok, az egészségügyi dolgozók, az ápolók, a mentősök, a honvédség, a rendőrség, a járványügyi szakemberek és az operatív törzs tagjai pedig hősies munkát végeztek. Köszönjük nekik.Emlékezhetünk rá, hogy bár sikeresen kezeltük a járvány első hullámát, közösen sikerült túl lennünk rajta, de a baloldal kivonta magát a járvány elleni védekezésből, nem lehetett rájuk számítani, és nemcsak hogy nem lehetett rájuk számítani, hanem aztán hátráltatták is a védekezést. Kamuvideókat gyártottak, kamuhíreket gyártottak, s támadták személyükben, hitükben a járványügyi szakembereket ezt a sort most Lukács képviselő úr ugyanúgy folytatta , és nem hagyták abba a járvány második hulláma idején sem ezt a tevékenységet. Pedig azt gondoltuk, hogy itt, a második hullám idején, ami, látjuk, egy sokkal erősebb, sokkal nagyobb hullám, itt mégiscsak szükség lehet a közös erőfeszítésekre, mégiscsak szükség lehet a közös cselekvésre, de pontosan ott folytatják, ahol júliusban abbahagyták. Egyfolytában kamuhíreket generálnak, egymással versengenek a baloldali pártok, hogy ki rakja ki a közösségi oldalra előbb a nagyobb kamuhírt. Baloldali politikusoktól olyan szövegek kerülnek napvilágra, mint hogy 10-ből 8 tesztért fizetni kell a Gyurcsány-párt nemegyszer mondta , vagy olyan elszólások, mint Szabó Timea azt mondta, hogy nálunk haltak meg a világon a legtöbben ma azt mondta, hogy a harmadik legtöbben , ilyen hazugságokkal kell az önök által is támadott járványügyi szakembereknek nap mint nap megküzdeniük. Ott van a járvány, ott van egy elképesztő, ismeretlen ellenfél, sikerült a nyáron felkészíteni az egészségügyi ellátórendszert, de a járványügyi szakembereknek azért mégiscsak az lenne a dolguk, hogy a járvánnyal foglalkozzanak napi 24 órában, de ehelyett az önök álhírgyártása lefoglalja őket időben, a nap egy részében, hogy azokra reagáljanak, hogy azokat a félinformációkat, hazugságokat, kamuhíreket helyre tegyék. Önök azt állítják, hogy nincs elég lélegeztetőgép, aztán azt, hogy túl sok van, aztán most, hogy megint nincs elég. Kálmán Olga, az egyik gyurcsányista politikus azt mondta, hogy nincs elég maszk a kórházakban; megint csak a kórházaknak kellett helyre tenni, hogy ez nem igaz. Nap mint nap ilyen álhírekkel szembesülünk, rémisztgetik a magyar embereket, és szerintem ez rettentő nagy felelősség az önök részéről. Közösen sikerült legyőznünk az első hullámot, közösen a magyar emberekkel és a kormánypártokkal. Önök ez alól kivonták magukat. Létrejött a nemzeti egység önök nélkül is. Most, a második hullám idején is az emberek fegyelmezettek, megpróbálják betartani az intézkedéseket, s közben tudják, pontosan tudják, hogy Magyarországnak működnie kell, s önök rémisztgetik őket álhírekkel, rémisztgetik őket folyamatosan kamuvideókkal, kamuhírekkel, hogy ne az operatív törzs szakembereinek, ne a kormányzatnak higgyenek, hanem önöknek, akik a kormányt, és igen, jól mondta Lukács képviselő úr, a kormányt, egyetlen céljuk ebben a védekezésben is, hogy a kormányt támadják. Önöknek most is fontosabb az, hogy a kormányt mindenféle rágalmakkal vádolják, önöknek most is fontosabb az, hogy támadjanak bennünket. Mi ugyanúgy elviseljük a támadásokat, ezzel nincsen gond, azzal sincsen gond, hogy Jakab Péter időnként kocsmát, időnként piacot csinál a parlamentből, mert ő így érzi jól magát, ez sem gond. Az a probléma, hogy a magyar embereket rémisztgetik egyfolytában az önök álhíreivel. Az igazság az, hogy Magyarországon az emberek összefogásával és a szerintem nagy tudású egészségügyi dolgozókkal és a járványügyi szakemberek segítségével ismét közösen sikerülhet legyőzni ezt a járványt. És látjuk azt, hogy teljesen más típusú védekezésre van szükség most, mint ahogy volt tavasszal, erről államtitkár úr is beszélt. Az előttünk lévő törvényjavaslat is az elmúlt időszak tapasztalatait használja föl, azt célozza meg, hogy a karanténszabályok, karanténeljárások egyszerűbbek és gyorsabbak legyenek, a karanténra kötelezettek könnyebben ellenőrizhetők legyenek, s a hatóságok adminisztrációs terhei pedig csökkenjenek. [[21.30]] Még a többi baloldali képviselőtársamat nem hallottam, de Lukács képviselő úr felszólalásából kiindulva nem sok jót várok onnan sem, tehát önök nem szeretnék, hogy csökkenjen a hatóságok adminisztrációja; önök nem szeretnék, hogy egyszerűsödjenek a karanténszabályok; önök nem szeretnék, hogy könnyebben ellenőrizhetővé váljanak a karanténba kényszerült állampolgártársaink, tehát önök ezekre nemet mondanak, ha jól értem. Pedig a törvényjavaslatnak köszönhetően egyszerűbbé és gyorsabbá válik a határátlépés, jelentősen csökkennek az adminisztrációs terhek, ugyanis amennyiben valaki be kíván lépni Magyarország területére, a karanténkötelezettséget már nem hatósági határozat, hanem maga a törvény mondja majd ki, és ezáltal nem kell közigazgatási határozatot hozni a hatósági házi karantén elrendeléséről minden egyes egyéni esetben, hanem elegendő a karanténlakás címét megadni. A határellenőrzés még inkább történő meggyorsítása érdekében lehetőség van arra, hogy a karanténkötelezett a karanténlakás címét és a személyes adatait 24 órával a Magyarországra történő belépését megelőzően, elektronikus ügyintézés keretei között közölje. A törvényjavaslat által tehát jelentősen egyszerűsödne a hatósági házi karantén elrendelése és ellenőrzése, mobiltelefonos alkalmazásokon keresztül lehet ellenőrizni, hogy a karanténra kötelezettek betartjáke az előírást. Mindez tehát nemcsak jelentős adminisztrációs terhet jelentene, hanem a rendőrség kapacitásait is tehermentesítené, naponta tízezernél is több helyszínt keresnek föl a rendőrök szúrópróbaszerűen. Tehát önök a rendőrök munkáját nem becsülik meg annyira, hogy megkönnyítsék ennyiben a dolgukat, és egyszerűbb karantén-ellenőrzési szabályok lépjenek életbe, mert önök szerint tovább kellene a mostani terhet hagyni a rendvédelmi dolgozóink és a rendőreink vállán. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Világos, megértettük. Mint ahogy egyébként a béremeléssel kapcsolatban is Lukács képviselő úr már kifejtette a véleményét a Magyar Orvosi Kamara javaslatáról értjük. Az iskolák számára is könnyítést és egyszerűsítést jelentene ez a törvényjavaslat, ugyanis jelentős lehetőség nyílna arra, hogy interneten keresztül lekérdezhetnék, hogy vane koronavírusos diákjuk vagy koronavírusos tanáruk vagy iskolai dolgozójuk. Egyenesen vissza kell utasítanom azt a vádat, hogy azért változik a pénzbírság mértéke és kiszabása, mert valamilyen szintű pénzt szeretne beszedni az állam az állampolgáraitól. Egy bírság, az visszatartó erővel bír; az azért van, hogy az emberek kétszer, többször, sokszor meggondolják azt, hogy érdemes-e. Mint egy gyorshajtásnál: megérie, hogy öt perccel hamarabb odaérek valahova, ha egyébként közben lefotózhatnak, és ezért súlyos tízezer forintokat fizetni kell? Ugyanígy, megérie nekem, hogy esetleg maszk nélkül megyek be olyan helyre, ahol az kötelező, és megfertőzhetek másokat, mert hordozó vagyok? Megérie nekem az, hogy én maszk nélkül megyek be? [[Közbeszólás a Jobbik soraiból.]] Az a helyzet, hogy a maszkviselés nem egy politikai állásfoglalás, a maszkviselés életeket ment, embertársaink életét mentheti meg. Ezért az, ha a bírság visszatartó erejét szeretnénk fokozni, és szeretnénk ezt a törvényjavaslatban leírtak szerint használni, az nyilvánvalóan képtelen politikai blődség, hogy ezt az állampolgárok megsarcolására szeretné a kormány használni, vagy valamiféle pénzgyűjtési akció lenne belőle. Azt remélem, és akkor lehet sikeres a védekezésünk… mert ne felejtsük el a védekezésben az állampolgári felelősséget, mert erről kevesebb szót szoktunk ejteni. Azt gondolom, hogy az operatív törzs éjt nappallá téve mindent megtesz azért, hogy a védekezésünk a lehető legsikeresebb legyen. Az egészségügyi dolgozók, akik ott állnak a frontvonalban, éjt nappallá téve megteszik a tőlük telhető maximumot, hogy sikeresebb legyen a védekezésünk, de az állampolgári felelősséget nem vehetjük ki a képletből. Azt remélem, hogy egy darab ilyen bírság nem kerül kiszabásra. Azt remélem, hogy ugyanolyan fegyelmezetten, ahogy tavasszal, a magyar emberek betartják ezeket az intézkedéseket, betartják a karanténkötelezettséget, betartják a maszkviselési szabályokat, betartják a távolságtartási szabályokat, mert így együtt újra sikerülni fog. És szerintem ez a lényege ennek a törvényjavaslatnak, és nagyon-nagyon szeretném, ha ilyen bírság nem kerülne kiszabásra. Ha véletlenül kell élni ezzel az eszközzel, mert megszegik ezeket a szabályokat valakik, vagy éppen az önök által terjesztett álhírek miatt téves információkhoz jutnak, akkor természetesen élni kell ezzel a lehetőséggel azért, hogy a lehető legkisebb számú szabálysértés elkövetésére kerüljön sor. Ezt szerettem volna tisztázni, mert olyan képtelenségeket állított itt a képviselőtársam, amire muszáj voltam reagálni. Szerintem a mostani törvényjavaslat pontosan tisztázza az eddig levonható következtetéseket, és segíti a részletszabályokban az adminisztrációs terhek csökkentését, a karanténszabályok egyszerűsítését, és ez mind-mind ahhoz vezet, hogy az ügyintézés gyorsabb, gördülékenyebb legyen, tehát mihamarabb elrendelésre kerüljön például a karantén, hamarabb karanténba kerül az, aki esetleg szoros kontaktnak minősül. Mind-mind adminisztrációs terhet jelent, hiszen mindannyiunknak, az egész országnak egy ilyen járványhelyzetben áldozatot kell vállalni. Mindenkinek kis lemondással, áldozattal jár ez. Természetesen a legnagyobb áldozatot a betegek és az egészségügyi dolgozók vállalják, ezt látjuk, de mégis nagyon fontos, hogy ahol tudunk egyszerűsíteni az adminisztrációs terhekben, hogy ne még nagyobb terhet jelentsen a mostani járvány kezelése, ott ez kötelességünk, és meg is kell tennünk. És ha önök nem támogatják azt, hogy levegyünk terhet ezeknek az embereknek, a frontvonalban dolgozóknak a válláról, akkor azt gondolom, hogy pontosan azt folytatják, amit eddig csináltak, nem támogatják a védekezést, és akadályozzák is a védekezést. Az önök szavazatai nélkül is egyszerűsíteni fogunk az eljárásokon, és az önök szavazatai nélkül is le fogunk venni terhet az egészségügyi dolgozók és a rendvédelmi dolgozók válláról, de szerintem sokkal, sokkal, sokkal elegánsabb, és a járványhelyzet súlyosságához képest sokkal fontosabb lenne, ha ez az önök szavazataival történik meg. A KDNP-frakció támogatja a javaslatot. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Mivel kettőperces időkeretben senki nem kívánt felszólalni, ezért most további képviselői felszólalásokra van lehetőség. Megadom a szót Szakács László képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Sok mindent hallottunk itt a vitában eddig. Elegáns ugye, ezt hallottuk legutóbb, bár képviselőtársam elég durcásan mondta azt, hogy elegáns, de elegánsan akkor az ember egy ilyen védekezésről szóló szabálycunamiba, hogy ezt mondjam, salátatörvénybe akkor csak nem gyúr bele valamit a szerencsejátékról és a koncesszióról. Hát, az miben segít védekezni, képviselőtársam? Miért kell elültetni bennünk mindig a kételyt? Lehet, hogy önök jót akarnak, lehet, hogy bizonyos dolgokat mi másképpen látunk. Igen, mi a hatóságoknak is szeretnénk az adminisztratív terheit csökkenteni, de a lakosságnak is szeretnénk az adminisztratív terheit csökkenteni, mert amikor olyanoknak kell adminisztrálni, akik valójában nem fölkészültek rá, nincsenek meg hozzá az eszközeik, nem ezt tanulták, nem ebből élnek, nem ezt csinálják, akkor lehet, hogy rosszul fogják csinálni. Nem tudjuk megtanítani az egész lakosságot, bármilyen körültekintőek vagyunk, tehát valamilyen átmeneti szabályoknak kellene lenni, valamilyen ívének kellene lenni ezeknek az intézkedéseknek. De akkor, amikor ezekről beszélgetünk, hogy egészen pontosan mondjam önöknek, az eü-törvény 74/B. §-áról beszélgetünk, ahol még a törvénynek is csak az indokolásából derül az ki egyértelműen, hogy mi az, ami pontosan a teendő, akkor azt mondjuk, hogy ezek még egy módosítóval, egy módosítással bármikor a jövőben a megszerzett tapasztalatok alapján hamar megoldhatóak lennének. De ugye, itt más magasságokban vagyunk már, ahova fölemelte Nacsa képviselőtársam, a maszkviselést és a közlekedés szabályait is párhuzamba állította egymással. Azt gondolom, tisztelt képviselőtársaim, hogy nyugodtan büszkék lehetünk a magyar emberekre, hogy betartották a szabályokat tavasszal; piszkosul betartották. Fogcsikorgatva tartották be a szabályokat a bezárt közterekkel, a bezárt játszóterekkel, az út szélén levegőztetett, játszó gyermekekkel, a home office-szal, amit vagy lehetett csinálni, vagy lehetett otthonról dolgozni, vagy nem lehetett, a gyermekekre otthon vigyázó szülők, akiknek elfogyott a szabadságuk, akik elvesztették ezek miatt a munkahelyüket, de piszkosul beleálltak. [[21.40]] Inkább kevesebbet kerestek, de nem akarták a családjukat megfertőzni. Minden tisztelet és megbecsülés az övék. Akkor most segítsünk nekik a második szakaszban kicsit jobban! Persze, nagyon sok a szkepticizmus körülöttünk. Vannak, akik azt mondják, hogy nincs is vírus. Persze, hogy nincs igazuk! Végigsöpört az egész világon. Alakítsunk ki olyan szabályokat, amelyeket be tudnak tartani! Van egy időszak mindig ebben a Házban, amikor valamiért mindig mindent CT-készülékekben mérünk, aztán lélegeztetőgépekben mérünk, most maszkok mennyiségében mérünk. Miért nem mérünk a józan ész szabályaival? Ezek a szabályok alapvetően a józan ész szabályaival nem biztosan betarthatóak. És persze hozzájárulnak az emberi élet védelméhez, ahogyan mondta azt miniszterhelyettes úr, mint ahogyan a szerencsejáték-koncesszió is. Mit keres ez ebben a törvényben? Miért most hozták ide? Miért nem egy külön törvénybe hozták be? Hogy gyorsan, így, az este leple alatt azért még ezt hamar átkergetjük? Kinek az érdekében szól? Kinek az életét védi ez meg?! Bízzunk az orvosokban, bízzunk az ápolókban! Persze, hogy bízunk bennünk. Hogyne bíznánk bennük? Sőt, bízzunk az emberek józan ítélőképességében is, főleg akkor, hogyha valaki úgy jár én megtapasztaltam, írta az újság, tudom, hogy miniszterhelyettes úr is megtapasztalta , hogy el kellett menni tesztet csináltatni. Szerencsére negatív lett. Én is végiggondoltam, miután végigolvastam nagyjából 60-70 oldalnyi szabályt, ami most él, hogy hogyan lehetne egyszerűsíteni. Mit kell nekem most tenni addig, amíg nincs meg az eredmény? És végiggondoltam, hogy mi lett volna, ha még tesztet sem tudok csináltatni. Nagyon sok emberrel találkozom. Engem is érdekelt. Nem akarom sem a munkatársaimat megfertőzni, meg a családomat sem. Miért nem erre hoznak szabályt? Aki sok emberrel találkozik nem csak mi vagyunk azok , nekik miért nem jár egy hónapban kettő ingyenteszt? Mert nem mindegy, hogy mit visz haza. Szerintem ő is nagyon aggódik a családjáért. Én is ezért gondoltam, hogy csináltatok gyorsan egy tesztet. De egy bevásárlóközpont pénztárosa szerintem több emberrel találkozik, mint én. Egy buszsofőr több emberrel találkozik, mint én. Egy troli-, egy villamossofőr több emberrel találkozik, mint én. És szerintem nekünk nagyon kell rájuk vigyázni ahhoz, hogy működőképes maradjon az ország. Ez a szabály is hiányzik belőle. Azok, akik a közszolgáltatást ellátják, akik a kiskereskedelemben dolgoznak vagy akár az orvosok és az ápolók, akikre büszkék vagyunk, hiszen büszkék vagyunk de akkor miért nem segítünk nekik azzal, hogy havonta legalább kétszer egy gyorstesztet? Mi ki tudjuk fizetni, nem hiszem, hogy értünk, országgyűlési képviselőkért, nem hiszem, hogy értünk aggódna az ország, hogy nem tudunk kifizetni egy 14 ezer vagy akár egy 20 ezer forintos tesztet. De az, aki csak az átlagbéren van Magyarországon, azt Baranya megyében már megsüvegelik, ahonnan én jövök, főleg Dél-Baranyában, aki ennyit keres, ő sem engedheti meg magának, pedig ennyi biztos van. Ennyi még abból a szerencsejáték-koncesszióból is leeshet, miniszterhelyettes úr, amit valahogyan beleszuszakoltak ebbe a törvénybe. Azt gondolom, hogy ennyit megérdemelnek azok az állampolgárok, akik aggódnak. Persze, nem akarnak szabályt sérteni, de van, akinek majd így is fog sikerülni, és van, aki majd megérdemli a büntetést, meg lesz olyan is, aki nem. Mi arra kérjük önöket, hogy átgondolt szabályokat hozzanak ide. Tavasszal valamilyen szinten mindenki megértette még a kapkodást. Amikor engem is felhívtak kiskereskedelmi üzletekből, hogy szerintem ő most kinyithate, én azt mondtam neki, hogy elolvastam a jogszabályt, te kinyithatsz, csak én nem mehetek be azért, mert nem vagy benzinkút, nem vagy műkörmös, nem árulsz élelmiszert. Azt hiszem, ezekhez lehetett bemenni, de egy ékszerüzletbe vagy egy virágüzletbe már nem lehetett bemenni. Ő kinyithatott, csak én nem mehettem be. Jó, megértjük, sietni kellett, nem volt minden teljes mértékben átgondolva, aztán utána lehetett alakítani a szabályokat. De azért most már van tapasztalat. Ezt hallottuk itt a hitelmoratórium meg minden kapcsán, hogy már van elegendő tapasztalat. Akkor én azt gondolom, hogy ezek a szabályok lehetnének kidolgozottabbak is, elegánsabbak is, nem kell ebbe beleszuszakolni egy szerencsejáték-koncessziót. Miért kellett? Lehetett volna csak az emberek jóllétével meg az emberek biztonságával törődni, nem a koncessziót ide beleszuszakolni, hogy gyorsan még akkor ezt is áthajtjuk a Házon, mert valakinek fontos. Jöjjön ez be egy külön törvényben! De mégis azt mondom, hogy azoknak, akik a munkájukból kifolyólag… és tudjuk, hogy nem állhat le még egyszer az ország, tudjuk, hogy nem bírja sem a kormány, sem a gazdaság, igazából az emberek sem akarják, hogy még egyszer leálljon az ország, biztonságban érezzék magukat, a saját komfortérzetüket tudják növelni, és a családjuk komfortérzetét is tudják növelni, talán annyi jut, hogy havi két tesztet kapjanak. Azoknak, akik a közszolgáltatásban, kiskereskedelemben dolgoznak, nekik ennyi igazán járhatna. Azt gondolom, hogy ha még belefér gyorsan a szavazás előtt márpedig bele szokott férni egy gyors bizottsági üléssel , akkor ezt még persze bele lehet tenni, és talán, hogy mindannyiunknak eloszlassa valamilyen szinten a kétségeit, azt a szerencsejáték-koncessziót ki lehetne belőle venni. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rig Lajos képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr és Képviselőtársaim! Nem lepődöm meg azon, hogy egy ilyen fontos törvényjavaslatról és törvényről, egy salátatörvényről ilyen késői időben tárgyalunk. A mai napon egy 24 órás szolgálatból léptem be, tehát ma reggel egy 24 órás mentőszolgálat után jöttem ide, és akkor is csodálkoztam, hogy önök ezt most nyújtották be ugyanúgy, ahogy az előző egészségügyi törvényt. Ez egy gyorsan, hamar átvitt jogszabály; a médiában orvosbéremelésről adtak tanúbizonyságot, arról tájékoztatták a lakosságot, a paraszolvencia kivezetéséről, de a mögötte lévő többi jogszabályváltozásról, ami szorosan érinti az egészségügyi dolgozókat, illetve az orvostársadalmat, arról nem beszéltek. Nem beszéltek a kivezénylésekről, nem beszéltek azoknak a munkajogi törvényeknek a változásáról, ami igenis érdekli a közembereket és az egészségügyi dolgozókat. Ez a törvényjavaslat sajnos ugyanarra a sémára épül. Egy fontos, mindenki által fontosnak tartott törvényről beszélünk, hiszen egy olyan járvány közepén vagyunk, amivel nemcsak mi, hanem egész Európa küzd. És e késői órán pár képviselő beszélget arról, hogy milyen jó ez a törvényjavaslat; olyan törvényjavaslat, amibe belecsempésztek ilyen koncessziókat. Mi köze van egyébként hozzá, a védekezéshez? Erre tud valaki választ adni? Nem! Akkor beszéljünk a való életről! Mikor beszélünk jól működő járványügyi intézkedésekről és védekezésekről? Akkor beszélünk, ha az az intézkedés gyors, hatásos, a legtöbb ember ezeket a rendelkezéseket betartja, van elég humán erőforrás az egészségügyben, van elég laborkapacitás a tesztek elvégzésében, és az adminisztráció naprakész. Hogy gyors, annak nem nevezhetném. Hatásos? Ha megnézzük a napi adatokat, sajnos azt kell mondani, hogy a kórházban kezelt betegeknek több mint a 10 százaléka lélegeztetőgépre szorul. Ez azt jelenti, hogy minden tizedik beteget, aki bekerül a kórházba, valamilyen lélegeztetési mód alapján kezelik. Vane elég humán erőforrás az egészségügyben? (Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Nagyon sokan akár az azonnali kérdésekben, akár a napirend előtti felszólalásokban vagy most a PCR-tesztek számát kevesellték. Kedves Képviselőtársaim! Bár lehet, hogy önök a PCR-tesztnek a másik végén voltak mint tesztelendő alany, de tudjáke azt, hogy egy tesztelésbe bevont egység, amely járja a falvakat, napi 12 órában hány darab tesztet tud megcsinálni úgy, hogy minden erőt bedobva a lehető legtöbbet próbálja megtenni? Hatvanöt-hetven darabot egy egység. [[21.50]] Egy egység. És ebből az országban, ugye van 19 megyénk, most akkor nagyon gyorsan kiszámolhatnánk azt, hogy ha minden megyében csak maximum maximumot mondok, mert ennyi a maximum három egység végzi ezt, nagyon egyszerűen kijönnek azok az adatok, hogy minimális az a tesztelési szám, amit meg tudunk csinálni, és ehhez még hozzájönnek az egészségügyi intézményben elvégzett tesztek. És ha megnézzük a napi adatot, az körülbelül a napi fertőzöttek száma 1000-1400 között ingadozik. Ez azért van, mert ennyi a tesztelési kapacitásunk, sajnos többet nem tudunk megcsinálni, ha megszakadunk, akkor sem. És mikor hatásos egy járványügyi kezelés? Ha mindenki betartja. Amikor kirobbant ez a járvány, a lakosságnak, szerintem túlnyomó része, nem akarok nagyot mondani, de 90 százaléka biztos betartotta azokat az intézkedéseket, amelyeket a kormány hozott. A home office, maradj otthon, csak szükség esetén mozdulj ki a lakásodból, ne menjél sehová, kerüld a kontaktust, hordjál maszkot, mosd a kezed! Majd jött a nyár, ezek az intézkedések fellazultak, a határok megnyíltak. Bár a kormánykommunikációban az volt, hogy kevesebb Adria, több Balaton. Nagyon sok ember betartotta ezt, jogkövető volt, de önök nem minden esetben mutattak példát az embereknek, és ez szkeptikussá tette a társadalmat. Amikor önök a kommunikációban azt mondják, hogy tartsd be a szabályokat, akkor elvárják azt, hogy felelős, akár képviselők, akár államtitkárok vagy miniszterek ugyanúgy viselkedjenek. Azt is elvárják, hogy igazat beszéljenek. Amikor ma meghallottam, hogy egy államtitkár azt mondta, hogy hazudik az az ellenzéki képviselő, aki azt állítja, hogy a járványügyi helyzetben kirendelt kórházak kapacitásai beteltek, vagy egyes kórházakban nem tudnak már covidos beteget fogadni, az hazudik. Hát, hazudott az államtitkár! Most léptem le reggel: nem fogadta a kórház, és a második hullámban kijelölt kórház volt az, aki el tudta látni. [[Dr. Orbán Balázs és Nacsa Lőrinc széttárja a karját. Nacsa Lőrinc: Jó reggelt kívánok!]] Most hiába nyitogatja a karját, államtitkár úr, értelmezze a mondatot, hogy nincsenek olyan kórházak, amiknek megtelt a kapacitása. De igenis van. [[Dr. Orbán Balázs: Nincsen! Közbeszólás: Csak nem tudják fogadni a betegeket, mert betelt.]] De igen… Elnök úr, a vita kezd ilyen kocsmai stílusúvá válni.
Nagyon szépen köszönjük a hozzászólásokat. Az a helyes, ha egyszerre egy beszél, tudom, hogy azt nehéz mindig betartani, de próbáljuk meg itt hétfő este, még messze van a hét vége. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr, a rendreutasítást. Én is végighallgattam önöket, én elvárom ugyanezt önöktől. Én tudom, hogy fáj az igazság, de ez az igazság. Az ellentétes kormányzati kommunikáció az hátráltatja a védekezést. Akárki akármit mond. Ezért van ennyi szkeptikus. Amikor önök azt mondták, hogy Szuperkupa lehet, 450 fős koncert egyeseknek lehet, borfesztivál lehet, de most már nem lehet gyerekeknek iskolán belüli sportolási lehetőség a tanítás végén, nem lehet menyecsketánc és egyéb dolgok, ezek teljesen ellentétes dolgok, képviselőtársaim. Mennyivel biztonságosabb egy 20 ezer nézős focimeccs, mint mondjuk, 15 gyermeknek egy kézilabda-felkészítő tanítási idő után? Vannak jó részei ennek a törvényjavaslatnak, illetve salátatörvénynek, de van nagyon sok rossz. Jogszabály elvileg, ugye, gyorsítja a karantén elrendelését, a határt őrző rendőröknek több jogosultságot ad, és így meggyorsítja azt a tájékoztatást, illetve elrendelést. A kérdés a következő, és erre kérnék tiszta választ, államtitkár úr, hogy az eddigi szabályozás és rendeletek érvényben maradnak-e. Itt gondolok arra, hogy van egy külföldön dolgozó magyar állampolgár, haza szeretne jönni, és 48 órán belül két negatív teszteredményt felmutat a határon, akkor az ő esetében karanténkötelezettség keletkezike, vagy ott, abban az esetben semmilyen intézkedést nem foganatosít a hatóság. Ugye, azt tudni kell, hogy Magyarországgal ellentétesen, Németországban, Ausztriában, az EU több államában és az EU-n kívül, mondjuk, Svájcban, ha a dolgozó kéri és a háziorvos elrendeli, akkor teljesen ingyenes a teszt. Magyarországon ez nem így működik. [[Nacsa Lőrinc: Ha a háziorvos elrendeli? Nálunk is ingyenes.]] Háziorvos elrendeli, igen. De nem beteg kérésére, vagyis nem magánszemély kérésére, aki nem mutat tüneteket, és semmi köze a betegséghez, neki nem. Akkor, a bírságok tekintetében itt elhangzott az, hogy azért kell megemelni a bírságok összegét, azért kell… [[Dr. Orbán Balázs közbeszól.]] Államtitkár úr, én is végighallgattam! És én megértem azt, hogy ön siet haza, én viszont kivártam 24 óra után, hogy itt voltam… este tíz óra van.
Nagyon köszönöm, nagyon köszönöm, hogy segítenek a munkámban. [[Rig Lajos: Tehát én erre vártam.]] Nagyon köszönöm… [[Dr. Orbán Balázs: Én ráérek! Rig Lajos: Én is ráérek.]] Annak örülök, hogy maguk ráérnek, különböző véleményeket tudnék ezzel kapcsolatban felhozni, de kétségtelen, hogy öné a szó, úgyhogy beszéljen, mondja el a tartalmát, ahogy akarja, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Több képviselő elmondta, hogy a bírságok nagysága és emelése meggátolja azt, hogy elkövetők és szabálysértők legyenek. Könyörgök! A kábítószer terjesztését, birtoklását több évben szankcionálja a törvény, és ennek ellenére, sajnos, azt kell hogy mondjam, Magyarországon is vannak drogterjesztők és drogfogyasztók. Ugyanúgy az emberi élet kioltása bűncselekményt is több évtizedben szankcionálja, és mégis elkövetik. A helyes magatartás, a felelősségteljes kormányzati hatásköröknek a betartása és magatartása igenis vonhat maga után olyan állampolgári jogkövető magatartást, ami ezt kivédi, és nem kell ekkora szankció. Könyörgök, ha, tegyük fel, elkapnak valakit, nem használja a maszkot, megbüntetik, rá három órára megint, gyorsan összeszedi ezt az összeget. Hogyan fizeti be egy átlagember? Sehogy. Önök, sajnos azt kell hogy mondjam, egyik kezükkel simogatják az egészségügyi dolgozókat, hiszen megdicsérik őket folyamatosan a felszólalásaikban, másik kezükkel pedig ütik. Azzal a törvénnyel, amit bevezetnek majd január 1-jével, azzal ütni fogják. És hiába hivatkoznak maguk, mondjuk, az Orvosi Kamarára vagy a szakszervezetekre, hát pont az ellenkezőjét mondja az Orvosi Kamara! A MESZK most aláírásokat gyűjt, hogy a törvényt inkább ne vezessék be. Ki az az ember? Nem lehet olyan orvosi kamarai elnök vagy tisztségviselő, aki azt kéri, hogy egy évre vezényeljenek el, úgy, hogy nincsen járványveszély, orvost vagy szakdolgozót? Én azt megértem, ha járványügyi helyzet van, akkor a kirendelés kell, mert sajnos önök is elismerték ebben a határozatban vagy törvényjavaslatban ezt szakemberhiány van, és erről szól az egészségügyi törvény 229. §-a, hiszen itt a kirendelés szabályairól beszélnek, amiről azt feltételezem én, hogy kevés a szakember egyik helyen. Akkor az adminisztrációs hibák. És ezt sem hittem volna el, ha nem a családommal történik, tételesen a feleségemmel. A jelenlegi járványügyi szabályozásban tíz nap a karanténkötelezettség kontaktszemélynél is. Ez rendben van, hiszen a lappangási ideje ennek a vírusnak 3-14 nap, és előjönnek a tünetek. Ez így van rendjén, akármilyen vírusos megbetegedésről beszélünk. Hogyan lehet az, hogy ha jól működik a rendszer, akkor megkapja a feleségem azt a határozatot indoklásként, általános indoklásként, hogy a megfigyelés alá helyezett személy a járványügyi vizsgálat során feltárt információk alapján megerősített Covid-19-fertőzésben szenvedő személy szoros kontaktja, ezért járványügyi megfigyelés alá kell helyezni? Tiszta sor. Majd jönnek a dátumok. Járványügyi megfigyelés dátuma: 2020. X. hó 7. napjától X. hó 16. napja éjfélig. [[22.00]] Tíz nap, rendben van. De mikor rendelték ezt el? 2020. X. hó 15-én, 13 óra 50 perckor. Visszamenőleges hatályú. Hát, addig dolgozott! Ezért ki a felelős? Államtitkár úr, ön szerint ez normális, hogy visszamenőleges hatályú határozatokat hozunk karantén elrendelésére? Ez egy felelősségteljes eljárásrend a járványügyi szabályozásban? Hát, ezért nem hisznek maguknak! Sajnos, ezért, és ez egy a sok közül. Ezért emelkedik a napi fertőzöttek száma, ezért van ennyi beteg. Ha későn hozzák meg a határozatokat, akár lehetett volna nem csak szoros kontakt, akár lehetett volna pozitív is. És mi van, ha ellenőrzik? Ő 7-én, 8-án, 9-én és 10-én dolgozott. A határozat 15-én kelt, és visszamenőleges hatályú. Így akarnak járványügyi intézkedéseket hozni? Nagyon sok olyan dolog van benne, amivel egyetértek, és lehet, hogy a jelenlegi jogszabály ezt majd kizárja, de vane ennek felelőse, hogy ezért ki a felelős? Mert ezeket a szabályozásokat önök fogadták el, önök foganatosították. Én bízom benne, hogy azt a módosító javaslatot, amelyet majd képviselőtársammal beadunk, legalábbis itt az összegek csökkentésére, elfogadják, és akkor talán jobb lehet ez a törvény. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Jó estét kívánok! Még nem volt alkalmam köszönni önöknek. Folytatjuk munkánkat. Varga Zoltán képviselő úr, DK. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Jó estét, elnök úr! Tisztelt Ház! Az a helyzet, hogy figyelmesen végighallgattam államtitkár urat is és minden hozzászólót, és egyrészt az teljesen egyértelmű, hogy erre a törvényjavaslatra, nevezzük nevén, erre a salátatörvényre, legalábbis egy jó részére biztosan szükség van; szükség van, mert önök alapvetően egy csurig töltött forgópisztollyal játszottak orosz rulettet, a mi fejünkhöz szorítva ezt a fegyvert. És bizony, ez a fegyver elsült, merthogy a kormány hathatós közreműködésének köszönhető az, hogy a magyar társadalomban kialakult egy nagyon erős vírusszkeptikus kép; hogy az emberek jó része különben nem helyesen viseli a maszkot; hogy nem tartja be a karanténszabályokat és előírásokat. Mert Müller Cecília, akit önök velem szemben is védtek nem tudom, hogy miért kellett megvédeni, hiszen én nem bántottam, egyszerűen csak felhívtam arra a figyelmét, hogy próbáljon nem politikusként, hanem szakemberként hozzáállni ehhez a kérdéshez , ezelőtt még pár hónappal is azt mondta, hogy maszkot ne viseljen senki, csak, aki beteg. Az emberek semmi mást nem csináltak, könyörgöm, csak betartották azt, amit a kormányzattól láttak. Azt látták az önök sámánjától, Orbán Viktortól, a kormányfőtől, hogy tüntetőleg nem visel maszkot, Szijjártó Péter még az utolsó hetekben sem viselt maszkot, és lehetne folyatni ezt a sort a végtelenségig. Aztán egyszer csak rádöbbentek, hogy a csurig töltött pisztoly el tud sülni, és hirtelen elkezdett mindenki kapkodni. És önök magukra rántották, és nem az a baj, hogy csak magukra rántották, hanem ránk, tízmillió magyarra rántották ezt a bajt. Az a legnagyobb gond, hogy önök tíz év szisztematikus munkával verték szét a közigazgatást, az állami intézményrendszert, és most azon csodálkoznak különben, hogy a közigazgatásban, az állami intézményrendszerben dolgozók képtelenek elvégezni azt a feladatot, amit a járvány okozta helyzet kiró rájuk, egyszerűen nem tudják ellenőrizni a karanténhelyzetet, nem tudják végrehajtani azokat a szabályokat, amit a járványügyi helyzet miatt végrehajtani szükséges. És most itt van egy salátatörvény, amely valójában azért kell, hogy egyszerűsítsék az ügyintézést. És teljesen természetesen, mondanom sem kell, hogy becsempésztek közé olyan szabályokat, amitől az ember hátán égnek áll a szőr. Mert valóban, hogy a kaszinók, a koncesszió és a szerencsejáték hogy jön ide, az ember elgondolkozik rajta. De azt kell hogy mondjam, terelőkutya legyek a Hortobágyon, ha egy pár hét-hónap múlva nem azt fogjuk látni, hogy Orbán Viktor kedves családja vagy kedves strómanjai közül valaki hirtelen hozzájut egy kaszinóhoz. Mert ennek az egésznek az, hogy megvan a karanténszabályoknak most már valamifajta szabályozott volta vagy meglesz, ez a mézesmadzag, de valójában félő, hogy elrejtve mélyen a törvény apróbetűs sorai között önök megint arra játszanak, hogy milliárdokat síboljanak el. Teljesen egyértelmű, hogy a törvényjavaslat jó része a járványügyi védekezést szolgálja, de az összes többi a „nesze semmi, fogd meg jól!” kategóriája. És kiemelnék belőle tényleg csak egypárat. Az egyik a rendőri intézkedés. Szükség van a rendőri intézkedésre, az ellenőrzésre, ez biztos, de árulja már el nekem valaki, hogy miért van benne ebben a jogszabálytervezetben az, hogy ha szükséges, akkor a rendőr bemehet a lakásba, hiszen tudjuk nagyon jól, hogy egy karanténban lévő elemi érdeke, hogy ő igazolja, hogy ő az, aki. És ehhez nem szükséges, hogy a rendőr bemenjen és akár házkutatást tartson. Érthetetlen, hogy ez miért került bele. Elmondok önöknek két sztorit, mert arról volt szó, hogy a baloldal amúgy rémhíreket terjeszt. Mind a kettő velem vagy az én környezetemben történt meg. Az egyik hasonló, mint amit Rig Lajos képviselőtársam mondott. A feleségem kontaktszemélyként, pedagógusként került karanténba, hiszen az osztályában több fertőzött gyerek is volt. A feleségem szeretett volna tovább dolgozni, ezért felhívtuk az illetékeseket valami pokoli nehezen, hogy szeretne tesztet csináltatni. Mondták neki, hogy szerintük értelmetlen, mert hat napra tudnak tesztet vállalni, és nagyjából ugyanennyi idő lesz, amíg a tesztnek az eredményét kiértékelik. Azt mondtuk, hogy ha ez így van, akkor jó, akkor hagyjuk. És vártuk, hogy mi lesz, hogy mikor kap egyáltalán határozatot. Elárulok önöknek egy meglepő dolgot: a kis piros lapot, amit elvileg, ahogy karanténba kerül, azonnal ki kell rakni jól látható, felismerhető helyre, ajtóra, ablakra, bárhova, a karantén letelte előtti utolsó nap kaptuk meg a határozattal együtt. A rendőrség kétszer jött ki, becsengettek, megkérdezték, hogy itt van itt van. Hol a piros lap? Hát, azt nem kaptuk meg. Ja, más se kapta, akkor oké, menjen mindenki a dolgára. A következő pedig egy távolabbi rokonom, egy kislány, aki érezhetően Covid-pozitív lett. Hat napra tesztelték le, hat nap múlva kapta meg a teszt eredményét, de közben letelt a tíz nap karanténidő. Azt mondták, hogy akkor minden rendben van, mivel nem lett betegebb, mehet tanulni. Könyörgöm, úgy gondolják, hogy ez az a jól működő egészségügy és intézményrendszer, amire önök büszkék? Mert ez nem az, ez nagyon nem az. Tudjuk nagyon jól, hogy a járványügyi védekezés mindannyiunk közös érdeke, ellentétben azzal, amit önök próbálnak itt elsütni csak a mai nap már órákon át, hogy a baloldal abban érdekelt, hogy itt minél több beteg legyen. Hát, ez egy ordító nagy marhaság, kérem, mert nekem is ugyanúgy érdekem, hogy ez a vírus minél hamarabb elhagyja az országunkat. És a DK, tudjuk nagyon jól, támogatott minden olyan intézkedést különben és minden olyan szabályozást, ami a járvány terjedését csökkentette vagy megakadályozta. De, megkérdezem, hol vannak a konkrét intézkedések, amit önök ígértek meg. [[Nacsa Lőrinc: A törvényben!]] Hol van a még augusztusban beígért távmunkával, a munkavállalók fokozott munkajogi védelmével kapcsolatos szabályozás? Államtitkár úr, ön látja ebben a salátatörvényben? Mert én nem látom. Látjuk azt nagyon jól, hogy egyetlen rövid paragrafussal akarják megoldani azt, hogy a kormány az országban dolgozó bármely egészségügyi dolgozó átvezénylését egy másik egészségügyi intézménybe elrendezze, de hogy ennek mik a feltételei, mik a keretei, mi a részlet, amely ezt meghatározná, egyáltalán milyen feltételek között csinálják ezt meg, egy árva szó nincsen róla. [[22.10]] Arról pedig, hogy a kormány a járványügyi intézkedések leple alatt különben a szerencsejáték szervezéséről szóló törvényt piszkálja meg, már az előbb beszéltem. Emlékezhetnek, az elmúlt hónapokban több törvényjavaslatot is benyújtottunk, többek között a koronavírusban érintettek körében történő gondoskodásról, a szülők fokozott munkajogi védelméről, valamint az ingyenes internet biztosításáról, a távmunka és a távoktatás támogatása céljából. Szerintünk ez lenne a kézzelfogható támogatás, ez lenne az, amire szükség van. De én megértem, hogy erre a törvényre szükség van, mert egyszerűen nincs ember, aki végre tudja hajtani a járvány adta intézkedések sorát, mert önök szétzilálták, elüldözték a közigazgatásban dolgozókat, mert nem becsülték meg őket, mert ezek az emberek nem kapnak fizetést. Az a baj, hogy nem önök isszák meg ennek a levét, hanem tízmillió magyar ember. Bízunk abban, hogy ez a járvány különben valóban le fog futni úgy, ahogy ennek le kell futnia, minél hamarabb és különösebb tragédia nélkül, és nem jönnek be azok a jóslatok, amit különben időnként riadtan hallunk sok helyről. De az teljesen egyértelmű, hogy önök most megpróbálják elverni a társadalmon azt a port, amiért önök a felelősek, amiért Orbán Viktor a felelős, amiért Müller Cecília a felelős, amiért Kásler miniszter a felelős. Mert igenis, a magyar egy mintakövető nép, és önök egy olyan mintát nyújtottak hónapokon keresztül, amely kialakította különben ezt a szkeptikus hangulatot a járvánnyal kapcsolatosan. Most pedig ennek isszuk a levét. Uraim! Sok sikert az elkövetkezendő védekezéshez!
Nagyon szépen köszönöm. A következő felszólaló az utolsó a jelenlegi jelentkezők sorában ez semmilyen módon nem presszió, csupán információ a Jobbik képviselője, Gyüre Csaba képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! Nem kívántam felszólalni, de hallva a vitát, azért csak megszólalok én is ebben a témában, mégpedig, hogy miért is.Én is végigolvastam ezt a törvényjavaslatot itt gyorsan, és számos gondolat jutott az eszembe, amit már képviselőtársaim is többször említettek. Ilyen például a pénzbírságnak az összege. Amikor úgy szól a jogszabály, hogy naponta nem lehet 600 ezer forintnál nagyobb mértékű pénzbírságot kiszabni, ez egyszerűen elképesztő, hogy magánszeméllyel szemben, mondjuk, ha nem hordja a maszkot, és akkor kétszer-háromszor rájön, és 600 ezer forint pénzbírságot fog kapni… tehát ez egyrészt döbbenetes! Tehát én kíváncsi vagyok arra, és megkérdezném, hogy egy Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei nyugdíjas hogyan fogja kifizetni ezt az összeget abból az átlagosan 125-130 ezer forintnyi nyugdíjából, vagy hogyan fogja kifizetni egy aktív kereső Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében, ahol a jelenleg is a legkisebbek a jövedelmek. 180 ezer forint az átlagkereset Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében, ahol nagyon sok a közmunkás, aki csak 53 ezer forintot keres, nyilván akkor nem fog enni, inni, és akkor 12 hónap alatt egy közmunkás éppen ki fogja fizetni a maszkhordás miatt kiszabott büntetést. Én nem azt mondom, hogy nem kell megbüntetni az embereket, nem kell rászorítani. De mivel lehet rászorítani az embereket? Én azt gondolom, hogy két olyan dolog van, amivel rá lehet venni az embereket. Az egyik és a legfontosabb a felvilágosítás. Meg kell értetni az emberekkel, hogy miért fontos a maszkhordás, mire jó a maszk, mitől véd meg bennünket, kiket véd meg, és ezzel kapcsolatban önöktől teljesen ellentmondó információkat kaptak. Ez is az, amiért sokan nem hisznek abban, hogy a maszk hasznos lenne. Nincs egy megfelelő tévéműsor, amiben elmondanák, hogy miért védi meg, hogyan védi meg, ahol látnák az emberek ez az egyik része. A másik a példamutatás. Nekem Facebook-bejegyzésem is volt az első hullám idején, mert teljesen fel voltam háborodva a parlamenti maszkviseléssel kapcsolatosan, hogy a Fidesz-KDNP-s politikusok egyszerűen nem voltak hajlandóak maszkot fölvenni, nem mutattak példát az embereknek. Az önök 90 százalékán nem volt maszk az első hullám idején, sőt mi több, amit a legfelháborítóbbnak tartottam, hogy az ellenzéki politikusokon volt maszk, és önök, a fideszes képviselőtársak a folyosón beszólogattak nekünk, például nekem is, kinevetve, hogy miért van rajtad az a maszk. Azt hiszed nevetve , hogy az majd téged meg fog védeni? Azt hiszed? gúnyos nevetéssel. Én azt gondolom, hogy ez nagyon felháborító, és ez az, amivel hihetetlenül rossz példát mutattak a magyar emberek számára folyamatosan. Az, hogy most kiadták önöknek a második hullámban, hogy kötelező, hogy mindig önökön legyen, de ez nem azért van, mert önök így gondolják, hanem azért, mert most önöket erre kényszerítették. Kedves Nacsa Képviselőtársam! Ön is viselte volna, mint a többi képviselőtársa tavasszal is, ha így lett volna. De önök nem akartak példát mutatni az embereknek, nem tartották komoly dolognak az egészet, és azt hitték, hogy önöket úgysem fogja utolérni, legfeljebb majd valahol valakiket, de azok nem önök lesznek. Tehát egy óriási hiba volt ez a negatív példamutatás, és ezzel kellene, nem pedig a 600 ezer forintos bírsággal, hanem a személyes példával, jó példával kell elöl járni. És megint egy bámulatos dolog: hogy kerül bele ebbe a törvénytervezetbe a szerencsejáték szervezéséről szóló, a koncesszióról szóló törvény? Önöknek ez fontosabb jelen pillanatban, mint a járvány elleni védekezés, mert a sürgősségi tárgyalásba ezt hozták be. Mondják már el, magyarázzák el, hogy hogyan érinti ez a járvány elleni védekezést, hogyan érinti a szerencsejáték szervezését! Azt mondják, hogy nem lehet majd szerencsejátékot szervezni a járvány második hulláma alatt? Vagy miért olyan fontos ez, hogy bekerüljön? Vagy nem fognak koncesszióba adni Mészáros Lőrincnek semmit a közeljövőben, amíg a járvány tart? Vagy ezt hogyan gondolják? Tehát mindezek alapján nyilván elgondolkodnak az emberek, hogy mire készült ez a törvényjavaslat, mit akarnak elérni, és hogyan akarják végezni a járvány elleni védekezést. Igenis, azt látják az emberek, hogy nem megfelelő a hozzáállás, nem megfelelő a szakmai tapasztalat, és nem megfelelő következtetéseket vonnak le, és ezért nő folyamatosan, napról napra a betegek száma, ezért nő a halálozások száma Magyarországon. Jobban szeretnénk, ha felelősségteljesen állna hozzá a kormány. Önök mindig az ellenzékre mutogatnak, az ellenzék a hibás, mert nem támogatta ezt és ezt a törvényjavaslatot. Hát dehogynem! Éppen az ellenzék volt az, aki javasolta annak idején azt is, hogy az iskolákban legyen korlátozott az iskolalátogatás lehetősége, az ellenzék volt, minden lépést sokkal hamarabb javasoltunk, amikor még kinevettek bennünket, hogy ne csináljuk már, ilyet nem lehet megcsinálni ma, és sorban utána önök mégis kénytelen-kelletlen az ellenzék által javasolt lépéseket tették meg sorban, amiket mi javasoltunk. És még önök mondják, hogy mi nem támogattuk?! Azért nem, mert önök egy határozatlan időtartamra szóló felhatalmazást kértek önmaguknak, és mi javasoltuk is, hogy ezt megadjuk, csak legyen határozott idő. Mi javasoltuk, több variációt is javasoltunk, hogy meghosszabbítható is legyen, sőt még saját maguktól önök is meghosszabbíthatták volna. Csak önök egy határidő nélküli felhatalmazást akartak, csak azért, hogy utána arra hivatkozzanak, mert ebből is politikai tőkét csináltak akkor is, már előre ezt tervezve, hogy politikai tőkét csináljanak ebből a törvénytervezetből, hogy igenis visszamutogathassanak az ellenzékre, hogy az ellenzék nem támogatta, ugyanúgy, mint teszik ezt folyamatosan 2010 óta, mióta kormányon vannak. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzék soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm, képviselő úr. Kétperces felszólalásra kért lehetőséget Rig Lajos képviselő úr, Jobbik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Itt gyorsan osztottam-szoroztam, hiszen a mai nap folyamán nagyon sokat beszéltünk a gyorsteszteknek a miértjéről és hogy ezé a gyorsteszté a jövő.Azt nem kell elfelejteni, hogy a PCR-tesztek között különbség és különbség van. Ennek a PCR-gyorstesztnek az előnye, hogy 15-20 percen belül eredményt ad. De ehhez a 15-20 perchez hozzá kell adni azt az időt, amibe a teszt elvégzése belekerül. Előkészítjük a beteget, levesszük a mintát, kikészítjük a kémcsövet, tunkoljuk bele azt a pálcát, eltörjük, majd megvárjuk ezt a 20 perces időintervallumot. Most akkor számoljuk ki, hogy ha csak a teszt, amíg az öt cseppet rátesszük, és megvárjuk a 20 percet és az előkészületet, az minimum 30 perc, egy órán belül, hogyha egy helyszínen vannak, akkor két beteget tudunk megnézni, egy 12 órás szolgálatban maximum 24-et vagy 48-at, oké. 65 beteget tudunk a jelenlegi PCR-teszttel megnézni, tehát nem vagyunk előbbre. Véleményem szerint a laborkapacitásoknak a növelése előrevezetőbb lenne. Ezt a gyors antigén PCR-tesztet nem másra találták ki, mint a differenciáldiagnózisra. [[22.20]] Ha egy sürgősségi betegellátásban egy mentő kimegy a helyszínre, és van ideje, és nem késlelteti a betegellátás, meg tudja azt határozni, hogy a beteg pozitív vagy negatív, és az megadja azt, hogy milyen intézménybe kell szállítani. Ez erre való. Ha növelni szeretnénk a tesztkapacitást, azt a laborok és a laborkapacitás növelésével tudjuk elérni. Ezek a PCR-gyorstesztek erre sajnos nem jók. Nagyon jó dolog, de nem ebben a formában; a sürgősségi betegellátásban maximum. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Képviselők! Kíváne még valaki szólni? [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. Minthogy további felszólalásra senki nem jelentkezett, az általános vitát lezárom. A módosító javaslatok benyújtására a vita lezárásáig volt lehetőség. Megkérdezem államtitkár urat, hogy kíváne reflektálni. [[Dr. Orbán Balázs: Igen.]] Kíván. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a lehetőséget. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Először pár dolgot szeretnék helyre tenni: a vita hevében a felszólalások ténybeli alapja hiányzott, és ezt legalább a jegyzőkönyv kedvéért érdemes megtenni, hogy ne maradjon így. Mi fogja rávenni az embereket, hogy betartsák a szabályokat? Megítélésünk szerint alapvetően két dolog, az, amit önök is említettek: tájékoztató kampányok, amik nagyon-nagyon fontosak. Én sokszor ültem itt a parlamentben, sokszor vitatkoztunk ezekről a kérdésekről, de minket eddig még nem vádoltak azzal, hogy tájékoztató kampányokat ne kellő mennyiségben és mélységben tettünk volna meg, de úgy tűnik, hogy a mai este folyamán ez is elkövetkezett. Majd továbbítom Győrfi Pálnak a megjegyzést [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] , hogy lehet, hogy neki még többet kellene szerepelni és még többször elmondani azokat a dolgokat, amelyek kulcsfontosságúak. Én minden bekiabálást megértek, de még egyszer ne essenek bele abba a csapdába, mert ezek az emberek szakemberek. Én azt gondolom, hogy nem érdemes Győrfi Pált és a többi szakembert sem támadni. Ők teszik a dolgukat, és szerintem az a tájékoztató tevékenység, amit csinálnak, kulcsfontosságú. Önök is pont erre tettek javaslatot a felszólalásaikban. A másik kérdés a közigazgatási bírságok ügye. Én mindent elfogadok, azt is megértem, hogyha erre önök mint baloldali ellenzék politikai agendát építenek, ez teljesen rendben van. De ha megengedik és van még egy kicsi idejük, akkor érdemes azért a törvényjavaslatot is föllapozni, mert akkor bizony kiderül, hogy az, amit önök állítottak, egész egyszerűen nem volt igaz. Az a szakasz, ami az önök által is emlegetett bírságösszegekről szól, a 8. § (1) és (2) bekezdése. Az a szakasz határozza meg egyrészt a bírság összegét, amit önök kritizáltak, és azt a tevékenységet, amivel összefüggésben ez a bírság kiszabható. Ott azok a tevékenységek, amiket önök a vitában megjelöltek, például a maszkhasználat üzletekben, közterületeken, ilyen-olyan helyeken, egyáltalán nem szerepel. Tehát erről nincs szó ebben a javaslatban. Pontosan egy a-tól e pontig tartó felsorolás a 8. § (1) bekezdése, és ha megnézik, akkor ez a taxatív felsorolás nem bővíthető tetszőleges módon a jogalkalmazó által, hanem ha ezt önök mint parlamenti képviselők függetlenül attól, hogy támogatni fogjáke a törvényjavaslatot vagy nem megszavazzák, akkor ez lesz az a lista, ami alapján szankcionálni lehet. S az a-tól e pontig tartó felsorolásban teljesen egyértelmű, hogy a karanténkötelezettség megsértésével összefüggő szabályokat lehet csak így szankcionálni. A karanténkötelezettség megsértésével kapcsolatos közlekedési, utazási, jelöléselhelyezési szabályok, a karanténszoftver alkalmazásával kapcsolatos szabályok megsértése, a karanténlakás elhagyására vonatkozó szabályok megsértése, a karanténkötelezettség beállta alatti tesztelési kötelezettségre vonatkozó közlekedési, utazási szabályok megszegése, illetve az ellenőrzést segítő, karanténlakásba történő bejutási szabályok megsértése. Lehet, hogy filozófiai különbség van köztünk, de ha engem a hatóság karanténba rak vagy azért, mert külföldről térek haza, vagy egyéb módon, és ezt a karanténszabályt én megszegem egy koronavírus-járvány második hullámának kellős közepén, akkor bizony a hatóságok a törvény teljes szigorával csapjanak le rám. Azt gondolom, hogy ebben semmi túlzás nincs, mert itt nem általánosságban csak a szabályok megsértéséről van szó, hanem kifejezetten karanténkötelezettséggel összefüggő rendelkezések szándékos megsértése esetén történő bírság kiszabásáról. Lehet, hogy filozófiai vita van köztünk, de azt gondolom, hogy azokkal a szabályokkal kapcsolatban, amiket az Országgyűlés és az operatív törzs kérésére a kormány meghozott a járvány második hullámának kezelésével kapcsolatban, ott viszont kutya kötelességünk olyan rendelkezéseket csinálni, amelyek ennek betartását és a megszegőkkel szemben hatósági eszközök alkalmazását lehetővé teszik. Tehát emellett én nagyon szigorúan kitartanék. A másik: én mindig abszolút megértő vagyok azokkal az ellenzéki felszólalásokkal kapcsolatban, amelyek a salátatörvényt mint egy pejoratív kifejezést emlegetik, és a törvényalkotás minőségével kapcsolatban általában a salátatörvényekkel összefüggésben negatív megjegyzéseket tesznek. Mondom, én megértő vagyok, mert ezek nyilván jogalkalmazási meg egyébként jogalkotási értelemben a legbonyolultabb szabályok, tehát érdemes óvatosan eljárni. De könyörgöm, képviselő hölgyek és urak, 27 darab paragrafusról beszélünk! Azt mondani, hogy ettől összeomlik a magyar Országgyűlés, mert itt valami olyan salátatörvény született, ami már megint skandalum… hát, 27 paragrafusról beszélünk. Szerintem ez megint a túlzás kategóriájába esik. Az orvosok és az egészségügyi dolgozók béremelésével meg a vezényléssel összefüggésben: azt gondolom, hogy ők emberfeletti tevékenységet végeznek. Azért is emberfeletti az a tevékenység, amit végeznek, különösen a koronavírus-járvány második hullámának kezelésével összefüggésben, mert az első hullámban az egészségügyi ellátórendszer a nem életmentő beavatkozások kivételével, meg nem a koronavírussal összefüggő beavatkozások kivételével gyakorlatilag megállt. Most viszont azt a védekezési stratégiát követjük, hogy a rendes egészségügyi ellátórendszer is működik, miközben a koronavírus elleni védekezéssel összefüggő megnövekedett feladatokat is el kell látniuk az egészségügyi dolgozóknak. Tehát teljesen egyértelmű, szerintem teljesen indokolt és kiváló döntés, hogy azon túl, hogy nyáron is volt már egy anyagi kompenzációja ennek a megnövekedett munkatehernek, ez azon béremeléssel összefüggésben, amit az Orvosi Kamara javasolt és amivel összefüggésben még a tárgyalások is zajlanak, ez a második hullám kapcsán is megvalósuljon. Viszont az éremnek két oldala van, és itt is ragaszkodnék az igazunkhoz. Természetesen a koronavírus elleni védekezéssel összefüggő feladatok az egészségügyben dolgozóktól nagyobb rugalmasságot várnak el, mint az általános helyzetben, azért, mert a koronavírussal összefüggő betegeket nem lehet szállítani, mert az azzal összefüggő feladatok bizony földrajzi értelemben más helyszíneken pörögnek fel bizonyos esetekben, míg bizonyos esetekben más területeken kell nagyobb orvosi kapacitás. Ezért a vezényléstől nem tudunk eltekinteni, és az itt lévő szabályok a vezényléssel összefüggő rendelkezések egyszerűsítését szolgálják. Felmerült még a tesztelés kérdése. Mindig elmondtuk, hogy folyamatosan bővítjük a tesztelési kapacitásokat. Mobil tesztelési pontokat állítottunk fel, antigénalapú gyorstesztek bevezetése történik meg jelen pillanatban, és a nemzetközi protokolloknak megfelelő tesztelést végzünk. Felmerültek a korlátozó intézkedések. Egy másik ellenzéki képviselői felszólalásból meg az derült ki számomra, hogy túl szigorúak azok az intézkedések, amelyeket meghoztunk. Arra kérem a tisztelt ellenzéket, hogy döntse el, mit szeretne. Döntse el, hogy az országot le szeretnée zárni. Ez egy abszolút legitim álláspont. Mi azt gondoljuk, hogy most nem úgy kell védekeznünk, ahogy az első hullámban tettük meg. Mi azt gondoljuk, hogy nem ez a helyes védekezési stratégia, de ezt el kell dönteni. Azt nem lehet csinálni, hogy önök összevissza egyszer azt mondják, hogy hozzunk szigorúbb intézkedéseket, hozzunk olyan korlátozó intézkedéseket, mint tavasszal Varju képviselő úr nem volt itt, lehet, hogy képernyőn keresztül hallgatta a vitát, de ilyen javaslatok is elhangoztak , míg a másik oldalról meg arról volt szó, hogy túl szigorúak azok az intézkedések és állampolgárbarátabb módon kellene eljárni. Az nem megy, hogy ha van rajta sapka, az a baj, ha nincs rajta sapka, az a baj. Arra kérem az ellenzéket, hogy döntsön e tekintetben, mert a választópolgárok is ezt várják el. Egyébként pedig az egészségügyi és szociális szférában lévő ellátottak és dolgozók megvédése közül az egyik, mint említettem, a béremelés, a másik pedig a látogatási tilalom elrendelése. [[22.30]] Azért arra sok mindent lehet mondani, de azért egy elég szigorú korlátozás, és az kifejezetten hatékonyan működött, ahogy arra az országos tiszti főorvos asszony is utalt. A koncesszióval kapcsolatos kritikák ügyében csak egy dolgot mondanék. Ahogy a járvány elleni védekezés első hullámában is azon az állásponton voltunk, hogy az emberi élet és az emberi egészség mellett a munkahelyeket és a gazdaságot is fenn kell tartani, most is így járunk el, most is úgy járunk el, hogy ez a két védekezési stratégia párhuzamosan halad, így bizony az a helyzet, tisztelt képviselő hölgyek és urak, hogy ha lesznek a koronavírus-járvány kezelésével kapcsolatos egészség- és életvédelmi szabályok, akkor bizony gazdaságvédelmi szabályok is lesznek, ezek folyamatosan fognak jönni a parlament elé. Azt szeretném kérni önöktől, hogy végre változtassanak stratégiát ezzel összefüggésben, ne az álhíreket terjesszék, ne opponálják ezeket az intézkedéseket, mert önök elvi szinten mindig támogatnak hasonló elképzeléseket meg intézkedéseket, de amikor a tettek mezejére kellene lépni, akkor valahogy mindig elfogy a bátorság és az erő, és nem az igen gomb felé húz a kezük, hanem a nem gomb felé. Ez szerintem nem egy helyes hozzáállás, és ezt érdemes átgondolniuk. Elhangzottak még konkrét kérdések. Az eddigi szabályok érvényben maradnak-e? A válasz egészen egyszerűen igen, a jelen törvényjavaslat az eddigi szabályokat nem érinti, azok nem ezen törvényben kerülnek rendezésre. Maga a törvény is utal azokra a külön, egyébként általában rendeleti szintű szabályokra, amelyek ezzel összefüggésben már hatályban vannak, és hatályban is maradnak. Még egy dolgot szeretnék pontosítani, amit Rig képviselő úr mond, hogy betelteke a kapacitások, vagy nem teltek be. Hónapok óta arról beszélünk, hogy az egészségügyet úgy készítettük fel, úgy alakítottuk át a védekezés második hullámával összefüggésben, hogy vannak első körös védekező kórházak a koronavírussal kapcsolatban, második körösek, harmadik körösek, és utána is folyamatosan van stratégia, van egy terv arra, hogy ha ne adj’ isten, még jobban elszabadul a kórházi kezelésre szoruló betegeknek a száma, akkor mindenki ellátást kapjon, és ne fordulhassanak elő olyan esetek, mint például a járvány első hullámával összefüggésben, mondjuk, Olaszországban vagy más déli országokban előfordultak. És ha valaki egy ilyen helyzetben, amikor pontosan tudja azt, hogy egyébként ez a helyzet, azt mondja, hogy beteltek a kórházi kapacitások… Vegyük ki a vitának a személyes élét, tehát nem azt állítom, hogy ön ezt állította, csak a sajtóban megjelentek ilyen híresztelések… [[Rig Lajos közbeszól.]] Pont azt mondom, hogy nem ön állította, hanem a sajtóban megjelentek ilyen hírek. Tehát ha valaki ebben a helyzetben, amikor végignéztük, hogy mi történik Olaszországban tavasszal, azt mondja, hogy beteltek a kórházi kapacitások, hogy nem fogadják a koronavírusos betegeket a kórházakban, akkor az bizony riogatás, és nem fedi a valóságot. Mert lehet, hogy a védekezés első hullámára kijelölt kórházak beteltek, de semmi gond nincsen, van terv, újabb kórházi kapacitásokat allokál az egészségügyi kormányzat a koronavírusos betegek kezelésére. Itt tehát a szavaknak és különösen a közéleti tisztséget betöltők által elmondott szavaknak bizony jelentősége van. Éppen ezért mondom, hogy ha egyszer minden koronavírusos beteget el tudunk látni, és pont ezért van az egészségügyi felkészítés, a maszkok beszerzése, a lélegeztetőgépek beszerzése, az egészségügyi személyzetnek a vezénylése, az összes olyan intézkedés, amelyet önök egyébként folyamatosan kritizálnak, az azért kellett, hogy azt minden egyes pillanatban el tudjuk mondani a járvány során, hogy nincs olyan koronavírusos beteg, aki orvosi vagy kórházi ellátásra szorulna, és mi nem tudjuk ezt az orvosi vagy kórházi ellátást biztosítani a számára, mert az szerintem szégyen lenne. Ebben a helyzetben tehát azzal riogatni, hogy beteltek a kórházak, és nincsenek kapacitások, az hadd ne használjak erősebb kifejezést! felelőtlenség. Én azt gondolom, hogy ez a törvényjavaslat és ezzel be is fejezem, elnök úr, köszönöm szépen a türelmet teljesen egyértelmű, teljesen józan, teljesen semleges módon az adminisztratívteher-csökkentést és a racionalitást meg a gyakorlati tapasztalatokat építi be a karanténkötelezettség teljesítésébe, nemcsak a hatósági oldalról csökkenti az adminisztrációt, hanem állampolgári, érintetti oldalról is. Remélem, hogy minél kevesebb ember fog találkozni ezzel a helyzettel, de sajnos most, a járvány második hullámában elkerülhetetlen, és nekik egyáltalán nem mindegy, hogy milyen szabályokkal találkoznak. Az ezen túl lévő szabályok pedig olyan könnyítéseket, egyszerűsítéseket vagy gazdaságélénkítő lépéseket tartalmaznak, amelyek pedig elkerülhetetlenek ahhoz, hogy a munkahelyeket és a gazdaságot meg tudjuk védeni. Szeretnék megköszönni minden támogató hozzászólást a vitában, és arra bátorítanám mindannyiukat, hogy a lehető legnagyobb számban, lehetőség szerint politikai logikán túlmutatóan támogassák ezt a törvényjavaslatot a végszavazásnál. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztés további tárgyalására és határozathozatalára későbbi ülésünkön kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Ezek sorában elsőként Varju László képviselő úr, a Demokratikus Koalíció képviselője mondja el véleményét: „Mi a helyzet gyapjú fronton?” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Vannak társadalmi csoportok, amelyeknek a hangja igazán ritkán jut el a Parlament falai közé. Én egy újabb országos gondra szeretném az önök figyelmét ráirányítani, mert azt gondolom, hogy kell, hogy időnként meghalljuk azokat is, akiknek kevésbé erős a hangjuk, és kevésbé messzire hangzik mindaz, amit szeretnének elmondani, hogy valamiért nehéz helyzetbe kerültek. A példát, amelyet most elmondok önöknek, egy számomra fontos és egyben kedves helyről is, Berettyóújfalu környékéről hozom, de látom, hogy nagyon sokan vannak még, sőt írnak is róluk ebben a formában. Ez az a város, ahol azt a társadalmi környezetet gondolják el, ahol az elmúlt időszakban a választási kampány hevében egy gyár felújítását, egy gyár újraindítását ígérték egy szobor lefestésével, és azok az emberek, akik munkára vágytak, és szerették volna, hogy munkájuk legyen, ők ebbe az utolsó szalmaszálba kapaszkodtak, de őket cserben hagyták, nem történt semmi abban a gyárban azóta sem. Ez az a vidék, ahol a hortobágyi földeket szétosztották kormánypárti politikusok közeli családtagjai között, és egyébként tönkretettek gazdaságokat; hogy hogyan, azt, azt gondolom, érdemes egy kicsit körbejárni. Korábban egyébként azokért a földekért, amelyekről beszélünk, komoly bérleti díjat fizettek az azt használók, majd azt követően, hogy az uniós támogatás, a csatlakozásunk lehetőséget adott földalapú támogatásra, ez olyan lehetőséggé vált, amely sokaknak szemet szúrt, és az utóbbi években kifejezetten a Fidesz-közeli gazdasági erők részévé vált, martalékává vált az a 160 ezer forint vissza nem térítendő támogatás, amely egyébként egy-egy hektár föld után jár. Az Európai Unió mezőgazdaságot és állattartást támogató eljárása tehát nagyon vonzóvá tette ezt, olyan szinten, hogy az olyan nagyvállalkozók is, mint Mészáros Lőrinc is megjelent itt a környéken, és elfoglalt egy csomó földet, és maga is fontosnak tartotta, hogy itt legyen, nemcsak egyedül, hanem például a berettyóújfalui polgármester titkárnője is részesült abból a kegyből, hogy ő is földtulajdonos, -használó lehetett egyébként Mészáros Lőrinc mellett, aki aranykalászos agrármunkásként kap ma is uniós támogatást ezek után. És itt vannak azok a birkatenyésztők, akikkel találkoztam, akiknek a megélhetését jelentette mindeddig a föld, mert az állataik takarmányának előállításához ott volt minden, majd ezeket a földeket elvették, és egyébként gazdaságok kerültek a tönk szélére. [[22.40]] Olyan emberek jutottak egyébként korábban földhöz, akiket említettem, míg azok a gazdaságok, amelyeknek egyébként az életviteléhez, a napi tevékenységéhez, az évtizedek óta fennálló szakmájukhoz kapcsolódott, tőlük pedig elvették ezt a földet. Nem egy esetben tették őket földönfutóvá úgy, hogy egyébként gazdaságosan működhetett itt az állattartás, és mára odáig jutott, hogy mindez egyébként, a birkanyírás önmagában kiadást jelent. A múlt évig egyébként még legalább a felvásárlásra volt lehetőség, mára már ez is megszűnt, és miközben az Európai Unió más államokban kifejezetten támogatja ezt a tevékenységet, Magyarországon erre a minisztériumnak, az államnak semmifajta mozgása, segítő keze nem jelent meg. Így mindaz, ami egyébként az állattartásnak korábban hozadéka volt, ez a gyapjú ott áll bálákban, ezt már értékesíteni maguk az érintettek nem tudják. Az állam cserben hagyta azokat az embereket, akiknek nemcsak a földjüket vették el, hanem azokat, akiknek az állattartási lehetőségeit is lényegében megszüntetik vagy felszámolják. Tekintsük úgy, hogy szól a harang azokért, akiknek szüksége lenne segítségre. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Varga Zoltán tapsol.]]
Nagyon szépen köszönöm, képviselő úr. Varga Zoltán képviselő úr, a DK képviselője következik: „A közpénzből épült-működtetett Debreceni Nemzetközi Iskola, ami mára a szűk gazdasági-politikai fideszes elit gyermekmegőrzőjévé vált” címmel mondhatja el napirend utáni felszólalását. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr, ezen a késő esti órán. Nos, fából vaskarika, szoktuk mondani, ha valami nagyon nyakatekert dologgal találkozunk. Nos, hát pont ilyen Debrecenben a mára elhíresült fideszes elitképző, sokak szerint különben inkább gyermekmegőrző, mivel a szülők kénye-kedve szerinti oktatás folyik benne, és ez nem más, mint a Debreceni Nemzetközi Iskola.A minden ízében magániskolának látszó, de valójában állami oktatási intézmény Debrecen legjobb, legszebb területén, a Nagyerdő szívében épült fel mintegy 4 milliárd forintos közpénzből. Olyan állami iskoláról beszélhetünk és beszélünk most, ahol bérelt kisbuszflotta hozza-viszi a gyermekeket, ahol, ellentétben az állami lepukkant iskolával, különös fegyveres őrszolgálat, elektromos kapuk, fotocellás ajtók, a parkolónál sorompó és magas rácsok védik a tanulókat. Jelen állapot szerint különben 114 tanulót védenek a több mint 500 férőhelyes iskolában, akkora területen, hogy ezek a gyerekek ott nyugodtan bújócskázhatnának is. A festői környezetben működő és minden létező oktatási és technikai eszközzel felszerelt luxusiskola mindazok ellenére, hogy közpénzből épült, és a debreceni önkormányzat különben évente megközelítőleg 230 millió forinttal támogatja ennek működését, az évi 3-5 millió forintos tandíj miatt csak a szűk gazdasági-politikai fideszes elit számára elérhető. Bár az tény, hogy a DK nyomására Debrecen fideszes vezetése egyfajta ösztöndíjrendszert vezetett be, amely elvileg akár lehetőséget adhatna a tandíjat megfizetni képtelen debreceni családok számára arra, hogy gyermeküket megfelelő pályázat útján mégis ebbe az intézménybe tudják járatni. Mondom, elvileg, hiszen a 114 kisdiákból összesen 4 debreceni ösztöndíjas diák tanulhat ott. Az ösztöndíjat persze különösebb hírverés nélkül írták ki, hátha elkerüli a debreceni családok figyelmet, de még így is 30 érvényes pályázat érkezett be, ennyit sikerült megtudni. Többször is kértük, hogy a pályázatokba, a pályáztatás folyamatába betekintést kaphassunk, hiszen érthetetlen az, hogy 30 érvényes pályázatból hogy lehetséges az, milyen elvek alapján lett végül is csak 4 debreceni ösztöndíjas diák. A városvezetés cinikus tájékoztatása és végső soron lakonikus elutasítása volt mindenkor a válasz. De hát, kérem szépen, miért is lenne ez másként egy olyan politikai kurzusban, ahol verbális plebejusok az ország urai? Mondom, verbális plebejusok, mert a miniszterek, az államtitkárok, de maga a kormányfő is olyannyira a luxus rabjává vált, hogy lassan már megszokott az is tőlük, hogy helikopterrel járnak ebédelni, vagy pedig luxusjetekkel focimeccset nézni. De hát nincs ez másként Debrecenben sem, hiszen a hermetikusan elzárt, ahogy mondtam, őrökkel védett luxusiskolában több fideszes politikuscsalád is érdekelt, közte a polgármesternek is odajár a gyermeke. Miközben egy gyermek oktatására az Orbán-kormány havonta alig 50 ezer forintot szán, addig ez a szám a debreceni luxusiskolában ennek a többszöröse, 141 ezer forint. És nincs ezen mit szépíteni. Azok a debreceni adófizetők, mi debreceniek álljuk a multimilliárdos fideszes csemeték luxusiskolájának költségeit, akiket a járvány okozta szociális és gazdasági válság mellett az önkormányzatok legyalulásával az Orbán-kormány még inkább a tönk szélére sodort, nemhogy az árokparton hagyott, hanem berúgott az árokba minket. Debrecen most több mint 1,4 milliárdos hitel felvétele mellett döntött úgy, hogy különben azokat a városüzemeltetési kiadásokat is meghúzta, amelyek Debrecen város lakóit érintenék. A Nemzetközi Iskola működési támogatását persze nem, mondanom sem kell, és még egyszer mondom, ahova a polgármester és számos fideszes gazdasági szereplő, politikus gyermekei járnak, annak a költségvetését természetesen nem bántotta. Így most kézen-közön, kérem szépen, 200 ezer debreceni a polgármester és néhány fideszes milliárdos gyermekét támogatja a befizetett adóforintjaiból és az 1,4 milliárd forintos felvett hitelünkből. A Fidesz megint a szegényektől vett el, és azt a gazdagoknak adta. De azt kell hogy mondjam, rossz hírem van: 2022-ben ez az iskola minden debreceni kisdiák számára ki fogja nyitni a kapuit. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Varju László és dr. Gyüre Csaba tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Gyüre Csaba képviselő úr, a Jobbik képviselője következik: „Tovább a demokrácia felszámolása útján” címmel mondja el napirend utáni felszólalását. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Hát, merre tovább, merre tovább? Azt látjuk, hogy folyamatosan 2010 óta az Orbán-kormány a bíróságoknak mint önálló hatalmi ágnak a maga alá gyűrésére törekszik, folyamatosan tesz lépéseket 2010 óta, és ezeket a lépéseket szeretném itt most felsorolni.Az első volt Baka Andrásnak, a Legfelsőbb Bíróság elnökének a jogellenes eltávolítása a Legfelsőbb Bíróság éléről. Később aztán a strasbourgi bíróság is kimondta ennek a jogellenességét, és a magyar államnak bizony nagyon komoly kártérítést kellett fizetnie. Ugyanezzel egy időben volt a bírák kényszernyugdíjazása is, amit elrendelt az akkor kétharmados kormány, ami egyértelműen a bírák megfélemlítését célozta, azt üzenve, hogy mi bármit megtehetünk. Aztán az OBH számára túlhatalmat adott, és mindezt a bírósági önigazgatási rendszer rovására tette. Majd ennek élére, az OBH élére, az Országos Bírósági Hivatal élére Handó Tündét nevezte ki, aki az egyik fideszes vezető politikus felesége, aki aztán rendszeresen szembement a bírói önigazgatási szervek véleményével, ezzel nem kis nemzetközi botrányt robbantott ki. A következő még nagyobb nemzetközi botrány volt, ez pedig az önálló közigazgatási bíróságok, illetve önálló legfelsőbb közigazgatási bíróság létrehozásának kísérlete, ahol a bírák az igazságügy-minisztertől közvetlenül függtek volna, és ezzel gyakorlatilag kivonták volna a közigazgatási területeket a bírósági rendszerből, és akár politikailag irányított ítéleteket is hozhattak volna ezek a bíróságok. Szerencsére a nagy nemzetközi tiltakozás hatására ezt nem tudták megtenni. Azonban a „lassú víz partot mos” elvet követte ezek után az Orbán-kormány, és megváltoztatta az eddigi stratégiát: hozott egy olyan döntést, amely szerint az alkotmánybírákat ezentúl bírákká lehet kinevezni egy ilyen egyszerű döntéssel, amelyet automatikusan a köztársasági elnök meghoz. Hogy miért is tette ezt? Azért, hogy szépen az alkotmánybírák be tudjanak ejtőernyőzni egyenesen a Kúriára, és ott nevezhessék ki őket akár tanácsvezető bírókká, de, mint ahogy a mai állapot mutatja, nemcsak tanácsvezetővé, hanem még a Kúria elnökévé is lehet kinevezni. Ezt a mai nap nagyon stílszerűen bemutatta, hiszen Áder János köztársasági elnök úr 2020. október 5-én kelt átiratával dr. Varga Zsolt András alkotmánybírót jelölte a Kúria elnökévé. [[22.50]] Ezzel kapcsolatban született meg a mai döntés, amelynek során a fideszes többség, a kétharmados többség bizony ki is nevezte dr. Varga Zsolt Andrást 2021. január 1-jével a Kúria elnökévé. Hogy mennyire nem vette figyelembe ez a rendszer a bíróságok önigazgatási szervezetének döntését vagy véleményét, ezt jelzi az is, hogy az Országos Bírói Tanács október 9-én meghallgatta Varga Zsolt Andrást, majd 1 igen szavazattal, 13 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem támogatta a jelölését a kúriaelnökké történő kinevezésére. Ennek okai, hogy ítélkezési tevékenységet soha nem végzett, tárgyalótermi tapasztalattal nem rendelkezik, bírósági igazgatás terén semmilyen múltja nincs. Az OBT összefoglaló véleménye szerint Varga Zsolt András nem felel meg annak az elvárásnak, hogy a bírósági szervezet csúcsára más hatalmi ágaktól független, külső szemlélő számára is pártatlannak látszó személy kerüljön. Tehát külső szemlélő számára egyáltalán nem látszik pártatlannak Varga Zsolt személye, hiszen ő ítélkezőtevékenységet soha nem végzett, most éppen alkotmánybíró volt, előtte pedig a legfőbb ügyésznek volt a helyettese, de bíróként ő soha nem dolgozott. A rendszerváltás óta soha nem neveztek ki olyan személyt a Legfelsőbb Bíróság élére, aki nem dolgozott korábban bíróként, de a NER rendszerére jellemző ez a döntés, hogy ugyanolyan döntést hoz, amilyen döntést a demokráciában nem tettek meg Magyarországon. De nézzük meg, hogy kit neveztek ki utoljára ily módon, hogy nem bírósági szervezeten belülről jött: 1953-ban Molnár Eriket, aki Rákosi Mátyás javaslatára került előbb a kormányba, majd erre a pozícióra, illetve Domokos Józsefet 1954-ben. Itt a párhuzam a NER rendszere és a Rákosi-rendszer között. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmet.
Nagyon szépen köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés holnap reggel 9 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom. Mindenkinek jó estét, jó éjszakát!