Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Dvanaeste sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2021. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuju 95 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim poslanike da ubace kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno u ovom momentu 100 narodnih poslanika, odnosno da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Nastavljamo rad i prelazimo na zajednički jedinstveni pretres o predlozima odluka iz tačaka od 4. do 9. dnevnog reda. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika, obaveštavam vas da su pozvani da sednici prisustvuju Aleksandar Pantić i Žak Pavlović, izborni članovi Visokog saveta sudstva iz reda sudija. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članovima 192. stav 3. i 201, a shodno članu 157. stav 2. Poslovnika, otvaram zajednički jedinstveni pretres o: Predlogu odluke o izboru sudija koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju, Predlog odluke o izboru člana Visokog saveta sudstva iz reda sudija apelacionih sudova, Predlog odluke o prestanku funkcije javnog tužioca u Osnovnom javnom tužilaštvu u Velikoj Plani, Predlog odluke o prestanku funkcije predsednika Upravnog suda, Predlogu odluke o prestanku funkcije dva člana Republička komisija za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki i Predlog odluke o izboru člana Saveta guvernera Narodne banke Srbije. Pitam predstavnika predlagača da li želi reč? Izvolite.
Hvala predsedavajući. Uvaženi predsedavajući, poštovani narodni poslanici, pred vama su predlozi dve odluke Visokog saveta sudstva, jedna je Predlog odluke o izboru sudija koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju i drugi je Predlog odluke o izboru člana Visokog saveta sudstva iz reda sudija apelacionih sudova. Na osnovu člana 47. Zakon o sudijama, Visoki savet sudstva je u „Službenom glasniku 17/21“, od 26. februara 2021. godine, oglasio izbor sudija za Osnovni sud u Bačkoj Palanci. U „Službenom glasniku broj 53/21“ od 28. maja 2021. godine, oglasio izbor sudija za Upravni sud, u „Službenom glasniku broj 58/21, od 9. juna 2021. godine, oglasio izbor sudija za Upravni sud, Osnovni sud u Lebanu, Osnovni sud u Petrovcu na Mlavi, Prekršajni sud u Lazarevcu, Prekršajni sud u Negotinu, Prekršajni sud u Rumi i Prekršajni sud u Somboru i u „Službenom glasniku RS broj 87/21“ od 10. septembra 2021. godine, oglasio izboru sudija za Osnovni sud u Velikoj Plani, Osnovni sud u Prijepolju i Osnovni sud u Ivanjici. Znači, ovde imamo Predlog odluke sudija koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju po više oglasa Visokog saveta sudstva. Ovde imamo i dva oglasa Visokog saveta sudstva za upravni sud. Mi smo objedinili, spojili te oglase. Znači, jedan je bio oglašen za jedno sudijsko mesto, drugi je bio oglas za pet sudijskih mesta, ukupno šest. Mi smo to objedinili. S obzirom da smo za upravni sud izabrali tri sudije na stalne sudijske funkcije, pred vama je Predlog odluke o izboru sudija koji se prvi put biraju za sudijsku funkciju za upravni sud. Znači, samo su tri predloga kandidata, jer na tri mesta, tri oglasna mesta su popunjena već sudijama koji se već nalaze na stalnoj sudijskoj funkciji. Visoki savet sudstva je saglasno odredbama Zakona o sudijama, Pravilnik o programu i načinu polaganja ispita na kome se ocenjuje stručnost i osposobljenost kandidata za sudiju i Pravilnika o kriterijumima i merilima za ocenu stručnosti i osposobljenosti i dostojnosti za izbor sudija, sproveo kompletan postupak izbora. Znači, formirana je komisija Visokog saveta sudstva, znači obrazovana je komisija. Komisija je izvršila proveru podnetih prijava kandidata za navedene sudove i utvrdila njihovu blagovremenost, dozvoljenost i potpunost. Četvrtog oktobra 2021. godine sproveden je ispit za kandidate za sudije koji se prvi put biraju, a koji su podneli prijavu za izbor sudija u Prekršajni sud u Lazarevcu, Prekršajni sud u Negotinu, Prekršajni sud u Rumi i Prekršajni sud u Somboru. Sedmog oktobra 2021. godine sproveden je ispit za sudije koji su podneli prijavu za izbor sudija u Upravni sud. Jedanaestog oktobra 2021. godine sproveden je ispit za kandidate za sudije koji se prvi put biraju za Osnovni sud u Bačkoj Palanci i 25. oktobra 2021. godine sproveden je ispit za kandidata za sudije koji se prvi put biraju za Osnovni sud u Lebanu i Osnovni sud u Petrovcu na Mlavi. Ispit kao što znate sastoji se od pisanog teksta i pisanog zadatka. Pisani tekst služi da se utvrdi stručnost kandidata koji su podneli prijavu, a pisani zadatak njihovu osposobljenost za vršenje sudijske funkcije, jer to je praktični rad, radi se izreka sudijske odluke. Znači, da se vidi da li su ti kandidati osposobljeni za sudijsku funkciju. Ocena sa ispita je osnovno merilo prilikom predlaganja kandidata, odnosno utvrđivanja redosleda kandidata. Što se tiče korisnika početne obuke na Pravosudnoj akademiji za njih se uzima kao merilo stručnosti i osposobljenosti, uzima se završna ocena na početnoj obuci na Pravosudnoj akademiji. Nakon sprovedenog ispita komisija je obavila razgovor sa kandidatima koji su podneli prijavu za sudije i potom je kompletan materijal dostavljen Visokom savetu sudstva. Visoki savet sudstva je pored izveštaja komisije pribavio ocenu rada za kandidate koji dolaze iz reda sudijskih pomoćnika, a takođe i pribavljaju i podatke i mišljenja osposobljenosti, stručnosti, dostojnosti kandidata od organa i organizacija u kojima je kandidat radio u pravnoj struci, a za kandidate koji dolaze iz sudova pribavljeno je mišljenje opšte sednice svih sudova, suda iz koga kandidat potiče i sednica je svih sudija suda neposrednog Višeg suda u odnosu na sud u kome kandidat postupa. Nakon sprovedenog kompletnog postupka VSS je predložio sledeće kandidate za izbor na sudijsku funkciju. To su kandidati, za Upravni sud su predloženi kandidati: Mirjana Popović, savetnik u Vrhovnom kasacionom sudu, Tatjana Popara, savetnik u Upravnom sudu, Katarina Petrić Ilić, savetnik u Upravnom sudu. Kao što vidimo ovde sa Upravni sud, s obzirom da je sud republičkog ranga, pored sudija koji su već izabrani, sudije koji se nalazi na stalnoj sudijskoj funkciji, predloženi kandidati su savetnici u sudovima najvišeg ranga, znači, u Vrhovnom kasacionom sudu i Upravnom sudu. Za Osnovi sud u Bačkoj Palanci predloženi kandidati su: Jelena Savić, korisnik početne obuke na Pravosudnoj akademiji, Milica Dubljević, korisnik početne obuke na Pravosudnoj akademiji i Milena Baletić, sudijski pomoćnik u Osnovnom sudu u Novom Sadu. Za Osnovni sud u Velikoj Plani predloženi su: Dušan Milošević, korisnik početne obuke na Pravosudnoj akademiji, Goran Lalić, tužilački pomoćnik u Osnovnom javnom tužilaštvu u Velikoj Plani, Svetlana Jović, sudijski pomoćnik u Osnovnom sudu u Požarevcu, Tamara Radovanović, sudijski pomoćnik u Osnovnom sudu u Velikoj Plani, Jelena Vučković, sudijski pomoćnik u Osnovnom sudu u Velikoj Plani. Za sudijsku funkciju u Osnovnom sudu u Prijepolju predloženi su: Majda Iglica, zamenik javnog tužioca za Osnovno javno tužilaštvo u Prijepolju, Tijana Konatar Špica, advokat, upisana u imenik advokata Advokatske komore Čačak, Marija Vižljina, korisnik početne obuke na Pravosudnoj akademiji, Jana Pejović, opštinski pravobranilac opštine Prijepolje. Odluku o predlogu kandidata za Ivanjicu predlog je Aleksandra Filipović, sudijski pomoćnik u Prvom osnovnom sudu u Beogradu. Za osnovni sud u Petrovcu na Mlavi predlog su: Dragan Jokanović, sudijski pomoćnik u Osnovnom sudu u Petrovcu na Mlavi i Jelena Kukolj, tužilački pomoćnik u Višem javnom tužilaštvu u Požarevcu. Za Osnovni sud u Lebanu predloženi su Saša Branković, sudijski pomoćnik u Osnovnom sudu u Lebanu i Silvana Stanković, sudijski pomoćnik u Osnovnom sudu u Leskovcu. Za Prekršajni sud u Lazarevcu predlog su: Dejan Kastratović, sudijski pomoćnik u Prekršajnom sudu u Valjevu i Sanja Jovanović, sudijski pomoćnik u Prekršajnom sudu u Valjevu. Za Prekršajni sud u Rumi, predlog je Milica Beljin, korisnik početne obuke na Pravosudnoj akademiji, za Prekršajni sud u Somboru predlog je Nebojša Vasiljević, korisnik početne obuke na Pravosudnoj akademiji i za Prekršajni sud u Negotinu Valentina Rajačić Jovanović, sekretar Negotinske gimnazije Negotin. Ovo su po mišljenju VSS najbolji kandidati od onih koji su konkurisali. Svi oni ispunjavaju uslove. Kratka biografija svih kandidata nalazi se u vašim materijalima, tako da ja neću govoriti o biografiji predloženih kandidata. U biografiji su sadržani samo oni podaci koji su propisani Zakonom o sudijama, kao kriterijumi za izbor sudija. To imate u materijalima, tako da ste sa tim podacima upoznati. Da se ne bih ponovo javljao ja ću sada obrazložiti Predlog odluke o izboru člana VSS iz reda apelacionih sudova. Znači, to je kandidat koji će mene zameniti u VSS. S obzirom, da sam i ja iz reda sudija apelacionih sudova, izborni član VSS, pa ću sada i taj Predlog odluke obrazložiti. Naime, mandat kao što znate, mandat članova VSS, izbornih članova traje pet godina. Meni sada ističe mandat još za par meseci, postupak se pokreće šest meseci pre isteka mandata nekog od članova VSS, pa je shodno tome predsednik VSS 31. avgusta 2011. godine, predsednica VSS, donela je odluku o otpočinjanju postupka predlaganja člana VSS iz reda sudija apelacionih sudova. Izbori za člana VSS održani su 2. novembra 2021. godine, znači to su izbori na kojima glasaju sve sudije apelacionog suda, znači sve sudije četiri apelacije, bili su prisutni posmatrači misija OEBS u Srbiji. Izbori su protekli potpuno regularno, nije bilo nijednog jedinog prigovora komisiji na regularnosti i tok izbora, i nakon održanih izbora, bila su dva kandidata, Vesna Sladojević, sudija Apelacionog suda u Novom Sadu i Gordana Veljović, sudija Apelacionog suda u Kragujevcu. Nakon sprovedenih izbora i prebrojenih glasova Vesna Sladojević je dobila 97 glasova, dok je Gordana Veljović dobila 101 glas, ali pobeda je bila, znači, Gordana Veljović je dobila veći broj glasova. Na sednici VSS održanoj 18. novembra 2021. godine, VSS je doneo odluku da Gordanu Veljović, sudiju Apelacionog suda u Kragujevcu, predloži za izbornog člana VSS iz reda sudija Apelacionih sudova. Pred vama se nalazi predlog VSS da se Gordana Veljović, sudija Apelacionog suda u Kragujevcu, izabere za člana VSS iz reda Apelacionih sudova. Vi nemate ovde biografije, to nije zakonom nužno propisano, ali ja ću vam samo par reči reći o Gordani Veljović, koja je predložena za izbornog člana VSS. Gordana Veljović je rođena 1965. godine u Topoli. Pravni fakultet je završila u Kragujevcu 1995. godine, i odmah je započela svoju karijeru u sudu, kao sudijski pripravnik. Za sudiju Opštinskog suda u Kragujevcu, izabrana je 1999. godine, postupala je u građanskoj materiji. Od 2010. godine, sudija je Višeg suda u Kragujevcu, i tada je postupala u krivičnoj materiji, a od 2017. godine, sudija Apelacionog suda u Kragujevcu, i postupala je u građanskoj materiji. Znači, radila je i krivičnu i građansku materiju i celu svoju radnu karijeru i ceo svoj radni vek, provela je u sudu. Pored toga, ona je bila i član disciplinske komisije VSS, u mandatu od 2016. godine do 2020. godine, tako da je upoznata i sa radom u VSS. Inače je majka četvoro dece, govori ruski i francuski jezik, a pored toga ima osnovno poznavanje iz engleskog jezika. Smatramo da su svi predloženi kandidati apsolutno i dostojni i osposobljeni i da zaslužuju da budu izabrani na funkcije za koje su predloženi. Ja bih sa ovim završio i samo bih vas pozvao da u danu za glasanje podržite predlog VSS i da glasate za predložene kandidate. Zahvaljujem se na pažnji.
Hvala. Idemo dalje. Reč ima Đorđe Dabić, u ime Odbora za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovani narodni poslanici, dame i gospodo, uvaženi članovi VSS, Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu, na sednici koja je održana juče, podržala je sve predloge koji su na dnevnom redu i ovom prilikom bih unapred čestitao svim sudijama koje će biti izabrane u danu za glasanje, ovde na plenarnoj sednici Narodne skupštine, uz želju da posao obavljaju odgovorno i posvećeno. Ovo je svakako jedno od poslednjih, ako ne i poslednje biranje sudija na ovakav način u Narodnoj skupštini, mi već od januara ukoliko referendum bude uspešno okončan, menjamo način izbora sudija i to će više biti nadležnost VSS, od tih datuma, početka ustavnih promena, kada počnu da važe, to više neće biti ingerencija Narodne skupštine, i mi smo o tome vodili jednu ozbiljnu raspravu, rekao bih više godina, jer praktično mi od 2013. godine, imamo obavezu da taj deo koji se tiče načina izbora sudija, uskladimo sa evropskim preporukama, sa Venecijanskom komisijom, i to je uspešno ovaj saziv Narodne skupštine i realizovao. Spremili smo ustavne amandmane. Idemo na referendum 16. januara, kada ćemo napraviti jednu ozbiljnu reformu našeg pravosuđa i način da se sudije više ne biraju u Narodnoj skupštini. Moramo da kažemo da smo, uz pomoć ovde naših pravnika i šire javnosti koju smo uključili u ceo proces, našli jedno rešenje koje će opet zadržati jednu ulogu Narodne skupštine, makar na jedan posredan način, na način da ćemo mi iz Narodne skupštine imati priliku da biramo članove Visokog saveta sudstva i na taj način ćemo zadržati deo suvereniteta, odnosno, narod će i dalje preko Narodne skupštine imati uticaj na izbor sudija, kažem, na posredan način. Ne direktno na način kao što je sada bio slučaj, već na jedan posredan način. To je, čini mi se, jedno optimalno rešenje koje je podržala i Venecijanska komisija i na taj način dolazimo u situaciju da otvorimo, odnosno zatvorimo još jedan klaster. To je ranije bilo Poglavlje 23, kada su nam iz Evropske unije često spočitavali da moramo menjati upravo sve ovo o čemu smo govorili, način na koji biramo sudije u Narodnoj skupštini. Ovaj proces, kažem, je bio i te kako transparentan, inkluzivan, Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo održao je, čini mi se, 11 radnih sastanka. Po celoj Srbiji su išli i razgovaralo se na mnogim mestima. Istaknuti pravnici, profesori univerziteta su dali svoje učešće i našli su optimalno rešenje koje će biti pred građanima 16. januara. Mislim da moramo više u javnosti da govorimo o samom referendumu. Nedovoljno se čuje šta je tačno tema tog referenduma i to daje mogućnost da se dešavaju raznorazne špekulacije, zloupotrebe i, čuli smo već više puta, neistine koje se plasiraju u javnosti kako je taj referendum u stvari napravljen da bi se, ne znam, izbacila preambula Ustava, odnosno deo koji se tiče Kosova i Metohije. Mi smo uporno i ovde govorili i na drugim mestima da to nije tema, da ne glasamo o preambuli, to svakako ostaje deo našeg Ustava. Mi glasamo ovde o načinu izbora sudija ali, kažem, upravo zbog toga što se nedovoljno o ovome govori u javnosti, čini mi se, da i ministri i Vlada Republike Srbije treba da povedu jednu veću kampanju, s obzirom da je referendum za mesec dana, da se građanima predoči šta tačno treba da izglasamo. Jer, samo mi u Narodnoj skupštini, koliko mogu da primetim, govorimo o ovim ustavnim reformama. Dakle, moramo da objasnimo građanima koliko je važno zbog našeg daljeg puta u EU da te promene dođu na dnevni red, da izglasamo da referendum bude uspešan, zato što na taj način uspevamo da i dalje ostajemo na tom evropskom putu, da napravimo još jedan veliki korak ka toj evropskoj agendi gde smo mi trenutno, kad pogledamo u nazad, evo ovih prethodnih dana, otvoreno je nekoliko klastera. Dakle, vreme je da konačno zaokružimo ceo taj proces i da zaista postanemo punopravna zemlja članica Evropske unije. Nadam se da će referendum svakako biti uspešan i da ćemo na taj način pokazati da smo odgovorno društvo koje, pre svega, brine o svojim nacionalnim interesima. Uspeli smo da u ove ustavne amandmane inkorporiramo taj deo o tome da ćemo i dalje kao Narodna skupština imati uticaja na način izbora sudija, kažem na posredan način, preko delegiranja ljudi u Visoki savet sudstva, ali da, naravno, ispunjavamo sve ono što je EU, Evropska komisija, Venecijanska komisija tražila od nas u tom procesu pristupa EU. Ono što je svakako važno pomenuti jeste da je ovaj proces urađen na jedan transparentan, dobar i odgovoran način, sve nasuprot onome što je 2009. godine radila bivša vlast. Godine 2009. podsetićemo, hiljadu sudija i tužilaca preko noći su završili na ulici bez ikakvog obrazloženja. Cela evropska javnost, stručna javnost se zgrozila načinom na koji se tadašnja država, tadašnji režim obračunavao sa sudijama i tužiocima. Mi pokazujemo danas da nismo kao što su bili bivši koji su bez ikakvog obrazloženja smenjivali sudije. Mi ovde dajemo još veću nezavisnost, još veći legitimitet samim sudijama. Pokušavamo, dakle, da nađemo najoptimalnija rešenja i sve to što smo ovde dogovorili biće pred građanima 16. januara i siguran sam da će građani to podržati na referendumu koji će biti pred nama. Način na koji ćemo dalje birati sudije smo obrazložili i to je sve i te kako urađeno na jedan transparentan, dobar i odgovoran način. Baš da bismo sprečili moguće zloupotrebe i da bismo uticali na to da se više ne dešavaju bilo kakve zloupotrebe naše javnosti čujemo često, kažem, i dalje vezano pitanje za preambulu. Čujemo pitanje da se referendum šteluje radi Rio Tinta. Upravo o tome mora više da se govori i da se objasni građanima koliko je važan referendum na koji ćemo ići 16. januara, da to nema nikakve veze ni sa Kosovom i Metohijom. Ne menjamo preambulu, još jednom kažem. Ne menjamo nikakve delove koji se tiču dovođenja Rio Tinta u Srbiju. Tu se čuju najveće mahinacije i zloupotrebe u javnosti proteklih dana. Videli smo da je država ispunila sve zahteve sa protesta. Videli smo da je i prethodne subote, uprkos svemu što smo uradili jedna, sad ću reći, šačica ljudi, veoma neodgovornih političara okupljena oko Đilasa, onog propalog tajkuna koji je pokušao da pravi mini hidroelektrane ćute i sličnih. Izašli su na ulice, blokirali su naše ulice, pokušavali su opet da izazovu incidente. Kažem još jednom, sve ovo o čemu mi danas govorimo moramo ponavljati uporno da bi građani bili svesni zašto idemo na referendum, da to nema nikakve veze ni sa Kosovom, ni sa Rio Tintom i to treba građanima objašnjavati da ne bi bili u zabludi, da ne bi bili dezavuisani, da ne bi bili na ulici, zato što ih izvode ljudi koji su sve ovo i zakuvali, koji su doveli Rio Tinto i danas vas oni pozivaju da protestujete. Danas vas oni pozivaju da blokirate naše saobraćajnice. Dakle, velika je odgovornost i na Narodnoj skupštini i na svim članovima Vlade Republike Srbije da se o ovim pitanjima govori na transparentan i odgovoran način kako građani ne bi bili u zabludi da ih neki propali političar i tajkuni izvode na ulicu i da ruše svoju državu. Još jednom, mi ćemo u danu za glasanje podržati sve tačke koje su na dnevnom redu, to je važno svakako zbog toga što na taj način ispunjavamo sve ono što danas u evropskoj agendi mi kao država smo i te kako spremni da uđemo u Evropsku uniju i na ovaj način pravimo još jedan veliki korak ka tom punopravnom članstvu. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanica Aleksandra Tomić, kao predlagač. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvažena predsedavajuća, poštovani gospodine Pantiću, kolege poslanici, mi na današnjoj sednici imamo tačku dnevnog reda, a to je – Predlog za izbor člana Saveta guvernera Narodne banke Srbije. Sednica Odbora za finansije, budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava je 25. novembra 2021. godine, donela Odluku na osnovu predloga poslaničkih grupa da se za člana Saveta guvernera izabere gospodin Stojan Stamenković koji, inače i vrši ovu funkciju u prethodnom sazivu. Ono što želimo da kažemo uopšte, i mislim da će svi članovi u svojoj diskusiji danas apostrofirati, to je da nam je izuzetno zadovoljstvo što takvog čoveka prvo Srbija ima, drugo što Narodna banka Srbije zaista drži jedan kontinuitet rada kada je u pitanju izbor članova Saveta guvernera, upravo zbog toga što u najtežim trenucima kada je Srbija trebala da donosi vrlo važne odluke u saradnji i sa Vladom Srbije i sa predsednikom države ispred Narodne banke Srbije su, zaista bili ljudi od najvećeg integriteta i najvećeg iskustva koji ima. Gospodin Stojan Stamenković je izuzetno iskusan ekonomista, koji gotovo od sedamdesetih godina prati, uopšte temu kada je u pitanju ne samo oblast Narodne banke Srbije, već uopšte makroekonomska analiza i makroekonomske projekcije kada su u pitanju finansije, ne samo Srbije, nego u onom vremenu i stare Jugoslavije. Izuzetna nam je čast bila da razgovaramo sa takvim čovekom zato što smo mnogo toga imali da naučimo, jer očito je Srbija bila u istorijskim trenucima više puta u prilici da donosi vrlo važne odluke koje su u stvari odluke za budućnost naše dece. Kada govorimo o tome koliko je važno da postoje ljudi od integriteta koji će donositi takve odluke i savetovati, na kraju krajeva, najviše institucije u ovoj državi po ovoj temi, onda treba reći da ono što smo imali prilike od njega da čujemo, a to je da po prvi put sada MMF više ne zove gospodina Stamenkovića da isključivo on učestvuje i prisustvuje pregovorima Srbija sa MMF, je u stvari pokazatelj, to je i on naveo, da Srbija ide dobrim smerom, da po prvi put sada imamo ovakvog guvernera koji zaista je u uskoj saradnji i sa Vladom Srbije i sa predsednikom države, da sve odluke koje se donose donose se na osnovu konsenzusa svih političkih faktora u ovoj državi, ali i konsenzusa sa međunarodnim institucijama, jer smo uspostavili taj odnos poverenja između međunarodnih institucija kad su u pitanju finansije i institucija Republike Srbije. To je za nas, u stvari bio pokazatelj da problemi o kojima pričamo i danas i koje smo negde predosetili da će se desiti u ovo vreme kada smo razgovarali 25. novembra smo dobili odgovore od gospodina Stamenkovića na Odboru. Reći ću vam pre nego što kažem o svemu smo sve govorili, a kad je u pitanju inflacija, kad je u pitanju makroekonomski pokazatelj u budućnosti i u vreme ove krize, i šta je pandemija donela, a šta donosi energetska kriza, pre toga smo imali prilike da čujemo gospodina Stamenkovića da tim kojim on učestvuje, a to je Savet guvernera, koji zajedno sa guvernerom Narodne banke donosi određene odluke je efikasan, kvalitetan, stručan i da ono što je viđenje ovog člana saveta, to je da ne sumnja da u vremenima koja dolaze, koja su krizna da će se donositi uvek najodgovornije i najbolje odluke. To je ono što je za nas najvažnije, da Srbija ne može da bude gubitnik, da se stvorila takva osnova koja pokazuje da sve odluke koje donosimo, donosimo konsenzusom i da sve odluke koje donosimo su u interesu građana Srbije i u interesu države Republike Srbije i da su interesu naše budućnosti. Ono što želim da vam kažem jeste da od 2012. godine gospodin Stamenković učestvuje u donošenju različitih akata koje govore, uopšte, rade analize, istraživanje i scenarije mogućih kriza, ali ono što je važno je da u svojim radovima u kojima je od 70-ih godina po danas učestvovao jedan od najznačajnijih, to je da je u grupi ekonomista koje je radio zajedno sa USAID-om, FREN-om i MAT-om, govorio da postoji postkrizni model ekonomskog rasta i razvoja Srbije od 2011. do 2020. godine. Znači, aktivno je učestvovao kao član Saveta guvernera upravo u podizanju ekonomije Srbije od onoga trenutka kada je Srbija pala na najniže grane, kada je 2012. godine Aleksandar Vučić i SNS sa svojim koalicionim partnerima preuzela odgovornost za spašavanje ekonomske situacije Srbije u koju je ona zapala neodgovornim politikama svih onih ranijih vlada i predsednika koji su na određeni način zadužili ovu državu na krajnje neodgovoran način i gde je trebalo napraviti jedan dugoročan plan izlaska iz ovakve krize. Ono što danas pričamo i prošle godine, kada je došla nova kriza i nov zamajac koji je pokazao da ni razvijene ekonomske države, kao što su članice EU se jedva nose sa problemima, Srbija je ostala na nogama i zadržala sve one rezultate koje je imala. To pokazuju i visoke stope rasta sa kojima će Srbija izaći ovu 2021. godinu sa godinom postpandemije Kovid 19, ali pokazuje i sa svojim odlukama koje donosi sada kada imamo na pragu energetsku krizu. Mi smo imali prilike da vidimo rezultate NBS na kraju novembra meseca koja je pokazala da je Srbija izašla sa, zahvaljujući NBS, 16,45 milijardi evra većim deviznim rezervama, što pokazuje da je, kada govorimo o povećanju u odnosu na devizne rezerve koje su postojale na kraju 2020. godine, to bilo 13,5 milijardi evra na osnovu izveštaja koji je NBS podnela Odboru za finansije letos. Rezerve zlata se nalaze na nivo 37 tona. To smo juče imali prilike da čujemo na otvorenoj sednici Vlade Republike Srbije, gde je prisustvovao i predsednik Aleksandar Vučić i gospođa guvernerka Jorgovanka Tabaković. Ono što smo imali prilike juče da čujemo, kao što vidite kada dolaze velike krize, a u pitanju je energetika, znači energetika i finansije jedne zemlje su usko povezane. Kada vi imate određenu vrstu krize, vi morate promptno da reagujete, morate da obezbedite balans kada je u pitanju i sama mreža, elektromreža Srbije, da obezbedite balans kada su u pitanju i aktivnosti samoj Elektroprivredi da biste obezbedili svim građanima električnu energiju i vi onda morate da reagujete na tržištu kapitala, morati i kao NBS da pripremite novac za kupovinu električne energije onoliko koliko nedostaje za balansiranje. Mi smo juče imali prilike da čujemo gospođu Tabaković da je spremno 750 miliona evra za kupovinu električne energije da bi se obezbedilo to balansiranje i da bi svi potrošači u što kraćem roku usred ovog snega koji je pao u nedelju, dobili električnu energiju i da bi se uspostavila normalna proizvodnja električne energije. To je ono što je i zadatak države, da brine o svojim građanima, da kada god dolazi do određenih problema i izazova, a sada je to energetika, imamo i povećanje stope inflacije, da država reaguje. Mi smo čuli na Odboru za finansije gospođu Tabaković da je rekla, mi smo bili zabrinuti što se tiče same inflacije i to pitanje smo i postavili gospodinu Stamenkoviću. Ono što država mora u određenim trenucima, to je da biste smanjili inflaciji ili zaustavili progresiju, morate da donesete određene mere, moraju robne rezerve da reaguju, mora određeno tržište hartija od vrednosti da reaguju da bi se zaustavili toliki problemi kada su u pitanju ti izazovi i, ono što je najvažnije, pokazatelj svega toga je kraj godine. Mi ćemo na kraju godine imati tačno sliku o tome koliko smo bili na kom nivou rasta što se tiče privrednih aktivnosti, kolika je bila inflacija prosečna kada govorimo za celu 2021. godinu, ali ono što je ohrabrujuće, mislim da su to rezultati, juče smo čili i gospodina Sinišu Malog, da mi ne treba da brinemo zato što Srbija ima finansije, da ćemo imati na računima kada je u pitanju Republika Srbija dovoljno novca da se finansiraju i plate i penzije i sve ono što je plan za 2022. godinu budžetom, da ne moramo da brinemo i kada su u pitanju tržišta hartija od vrednosti, da država ne mora u januari i februaru mesecu da reaguje i to je ono što je u stvari pokazatelj da je i Narodna banka i Vlada Srbije i predsednik države kada je u pitanju donošenje političkih odluka uvek zaista pravovremeno reagovala i ciljano da zaštiti sve one ciljne grupe koje u državi mogu da izazovu određene poremećaje kada su u pitanju finansije i finansijska sposobnost i otpornost domaće ekonomije, jer Srbija se pokazala i prošle i ove godine da zaista može da reaguje onako kako treba i to je ono što za nas predstavlja očuvanje kredibiliteta i Narodne banke Srbije. Važno je da i međunarodna organizacija, kao što je Blumberg, jednostavno, govori o tome da je Narodna banka sa svojim projekcijama, kada je u pitanju bila 2021. godina, zaista pokazala krajnji stepen visoke odgovornosti i da, na kraju krajeva, i kreditni rejtinzi nikako ne padaju, nego samo idu gore. Znači, uvek su tu negde u nivou pred B B plus, koja govori o predinvesticionom tom najvišem rejtingu A i to je ono što za nas predstavlja veliki značaj. Cena gasa, kao što ste videli, je zahvaljujući tome Srbija dobila što je održala dobre političke bilateralne odnose sa Ruskom Federacijom i to je zaista odnos između dva predsednika, Aleksandra Vučića i gospodina Vladimira Putina, pokazao da kada je teško treba pomoći i treba pokazati krajnju odgovornost. Očito je ova zima kritična za sve i pokazaće se… I juče ste imali prilike da čujete da najrazvijenije države Evrope, kao što je Nemačka, sa promenom svoje politike prema određenim strateškim projektima, kao što je „Severni tok 2“, će mnogo koštati zato što to ne puštanje gasa kroz „Severni tok 2“ gotovo Nemačku će koštati promptno mesečno oko 60 milijardi evra i to je pokazatelj kada vi donosite određene političke odluke koje mogu da ne uzmu u obzir sve analize koje ovako stručni ljudi rade kao što je gospodin Stamenković i jednostavno mogu da vas odvedu zaista na loš put zato što da smo mi zaista prešli kompletno na ono što Evropa traži, a to su obnovljivi izvori energije, mi danas ne bi uopšte govorili o električnoj energiji, ne bi govorili o proizvodnji električne energije iz elektrana i imali bi zaista još veće probleme koji bi se ogledali u takvom procentu, a ne samo u 0,38% ljudi koji nisu imali ova dva dana električnu energiju, nego bi se ogledali u mnogo većem procentu. Prema tome, kada donosite određene odluke kao država i kada donose odluke neki politički faktori koji bi želeli da uđu ovde u Skupštinu, kreirajući neko javno mnjenje o tome kako ne postoji briga države za ekonomsku aktivnost države, za standarde zaštite životne sredine i onda pokazuju potpunu neodgovornost kada izlaze na proteste i pokušavaju da zaustave Srbiju na putu svog napretka, a to se pokazalo i sada, da jednostavno kada izlazite i manipulišete građanima kada su u pitanju određene odluke, države u tom delu izlazite kao neki kvazi ekolozi i dajete jednostavno sebi za pravo da plašite narod određenim izmišljotinama, onda dobijete kao odgovor na to da prvo Evropska unija otvori klaster 4, u kojima vam da priznanje za sve ono što ste uradili kao država u proteklih godina, pogotovo kada su u pitanju i saobraćajna infrastruktura i saobraćajna politika i balkanske trans energetske mreže i kada je u pitanju sama energetika i kada je u pitanju zaštita životne sredine i vi vidite onda da u stvari mi kao Srbija zaista idemo jednim putem kojim bi rado išle druge države u regionu. Verujte mi da mnoge naše kolege i poslanici i građani iz država regiona kažu - blago vama što imate Vučića, koji zaista ima hrabrosti da donosi jako odgovorne odluke, koji trpi velike pritiske zbog tih odluka, ali to zaista kao građani osećamo, zato što u ovom trenutku mi nemamo "lok daun" kao mnoge države u našem komšiluku, koje su čak članice EU, mi nemamo problem sa električnom energijom, osim 0,38% građana koji ovih dva-tri dana do ponedeljka očekujemo potpunu regulaciju kada su u pitanju potrošači električne energije, koji nemaju problem sa cenom gasa koji moraju da plaćaju na svetskom tržištu, koja je od prekjuče skočila upravo zbog odluke Zelenih u Nemačkoj da ne pusti severni tok, pa cena na svetskom tržištu nije kao naša, 270 dolara na hiljadu kubika gasa već iznosi hiljadu pedeset, a čak skače do hiljadu i 600-700. Prema tome, vi vidite, u stvari, u kojem se mi okruženju nalazimo. I kad imate takvo okruženje, vama su onda potrebni jako iskusni ljudi koji treba da rade na ovim analizama, da jednostavno pronađu sve moguće scenarije po kojima će jedna država da se ponaša. Nama je veliko zadovoljstvo bilo da razgovaramo sa čovekom koji je bio i u vladama Milke Planinc i u vladama Ante Markovića i u vladama gospodina Avramovića, pa, na kraju krajeva, i član Saveta guvernera od dolaska gospođe Jorgovanke Tabaković, da učestvuje u ovako važnim odlukama koje treba država da donese. Rezultat koji se pokazao što se tiče deviznih rezervi i što se tiče zaustavljanja inflacije koja je počela da raste, a inače je ona na nivou, kada pogledate druge države EU, bila znatno, znatno manja, projektovana na 3,7% u proseku za ovu godinu, ona je obuhvaćena i za sledeću godinu i budžetom za 2022. godinu. Znači, u ovom trenutku je tačno da je rast inflacije veći, ali tačno je i da mere koje Vlada sprovodi i Narodna banka Srbije za sledeću godinu, znači, početak, očekujemo da će padati. Prema tome, smatramo da je gospodin Stojan Stamenković, predlog za člana Saveta guvernera, dobar predlog, smatramo, dokle god Srbija ima ovakvog stručnjaka u svom timu, koji treba da donosi odgovorne odluke države i od strane NBS, smatramo da treba da podržimo ovakav predlog i da glasamo za njega. Tako da predlažemo da u danu za glasanje svi poslanici podrže ovaj predlog. Hvala.
Zahvaljujem. Da li izvestioci nadležnog odbora žele reč? (Ne) Pre nego što pređemo na predsednike, odnosno ovlašćene predstavnike poslaničkih grupa, jedna informacija za vas, kolege. Planirano je da se danas glasanje održi oko 17.00 časova, tako da biste mogli da uskladite svoje obaveze. Prelazimo na predsednike, odnosno predstavnike poslaničkih klubova. Za reč se javio narodni poslanik Samir Tandir. Izvolite.
Hvala, predsedavajuća. Poštovana predsedavajuća, koleginice i kolege narodni poslanici, poštovani gospodine Pantiću, drago mi je što ste ponovo sa nama i hoću da vam čestitam na iscrpnom izveštaju, često dolazite ovde, i da odam priznanje za vaš angažman. Žao mi je što predstavnici ministarstva danas nisu ovde, mislim da bi štošta imali da prodiskutujemo, ali, biće prilike. Pre nego što krenem sa diskusijom na današnji dnevni red, hoću da se osvrnem na jučerašnju sednicu Vlade. Kao što se građanke i građani sećaju, juče sam govorio o problemu snabdevanja električnom energijom u sandžačkim opštinama, ali i načelno u celoj zapadnoj Srbiji. Drago mi je što je predsednik Republike Srbije, Aleksandar Vučić, prisustvovao sednici Vlade koja se održala, jer je očigledno da neke stvari moraju da se podvuku i da se preseku, jer se očigledno neki činovnici, ministri i direktori javnih preduzeća ponašaju poprilično autistično. Da vam kažem, kada vi u svojim planovima i programima stavite za tri, šest meseci, 2023, 2024. godine, to sve izgleda fino, lepo i da nešto napreduje. Međutim, mi koji ne živimo u Beogradu, živimo u rubnim opštinama, mi koji ćemo da se vratimo, koji živimo u sandžačkim opštinama, a neki zaseoci i cela naselja nemaju električnu energiju, to nama na papiru ništa ne znači, odmah da vam kažem. Znači, ono što ste imali od zimnice, to vam je propalo, ako ste imali neku hladnjaču ili se bavite poljoprivredom, imate veliku materijalnu štetu i to što vi pišete u nekim izveštajima, to nama apsolutno ništa ne znači. Ono što mene raduje jeste što je predsednik shvatio koliki je to problem, hvala mu, i što mora očigledno da utiče na određene ministre da počnu da se mešaju u svoj resor. Ja se nadam da će ovo biti poslednja zima u kojoj govorimo o čišćenju snega i o nestanku električne energije, jer to nije samo problem u sistemu, za neke činovnike, to je za nas koji živimo u tim opštinama osnovni životni problem i jednostavno nemogućnost normalnog funkcionisanja. Što se tiče današnjeg dnevnog reda, kako su se civilizacije razvijale, osećala se potreba da se napravi određeni pravni sistem. Postojale su razne imperije koje su bile izuzetno jake, imamo primer Huna, Mongola, itd, ali koji nisu ostavili neki dublji civilizacijski trag, zato što nisu imali, između ostalog, uređen i svoj pravni sistem. Moćne civilizacije, moćne imperije, koje su želele dugo da traju, shvatile su da koliko god su bile i vojno i ekonomski nadmoćne, morale su da ustanove nešto što se zove pravo i pravda, jer su shvatili da kome zakon leži u topuzu, tragovi mu smrde nečovještvom i da nepravda prelazi u zulum, a da zulum se trpeti ne može. Onda imamo civilizacije i imperije koje su trajale stotinama godina, a između ostalog, ključ njihovog uspeha jeste u tom pravnom sistemu, gde su građani čak i kada bi bili porobljeni od strane tih imperija, osećali određenu pravnu sigurnost. To je nešto što je nama danas jako važno, može da bude izuzetna pouka kako mi danas treba da funkcionišemo. Ono što SPP kao najjača bošnjačka stranka ističe, što je u našim programskim aktima definisano i na čemu je rahmetli predsednik akademik Muamer Zukorlić uvek insistirao, govorio, čak i brojna dela pisao, jeste beskompromisna borba protiv kriminala i korupcije. To je jedan od temelja naše saradnje i razloga sa najjačom strankom SNS i jedan od razloga zašto podržavamo Vladu Republike Srbije. Jasno je da imamo rezultate kada je u pitanju borba protiv kriminala i korupcije, pogotovu na tom globalnom, državnom, da kažem, nivou. Razbijena je jedna ozbiljna kriminalna grupa Veljka Belivuka. Vidimo da istraga ide dalje, i to je nešto što je jako važno, ne samo ustanoviti one počinioce i same izvršioce krivičnog dela, već ustanoviti tokove novca i videti gde je kriminalna grupa sav taj novac uskladištila. Zašto? Da bi se poslala poruka svima onima koji hoće da se bave kriminalnom da se taj kriminal ne isplati i da od toga ne možete da kažete – malo ću da se bavim kriminalnom, pa ću onda, ne znam, da obezbedim svoju starost itd. Zato mora da se pošalje jasna poruka da se bavljenje kriminalom, kršenje zakona ne isplati. Ono što se radi u tom segmentu i u tim slučajevima apsolutno podržavamo. Međutim ono na čemu mi permanentno insistiramo jeste da ta borba protiv kriminala i korupcije zaista ide po dubini. Ono o čemu mi govorimo jeste borba protiv kriminala i korupcije u sredinama odakle mi dolazimo, znači u sandžačkim opštinama. Prošle nedelje smo govorili da je kolega Jahja Fehratović dobio pretnje od određenih kriminalnih grupa. Možete misliti, kada neko ko je intelektualac, univerzitetski profesor, narodni poslanik dobija otvorene pretnje preko društvenih mreža, kakvu onda pravnu sigurnost i bilo koju drugu sigurnost može da ima običan građanin. Pre tome, ono što ja očekujem i od vas, ali i od svih ljudi, Ministarstva unutrašnjih poslova, Ministarstva pravde jeste da hitno reaguju i da se počne beskompromisna borba protiv kriminala i korupcije na prostoru sandžačkih opština. Ono što je eklatantan primer bahatosti kriminalnih grupa jeste ubistvo novinara i humaniste Edina Hamidovića u avgustu ove godine na šetalištu u Sjenici. Znači, to je slučaj o kojem su rahmetli predsednik Zukorlić i druge kolege iz naše poslaničke grupe, pa i ja sam, više puta govorili. Mislim da ne postoji kolega koji nije čuo i sad će možda neko reći – evo ga ponovo ovaj govori na tu temu. Naravno da govorimo na tu temu zato što nismo mrdnuli sa mrtve tačke. Ne može da se desi da nekoga ubijete na šetalištu dok šeta sa ženom i sa decom. Nije važno koje je nacije, koje je vere, koja je stranka, pobogu. Znači, svako ima pravo na svoje političko ubeđenje, ali ne sme niko da pomisli da zato što neko drugačije misli može on da mu oduzme život. Koliko je tu moglo da bude nevinih žrtava, ljudi su šetali, pojma nemaju o čemu se tu dešava? Šta je ključni problem? Kao i u slučaju zemunskog klana, kao što smo i devedesetih godina kada je bio kriminal prisutan i na kraju grupe Belivuka, problem jeste sprega ljudi iz sistema i kriminalaca. Onog trenutka kada prekinemo te veze, kada shvate ljudi iz sistema, kada ih detektujemo, izbacimo i kaznimo i kazna prema njima bude primer svima da više niko ne sme da zloupotrebi policijsku značku, poziciju sudije, tužioca da on može malo, ne znam, bude partner sa nekim kriminalcima. Kriminal postaje jači od sistema kada ima podršku pojedinih ljudi iz sistema. Mi imamo jasnu opredeljenost i predsednika države i predsednice Vlade i čitave Vlade. Mi to podržavamo, ali po dubini moramo da vidimo ko se i sa čim bavi. U slučaju ubistva Edina Hamidovića se nije apsolutno mrdnulo sa mrtve tačke, jednostavno ubistvo se desilo. Tu sad govorim o stepenima odgovornosti. Ubica je napustio zemlju. U međuvremenu desila se iznenadna smrt rahmetli Zukorlića i sada ti kriminalci se osećaju ponovo jaki, hrabri i oni u Sjenici tamo neke ljude sačekuju, pitaju, šalju im poruke preko društvenih mreža itd. To je nešto što apsolutno ne smemo da dozvolimo i moramo da ispitamo ko je tim kriminalcima iz sistema omogućio da se tako ponašaju, a konkretno u ovom slučaju imamo izvesnog Bojana Trnčića, načelnika stanice policije u Sjenici, koji je deo te grupe i koji se zajedno sa njima, prema saznanjima koja ja imam, bavi određenim kriminalnim radnjama. Ovo ubistvo nije jedino u Sjenici. Imamo ubistvo izvesne starice Miladije Kočović, kao i ubistvo učitelja Huseina Derdemeza. To je nešto što je jako simptomatično jer se dešava na prostoru granice prema Crnoj Gori. Šta se u tim predelima naše zemlje, a opštine Sjenice dešava? To je nešto što unutrašnja kontrola podrobno mora da ispita. Što se tiče slučajeva Fahrudina Skarepa, Ernada Bakana i Fahrudina Mavrića, Stranka pravde i pomirenja, prvenstveno rahmetli predsednik Zukorlić, ali i svi naši poslanici više puta su govorili na ovu temu, apelovali, tražili od Ministarstva pravde i nadležnih institucija da se posebno bave ovim slučajem. Sada vidimo da određene političke strukture ili političke strukture u nastajanju pokušavaju nesreću ove tri porodice da iskoriste da bi prigrabili neki politički poen. To je nešto što apsolutno nikada nikome od nas nije palo na pamet i to je nešto što ne smemo da dozvolimo. Znači, želim da iskoristim vaše prisustvo, Ernad Bakan je imao 19 godina, bio je brucoš na Visokoj zdravstvenoj školi u Zemunu, kada ga je 4. marta 2019. godine, dok je prelazio Ulicu cara Dušana, na pešačkom prelazu udario automobil kojim je upravljao izvesni I.M. Znači, suđenje još nije okončano, a sledeće ročište je zakazano za 27. decembar. Zbog neažurnosti suda mi sada imamo pokušaj politizacije tog slučaja. Znači, sada niko neće reći sud nije radio svoj posao, već će reći – aha, neki Bošnjak je zgažen na pešačkom prelazu u Beogradu i sada oni toga neće da osude. Molim vas, to ne smemo da dozvolimo. Znači, zaista verujem da nije etnički, ni na bilo koji način, ovo motivisano, ali da vam kažem da ima ljudi koji ne razmišljaju kao ja. Mi kao politička elita, kao parlament, kao neko ko je deo vladajuće većine ne smemo da dozvolimo da se takve poruke šalju. Moramo da damo građanima jasna obrazloženja i objašnjenja i da ljudi imaju zaista poverenje u naš pravosudni sistem. Što se tiče slučaja Skarepa i Mavrića, takođe smo više puta govorili, čak su se organizovala i određena forenzička ispitivanja, analize da se dokaže da se taj slučaj nije desio onako kako je predstavljen. Zamolio bih, koristim ovu priliku, predstavnike Ministarstva pravde, ministarku pravde da primi ove porodice na razgovor i da popriča sa njima. Kroz institucije se ovi problemi rešavaju, a ne mogu se rešiti na ulici. Neko će zloupotrebiti emociju tih ljudi. Kada, ne daj Bože, izgubite člana porodice, da vam kažem, nikakva vam presuda to ne može vratiti, ali ono što je važno jeste da imamo poverenje, pogotovo manjinskih zajednica u pravosudni sistem i u organe Republike Srbije, a ono će se u potpunosti uspostaviti kroz jedan partnerski odnos, odnosno kroz razgovor da vidimo šta to porodicama ovde smeta, na šta imaju pritužbu, da li smatraju da se radi o nekoj korupciji, opstrukciji itd. Jedino rešenje, kako ga ja vidim, jeste jedan razgovor. Zato mislim da sa tim porodicama na najvišem nivou, znači Ministarstvo, treba obaviti razgovor. Što se tiče potrebe izbora novih sudija, mislim da je to više nego važno. Ne možemo se boriti protiv kriminala i korupcije, ne možemo imati efikasnu implementaciju te borbe ako imamo na stotine predmeta koji čekaju u našim sudnicama. Reći ću par statističkih podataka koji se tiču Osnovnog suda u Prijepolju. Znači, imamo četiri i po hiljade parnica. Parnice se rade u dve sudnice. Po sudiji imamo otprilike preko dve hiljade tih parnica. Prema nekoj statistici, otprilike 15 predmeta sudija može za mesec dana da završi, a vi sad vidite mi otprilike imamo, pet, šest godina nam treba da bi sve to završili. Ovo su podaci koje sam ja dobio. Znači, mislim da su precizni, ali vi možete proveriti. Imamo 500 krivičnih predmeta. Imamo, takođe, dvoje sudija koji se bave ovom problematikom. Izbor sudija, novih sudija je jako važan. Ono na čemu mi permanentno insistiramo jeste procentualna zastupljenost. Znači, želimo da predstavnici, ne samo bošnjačkog naroda, već svih drugih manjinskih zajednica shodno svom učešću u procentu stanovništva imaju i sudija i tužilaca i drugog sudskog osoblja i u osnovnim i u višim itd. Zašto? Tako ćemo napraviti ovo poverenje o kom govorimo. Naravno, ono ne sme da ide na uštrb kvaliteta, jer vrlo često nekada imamo i ovde kandidate, iskreno, sa kojima naprosto, iz profesionalnog, nema veze što su pripadnici mog naroda, ne možemo da ih podržimo zato što po nama, profesionalne standarde ne zadovoljavaju. Ono što hoću da istaknem, a tiče se pošto mi vreme curi, osvrt na funkcionalnost Komisije u postupcima javnih nabavki. Jako važna institucija i mislim da nemaju dovoljno ljudskih resursa, da treba da ima više ljudi. Zašto? Zato što vi dolazite u situaciji, kao grad odakle ja dolazim, ili taj deo naše zemlje, da imate bahate izvođače radova koji naprosto na svaki tender koji oni ne dobiju ulažu prigovor, uplate neku taksu od 120 hiljada dinara i sada kada se vama neko u jeku infrastrukturne sezone javi i zablokira vam tender za puteve, vama je ta infrastrukturna godina propala. Šta ćete vi građanima da kažete, a u stvari, radili ste samo po zakonu. Komisija je pretrpana tim zahtevima i vama propada ta budžetska godina, sredstva, itd. Tako da, apsolutno ćemo glasati kada je ovaj predlog u pitanju, što se tiče Komisije u postupcima javnih nabavki, ali mislim da im fali ljudski resurs, da im fali još ljudi da bi bili funkcionalniji, naprosto ti odgovori moraju nekako zakonski da se za sedam dana, 15, mesec dana, a ne da to ide u nedogled. Što se tiče izbora Saveta guvernera, svakako podrška Narodnoj banci, koja vodi jednu jasnu monetarnu politiku, kurs je stabilan i mislim da mi kao narodni poslanici, građanke i građani, mogu da budu zadovoljni. Što se tiče, u Danu za glasanje, za ove predloge ćemo glasati. Što se tiče pojedinih sudija zadržaćemo pravo da imamo mišljenje u skladu sa politikom naše stranke. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanica Sanja Jefić Branković. Izvolite.
Hvala, predsedavajuća. Uvaženi gospodine Pantiću, mi danas razmatramo brojne predloge odluka koje se odnose na pravosuđe, odnosno na kadrovska rešenja u okviru sudske vlasti i ne znam da li sam po ovom pitanju subjektivna, ali stičem utisak da se o ovoj grani vlasti i kroz izbor sudija koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju, ali i kroz nedavno usvojeni Zakon o referendumu i narodnoj inicijativi u ovom sazivu parlamenta govori više nego ikad. To jeste dobro, jer sudska vlast jeste jedna od tri stuba vlati i ona kao takva, generalno i istovremeno mora biti u apsolutnoj korelaciji sa njenim kadrovskim rešenjima kako bi dala odgovarajuće rezultate. Upravo od načina organizovanja i funkcionisanja sudske vlasti i normativnog okvira, kao i ljudi kojima između ostalog, i mi još uvek kao narodni poslanici, dajemo legitimitet, zavisi slika pravosuđa jedne zemlje i direktno utiče na ostvarivanje prava građana. Mi smo na jučerašnjoj sednici Odbora za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu prilikom razmatranja predloga ovih odluka, koje ste vi danas obrazložili, imali jedno zapažanje da obrazloženi predlozi odluka ne sadrže podatke o prosečnoj oceni kandidata tokom studiranja, kao ni broj godina studiranja. Tačno je da ove informacije na kraju neće biti presudne prilikom našeg odlučivanja o tome da li ćemo podržati vaše predloge ili ne, ali mislim da mogu dosta da kažu i pokažu i o njima samima, ali i o njihovim profesionalnim kvalitetima. Sigurna sam da ih vi u okviru, pošto se bavite tim poslom, vi ih sigurno znate, to su vaše kolege i vrlo dobro znate da su zaslužni da se danas nađu na dnevno redu, ali zarad šire javnosti, ali i narodnih poslanika, mislim da smo na Odboru zauzeli neki stav da u buduće, dok još uvek razmatramo ove predloge, ti predlozi imaju i njihove biografije. To su ljudi koji posredno ili neposredno, vršeći tu funkciju, sudijsku funkciju, utiču na živote građana i zato se nadam da će se ova dobronamerna sugestija uvažiti. Osim sudija koje se prvi put biraju na sudijsku funkciju, danas na dnevnom redu imamo i Predlog odluke o izboru VSS iz reda sudija apelacionih sudova. U pitanju je sudija Apelacionog suda iz Kragujevca. Vi ste vrlo lepo obrazložili koji su to razlozi zbog kojih bi taj kandidat danas trebalo da bude podržan. Takođe, mi ni njenu biografiju nemamo, ali s obzirom da se radi o sudiji apelacionog suda sa dugogodišnjim iskustvom, čak preko 26 godina radi u pravosuđu, ima 22 godine sudijskog staža, nesumnjivo je da je ovaj izbor zaista, da će ovaj izbor biti zaista i dobar. Gospodine Pantiću, obzirom na to da se radi o mestu na kome ste vi do sada bili, ja sam uverena u to da će predloženi sudija nastaviti tamo gde ste vi stali, da će nastaviti posao koji vi niste uspeli da završite zbog malo vremena. Ovom prilikom želim i da vam se zahvalim na dosadašnjoj saradnji, ali i na spremnosti da razumete i uvažite izlaganja narodnih poslanika, da ih saslušate i da u skladu sa tim date neko odgovarajuće obrazloženje koje na kraju, u većini slučajeva, i da rezultat ili se bar čuje i nailazi na razumevanje. Ja vam želim sreću u budućem radu. Što se tiče statistike, ona pokazuje da iz godine u godinu sve veći broj žena upisuje visoke škole i fakultete. To možemo videti iz Predloga za sudije koje se prvi put biraju na sudijsku funkciju, ali i Predlog za izbor VSS. Recimo, u Ustavnom sudu u ovom trenutku imamo čak devet žena i to je pokazatelj da smo na dobrom putu da poštujemo ravnopravnost u svim segmentima u kojima se ta ravnopravnost ne podrazumeva, već prosto dolazi vremenom na svoje mesto. Možda je danas pravo vreme da razgovaramo o pravosuđu kada su promene Ustava u toku i odnose se u najvećem delu, odnosno jedino i isključivo samo na sudijsku vlast. Akt o promeni Ustava isključivo se odnosi na pravosuđe, kao što sam rekla i njime se ne menjaju drugi delovi Ustava. Imam potrebu da to kažem, imajući u vidu da se u javnosti vrlo često može čuti konotacija da ustavne promene podrazumevaju i neke druge izmene. Naprotiv, one se odnose isključivo na uređenje sudova, javnih tužilaštava i predviđaju neke dodatne ustavne garancije, nezavisnosti sudija i sudstva, o čemu smo mi u ovom mandatu govorili, mogu reći, malte ne na svakoj drugoj sednici, kao i o važnosti nezavisnosti sudova u opšte i sudija. U sistemu podele vlasti na zakonodavnu, izvršnu i sudsku vlast, sudska vlast jeste nezavisna, a odnos između ove tri grane vlasti zasniva se na međusobnom proveravanju, ali i ravnoteži koja između postoji. To znači da ni sudska vlast ne može biti izdvojena od sistema i ne može biti odgovorna samoj sebi. Ona pripada sudovima koji su nezavisni, a njihovu odluku mogu, može se preispitivati samo od strane nadležnog suda u postupku koji je unapred predviđen. Ono što je možda i najvažnije, sudije moraju biti nezavisne, što znači da se zabranjuje svaki neprimereni uticaj na sudiju u vršenju njegove sudijske funkcije. Sledeća stvar koja je obuhvaćena Aktom o promeni Ustava jeste garancija stalnosti sudijske funkcije i o tome smo dosta govorili. U sistemu u kome se sudije biraju na određeni vremenski period, odnosno uz postojanje mogućnosti reizbora, sasvim opravdano se može postaviti pitanje nezavisnosti sudija. Zato je ubuduće predviđeno ukidanje prvog izbora sudija na tri godine, možemo ga nazvati probnim radom sudije, iako on to suštinski nije i sudijska funkcija će zato trajati za sudiju sve do navršenja njegovog radnog veka i odluku o prestanku sudijske funkcije donosi upravo organ koji ih i bira, a to je VSS. Možda je jedna od najvećih promena ta da će buduće sudije i predsednici vrhovnog suda, ali i predsednici sudova, biti birani od strane VSS. Mi smo do sada o tome razgovarali na Skupštini, javnost jeste delom imala uvida u to, ali prema važećim ustavnim odredbama Narodna skupština, iako je vršila izbor sudija na predlog VSS ubuduće to neće biti slučaj. Dakle, predstavnici izvršne i zakonodavne vlasti više neće učestvovati u izboru sudija i sve ovo ima jedan krajnji cilj, a to je obezbeđivanje veće nezavisnosti, efikasnosti i odgovornosti sudstva, ali na kraju i bolju zaštitu građana i jačanja vladavine prava. Osim pravosuđa u okviru današnje rasprave mi razmatramo i Odluku o izboru članova Saveta guvernera NBS. Savet guvernera Narodne banke čini pet članova koji bira Narodna skupština na predlog nadležnog odbora. Mi danas imamo kandidata koji je najpre izabran 2012. godine, zatim 2016. godine i ponovni izbor pokazuje da je on zaista radio svoj posao, da je politika koju vodi NBS očuvala onaj status za koji je i bila zadužena i zbog svega toga kao i zbog razloga što SDPS u centar svih svojih programskih načela stavlja čoveka kao nekog ko bi trebalo da bude nosilac svih tih promena, SDPS će u danu za glasanje podržati sve navedene predloge odluke. Zahvaljujem.
Reč ima ovlašćeni predstavnik Poslaničke grupe JS, magistar Đorđe Kosanić.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine Pantiću, ispred Visokog saveta sudstva, poštovana potpredsednice Skupštine, gospođo Jevđić, dame i gospodo narodni poslanici, pred nama je danas objedinjena rasprava više predloga odluka i ja ću ukratko napomenuti da se još jednom podsetimo, dakle - Predlog odluke o izboru sudija koji se po prvi put biraju na sudijsku funkciju, zatim Predlog odluke o izboru člana Visokog saveta sudstva, neko ko dolazi iz Kragujevca, ja sam gospodine Pantiću iz Kragujevca neko ko ima karijeru preko 20 godina, to govori u prilog tome kako dobijamo kandidata, da kažem, našu zamenu, zatim, dve odluke o prestanku funkcije javnog tužioca u Javnom tužilaštvu u Velikoj Plani i prestanak funkcije predsednika Upravnog suda, kao i Predlog odluke o prestanku funkcije dva člana Republičke komisije za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki i Predlogu odluke o izboru člana Saveta guvernera NBS. Ja ću odmah reći da će poslanička grupa JS u danu za glasanje podržati pomenute odluke. Ali, gospodine Pantiću, kada govorimo o sudstvu, o tužilaštvu ja na samom početku moram da kažem da se JS zalaže za maksimalno jačanje nezavisnosti sudstva, samostalnost tužilaštva, kao preduslov vladavine prava. Gospodine Pantiću, sa druge strane ovo je ojačavanje sudstva i nezavisnosti tužilaštva ne znači udaljavanje od naroda već potpuno suprotno, dakle ako ojačavamo tužilaštvo, ako jačamo sudstvo to znači odaljavanje od neprimerenih uticaja u društvu i to je cilj svih nas, jel tako? Ono što je važno da nezavisan sudija znači garanciju da on primenjuje zakon u potpunosti i da kada sudi nema privilegovanih što se tiče sudskih procena. Sa druge strane, svaka država koja pretenduje da bude demokratska, a Srbija svakako jeste, važno je da ima najpre dobar i efikasan pravosudni sistem iz koga proističu i ostali stubovi, da kažem, vladavine prava i kao što sam rekao i Srbija ide tim putem, jer jedini uslov i interes svake države je da ona mora da bude jednaka za sve njene građane i principi sudske nezavisnosti i nepristranosti predstavljaju temelj za jednu demokratsko i moderno društvo kakva Srbija, kao što sam rekao, jeste i koje zasnivaju na vladavini prava i dobar sudija je svakako onaj sudija, i tu ćete se složiti sa mnom, koji je položio zakletvu da će suditi po pravdi zakona, da nije potčinjen po nikakvoj samovolji, već pošteno i časno sudi. Srbija je u prethodnih, da kažem 10 godina, prošla kroz sveobuhvatne reforme što se tiče pravosuđa, a sve u cilju nove organizacije da kažem, sudova. Iznese sav teret što se tiče reformi, a kao krajnji cilj vidljivi razvoj pravosuđa u Republici Srbiji. Možemo reći da i Srbija možda i lider u regionu kada kažemo da je u pitanju nezavisnost sudstva, jer danas u Srbiji sudija uživa potpunu slobodu kada je donošenje svih odluka u pitanju. Sa druge strane, gospodine Pantiću, složićete se sa mnom, više nikada ne možemo da dopustimo da za godinu dana bez posla ostane praktično hiljadu, blizu hiljadu sudija i tužilaštva, bez zakonom predviđene procedure objašnjenje i prava na žalbu, napravljena je dakle velika šteta čitavom društvu, a da sa druge strane i kažem da je to državu koštalo negde oko 44 miliona. Ovo je u to vreme, sa druge strane, mnogim ljudima produžilo i dugotrajne procese jer znamo da mnogi procesi traju čak i decenijama. Kada govorimo o dužini procesa moram da kažem da definicija starosti predmeta sada u Srbiji podrazumeva predmete starosti do tri godine. Stvarno je, gospodine Pantiću, apsurdno da imamo neke predmete koji ili procese koji traju u Srbiji decenijama, da neko, recimo, već sam govorio o tome, dođe do toga da kada dobije neko nasledstvo sa druge strane dobije i nasleđen proces koji isto traje deceniju. Sa druge strane, kada govorimo o Strategiji EU za razvoj pravosuđa, Strategija EU što se tiče razvoja pravosuđa je usaglašena sa Strategijom koju je donela Republika Srbija 2013. godine. Strategija podrazumeva i nužnost infrastrukturnih ulaganja u zgrade i sudove što se tiče Republike Srbije. Ovde moram da kažem da, recimo, u proteklih 20, 30 godina veoma malo se ulagalo u sve objekte, a u proteklih tridesetak godina isto tako, moram da kažem, da je i održavanje tih objekata bilo na veoma niskom nivou. Kada govorimo o infrastrukturnim objektima, gospodine Pantiću, moram da kažem da dolazim iz Kragujevca i podsetiću vas samo na Palatu pravde u Kragujevcu. To je čini mi se u proteklih više decenija jedna od najznačajnijih infrastrukturnih objekata koja je izgrađena u Republici Srbiji. Svi pravosudni organi smešteni su na jednom mestu, što je svakako olakšalo donošenje sudskih odluka, a sa druge strane, pravda je bila dostupna, biće dostupna za sve građane. Ukazao bih i na značaj elektronskog pravosuđa. Elektronska razmena podataka direktno doprinosi efikasnosti pravosuđa kroz smanjenje trajanja sudskih i drugih postupaka jer omogućava, sa druge strane, trenutan uvid u podatke koji su od značaja za vođenje postupaka. Praktično jednim klikom nasuprot dugotrajnog putovanja dopisa u obliku papira. Zahvaljujući E-upravi, E-pravosuđu i informacionom sistemu postignuta je ušteda od 1,1 milijarde dinara, što znači da je štednjom i uštedom papira praktično, gospodine Pantiću, za godinu dana ostvarena ušteda da praktično trećina Palate pravde u Kragujevcu bi mogla da se izgradi. Na samom kraju kada govorim o ovoj temi želim da kažem da JS podržava svaki napor ove Vlade da Srbija bude zemlja jednakih šansi za sve. Kada je reč o Republičkoj komisiji za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki, o Predlogu odluke o prestanku funkcije dva člana ove Komisije, treba reći najpre da je Republička komisija za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki samostalan i nezavistan organ Republike Srbije koji obezbeđuje zaštitu prava u skladu sa zakonom i odredbama člana 188. Zakona o javnim nabavkama zabranjuje se svaki pokušaj uticaja i uticaj na donošenje odluka ove Republike komisije. Republička komisija ima status pravnog lica i za svoj rad odgovara isključivo Narodnoj skupštini Republike Srbije. Predsednik i članovi Komisije odredbama Zakona o javnim nabavkama ne mogu da budu pozvani na odgovornost za svoje mišljenje, a sa druge strane ionako kako glasaju. Odredbama Zakona o javnim nabavkama detaljno je propisana i nadležnost, sastav i izbor Republičke komisije. Na samom kraju kada je reč o izboru članova Saveta guvernera NBS treba reći da je Srbija postigla i očuvala cenovnu stabilnost i ojačala finansijsku stabilnost. Time je omogućeno sa druge strane da naši građani i privreda lakše posluju, planiraju, kao i da se ekonomija i dalje razvija na zdravim temeljima. Tokom devet godina, što se tiče NBS, reći ću samo neke parametre, dinar je u odnosu na evro ojačao za 0,9%. Sa druge strane, na deviznom tržištu NBS je kupila 3,2 milijarde evra, tako da u ovom trenutku devizne rezerve na nivou od 14,7 milijardi evra. Isto tako, rezerve u zlatu su na nivou 36,7 tona, što je uvećano, parametar, u odnosu na 2012. godinu za 21 tonu. Dinarska štednja je sa druge strane porasla na 100 milijardi dinara. Na samom kraju samo još jednom da kažem, gospodine Pantiću, da će Poslanička grupa JS u danu za glasanje podržati sve predloge odluka iz ove objedinjene rasprave. Zahvaljujem.
Hvala. Reč ima ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe SPS, narodni poslanik Toma Fila.
Poštovane potpredsednice Skupštine, uvaženi kolega Pantiću, vi ste stvarno uvaženi, zaista to moram da kažem, poštovane koleginice i kolege, pre nego što pređem na diskusiju, sve što je rekao Đorđe Dabić, u ime grupe Odbora za pravosuđe, u potpunosti prihvatam, sa jednom rezervom, koja je uobičajena za mene. Poslanička grupa SPS, shodno koalicionom sporazumu, glasaće za predlog kandidata za sudije koje ste vi predložili. Niko od nas poslanika, SPS nije dobio neku informaciju, koja bi eventualno osporila imenovanje nekog od kandidata. Dozvolite da izložim svoj stav, na temu izbora sudije. Ne bih voleo da se ovo shvati kao moj lament zbog ne prihvatanja mog stava, u čemu nisam usamljen, da se prvi izbor sudija zadrži u nadležnosti Skupštine. Ako se usvoji referendum zakazan za 16. januar 2022. godine, ovo će biti jedan od poslednjih izbora sudija u ovoj sali. Vraćam se na našu temu. Predlog VSS sadrži najmanje tri propusta, u biografijama kandidata. Prvi, nema podataka o dužini studiranja, drugo nema prosečne ocene za studije na pravnim fakultetima, koje su završili. Kada govorimo o ova dva propusta, naglašavam da smo nekoliko puta, koleginica i ja, skretali pažnju, na Odboru za pravosuđe, da su ova dva podatka vrlo važna za razmatranje kandidature. Obrazložiću šire, u velikim gradovima se ljudi ne poznaju i gube se u masi, međutim u malim mestima, naš čovek poznaje lekara, učitelja, nastavnika, sveštenika, a posebno sudiju. U percepciji stanovnika tih gradova, sudija ima posebno mesto, jer on deli pravdu. Postavlja se pitanje - da li može da ima ugled sudija, za koga se zna da je dugi niz godina studirao pravo, a pri tome imao vrlo skroman prosek na studijama? Ove dve primedbe me vode ka trećoj primedbi. Vrhovni savet sudstva, u ovom parlamentu, predlaže samo jednog kandidata za mesto sudije. Dakle, mi glasamo za tog kandidata, po principu uzmi ili ostavi. Moje mišljenje je da bi trebalo da raspolažemo sa više podataka o kandidatima koji su se prijavili i nisu zadovoljili kriterijume Komisije za izbor sudija, koje VSS nije predložio Narodnoj skupštini Republike Srbije. Na taj način bi se postigla mnogo veća transparentnost pri izboru kandidata. Ovo naročito insistiram u mestima gde je različito stanovništvo, gde su raznih vera, porekla itd. Ponavljam, na taj način bi se postigla mnogo veća transparentnost pri izboru kandidata. Pri tome bi smo razumeli zašto je predložen baš taj kandidat, a ne neko drugi. U tom smislu, imali bismo sve neophodne parametre za odlučivanje, kada odlučujemo o tome koji će kandidat da bude. Znali bismo zašto je predložen baš taj kandidat za sudiju. Sve ovo što sam izgovorio, biće prošlost već 16. januara, međutim, imam pravo da se upitam, kako će u budućnosti izgledati izbor sudija. Njih će birati 11 moćnih ljudi, a ne 250 poslanika koje je narod birao. Paradoks je što će izabrane sudije suditi u ime naroda. Drage koleginice i kolege, dozvolite mi da završim latinskom izrekom „diksi et salvavi animam meam“, u prevodu glasi - rekoh i spasih dušu svoju. Hvala vam na pažnji.
Hvala kolega. Reč ima ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe Aleksandar Vučić - Za našu decu, narodni poslanik Dejan Kesar.
Poštovana predsedavajuća, dame i gospodo narodni poslanici, gospodine Petroviću, poštovani građani Republike Srbije, pred nama je danas veći broj odluka kojima se predlaže izbor, ali i prestanak funkcije, kako nosioca pravosudnih funkcija, člana Saveta guvernera NBS, VSS, kao i članova Republičke komisije za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki. Svi predlozi odluka jasno govore o tome da u Narodnoj skupštini Republike Srbije postoji već ustaljena i dobra praksa i da tim odlukama omogućavamo redovno i normalno funkcionisanje svih nadležnih institucija. Kada govorimo o Predlogu odluke o izboru člana Saveta guvernera NBS, želeo bih da kažem da je u članu 22. Zakona o NBS jasno propisano da Savet guvernera čini pet članova, da se oni biraju od strane Narodne skupštine, a na predlog skupštinskog odbora nadležnog za finansije i da mandat člana Saveta guvernera traje pet godina i da isto lice može biti reizabrano na tu funkciju. Obzirom da gospodinu Stojanu Stamenkoviću ističe mandat 27. decembra ove godine bilo je potrebno pokrenuti novi postupak za izbor člana Saveta guvernera. U tom procesu poslanička grupa Aleksandar Vučić - Za našu decu je predložila da Stojan Stamenković i u narednih pet godina obavlja ovu funkciju, koju je obavljaju i u prethodnih pet godina. Nakon toga skupštinski odbor nadležan za finansije je sproveo jasno utvrđen postupak, obavio razgovor sa predloženim kandidatom i zatim utvrdio predlog odluke o izboru člana Saveta guvernera. Smatram da je ovaj predlog odluke kojim se predlaže da Stojan Stamenković u narednih pet godina obavlja funkciju člana Saveta guvernera NBS dobar, zato što gospodin Stamenković poseduje neophodna, odnosno potrebna znanja iz rada NBS, a koje je pre svega usmereno na očuvanje i jačanje finansijske stabilnosti i da je NBS u prethodnih nekoliko godina ostvarila zapažene rezultate što se može videti i prema kursu dinara, prema količini štednje, zatim stopi inflacije i svih drugih stvari koje su nam omogućile da Srbija u ovoj godini ostvaruje privredni rast od 7,4% i da je predviđen rast u narednoj godini za nešto više od 4%. Kada govorimo o Predlogu odluke o prestanku funkcije dva člana Komisije za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki, rekao bih da ovaj predlog odluka ima formalan karakter, obzirom da članovima te komisije prestaje funkcija istekom roka na koju su oni izabrani, odnosno prestaje im 27. decembra ove godine, te će poslaničak grupa Aleksandar Vučić glasati za ovaj predlog odluke. Pored ovih odluka, pred nama su i predlozi odluka koji se odnose na izbor nosioca pravosudnih funkcija, kao i prestanak funkcije predsednika Upravnog suda, ali i izbor člana Viskog saveta sudstva. S obzirom da je dosadašnja predsednica Upravnog suda, Jelena Ivanović odlukom VSS izabrana za sudiju Vrhovnog kasacionog suda, stekli su se svi zakonom propisani uslovi da Jeleni Ivanović prestane funkcija predsednika Upravnog suda u Beogradu. Kada već govorimo o VSS, Visoki savet sudstva je u prethodnom periodu uputio predlog odluke o izboru nedostajućeg člana VSS iz reda apelacionih sudija i predložio je da Narodna skupština tu odluku usvoji po hitnom postupku kako bi se izvršilo blagovremeno popunjavanje mesta sudije u VSS i kako bi VSS mogao da donosi odluke i obavlja sve svoje zakonske nadležnosti u punom kapacitetu. Visoki savet sudstava je u prethodnom periodu sproveo zakonom utvrđen postupak koji se odnosi na izbor člana VSS i nadležnom odboru i domu Narodne skupštine predložio je da se za člana VSS izabere sudija Apelacionog suda iz Kragujevca, a više podataka ste vi izneli kao predstavnik VSS. Sem toga, takođe pred nama, kao i prethodnih godinu dana kada sam govorio o dobroj i ustaljenoj praksi, kada govorim o oblasti pravosuđa, jeste i Predlog odluke o izboru nosioca pravosudnih funkcija za osnovne i prekršajne sudove na teritoriji Republike Srbije. Ovaj kao i prethodne odluke pokazuju jasan primer da želimo da u što kraćem vremenskom intervalu izaberemo sve sudije kako bi omogućili da pravosudni organi obavljaju svoje poslove u punom kapacitetu i kako bismo omogućili da građani u što kraćem vremenskom intervalu ostvare pravdu, odnosno da dobiju sudske presude. Ali, ono što je veoma bitno, dosta puta sam u prethodnim sednicama o tome govorio, jeste da buduće sudije moraju izuzetno dobro da rade svoj posao, da moraju da taj posao obavljaju odgovorno, moralno i časno, jer samo na taj način stvaraju puno poverenje u pravni poredak Republike Srbije, ali ono što je najvažnije stvaraju visok stepen sigurnosti građana Republike Srbije u pravni poredak Republike Srbije i da na taj način da do sudskih presuda dolaze na brži način i da njihova prava u potpunosti, koja su im garantovana i Ustavom i zakonom, budu zaštićena. Svi ovi predlozi odluka koje se odnose kako na izbor, tako i prestanak funkcije sudija, odnosno javnog tužioca, odnosno time pokazujemo jasnu distinkciju u odnosu na period pre 2012. godine. Mi danas jasno pokazujemo da želimo da pravosudni organi rade u punom kapacitetu, da biramo sudije u najkraćem vremenskom periodu od trenutka upućivanja predloga odluka od strane VSS, dok su predstavnici bivšeg režima to pravosuđe koristili kako bi ostvarili svoje određene privatne interese i kako bi treću granu vlasti podvele pod direktan politički uticaj. Zato smo mi 2020. godine i Vlada kao ovlašćeni predlagač, odlučili da započnemo sa postupkom promene našeg najvišeg pravnog akta, odnosno Ustava Republike Srbije u oblasti pravosuđa. To smo želeli da učinimo samo sa jednim jedinim razlogom, a to su upravo bile one zamerke Venecijanske komisije koje su date 2005. godine, koje nisu inkorporirane u Ustav 2006. godine kada je Venecijanska komisija izrazila ozbiljnu zabrinutost u pogledu mogućeg političkog uticaja prilikom izbora sudije i tužilaca i mi smo to želeli u potpunosti, te zamerke da anuliramo, iako su to trebali da urade predstavnici bivšeg režima što oni nisu učinili i stvorili su plodno tlo za reformu pravosuđa koja se dogodila 2009. i 2010. godine. Taj postupak smo započeli pre godinu dana. Od tog postupka smo stvorili jedan transparentan, inkluzivan proces, ali smo se tokom tih godinu dana susretali sa mnogim zamerkama koje su nam dolazile i od strane stručne, ali ja bih rekao i od strane političke javnosti. Mi smo pokušavali ovde iz doma Narodne skupštine da jasno obrazložimo da jedina namera Vlade, kao ovlašćenog predlagača i Narodne skupštine kao najvišeg zakonodavnog tela, jeste da izmestimo izbor sudija iz doma Narodne skupštine, da ostvarimo potpunu distinkciju u odnosu na zakonodavnu vlast, ali tu smo se susretali sa ozbiljnim prigovorima od strane određenih kako političkih funkcionera, ali takođe i od strane stručne javnosti. Da ne bi sada išao, odnosno da se ne bi vraćao u period pre godinu dana, tokom jučerašnjeg dana izjave za jedan list koji je pod direktnom kontrolom današnje tajkunske opozicije, Dragana Rakić, potpredsednica DS, izjavljuje da Ustav ne može da menja nelegitimna Narodna skupština u kojoj nema opozicije i da nije bilo prave stručne, niti opšte javne debate oko najavljenih izmena Ustava. Znate, kada neko sedi na mestu zamenika predsednika DS, ja zaista mislim da ukoliko se bavi ozbiljno i odgovorno svojim poslom, da on treba da prati političku scenu, ali i da prati sve ono što se dešava u domu Narodne skupštine kada govorimo o promeni Ustava kao najvišeg pravnog akta. Nije istina da je ova Skupština nelegitimna. Nije istina, kao što čujemo od određenih političkih činilaca, a koji nam dolaze iz tabora opozicije, da je ovo jednopartijska Skupština. Vi danas, gospodine Petroviću, kao i građani Republike Srbije možete da vidite da sa moje desne strane sede predstavnici SNS, da sa moje leve strane sede predstavnici SPS, JS i drugih političkih stranaka i to nam daje, odnosno to jeste rezultat izbora koji su bili održani u junu mesecu 2020. godine kada je SNS osvojila, voljom građana, preko 60% glasova. Znači, u svakom slučaju ne možemo da govorimo o jednopartijskoj Skupštini zato što smo i tokom ovog mandata mogli da čujemo različita mišljenja. Nije istina kada zamenica predsednika DS, Dragana Rakić kaže da nije bilo stručne, niti opšte javne debate, jer je Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo organizovao osam javnih slušanja koji su bili potpuno inkluzivni, gde su bili pozvani svi relevantni činioci i ti relevantni činioci su mogli da iskažu svoja pozitivna i negativna mišljenja u odnosu na predložene promene kada govorimo o Ustavu Republike Srbije, a takođe je bila održana i sednica odbora uz prisustvo vanparlamentarnih stranaka gde su, opet ću ponoviti, učestvovali predstavnici Dosta je bilo, Srpske radikalne stranke, Narodne stranke Vuka Jeremića i drugih političkih činilaca, i čak su na toj sednici davali svoja oprečna mišljenja. Onda imate u tom istom listu, tog istog dana, imate intervju Sande Rašković Ivić, funkcionerke Narodne stranke, u kojoj kaže da treba izaći i glasati protiv izmena Ustava, jer je to uvod u druge promene, kao na primer promena preambule gde se KiM definiše kao deo Srbije. Zaista ne mogu da verujem da ljudi koji sede u rukovodstvima političkih stranaka u kojoj se danas bore da na predstojećim izborima ostvare dobar rezultat i uđu u dom Narodne skupštine, bukvalno ništa ne prate kada govorimo o promeni Ustava Republike Srbije. Znači, ni jednim ustavnim amandmanom, a njih je 39, nije previđeno da se menja bilo šta što nema veze sa oblašću pravosuđa, a pogotovo da se dira u preambulu Ustava, da se dira u osnovna prava zajamčena Ustavom ili da se time omogućava da strane kompanije, kao što oni predstavljaju zadnjih mesec dana kada govorimo o „Rio Tintu“, dobije mogućnost da bilo šta radi, a da se prethodno ne izjasne građani na referendumu. Takođe, u svom intervjuu gospođa je izjavila da se bukvalno ništa ne zna o sadržaju 29 amandmana iz ovog akta i prilično je očito da se vlasti neće potruditi da se omogući da se o tome građani izveste. Znači, svi građani Republike Srbije koji su pratili Narodnu skupštinu, koji prate medije, koji prate sredstva javnog informisanja su mogli da vide šta predstavlja predmet promene Ustava i mogli su da vide sadržaj tih ustavnih Ali, očigledno je da se prestojeći referendum, koji je zakazan za 16. januar 2022. godine, koristi da bi se tema referenduma i tema izmeštanja izbora sudija iz Narodne skupštine u potpunosti razvodnjile i da bi oni proces izmene Ustava Republike Srbije koristili u političke svrhe. Videćete i prethodnih dana određene političke stranke koje kažu da ne treba izaći na referendum zato što se time omogućava da se da mogućnost „Rio Tintu“ da radi ne znam šta, odnosno mogućnost da „Rio Tinto“ radi približavaju svojim političkim programima, iako su se oni zalagali 2004. godine da taj isti „Rio Tinto“ dođe u Srbiju, iako su sa tom kompanijom zaključili veliki broj sporazuma, a da mi kao Srpska napredna stranka po tom pitanju ništa nismo uradili. Očigledno je, ja izvodim zaključak da oni u potpunosti nisu zainteresovani da pravosuđe učine nezavisnijim i to mi je potpuno opravdano, s obzirom na sve one stvari koji su oni radili 2009. i 2010. godine. Ne mogu da zamislim da nekome smeta, tj. da neće da glasa za ustavni amandman u kome se kaže da je nedozvoljen politički uticaj ili bilo kakav oblik neprimerenog uticaja na nosioce pravosudnih funkcija. Očigledno bi oni želeli da taj izbor sudija ostane ovde u parlamentu, da oni mogu iz Demokratske stranke i drugih slojeva bivše Demokratske da vrše direktno uticaj na sudije i tužioce kako bi obezbedili za sebe aboliciju. Očigledno je da se oni ne slažu sa time da Vrhovni kasacioni sud ubuduće bude Vrhovni sud, a nisu ništa pročitali o tome zašto bi trebalo da taj sud nosi to ime. Ne slažu se, verovatno, sa time da umesto današnjeg višeg ili osnovnog tužioca bude glavni tužilac, zato što, ja opet napominjem i to ću uvek spominjati do 16. januara, oni bukvalno ništa ne znaju o promeni Ustava i to je meni jako žao. Znate zašto ne znaju? Ne znaju zato što se nisu udostojili da pročitaju bilo koji dokument koji ima veze sa promenom Ustava Republike Srbije. Ali, zato vrlo dobro znaju da izlaze na ulice, znaju da blokiraju ulice, znaju da krše Ustavom i zakonom zagarantovano pravo na slobodu kretanja, zato što im je jako bitno da takvim stvarima ostvare određene jeftine političke poene. Vidite danas i prethodnih dana Dragana Đilasa koji opet kaže da je ovo nelegitimna Skupština, a nelegitimna je zato što oni nisu izašli na izbore, a ne zato što ovde sede predstavnici jedne političke stranke. Ne možemo mi iz Srpske napredne stranke njih da izvodimo na izbore. Imali su nikada bolje izbore uslove i to potvrđuju i evroparlamentarci koje su oni pozivali ovde u Srbiju da im budu moderatori kako bi ne znam šta ostvarili u tim izbornim uslovima, a onda su se pokupili i otišli sa tih pregovora. Direktno su Srpska napredna stranka i Aleksandar Vučić uticali na to da se cenzusni prag spusti sa 5% na 3%, dok su oni 2008. godine taj isti cenzusni prag povećavali sa 3% na 5% kako bi direktno naškodili drugim malim političkim strankama. Očigledno je da ta gospoda, koja danas govori da je Skupština nelegitimna, nema politički program i nema političku ideju koju mogu da predstave građanima Republike Srbije. Jasan rezultat svega toga jeste i današnja izjava predsednika Aleksandra Vučića, koji je obavestio građane Republike Srbije da je u Srbiju stigao novi lek protiv korona virusa, da je obezbeđen za 11.500 ljudi, da će u narednom periodu biti obezbeđen za preko 50.000 ljudi, da je to tableta koja se daje u ranoj fazi postojanja korona virusa, da će u potpunosti sprečiti smrtni ishod i da su takav lek nabavile do sada samo tri zemlje. Pored toga, gradili smo i nove kovid bolnice, gradili smo autoputeve, brze saobraćajnice i to su one stvari koje pobeđuju na izborima. Na izborima ne može da se pobedi tako što vršite reformu pravosuđa i ostavite ljude na ulicama, ne može da pobedi to što nakon te reforme ostane tri miliona nerešenih predmeta, što poreski obveznici Republike Srbije prate preko 44 miliona evra odštete. Te stvari ne mogu da pobede na izborima i to su im građani i pokazali 2012. godine, kada nisu glasali za njih i kada je Srpska napredna stranka došla na čelu države i sprovela reforme u svim važnim oblastima, a tu govorim i o reformi u oblasti pravosuđa. Svakako, Poslanička grupa Aleksandar Vučić će u danu za glasanje glasati za sve predložene odluke. Zaista verujem da ćemo i ovim odlukama, a i predloženim promenama kada govorimo o Ustavu Republike Srbije, učiniti to da pravosuđe, pošto je danas svakako nezavisno, bude još nezavisnije ukoliko dođe do potvrde rezultata na referendumu. Ali, ono što je mnogo bitnije, jeste da Srpska napredna stranka nikada nije želela da vrši politički uticaj i to upravo pokazujemo i predloženim promenama Ustava. Hvala.
Zahvaljujem. Da li još neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi reč? (Ne.) Prelazimo na listu govornika. Reč ima narodna poslanica Misala Pramenković. Izvolite.
Zahvaljujem, poštovana predsedavajuća. Poštovani predstavničke Visokog saveta sudstva, dame i gospodo narodni poslanici, pred nama je danas na dnevnom redu predlog nekoliko odluka koje se ponajpre tiču načina uređenja i biranja sudija koji se biraju po prvi put na sudijski funkciju. Mi smo zapravo u ovom sazivu mnogo puta i govorili i diskutovali na ovu temu, a upravo predložene ustavne promene idu u pravcu još samostalnijeg i nezavisnijeg sudstva, što je cilj kome treba svakako težiti i kome svaka moderno uređena i demokratski nastrojena zemlja teži. Između ostalog, Srbija se deklarisala i odredila za taj put. U pogledu izbora sudija, bez obzira da li u ovoj varijanti ili nakon sprovedenog referenduma, ukoliko se građani za to izjasne, kvaliteti koji nekog delegiraju za izbor na mesto sudije, tužioca i generalno pravosudnih organa jesu, osim stručnosti i osposobljenosti, kvalitet dostojnosti. To je nešto što će značiti suštinsku promenu u pogledu sudijske funkcije, u pogledu pravosuđa i generalno u pogledu zaštite prava, pravde i unapređenja procesa pravosudnih organa. Zapravo, negde smisao podele vlasti na izvrnu, zakonodavnu i sudsku, u kojoj će sudska biti što je moguće samostalnija i služiti za očuvanje pravnog poretka zemlje, jeste zapravo nešto što je glavni cilj i nastojanje moderno orijentisanih zemalja. Ono što smo mi kao poslanici Stranke pravde i pomirenja u ovom sazivu vrlo često upozoravali i o tome govorili, jeste da se nekada te važne funkcije, posebno u manjim sredinama, znaju i te kako zloupotrebi i nekada, nažalost, umesto da se radi u korist građana, zapravo se direktno nanosi nepravda i ruše prava građana. O tome i te kako treba povesti računa. Spominjali smo konkretne slučajeve, a najkarakterističniji je slučaj svakako ubistvo novinara i humanista Edina Hamidovića. Očekujemo da i tužilaštvo i sudski organi odrede svoj posao. Često čujemo da među sudijama imamo korumpiranih, među policajcima, među onima koji su nadređeni policajcima. Čak šefovi određenih policijskih stanica se povezuju sa vrlo sumnjivim i kriminalnim radnjama. To je nešto što se ne bi smelo dešavati, jer ukoliko neko predstavlja tako važan organ, a u svom ponašanju zapravo odaje sasvim drugu sliku, onda realno postoji opasnost od kršenja zakona, direktnog rada protiv interesa građana itd. Ono na čemu smo insistirali i na čemu i dalje insistiramo, jeste da se vodi računa o nacionalnoj zastupljenosti upošljenika u redovima državnih organa iz nacionalnih manjina koje čine sastav stanovništva određene teritorije. Prevashodno mislimo na policiju, policijske službenike, na poresku upravu, recimo, u Novom Pazaru, na sudstvo, tužilaštvo i sve državne organe koji zapravo predstavljaju sistem određene države, jer to je nešto gde se pokazuje i odgovornost i poverenje prema građanima, bilo da pripadaju većinskom ili nekom od manjinskih naroda. Zahvaljujem.
Zahvaljujem se narodnoj poslanici Misali Pramenković. Reč ima narodni poslanik, Vladan Glišić. Izvolite.
Ovo je možda poslednji put da biramo sudije u Skupštini Srbije, poslednji put da narod Srbije ima mogućnost da kao suveren u ovoj zemlji odlučuje o tome ko će biti ljudi koji o njegovoj sudbini odlučuju, ko će biti ljudi koji dele pravdu, to pod uslovom da prođe referendum koji menja naš Ustav. Hoću da verujem da ta promena nema veze sa preambulom o Kosovu i Metohiji u sastavu Srbije, hoću čak da verujem da nema veze sa Rio Tintom, ali sam problem koji ovde postoji sa mišljenjem Venecijanske komisije, sa pritiskom koji Brisel vrši nad Srbijom da promeni način izbora sudija, jeste već dovoljno poniženje za Srbiju zašto prihvatamo ta uslovljavanja. Politika koju ste nastavili posle prethodnog režima da EU nema alternativu, dovodi do toga da oblikujemo svoje društvo i državu onako kako oni žele u Briselu, a ne preuzimaju nikakvu odgovornost da će nas ikada primiti u tu zajednicu. Ponovo podsećam na ideju advokata, Gorana Petronijevića, da ako je već pritisak toliki i moramo da usvajamo te promene, onda ostavimo samo tu klauzulu da one stupaju na snagu onog trenutka kada Srbija postane punopravni član EU. To nikoga ništa ne košta pokazuje i dalje spremnost da se ide ka Briselu, ali štiti naš nacionalni i društveni interes. Šta je Venecijanska komisija? Ona je savetodavni deo, savetodavni organ Saveta Evrope. Savet Evrope je međunarodna organizacija odvojena od EU. Znači, mi slušamo uslove jedne savetodavne grupe ljudi koji čak nisu ni deo aparata EU samo zato što EU i dalje primenjuje dvojne standarde prema našoj zemlji, ne samo po pitanju teritorijalnog integriteta i suvereniteta Republike Srbije, već sada i u oblasti pravosuđa i vladavine prava. Venecijansku komisiju ne sluša skoro niko u EU. Italija je već nekoliko puta odbila da posluša njihove preporuke. Ne postoji pravna obaveznost slušanja Venecijanske komisije, a mi prihvatamo poniženje da kao zemlja koja nije članica EU kao obavezujuće pod pritiskom Brisela prihvata savetodavno mišljenje jednog neobavezujućeg organa i pod tim pritiskom menja svoj Ustav, prvi, najveći zakon koji čini temelj pravosudnog sistema i vladavine prava u Srbiji. Dakle, to je poniženje koje nam priređuje SNS i njena vlast, a ne vlast žutog režima kako kažete i to će ostati u istoriji. Treba se boriti protiv ovih ustavnih promena, treba biti deo ustavo-braniteljskog pokreta koji se upravo javlja, i koji nije stranka, i koji nema ograničenje za ljude koji pripadaju drugim strankama, nema ograničenja ni da ti ljudi budu pripadnici vladajućih stranaka, kao recimo advokat Vladimir Đukanović koji otvoreno kaže da će glasati protiv promene Ustava, kao recimo i predsednik Skupštine Ivica Dačić, koji na jedan blag način pokazuje da se baš i ne slaže sa tim promenama Ustava. U tom smislu, sve ovo što nam Brisel traži, a mi poniženi prihvatamo da menjamo Ustav u tom pravcu, dovešće do nečega što nasuprot Venecijanskoj komisiji, holandsko udruženje pravnika smatra, a to je da biranje sudija od strane sudija što će dovesti ustavne promene u Srbiji do toga, jeste sudokratija, jeste najpogodnije tle za bujanje korupcije, bujanje neformalnih lobističkih uticaja, koji će kod nas vršiti ne samo strane ambasade, već sad i strane korporacije. Dakle, u toj EU postoje neki pravnici koji misle kao i mi da je ideja o ovakvoj promeni Ustava kontraproduktivna i da se time krši podela vlasti na zakonodavnu, izvršnu i sudsku, jer ako je jedna vlast oslobođenja od bilo kakvog uticaja drugih vlasti onda tu nema ni kontrole ni ravnoteže. Naravno, postavlja se pitanje zašto 80% država, članica EU nema ovakve zakone i zašto se ovo primenjuje od strane Venecijanske komisije samo za one zemlje koje su pripadale istočnom bloku i južno-slovenskom prostoru. Pa, zato što EU na isti način na koji vam je servirala energetsku krizu koju smo dobili, tako hoće da nam sruši i naš pravosudni sistem, jer ne želi da budemo slobodni građani.
Zahvaljujem. Ovlašćeni predstavnik, poslaničke grupe Aleksandar Vučić – Za našu decu, Dejan Kesar, pravo na repliku. Izvolite.
Poštovana predsedavajuća, iznose se potpune neistine kada se kaže da se predloženim promenama Ustava Republike Srbije stvaraju uslovi za promenu preambule i očigledno je da pojedini narodni poslanici ne obavljaju svoj posao onako kako treba, a to je da uzmu ustavne amandmane, da pročitaju ustavne amandmane, da pročitaju akt o promeni Ustava koji je usvojen ovde u domu Narodne skupštine i tu će videti da nema nikakve veze ni sa promenom preambule, ni sa stvaranjem uslova za rad određenih stranih kompanija, a tu primećujem intenciju kada govorimo o Rio Tintu. Kada govorimo o Venecijanskoj komisiji, ona je zaista kroz ovaj jedan otvoreni inkluzivan proces dala sva pozitivna mišljenja kada govorimo o promeni Ustava. To pokazuje izveštaj Evropske komisije za 2021. godinu u kome se kaže da je Srbija ostvarila napredak u oblasti pravosuđa. Zahvaljujući tome Srbija je uspela da na međuvladinoj konferenciji koja je održana juče, otvori klaster 4, posvećen zaštiti životne sredine, zelenoj agendi energetici, ali očigledno je da određeni predstavnicima opozicije to nije milo, jer time jasno pokazujemo da Srbija ide napred, da je Srbija jedina zemlja na zapadnom Balkanu koja je otvorila određeni klaster i pregovaračka poglavlja. To samo pokazuje da se mi danas ponašamo odgovorno, da se nalazimo na putu EU i da želimo da usklađujemo naše zakonodavstvo za zakonodavstvom EU. Ono što smo mnogo puta govorili jeste da nećemo biti protočni bojler za sva zakonska rešenja i da imamo pravo da usvojimo određena zakonodavna rešenja koja su dobra, a da one negativne odstranimo. Kada kaže kolega da je ovo poniženje, ja bih zaista rekao, da je veće poniženje bilo 2009. godine kada je isterano 1500 ljudi na ulice i kada ljudi nemaju sredstava da izdržavaju svoje porodice i da time direktno nanosite štetu integritetu i poziciji Republike Srbije. Zaista smatram da i današnjim odlukama i samom promenom Ustava želimo da osnažimo kapacitete današnjeg srpskog pravosuđa. Hvala vam.
Zahvaljujem. Pravo na repliku, Vladan Glišić. Izvolite.
Uvaženi kolega nemam problem sa ovim što ste rekli zato što sam upravo u svom izlaganju rekao da verujem, a prvo video sam da se nigde ne pominje preambula i promena preambule po pitanju Kosova i Metohije u sastavu Srbije, čak, hajde da kažem da hoću da verujem da nema veze ni sa Rio Tintom i ne samo sa Rio Tintom nego sa mnogim drugim stranim korporacijama koje vršljaju po Srbiji, a opet podsećam i na dane za pitanja Vladi, nisam dobio konkertan odgovor da mi imamo preko 300 rudarskih korporacija koje rade u Srbiji, a imamo samo pet rudarskih inspektora koji kontrolišu u ime države šta oni rade. Dakle, nije to bitno, bitno je ko je Venecijanske komisija. Bitno je da mi dozvoljavamo da nam neko naređujemo da moramo da slušamo Venecijansku komisiju koju Italija već nekoliko godina, nekoliko puta ignoriše i ne sluša njihove predloge. Bitno je da Venecijanska komisija ima posebne aršine za nas koji činimo bivše zemlje tzv. komunističkog bloka, a da to ne zahteva ni od Francuske, ni od Nemačke, ni od drugih zapadno-evropskih zemalja, ono što zahteva od nas. Bitno je da nas guraju u eksperiment koji će uništiti naše pravosuđe. Znači, to su stvari zbog kojih ja smatram da SNS ne radi dobro zato što podržava ove promene, ali opet sa druge strane da budem iskren sviđa mi se energija sa kojom to podržavate, jer je očigledno odsutna energija i nadam se da ćete tako voditi kampanju da jednostavno pomognete da se Ustav sačuva. U redu je da pod pritiscima vi deklarativno podržavate promene Ustava ali, kao što vi znate i kao što većina ljudi u Srbiji zna, ovo je katastrofalna promena i mi tome moramo da se suprotstavimo. Isto kao i u ekonomiji i ekologiji i kao i u energetici što su nam rekli da obnovljivi izvori će sve da reše, pa smo zaboravili na ugalj i evo nam energetske krize. Hvala.
Nastavljamo po listi prijavljenih govornika. Reč ima narodni poslanik Đorđe Komlenski.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Drugarice i drugovi, dame i gospodo, uvaženi predstavniče Visokog saveta sudstva, gospodine Pantiću, danas je još jedan dan kada građani Srbije posredstvom parlamenta, zasigurno biraju kvalitetne sudije na sudijske funkcije i parlament Republike Srbije im na pravi, odgovarajući i jedni mogući način, koji bi eventualno mogli da zamene nekakvi neposredni izbori sudija, ako ih neko osmisli na odgovarajući način mogli da zamene, na pravi način predaje u ruke da dele pravdu. Da donose pravedne, pravične odluke, da rade u interesu građana Republike Srbije, države Republike Srbije, da budu hrabri, da budu nezavisni i samostalni potpuno u donošenju svojih odluka, ali to zavisi isključivo od njihovog znanja, od njihovih moralnih karakteristika i ja se nadam da su ovi predlozi koji su stigli do nas dobro procenjeni, obzirom da, koliko mi je poznato, nisu stigle nikakve ozbiljnije primedbe na predloženu listu kandidata. Očekujem da će osim ovog još nekog izbora sudija biti. Prevario sam se prošli put na prošloj sednici kada smo birali sudije pa sam mislio da se to više neće desiti. Očigledno da i sadašnji saziv VSS koji se pokazao vrlo odgovornim i korektnim u svom radu, jer njihov predstavnik je danas ovde u Skupštini, kao što su predstavnici VSS uvek bili u Skupštini i branili predloge koje je Visoki savet sudstva dostavljao ovom Domu, za razliku od toga da mi danas ovde nemamo predstavnika Državnog veća tužilaca. Ali, o razlozima mojim koje procenjujem da su vezani za to ja ću malo kasnije. Pre svega, da ne bi istorija zaboravila u one kojima građani Srbije, možda, ukoliko referendum raspisan za 16. januar bude dao odgovor onakav kakav se meni ne sviđa, a to je da se usvoje predloženi ustavni amandmani, možda po poslednji put su sudije koje će s punim pravom iznad odluka koje i u buduće budu donosili imati pravo da napišu u ime naroda. To su, da ostane zapamćeno, u Upravnom sudu – buduća sudija Mirjana Popović, Tatjana Popara, Katarina Pecić Ilić, u Osnovnom sudu u Bačkoj Palanci – sudije Jelena Savić, Milica Dubljević, Milena Baletić, u Osnovnom sudu u Velikoj Plani – to će biti sudije, naravno, kada prođe glasanje, Dušan Milošević, Bojana Lalić, Svetlana Jović, Tamara Radovanović, Jelena Vučković, u Prijepolju – Maida Iglica, Tijana Kontar Špica, Marija Vižlina, Ana Pejović, u Ivanjici – Aleksandra Filipović, u Petrovcu na Mlavi – Dragan Jokanović, Jelena Kukolj, u Lebanu – Saša Branković, Silvana Stanković, u Lazarevcu – Dejan Kastratović, Sanja Jovanović, u Rumi – Milica Beljin, u Prekršajnom sudu u Somboru – Nebojša Vasiljević, u Prekršajnom sudu u Negotinu – Valentina Rajičić Jovanović. Kad se budem vratio u advokaturu, ukoliko ustavne promene budu stupile na snagu posle referenduma i ako se zadesi posle toga da bilo kom predmetu učestvujem ko bude sudio od onih koji će biti izabrani na novopredloženi način, prva i osnovna zamerka s kojom ću ići do Strazbura jeste – odakle mu pravo da napiše u ime naroda. To su zamerke o kojima smo mi govorili ovde vrlo jasno i glasno dok je bila rasprava oko ustavnih amandmana i ne bih se previše vraćao na to. Samo želim da podvučem, da građanima Srbije bude jasno da se stvarno ne unosi pometnja, a to je, iako sam protivnik i glasaću protiv na tom referendumu, nema ovde nikakve ni direktne, ni indirektne veze ni sa Rio Tintom, ni sa preambulom, ni sa bilo čime drugim, osim sa delom koji se odnosi na pravosuđe, odnosno na sudove, način izbora sudija i na tužilaštvo. Ono što sam govorio u raspravi vezano za javno tužilaštvo očigledno se danas i pokazuje kao takvo. Bojim se da odredbe Ustava koje će sadašnje zamenike javnih tužilaca izjednačiti sa javnim tužiocima nisu odgovarajuće i da će se jednog dana otkriti da ili će morati da se raspiše konkurs za izbor 800 javnih tužilaca da bi dobili taj status, sa sudijama taj problem ne postoji, parlament Srbije je sudijama dao ovlašćenje da vode postupke suda i donose presude u ime naroda. Zamenicima javnih tužilaca je dao ograničena ovlašćenja u ime građana Republike Srbije, a ta ovlašćenja ne podrazumevaju pravo koje imaju javni tužioci. Javni tužilac je u postupku taj, koji potpisuje sve akte, od zahteva i naloga za sprovođenje istrage, do podizanja optužnica, optužnih akata, povlačenja u postupku i mnogih drugih za koje zamenici tužilaca nemaju pravo da vrše. Ali, u tome neko drugi mora da misli i to mislim da će stvoriti odgovarajući problem u nekoj budućoj praksi, jer se jednostavno po ovlašćenjima, po nazivu može promeniti ime, Borislav je promenio ime u Borko, pa radi se o jednoj istoj osobi, niti je mlađi, niti lepši, niti pametniji, ali ovde se radi o ovlašćenjima, jako razgraničenoj funkciji, šta mogu javni tužioci da rade u svom poslu, a šta mogu da rade zamenici javnih tužilaca, i uopšte nije benigna stavka i razlika. Međutim, ono što je i slika i današnje sednice, mi na današnjoj sednici imamo jednu odluku o prestanku funkcija javnog tužioca. Ja sam opet kao i na prethodnoj sednici kada smo imali konstataciju prestanka funkcije javnog tužioca, ako se ne varam, u Kuršumliji je tada bilo, pogrešno čitajući, video da se radi o tužioci Lidiji Komlen Nikolić. Ja sam stvarno očekivao da će oni koji se pozivaju na to da u Skupštini Srbije, mi imamo ograničeno pravo da diskutujemo o njihovom radu, da komentarišemo postupanje i sve ostalo, i zaista sam očekivao da će prema važećem kodeksu, biti bar pokrenut neki postupak protiv uvažene gospođe Lidije Komlen Nikolić, zbog svega onoga što je u septembru mesecu kada je bilo javno slušanje, u Skupštini Republike Srbije izgovorila. Ova gospođa je dala sebi za pravo da direktno preti poslanicima Republike Srbije, ukoliko ne budu izglasali i prihvatali promene koje je Radna grupa predložila, Odboru za ustavna pitanja i zakonodavstvo. Bojim se, da se ustavnim amandmanima, a da je toga i očigledno DVT svesno i zato su ovako danas došli i verujem čak i bez izvinjenja i objašnjenja što se njihov predstavnik ne nalazi ovde u sali, a dužan je da bude ispred poslanika, praktično, umesto onoga što se zove samostalnost i ono što znamo da tužilaštvo i na šta ima pravo u svom radu, kao kukavičje jaje kroz ovo prevođenje i preimenovanje, dolazi u fazu nezavisnosti. Čuveni Goran Ilić je to na „N1“ dobro objasnio, da će u suštini tužilaštvo postati nezavisno. Da li ovakvo ponašanje i ovakvi postupci Državnog veća tužilaca, koje danas nema svog predstavnika, koje ne pokreće postupak protiv nekog ko je sebi dozvolio da na takav način apsolutno zna odgovornost za svaku izgovorenu reč, da gospođa koja je na takav način pokušala, siguran sam bezuspešno, jer ovde svi imamo svoje mišljenje, ali pokušala da vrši pritisak na poslanike, ni na jedan način nije sankcionisana? Da nije našla ni za shodno ni posle prošlog puta kada je komentarisano na ovu temu ovde u ovom domu, da uputi izvinjenje poslanicima Narodne skupštine ili objašnjenje. To je nešto što je nedopustivo. Uvažene kolege, ja se bojim da to nas u budućnosti, ukoliko 16. januara bude bilo ono što ja ne želim da se desi, očekuje. Izvinjavam se ovde, zato što se danas, zaista, radi o prestanku funkcije Javnog tužioca u Osnovnom javnom tužilaštvu u Velikoj Plani, gospođi Slavici Jovanović, koja navršava svoj radni vek 27. aprila 2022. godine. Čestitam joj, jer prema svemu što sam čuo o njenom radu i saznao, to je bila jedna izuzetno ozbiljna, posvećena osoba svom poslu i treba joj poželeti da uživa u penziji, jer je neko ko je ostavio u tom kraju izuzetan trag kao čestitog, poštenog i dostojnog javnog tužioca. Podržaću i sve ove odluke i ove predloge, jer ovo jeste jedini pravi način da sudije sude u ime naroda. Sve ostalo nije tako. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima potpredsednica Narodne skupštine, narodna poslanica Marija Jevđić. Izvolite.
Zahvaljujem, poštovana potpredsednice. Poštovani gospodine Pantiću, kolege narodni poslanici, došao je trenutak da je možda ovo poslednja sednica na kojoj mi narodni poslanici biramo sudije na predlog Visokog saveta sudstva, jer usvajanjem ustavnih amandmana i sprovođenjem referenduma, koji će se isključivo odnositi na oblast pravosuđa ubuduće javne tužioce i sudije biraće telo koje će se sastojati iz članova Visokog saveta sudstva, Visokog saveta tužioca i istaknutih pravnika koje će predlagati Narodna skupština. Mnogo puta sam ispred poslaničke grupe Jedinstvena Srbija, kada smo razmatrali u Skupštini o izboru sudija i drugih nosioca pravosudnih funkcija, isticala da je nezavisnost sudstva i tužilaštva jedan od najvažnijih stubova vladavine prave i da to daje sigurnost i garant svim građanima Srbije da Srbija jeste zemlja u kojoj se poštuje sloboda i prava svih građana. Sudska vlast je nezavisna i tu ne sme doći do nikakve zloupotrebe, jer je jedini interes ove države jednakost i ravnopravnost za sve građane. Što se tiče predloženih kandidata, primetila sam sjajne biografije i profesionalnost. Ja bih, onako možda subjektivno, pohvalila biografiju gospođe Veljović koja je pored uspešne karijere u pravosuđu se ostvarila i kao majka četvoro dece. Kao majka i kao žena znam koliko je teško napraviti balans između karijere i porodice da tu niko ne trpi. Eto, kao žena, subjektivno bih, posebno pohvalila njenu biografiju. Srbija je u proteklih deset godina prošla kroz sveobuhvatne reforme u pogledu pravosuđa, a sve u cilju da nova organizacija sudova iznese sav teret reformi, a kao krajnji cilj vidljiv je razvoj pravosuđa u našoj zemlji. Želim da pohvalim rad Visokog saveta sudstva, koji je od krucijalnog i suštinskog značaja da Srbija bude efektivna i funkcionalna pravna država. Kao što znamo, dok se još uvek ne promeni Ustav, Visoki savet sudstva bira i razrešava sudije, vrši selekciju kandidata i kroz jedan pragmatičan koncept predlaže Skupštini izbor sudija i prilikom izbora sudija koji se prvi put biraju na funkciju, to je jedan odgovoran posao. Osnovni argumenti za promenu Ustava u delu pravosuđa jeste i činjenica da važeći Ustav ostavlja veliki prostor za uticaj zakonodavne i izvršne vlasti na izbor nosilaca pravosudnih funkcija. Ovaj uticaj ne sme dovede do neželjene politizacije pravosuđa. Jedini cilj ustavnih promena jeste da do toga ne dođe, da se postigne maksimalna nezavisnost pravosuđa, tj. nezavisnost sudova i samostalnost tužilaštva. To treba da bude težnja svih nas, jer samo tako garantujemo vladavinu prava kao osnovnog stuba jednog modernog društva. Znamo da skoro sve države članice Evropske unije su morale da menjaju svoje ustave kako bi uspešno privele kraju proces pristupanja Evropskoj uniji, pa tako i Srbija u statusu kandidata za članstvo je u procesu menjanja Ustava koji se odnosi isključivo, moram ponovo to da naglasim, na oblast pravosuđa. Time smo još jednom potvrdili opredeljenost u sprovođenju reformskih procesa i ispunjavanja aktivnosti iz revidiranog Akcionog plana za Poglavlje 23. Ako smo se opredelili da budemo deo EU i prihvatili obaveze, bez obzira koliko svaki put nam ta EU dodavala nove uslove za pristupanje, moram da pohvalim i otvaranje Klastera 4, koji obuhvata četiri poglavlja o pregovorima o pristupanju Srbije EU. To je velika motivacija za dalje reforme u oblasti vladavine prava i javne uprave, privrede i ekonomije, a sa druge strane EU je poslala snažnu poruku da Srbiju vidi kao ravnopravnog partnera. Nadam se da ćemo u 2022. godini otvoriti Klaster 3, iako znamo da je stepen usklađenosti Srbije sa spoljnom i bezbednosnom politikom EU trenutno 65,55%, onda sam sigurna da će i Klaster 3 biti otvoren i nadam se da ćemo se uspešno pripremiti za otvaranje Klastera 5. Srbija, inače ima jasno definisane ciljeve koji se tiču i borbe protiv organizovanog kriminala i prilog u tome ide saradnja sa EVRODžAST-om. Mi smo u Skupštini prošle godine usvojili ovaj Sporazum i time smo dodatno ojačali kapacitete u ovoj borbi. Otvoreni su i posebni sudovi koji se bave tematikom organizovanog kriminala u Novom Sadu, Beogradu, Kraljevu i Nišu. Ja bih se još u par rečenica osvrnula na promenu Ustava u oblasti pravosuđa gde je predviđeno da se ukine i postojanje probnog trogodišnjeg mandata za sudije i zamenike javnih tužilaca koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju, tj. javnotužilaču funkciju. To je ranije bilo i kritikovano od strane Venecijanske komisije 2007. godine. Takođe, probni mandati za sudije kritikovala je i Akademska zajednica Srbije i stručna javnost. Usvajanjem ustavnih amandmana sve sudije i javni tužioci koji su birani tako dobijaju stalnu sudijsku funkciju i to je jedan od postulata Venecijanske komisije, znači stalnost sudija, a drugi je nepremestivost sudije. To u praksi znači da sudije koje se ubuduće budu birale, na primer za Viši sud u Kraljevu neće moći da se premeštaju na neki drugi sud, izuzetno ako se sud za koji su izabrani ukine. Što se tiče Venecijanske komisije, ona je polovinom oktobra dala pozitivno mišljenje na nacrt naših ustavnih amandmana koji smo mi u Skupštini usvojili, iako znamo da je proces ustavnih reformi trajao još 2006. godine kada je Venecijanska komisija uputila niz primedbi na Ustav koji je tada donet, došli smo do toga da sad imamo pozitivno mišljenje Venecijanske komisije. To je samo jedna potvrda da smo radili na jedan odgovoran način. Pisanjem ustavnih amandmanima uključeni su svi činioci društva. Tako da, mislim da je sva zabuna koja je došla oko usvajanja ustavnih amandmana, oko usvajanja Zakona o referendumu došla samo od strane onih koji možda nisu hteli da razumeju zašto mi menjamo Ustav, isključivo, rekla sam, u oblasti pravosuđa. To je jedan od prvih koraka ka usklađivanju našeg pravnog sistema sa evropskim, ali najvažniji korak u postizanju našeg krajnjeg cilja, a to je vladavina prava. Učešće naše delegacije predvođene predsednikom Skupštine, Ivicom Dačićem u radu plenarne sednice Venecijanske komisije je veoma značajna, jer je ostvaren direkta kontakt i razgovarano je na jedan ravnopravan način. Jedinstvena Srbija u danu za glasanje podržaće predložene kandidate. Uvek je Jedinstvena Srbija u svom radu i delovanju isticala da je nezavisno pravosuđe i naravno sudije i tužioci koji se biraju i koji moraju biti nezavisni i samostalni jedan od uslova kojim se garantuje vladavina prava, a to je jedan od bitnih garanta za normalan život naših građana i to treba svim političkim strankama, bez obzira da li pripadaju vlasti ili opoziciji, da bude ključ programa i političkog delovanja. Treba da budemo fokusirani na život običnog građanina, bilo da on živi u centru Beograda ili u unutrašnjosti Srbije. To je jedan od glavnih postulata programa Jedinstvene Srbije. Zbog svega navedenog i zbog želje da Srbija bude zemlja koja se može pohvaliti, kao i do sada, da se u budućnosti potpuno isključi bilo kakav uticaj na pravosuđe u Srbiji, u danu za glasanje podržaćemo predložene kandidate, kao i sve tačke koje su na dnevnom redu današnje sednice. Zahvaljujem.
Zahvaljujem se potpredsednici Narodne skupštine. Reč ima narodna poslanica Dubravka Kralj.
Zahvaljujem, uvažena potpredsednice. Dame i gospodo narodni poslanici, ja smatram da je umesno da na samom početku svog izlaganja, a povodom odluke o prestanku funkcije javnog tužioca u Velikoj Plani i funkcije predsednika Upravnog suda, gospođi Slavici Ivanović čestitam na navršenju radnog veka i sticanju uslova za starosnu penziju, makar što se tužilačkog posla tiče, isto kao i gospođi Jeleni Ivanović na izboru sudiju Vrhovnog kasacionog suda, što su razlozi prestanka funkcija koje sam pomenula. Što se tiče izbora članova Visokog saveta sudstva, moja poruka njima je ista ona koju upućujem kada biramo predsednike sudova, a to je da nastoje da stvore čvrstu branu svim nedozvoljenim pritiscima i uticajima na sud, a nikako da budu karika u vršenju tih uticaja i pritisaka, pri čemu, naravno, da je u odnosu na predsednike sudova, odgovornost članova Visokog saveta sudstva još veća, budući da govorimo o organu koji je po definiciji osnovan sa ciljem da obezbeđuje i garantuje nezavisnost i samostalnost sudija i suda. Zato svi njegovi članovi moraju biti snažno okrenuti ka ostvarenju tog cilja, bez dozvole bilo čijeg uticaja na definiciju pravde u presudama suda. Isto tako, budući da Visoki savet sudstva ima ključnu ulogu u predlaganju sudija i generalno u kadriranju u pravosuđu, svi njegovi članovi moraju biti snažno suprotstavljeni nepotizmu, lobiranju, traženju veza za napredovanje u pravosuđu i slično, jer, svi ćemo se složiti, jedina veza za pristup pravosudnim profesijama moraju da budu znanje, trud i pravdoljubivost. Nekako mislim da sudi može samo onaj ko je daleko pošteniji od onih kojima se sudi, oni koji su stručniji od ostalih pravnika, mudriji od advokata, nezavisni od uticaja i neosetljivi na molbe. U tome vidim odlike ideala sudije kojima svaki pretendent na sudijsku funkciju mora da teži. Kada ovo kažem, naravno da aludiram na danas predloženih 25 kandidata, čije su biografije ušle u izbor sudijsko zvanje. Odgovornost Visokog saveta sudstva na odgovor na pitanje - ko su sudije, će biti još veće ukoliko budu usvojene pomenute ustavne promene koje doduše prate brojne dezinformacije o tome šta te promene zapravo podrazumevaju. Primećujem da pokušava da se proturi priča o tome da se menja preambula, ali nekako ne mogu da verujem da neko misli da Srbija može da poveruje u to da će Ivica Dačić koji je kao ministar spoljnih poslova izdejstvovao da 19 država povuče priznanje nezavisnosti tzv. Kosova, koji i sada kao predsednik Narodne skupštine obilazi svet u očuvanju našeg teritorijalnog integriteta, evo i pre neki dan se vratio iz Egipta sa stavom njihovog predsednika o zamrznutom priznanju, i da će sada on raspisati referendum o izmeni preambule! Nikada, niko od socijalista! Ali, da se vratim na pravosuđe. U kontekstu potrebe efikasnog suđenja, pored sudija, značajnu ulogu imaju i sudijski pomoćnici i saradnici koji su donedavno bili u nezavidnom položaju, budući da su mahom bili angažovani na određeno vreme, uz veoma sužene mogućnosti za napredovanje, i zato bih pohvalila to što je u prethodnom periodu izabran veliki broj sudija, upravo iz redova sudijskih saradnika, kao i to što je veliki broj njih dobio posao za stalno, što ovako opšte posmatrano, gledajući sve oblasti, prestaje da bude pravilo. Kategorija stalnog zaposlenja u privatnom sektoru sve primetnije postaje izuzetak, a ta tendencija se može primetiti i u javnom sektoru, jer se koriste ugovori o privremenim i povremenim poslovima, produžavaju se mimo dozvoljenog ugovori na određeno vreme, uz fiktivni prekid od jedan dan, što sve vodi jednoj opštoj egzistencijalnoj nesigurnosti. Recimo, kada posmatram svoje prijatelje, većina njih su zaposleni i zaista rade poslove koje su želeli, ali niko od njih nema posao za stalno. Svi su oročeno zaposleni. Onda pomislim - kako mlad čovek, ukoliko ne nasledi, kako da stekne sopstveni stan, kad sa pozicije privremeno zaposlenog o stambenom kreditu može samo da mašta? Zato i imamo pad nataliteta. Zato imamo erupciju individualizma, dominaciju ličnog i apatične mlade ljude koji u sprintu jure svoje parče u torti kapitalizma. Ja se kao socijalista zalažem za besplatno obrazovanje, za stalno i sigurno zaposlenje, za državnu pomoć u rešavanju stambenog pitanja. Ali, ta trka, koja nam nije prirodna, nesporno je nametnuta realnost savremenog života svuda u svetu, ne samo kod nas. Ako je već tako, neka bude praćena aplauzom za one koji je trče pošteno i kaznom za one koji pravo i pravila ne poštuju. Mojoj generaciji je nužan dokaz da se trud isplati, nužan je dokaz da ne postoje prečice i lakši putevi, da postoji efikasan, nezavistan i samostalan sud i pravične sudije koje su dostojne svog posla i koje će, ukoliko je to potrebno, biti hrabre da osude i one koji s pozicije države javna sredstva koriste za privatne svrhe, recimo, zloupotrebljavajući sistem javnih nabavki, što je i danas tema o kojoj će govoriti moja koleginica Dijana Radović, a ja ću vam se sada zahvaliti, kako bih ostavila dovoljno vremena. Hvala vam.
Zahvaljujem se narodnoj poslanici Dubravki Kralj. Reč ima narodni poslanik prof. dr Jahja Fehratović.
Zahvaljujem, poštovana predsedavajuća. Danas su poslanici Stranke pravde i pomirenja u nekoliko navrata govorili o važnosti, efikasnog i nezavisnog sudstva i ja se takođe pridružujem takvim stavovima, naglašavajući da ono što smo u prethodnih pet ili šest godina u ovom parlamentu konstantno govorili – sudstvo i tužilaštvo moraju biti u celosti nezavisno i od politike i od političkih uticaja, a isto tako i od uticaja i sprege, nažalost, sa određenim delovima kriminalnih struktura, jer i to mora biti na celokupnom prostoru Republike Srbije. I prošle nedelje i mnogo puta pre toga navodili smo ovde primere te sprege kriminalnih udruga, kriminalnih organizacija sa pojedinim delovima sudstva, tužilaštva i, nažalost, policije. Govorili smo, i to sada ponavljamo da su ti nisu dostojni niti da budu u sudovima, niti da budu u tužilaštvima, niti da budu u policiji. Najviše štete nanose sistemu Republici Srbiji. Nanose oni štetu i građanima, onima protiv kojih, a za račun korumpiranih i kriminalnih udruženja rade protiv uglednih drugih građana, ali najviše štete nanose kako sektorski svojim profesionalnim odnosom prema udruženjima, esnafu iz koga dolaze, a mnogo više nanose štete i državi i ministarstvima iz kojih dolaze. Zato je obaveza i države, a i svih nas da mnogo povedemo računa o tome kome poveravamo ove pozicije, jer su to pozicije preko kojih se ogleda celokupna slika društva i preko koje mi upravljamo životima svih građana, a najviše običnih građana i mora se na koncu zaustaviti svako onaj koji tu svoju poziciju u tužilaštvu, u sudstvu, u policiji koristi kako bi za svoj lični interes, kako bi za svoje lične stavove ili za stavove i interese onih sa kojima sarađuje mogao da sprovodi bezakonje, a time dovodi jedan celi sistem u anarhističko stanje. Mi kao poslanici ćemo se uvek boriti protiv toga i zahtevati da se Ustav i zakoni Republike Srbije do kraja implementiraju na celokupnom prostoru naše države, a svakako ćemo iz za ove predloge glasati onako kako smatramo da trebamo glasati i vrednujući sve ono što su ovi kandidati učinili u dosadašnjoj karijeri, a najviše se to odnosi na njihovu sudijsku i tužilačku čestitost i kompetencije koje imaju. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Vreme predviđeno za vašu poslaničku grupu je potrošeno. Reč ima narodni poslanik Miloš Terzić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Poštovani građani Srbije, dame i gospodo narodni poslanici, danas govorimo o izboru nosilaca pravosudnih funkcija. Upravo su nosioci sudijskih funkcija ti koji odlučuju o nečijem pravu i koji kao sudska vlast imaju za cilj da štite prava i slobode građana Republike Srbije. Naravno, ne može da prođe ni jedna diskusija u Narodnoj skupštini, kada govorimo o pravosuđu, a da se ne dotaknemo one sramne i katastrofalne reforme pravosuđa koju su sprovodili predstavnici bivšeg režima 2009. i 2010. godine, kada je gotovo 1.000 sudija u jednom danu ostalo bez posla, kada su ti ljudi ostali na ulici, a mnoge sudije je to koštalo zdravlja i života. Nije ni čudo što se to događalo u vreme bivšeg režima kada su ovom zemljom upravljali ljudi kao što su Dragan Đilas, Boris Tadić i Vuk Jeremić, jer su se sudije tada birale, i to svi u Srbiji sada već jako dobro znaju, na opštinskim odborima DS i jedini uslov da zauzmete neku visoku funkciju u oblasti srpskog pravosuđa bilo je to da postanete ili da budete član DS. Takva katastrofalna reforma pravosuđa koštala je građane Srbije čitavih 11 milijardi dinara. Dakle, čak je i EU taj postupak okarakterisala kao nešto što je katastrofalno sprovedeno. Danas u Srbiji, za razliku od tog perioda, nijedan sudija u Srbiji ne može da kaže da ga je pozvao bilo ko iz SNS i rekao mu, na primer, kakvu presudu treba da donese. Danas možemo slobodno da kažemo da, što se tiče SNS, pravosuđe u Srbiji je apsolutno nezavisno. To pokazuju i dokazuju i dva primera iz 2021. godine, kada smo imali dve presude, jednu protiv predsednika Aleksandra Vučića i jednu presudu protiv gradskog funkcionera Gorana Vesića. Dakle, svako ko tvrdi da se presude u Srbiji donose po diktatu vlasti, taj laže ili možda misli na period do 2012. godine, jer činjenica je da pravosuđe do 2012. godine nije bilo nezavisno. Da je pravosuđe tada bilo nezavisno, pa neko bi iz tog pravosuđa morao da postavi pitanje Draganu Đilasu – kako je moguće da posle svega nekoliko godina, koliko je proveo na funkciji kao gradonačelnik Beograda, se toliko obogati, stekne milione koje sada ima na svojim privatnim računima? Iskreno, ne znam u kojoj državi je to moguće, a da vas apsolutno niko ništa ne pita. U međuvremenu, isti ti koji su stekli milione na muci i na nesreći ovog naroda, na čelu sa Draganom Đilasom, napadaju predsednika Aleksandra Vučića, sa ciljem, pre svega, kako bi prikrili sva svoja nedela i kako bi u budućnosti pokušali da ta svoja nedela, koja su sprovodili do 2012. godine, sprovode ponovo, a naravno, sa ciljem kako bi zaradili još više novca, jer jedino ih novac interesuje i to je jedino što ih je interesovalo i vreme dok su vršili vlast. I sve što danas rade, apsolutno, ama baš nikakve veze nema ni sa ekologijom, ni sa zaštitom životne sredine. Za razliku od njih SNS je stranka koja je potekla iz naroda, koja se narodu vraća i upravo zbog toga je predsednik Aleksandar Vučić otišao da razgovara sa našim narodom, sa našim ljudima, sa domaćinima. Upravo zbog toga smo narodu izašli u susret, jer želimo, i to nam je cilj, da sa narodom rešavamo sve probleme koje eventualno narod u Srbiji ima, da to zajedno sa njima radimo. To je ono što građani Srbije jako dobro vide i dobro razumeju. Tajkunski klan Dragana Đilasa imaće šansu na izborima u aprilu 2022. godine i siguran sam da će im građani jasno poručiti na tim izborima šta misle o njihovoj lopovskoj i izdajničkoj politici, jer ne zaboravljaju građani Srbije da su to upravo oni koji su zatvarali srpske fabrike, koji su sprovodili pljačkaške privatizacije, da su to oni ljudi koji su uništavali srpsku vojsku, srpsko pravosuđe, ostavili pola miliona građana Srbije na ulici bez posla, kako bi punili svoje džepove i otvarali tajne račune po celom svetu, a za srpski narod i za Srbiju ih je uvek bilo baš briga, baš kao što ih je i sada briga i za ekologiju i za zaštitu životne sredine. Veliku štetu našoj državi prethodnih nedelja nanele su blokade puteva i sada svi u Srbiji jasno mogu da se uvere u to da protesti imaju isključivo i samo političku pozadinu, sa ciljem da se proizvede nasilje, da se putem nekakve obojene revolucije takvi ljudi ponovo posade na vlast u Srbiji bez, naravno, političke volje građana Srbije i bez izbora. Moram da kažem da smo mi ponosni na to što iz Beograda, i pored ovakvih stvari o kojima govorim, nijednog trenutka nisu otišle ružne slike u svet, kao što se to događalo npr. u Luksemburgu, Holandiji, Velikoj Britaniji i slično. Tu, pre svega, mislim na odnos naše policije prema demonstrantima. Što se tiče „Rio Tinta“, da bi građani razumeli, više puta smo ovde naglasili i ja i moje kolege da se ništa u Srbiji neće događati, nikakve odluke se neće donositi dok se za to isto ne pita narod. Mi pitamo građane, razgovaramo sa našim ljudima, sa njima želimo da rešavamo probleme, dok je taj isti Dragan Đilas 2004. godine i 2017. godine govorio da je projekat „Rio Tinto“ odličan za Srbiju, da je to nova razvojna šansa, a danas pak govori drugačije, i to sa albanskim lobistima Violom fon Kramon i sličnima, isključivo sa ciljem da se uruši i srpska država i da se nasilnim putem sa vlasti ukloni Aleksandar Vučić. Dakle, pozivaju na proteste isključivo oni koji žele da spreče napredak i razvoj Srbije. Mi smo danas u situaciji, i to građani moraju da znaju, to nikada ranije nije bilo, da gradimo 10 novih autoputeva i upravo je to politika razvoja i napretka i u oblasti ekonomije i u svim drugim oblastima i u oblasti zaštite životne sredine koju podržavaju građani Republike Srbije u ogromnoj većini. Prošle subote svi su imali priliku da vide kako predstavnici bivšeg režima protivustavno terorišu ljude na ulicama Beograda, kako sprovode nasilje i prebijaju nedužne građane. I to je ta razorna politika Đilasa, Marinike Tepić, istih onih koji srpski narod proglašavaju i koji za srpski narod govore da je genocidan narod. Ja uopšte ne mogu da zamislim da iko može da pomisli da takvi ljudi mogu da se bore za interese ovog naroda, dakle, ljudi koji govore za srpski narod da je to genocidan narod. Ja tvrdim da takvi ljudi ne mogu da se bore za interese ove zemlje i ovog naroda. Shodno tome, pitamo se, ja mislim sa pravom, čemu nasilje, čemu blokade, čemu uopšte protesti i nervoza kada su izbori za tri meseca, pa ćemo na izborima da vidimo ko ima koliku podršku kod građana Republike Srbije? Srpska napredna stranka dobila je priliku i poverenje da upravlja ovom zemljom 2012. godine i mi u izbornom procesu 2012. godine nismo nikome onemogućavali slobodu kretanja, nismo prebijali nedužne građane, nismo pozivali strance da nam se mešaju u unutrašnja pitanja naše zemlje, nismo kukali zbog izbornih uslova, već smo se kandidovali isključivo planom, programom, politikom. I to je ono što su građani razumeli i zato su dali poverenje SNS da od 2012. godine upravlja Srbijom. I sve ono što smo obećali, sve smo uglavnom realizovali i trudićemo se da u narednom periodu uradimo još bolje stvari. Srbija je danas zemlja koja ima najbrže rastuću ekonomiju u Evropi i stabilan kurs dinara. Stopa nezaposlenosti je na istorijskom minimumu. Najviše investicija upravo dolazi u Srbiju u odnosu na sve zemlje regiona. Građani danas imaju poverenje u naše institucije. I mi ćemo nastaviti da unapređujemo stvari i u oblasti vladavine prava, kako nam se nikada ne bi dogodile greške koje su se događale bivšem režimu posebno u oblasti pravosuđa. Sada pred građane Srbije izlazimo sa jasnim rezultatima koje smo postigli od te 2012. godine i sada pred građane izlazimo sa planom i programom „Srbija 2030“. Cilj nam je da građanima obezbedimo ono što oni najviše zaslužuju, a to je bolji životni standard, da nastavimo da se borimo i da štitimo srpske državne i nacionalne interese i, naravno, da pokrećemo stvari i u oblasti zaštite životne sredine gde smo u prethodnom periodu ostvarili zaista, mogu slobodno da kažem, zavidne rezultate. Sve je to suprotno od politike ovih Đilasovaca i lažnih ekologa koji su poharali Srbiju dok je tajkun držao sve medije u svojoj šaci i dok je svojim uposlenicima nameštao poslove upravo sa Rio Tintom, i to su, shodno tome možemo slobodno da kažemo, najobičniji licemeri i to građani Srbije treba da znaju. Iskreno, ja ne mogu da verujem da mi u 2021. godini imamo neke ljude koji veruju u spontane masovne demonstracije bez uticaja stranih obaveštajnih službi i centara moći, medijskih ispostava i slično. Hoću da iskoristim priliku da poručim ovim drugosrbijancima da nikakvih obojenih revolucija u Srbiji neće biti, da će se u Srbiji u budućnosti uvek pitati isključivo građani Srbije na izborima, a ne patološki lažovi, kao što je Marinika Tepić i oni kod kojih se politički program svodi na mržnju, nasilje, isključivo prema porodici predsednika Aleksandra Vučća, i to je jedino što oni kandiduju za naredne izbore. Ubeđen sam da će građani Republike Srbije na narednim izborima u aprilu mesecu 2022. godine dati apsolutnu i neprikosnovenu podršku SNS i predsedniku Aleksandru Vučiću, jer to je jedina garancija da će Srbija nastaviti sa svojim ekonomskim napretkom. To je jedina garancija da će se otvarati nove fabrike, samim tim i nova radna mesta. To je jedina garancija da ćemo uspeti adekvatno i efikasno da štitimo sprske državne i nacionalne interese. Zato je mnogo važno da sa ovog mesta poručimo, pre svega, mladim ljudima da ne nasedaju na laži tajkuna, politikanata, drugosrbijanaca, da ne staju u red na protestima sa Natašom Kandić, sa Brajanom Brkovićem, Marinikom Tepić i sličnima, jer te ljude na zanima uopšte ni ekologija, ni zaštita životne sredine. Te ljude jedino zanima da vide Srbiju koja je ponižena, da vide uništenu Srbiju i da vide Srbiju koja je na kolenima. Svi ti protesti su nešto što je već viđeno, što se događalo i u prethodnom periodu i imaju za cilj da Srbiju gurnu u ogromnu ekonomsku i političku krizu, jer znaju oni da je sa Aleksandrom Vučićem Srbija u sigurnim rukama i da on to jednostavno neće dozvoliti. Ne mogu ti najgori da oproste Aleksandru Vučiću što je uspeo da dovede do toga da sprska država danas bude najsnažnija i najmoćnija i ekonomski i politički u poslednjih 50 godina. Ne mogu da mu oproste to što se efikasno borimo za srpske državne i nacionalne interese, posebno po pitanju Kosova i Metohije i po pitanju Republike Srpske. Naš zadatak je da zajedno sa narodom nastavimo da snažimo dodatno srpsku državu u svim drugim oblastima. Na svima nama iz SNS je ogromna odgovornost da nastavimo, da istrajemo u toj borbi i da ne pokleknemo pred najgorima, pred onima koji žele da unište Srbiju, kako bi opet došli na vlast sa ciljem da kradu, a onda bi opet, kada je ovom narodu teško, bežali u Rumuniju, Hong Kong, na Mauricijus i tamo gde su im tajni računi. Za kraj mog današnjeg izlaganja hoću samo da im poručim da se nećemo povlačiti pred najgorima i da ćemo nastaviti borbu za izgradnju još snažnije Srbije. Moram da poručim da nas u tome neće sputati ni Đilas, ni Marinika Tepić, ni Brajan Brković, Nataša Kandić i slični njima, jer jedina deviza te drugosrbijanštine, jedina njihova politika jeste što gore za Srbiju, to bolje za njih. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanica Dijana Radović. Izvolite.
Poštovana potpredsednice Narodne skupštine, gospođo Kovač, uvaženi gospodine Pantiću, koleginice i kolege narodni poslanici, iako se današnje tačke dnevnog reda, koje se odnose na donošenje odluka o izboru za određenu javnu funkciju, najčešće čine kao formalne, ovo jeste dobra prilika da danas govorimo o značaju i ulozi tih organa, institucija koje imaju za naš državni sistem. Danas Narodna skupština, pored izbora sudija, odnosno pored Odluke o izboru sudija, a o čemu su govorile uvažene kolege iz poslaničke grupe SPS Toma Fila i Dubravka Kralj, treba da donese Odluku o prestanku funkcije dva člana Republičke komisije za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki, ali i Odluku o izboru člana Saveta guvernera Narodne banke Srbije. Kada je u pitanju Komisija za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki, dobro je podsetiti na nadležnosti ove Komisije. Nadležnosti ove Komisije jesu utvrđene u Zakonu o javnim nabavkama, čime je i preciziran sam postupak javnih nabavki a koji se odnosi na sve sektore društva i privrede. Ovde je posebno važno da se ceo postupak sprovodi u skladu sa opštim načelima i opštim standardima. Tu mislim na načelo ekonomičnosti i efikasnosti, obezbeđenja konkurencije i zabrane diskriminacije, ali i obezbeđenje transparentnosti celog postupka. Naravno, načelo jednakosti privrednih subjekata je i te kako važno, kao i samo načelo proporcionalnosti. Ne treba posebno obrazlagati koliko je sektor javnih nabavki značajan za privredni razvoj. Privredni razvoj naše zemlje samim tim podstiče jačanje konkurentnosti, ali podsticanje tržišne utakmice, kao i osnaživanje proizvodnje. Ovo je posebno važno zato što proizvodnja doživljava svoju valorizaciju tek na tržištu. Ono što je za svako tržište važno jeste da postoji dobra i zdrava konkurencija koja omogućava potrošaču pravo izbora, pre svega pravo izbora na najjeftiniji proizvod, zatim pravo izbora na najkvalitetniji proizvod ili možda čak za najbolji odnos cene i kvaliteta. Zdravo tržište je u tom smislu podsticajno za sve učesnike u tržišnom lancu. Naravno, kada je u pitanju tačka dnevnog reda o kojoj danas govorimo, a to je trošenje javnih sredstava za nabavke potrebnih proizvoda, usluga ili dobara, odgovornost javnih vlasti je posebno velika. Zato su Zakonom o javnim nabavkama i precizno definisani svi uslovi, sve procedure, svi kriterijumi koji se odnose na sam postupak javnih nabavki i tu, pre svega, mislimo na prava ponuđača, kao i njegove obaveze, ali i na sve modele njihove zaštite. Dakle, prava i obaveze svih učesnika koji učestvuju u procesu javnih nabavki. Ono što je posebno važno na našem putu ka EU jeste i to da je naše zakonodavstvo u oblasti javnih nabavki usklađeno sa pravnim tekovinama i standardima EU. Podsetiću samo da je Poglavlje 5 koje se odnosi na javne nabavke prvo poglavlje koje je otvoreno 2016. godine. Ovo govorim zato što ovo potvrđuje da smo obezbedili kvalitetan zakonski okvir, odnosno kvalitetnu pravnu zaštitu i sigurnost svih učesnika, a posebno ponuđača. O samoj važnosti teme javnih nabavki, odnosno sektoru javnih nabavki jeste zato što je to jedna kompleksna i zahtevna oblast, prvenstveno zato što postoji i, nažalost, velika mogućnost korupcije ili nezakonitog pozicioniranja određenih ponuđača. Sve ovo može dovesti do neefikasnost, pa i nezakonitog korišćenja budžetskih sredstava kada su u pitanju javne nabavke. Zbog toga je važno da ponovimo po ko zna koji put da su transparentnost i zakonitost čitavog postupka od presudnog značaja za svaku pravnu državu, odnosno za svaku državu koja odgovorno troši sredstva svih svojih poreskih obveznika. U tom smislu, važna je Republička komisija za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki jer predstavlja nezavisan organ sa velikim ovlašćenjima, predstavlja nezavisan organ sa velikim mehanizmima i naravno pravnu zaštitu ponuđača, ali i svih ostalih učesnika u postupcima javnih nabavki. Komisija pored odlučivanja po žalbama ima i mogućnost da izrekne kaznu i pokrene prekršajni postupak protiv učesnika kada oceni da je upravo prekršen Zakon o javnim nabavkama. Zbog toga je važno da svi članovi koje biramo u ovu Komisiju moraju biti kompetentni, ova Komisija mora biti nepristrasna, nekoruptivna, ali pre svega i odgovorna za svoj rad. O tome i u tome joj pomaže i Narodna skupština Republike Srbije kada razmatramo godišnji izveštaj Republičke komisije. Naravno, mi smo u ovom visokom Domu imali priliku da na plenarnoj sednici razmatramo izveštaje ove Komisije za 2019. i 2020. godinu. Da Republička komisija radi u skladu sa zakonom i da radi u skladu sa svim propisima, usvojenim evropskim standardima, potvrđuje nam i Evropska komisija u svojim godišnjim izveštajima. Takođe i njih smo imali priliku da razmatramo u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Zato je važno da ova komisija radi u punom sastavu i da nakon donošenja odluke koju ćemo danas izglasati o prestanku funkcije dvema članicama komisije zbog isteka vremena na koje su izabrane, se što pre i pokrene postupak za novi izbor. Kada je u pitanju druga odluka koja se tiče izbora člana Saveta guvernera Narodne banke Republike Srbije, takođe je važno istaći značaj ovog organa za funkcionisanje Narodne banke Srbije, kao Centralne banke. Uloga Narodne banke na polju stabilnosti cena i na polju makro-ekonomske stabilnosti posebno je došla do izražaja u vreme pandemije Kovida-19 kada je celokupna i ekonomska i socijalna i zdravstvena slika celog sveta izmenjena. Naravno, ti uticaji nisu zaobišli ni našu državu, ali zahvaljujući dobroj makro-ekonomskoj fiskalnoj politici stranim investicijama, kao i merama sanacije posledice Kovida po privredu i stanovništvo koje Vlada Republike Srbije sprovodila, Srbija je uspela da obezbedi ne samo makro-ekonomsku stabilnost i monetarnu stabilnost, već i privredni rast. Ono što je plod takve politike, u čemu značajnu ulogu ima Narodna banka Srbije, jeste i povećanje deviznih rezervi, a poslednji podatak kaže da su u novembru devizne rezerve porasle za 175,3 miliona evra što je mnogo više u odnosu na protekli mesec. Takođe, monetarna stabilnost i devizne rezerve jesu značajan faktor celokupnog razvoja jedne države. značajan faktor ukupne stabilnosti i sigurnosti, što državi obezbeđuje dobre razvojne šanse, ali takođe državi obezbeđuje i kvalitetne investicije, kako domaće tako i strane. U tom smislu, smatram da Narodna banka Srbije kao i svi organi unutar nje rade izuzetno dobro i u ime poslaničke grupe SPS želim da pohvalim njihov rad, a samim tim i da kažem da će naša poslanička grupa danas podržati sve predloge odluka koje su na redu i o kojima smo govorili. Zahvaljujem.
Zahvaljujem se narodnoj poslanici Dijani Radović. Reč ima narodna poslanica Danijela Veljović. Izvolite.
Cilj uređene države je dobro funkcionisanje sistema i podele vlasti na zakonodavnu, izvršnu i sudsku, a odnos između ove tri grane vlasti treba da se zasniva na međusobnom proveravanju i ravnoteži. To znači da ni sudska vlast ne može biti izdvojena iz sistema i odgovorna samoj sebi. Ona pripada stubovima koji su nezavisni, a njihovu odluku može preispitivati samo nadležni sud u zakonom propisanom roku i možda još važnije, sudije moraju biti nezavisne što znači da se zabranjuje svaki neprimereni uticaj na sudiju u vršenju sudijske funkcije. Ustavna reforma je zapravo nužan i važan korak koji treba da dovede do značajnih reformi u oblasti pravosuđa. Amandmani na Ustav Srbije u delu koji se odnosi na pravosuđe su pripremljeni još 2018. godine uz pomoć Venecijanske komisije, ali tada nisu usvojeni. Proces je nastavljen 2020. godine da bi konačno Akt o promeni Ustava bio usvojen na sednici Narodne skupštine 30. novembra 2021. godine. Veoma je važno i zakonom propisana transparentnost u pripremi referenduma koji će biti 16. januara 2022. godine. Na nedavno održanoj sednici RIK, kao nadležne Komisije, na osnovu Zakona o referendumu, usvojena je Odluka o utvrđivanju teksta koji će zapravo predstavljati zvaničnu informaciju o Aktu o promeni Ustava. Na osnovu člana 26. Zakona o referendumu, tekst o tome koje se ustavne odredbe menjaju moraju da pruže tačne, objektivne informacije građanima o pitanjima, odnosno o Aktu o kojem se odlučuje na referendumu, da ga objave na zvaničnoj veb-strani u medijima i jako važno, da ostave građanima na adresu prebivališta. Mediji su dužni da obezbede jednake uslove za oglašavanje stranama koje se zalažu za različite odgovore na referendumu. Referendum koji je zakazan za 16. januar treba da da odgovor na pitanje koje se isključivo odnosi na promene u pravosuđu. Cilj je da se obezbedi veća efikasnost, nezavisnost i odgovornost sudstva, bolja zaštita prava građana i jačanje vladavine prava. Akt o promeni Ustava predviđa dodatne ustavne garancije nezavisnosti sudstva i sudija, garantuje se stalnost sudijske funkcije, što bi značilo da se ukida izbor na prvu sudijsku funkciju u trajanju od tri godine, već bi sudijska funkcija trajala od izbora do navršenog radnog veka. Sudije, predsednike Vrhovnog suda i predsednike sudova bira VSS, glavne javne tužioce i javne tužioce bira Visoki savet tužilaštva i predviđenom promenom obezbeđuje se veća samostalnost i odgovornost nosilaca javno-tužilačke funkcije. Kao predstavnica SDPS smatram od velike važnosti stalno govoriti o podizanju građanske svesti, o značaju učešća građana u društvenom životu, kao vidu neposredne demokratije. Zato je i važno da građani shvate da je jako važno da izađu na referendum 16. januara i svojim odgovorom odrede da li su za reforme u oblasti pravosuđa. Glas javnosti i naroda zapravo mora biti odlučujući kada je reč ne samo o ustavnim promenama, već i o važnim društvenim pitanjima. Osim pravosuđa, u okviru današnje rasprave razmatramo i Odluku o izboru člana Saveta guvernera NBS. Savet guvernera NBS čini pet članova koje bira Narodna skupština na predlog nadležnog odbora. Mandat članova Saveta traje pet godina, uz mogućnost ponovnog izbora. U tom smislu, predloženi kandidat izabran je najpre 2012. godine, a za tim i decembra 2016. godine. Ponovni izbor predloženog kandidata ukazuje nam na to da je njegov dosadašnji rad bio dobar, da je dao određene rezultate i zato ono što je dobro ne treba ni menjati. Zahvaljujući bogatom radnom iskustvu u ovoj oblasti, ja sam sigurna da će i ubuduće dati svoj puni doprinos u radu NBS. Kada već govorim o radu NBS, ono što se već na prvi pogled uočava je očuvana makro-ekonomska stabilnost zemlje. Posmatrano kroz istoriju, ovakvi periodi makro-ekonomske stabilnosti nisu bili česti, a i kada je do njih dolazilo, nisu dugo trajali. Uspeh ovakve stabilnosti nesumnjivo je nastao kao posledica uspešne stabilizacije kursa dinara, što u uslovima oslabljenih ekonomija svih država izazvanih pandemijom nije ni malo lak zadatak. To znači da smo kao država spremno ušli u očekivanu ekonomsku krizu i uspeli da obezbedimo fleksibilnost u periodu sveopšteg zatvaranja i smanjenja privredne aktivnosti. Osim toga, NBS je veoma rano prepoznala potrebu za uvođenjem savremenog IPS sistema, odnosno sistema instant plaćanja, koji je uveden čak i pre nego što ga je uvela Evropska centralna banka. U prilog tome govori i činjenica da je tokom vanrednog stanja izvršeno preko tri miliona transakcija ovim sistemom, pa je čak i zemljama u okruženju, odnosno zemljama u regionu pružala pomoć pri uvođenju ovakvih i sličnih sistema kao što je, recimo, susedna Severna Makedonija. Ja nisam govorila o predloženim kandidatima, smatrajući da su zapravo VSS, odnosno NBS, institucije koje kao nezavisne u svom radu imaju i tu odgovornost pri utvrđivanju najboljih stručnih saradnika. U tom smislu, poslanici iz SDPS će podržati predložene kandidate. Hvala.
Zahvaljujem se narodnoj poslanici, Danijeli Veljović. Reč ima narodni poslanik Mladen Bošković. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajuća. Uvaženi gospodine Pantiću, drage koleginice i kolege narodni poslanici i poštovani građani Republike Srbije, danas raspravljamo o veoma bitnim predlozima odluka - o izboru sudija koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju, o izboru člana VSS iz reda sudija apelacionih sudova, o Predlogu odluke o prestanku funkcije Javnog tužioca u Osnovnom javnom tužilaštvu u Velikoj Plani, Predlog odluke o prestanku funkcije predsednika Upravnog suda i Predlogu odluke o prestanku funkcije dva člana Republičke komisije za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki, kao i o Predlogu odluke o izboru člana Saveta guvernera Narodne banke Srbije. Kao što sam rekao, raspravljamo o veoma bitnim predlozima odluke, o izboru sudija koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju i o Predlogu odluke o izboru člana VSS iz reda sudija apelacionih sudova. Dakle, dve veoma bitne odluke na koje ću ja da stavim fokus. Prema važećem Ustavu iz 2006. godine sudije biraju poslanici u Skupštini na prvi trogodišnji, takozvani probni period, a zatim ih VSS bira na stalni mandat. Tužioce Skupštini predlaže Vlada, dok se zamenici tužilaca na prvi mandat od tri godine biraju u Skupštini posle ih Državno veće tužilaca bira na stalni mandat. Prema sadašnjem Ustavu iz 2006. godine iako VSS i DVT biraju sudije, odnosno zamenike tužilaca, članove ta dva pravosudna organa neposredno ili posredno bira Narodna skupština, tj. mi kao narodni poslanici. Odmah na početku samo jednu rečenicu moram da kažem za referendum oko promene Ustava. Ne menja se Ustav Republike Srbije, ni zbog KiM, a ni zbog „Rio Tinta“ i to mora građanima Srbije da bude jasno. Opozicija pokušava da spinuje, uberu neki politički pojen, spinovanjem priča oko promene Ustava, ali uvaženi građani Republike Srbije, to nije tačno i nemojte nasedati na takve priče, pre svega jer ih pričaju oni žuti, tajkuni bivšeg režima, Đilas, Jeremić, Tadić koji su svoje priče odavno ispričali. Dakle, stavovi struke, ali i EU su da je potrebno isključiti Narodnu skupštinu iz procesa izbora sudija i tužilaca i time bi se postigla veća nezavisnost pravosuđa. Umesto 11 članova koje bira Skupština, VSS će imati 10 članova od kojih pet bira Skupština iz redova istaknutih pravnika, a pet biraju sudije, a Državno veće tužilaca postaje Visoki savet tužilaca, koji će činiti takođe 10 članova, od kojih pet bira Skupština iz reda istaknutih pravnika dvotrećinskom većinom i pet biraju tužioci i zamenici tužilaca. Moram ovom prilikom da se osvrnem i na novu strategiju razvoja pravosuđa za period od 2020. do 2025. godine koja predstavlja nastavak prethodne strategije za petogodišnji period i kontinuitet daljeg unapređenja efikasnosti pravosuđa. Strategija je izrađena u skladu sa daljim procesom pristupanje Srbije EU, kao i u cilju jačanja pravne države, dostupnosti pravde i pravne sigurnosti. Takođe, Akcioni plan za Poglavlje 23, istovremeno i Akcioni plan za praćenje realizacije strategije, čime je omogućena potpuna usklađenost ova dva važna okvira, kojima se usmerava rad pravosuđa u predstojećem periodu. Vlada Srbije obezbeđuje dovoljno sredstava za izgradnju novih sudskih zgrada, pa je u prethodnih nekoliko godina izgrađeno više potpuno novih zgrada za rad prekršajnih sudova ili su postojeće renovirane. Sasvim sigurno najveće ulaganje Vlade Srbije u prethodnom periodu, mogu da kažem u prethodnih 30 godina, u pravosudnu infrastrukturu jeste potpuna rekonstrukcija Palate pravde u Beogradu, zatim u Kragujevcu i još mnogo drugih. Moram da podsetim građane Srbije kako je nakaradno sprovedena reforma pravosuđa 2009. i 2010. godine za vreme bivšeg žutog režima i Tadićeve ministarke Snežane Malović i kada je preko hiljadu nosilaca sudijskih funkcija u jednom danu ostalo bez posla i na ulici. Takva neuspela reforma pravosuđa je koštala Srbiju preko 11 milijardi dinara zbog isplate plata nereizabranim sudijama, tužiocima i zaposlenima u pravosuđu sa svim troškovima koji nisu plaćeni do 2012. godine. Isto tako interesantna je i činjenica da je jedan broj sudija otišao u advokaturu i da se počeo intenzivno baviti politikom. Primer takav jeste sudija Vladimir Vučinić, bivši sudija Specijalnog suda koji odlazi u advokaturu, odmah se stranački aktivira i postaje član Narodne stranke Vuka Jeremića, pa ja ovim putem pitam – znači li to da je on politički naginjao na tu stranu i dok je bio sudija i delio pravdu? Teško može da se poveruje da mu je tek u advokaturi proradio taj politički gen. Zamislite, uvaženi građani Republike Srbije, šta tek radi advokat Vladimir Gajić, takođe član Narodne stranke Vuka Jeremića, koji poziva građane da ne izađu na referendum. Kazaću vam samo ko je on bio u prošlosti. Taj Vladimir Gajić, član Narodne stranke Vuka Jeremića bio je direktor kompanije „Internacional CG“, ćerke firme bivšeg „Geneksa“, koji je uhapšen u akciji policije zbog malverzacija, koje su oštetile državni budžet za više od 22 miliona evra. Otuđio je nezakonito parcelu građevinskog zemljišta površine 1,2 hektara u Bloku 20 na Novom Beogradu i prodao je bez raspisanog tendera i na tom zemljištu izgrađeni su objekti površine 25 hiljada kvadrata. Dotični član Narodne stranke je podstrekivao jednog od direktora da potpiše aneks ugovora kojim je predviđeno da se još neizgrađenih hiljadu kvadrata poslovnog prostora prodaju ispod tržišne vrednosti. Taj aneks je potpisan uz neovlašćenu saglasnost Agencije za privatizaciju koji je potpisala tada Ljiljana Mlađan, direktorka Centra za pravne poslove Agencije u to vreme. To su radili ti Jeremići, Đilasi, Tadićevci i ostale žute tajkunske hobotnice. Građani Srbije nikada ne zaboravljaju vreme kada su Đilas, Jeremić, Tadić i drugi DOS-ovski prevaranti bivšeg režima harali Srbijom i rasprodali nam čitavu zemlju. To nećemo više da im dozvolimo. Građani Srbije su pametni ljudi i ne možete dva puta da ih prevarite. Živela Srbija.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanica Violeta Ocokoljić. Izvolite.
Zahvaljujem uvažena predsedavajuća. Uvažene kolege, dragi građani Republike Srbije, pred nama je danas Predlog odluke o izboru sudija koje po prvi put biramo na sudijsku funkciju i zaista iz materijala koji smo dobili za ovu sednicu možemo da vidimo da su biografije kandidata na mestu i da su lica koja ćemo birati za sudijske funkcije zaista lica koja ne samo da ispunjavaju uslove za obavljanje ove vrlo važne funkcije već su do sada stečenim iskustvom pokazali da su spremni da po prvi put sednu u sudijsku fotelju. Pre nego što sednu u sudijsku fotelju jako je važno da kandidati znaju da su tri ključna uslova za obavljanje sudijske funkcije – nezavisnost, samostalnost i nepristrasnost. Upravo su ovi uslovi ključni kako bi pravni poredak naše zemlje ostao zaštićen, a sudska vlast nastavila da obavlja onu svoju osnovnu ulogu, a to je zaštita građana i odlučivanje o njihovim pravima i njihovim obavezama. Pored ovih uslova sudije treba da znaju da su odgovorni i Narodnoj skupštini zbog poštovanja zakona koji se upravo ovde u Narodnoj skupštini donose, ali i narodu jer sve presude koje donose donose u ime naroda. Biti sudija jeste čast, ali istovremeno i velika odgovornost i obaveza jer građani Republike Srbije očekuju od vas da sudite po pravičnosti i da nikada ne prekršite one osnovne postulate sudske vlasti, a to je da su svi građani pred Ustavom jednaki, bez obzira na veru, rasu, stranačku ili nacionalnu pripadnost i da svi zaslužuju da budu jednako tretirani pred Ustavom. Kao nekome ko je biran od strane naroda i ko upravo iz izborne volje naroda crpi legitimitet da govori u Narodnoj skupštini o različitim temama, pa i o temama izbora sudija koje se po prvi put biraju na sudijsku funkciju, važno mi je da buduće sudije znaju da kao što političarima nije mesto u sudijskoj fotelji, isto tako ni sudijama nije mesto u politici. I politikom ne treba da se bave, jer zato nisu birani od strane naroda. Ako već, požele da se bave politikom časno i pošteno na kraju krajeva da podnesu ostavku na sudijsku funkciju, da se kandiduju samostalno ili ispred neke političke opcije i da provere koliku tu podršku građana zaista imaju i na taj način steknu legitimitet da govore o različitim tamama, pa na kraju krajeva i o politici. Sve drugo je zloupotreba sudijske funkcije, a mi smo se tih zloupotreba nagledali i te kako mnogo u nekom proteklom periodu. Dali je zloupotreba sudijske funkcije ili sloboda govora, pošto se sve danas svodi pod velom slobode govora o kojim god temama da neko govori, kada jedan sudija Apelacionog suda bez odobrenja predsednika suda gostuje u političkoj emisiji i vrši političku promociju Dragana Đilasa, ja ostavljam građanima da procene. Ali, meni je važno da budući kandidati tj. buduće sudije, a današnji kandidati znaju, kao što i predstavnici VSS treba da znaju, da je neophodno uspostaviti moralna načela za izbor sudija kako ne bismo dolazili u situaciju da se politikom bave oni koji za to nisu birani od strane naroda. Više puta smo ovde u Narodnoj skupštini osporavali pojedine predloge kandidata za izbor sudija, ali i predsednika sudova, upravo zbog nedostatka moralnih načela, zbog nedostatka etike, zbog nepoštovanja pravičnosti, pa na kraju krajeva i zbog zloupotreba. Spravom, mnogo govorim o ustavnim promenama i tek ćemo govoriti u nekom narednom periodu i o koracima koji bi trebali da doprinesu efikasnijem pravosuđu, ali nisu ustavne promene same po sebi i dovoljne, niti su ustavne promene čarobni štapić koje bi trebale da doprinese uredi stanje u sudstvu koje se urušavalo godinama vlasti Demokratske stranke. I nakon ustavnih promena, rad sudija će u mnogome zavisiti upravo od moralnih načela sudija koji se biraju za sudijske funkcije, a za to će direktno biti odgovorni članovi VSS. Ja ne mogu, a da se ne prisetim koja su to moralna načela delegirale sudije za vreme vlasti Demokratske stranke i ne mogu da se ne setim one katastrofalne reforme pravosuđa 2009. i 2010. godine čije se posledice osete i dan danas, i zaista ne bi trebalo da nas čudi što nam je stanje u sudstvu zaista zrelo za jedne ozbiljne promene. Jedan francuski pisac je vrlo lepo, rekla bih, tačno rekao – dužnost je sudija da presuđuju, a njihov zanat da presudu odlažu. Mnogi znaju svoju dužnost, a rade samo svoj zanat. Ja ću u tom maniru budućim sudijama poručiti da dužnost treba da shvate kao čast, što sudijska funkcija zaista i jeste i da kroz efikasnije sudske procese obezbedimo građanima efikasnije pravosuđe. Dakle, do vas je, buduće sudije, do vaše dužnosti, do vaše odgovornosti i na prvom mestu do vaše časti. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Luka Kebara. Izvolite.
Zahvaljujem, uvažena predsedavajuća gospođo Kovač. Uvaženo rukovodstvo Narodne skupštine Republike Srbije, uvaženi predstavniče Visokog saveta sudstva, dame i gospodo narodni poslanici, drage građanke i građani Srbije, na današnjoj sednici Narodne skupštine Republike Srbije govorimo o jako bitnim temama, o jako važnim izborima u razne državne organe, međutim govorimo i o izboru člana Saveta guvernera Narodne banke Srbije. Uveren sam da su NBS i nadležni odbor u Skupštini Srbije, Odbor za finansije, budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava doneli ispravnu, dobru odluku i da su izabrali člana koji će zaista doprineti razvoju našeg monetarnog sistema. Svakako ću tu odluku podržati. Što se tiče tih tekućih makroekonomskih kretanja, naveo bih da su makroekonomska kretanja tokom 2021. godine značajno povoljnija do inicijalno projektovanih onom fiskalnom strategijom prethodne godine i Zakonom o budžetu, BDP u ovom periodu je bio vođen građevinarstvom, industrijskom proizvodnjom, ali i rastom obima izvoza. Dobra dinamika proizvodnje kroz efektuiranje stranih direktnih investicija, odlike su uspešne politike Vlade Republike Srbije i predsednika Aleksandra Vučića. Kreatori te ekonomske politike kontinuirano rade na merama koje imaju za cilj dalje ubrzanje privredne aktivnosti, očuvanje radnih mesta, otvaranje novih radnih mesta i održanje ukupne makroekonomske stabilnosti. Uz to smo imali paket ekonomskih mera koji je realizovan tokom 2021. godine, koji direktno utiče na povećanje likvidnosti privrednih subjekata i olakšanje tog poslovanja. Polazeći od kretanja u međunarodnom okruženju, kao i od povoljnijih tekućih trendova domaće ekonomske aktivnosti, od očekivanih i uzimajući u obzir efekte donetih mera za podršku privredi i stanovništvu, projekcija BDP za 2021. godinu i za sledeću godinu je revidirana za 1%, sa 6%, na 7%, u zavisnosti koja se metodologija koristi taj procenat, odnosno rast BDP može biti znatno veći. Ako se kumulativno gleda i prošla i tekuća godina, mi se nalazimo u top tri evropske ekonomije kada je stopa rasta BDP u pitanju i to upravo u doba pandemije virusa Kovid 19 i rasta cena hrane i energenata na svetskom tržištu. Odgovorno vođenje ekonomske politike i dobro stanje u budžetu je omogućilo da se kroz rebalans budžeta stvore uslovi za nastavak finansiranja borbe za očuvanje zdravlja i života ljudi i umanjenja negativnih posledica po privredu koje je prouzrokovala pandemija virusa Kovid 19. Zahvaljujući ovim uspešnim rezultatima, uspešnom rebalansu budžet za 2022. godinu podrazumeva povećanje plata i penzija, povećanje minimalne cene rada, rast BDP, ali i rekordna izdvajanja za kapitalne investicije. Znači, izdvajanja za kapitalne investicije, odnosno za kapitalna ulaganja. Nivo javnog duga je pod kontrolom i nastaviće se sa tim kapitalnim investicijama i podizanjem plata i penzija tj. javni dug je i dalje ispod nivoa Mastrihta koji određuje kriterijume konvergencije Evropske centralne banke i to sve zahvaljujući uspešnoj fiskalnoj politici koju vodi pre svega Ministarstvo finansija, na čelu sa ministrom Sinišom Mali, ali i celokupna Vlada Republike Srbije, na čelu sa premijerkom Anom Brnabić i naravno predsednik Republike Srbije, Aleksandar Vučić. Obzirom da govorimo o Savetu guvernera, odnosno izboru člana Saveta guvernera Narodne banke, moram se osvrnuti i na rezultate u monetarnoj politici koja je i te kako podjednako bitna komponenta celokupne ekonomske politike jedne države, naravno uz fiskalnu politiku. Što se tiče monetarne politike, ekonomija i radna mesta su očuvani tokom pandemije i nastavlja se dalji rast, a referenta kamatna stopa kao osnovno sredstvo monetarne politike, osnovna alatka monetarne politike je zadržana na nivou od 1%, što je za 1,25% manje u odnosu na period pre pandemije, kada je iznosila 2,25% i sve to sa ciljem da se dodatno podstiče ta kreditna aktivnost uz dalji rast učešća dinarskih kredita u ukupnim kreditima, što je dobro, jer se time jača politika dinarizacije. Naravno, to je izrazito kontrolisan proces, ne treba ni sa tim preterivati i koji uspešno sprovodi NBS. Takođe bih napomenuo još jedan bitan podatak za te intrade kredite nema kamatne stope. To su oni dnevni krediti za likvidnost banaka i velikih preduzeća. Narodna banka Srbije očekuje da će se međugodišnja inflacija u narednih nekoliko meseci najverovatnije naći na nivou višem nego u avgustu. Slična je situacija u ostalim zemljama u okruženju i u svetu, iznad gornje granice ciljanog koridora, to je kod nas 3%, 1,5% poena iznad ili ispod, ali da će se iščezavanjem tih efekata ovogodišnjeg rasta svetskih cena primarnih proizvoda, hrane i energenata u drugoj polovini naredne godine očekivati povratak inflacije u taj ciljni okvir, ciljni koridor, a potom i na taj bazni nivo ispod centralne vrednosti cilja. Ali, da će se iščezavanjem tih efekta novogodišnjeg rasta svetskih cena primarnih proizvoda, hrane i energenata, u drugoj polovini naredne godine očekivati povratak inflacije u taj ciljni okvir, u ciljni koridor, a potom i na taj bazni nivo ispod centralne vrednosti cilja, a to je dodatni pokazatelj da smo mi integrisana ekonomije. Integrisani smo u sve svetske trendove, delovi smo svetske privrede, članovi međunarodnih organizacija, članovi nadnacionalnih organizacija, upravo zato što ta cena, odnosno povećanje energenata, cene energenata, povećanje cena hrane se dešava na svetskom nivou i zato to utiče i kod nas, to su ti egzogeni šokovi kod nas, ali to je, rekao sam, pokazatelj da smo deo te svetske privrede što je jako bitno. Narodna banka Srbije u ovom periodu deluje i te kako proaktivno i u periodu od prethodnog sastanka izvršni Odbor Narodne banke preduzeo je nekoliko aktivnosti ka održanju te monetarne stabilnosti u Republici Srbiji. Naime, donete su dve ključne odluke. Prva odluka je da se od oktobra prestane s organizovanjem repoaukcija kupovine hartije od vrednosti putem kojih je bankama u prethodnom periodu obezbeđivana likvidnost, dinarska likvidnost na rok od tri meseca po veoma povoljnim uslovima od 0,10%, a pored toga na prvoj repoaukciji u oktobru Narodna banka Srbije povećala prosečnu izvršnu ili ponderisanu stopu za čak 23 baznih poena sa prethodnih 0,11%, koliko je u proseku iznosila od početka godine, na 0,34%. Inflacija 7,5% međugodišnja, ali još uvek znatno niža ona bazna inflacija, znači, indeks potrošačkih cena po isključenju cena hrane, energije, alkohol i cigareta i ona iznosi 2,7% što je dobar rezultat, i očuvanju te bazne inflacije na niskom nivou doprinosi dugogodišnja stabilnost deviznog kursa koje je sidro cenovne stabilnosti koja će biti očuvana i za sledeću godinu u srednjem roku. Na ovaj način efektivno su i proaktivno pooštreni monetarni uslovi bez promene referentne kamatne stope, kao osnovnog sredstva, odnosno alatke monetarne politike i koridora kamatnih stopa, kako je najavljeno, koristeći na pravi način fleksibilnost u sprovođenju monetarne politike koji domaći monetarni okvir pruža Narodna banka Republike Srbije. U odnosu na početak pandemije povećali smo, za razliku od brojnih evropskih zemalja, naše devizne rezerve za čak 3,3 milijarde evra i one sada bruto iznose 12,8 milijardi evra, a takođe imamo gotovo 37 tona zlata što je čak za 2,5 puta više nego na kraju 2012. godine. To je još jedan dobar indikator šta su radili svi oni prethodni guverneri, šta se radilo za vreme žutog tajkunskog režima od 2000. godine do 2012. godine. Čak 2,5 puta imamo više zlata nego na kraju 2012. godine. Ovo je jedan sjajan podatak. To znači, da Narodna banka Srbije deluje proaktivno u uslovima pandemije virusa Kovid – 19, u uslovima povećanja cene energenata i hrane na svetskom tržištu i pravovremenim i blagovremenim merama sa tom proaktivnom politikom, sa odgovornim merama utiče na monetarnu stabilnost u Republici Srbiji, sve to zahvaljujući naravno guvernerki Narodne banke Srbije, gospođi Jorgovanki Tabaković koja vrlo ozbiljno, vrlo marljivo, vrlo predano radi da se ovaj sistem održi kako treba, kako valja. Naveo bih i to da su te stabilne javni finansije i likvidna kasa, uz odličnu saradnju Ministarstva finansija i Narodne banke Srbije, oni čine tu savršenu energiju, savršen spoj, odnosno savršenu sinergiju, bolje tako reći. Naravno, postoji još instrumenata da se održi stabilna monetarna politika, odnosno cenovna stabilnost. To su robne rezerve i akcize, naravno imamo još instrumenata koje možemo iskoristiti. Ovde je jako bitno da je ta povezanost monetarne politike i cenovne stabilnosti sa cenom energenata. To stoji, međutim nama razni opskurni likovi pričaju o tome i oni nam spočitavaju rezultate. Na primer, imate Dragana Đilasa, prosto nemam više šta da kažem o njemu, svi znamo šta je Dragan Đilas uradio za srpsku privredu, svi znamo kako je Dragan Đilas devastirao u potpunosti srpsku ekonomiju, kako je uništio fabrike, kako je gradski budžet koristio, tako ću slobodno reći, kao svoju sopstvenu kasicu prasicu. Neko ko je ceo svoj politički opus posvetio sticanju ogromnog bogatstva, ogromnog novca i to upravo narodnih para, znači na račun budžeta Srbije, na račun naroda. On je svet o učinio i onda on sa svojim sledbenikom Nikezićem, inače grofom od „Cas Mecon“, a ta Nikezić familija i te kako je upletena u razne afere. Svi znamo šta se desilo sa Azotarom, svi znamo šta su oni činili tokom svih ovih godina. Oni nama govore o ekonomiji, o politici, o ceni energenata, o električnoj energiji, ja mislim da je to jako smešno, jako komično da takvi ljudi uopšte danas govore kako treba neko da radi, kako treba neko da se ponaša, da govore o rezultatima. To su ljudi, kažem, koji su ceo svoj politički opus posvetili sticanju ogromnog bogatstva, ispunjavajući isključivo svoje partikularne političke interesa. Njih nije zanimala ni energetika, ni zdrava životna sredina, ni bolnice, ni škole, ni vrtići, ni putevi, ni infrastruktura, ni međunarodni ugled Srbije u svetu, ni bezbednost Srbije, ni stabilnost celokupnog finansijskog sistema. Njih ništa apsolutno nije zanimalo, isključivo ih je zanimalo da što više novca pokradu i to je to. Sad, taj isti mašinski mozak Dragana Đilasa, taj mozak veruje da će uprkos tome što je ono bio ključni, slobodno tako mogu da kažem, ključni, odnosno glavni uništitelj Republike Srbije u tom periodu, isti taj mašinski mozak veruje da će da osvoji 25,5% glasova na parlamentarnim izborima njegova partija sa njegovim koalicionim partnerima, a da će se takođe doći do drugog kruga na predsedničkim izborima. Gospodine Dragane Đilas, vi slobodno verujte u te snove, odnosno u te bajke, a 4. aprila, odnosno u noći uoči 4. aprila vi ćete se probuditi iz tog zimskog sna i shvatićete da je relanost sasvim drugačija za vas. Zahvaljujem i živela Srbija.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Miloš Banđur.
Zahvaljujem, potpredsedniče Narodne skupštine. Uvaženi članu VSS, uvažene koleginice i kolege, ja ću podržati sve predloge svih tačaka današnjeg dnevnog reda obzirom da nije bilo primedbi na izbor pojedinih nosilaca funkcija od strane narodnih poslanika koji dolaze iz tih sredina, odnosno lokalnih samouprava na koje se izbori odnose. Za početak reći ću da sam pročitao juče, prekjuče jednu izjavu jedne od lidera bivše vlasti, a sada opozicije, da sa ustavnim promenama u pravosuđu treba sačekati, tj. treba odložiti referendum zakazan za 16. januar, sve dok se ne konstituiše neka nova Skupština posle aprilskih izbora koja će o tome odlučivati u nekim drugim okolnostima, verovatno misle na neki drugi sastav ovog doma kvalifikujući da je ova Skupština u stvari jednopartijska i da nije dobro da jednopartijska Skupština donosi takve odluke. Vrlo čudna izjava od strane onih koji su punih 12 godina vršili vlast, od 2000. do 2012. godine, i ne samo da ništa nisu učinili sa preporukama Venecijanske komisije da se stanje u pravosuđu poboljša, nego su Ustavnim zakonom iz 2009. ili 2010. godine naneli štetu pravosuđu koja je neprocenjiva, čije posledice trpimo i dan danas. Šteta je kako stručna, profesionalna, tako i materijalna, jer smo kasnije morali, odnosno država je kasnije morala da isplaćuje i nadoknade za neisplaćene zarade sudijama i tužiocima. Zaista je neobično da nam lekcije iz oblasti pravosuđa drže oni koji su, i jedino oni, čak nikada pre njih i nikada posle njih izbori tj. predlozi za nosioce pravosudnih funkcija nisu prolazili partijske organe. Samo tada u vreme vladavine žute mafije predlozi za sudije i ostale pravosudne funkcije su išli kroz opštinske odbore DS i morali su tamo da dobiju saglasnost i na osnovu toga je izvršena velika seča sudija i tužilaca 2010. godine. Dakle, Marinika Tepić je izjavila da bi bilo jako dobro i korisno da se sve ovo što smo mi već uradili i zakazani referendum za 16. januar odloži, sve do konstituisanja neke nove Narodne skupštine. E, sad, ja pitam – šta bi to promenilo? Sa moje tačke gledišta, to ne bi promenilo ništa. Prvo, i oni sami znaju, kao što i građani Srbije znaju, da njihov potencijal da osvoje trećinu poslaničkih mesta je mali, gotovo nemoguć, a ovde se sve odluke donose dvotrećinski. Čak i u nekom hipotetičkom teorijskom slučaju da ta udružena, združena patriotska i ona druga opozicija koju čini bivša vlast osvoje više od trećinu mandata, da li to znači da se oni ne slažu sa svim reformama koje su postignute od 2012. godine do danas, a koje su u skladu sa praksom EU i sa preporukama savetodavnog tela Saveta Evrope, tj. Venecijanskom komisijom, koja je u stvari savetodavno telo za demokratiju putem prava? Ono što oni nisu realizovali od 2000, tj. 2005, 2007, pa do 2012. godine, a što predstavlja i neophodan uslov na putu Srbije ka EU i neophodan uslov za uspešan završetak pregovora za Poglavlje 23, uradila je ova vlast. Šta oni misle da bi postigli čak i da imaju mogućnost da sa trećinom poslanika, ili više, utiču na te odluke? Prosto, to mi nije jasno. Jednostavno, neko ko je grešio, neko ko je toliko štete napravio, mislim na celokupnu bivšu vlast, a ne samo na gospođu koja je tu izjavu dala, imaju uopšte hrabrosti da se jave i da komentarišu ove uspešne reforme koje je Srpska napredna stranka sa svojim koalicionim partnerima uspela da izvede i za koje sam siguran da će se potvrditi na referendumu. Nije ovde jedna partija prisutna u koaliciji, ovde je veliki broj stranaka koje su prepoznale iste zajedničke ciljeve i isti zajednički put dolaska, odnosno kretanja ka tom cilju. Tako da, to što u Narodnoj skupštini postoji saglasnost političkih stranaka da se određene reforme izvrše i da se određeni zakoni donesu, to uopšte ne znači da je ova Narodna skupština jednopartijska. To je jedna, da tako kažem, prljava podvala bivše vlast. Jer, bivšu vlast uvek treba nazivati bivšom vlašću, a ne samo opozicijom, jer u opoziciji ima i onih koji nikada nisu bili na vlasti. Dakle, ono što oni nisu uspeli da urade, tj. ono što oni nisu želeli da urade, a imali su preporuke Venecijanske komisije, mi smo pre par nedelja završili i siguran sam da će 16. januara biti potvrđeno na referendumu. Zaista se radi o promenama koje ne samo da podvlače nezavisnost sudstva u Ustavu, nego podvlače i personalnu, obezbeđuju personalnu nezavisnost sudija bolje nego što je to rešeno Ustavom iz 2006. godine. Naime, sve one bojazni u praksi, bojazni sudija da mogu da trpe određene posledice ukoliko sude u skladu sa svojom stručnošću i ukoliko nezavisno donose odluke, otklanjaju se amandmanima koje smo usvojili. Tako da i onaj uslov da se posle tri godine nekog probnog rada sudija potvrđuje na Visokom savetu sudstva otklanja se, jer se smatra da tokom te tri godine na sudiju početnika može da se vrši odgovarajući pritisak, hipotetički. To ne znači da će se on vršiti u praksi, ali potencijalno je moguće da on bude pod određenim pritiscima, kako bi time bio uslovljen da kasnije bude stalno izabran. Zbog toga se taj uslov, odnosno ta odrednica o izboru na probne tri godine ukida, upravo da u tom periodu sudija potencijalno ne bi bio izložen odgovarajućim pritiscima. Takođe, personalnoj nezavisnosti sudije doprinosi i deo koji se odnosi na njegovu disciplinsku odgovornost, odnosno razrešenje. Umesto nejasnih odrednica kako i zbog čega sudija može da bude razrešen, a sve ovo se odnosi na tužioce, ja sada govorim o sudijama, ali slične su odrednice i za tužioce, precizno se u Ustavu definiše da sudija može biti razrešen ukoliko teže povredi disciplinsku odgovornost i to na način da to vređa ugled sudijske funkcije ili poverenje javnosti u sudstvu. Naravno, zakonima i bližim aktima to će se precizno razraditi, ali je bilo potrebno da to bude zapisano u Ustavu. Jer, znate kako, Ustav je akt koji se teže menja, sporije menja i nije dobro da jedan sudija, čiji radni vek može biti i 30, 40 godina, bude prepušten samo zakonima i da se samo zakonima određuju uslovi pod kojima on može biti razrešen ili premešten, jer to onda znači da svaka većina posle četiri godine može da te uslove menja. Zato se to, na preporuku Venecijanske komisije, utvrđuje Ustavom, kao što se Ustavom utvrđuju i uslovi pod kojima sudija može da bude premešten. Jer, premeštanje ili pretnja premeštanjem, čak i ona neizrečena, može da bude jedan vid uticaja na rad sudije, odnosno jedan indirektni uticaj na njega, tako da se Ustavom definiše da sudija može da bude premešten u drugi sud samo ako taj sud preuzima one nadležnosti ili pretežni deo nadležnosti suda kojima se bavi sudija o kojem je reč. Znači, bilo da se osniva novi sud, bilo da se taj pretežni deo nadležnosti premešta u neki drugi sud, on se samo pod tim uslovima može premestiti tamo, ili pod uslovom da se lično saglasi da bude premešten. Dakle, ciljevi ustavnih amandmana koje smo mi doneli su da ojačaju personalnu nezavisnost sudije, time što će da otklone sve one potencijalne mogućnosti ili lukave mogućnosti uticaja na sudiju i na njegovu nezavisnost. To je: premeštanje, razrešenje i probni rad od tri godine. Takođe, sastav Visokog saveta sudstva je, duboko sam ubeđen od samog početka, rešenje koje je mnogo bolje od ovog postojećeg. Da ovo postojeće rešenje nije idealno govori činjenica da smo mi na sednicama Narodne skupštine imali priliku da osporavamo ponekad i do trećinu predloga Visokog saveta sudstva za izbor sudija koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju. Šta to znači? Svi ti kandidati su dobili sjajne i bajne ocene u sudovima u kojima trebaju da budu izabrani, sve je to prošlo, sve komisije, sva ta radna tela Visokog saveta sudstva, svi su oni ovde ocenjeni najvišim ocenama, ali smo mi i one kolege koje dolaze iz lokalnih samouprava gde ti ljudi trebaju da rade i gde su radili jednostavno došli do drugih podataka, odnosno činjenica da jedan deo tih kandidata najčešće nije dostojan da obavlja posao za koji je predložen. Tako da, sama ta činjenica da smo mi osporavali jedan veliki broj predloga Visokog saveta sudstva govori o tome da način na koji se bira Visoki savet sudstva treba popraviti. Mislim da ustavni amandmani koje smo usvojili i koje će građani potvrditi na referendumu upravo rade reformu u tom smeru, tj. doprinose nezavisnosti Visokog saveta sudstva. Naravno, izbor sudija se reguliše zakonom, zakonom i podzakonskim aktima je značajno urediti i pitanje monitoringa rada sudije, pitanje kvantifikacije njegovog rada, merenja kvaliteta rada, ocenjivanja kvaliteta rada i tako dalje jer će sve to biti bitno budućem Visokom savetu sudstva za ocenu rada sudija. Nezavisnost Visokog saveta sudstva garantuje i to što će četiri predloga biti izglasana na Narodnoj skupštini od ukupno osam, ali dvotrećinskom većinom poslanika, što u određenoj situaciji koja se može desiti u nekoj budućnosti ili daljoj budućnosti garantuje, odnosno pretpostavlja da oko ta četiri predloga, ta četiri pravnika moraju da se slože i predstavnici pozicije i predstavnici opozicije. Vrlo je važno urediti izbor šest sudija u Visoki savet sudstva koji u stvari predstavljaju svoju struku, jer se među njima bira i predsednik Visokog saveta sudstva. Znate, nije dobro da, a mislim da je do sada to u nekim slučajevima bilo, odnosno dešavalo se, da to u stvari budu predstavnici određenih lobija u apelacionim sudovima. Tako da zakonom i podzakonskim aktima i nekom metodologijom mora da se dobro utvrdi način izbora tih šest ljudi koji će zaista predstavljati struku, koji čine većinu u Visokom savetu sudstva i koji će obezbediti nezavisnost i Visokog saveta sudstva a onda svojim radom obezbediti i nezavisnost sudija, tj. njihovu personalnu nezavisnost i čitavog sudskog sistema. Znamo mi da je naš pravosudni sistem i dalje opterećen i nepotizmom i rodbinskim vezama i da u ovim predlozima koje smo u proteklih godinu, godinu i po dana dobijali od strane Visokog saveta sudstva bilo mnogo predloga - ja tebi, ti meni, odnosno da su tu bili razni rođaci, sestrići, sestričine, članovi uže i šire porodice ili članova Visokog saveta sudstva ili predsednika opštinskih ili sudova višeg nivoa. Tako da zaista od ovih ustavnih amandmana koji su jedan temelj za donošenje zakona i drugih akata kojima će se stvari bliže odrediti, ja očekujem puno i očekujem punu podršku građana na referendumu. A da Venecijanska komisija nije neko ko nama želi zlo, jer čuo sam ovde danas komentare da baš i ne treba imati neko poverenje u nju, suprotno, mislim da u nju treba imati veliko poverenje i ona jeste organ od autoriteta. Ona je ukazala na pogubne posledice koje će ustavni zakoni iz 2009. godine imati na sudstvo, kada je izbor svih sudija i tužilaca resetovan i kada su svi oni morali da prođu opštinski odbor DS da bi bili izabrani na funkcije. Znači, Venecijanska komisija je ukazala i na to i rekla je da će to biti pogubno po naše sudstvo i to se zaista desilo. Tako da njena uputstva smatram vrlo kvalitetnim i nju vrlo dobronamernom i kvalifikovanom za savete i u našem slučaju. Da se još jednom vratim na kraju na gospođu Tepić i bivšu vlast, meni ovih dana u izveštajima medija smetaju neke izjave, da eto sad neki tamo Sava ili Savo, kako li se zove, je pozvao građane da ne izađu u subotu na neke protest, blokade ulica i puteva i eto, građani su njega poslušali. Pa, dajte ljudi, nemojte da zamenjujemo teze, nemojte da od nekog ko do juče nije postojao u političkom životu Srbije i prostoru, pravimo sad neku veličinu i da mu dajemo značaj koji mu ne pripada. Pa, građani nisu izašli na ulice i nisu blokirali ulice zato što je predsednik Srbije uradio sve ono što je trebalo da uradi jer je prosto osetio energiju građana. Posetio je Gornje Nedeljice, razgovarao je sa ljudima, razgovarao je i sa drugim ljudima i sa svojim pravnim savetnicima. On je prosto prepoznao, kao što to uvek najbolje radi, bolje i od Vlade i od narodnih poslanika. Prepoznao šta treba da se uradi, kakva je volja, kakva je energija naroda. Jedan zakon je potpisao, predložio da se u jednom delu izmeni, drugi zakon je odbio da potpiše i zahtevao jedan duži period od šest meseci da se stvari usaglase sa svim zainteresovanim stranama i da se obavi javna rasprava. Tako da, to što je ekološki ustanak propao, što su blokade ulica i puteva propale, raskrsnica, pa nije za to zaslužan neki Savo, ili ne znam Janko ili Marko, koji je pozvao narod da ne izađe na ulice nego je zaslužan predsednik Republike Srbije koji bolje od bilo koga može da prepozna energiju naroda i volju građana u određenom trenutku. Zahvaljujem se na vremenu koje ste mi dali. Živeo predsednik Republike Srbije! Živela Srbija!
Zahvaljujem. Sada određujem redovnu pauzu i nastavljamo sa radom u 15,00 časova.
Dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo sa radom. Reč ima narodni poslanik Adam Šukalo.
Zahvaljujem gospodine Orliću, poštovani uvaženi predsedavajući, poštovane kolege i koleginice narodni poslanici. Pokušaću da u svojoj diskusiji sa ne ponavljam, što su moje uvažene kolege u prethodnim govorima već obradili određene teme, pa ću pokušati da istaknem šta je po meni izuzetno važno u kontekstu tačaka dnevnog reda koje imaju veze sa izborom u pravosuđu. Ja ću kao i svaki put da ponovim konstataciju da sam, i do poslednjeg dana ću to ponavljati, da sam uvek zadovoljan i sretan kada na dnevnom redu imamo ove tačke dnevnog reda. Uveren sam u ispravnost toga da nadzornu ulogu u međusobnoj kontroli sva tri stuba vlasti izuzetno važno za svaku državu, pa i za državu Srbiju, upravo imamo ovakav raspored međusobne kontrole, nego što je sve ono što dolazi kao obaveza, vezano za evropske integracije itd. Za mesec dana nam stiže i referendum o izmenama Ustava. Kad govorimo o toj strukturi to u suštini znači da će ova sednica i još sledeća biti poslednja praksa koju ćemo imati, ako referendum prođe u tom smislu reči i ako se građani, koji su vrhovni autoritet u smislu volje koju mi treba da sprovodimo ovde u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Njihovo merilo i njihov odnos prema referendumu i glas će biti obaveza za sve nas ovde i u svim drugim institucijama i Narodnoj skupštini Republike Srbije. Da kažem, s obzirom da sam zaista puno vremena proveo u Bosni i Hercegovini u Republici Srpskoj, da sam u smislu procene da li će ovo biti dobra odluka, izražavam veliku dozu skepse, jer taj projekat koji je od 2003. godine u BiH koja se ne može porediti sa Republikom Srbijom, ona je međunarodni protektorat, ali i takav protektorat u smislu reforme pravosuđa, koje je vodila međunarodna zajednica, jedna od zapadnih sila. I taj projekat nije uspeo po mišljenju svih međunarodnih relevantnih činilaca u oceni stanja pravosuđa. Ako hoćete, konkretno uzeću samo jedan fragment borbe protiv kriminala, korupcije, organizovanog kriminala, itd. Međutim, iako bi iz tog ugla sada pravio analizu dalje, lično kada bi se ja izjašnjavao morao bi reći da nisam za takav proces. Smatram da bi bio licemeran jer ovde na jednoj od prvih sednica kada smo birali Vladu Republike Srbije, njena osnovna spoljno-politička agenda je bila evropske integracije. Jedno od prvih načela i prvih principa je bila ulazak u EU. I sam proces evropskih integracija podrazumeva da imamo u perspektivi određena prava, imamo i određene obaveze. S obzirom da evropske integracije nisu švedski sto kako to vole da kažu, mi ne možemo da kalkulišemo prema ovom pitanju i moramo da zatvaramo jedno po jedno poglavlje. Mislim da i u tom kontekstu, bez obzira što svako od nas ovde, možda po određenom pitanju ima i svoje lično mišljenje, svi mi koji smo dali glas za izbor Vlade Republike Srbije, za ekspoze koji je premijerka Brnabić podnela ovde, dali smo glas i za izbor Vladi i za ekspoze, nije uredu da mi svoj lični stav stavljamo ispred onoga što je zajednički cilj bio i izborom ove Vlade, a i spoljno-političke agende koji ima Republika Srbija. Prema tome, ja ću da pratim ono što je i ovo moje prethodno glasanje, ali naravno pratićemo i proces koji ide u tom pravcu, koji podrazumeva da i preporuke koje je dala Venecijanska komisija su s jedne strane obaveza zato što je naša agenda takva i zato što je većinska volja takva kakva jeste bila u svemu tome. Ako bi govorio prethodno o svemu tome, na listi koji su bili svi poslanici iz SNS, mi smo svoj politički program baždarili na ovim vrednostima i na mnogim drugim, ali između ostalog i na ovim. I na četiri stuba spoljne politike, ali u smislu evropskih integracija rekli smo jasno – ne kalkulišemo. Poslali smo te poruke. Vodimo odgovorno te procese. Evo, u ovom sazivu parlamenta koji je toliko osporavan, toliko sa različitih strana završavamo jedan izuzetno važan posao za državu i pokazujemo odgovornost. U smislu sprovođenja svega toga ja sam potpuno uveren da ćemo dokazati kredibilitet, zato što od same ideje, od samog programa, od samog izbora Vlade, normativima procesa koji se vode ovde u samoj Skupštini, preko Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo, pokazali smo da se mi sa ovom temom ne šalimo, da ne kalkulišemo na bilo koji način, već da smo spremni da ispunjavamo svoje obaveze koje smo na putu evropskih integracija sebi dali, ne samo za obavezu, već i za put za koji smo se opredelili. Prema tome, ovu poruku koju sam i sebi sam rekao, upućujem i svim drugim kolegama i svima onima koji možda pod utiskom kreiranja nekog mišljenja javnog mnjenja koje se menja iz dana u dan, pa krene neka priča po društvenim mrežama, po portalima, po medijima koji su antidržavni, antinacionalni, pa onda gledaju da se na određeni način svoji stavovi oblikuju onim što se možda učini da u određenom momentu postane neki većinski stav. Mislim da to nije u redu, da to nije pozicija ličnog integriteta, da vi menjate svoje stavove kako se pritisak javnosti po određenom pitanju radi. I potpuno uveren, iz tog razloga, zato se i nalazim u ovoj poslaničkoj grupi, SNS, koja ne menja stavove u kontekstu priča obaveza koje treba da preuzme, pa čak kada su one teške, ili u određenom momentu se ne vide svi uglovi i značaj svega onoga što treba da uradi. S druge strane, naši politički protivnici, biraću reči o njima, oni po najkrupnijim pitanjima nemaju stav. Ja sam, spremajući se za ovu diskusiju, pokušao da dođem do stava naših političkih oponenata koji će vrlo verovatno, ako uspeju da prođu taj famozni cenzus od tri posto, biti sutra u klupama u Narodnoj skupštini Republike Srbije, pa ćemo imati priliku i uživo to da čujemo. Ali, dok ih nema, možemo da se referišemo na njihove stavove koji postoje u medijima. I ako vidite te njihove stavove, onda vidite da oni po pitanju referenduma, vezano za promene Ustava Srbije, nemaju stav, odnosno pokušavaju da izbegnu da kažu koje je njihovo mišljenje. Znate, kao, oni su veliki Evropljani, za EU, za ispunjavanje određenih obaveza, a po najvažnijem ključnom pitanju nemaju uopšte stav, već pokušavaju da unize ovaj saziv parlamenta, da mu kažu da on nema kredibilitet, da je jednopartijski, pa da je to razlog zato što će biti protiv referenduma koji će se održati za mesec dana. Govorite vi šta hoćete, ali koji je vaš stav po tom pitanju, kad sedite svaki dan sa određenim ambasadorima iz zapadnih zemalja, iz EU, šta kažete po tom pitanju? I kao što nemate stav po tom pitanju, odnosno nećete da ga iznesete, a naravno da jeste "za", jel hoćete da se dodvorite javnosti, hoćete po svakom pitanju, pa i po pitanju referenduma, da pravite momentum za pobunu, gde će se ujediniti svi oni koji imaju potpuno suprotstavljene političke stavove, kako u vrednosnom smislu tako i u ideološkom, ne bi li pronašli neki budući momenat da ponovo podignete prašinu i ujedinite sve one koji se ne mogu ujediniti nikako, da strpate u jedan džak i "babe i žabe" i sve one koji rade jedni protiv drugih, ne bi li oštetili Republiku Srbiju, ne bi li oštetili vlast koju Republika Srbija danas ima, na čelu sa Aleksandrom Vučićem. Ta politika je vrlo licemerna, vrlo je prozirna. Možete je uočiti, ne trebate puno analizirati i videti da tu nema nikakvog političkog stava, kao što nemaju stav po pitanju problema koje Republika Srbija ima na KiM sa privremenim institucijama u Prištini, kao što nemaju stav u ovom momentu na jedan izrazito jak napad sa svih strana koji dolazi prema Republici Srpskoj, jer oni nemaju poziciju prema Republici Srpskoj uopšte, u novonastalim okolnostima koji se menjaju svakodnevno i udari kreću sa svih strana, već pokušavaju da samo kritikuju naše poteze koje mi povlačimo. S obzirom da nemaju odgovor na ključna pitanja, jasno je da oni mogu samo spekulisati i na dnevnom nivou praviti različite performanse, zbunjivati javnost Srbije i pokušavati da uruše naš kredibilitet. Oni ga ne mogu urušiti zato što ono obećamo mi i završimo. Najbolji pokazatelj te politike je upravo politika koju predvodi Aleksandar Vučić, a koju mi ovde u Narodnoj skupštini Republike Srbije takođe manifestujemo i pokazujemo, ne samo glasanjem, kako oni to pokušavaju da predstave, već i svakom diskusijom koju moje uvažene kolege imaju. Kad smo već kod toga i kad smo kod pravosuđa, osvrnuću se i napraviti još jednu malu digresiju na priču koja je vezana za očekivanja u borbi protiv kriminala i korupcije, privrednog kriminala, državnog kriminala, kako god hoćete, koji se dešavao u ranijem vremenskom periodu, trgovine uticaja i svih drugih mogućih pojava koje su u nadležnosti pre svega tužilaštva i svih drugih mogućih pojava koje su u nadležnosti pre svega tužilaštava koje danas imamo na dnevnom redu u smislu određene tačke dnevnog reda. Uzeću da govorim o jednom primeru, jako kratko ću pričati o tome, ali govoriću o slučaju Hrkalović, koji vidim da malo ko uopšte i od poslanika govori o tom slučaju. S obzirom da vidim da se puno spekulacija pravi po tom pitanju, ja bih želeo da raščlanim određene stvari, da se vidi koja je uloga izvršne vlasti države, kakva je uloga medija, kakva je uloga tužilaštva i pravosuđa u svemu tome. Čini mi se da se vrlo svesno radi na tome da se sve opet strpa u jedan džak i da se pokušava da se stvore određena očekivanja u javnosti koja, prvo, nisu normativno ispravna, odnosno protivzakonita su, a sa druge strane da se napravi zabuna u smislu toga šta treba da se radi, na koji način da se radi i u kojim momentima se može uraditi nešto procesno. Prvo bih rekao da mi sa jedne strane imamo za svaku aferu, za svaku zloupotrebu službenog položaja ili trgovine uticajem, prvo jedan proces koji se najavljuje u medijima, pa mediji spekulišu o određenim pitanjima, itd. Pa kad se nešto pojavi u nekom smislu da se počne i procesuirati, onda oni tek pojačaju tu vrstu priče i stvore u javnosti utisak da se proces već ili započeo, ili vode istrage, da je tužilaštvo podiglo optužnicu, da je potvrđena optužnica, itd. A do toga ima puno. S druge strane, moramo potpuno odvojiti ono što je uloga i odgovornost vlasti u Republici Srbiji, ona svoju odgovornost je u smislu svih postupaka, pa i ovog postupka manifestovala, pre svega, preko Ministarstva unutrašnjih poslova, BIA i svih drugih bezbednosnih agencija, gde je preduzela sve radnje koje su bile potrebne da određena potencijalna dela koja su inkriminisana da se pokrenu i da budu pred pravosudnim institucijama procesuirane po redosledu, načinu, hodogramu i svemu ostalom kako je to propisano zakonom. S obzirom da tužilaštvo ima svoju ulogu, mi smo mogli da vidimo da je država izvršna vlast, Ministarstvo unutrašnjih poslova, brojni inspektori koji su govorili o tome, koji su bili svedoci, rekli su i uradili sve što se može. U aspektu te priče imamo svega onog što smo videlu u javnosti, ne jedno produženo krivično delo, koje treba neko u procesnom smislu, u tužilaštvu, u sudu, kod sudije za prethodni postupak da utvrdi, pre svega, da je nešto i produženo krivično delo. Mi, čak, imamo situaciju da imamo potencijalno izvršenje više produženih krivičnih dela. Da bi neko to označio tako, taj proces, upravo ovde su sada ljudi iz pravosuđa, treba i da urade ono što je njima zakonom definisano i propisano i tu dolazimo do nesklada. Mi imamo u javnosti, u medijima potrebu da se određene stvari što pre, što hitnije procesuiraju, pumpa se ta priča kao da je sve gotovo, policija uradi sve što može da uradi, sve što kaže tužilaštvo, a onda dođe neka odluka kod tužioca, odnosno kod sudije i on sav postupak uradi u skladu sa onim što mu je i propisano zakonom, a i po svojoj slobodnoj proceni i određenih dokaza, pa ako hoćete i nečije slobode i puštanja iz pritvora, itd. Adresa za sve te odluke koje dolaze iz pravosuđa idu na adresu vlasti. Mi ćemo sada povući još jedan korak gde će sve u pravosuđu da se završava, i izbor tužioca, i sudija koji se prvi put biraju, i sva odgovornost će biti na njima. Kad to završimo, pošto imam prethodno iskustvo, neće se percepcija javnosti promeniti u kontekstu toga da se odgovornost za neprocesuiranje prebaci na izvršnu, već će i dalje biti ta percepcija kao da smo mi odgovorni za to. Molim vas, znači, niti mediji mogu da presuđuju, niti može Ministarstvo unutrašnjih poslova, BIA da presudi bilo kom kriminalcu ili nekome ko je obnašao juče javnu funkciju, a zloupotrebio to jer je trgovao uticajem koji je imao u vršenju službene dužnosti. To mogu ljudi iz pravosuđa. Mi ih podržavamo ovde. Nismo nikada kritikovali nekog za pojedinačne presude ili tužilačke odluke, ali mora jasno da se razdvoji šta je čija odgovornost. U tom pravcu, ja želim da zaključim diskusiju, da kažem da smo mi kao vlast, kao predstavnici vlasti, kao SNS preko ministara koje smo izabrali uradili sve, dali na tacni pravosuđu da uradi svoj posao. Koji su rezultati njihovih odluka, kako pojedinačnih, a svako ima i pojedinačnu odgovornost, tako i ukupnih, možemo da vidimo, ali mi smo svoju ulogu uradili časno. Daćemo im i dodatni podstrek, lobirati u ovoj vrsti priče da referendum prođe, da bi se oni još više osnažili, ali nemojte, molim vas, više da bilo kada o ovoj vrsti priče adresa za nešto što je neki tužilac ili sudija doneo odluku da ide na adresu SNS i Aleksandra Vučića. Prema tome, mi smo jaka i odgovorna, državotvorna stranka koja se bori za interese Srbije. Spremni smo da preuzmemo odgovornost, spremni smo da prihvatimo našu odgovornost, a odgovornost za rad pravosuđa ne možemo prihvatiti.
Hvala. Reč ima prof. dr Marko Atlagić. Izvolite.
Poštovani potpredsedniče dr Orliću, poštovani predstavniče Visokog saveta sudstva, dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi građani Republike Srbije, da bi shvatili izbor sudija, ja ću se vratiti na 2000. godinu, pa ćemo videti u kom danas vremenu biramo sudije. To je jedan razlog. Drugi razlog jeste što se, kao i 2000. godine, na ulicama grada Beograda i Srbije dešavaju blokade. Dozvolite da počnem sa citatom Dajane Džonston, čuvene, koja je okarakterisala 5. oktobar i posle 5. oktobra šta se desilo. Citiram: „Na krilima narodnog slavlja zbog pada Slobodana Miloševića, koje se graničilo sa pijanstvom, Srbiju je u jagmi za vlašću samlelo stampedo nestručnih, gramzivih i bahatih ljudi, uobraženih lidera fiktivnih stranaka, samoproglašenih eksperata, polusveta svih kalibara i profila koji je sebe promovisao u revolucionarne pobednike, a državu i sve u državi za svoje taoce i plen“, završen citat, Dajana Džonston. Svi znate ko je Dajana Džonston, da vam ne govorim. Poštovani narodni poslanici, ovo su bili rezultati 5. oktobra. Dozvolite, sad kad sam već kod 5. oktobra, posle 5. oktobra kriminalci su uvedeni u vlast, odnosno u politiku. Na to je upozorio, pored ostalih, i Zoran Mijatović, zamenik načelnika resora Državne bezbednosti u izjavi za Haški tribunal, 4. aprila 2007. godine, kada je rekao, citiram: „Rekao sam i Velji Iliću, molim vas, kriminalce ste uveli u politiku, gospodine Veljo, i vi i Vuk Drašković. To je činjenica“, završen citat, kako vidite. Evo, Velja Ilić se i ovih dana pojavljuje, stalno priča i psuje aktuelnu vlast. Dozvolite da kažem, radi mlađih generacija, ko su Velja Ilić i petooktobarci, a pored ostalih, i Dragan Đilas, Vuk Jeremić i Boris Tadić. Za sada ću fokusiran biti na Velji Iliću, koji je dao intervju za „Njujork Tajms“ 9. oktobra 2000. godine. Citiram, obratite pažnju, poštovani građani: „Osnovali smo tim mladih profesionalaca, paravojnih jedinica Jugoslovenske armije i mladih policajaca i to smo koordinisali sa najelitnijim jedinicama policije MUP-a Beograda“, završen citat. Poštovani građani, miriše li vam ovo, miriše na ulicama Beograda i Srbije, a i oni „Jedan od pet miliona“ na obojenu revoluciju? Dabome da miriše. Posle 5. oktobra država nije funkcionisala, samo su se otimali o funkcije, institucije vlasti, otimali su se sa silom, to i danas žele. Nisu prijavili proteste. Nastavljena je opšta pljačka društvene i državne imovine. Sve u svemu, poštovani građani, 2012. godine SNS dolazi na vlast, a ipak ću, radi mlađih generacija, koje slabije pamte zbog rođenja, i vas, poštovani građani, da podsetim šta je SNS nasledila. Godine 2012. nasledila je zemlju koja je ekonomski, industrijski i infrastrukturno totalno bila devastirana. Vi se toga vrlo dobro sećate. Dalje, nasledili smo zemlju koja je bila bez sigurnosti i bez bezbednosti njenih građana. Nasledili smo zemlju koja je bila totalno ponižena. Nadalje, nasledili smo zemlju koja je bila bez nade i vere njenih građana u budućnost. Nasledili smo zemlju koja je bila bez plana i bez programa. Nasledili smo zemlju sa prevelikom prezaduženošću. Nasledili smo zemlju koja je bila sa visokom stopom nezaposlenosti, 26%, a danas je na 9%. Nasledili smo zemlju sa uništenim državnim institucijama. Nasledili smo zemlju bez međunarodnog ugleda. Nasledili smo zemlju koja je bila totalno satanizovana, nezapamćeno u istoriji čovečanstva. Nasledili smo zemlju najveće pljačkaške privatizacije poznate u istoriji. Nasledili smo zemlju sa najgorim zdravstvom u Evropi, na 26. mestu, zemlju bez vojske. Tadić je rekao, citiram – šta će nam vojska, prekjuče videli ste šta priča. Nasledili smo zemlju koja je bila na ivici finansijskog ambisa. Nasledili smo zemlju uništenih i devastiranih ustanova kulture. Nasledili smo zemlju sa najgorim sudstvom, o kojem danas govorimo ovde. Kad smo već o sudstvu, poštovani građani i uvaženi narodni poslanici, sudije moraju biti stručni, visokostručni, visokoobučeni i dostojni. I tu dolazimo do problema. Da li su visokostručni, da li su obučeni, da li su dostojni? Ja znam šta ćete vi meni odgovoriti, da jesu. Koliko? Vreme će pokazati. Verovatno su stručni i obučeni. Da li su svi dostojni? Teško je tvrditi da su dostojni, većina jeste. Pitanje je šta je to dostojnost? Jel isto dostojan sudija onaj iz 2000. i ovaj 2021. godine? Postavljam pitanje svima nama. Postavljam drugo pitanje – da li je dostojnost, da li moderne kvalitete države u postsocijalističkom sistemu, da li su odredile moralne kvalitete itd? To je sve diskutabilno pitanje. Ali, kada su u pitanju današnje sudije koje biramo, zaista, gledajući i biografije, verujem i tvrdim da su visokoobučeni i stručni, a nadam se i dostojni. Tu smo, pa ćemo da pratimo. Ja sam uveren da su zaista oni takvi. Međutim, moram da kažem da bivša vlast DS, Borisa Tadića, Dragana Đilasa i Vuka Jeremića nije se pridržavala ovih kriterijuma pri izboru sudija, pogotovo posle 2000. godine, a posebno posle 2008. do 2012. godine, kada su provodili tzv. zaista kažem takozvanu reformu. Videćete o čemu se radi.
Hvala vam. Reč ima narodni poslanik Viktor Jevtović.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani gospodine Pantiću, dame i gospodo narodni poslanici, cenjeni građani Republike Srbije, govoriću o Predlogu odluke o izboru sudija koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju. Visoki savet sudstva, na osnovu člana 47. Zakona o sudijama, a u vezi sa Odlukom o broju sudija u sudovima, oglasio je izbor sudija za Osnovni sud u Bačkoj Palanci, Petrovcu na Mlavi, Prekršajni sud u Negotinu, Lazarevcu, Rumi i Somboru. Od ovih kandidata očekuje se stručnost, osposobljenost i dostojnost, za Upravni sud da dosledno i odgovorno obavljaju svoje funkcije koje su od krucijalnog značaja za borbu protiv kriminala i korupcije. Srbija, na čelu sa predsednikom Aleksandrom Vučićem, vodi upravo odlučnu borbu da našu državu očistimo od svih vidova kriminala u svim segmentima. Bivši režim, predvođen Draganom Đilasom, odluke o kadriranju u pravosuđu je donosio na sednicama opštinskih odbora svoje stranke i tako doveo pravosuđe na najniže grane, gde je od vladavine prava ostala samo fraza, a pravde nije bilo ni na vidiku. I danas preko tajkunskih medija oni zagovaraju svoju nakaznu pravdu u vidu terora nad svima koje smatraju političkim neprijateljima. Najbolji primer za to je napad na predsednicu informativne službe SNS, Vladanku Malović, koja britkim jezikom i oštrim umom raskrinkava tajkune i lopove u podmuklim namerama da Srbiju ponovo opustoše po biznis planu mašinskog mozga, Dragana Đilasa. Misle da mogu poštenu i hrabru Srbiju da pokolebaju i uplaše. Mnogo su pogrešili. Pred najgorima nema povlačenja. To je politika Aleksandra Vučića, koja suvereno vodi Srbiju ka novim uspesima i pobedama otvaranjem novih fabrika, bolnica, novih radnih mesta i povećanjem životnog standarda svim građanima Srbije. Danas kada je Srbija otvorila četiri nova poglavlja na putu ka EU i bori se herojski na čelu sa Aleksandrom Vučićem za svaki deo naše predivne zemlje i to je nešto što je bilo nezamislivo u vreme žutog tajkunskog preduzeća. Čuveni po svojim obmanama, a neprikosnoveni jedino u lažima, zadojeni samo mržnjom prema svakom uspehu Srbije, ali prvenstveno politike koju vodi Aleksandar Vučić, ti politikanti ostaju upamćeni po tome da u njihovo vreme nismo imali ni osnovna ljudska prava, ali ni za koru hleba. Razmišljali smo samo kako da preživimo dan, a iz Srbije se samo odlazilo, dok su tajkunske falange pljačkaškim privatizacijama i pustošenjem svega na čemu su mogli da omaste prste i gledali da napune svoje prekookeanske račune. Tajkunska hobotnica je samo znala da pljačka, a briga o deci im je bila zadnja rupa na svirali, ni u mislima. Dok je Dragan Đilas od te dece, kao i od roditelja, porodilja, penzionera, znao samo da uzima, zašto bi bilo ko želeo da se Srbija vrati u kandže prošlih vremena, vremena Dragana Đilasa, Marinike, Lutovca, Vuka i ostalih hijena koji su čerupale Srbiju, a sebe nagrađivali milionskim vilama i bankovnim računima, a sve to na grbači napaćenog naroda Srbije? Sada bi ponovo, zato svim silama besomučno pokušavaju da unište Aleksandra Vučića ne birajući sredstva i pozivajući čak i na krvoproliće, svesni da im je on glavna prepreka, jedina grana od paklenih namera bivšeg režima da opet pljačka i davi izmučenu, samlevenu i na dno zakovanu Srbiju, kojom bi manipulisali kako im se prohte. Narod Srbije zna da na čelu sa Aleksandrom Vučićem, kome su Srbija i narod oslonac, a budućnost naše dece je pokretač, pobeđujemo u borbi protiv demona prošlosti, jer za njega poraz nije opcija. Ime i delo, hrabrost i požrtvovanost upisani su na stranicama srpske istorije, onim najsvetlijim, koje jedinstveno i složno ispisujemo zajedno. Živela Srbija!
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, po pitanju sudija, mi sada biramo sudije koje se prvi put biraju na funkciju i želim da kada izaberemo da čestitam izabranima, ali odmah i da kažem da sam ja jedan od onih koji je glasao da se promeni Ustav i da to pravosuđe bude potpuno nezavisno. Ja sam glasao „za“ zato što je to zemlji potrebno, zato što je to jedan od uslova u evropskim integracijama i teška srca sam glasao za to, a nisam za to. Ali, ako uzmem da je glavna korist poljoprivreda u EU i da zemlja treba da se kvalifikuje za EU, da postane njen stalni član, da može da koristi na isti način podsticaje u poljoprivredi na isti takav način na koji to koriste poljoprivrednici u EU. Dakle, ne možete sporiti dva dobra, u politici često morate nešto da žrtvujete kao u šahu, da bi na drugoj strani nešto dobili. Ja se bojim da kada Narodna skupština prestane da bira sudije da ćemo dobiti zbir „STR-ova“. Tu ne mislim na sve sudije. Dakle, biće tu manje ili veće samostalne trgovinske radnje. Ima u, kako bi to neki rekli u provinciji, u ruralnim sredinama, u manjim sudovima, sudskim jedinicama itd, ima puno časnih sudija, ali ima i onih kod kojih advokati, pojedini advokati naručuju presude kao što neko naruči neki ručak, pljeskavicu itd. Već sam rekao da tu ne mislim na sve sudije, da je većina časnih i poštenih, ali da postoje pojedinci koji sudijsku funkciju, a kako će oni biti funkcioneri ako ih ne bude birala Skupština? Gospodine Martinoviću, ja mislim da neko ko treba da bude funkcioner treba da bude izabran od strane Narodne skupštine, kako će oni biti funkcioneri ako ih bira VSS? To nikako meni nije dovoljno razumljivo, ali se bojim da će biti trgovine na malo i veliko. Tim pre što nismo pravosuđe prethodno očistili od partijskih kadrova. Imate tu vi mnogo sudija koji su sudovi partija bivšeg režima. Mi to nismo pročistili ili se nije samo dovoljno pročistilo da bi oni imali ovoliku nezavisnost koju će imati kada ove ustavne amandmane usvojimo i kada budu potpuno nezavisni od bilo koje vrste kontrole u Narodnoj skupštini, odnosno kada se između sebe sami budu birali. Poznavajući neke od sudija, a tvrdio sam često da u pojedinim sudskim jedinicama, kao u Inđiji, recimo, možete da napravite najbolji odbor DS po selekciji koja je svojevremeno napravljena čuvenom reformom iz 2009. godine. Uglavnom, ne možete uvek u politici da dobijete sve, često dobijete ono što vi nećete, a neka druga većina hoće i to je razlog zašto mi pojedini poslanici koji smo protiv potpune samostalnosti i nezavisnosti u ovom trenutku, na način na koji sam već opisao, zašto smo glasali za to. Politika ti je kao šah, moraš da predvidiš i žrtve, moraš da žrtvuješ pešaka da bi na kraju nešto dobili, tako i država mora da pristane na neke ustupke. Ja sam za to, recimo, na poljski model. U Poljskoj, čini mi se, Vlada bira sudije, ali da ne idemo toliko daleko, makar je Skupština mogla to da čini, ali u situaciji kada sudijska funkcija stalna, kada je sudiju gotovo nemoguće razrešiti, kada se petlja u politiku i poslove koji nisu njegovi, pa kada i krši zakone kao recimo sudija Majić, pa kada oslobodi pedofila, pa kaže – znate šta, sve su presude zakonite, pa su zakonite i one koje su oslobodile Gnjilansku grupu, kada je gotovo nemoguće smeniti bilo kog sudiju za greške, povrede, pa recimo u Gnjilanu je ubijeno na desetine Srba, stotine je mučeno itd. Na kraju se ispostavilo da je i albanski insajder koji je svedočio i koji je bio u toj vojsci nije bio dovoljno kvalitetan da se presude najgori mogući teroristi koji su vršili zločin nad Srbima. Kod tog sudije Majića nisam znao da li je on sudija srpski ili američki, da li on to želi da Amerikance koji su bili pokrovitelji svih tih na određen način, pokrovitelji svih tih zločina koji su se desili posle ulaska KFOR-a u našu južnu pokrajinu, da li taj sudija koristi da njih amnestira od takve vrste odgovornosti ili sudi da se kazne zločinci prema srpskom i nealbanskom stanovništvu koji su očigledno počinjeni? Sudijama koji će biti izabrane preporučujem da čine sve što ove sudije izabrane sa liste Demokratske stranke ne čine - dakle, da dele pravdu, a ne nepravdu, da kažnjavaju krive, da štite nevine i da posebnu pažnju obrate na pojave u našem društvu kada imate neregistrovane političke stranke, tzv. nevladine organizacije koje su u stvari prerasle u političke stranke samo nemaju dovoljno osnivače, inače se bave politikom, isključivo koje se finansiraju spolja. Nama koji imamo registrovane političke stranke zabranjeno je da se finansiramo spolja. Ne znam kako neko može da dozvoli da „Ne davimo Beograd“, koji je izlazio na izbore, koji javno saopštava da su primali novac od fondacija iz inostranstva. Kako neko može da učestvuje u izbornoj trci ako je njegova organizacija primila novac spolja? Svaka država bi bila izuzetno osetljiva da se u njihove izborne procese mešaju strane države, dali putem novca ili putem medija. Takođe, mi nije jasno zašto naše pravosuđe i tužioci tolerišu recimo Šolaka i Đilasa? Zamislite političara koji je vlasnik medija, već je bio vlasnik „Presa“ a, sada je očigledno i vlasnik nekog elektronskog medija ili je partner sa Šolakom koji je vlasnik kablovskog operatora sa ne znam koliko stotina kanala ili sa tridesetak kanala u njegovom vlasništvu. Meni nije jasno ni ta Evropska unija koja eto, u Poljskoj može Vlada da bira sudije, kod nas to mora da bude i van Skupštine. Ne razumem zašto je u Evropi uglavnom zabranjeno da operatori, distributeri televizijskog programa ne mogu da imaju svoje televizijske kanale, a nama je 2014. godine vraćen Zakon o elektronskim medijima uz zahtev da se odobri da operatori mogu da budu vlasnici medija, a recimo RTS je morao da razdvoji proizvodnju, emitovanje programa od distributivne mreže od predajnika? Tako da mi mnogo toga po pitanju Evropske unije nije jasno. Očigledno da i u Evropskoj uniji ima mnogo korumpiranih političara koji na određene načine, na različite načine tumače neka prava koja imaju građani u zemljama Evropske unije i neka prava koja imamo mi. Ne razumem kako ćemo dopustiti stranim televizijama, a to su „N1“, „Nova“, a ima tamo i „Grand“, „Sinemanija“, ima tridesetak kanala Šolak, kako ćemo da dopustimo da recimo, evo imamo ne registrovane stranke, imamo ne registrovane televizije u Srbiji, kako ćemo mi dopustiti da luksemburške televizije mogu da učestvuju u izbornom programu u Srbiji? Dakle, to direktno mešanje stranih televizija iz stranih država u izborni proces u Republici Srbiji i meni nije baš jasno da ćemo to dozvoliti, a pri tom te televizije uopšte nisu prekogranične, nisu strane, nego krše Zakon o elektronskim medijima, Zakon o zaštiti konkurencije, Zakon o oglašavanju i naši tužioci to mirno posmatraju, bez obzira na prijave koje su im prosleđene, koje verovatno završavaju u fiokama. Tako da sudije ne mogu ni da dođu do trenutka kada treba da presude da li oni krše Zakon o elektronskim medijima, da li krše Konvenciju o prekograničnoj televiziji, da li krše Zakon o zaštiti konkurencije i da li krše Zakon o oglašavanju i na takav način uzimaju deo marketinškog tržišta na teritoriji Republike Srbije, jer član 27. kaže da te strane prekogranične televizije mogu da emituju samo izvorne reklame iz te zemlje u kojoj emituju program i koji se navodno ovde preuzima. Uzimanjem reklamnog tržišta marketinškog u Srbiji direktno utiču ne samo na vladavinu prava, koji je najčešći prigovor nama, jel, iz Evropske unije, a pri tome njihove televizije ovde neregistrovane očigledno krše vladavinu prava jer ne poštuju nijedan od zakona koje sam nabrojao. Sledeće što nam zameraju, a to je sloboda medija. Ako oni uzmu deo marketinškog tržišta, a zbog toga što ne koriste, ne bi trebali da koriste marketinško tržište Republike Srbije, zbog toga se ne registruju u Republici Srbiji već mogu da reemituju program bez registracije, jer pri tome ne plaćaju ništa zato što i ne koriste tržište odakle treba da uzmu novac marketinšku. Međutim, kod nas se oni emituju na svih 30 kanala i više, emituju reklame i time direktno oštećuju domaće medije jer te reklame koje oni reemituju direktno njima iz džepa uzmu, a bez prihoda nema slobode medija. Dakle, ako ste im uzeli prihode kako će mediji onda biti slobodni. Onda oni najviše zavise od lokalnih samouprava i najviše zavise od oglasa koje daje Vlada Republike Srbije i time se direktno otimanjem prihoda od tih stranih navodno televizija, koje reemituju program, u stvari su to studiji u Beogradu, direktno se utiče na slobodu medija. Videli smo pre neki dan njihove promocije terorizma koje su bile ovde na putevima. Oni su toliko sa više kamera toliko su pratili te proteste nasilja itd. koje su se dešavale, a pri tome kroz dva dana su bili u ulici nekoj u Luksemburgu bili neki protesti koji je luksemburška televizija rešavala polivanjem u zimskim uslovima vodenim topovima i direktnim hapšenjem učesnika u protestima i na tim luksemburškim televizija nije bilo „p“ od tih protesta, niti su šta bili preneli, a samo nekoliko dana ranije imali su, ne znam, 10 kamera u 10 gradova i na direktan način promovisali jedne drumske razbojnike i već kada smo kod drumskih razbojnika ja očekujem da pravosuđe, uključujući sudije za prekršaje, koriste postojeće zakone, jer zakoni su doneti da bi bili sprovođeni. Mi koji donosimo zakone smo direktno zainteresovani da se ti zakoni sprovedu. Za zakone je potrebna moć da se sprovedu. Zakoni države u kojoj nema moći da se sprovedu zakoni nema ni države. Moć da sprovede zakone je u pravosuđu i ukoliko pravosuđe to ne radi, onda nemamo moći da se zakoni sprovedu. Šta je sa Zakonom o bezbednosti saobraćaja, član 98. koji kaže – pešak koji stupi na autoput biće kažnjen do 40 hiljada dinara novčano ili zatvorom do 30 dana? Ja pitam ove sudije za prekršaje, sve one koji nisu prebegli u zaštitnike i poverenike, njih dvojicu izuzimam jer više ne sude, možda da oni sude, možda bi tu bilo neke kazne, ali očigledno da im je viša plata Zaštitnika ili zaštićenika, Poverenika ili zaverenika više odgovarala, ja pitam preostale sudije za prekršaje koji nisu izabrani za ta nezavisna regulatorna tela – zašto se ne primenjuje član 98. Zakona o bezbednosti saobraćaja i zašto se pešaci koji stupe na autoput ne kazne do 40 hiljada dinara ili 30 dana zatvora? Takođe, pitam sudije i tužioce - zašto se ne poštuje Ustav član 38. i član 39. o slobodi kretanja i zašto se ne poštuje član 133. Krivičnog zakonika, koji kaže da svako ko sprečava ili ograničava slobodu kretanja biće kažnjen do godinu dana zatvora? Ja nisam video, a pri tome ovi biju uz povike mamu seljačku, a štite kao seljaka iz Nedeljice, ali tuku uz povike mamu ti seljačku, dakle, nisam video da je naše pravosuđe ozbiljno zagazilo u taj problem. Oni su ti koji treba da reše kažnjavanjem krivaca, da zaštite nevine koji dobijaju batine na autoputu i zato ja pozivam konačno sudije. Razlika između pravde i prava je velika, ja to znam, ali ja pozivam sudije ponovo i ove koji su novoizabrani, dakle, pozivam ih da dele pravdu, a ne nepravdu da kažnjavaju krive i da štite nevine. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Mirković.
Poštovani predsedavajući, poštovani gospodine Pantiću, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, svakako da ćemo mi podržati ova predložena rešenja, ali poštovani predstavniče Visokog saveta sudstva, mislim da ste mogli da čujete iz izlaganja narodnih poslanika, mojih kolega u proteklom periodu, da ne kažem ceo dan, sa koliko problema se mi kao narodni poslanici susrećemo i koliko je ovo pitanje, u stvari mnogo dublje od samog kadrovskog rešenja. Verujem da ste pažljivo pratili sve ono o čemu smo pričali i da ćete se u velikom delu našeg obraćanja složiti se sa nama da su to realne stvari koje se dešavaju građanima Srbije, koje mi, pre svega, ovde i predstavljamo. Ono što je interesantno jeste tema pritiska, pritiska na pravosuđe, ali ne od strane vlasti, što možete videti i što smo već definisali da ne postoji nikako, već od jednog dela opozicije koji pretenduje da se vrati na vlast, ali o tome ću govoriti nešto konkretnije malo kasnije. Sada želim da se osvrnem na nešto što je mnogo bitno i zašto generalno građani Srbije nemaju baš neko poverenje u pravosuđe i to je nastalo, složićete se samnom, kolege su o tome danas govorile, onom katastrofalnom reformom pravosuđa, pričali smo o tome mnogo puta. Najbolji primer svega toga jeste i činjenica da su predlozi za određene sudije dolazile na istom papiru gde je u donjem levom uglu bio pečat DS i tog grada ili opštine na koji se nalazi, a u donjem desnom uglu je bio pečat opštine što je skandal i presedan sam po sebi. Na žalost, preporuka za nekog sudiju je bila to da li je funkcioner DS ili nije, da li je blizak manje ili više, ili da li se može čak staviti pod kontrolu? Mi smo ovde čitali i zapisnike sa tih njihovih opštinskih odbora i kada čujete da vam ljudi koji su tako odlučivali o pravosuđu u našoj zemlji, danas drže nekakve lekcije i pokušavaju da nametnu svoje mišljenje kao jedino relevantno i kvalitetno, ne možete, a da se ne nasmejete. Ono što želim posebno da naglasim, a to sam vam i u uvodnom delu rekao jeste pritisak. Ja sam uveren da će sudije o kojima danas diskutujemo i koje ćemo uveren sam, izabrati kasnije u toku dana, da će obavljati svoj posao profesionalno po savesti. Međutim, ono što ja želim vama da poručim, a i tim ljudima, jeste da nikako ne smeju podleći pritisku kojem će biti izloženi, a to je sigurno. I tu upravo ovih ljudi koji žele da se vrate na vlast, o kojima smo pričali malopre, ali koji ne prezaju ni od čega i koji svakog onog ko ne misli kao oni ili nije možda dovoljno ekstreman u svom razmišljanju ili viđenju neke stvari su spremni da provuku kroz takozvanog toplog zeca i da ga satanizuju na svaki mogući način. Zašto vam sve ovo govorim? U redu je da mi kao ljudi koji učestvujemo u nekom političkom životu naše zemlje i kao narodni poslanici budemo izloženi kritici i u redu je da diskutujemo, da razmišljamo različito, da ako ćemo već tako i da sukobljavamo mišljenje na različitim osnovama, ali sa različitim idejama, pre svega argumentima. Ali, nije normalno kada neke ljude koji su doneli mnogo toga dobrog našoj zemlji, da li u oblasti kulture, sporta, nauke, bilo koje oblasti i sferi društva, satanizujete samo zato što nisu čak za Aleksandra Vučića ili SNS, već samo podržavaju napredak naše zemlje. Ovo vam navodim kao uvertiru za ono što ću vam sada ispričati, što je bogami šokiralo mnoge ljude sa kojima sam u kontaktu poslednjih dana. Prilikom otvaranje jedne japanske fabrike, tj. postavljanja kamena temeljca pojavio se i čuveni Dragan Stojković Piksi. Taj čovek se pojavio tu kako bi samo doneo još jedan doprinos, dao na težini cele te investicije i pokazao da mu je stalo do Srbije. Tog dana i narednih nekoliko dana pripadnici bivšeg režima DS, pre svega mediji pod direktnom kontrolom Dragana Đilasa su danima i nedeljama satanizovali tog čoveka. Vređali ga najprimitivnije, nazivali ga botom, nazivali ga potrčkom Aleksandra Vučića iako je čovek samo došao da podrži nešto što je od opšteg dobra za našu zemlju. Kako je prolazilo vreme i kako se videlo da ćemo u kvalifikacijama za svetsko prvenstvo zavisiti od te utakmice u Portugalu, tih dana su ga prozivali i govorili – e pa sa kime si tikve sadio, tako ćeš i da prođeš, pa eto već smo ispali. Sećate se i kada je predsednik došao da pozdravi našu reprezentaciju u avionu da su tog dana odmah krenuli sa ismevanjem i Dragana Stojkovća Piksija i cele reprezentacije, pa su se pojedini njihovi funkcioneri radovali kada smo gubili sa 1:0. To ste mogli da vidite i na njihovim tviter nalozima kako su to proslavljali i sve je bilo u duhu toga – eto, kada sa malerom druguješ, tako ćeš malerozno i da prođeš. Kada je došlo do tog preokreta, kada smo pobedili golom Mitrovića u 90-om minutu i kada smo otišli na svetsko prvenstvo, priča se okrenula i automatski su pokušali sebe da opere tako što su na silu počeli da hvale i Dragana Stojkovića Piksija, kao da ga do pre nekoliko sati nisu ti isti ljudi pljuvali. Ovo vam sve govorim kao uvertiru onoga što se dešava iz mog ličnog ugla i po mom mišljenju, uz Nikolu Teslu, čoveka koji je možda najprepoznatljiviji svuda u svetu kada spomenete Srbiju. Radi se naravno o Novaku Đokoviću. To je čovek koji je danas i juče u medijima pod direktnom kontrolom Dragana Đilasa, a boga mi i u štampanim medijima njihovim opet izvrgnut nekakvoj satanizaciji. O njemu se sada pišu najgore moguće stvari, a razlog je samo taj što je čovek rekao da je apolitičan. O čemu se radi? U martu mesecu ove godine, Novak Đoković je postao i po još jednom parametru najbolji teniser svih vremena, iako je po mom mišljenju to bio mnogo pre toga. Naime, u martu mesecu je proveo 311 nedelju na čelu ATP liste i ušao u istoriju i Beograd je želeo da mu se oduži na simboličan način. Naime, dvor, razne fontane, mostovi, različite institucije u gradu Beogradu su bile osvetljene bojama srpske zastave. Na Dvoru i fasadi Gradske skupštine su bili projektovani neki najbolji njegovi potezi i osvajanje turnira, njegov lik i zastava Srbije. Kako je igrom slučaja, Novak Đoković u tom periodu bio u Beogradu, želeo je i on da dođe u Skupštinu grada. Naravno u Skupštini grada su ga dočekali ljudi koji su funkcioneri u gradu Beogradu, slikali se sa njim, ali to je najmanje bitno. Novak Đoković je to vreme proveo najviše sa ljudima koji su došli ispred, družio se, slikao se i taj period je posvetio onim ljudima koji svakodnevno navijaju za njega i podržavaju ga. Gde nastaje problem? Isto to veče opet mediji pod direktnom kontrolom Dragana Đilas, opet njihovi aktivnosti na najgori mogući način vređaju tog čoveka, jednog od ljudi koji će zasigurno biti upisan u istoriji sporta kao jedan od najuspešnijih sportista na svetu u istoriji. Počinju da ga vređaju samo zato što je, zamislite, slikao se sa funkcionerima grada Beograd. U periodu koji je nastupio posle toga često je dobijao otrovne strelice, kao – eto, on bi mogao da se umeša u dešavanja u svojoj zemlji, zašto se ne oglašava, to nije u redu, nije nikakav patriota. Govore mu oni ljudi koji su svoj patriotizam pokazali tako što su opljačkali sve što se opljačkati može od građana Srbije. Kada su počeli ovi protesti, kada su počeli aktivisti Dragana Đilasa, raznih Ćuta Manojlovića da istrčavaju na autoput i da blokiraju saobraćaj, on se oglasio jednim postom i rekao da čist vazduh, voda i hrana su ključevi zdravlja. Brže bolje su oni ljudi koji su ga do skora pljuvali, opet proglasili za heroja, proglasili za junaka, pa ste tako imali i situaciju gde oni slave i zloupotrebili opet tog čoveka u svoju političku korist, te pokušali da ga uvuku u sitno politikanstvo. Mogli ste da pročitate - Đoković je uz nas, Đoković će da sruši Vučića, i na najmogući, odvratniji i prizemniji način iskoristili samo neku izjavu koju je čovek dao u datom trenutku, koja nema nikakve veze sa politikom. Dakle, to je trajalo samo 12 sati. Zašto 12 sati? Sutradan kada je čovek shvatio da ga u našoj zemlji, oni koji su upropastili Srbiju, koriste za sitno politikanstvo ne bi li na konto njegovog imena prikupili sebi glas više, oglasio se i istakao da nema nikakve veze sa političkim protestima, već šta više čovek je uvek bio apolitičan i da ne želi da učestvuje u tome. Kako je to postavio na svojoj društvenoj mreži iste sekunde je Novak Đoković od heroja postao izdajnik, bot, kukavica i opet nešto najgore. Ovo vam sve govori kao klasičan primer pritiska kome su izloženi ljudi koji su se bavili i bave sportom i koji su doneli mnogo radosti našoj zemlji, a napadaju ih oni koji su doneli samo tugu građanima Srbije. Ovo vam govorim, ne kao potreba da se odbrani ni Dragan Stojković Piski, pogotovo Novak Đoković, njima takva odbrana nije potrebna, niti želim da se moje izlaganje posmatra u tom svetlu, već da se posmatra samo kao vrsta pritiska kome je izložen svako ko neće da napada svoju zemlju i ko neće da učestvuje u ovom haosu koji oni uporno pokušavaju da izazovu i da ovo nije izolovan primer. Kada govorimo o pritisku, i sa time ću polako završavati, jeste i ono što se dešava poslednjih dana, tiče se filma, filmske industrije, i pritiska na našu zemlju povodom tzv. genocida i navodnog genocida u Srebrenici. Naime, proteklih par dana upinju se mediji pod direktnom kontrolom Dragana Đilasa da izvrše što je veći pritisak na RTS. Pazite sad to, da izvrše pritisak kako bi se na RTS prikazao film „Quo Vadis Aida“ ili „Gde ideš Aida“. To je film koji služi jednoj propagandi kojom se Srbija i srpski narod, po ko zna koji put, putem filma i serija jedne jako moćne industrije satanizuju i prave u negativce. Nije teško utvrditi, možete proveriti i na internetu. Ja nisam bio lenj, pa sam se bavio malo filmskim naslovima i tematikom. Preko 100 različitih filmova i serija u sebi imaju konotaciju i radnju gde se Srbi i srpski narod prikazuju kao negativci. Egzaktni primeri su vam onaj „Peacemaker“, odnosno „Mirotvorac“, „Iza neprijateljskih linija“, „Snajperista dva“, imate niz filmova gde vam je radnja usmerena na to kako se pokušava sprečiti navodni genocid u Bosni koji sprovodi Srbija i srpska vojska. Kada vam ovo pričam, ne pričam slučajno, zašto? Upravo je perjanica Dragana Đilasa, Marinika Tepić žena koja je u ovom domu bila potpisnik inicijative da se izglasa rezolucija o genocidu u Srebrenici i sve ovo vam govorim iz prostog razloga što ti ljudi sa kreiranjem atmosfere, nekakve negativne, i određenom vrstom pritiska pokušavaju da izguraju ono što je za njih bitno ili ono od čega bi oni imali koristi. Ovo vam je samo jedan u nizu primera. Zato, poštovani gospodine Pantiću, moju diskusiju, molim vas razumite na pravi način i uputite ove reč podrške, pre svega, vašim kolegama da nikada ne podlegnu ovakvom pritisku, iako će njemu biti izloženi, jer ako može RTS, ako može Dragan Stojković Piski ili jedan najveći Novak Đoković, zašto to danas, sutra ne bi bio sudija kod koga možda dođe predmet koji će biti u vezi sa Draganom Đilasom, Marinikom Tepić ili bilo kim. Zakon je isti za svakog. Zakon ne štiti ni nas kao predstavnike pozicije, a ne bi smeo ni da štiti njih kao predstavnike opozicije. Stoga, poštovani gospodine Pantiću ja sam uveren da će izabrane sudije raditi u skladu sa zakonom, da će odlučivati onako kako je slovom zakona propisano, a da će uvek i na kraju svega toga korist imati pre svega građani Srbije. Mi ćemo kao narodni poslanici uvek se truditi da kao jedan veliki tim sa Vladom, ali pre svega sa predsednikom Aleksandrom Vučićem, koji tr….put uspeha i napretka radimo u interesu svih građana i da od naše Srbije stvaramo još lepše i još bolje mesto za život za svu našu decu, za generacije koje dolaze. Hvala vam i živela Srbija!
Hvala. Reč ima doktor Uglješa Mrdić.
Zahvaljujem. Uvaženi predsedavajući, gospodine Orliću, uvaženi gospodine Pantiću iz VSS, uvažene kolege narodni poslanici, dragi građani Republike Srbije, naravno da kao i moje kolege iz poslaničke grupe Aleksandar Vučić – Za našu decu, da verujem u pravosuđe, da verujem u nezavisno i efikasno pravosuđe i da verujem da ovi kandidati za sudije o kojima danas raspravljamo, da kada budu izabrani da će raditi profesionalno svoj posao, kao što verujem da je takav veći broj sudija u Srbiji, kako sudija, tako i tužilaca. Ako nemamo efikasno pravosuđe i nezavisno, nemamo ni određene rezultate u borbi protiv mafije, kriminala i korupcije. Mi smo svedoci u proteklih godinu dana i nešto da imamo ozbiljne rezultate što se tiče borbe protiv mafije, kriminala i korupcije. Ministarstvo unutrašnjih poslova je odradilo svoj posao odlično. Tu je naravno svoj doprinos dalo tužilaštvo, a sada je na potezu sudstvo. Voleo bih da se ne dešava, a dešava se da pojedini koji su osumnjičeni ili optuženi za najteža krivična dela, da budu puštani na slobodu. O tome su nešto govorile moje kolege, pa smo tako imali situaciju da u proteklih godinu dana je i nekoliko članova kriminalne grupe Veljka Belivuka pušteno na slobodu odlukom suda. Obrazloženje – pa on se tereti da je samo vozio ubicu na izvršenje ubistva, pa je pušten na slobodu, ne može da utiče na svedoke, on je samo bio vozač u akciji ubistva. To je bilo jedno od obrazloženja, da ne govorim o nekim sudijama poput sudije Majića i nekih njegovih sramnih presuda, da ne govorim o tome kako su brojni oni koji su bili učesnici najtežih krivičnih dela silovanja i otmica, i oni pušteni na slobodu, da ne govorim o blagim kaznama prema nekim ubicama, silovateljima i otmičarima. Sve je to u nekom manjem procentu. Verujem da se takve stvari neće dešavati i da će svako onaj za koga se dokaže da je kriv, odgovarati u skladu sa zakonom. Mi iz SNS, predvođeni Aleksandrom Vučićem, želimo efikasnije pravosuđe i zato i menjamo Ustav u oblasti pravosuđa. O tome je opširnije i detaljnije govorio moj kolega Dejan Kesar. Ali, svi koji rade u pravosuđu moraju da shvate da su u službi i države i građana. Danas ću vam navesti nekoliko primera. Recimo, meni je tokom jučerašnjeg dana stigao odgovor na poslaničko pitanje zamenika Republičkog javnog tužioca, neću da govorim ime – ja sam na sednici 25. novembra postavio pitanje u vezi novih pretnji upućenih predsedniku Aleksandru Vučiću i njegovoj porodici, a te pretnje su se dešavale u novembru mesecu. Znate li, dragi građani, kakav sam odgovor dobio od zamenika Republičkog javnog tužioca? Da sam već dobio odgovor na identično pitanje koje sam postavio 16. marta u vezi pretnji upućenih predsedniku Vučiću i njegovoj porodici i da sam isto pitanje postavio 29. juna. Sad ja pitam ove genijalce iz tužilaštva – kako sam ja mogao da znam 16. marta i 29. juna ko će i kako u novembru da preti predsedniku Aleksandru Vučiću i njegovoj porodici? Ili ovi pojedini genijalci iz tužilaštva šablonski odgovaraju i narodnim poslanicima, a tako i građanima Srbije ne ulazeći u sadržinu ozbiljnog poslaničkog pitanja. Tačno je da sam ja postavljao pitanje 16. marta i 29. juna i 25. novembra. Jeste bila ista tema, ali je sadržina bila drugačija. Šta ovo govori? To govori da u kontinuitetu tokom cele 2021. godine se ostrašćeno, brutalno, bezobrazno i sramno preti predsedniku Aleksandru Vučiću i njegovoj porodici, bez adekvatne reakcije nadležnih organa. Onda imamo šablonski odgovor – pa, već si postavio to pitanje u martu, junu. Eto, u novembru nek ti bude isti odgovor - radimo na tome. Ne možemo tako šablonski da odgovaramo, ne samo zato što je u pitanju predsednik Republike i naše stranke, nego zato što su u pitanju nečija deca. U pitanju je nečija porodica. Sva deca i sve porodice u Srbiji moraju biti zaštićeni. Nadležni organi, a ja opet podvlačim - verujem da je većina ljudi zaposlenih u tužilaštvu i sudstvu čestiti, pravedni, školovani i dobri ljudi, kojima je interes Srbije i zakona na prvom mestu, samo želim da se u svim primerima to pokaže u praksi. Nije efikasno pravosuđe ako se odradi 90%, a 10% se prepusti slučaju. Ne daj bože da se nešto desi, ne daj bože neka pretnja da se ostvari. Koji posle da dobijem odgovor od tužilaštva? Već ste dobili odgovor u martu na to pitanje. Dakle, ja samo molim nadležne u tužilaštvu, a opet kažem većina su čestiti i profesionalni ljudi, ozbiljno shvatite svaku pretnju upućenu bilo kojem građaninu Republike Srbije. Imamo jake institucije, imamo bezbednosne službe, imamo tužilaštvo, imamo policiju, može da se locira svako onaj koji preti. Ali, sudstvo je i te kako efikasno kada je u pitanju izgovorena reč moga nekog kolege narodnog poslanika ili nekog iz Srpske napredne stranke, da brzo i efikasno bude osuđen jer je naneo navodnu klevetu političkom protivniku za koga je rekao da je kriminalac. Tada se ročišta zakazuju na dve, tri nedelje, imamo ovde dovoljno primera u Narodnoj skupštini, i taj poslanik bude osuđen. U redu, ako je to u skladu sa zakonom, ako je naneo klevetu, nije problem, neka plati kaznu, ali da to važi za sve. Ali, kada neko od Đilasovih saboraca, Marinike Tepić i ovih njihovih, Ćute, Crnog, koji imaju ove nadimke, kad neko od njih kaže ne za nekog našeg da je lopov, kriminalac ili bitanga, nego kada preti smrću porodici nekog funkcionera SNS ili njemu lično, onda nemamo adekvatnu reakciju nadležnih institucija. Pitam, o čemu se tu radi? Pitam, da li i dalje, a nadam se da nemamo, a imam informacije da imamo, da li i dalje imamo određene sudije koje rade po nalogu stranih centara moći, pojedinih tajkuna i Dragana Đilasa? Koliko je danas snažan ovaj, kao što je rekao neko od mojih kolega, tajkunski kartel, koliko je snažan, mislim da je to rekao kolega Miloš Terzić danas, koliko je snažan taj tajkunski kartel Dragana Đilasa? Koliko sudija i tužilaca kontroliše i plaća? Koji su i dalje njegovi ljudi u MUP-u i bezbednosnim službama i koje imamo službenike stranih, tj. zapadnih ambasada koji zajedno sa njima prave paralelni centar moći? Znam, gospodine Pantiću, da vi i skoro sve vaše kolege ovo osuđujete, jer ni vama ovo ne odgovara. Verujem i u Vrhovni kasacioni sud, verujem i u većinu sudija, znam da vam nije lako, ali zato o ovome govorim javno. Zašto? Da bi pomogao vama, da bi pomogao pravdi i istini, da bi pomogao nadležnim institucijama, da svi vide kako i vama u pravosuđu nije lako, jer imate određeni broj kukolja, imate određeni broj krtica, imate određeni broj plaćenika od strane Đilasa, tajkuna, mafije i stranih službi. Na sreću, nadam se da je samo jednocifren taj broj sudija i tužilaca. Nadam se, ali isto tako se nadam da će biti pročišćeni i očišćeni. Kad mi iz SNS ili iz naše koalicije ukažemo na neku sramnu presudu, na saradnju sa stranom službom nekog iz pravosuđa, mi smo optuženi da se mešamo u rad pravosuđa. Pojedine vaše kolege su osnovali nevladine organizacije koje se finansiraju iz spolja. Pojedine vaše kolege primaju platu iz budžeta Srbije i primaju platu iz inostranstva. Zamislite šta bi bilo sa poslanicima SNS kada bi neko od nas primao pored plate iz budžeta i novac iz inostranstva da vodi nekakvu nevladinu organizaciju koja se bavi pravosuđem. To je istina i to mora da se iskoreni. Zašto? Da bi vladala pravda. Zato što je Srbija zemlja pravde. Srbija je zemlja zakona. Mi, predvođeni Aleksandrom Vučićem, činimo sve da i pravosuđe bude efikasnije i da sve ono što je do Vlade Srbije, sve ono što je do Ministarstva pravde da vam omogući bolje uslove da se uradi i to se uradilo. Neko od mojih kolega je govorio, čini mi se kolega Mladen Bošković, koliko je samo od 2012. godine do danas izgrađeno i renovirano pravosudnih institucija, u sjajnoj organizaciji Ministarstva pravde Republike Srbije. Dakle, Ministarstvo pravde i Vlada Srbije i predsednik Vučić čine sve da bi vama omogućili da imate sve uslove da radite nezavisno od nas iz političkih struktura, da radite efikasno i profesionalno. Ja verujem u vas i verujem da će ove sudije koje su izabrane sada i koje su izabrane tokom godine, kao i vi iskusni da ćete sprovoditi pravdu u Srbiji. Na kraju, želim svoje izlaganje da završim jednom lepom vešću koju je saopštio predsednik Republike Aleksandar Vučić, stigao je lek protiv korone u Srbiju. Dakle, taj lek u Evropi imaju samo Srbija, Slovenija, Danska i Litvanija. Završavam svoj govor rečima Aleksandra Vučića – Životi i zdravlje ljudi nemaju cenu. Živela Srbija!
Hvala. Reč ima dr Boban Birmančević.
Poštovani predsedavajući, poštovane kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije, danas pričamo i odlučivaćemo kasnije o nosiocima pravosudnih funkcija koji se prvi put biraju na mesto sudija i koji će od večeras, odnosno od naše odluke i izbora na mesto sudije odlučivati o vrlo ozbiljnim pitanjima, vrlo ozbiljnim stvarima i odlučivati o pitanjima koja interesuju sve građane Srbije. Hteo bih da poručim i njima, ali i onima koji su izabrani ranije i mnogo ranije, svima onima u tužilaštvu i sudskim organima da jednostavno znaju da su birani u ime naroda, da su birani glasovima narodnih poslanika i da samim tim donose odluke upravo u interesu tih građana, u interesu države Srbije i da se ne desi da kada nešto odluče i sami se stide te odluke. Nadam se da ove sudije koje će pojačati tim imaju volju, imaju mogućnost, ali imaju i državu u kojoj se zna red. Pričali su danas kolege i o 2010. godini, o reformi pravosuđa, pa podsetiću i ja samo kao nešto što ćemo pomenuti, ali nešto što se nikada više niti može, niti sme desiti u Srbiji, niti u bilo kojoj drugoj normalnoj državi. Pokušaj uništavanja pravosuđa i pokušaj da hiljadu ljudi ostane bez svojih funkcija samo pokazuje da ti ljudi koji su u to vreme odlučivali nisu imali ni mere, ali nisu imali ni želje da urade bilo šta dobro po Srbiju. Njihove odluke su bile nezavisne od pravde, ali nezavisne i od zdravog razuma. Bile su zavisne isključivo od tog žutog preduzeća koje je upravo zahvaljujući glasovima građana Srbije otišlo u prošlost. Više tog preduzeća nema, njihovi auri, kako su se već nazvale stranke koje su nastale, više niko u ovoj Srbiji i ne zna kako se ko od tih stranaka prozvao, u kojoj stranci, Đilas, Jeremić, Dušan Petrović, da nekog ne preskočim, Marinika Tepić, Nebojša Zelenović, cela ta lopovska ekipa, ni oni nisu sigurni da li se zovu sloboda, da li pravda, da li nepravda. Ali, ono što je istina, građani znaju ko šta predstavlja u ovoj Srbiji, pa znaju i šta predstavlja Aleksandar Vučić, a znaju i šta predstavljaju svi oni koji su nastali iz tog žutog preduzeća. Siguran sam da pravosuđe predstavlja svetlu tačku u ovoj državi i da će to biti u narednom periodu. Na vama kao sudijama je da to dokažete i pokažete, ali nemojte nikada zaboraviti da ste tu zahvaljujući, pre svega, građanima Srbije i ovoj Narodnoj skupštini. U narednom periodu odluka će biti drugačija. Između ostalog, o tome će se izjasniti građani, da li će vaša pod znacima navoda nezavisnost, i do sada ste naravno bili nezavisni, vi kao neko ko dolazi iz visokog veća sudija, vrlo dobro znate da je vaša nezavisnost zaista i do sada bila apsolutna i da ste za odluke i presude, i vaše i vaših sudija, sami bili odgovorni. Nemojte očekivati da u narednom periodu bilo ko drugi bude odgovoran u ime vaših odluka, nego vi sami. Svako u ovoj Srbiji u sudiji vidi pravdu i očekuje da ta pravda bude i zadovoljena. Ono što moramo znati, to je da nije sve tako jednostavno. Evo, prolaze godine, a određeni broj ljudi koji sigurno nije živeo i nije se ponašao u skladu sa zakonom, jednostavno nije dočekalo pravdu, odnosno nije dočekalo da pravosuđe tretira njegovo ponašanje prema građanima, prema budžetu i prema onome što su radili dok su bili na visokim državnim funkcijama. Možda ćete sada kao nezavisni moći da utvrdite odakle Draganu Đilasu 620 miliona evra, možda ćete moći da utvrdite u kojim sve državama on ima te pare i kako je moguće da neko ko je tolike pare odvojio na stranu za to još uvek nije odgovarao niti je osuđen ni prekršajnom kaznom. Da ga je neko bar izgrdio! Da je neko iz pravosuđa rekao - Ej, Đilase, to nije pošteno. Ali, ni do toga niste došli. Imali smo i slučaj, da se ne zaboravi, bivšeg gradonačelnika Nebojše Zelenovića, koji je osuđen za pet miliona evra zloupotrebe budžeta u jednoj godini i koji je upravo zahvaljujući nemaru, a blaga je reč, dočekao da presuda za pet miliona evra zloupotrebe budžeta dođe do zastarenja i umesto da završi tamo gde završavaju lopovi, on završi na blokadi mosta u Šapcu. I ni manje ni više, organizuje svoje plaćenike da prebijaju ljude i da uzimaju zakon u svoje ruke. Možda ćete sada, ako tako država bude htela, odnosno građani Srbije budu hteli, budete još nezavisniji od ovoliko nezavisnih, možda ćete moći da pitate i Vuka Jeremića i Mariniku Tepić i da nekog ne preskočim iz te lažovske ekipe, do kada misle i za koje pare misle da šire nemire, da šire laži i da pokušavaju da ruše Srbiju na načine koji nisu ne u skladu sa Ustavom i zakonom, koji nisu u skladu sa zdravom pameti? Molim ove sudije za koje ćemo se kasnije izjasniti da li smo za ili ne, a mislim da ćemo svakako podržati taj izbor, da pomognu starijim kolegama da pravda brže i jednostavnije dođe na videlo, da tu pravdu vide građani i da jednostavno znaju da svi oni koji su se drznuli po bilo kom osnovu, da li su ukrali pet miliona evra kao Nebojša Zelenović ili 620 miliona evra kao Dragan Đilas, a između ostalog, hoće li neko pozvati Dragana Đilasa pa utvrditi i reći - evo, čovek je bio, saslušali smo, pogledali smo sve relevantne dokaze i utvrdili da je čovek nevin. Pa, eto, da znaju i građani Srbije da je pošteno zaradio 620 miliona evra. Puna podrška sudijama koji prvi put stupaju na tu funkciju, ali i puna podrška sudijama koji su ranije izabrani i želja da pravda bude prvi i jedini uzor, i to pravda po svaku cenu, za sve oni koji rade pošteno u Srbiji, a to je većinska Srbija, Srbija koju predvodi Aleksandar Vučić. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ja sam optimista da će kad-tad i Đilas i Zelenović da odgovaraju pred našim pravosudnim organima, bez obzira što su oni birali sudije koje danas sude. Jednom će ipak morati da se zadovolji pravda i da svako za ono što je radio i odgovara. Izbor nosilaca pravosudnih funkcija, vidim da ovde ima i tužilaca, uvek je osetljiva tema u srpskom društvu. U poslednjih nekoliko godina stalno bivši režim pokušava SNS da prišije i dokaže pritisak na nosioce pravosudnih funkcija. Imaju tu često i neke od svojih eksponenata, kao što je bio onaj sudija Majić, imamo čak i neke koji su sudije Vrhovnog kasacionog suda. A šta je zapravo istina? Ovaj Ustav je počeo da se primenjuje od 2007. godine, 2010. godine, čini mi se, izabran je prvi predsednik Vrhovnog kasacionog suda, Nata Mesarović. Da li neko zna kako je izabrana Nata Mesarović za predsednika Vrhovnog kasacionog suda? Birao je bivši režim, Đilas, Šolak, Zelenović, Dušan Petrović. Da biste ušli u proceduru za izbor predsednika Vrhovnog kasacionog suda koga predlaže Visoki savet sudstva po prethodno pribavljenom mišljenju opšte sednice Vrhovnog kasacionog suda. Ja sad pitam bivši režim - da li je Narodna skupština imala pribavljeno mišljenje opšte sednice Vrhovnog kasacionog suda kada je birala Natu Mesarović za predsednika Vrhovnog kasacionog suda? Nije. Ja taj papir nisam dobio kao narodni poslanik. Da li ima predlog Visokog saveta sudstva da se za predsednika suda bira Nata Mesarović? Evo, ja vam kažem - ni taj papir nema. Nema predloga na osnovu koga je Nata Mesarović birana za predsednika Vrhovnog kasacionog suda. Znate ko je predložio nju? Predložio je Boško Ristić, ne mama i tata. Sakrio je Izvornik o predlogu Visokog saveta sudstva, sakrio je kao predsednik Odbora za pravosuđe i poturio Narodnoj skupštini odluku, u stvari mišljenje Odbora za pravosuđe kao predlog da Nata Mesarović bude birana za predsednika Vrhovnog kasacionog suda, gde je ušao u direktnu primenu Ustavu mimo zakona koji reguliše tu oblast. Sada takva jedna ekipa pokušava da predstavi građanima Srbije kako sadašnji režim i Aleksandar Vučić vrše pritisak na nosioce pravosudnih i tužilačkih funkcija. To danas tako izgleda. Kako izgleda to kako rade njihovi tužioci i sudije. Evo, ja kao laik, nisam pravne struke, ali smatram da svaki sudija i svaki tužilac pre svega treba da imaju određenu dozu integriteta, hrabrosti da rade svoj posao u najboljoj veri, znanju, da izvode dokaze u najboljoj veri, znanju i da na osnovu toga tužilac pokrene neki krivični postupak, sudija vodi krivični postupak, donese presudu koja je osuđujuća ili oslobađajuća, na osnovu dokaza koji se izvedu. Moram da kažem, da su hrabrost, samostalnost, nezavisnost, integritet lična karakteristika pojedinca, a ne zakona i Ustava. Zakon i Ustav daju samo mogućnost da se taj integritet, samostalnost, nezavisnost ostvare. A kako izgleda sa tužiocima koje je birao taj isti sastav Narodne skupštine, predlagalo Državno veće tužilaca i predlagao Visoki savet sudstva. Recimo, ovo je događaj koji je još uvek aktuelan. Dešava se u jednom malom sudu na istoku Srbije. Iluzija je da u nekim postupcima ravnopravno mogu da učestvuju odbrana i tužilaštvu kada je u pitanju kriminal. Kriminal se vrši radi sticanja protiv pravne koristi i sasvim je sigurno da onaj ko vrši krivična dela za koja se sumnjiči da će i obezbediti sredstva za svoju odbranu ukoliko dođe pod udar zakona. Šta ćemo za krivična dela koja su ih nehata? Nisu ravnopravni, znate zašto? Zato što tužilac ima državu za sebe. Ima budžet koji je skoro neograničen i baš zato tužilac nema pravo da izvodi samo dokaze koji su osuđujući, već i koji idu u korist lica koje je osumnjičeno da ne bi započeo postupak ili se ogrešio o nevinost osumnjičenog ili nevinog čoveka osudili. Znate šta kaže tužilac o jednom takvom predmetu? Šta to mene briga. Ne moram dopis odbrane da prosleđujem veštacima da se izjasne na primedbe za veštačenje jer možda ću dobiti odgovor zbog kog neću moći da podignem optužnicu. Razlog zašto to radi je jer se boji eventualne osude sredine u kojoj živi. E sad, ja postavljam pitanje – kako on misli da sudi ozbiljnom kriminalcu ili da vodi krivični postupak protiv ozbiljnog kriminalca? Znači, imam zamenika tužilaca ili tužioca koga su postavili Boško Ristić, Nenad Konstantinović, Nata Mesarević i ostali, Dragan Đilas, koji može da sudi samo secikesama i kokošarima, nikome više. Pazite dalje. Ako se pogodi, a pogodilo se jer uvek nešto tako pre ili kasnije mora da se desi, da je i sudija takav, pa sada sudija istom logikom ne postupa nepristrasno u celom postupku, već po uputstvima koja daje tužilaštvo, što je jako teško dokazati, jel tako, osim ako se zakaže ročište na kome treba da se izvode dokazi o kojima nije obaveštena suprotna strana. Ne verujete? Zaista je tako, jer advokat ne mora sve da zna o postupku. On zna Krivični zakon, Parnični zakon, procesne radnje, ali da bi zasnivao svoju odbranu on mora da angažuje lica koja su iz te struke, jel tako, i ako nije obavešten koji će dokazi da se izvodi može li da ih angažuje? Ne može. E, to se zaista dešava. Sad, u ovom trenutku. Dostavićemo dokaze, nije sporno. Sad dolazimo do onog dela koji je jako bitan, a to je da ćemo kroz ove reforme staviti jedan ozbiljan teret na Visoki savet sudstva i Državno veće tužilaca da zaštite građane od sudija i tužilaca koji nemaju hrabrost, samostalnost, nezavisnost i integritet. Ja mogu da prihvatim, u nekom delu, pa ne bi bio kukavica ako kaže – e, izuzmite mene, ne želim u ovome da učestvujem. Ne, podići ću optužnicu da bi rekao – sud neka ga oslobodi, a sudija koji postupa – ja ću da ga osudim, pa neka ga oslobađa apelacija. Imate tužioce koje zovu fioka. Znate i za to. Dakle, jedan ozbiljan posao je pred vama kada je u pitanju Visoki savet sudstva da se taj postupak zaista vodi u skladu sa zakonima koje mi donosimo, da sudije zaista sude na osnovu dokaza, u najboljoj veri i znanju mere te dokaze. Jer, ako sudija kaže – ne dozvoljavam vam da izvedete dokaze ili – odbacuje se vaš predlog, pa to je već izlazak iz onog dela koji se zove nepristrasnost. Ma, pusti stranu neka izvede dokaze. Kojim ćeš dokazima da prikloniš veru, to je tvoje diskreciono pravo i to ti pravo niko ne osporava, ali ćeš morati da ga obrazložiš, da ga napišeš u presudi, pa neki drugi sud ako bude cenio oceniće, a onda ako imaš puno takvih presuda, red bi bio da Vrhovni savet sudstva konačno ceni i to što radi takav jedan takav sudija, kao i Državno veće tužioca šta rade takvi tužioci. Još samo jedan deo svega onoga što čeka jedan organ. Lično, ja smatram da je izbor nosilaca pravosudnih funkcija i tužilačkih funkcija koje je vršila Narodna skupština ipak na neki način bio u prisustvu javnosti i da je prisutnost javnosti obavezivala i Visoki savet sudstva i narodne poslanike da donose ispravne odluke prilikom izbora. Ne kažem da je to uvek bilo, jer i pored toga što smo pominjali da se Nara Mesarević bira na način koji nije predviđen Ustavom i zakonom ona je izabrana, pa je Ustavni sud morao da potvrdi da je tadašnja opozicija bila u pravu. Ali, ipak prisustvo javnosti ograničava određenu samovolju. Voleo bih da Vrhovni savet sudstva u budućnosti, ako i kada budu zaživele reforme koje se sprovode u Ustavu, zaista vodi računa o tome šta rade sudije koje on imenuje i postavlja na određen način. Imamo danas na sednici i Predlog odluke o izboru člana Saveta guvernera Narodne banke Srbije. Samo bih jedan mali detalj koji jeste vezan za našu monetarnu politiku, možda po nekima ne previše. U nedelju je predsednik Srbije, Aleksandar Vučić rekao da su primanja vojnika, podoficira i oficira u proteklih 10 godina porasla u proseku za nekih 70% i oglasio se neki Samostalni sindikat Vojske Srbije ili kako se već zove Sindikat Vojske Srbije, koji je rekao da predsednik Aleksandar Vučić nije u pravu i da je plata bila negde oko 40.000 dinara, što je iznosilo 500 i nešto evra. Sada vidite kakvim se sve trikovima služi bivši režim kada pokušava da napadne predsednika Aleksandra Vučića, SNS i rezultate koje ima SNS i Aleksandar Vučić. Predsednik je lepo rekao pre 10 godina, a taj sindikat kao referentnu godinu pominje 2008. godinu. Nismo mi danas na kraju 2018. godine, nego na kraju 2021. godine. To je samo jedan podatak, jedan primer kakav vrhunski bezobrazluk koristi bivši režim da bi pokušao da prevari građane, da ih opet nekako privoli da glasaju za njih na nekim narednim izborima. Sad moram da postavim jedno pitanje. Juče je bila sednica Vlade Republike Srbije kojoj su prisustvovali predsednik Srbija Aleksandar Vučić i direktori javnih preduzeća, guverner Narodne banke, gde nas je guverner, gospođa Jorgovanka Tabaković, obavestila da su u proteklih nekoliko meseci za 550 miliona evra, uveženi energenti na teritoriji Republike Srbije i da se u narednom periodu očekuje još 250 miliona evra da utroše „Elektroprivreda Srbije“ i „Srbijagas“, ali nije bilo ni reči o tome da će da dođe do promene kursa. To za vreme bivšeg režima nije bilo moguće. Kada su se obezbeđivale devize za funkcionisanje državnih i javnih preduzeća „Topčider“ je radio punom parom. Naša nacionalna valuta je svakim danom gubila svoju vrednost. To samo potvrđuje koliko su bili ispravni potezi koje su SNS i Aleksndar Vučić povukli 2014. godine na našem ekonomskom planu. Čini mi se da ti ekonomski rezultati najviše bole bivši režim jer sa takvim dobrim ekonomskim rezultatima nemoguće je da Đilas, Šolak, Vuk Jeremić, onaj nesretni Ponoš, pobede Aleksandra Vučića na bilo kakvim izborima. To će uvek osporavati. Cela priča njihova se vrti ne oko nezavisnosti pravosuđa, znaju oni da je naše pravosuđe nezavisno i samostalno, vrti se oko toga da se prikaže i izmisli diktatura, da se prikaže i izmisli da su građani za vreme njihove vlasti bolje živeli nego za vreme vlasti Aleksandra Vučića i SNS. Valjda ubeđuju građane da je sada lošije nego što je bilo 2011. i 2012. godine, a imaće to priliku da provere 3. aprila 2022. godine, i ne verujem da će biti zadovoljni tim rezultatima, jer građane Srbije ne možete za tako velike stvari dva puta prevariti.
Hvala. Pošto na listama poslaničkih grupa više nema prijavljeni za reč, pre zaključivanja zajedničkog jedinstvenog pretresa pitam da li žele reč predsednici, odnosno, predstavnici poslaničkih grupa ili neko ko nije iskoristio svoje pravo iz Poslovnika? Reč ima narodni poslanik gospodin Milija Miletić. Vreme poslaničke grupe je jedan minut. Izvolite.
Zahvaljujem, dr Orliću. Uvažene kolege, poštovani Pantiću, mogu da kažem ispred našeg poslaničkog kluba Stranka pravde i pomirenja – Ujedinjena seljačka stranka, da vi kao predstavnik Visokog saveta sudstva, kao član, ovde ste u Skupštini više puta branili predlagali buduće sudije, mogu da kažem da ste vi kao čovek, kao sudija i predsednik Visokog saveta sudstva ovde obelili obraz Nišlija. Zbog toga ću uvek podržati predloge kada ste vi tu, jer znam da su to ljudi koji su kompetentni, koji znaju i koji vrede. Još jednom, poslanički klub Ujedinjena seljačka stranka, Stranka pravde i pomirenja će glasati za predloge zakona i biće to samo u ime naroda.
Hvala i vašem poslaničkom klubu. Saglasno članu 98. stav 4. Poslovnika, zaključujem zajednički, jedinstveni pretres o predlozima odluka iz tačaka od četvrte do devete dnevnog reda. Saglasno članu 87. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine određujem sredu 15. decembar 2021. godine sa početkom u 17.00 časova kao dan za glasanje o tačkama dnevnog reda Dvanaeste sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2021. godini i pozivam narodne poslanike da uđu u veliku salu.
Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, pre nego što pređemo na odlučivanje o tačkama dnevnog reda potrebno je da utvrdimo kvorum. Saglasno članu 88. stav 5. Poslovnika, kvorum za rad Narodne skupštine u danu za glasanje postoji ako je na sednici Narodne skupštine prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Molim narodne poslanike da ubace kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 178 narodnih poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da prema tome postoje uslovi za odlučivanje. Prelazimo na odlučivanje. Prva tačka dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O PRAVIMA KORISNIKA USLUGA PRIVREMENOG SMEŠTAJA U SOCIJALNOJ ZAŠTITI. Podsećam vas da je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu, a s obzirom na to da na Predlog zakona nisu podneti amandmani, Narodna skupština će, saglasno članu 160. stav 3. Poslovnika odlučivati samo o Predlogu zakona, u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o pravima korisnika usluga privremenog smeštaja u socijalnoj zaštiti, u celini. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje: za – 181, ukupno – 181 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o pravima korisnika usluga privremenog smeštaja u socijalnoj zaštiti. Pošto sada prelazimo na odlučivanje o predlozima zakona o potvrđivanju međunarodnih ugovora, odnosno sporazuma i zakona kojim se uređuje javno zaduživanje (tačke 2. i 3. dnevnog reda), podsećam vas da na osnovu člana 105. stav 3. tačke 4. i 6. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuju javna zaduživanja i zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora, većinom glasova svih narodnih poslanika. Imajući to u vidu, prelazimo na odlučivanje. Druga tačka dnevnog reda. Stavljam na glasanje Predlog zakona o zaduživanju Republike Srbije kod „Banca Intesa AD Beograd“ za potrebe finansiranja Projekta Ruma – Šabac – Loznica, u celini. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje: za – 184, ukupno – 184 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona. Treća tačka dnevnog reda. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Indije o davanju dozvola članovima porodica osoblja diplomatsko-konzularnih predstavništava za bavljenje plaćenim delatnostima, u celini. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje: za – 184, nije glasao – jedan, ukupno – 185 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog zakona. Pošto sada prelazimo na odlučivanje o predlozima odluka o izboru, odnosno prestanku funkcija (tačke od 4. do 9. dnevnog reda), podsećam vas da je na osnovu člana 105. stav 2. tačke 12, 13,14. i 15. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština svoje izborne nadležnosti vrši većinom glasova svih narodnih poslanika. Imajući to u vidu, prelazimo na odlučivanje. Četvrta tačka dnevnog reda. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru sudija koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju, u celini. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje: za – 185, ukupno – 185 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno usvojila Predlog odluke. Peta tačka dnevnog reda. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru člana Visokog saveta sudstva iz reda sudija apelacionih sudova, u celini. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje: za – 185, ukupno – 185 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno usvojila Predlog odluke. Šesta tačka dnevnog reda. Stavljam na glasanje Predlog odluke o prestanku funkcije javnog tužioca u Osnovnom javnom tužilaštvu u Velikoj Plani, u celini. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje: za – 185, ukupno – 185 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno usvojila Predlog odluke. Sedma tačka dnevnog reda. Stavljam na glasanje Predlog odluke o prestanku funkcije predsednika Upravnog suda, u celini. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje: za – 184, nije glasao – jedan, ukupno – 185 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog odluke. Osma tačka dnevnog reda. Stavljam na glasanje Predlog odluke o prestanku funkcije dva člana Republičke komisije za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki, u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaključujem glasanje: ukupno 185, za – 185. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno usvojila Predlog odluke. Deveta tačka dnevnog reda. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru člana Saveta guvernera Narodne banke Srbije, u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaključujem glasanje: ukupno 185, za – 185. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno usvojila Predlog odluke. Dozvolite mi da u ime narodnih poslanika i u svoje ime čestitam novoizabranim nosiocima funkcija na izboru i da im poželim puno uspeha u radu. Pre nego što zaključim sednicu, želim na kraju današnje sednice da još jednom podsetim da je Republika Srbija juče otvorila Klaster 4 u pregovorima o članstvu Srbije u EU. Želim da čestitam svim narodnim poslanicima, zato što smo našim aktivnostima, donošenjem zakona i usvajanjem Predloga ustavnih promena veoma značajno, kao i međustranačkim dijalogom, značajno doprineli ovom veoma važnom koraku u daljim evropskim integracijama Srbije. Želim da vam se na tome svima zahvalim. Takođe, želim da vas obavestim da sam sazvao za sledeću nedelju dve sednice, za utorak 21. decembra i za četvrtak 23. decembra, sa velikim brojem tačaka dnevnog reda, ne bih ih sada čitao. Pošto je Narodna skupština obavila razmatranje svih tačaka dnevnog reda ove sednice i odlučivanje o njima, saglasno članu 102. Poslovnika Narodne skupštine, zaključujem Dvanaestu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2021. godini.