Molim vas da zauzmete mesta. Poštovani narodni poslanici, nastavljamo rad Druge sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 1999. godini. Obaveštavam vas da prema službenoj evidenciji današnjoj sednici prisustvuje 166 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja kvoruma za rad Narodne skupštine, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema. Imamo kvorum. Obaveštavam Narodnu skupštinu da sam odobrio odsustvo sledećim narodnim poslanicima: Ameti Ramadanu, Kasaš dr Karolju, Milenković Blagoju, Đorđević dr Živoradu, Mijatović Milomiru, Varagić Oliveru, Nikolić Tomislavu, Pavlović Dragomiru i Tiosavić Živomiru. Obaveštavam Narodnu skupštinu da su pozvani da sednici prisustvuju predsednik, potpredsednici, ministri i sekretar Vlade Republike Srbije, kao i sekretar Republičkog sekretarijata za zakonodavstvo. Dostavljen vam je zapisnik Prve sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 1999. godini, održane 9, 10. i 11. novembra 1999. godine. Da li ima primedbi na zapisnik? (Ima.) Ima reč narodni poslanik Dragan Veselinov.
Poštovani gospodine predsedniče Skupštine, imamo primedbu na tekst na stranici 18. U drugom paragrafu je rečeno da ste Vi odobrili odsustvo poslanicima Koalicije "Vojvodina" - Draganu Veselinovu, Dušici Karabenč i Marjanu Rističeviću. Međutim, ja od Vas nisam zahtevao da odobrite odsustvo, već sam Vas u pismenoj formi obavestio da mi nećemo učestvovati u nastavku sednice Skupštine Srbije, s obzirom da se poslanicima Koalicije "Vojvodina" sistematski onemogućava da budu čujni u narodu i da nas uporno spikeri RTS-a pokrivaju, kao što i sada to čine i ovoga trenutka, i da se zbog toga mi ne možemo naći u nastavku sednice i da ćemo odustati uopšte od toga da budemo na sednici dogod se to bude događalo. Tako da Vas molim da se unese ova ispravka da mi nismo zahtevali da nam odobrite odsustvo, već smo protestovali zbog ponašanja RTS-a i zbog toga što Vi do tada niste učinili ništa da se sednica Skupštine Srbije normalno prenosi preko državne televizije. Imamo primedbu i na stranicu 24, gde nije kazano ono što se dogodilo, a to je da upravo zbog toga što niste obavestili Skupštinu da smo mi protestovali zbog pokrivanja govora poslanika Koalicija "Vojvodina" od spikera državne televizije, da je upravo zbog toga, u okviru te sutrašnje tačke dnevnog reda, u načelnom pretresu učestvovao poslanik Koalicije "Vojvodina" Marijan Rističević da bi samo preneo Skupštini da mi ne možemo učestvovati u raspravi, s obzirom na to da nam se sistematski onemogućuje da nas narod čuje. Molim da se ove ispravke unesu u zapisnik.
Zahvaljujem. Da li ima još neko primedbe? (Nema.) Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje zapisnik Prve sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 1999. godini, održane 9, 10. i 11. novembra 1999. godine. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaključujem glasanje. Za je glasalo 173, protiv niko, uzdržanih nema, nije glasalo dva, ukupno je prisutno 175 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila zapisnik Prve sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 1999. godini, održane 9, 10. i 11. novembra 1999. godine, sa primedbom na sednici. Uručeno vam je pismo Odbora za pravosuđe i upravu, kojim obaveštava Narodnu skupštinu Republike Srbije da je Slobodan Vučetić, pored funkcije sudije Ustavnog suda Srbije, preuzeo vršenje druge javne funkcije, odnosno da je jedan od osnivača organizacije G-17 plus i sada član Upravnog odbora te organizacije, a što je suprotno članu 126. stav 4. Ustava Republike Srbije. Na osnovu toga, Odbor je predložio da Narodna skupština, saglasno članu 73. tačka 10., a u vezi sa članom 126. stav 4. Ustava Republike Srbije, konstatuje da je Slobodanu Vučetiću prestala funkcija sudije Ustavnog suda Srbije zbog nespojivosti te funkcije sa drugom javnom funkcijom koju je preuzeo, a to je funkcija člana Upravnog odbora organizacije G-17 plus. Saglasno članu 73. tačka 10., a u vezi sa članom 126. stav 4. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština Republike Srbije, na predlog Odbora za pravosuđe i upravu, konstatuje da je Slobodanu Vučetiću prestala funkcija sudije Ustavnog suda Srbije zbog nespojivosti funkcije sudije Ustavnog suda Srbije sa drugom javnom funkcijom koju je preuzeo, a to je funkcija člana Upravnog odbora organizacije G-17 plus. U skladu sa članom 174. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije, o prestanku funkcije sudije Ustavnog suda Srbije biće obavešten predsednik Republike Srbije i Ustavni sud Srbije. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. U sazivu ove sednice, koji vam je dostavljen, sadržan je predlog dnevnog reda sednice. Pre utvrđivanja dnevnog reda sednice, saglasno odredbama Poslovnika, potrebno je da odlučimo o predlozima za donošenje akata po hitnom postupku i o predlozima za izmene i dopune predloženog dnevnog reda sednice. 1. Vlada Republike Srbije predložila je da se po hitnom postupku, razmotri Predlog zakona o korišćenju sredstava agrarnog budžeta u 2000. godini, koji je podnela Narodnoj skupštini 19. decembra 1999. godine. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog Vlade Republike Srbije da se, po hitnom postupku, razmotri Predlog zakona o korišćenju sredstava Agrarnog budžeta u 2000. godini. Za je glasalo 175, protiv niko, uzdržanih nema, nije glasalo četiri, ukupno je prisutno 179 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova, prihvatila ovaj predlog. 2. Vlada Republike Srbije predložila je da se, po hitnom postupku, razmotri Predlog zakona o posebnim uslovima prodaje određenih nepokretnosti u državnoj svojini, koji je podnela Narodnoj skupštini 19. decembra 1999. godine. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog Vlade Republike Srbije da se, po hitnom postupku, razmotri Predlog zakona o posebnim uslovima prodaje određenih nepokretnosti u državnoj svojini. Za je glasalo 172, protiv pet, uzdržanih nema, nije glasao jedan, ukupno je prisutno 178 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova. prihvatila ovaj predlog. 3. Narodni poslanik Zoran Vukadinović predložio je da se, po hitnom postupku, razmotri Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zdravstvenom osiguranju, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. decembra 1999. godine. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Zorana Vukadinovića da se, po hitnom postupku, razmotri Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zdravstvenom osiguranju. Za je glasalo 96, protiv 66, uzdržanih dva, nije glasalo 14, ukupno je prisutno 178 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. 4. Narodni poslanici Marijan Rističević i dr Dragan Veselinov predložili su da se, po hitnom postupku, razmotri Predlog zakona o političkim strankama, koji su podneli Narodnoj skupštini 10. decembra 1999. godine. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog narodnih poslanika Marijana Rističevića i dr Dragana Veselinova da se, po hitnom postupku, razmotri Predlog zakona o političkim strankama. Za je glasalo - 5, protiv - 169, uzdržanih - nema, nisu glasala - dva, ukupno je prisutno 176 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila, većinom glasova, ovaj predlog. (Marijan Rističević s mesta: Povreda Poslovnika.) Molim vas, sada utvrđujemo dnevni red, budite ljubazni sedite, kada se utvrdi predlog dnevnog reda imaćete priliku. 5. Narodni poslanici Marijan Rističević i dr Dragan Veselinov predložili su da se, po hitnom postupku, razmotri Predlog zakona o finansiranju političkih stranaka, koji su podneli Narodnoj skupštini 10. decembra 1999. godine. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog narodnih poslanika Marijana Rističevića i dr Dragana Veselinova da se, po hitnom postupku, razmotri Predlog zakona o finansiranju političkih stranaka. Za - tri, protiv - 171, uzdržanih - nema, nije glasao - jedan, ukupno je prisutno 175 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila, većinom glasova, ovaj predlog. 6. Narodni poslanici Marijan Rističević i dr Dragan Veselinov predložili su da se, po hitnom postupku, razmotri Predlog zakona o izboru poslanika i odbornika, koji su podneli Narodnoj skupštini 10. decembra 1999. godine. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog narodnih poslanika Marijana Rističevića i dr Dragana Veselinova da se, po hitnom postupku, razmotri Predlog zakona o izboru poslanika i odbornika. Za je glasalo - tri, protiv - 171, uzdržanih - nema, nije glasalo - dva, ukupno je prisutno 176 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila većinom glasova ovaj predlog. 7. Narodni poslanici Marijan Rističević i dr Dragan Veselinov predložili su da se, po hitnom postupku, razmotri Predlog deklaracije o načinu dogovaranja u vezi sa raspisivanjem prevremenih izbora na svim nivoima u Republici Srbiji, koji su podneli Narodnoj skupštini 10. decembra 1999. godine. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog narodnih poslanika Marijana Rističevića i dr Dragana Veselinova da se, po hitnom postupku, razmotri Predlog deklaracije o načinu dogovaranja u vezi sa raspisivanjem prevremenih izbora na svim nivoima u Republici Srbiji, koji su podneli Narodnoj skupštini 10. decembra 1999. godine. Za je glasalo - tri, protiv - 171, uzdržanih - nema, nije glasao - jedan, ukupno je prisutno 175 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila, većinom glasova, ovaj predlog. Predlozi za povlačenje pojedinih tačaka iz predloženog dnevnog reda: narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se iz predloga dnevnog reda sednice povuku 4, 5, 6, 7. i 8. tačka dnevnog reda. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? Želi, izvolite.
[[Komentari iz sale se ne čuju.]] Mi iz Koalicije "Vojvodina" nismo divljaci, nećemo čupati mikrofone, navikli smo na vaš čuveni bon-ton, a vaš bon-ton je takav da nam uzmete ton. Sada ste nam uzeli i pravo reči.
Gospodine Rističeviću, molim vas, držite se obrazloženja za predlog dnevnog reda.
Gospodine Šešelj, ne možemo svi biti lepi kao vi, visoki, rumeni i debeli. [[Smeh.]]
Molim vas da ne dobacujete iz klupa.
Vlada Republike Srbije već četvrti put ove godine dostavlja izmene i dopune istih poreskih zakona. U isto vreme Koalicija "Vojvodina" predložila je 12 akata, što zakona, što preporuka, što deklaracija, i ni jedan od tih akata se nije našao na dnevnom redu ove skupštine. Znači, nije se našlo vremena da se o životnim temama, na primer o poljoprivrednim zakonima koje je predložila Koalicija "Vojvodina", raspravlja, ali se zato našlo vremena da se i po nekoliko puta raspravlja o predlozima Vlade Republike Srbije, a ti predlozi o izmenama i dopunama zakona obično se odnose na poreze. Dakle, Vlada i po četiri-pet puta godišnje menja makaze u šišanju poreskih obveznika. Doduše, imam razumevanja za Vladu koja broji toliko mnogo ministara da se od tolikog broja ministara može sastaviti najmanje dve ili tri vlade. Naravno da ti ministri treba nešto da rade. Ima ih puno. Ne verujem da ni sam predsednik Vlade zna koliko ima ministara i koliko ima ministarstava, i da se negde u budžaku zagubi pet-šest ministara, niko od nas ne bi primetio da ih nema. Sve ove predloge za izmene i dopune zakona potpisao je potpredsednik Vlade Vojislav Šešelj. Poreski zakoni, gospodine Šešelj, potpisali ste toliko poreskih zakona da sutra kada ne budete ministar možete komotno da otvorite burekdžijsku radnju i u njih burek da zamotavate. Hvala.
Da li predstavnik Vlade želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Marijana Rističevićada se iz predloga dnevnog reda sednice povuku 4, 5, 6, 7. i 8. tačka dnevnog reda. Za je glasalo - četiri, protiv - 170, uzdržanih - nema, nije glasao - jedan, ukupno je prisutno175 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila, većinom glasova, ovaj predlog. Predlozi za proširenje dnevnog reda. 1. Odbor za pravosuđe i upravu predložio je da se dnevni reda ove sednice dopuni tačkom - Prestanak funkcije i izbor nosilaca pravosudnih funkcija, u okviru koje bi se razmatrali predlozi odluka čiji je predlaga Odbor za pravosuđe i upravu, odnosno Republički javni tužilac, i da to bude poslednja tačka dnevnog redana sednice. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice radi utvrđenja kvoruma. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog Odbora za pravosuđe i upravu da se dnevni red ove sednice dopuni tačkom - Prestanak funkcije i izbor nosilaca pravosudnih funkcija i da to bude poslednja tačka dnevnog reda sednice. Za je glasalo 167, protiv jedan, uzdržanih tri, nije glasalo pet, ukupno je prisutno 176 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog većinom glasova. 2. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red ove sednice dopuni tačkom dnevnog reda - Predlog zakona o slobodnom prometu i izvozu poljoprivrednih proizvoda, koji su Narodnoj skupštini podleni Marijan Rističević i dr Dragan Veselinov, 4. februara 1999. godine. Da li narodni poslanim Marijan Rističević želi reč? (Da.)
Ovaj predlog zakona Koalicija "Vojvodina" je uputila Narodnoj skupštini još u februaru mesecu ove godine, pa iako su istekli svi poslanički rokovi, on se nije našao na dnevnom redu Narodne skupštine. Smisao ovog zakona je otklanjanje monopola u trgovini poljoprivrednim proizvodima, koji je Vlada pribavila sebi i svojima bližnjima. Vlada Republike Srbije je odredila niske cene poljoprivrednim proizvodima i te premijske cene ne isplaćuje, a ako ih isplaćuje, to čini doštampavanjem novca. Zašto niko drugi ne nudi više cene za poljoprivredne proizvode? Zašto poljoprivredni proizvođači ne prodaju ili ne izvoze svoje proizvode? Odgovor je zato što je Vlada Srbije, da bi se po jeftinim cenama domogla svih viškova poljoprivredih proizvoda, zabranila prodaju poljoprivrednih proizvoda izvan teritorija Republike Srbije bez njene dozvole. Tako je sebi stvorila monopol da ona ili firme koje ovlasti izvoze poljoprivredne proizvode po dva ili tri puta većim cenama od otkupa. Tako se stiče nezaslužena dobit, na primer, poljoprivredne proizvode izvoze fabrike nameštaja, železare i mnogi drugi, a jedino ih ne izvoze ono koji su ih prizveli. Džepove pune firme i pojedinci, čija je zasluga u tome što su dobili dozvolu Vlade, a nisu ni sejali, ni žnjeli, ni sadili, a dobro se sladili. Štetu naravno trpe seljaci koji su opljačkani. Toliko su opljačkani da više nema ni pas zašta da ih ujede. Zato je Koalicija "Vojvodina" predložila ovaj zakon da se nepoštenim namerama i postupcima Vlade stane na put, da se bez dozvola može slobodno trgovati poljoprivrednim proizvodima, tako bi seljaci dobijajući veće cene naterali Vladu da i ona otkupljuje poljoprivredne proizvode po pravilnim cenama i da ih odmah plaća. Vlada ide korak dalje u istom pogrešnom pravcu. Daljom uredbom policiji naređuje da zabrani prodaju poljoprivrednih proizvoda u Crnoj Gori, time se krši savezni Ustav. Kad Srbija krši Ustav ona menja sudiju Ustavnog suda, kad to tako oceni. Zato ste smenili Slobodana Vučetića, koji vas je samo upozoravao kada kršite Ustav, Ustav koji ste sami napisali. Zabranili ste prodaju poljoprivrednih proizvoda i na Kosovu. Carinu ste povukli dublje prema Beogradu, pa vi otpisujete Kosovo. Ne treba otpisivati delove tržišta, treba otpisati vas. Zabranom uvoza, izvoza i trgovine, seljaci su vam lake mete za čerupanje, Koalicija "Vojvodina" je predložila ovaj zakon o slobodnom prometu i izvozu poljoprivrednih proizvoda da vas zaustavimo u tom čerupanju. Predložili smo takođe Zakon o zaštitnim cenama, a o penzionom i invalidskom osiguranju zemljoradnika u oslobađanju poreza na repromaterijal, dizel gorivo, mehanizaciju i rezervne delove, a vi uporno odbijate da to stavite na dnevni red. Zato su se četiri puta našle izmene i dopune poreskih zakona Vlade Republike Srbije. Doduše, ima tu i nekih umanjenja. Na prošloj sednici Vlada je donela odluku da se akcize i porez na promet na žestoka alkoholna pića i cigarete skine na 4%. Tako je akciza na koka-kolu 10%, a na viski 4%. Biće da neke ovlašćene porodice trguju cigaretama i tim pićima. Svejedno, Vlada nam je ostavila mogućnost da pijemo kao Rusi, pušimo kao Turci, a živimo kao Kurdi.
Molim narodne poslanike da, radi obezeđenja kvoruma, postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Marijana Rističevića, da se dnevni red ove sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o slobodnom prometu i izvozu poljoprivrednih proizvoda. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Za je glasalo tri, protiv 169, uzdržanih nema, nije glasalo četiri, a ukupno je prisutno 176 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. 3. Narodni poslanik dr Dragan Veselinov predožio je da se dnevni red ove sednice dopuni i tačkom dnevnog reda - Predlog zakona o ukidanju Zakona o javnom informisanju, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici dr Dragan Veselinov i Marijan Rističević 4. februara 1999. godine. Da li narodni poslanik dr Dragan Veselinov želi reč? (Da.)
Poštovani predsedniče, narodni poslanici, mislim da je danas još ubedljiviji zahev Koalicije "Vojvodina" da se ukine postojeći Zakon o javnom informisanju. Pokušali smo da utičemo na Skupštinu na prošlom zasedanju da se ovaj zakon ukine, to ste gotovo neprirodnom većinom, ali prirodnom verovatno za vas, usvojili i odbacili. Danas posle mesec, mesec i po dana, verujem da su i neki koji su među vama mislili da je dobro da se ovaj zakon ostavi na snazi, da je sada jasno da ga treba ukinuti. Ovaj zakon jeste najveći instrument informativno-državnog terora. On je instrument državne represije protiv slobodnog novinarstva. On je direktan udarac profesionalizmu, kulturi i profesionalnom moralu. Ovaj zakon nije samo udarac po novinarima, on je istovremeno i deformacija osnovnih pravnih normi. A to je da niko ne može na sud otići da bi dokazivao da je nevin, već je u načelu nevin sve dok onaj koji ga tuži to na sudu ne dokaže, da nije nevin, da je kriv. Ovaj zakon polazi od toga da smo svi krivi, svi koji se obraćamo preko sredstava javnog informisanja, svejedno kojih medija, da smo svi lažovi, izdajnici, da vređamo, da ponižavamo, i da upravo mi moramo, ne mi nego oni koji žele da se služe istinom, podatkom, dokumentom, moramo izlaziti na sudove, posebno kolege novinari, ugledne novinske kuće, televizijske, radio kuće, da bi dokazivali kako su govorili istinu, a ne da onaj ko ih je tužio da kaže da je to tako. To je protivno pravnim načelima. Samo zbog ovoga zakon bi morao biti ukinut. Zakon mora biti ukinut i zbog drakonskih kazni, kojima su izloženi samo nezavisni mediji, mada su svi mediji pristrasni. Nezavisnog u potpunom pogledu nema. Naklonosti su dozvoljene, svako od nas je plod svoje literature, svojih ubeđenja, svog kućnog vaspitanja, okružnog morala u kome je odrastao. Neutralnosti nema, ali ukoliko se samo jedan deo naše štampe izlaže ovim kaznama, onda one postaju instrument pritiska da se štampa uništi, a da se izgleda putem njihovog malog novca dopunjava državni budžet i da oni koji su nesposobni da organizuju proizvodnju, i koji neprekidno hoće na oporezivanju građana i njihove imovine da pune budžet, a i ovaj budžet će izgleda biti punjen sa 44% oporezivanjem imovine građana, onda, zašto se ne bi napadala i imovina novinskih kuća, televizijskih kuća, kako bi se ova sredstva dopunila. Neki govore - ovi mediji šire laži, šire neistine, to su izdajnici. Što je loše govoriti o onima koji su govorili da je granica Srbije odavde do Knina, do Tokija, što je loše govoriti o onima koji su izdali srpski narod, potpisali sve sporazume zbog kojih smo izgubili Knin, Liku, Kordun, Baniju, zbog kojih smo izgubili naš narod, koji je raseljen, nestao, otišao, izgubili smo teritorije, ne samo tamo, izgubili smo sada i Kosmet, i oni koji su u savezu bili sa našim neprijateljima i protivnicima, koji su nam oduzeli te teritorije, oni nas sprečavaju da kritikujemo upravo domaću vlast, koja je nagodbama sa inostranstvom izdala srpski narod, i u Hrvatskoj, i u Bosni, i na Kosmetu. Oni se danas bore da se naša istina o njima ne čuje i dok je naš narod pogubio kuće, ne može ni na svoja groblja da se vrati, dotle ti veliki Srbi, koji sve druge nazivaju izdajnicima, danas su se dobro udomili, imaju mesta u Vladi, ima više danas fotelja za njih, nego što imaju članova stranke, dobro su se i novcem izgleda obložili, i oni se danas bore da se ne čuje prava istina o strašnom gubitku i tragediji našeg naroda. Mi samo želimo da se ovaj zakon ukine. Neće nastati nikakva pravna praznina njegovim odlaskom, jer ćemo vratiti onaj zakon koji je pre ovoga bio, dok se ne dogovorimo, a u cilju da organizujemo slobodne izbore, da poboljšamo zakone o strankama, o finansiranju stranaka, o izbornom sistemu. Taj novi zakon o informisanju i te kako bi bio blagorodan, da učinimo sve da se okanemo gotovo fizičkih konflikata. Ovu skupštinu ponekad doživljavamo kao zverinjak, pa gotovo da se plašimo da uđemo ovde, umesto da učinimo sve da ublažimo napetosti, a to bi svakako učinili, ukoliko bi ovaj zakon, nepravedan, neprofesionalan, nepravan, ukinuli.
Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice, radi utvrđivanja kvoruma. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika dr Dragana Veselinova da se dnevni red ove sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o ukidanju Zakona o javnom informisanju. Za tri, 174 protiv, niko uzdržan, svi su glasali, ukupno 177 prisutnih poslanika. Konstatujem daNarodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. 4. Predsednik poslaničke grupe Srpske radikalne stranke, Stevo Dragišić, predložio je da se dnevni red ove sednice dopuni tačkom dnevnog reda - Predlog odluke o izmeni Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koju je Narodnoj skupštini podneo 21. decembra 1999. godine. Da li narodni poslanik Stevo Dragišić želi reč? (Ne želi.) Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje predlog predsednika poslaničke grupe Srpske radikalne stranke da se dnevni red ove sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o izmeni Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Za175,protiv niko, uzdržan niko, jedan nije glasao, prisutno 176 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. 5. Narodni poslanik Života Cvetković, predložio je da se obavi zajednički načelni pretres o predlozima zakona po tačkama 1, 3, 4, 5, 6, 7. i 8. predloženog dnevnog reda, kao i o Predlogu zakona o korišćenju sredstava Agrarnog budžeta u 2000. godini, koji je podnela Vlada Republike Srbije 19. decembra 1999. godine. Da li narodni poslanik Života Cvetković želi reč? (Ne želi.) Saglasno članu 136. stav 2. Poslovnika, potrebno je da Narodna skupština odluči o ovom predlogu. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum) Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Živote Cvetkovića da se obavi zajednički načelni pretres o predlozima zakona po tačkama 1, 3, 4, 5, 6, 7. i 8. predloženog dnevnog reda, kao i o Predlogu zakona o korišćenju sredstava Agrarnog budžeta u 2000. godini. Za172, protiv niko, uzdržan niko, 6 nije glasalo, 178 prisutnih. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. 6. Narodni poslanik Života Cvetković predložio je da se Predlog zakona o korišćenju sredstava Agrarnog budžeta u 2000. godini, koji je podnela Vlada Republike Srbije, razmotri kao treća tačka dnevnog reda. Da li narodni poslanik Života Cvetković želi reč? (Ne želi.) Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Živote Cvetkovića da se Predlog zakona o korišćenju sredstava Agrarnog budžeta u 2000. godini, koji je podnela Vlada Republike Srbije, razmotri kao treća tačka dnevnog reda. Za 176, protiv niko, uzdržan niko, dva narodna poslanika nisu glasala, 178 prisutno u sali. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Saglasno odredbama Poslovnika Narodne skupštine, sve prihvaćene nove tačke uvršćuju se u dnevni red sednice po redosledu njihovog predlaganja, odnosno prihvatanja. O predlozima prihvaćenih akata, nadležni odbori, odnosno Vlada Republike Srbije, ukoliko to već nisu učinili, podneće svoje izveštaje, odnosno mišljenja u toku trajanja sednice. Pošto smo se izjasnili o svim predlozima za izmene i dopune predloženog dnevnog reda, molim narodne poslanike da se izjasnimo o dnevnom redu sednice u celini. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje Predlog dnevnog reda u celini. Za 173, niko protiv, niko uzdržan, nisu glasala tri narodna poslanika, 176 prisutno u sali. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila dnevni red Druge sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 1999. godini u celini. Molim Službu Narodne skupštine da pripremi prečišćeni tekst dnevnog reda sednice i uruči ga narodnim poslanicima. D n e v n ir e d 1. Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2000. godinu, koji je podnela Vlada Republike Srbije, 2. Predlog odluke o budžetu Autonomne pokrajine Kosovo i Metohija za 2000. godinu, koji je podnela Vlada Republike Srbije, 3. Predlog zakona o korišćenju sredstava Agrarnog budžeta u 2000. godini, koji je podnela Vlada Republike Srbije, 4. Predlog zakona o učešću opština i gradova u porezu na promet i obimu sredstava za vršenje poslova opština i gradova u 2000. godini, koji je podnela Vlada Republike Srbije, 5. Predlog zakona o izmeni Zakona o javnim prihodima i javnim rashodima, koji je podnela Vlada Republike Srbije, 6. Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o porezu na dobit preduzeća, koji je podnela Vlada Republike Srbije, 7. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana, koji je podnela Vlada Republike Srbije, 8. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama i porezu na promet, koji je podnela Vlada Republike Srbije, 9. Predlog zakona o izmenama Zakona o porezima na imovinu, koji je podnela Vlada Republike Srbije. 10. Predlog zakona o posebnim uslovima prodaje određenih nepokretnosti u državnoj svojini, koji je podnela Vlada Republike Srbije, 11. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zdravstvenom osiguranju, koji je podneo narodni poslanik Zoran Vukadinović, 12. Predlog odluke o izmeni Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koju je podneo predsednik poslaničke grupe Srpske radikalne stranke, 13. Prestanak funkcije i izbor nosilaca pravosudnih funkcija. Povodom Predloga odluke o narodnom poslaniku na stalnom radu u Narodnoj skupštini Republike Srbije potrebno je da Narodna skupština donese odluku o narodnom poslaniku na stalnom radu u Narodnoj skupštini Republike Srbije, koju je utvrdio Administrativni odbor. Uručen vam je Predlog o dluke. Otvaram jedinstven pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne.) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? (Ne.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem jedinstven pretres .Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog odluke o narodnom poslaniku na stalnom radu u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Za 175, protiv niko, uzdržanih niko, nije glasalo dva, ukupno je prisutno 177 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog odluke o narodnom poslaniku na stalnom radu u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Prelazimo na rad po utvrđenom dnevnom redu. Prelazimo na 1. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O BUDžETU REPUBLIKE SRBIJE ZA 2000. GODINU Pre prelaska na razmatranje Predloga zakona o budžetu Republike Srbije za 2000. godinu, saglasno odluci Narodne skupštine da se obavi zajednički načelni pretres o predlozima zakona, za koje je to narodni poslanik Života Cvetković predložio, otvaram zajednički načelni pretres o: - Predlogu zakona o budžetu Republike Srbije za 2000. godinu, - Predlogu zakona o korišćenju sredstava agrarnog budžeta u 2000. godini, - Predlogu zakona o učešću opština i gradova u porezu na promet i obimu sredstava za vršenje poslova opština i gradova u 2000. godini, - Predlogu zakona o izmeni Zakona o javnim prihodima i javnim rashodima, - Predlogu zakona o izmeni i dopuni Zakona o porezu na dobit preduzeća, - Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana, - Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama i porezu na promet, i - Predlogu zakona o izmenama Zakona o porezima na imovinu. Molim predsednika Vlade Republike Srbije, Mirka Marjanovića, da podnese ekspoze.
Poštovani predsedniče, poštovani narodni poslanici, na dnevnom redu današnjeg zasedanja Narodne skupštine je Predlog budžeta Republike Srbije za 2000. godinu, o čemu će vas detaljnije obavestiti ministar finansija, Borislav Milačić. Dozvolite mi da se prethodno osvrnem na rezultate u 1999. godini i na reformski koncept ekonomske politike koji nameravamo da sprovedemo u idućoj godini. Zadaci ekonomske politike u ovoj godini ostvarivani su u najtežimmogućim uslovima, izazvanim NATO agresijom i pojačavanjem ekonomskih sankcija. Usled ratnih dejstava došlo je i do razaranja i teških oštećenja putne i železničke infrastrukture, elektroenergetskog sistema, najvećih i za ukupan proces reprodukcije najvažnijih preduzeća, velikog broja civilnih objekata i učinjena je ogromna ekološka šteta. Sve to je u prvoj polovini godine izazvalo veliki pad proizvodnje i ukupne ekonomske aktivnosti. Gubitak društvenog proizvoda usled NATO agresije samo u ovoj godini procenjuje se na 3,7 milijardi dolara. Veliki i u svim oblastima života vidljiv pozitivan zaokret ostvaren je u drugoj polovini godine. To je bilo moguće blagovremeno započetim procesom obnove vitalnih infrastrukturnih sistema, osposobljavanjem najvećih preduzeća za proizvodnju i brzom izgradnjom i popravkom civilnih objekata. Hitna i efikasna obnova imala je ogroman značaj za brzu normalizaciju ekonomskog i ukupnog života u zemlji i istovremeno bila veliko ohrabrenje i najbolji dokaz šta se sve u kratkom roku može postići osloncem na sopstvene snage. Od početka radova na obnovi zemlje otvoreno je 136 gradilišta i to: 42 objekta putne infrastrukture, sedam objekata železničke infrastrukture i 87 objekata visoke gradnje, stambenih i drugih objekata. Do sada su završeni radovi na 80 gradilišta, odnosno 395 objekata. Trenutno se radi na 56 gradilišta, od toga 11 objekata putne infrastrukture, dva objekta železničke infrastrukture i 43 objekta visokogradnje. Završetak prve faze obnove u koordinaciji Vlade Republike Srbije i Republičke direkcije za obnovu zemlje direktno su uticali na skok proizvodnje i ukupne ekonomske aktivnosti u drugoj polovini godine. U periodu jun-novembar industrijska proizvodnja povećana je preko 100%. Rezultati u poljoprivredi su takođe povoljni. Proizvodnja kukuruza je u odnosu na prošlu godinu povećana za 22%, šećerne repe za 18%, suncokreta za 33% i soje za 54%. Istovremeno je došlo do obnavljanja aktivnosti u građevinarstvu, trgovini, saobraćaju i drugim delatnostima. Delimično je oporavljen i izvoz, što je sve zajedno u drugoj polovini godine omogućilo rast zarada, plata, penzija i drugih ličnih primanja. Veoma značajan rezultat je i održanje ekonomske i socijalne stabilnosti u ratnoj godini. Vlada Republike Srbije je učinila maksimalan napor da se posebno u četvrtom kvartalu spreče pritisci na frontalni rast cena, izazvan ukidanjem kontrole cena, koja je uvedena u ratnim uslovima Odlukom Savezne vlade, špekulacijama sa crnim deviznim kursom i ucenama monopolista svih vrsta. Odlučnim merama Vlade Srbije cenovni rast je značajno usporen u oktobru i skoro potpuno zaustavljen u novembru, kada su cene porasle za samo 1,3%. Do kraja godine se očekuje potpuna stabilizacija cena. Takođe su ostvareni ključni socijalni ciljevi, isplaćenepenzije i omogućeno normalno funkcionisanje svih javnih službi i državnih organa. Srbija je, dakle, u ratnoj godini izbegla recesiju i inflaciju, što je veliki uspeh i podstrek da se u idućoj, 2000. godini, u povoljnijim uslovima ostvare mnogo bolji rezultati u privređivanju. Poštovani narodni poslanici, ciljevi ekonomske politike za 2000. godinu, oko kojih postoji puna saglasnost sa Saveznom vladom i Narodnom bankom Jugoslavije, su veoma ambiciozni, ali i realno ostvarljivi. Prvo, sprovođenje druge faze obnove zemlje, uz razvoj tržišnog prestrukturiranja privrede i nastavak reformi. Drugo, obezbeđenje ekonomske i socijalne stabilnosti je prioritetan cilj, ali istovremenoključna pretpostavka ostvarivanja drugih zadataka ekonomske politike. Zato je održanje pune cenovne stabilnosti od najvećeg značaja. U planskim projekcijama za iduću godinu ne predviđa se nikakav porast cena. Istovremeno učešće javne potrošnje u društvenom proizvodu smanjeno je na 49,5%, što otvara prostor za veću akumulaciju investicija. Treće, snažno dinamiziranje proizvodnje i izvoza. Planirani dvocifreni rast društvenog proizvoda, industrije i izvoza omogućava značajan realan porast zarada, drugih ličnih primanja i ukupnog standarda. Planiran je rast društvenog proizvoda od 14%, industrijske proizvodnje 15%, poljoprivrede 2%, građevinarstva 18%, saobraćaja 25%, trgovine 17%, turizma 26% i ostalih delatnosti 26%. Izvoz treba da se poveća za 28%, a uvoz za 26%. Ostvarivanje ovako ambicioznih razvojnih i stabilizacionih ciljeva zahteva celovit reformski pristup u njihovoj realizaciji. U drugoj fazi obnove naglasak je na strateškim razvojnim opredeljenjima, koja polaze od komparativnih prednosti zemlje, dugoročne tražnje na domaćem i inostranom tržištu i postepenog prestrukturiranja domaće privrede u pravcu rentabilne proizvodnje, koja zahteva visoko kvalifikovanu i stručnu radnu snagu. Na taj način će se osposobljavanje i modernizacija infrastrukture, ostvarena u prvoj fazi obnove, nastaviti u drugoj fazi sa novim kvalitativnim i razvojnim sadržajima. Vlada Srbije je u tom pravcu već povukla značajne poteze kao što je realizacija ekonomsko-socijalnog programa zapošljavanja, politika razvoja malih i srednjih preduzeća i pomoć u osposobljavanju i radu oštećenih preduzeća u skladu sa tržišnim potrebama i kriterijumima. Istovremeno, nastaviće se sa politikom podsticajnih mera u poljoprivredi, u skladu sa usvojenom strategijom razvoja agrara. Nastaviće se izgradnja tržišno privrednog sistemskog ambijenta. Reč je o donošenju nedostajućih sistemskih zakona, od kojih će neki biti usvojeni do kraja godine - Zakon o porezu na dodatnu vrednost, izmene Zakona o osnovama poreskog sistema, Zakon o prinudnom poravnanju, stečaju i likvidaciji, kao i paket fiskalnih zakona, koje danas usvajama na Republičkoj skupštini. Sva ova zakonska rešenja imaju pre svega za cilj jačanje finansijske discipline na svim nivoima. Zato, naglasak mora biti ne samo na donošenju novih zakonskih rešenja, već još više na njihovoj doslednoj primeni. Puno funkcionisanje pravne države u privredi neophodno je u cilju zaštite svojine i ugovora. Svojinsku transformacijutreba ubrzati putem bržeg prestruktuiranja preduzeća i povezati sa bržom mobilizacijom domaće i inostrane akumulacije.U okviru postojećih zakonskih rešenja završiće seposlovi uvezi organizovanja akcijskog fonda Republike Srbije i centralnog registra. Sagledaće se mogućnost formiranja agencije za podsticajno i trajno ulaganje i agencije za podsticanje razvoja malih i srednjih preduzeća. Napominjem da sam na zasedanju Narodne skupštine 9. novembra 1999. godine, u ime Vlade Republike Srbije, predložio da se na nivou savezne države organizuje institut za obnovu i reformu našeg društva. Tržište kapitala i hartije od vrednosti, imaće važnu ulogu u procesu obnove i razvoja, kao mehanizam organizacije svih raspoloživih sredstava građana, preduzeća, banaka, države i stranih investitora. Donošenje saveznog zakona o finansijskom tržištu i zakona o investicionim fondovima će stvoriti institucionalne uslove za efikasnije funkcionisanje finansijskog tržište i ubrzanje procesa svojinske transformacije, kako bi i ovim putem obezbedili dodatna sredstva za finansiranje obnove i razvoja. Veliki značaj za modernizaciju infrastrukture i obezbeđivanje dodatnih sredstava imaće i davanje koncesija za korišćenje prirodnog bogatstva, odnosno dobara u opštoj upotrebi, kao i za obavljanje delatnosti od opšteg interesa. U tom cilju će se u najkraćem roku realizovati započeti aranžmani u vezi davanja koncesija prilikom inostranih ulaganja u preduzeća sa posebnog programa Vlade. Prestruktuiranje bankarskog sektora, o čemu je Vlada Srbije dala konkretan predlog, sprovodiće se zajedno sa svojinskim i tržišnim prestruktuiranjem preduzeća. Ekonomsko povezivanje sa svetom je imperativ u idućoj i narednoj godini. Reč je o dinaminiziranju spoljno-trgovinske razmene, porastu prihoda od nerobnih transakcija, povećanju priliva inostranog kapitala po svim osnovama, jačanju tehnoloških veza sa svetom, prihvatanju međunarodnih standarda i kriterija poslovanja. Intenziviraće se spoljno-ekonomska saradnja sa Rusijom, Kinom, balkanskim i nesvrstanim zemljama. Odlučno zahtevamo da se Jugoslaviji ukinu sve sankcije i da se naša zemlja ravnopravno uključi u sve međunarodne, ekonomske i finansijske organizacije i institucije. S druge strane, neophodne su mnoge reformske promene na osposobljavanju domaće privrede za veću međunarodnu konkuretnost, putem tržišnog prestruktuiranja privrede, smanjenja fiksnih obaveza i daljom liberalizacijom i pojednostavljenjem spoljno - trgovinskog režima. U celoj godini neophodno je održati cenovnu i ukupnu ekonomsku i socijalnu stabilnost. S jedne strane, samo stabilni uslovi privređivanja stvaraju povoljan ambijent za povećanje ekonomske aktivnosti, za veću efikasnost privređivanja i za veće uvažavanje tržišta i konkurencije. S druge strane, ostvareni proizvodni i radni rezultati mogu se preraspodeliti u skladu sa tržišnim kriterijumima, ciljevima socijalne pravde, samo u stabilnom sistemu, gde nema preraspodela na račun inflacije i u korist mopolista i drugih privilegovanih grupa. Poštovani narodni poslanici, u okviru fiskalne politike, osnovna poluga stabilizaciono - razvojne politike je restriktivni budžet i pokrivanje svih javnih rashoda iz realnih izvora. Princip čvrstog budžetskog ograničenja znači da će u idućoj godini budžetski rashodi biti realno manji za 10% i iznositi 28,9 milijardi dinara. U tim restriktivnim okvirima obezbeđen je prostor za finansiranje osnovnih funkcija države, za socijalne ciljeve i za podsticaje u privredi. U oblasti javnih prihoda naglasak je na porastu prihoda po osnovu državne imovine, koncesija i vlasničketransformacije, obezbeđenju povoljnijeg ustavnog tretmana malih i srednjih preduzeća, jačanju kontrole na tržištima akcijskih proizvoda i legalizaciji sive ekonomije. U oblasti javnih prihoda nastaviće se sa racionalizacijom državne uprave, ostvariće se priprema za reforme u oblasti penzionog i zdravstvenog sistema, kao i promene u drugim oblastima javne potrošnje, na osnovu već pripremljenih rešenja. Monetarna politika će biti restriktivna, sa osnovnim zadatkom da obezbedi cenovnu stabilnost i finansijsku disciplinu banaka i drugih ekonomskih subjekata. Vodiće se politika stabilnog kursa dinara na sadašnjem nivou, sve dok se ne steknu uslovi za njegovu korekciju, odnosno ponovno uspostavljanje i funkcionisanje zvaničnog deviznog tržišta. Osnovni zadatak politike cena je održavanje ekonomske i socijalne stabilnost. Cene roba i usluga će se formirati slobodno, sem kod infrastrukturnih i komunalnih sistema, kao i kod poljoprivredno-prehrambenih proizvoda bitnih za standard građana. Stabilnost tržišta ovim proizvodima obezbeđivaće se intervencijama iz robnih rezervi i iz uvoza, putem premija, regresa i subvencije. Na taj način obezbeđuje seekonomski interes proizvođača i istovremeno stabilno snabdevanje tržišta hlebom, brašnom, mlekom, šećerom i uljem po prihvatljivim cenama. Odlučno će se primenjivati mere propisane antimonopolskim zakonom, u cilju sprečavanja zloupotrebe monopolskog i dominantnog položaja, i zaključivanja monopolističkih sporazuma. Doneće se, takođe, zakon o cenama, kojim se na jedinstven način uređuje oblast cena, polazeći pre svega od tržišnog pristupa. Zarade u privredi formiraće se slobodno, u skladu sa kolektivnim ugovorima i ostvarenim rezultatima privređivanja. Zarade u javnim službama, državnim organima i organizacijama i obavezno socijalno osiguranje isplaćivaće se u skladu sa realnim mogućnostima budžeta, odnosno fondova. U cilju zaštite standarda zaposlenih i dalje će se utvrđivati garantovana zarada, na osnovu kretanja prosečne zarade u privredi Republike, a u skladu sa realnim mogućnostima budžeta. Politikom zapošljavanja, stvaraće se uslovi za otvaranje novih radnih mesta, a posebno za zapošljavanje onih koji su zbog ratnih dejstava ostali bez posla, kao i za ukupno povećanje zaposlenosti.Posebno su značajni programi zapošljavanja mladih i talentovanih stručnih kadrova. Nastavlja se realizacija ekonomsko-socijalnog programa, kojim se iz realnih izvora finansiraju programi zapošljavanja radnika i srušenih i oštećenih preduzeća, za preuzimanje radnika iz preduzeća u kojima je rad onemogućen u drugo preduzeće. I, za rešavanje pitanja zaposlenih za čijim je radom prestala potreba. Aktiviraće se mnogo više programi trajnog zapošljavanja u malim i srednjim preduzećima i u poljoprivredi. Jedan od najvažnijih zadataka Vlade Srbije od početka njenog mandata je pun naglasak na ostvarivanju socijalnih ciljeva. Socijalna zaštita onih kojima je pomoć najpotrebnija, što redovnija isplata dečijih dodataka, penzija, kvalitetno funkcionisanje zdravstva, obrazovanja, nauke i kulture, svemu tome je Vlada Srbije uvek poklanjala maksimalnu pažnju. To je sasvim vidljivo iz planskih dokumenta za iduću godinu. Veličine pojedinih stavki u budžetu, koje se odnose na finansiranje socijalnih izdataka i čvrstim opredeljenjem da se u idućoj godini u socijalnoj sferi, u društvenim delatnostima, sprovedu reforme u cilju njihovog što boljeg funkcionisanja. U vezi sa tim, želeo bih da istaknem stvaranje uslova za sprovođenje reforme penzionog i invalidskog osiguranja. Započeta je dokapitalizacija penzionog fonda zaposlenih, i moguće je staviti u funkciju akcije sredstava iz svojinsketransformacije, i ostvariti kombinovani sistem obaveznog i dobrovoljnog osiguranja. U oblasti zdravstva, naglasak je na uređivanju odnosa između zdravstvene zaštite u okviru obaveznog osiguranja i zdravstvene zaštite koja se finansira iz drugih izvora. U skladu sa predloženim dokumentom, ciljevi i mere zdravstvene politike u Srbiji do 2010. godine, izvršiće se odgovarajuće promene kojima se nastavlja usavršavanje sistema zdravstva i zdravstvenog osiguranja. Slični reformski potezi predviđeni su i u oblasti kulture, nauke i obrazovanja. Poštovani narodni poslanici, iduća 2000. godina mora biti u svakom pogledu uspešnija od ove. To je apsolutno moguće, jer imamo sve ljudske i materijalne uslove i višegodišnje iskustvo u vođenju stabilizacione, razvojne i reformske politike, koja za osnovni cilj ima porast standarda naših građana. Očvrsli u ovoj po svemu najtežoj godini i ohrabreni krupnim rezultatima prve faze obnove, sa optimizmom ulazimo u novu godinu. Zato molim narodne poslanike da usvoje predložni zakon o budžetu za 2000. godinu i prateća zakonska rešenja, jer predstavljaju integralni deo celovite razvojne i reformske orijentacije Vlade Republike Srbije. Hvala. [[Aplauz.]]
Zahvaljujem Mirku Marjanoviću, predsedniku Vlade. Molim Borislava Milačića, ministra finansija, da uzme reč.
Poštovani predsedniče, poštovani narodni poslanici, u izlaganju predsednika Vlade Republike Srbije izneti su osnovni ciljevi i opredeljenja ekonomske politike u 2000. godini. Polazeći od toga, dozvolite mi da nešto više kažem o politici javne potrošnje u Republici Srbiji, u narednoj godini. Politika javne potrošnje čini jednu od ključnih osnova za realizaciju planiranih zadataka ekonomske politike. Od toga koliko ćemo uspeti da politika u oblasti javne potrošnje ima stabilizacioni karakter, zavisi u velikoj meri i stabilnost ukupnih privrednih kretanja. Zbog toga je javna potrošnja za narednu godinu planirana sa izrazito restriktivnim obeležjem. Učešće javne potrošnje u društvenom proizvodu treba da iznosi 49,5% i u tom okviru treba da se kreću svi rashodi u ovoj oblasti. U ostvarivanju ekonomske politike javna potrošnja ima dvostruku ulogu. S jedne strane, ona treba u najvećoj meri da podržava proces reforme i izgradnje. To znači da u raspodeli društvenih proizvoda treba ostaviti što više sredstava za privredne subjekte, za materijalnu stimulaciju zaposlenih i za ulaganje u razvoj. Ovo je i uslov za oporavak i razvoj proizvodnje, koja je pretrpela velike štete nakon NATO agresije na našu zemlju. Imajući to u vidu, u politici javne potrošnje u 2000. godini, istrajavamo na strateškom opredeljenju o relativnom smanjenju javne potrošnje i njenom nižem učešću u društvenom proizvodu. S druge strane, istovremeno moramo biti svesni šire uloge koju ima javna potrošnja. U pitanju je socijalna sigurnost velikog broja građana: penzije, zdravstveno osiguranje, dečiji dodaci, funkcionisanje vitalnih segmenata društvene nadgradnje, obrazovanja, nauke, kulture, kao i nesmetano odvijanje ključnih državnih funkcija. Da bi se omogućilo zadovoljavanje navedenih društvenih i ekonomskih zahteva, politika javne potrošnje mora da ima precizno definisane okvire, s tim da se utvrđenim sredstvima izrazito racionalno gazduje i da se vodi politika jasno utvrđenih prioriteta u potrošnji. Stabilizacioni karakter politike javne potrošnje u narednoj godini zasnivaće se na čvrstom budžetskom ograničenju, što znači da će rashodi biti finansirani samo iz realnih izvora. U pogledu ukupne javne potrošnje na teritoriji Republike Srbije, predlaže se preraspodela sredstava u korist federacije. Saglasno tome, učešće saveznog budžeta u ukupnoj javnoj potrošnji iznosilo bi oko 18,3%. Ova preraspodela je urađena da bi se omogućilo funkcionisanje ključnih funkcija od značaja za odbranu zemlje, za koje se sredstva obezbeđuju u budžetu federacije. Kada su u pitanju javni prihodi i rashodi u Republici, predlog je da se u 2000. godini zadrže isti odnosi u raspodeli na pojedine namene, koji su bili utvrđeni opštim bilansom javne potrošnje u 1999. godini, odnosno pošlo se od utvrđene potrošnje u 1999. godini, koja nije realizovana zbog NATO agresije, a zatim su ukupna potrošnja i njeni pojedini segmenti povećani samo za preneti rast cena od 31,1%. Značajan instrument za sprovođenje utvrđene politike javne potrošnje i za očuvanje njenog stabilizacionog karaktera predstavlja opšti bilans javnih prihoda i rashoda. Predloženim opštim bilansom za 2000. godinu utvrđuju se kvantitativni limiti javne potrošnje u celini i po pojedinim namenama, što omogućuje striktnu kontrolu i finansijsku disciplinu u oblasti javnih rashoda. Pored toga, ovim bilansom jasno se definiše dinamika utroška sredstava, odnosno obezbeđuje ravnomernost izvršenja tokom ove godine. Saglasno ovim polaznim osnovama, ukupno utvrđena sredstva za javnu potrošnju u Republici Srbiji za 2000. godinu iznose 87.695.000.000 dinara. Najveći iznos sredstava planiran je za ostvarenje socijalnih funkcija u Republici, ukupno 48.555.000.000 dinara. Od toga je za penzijsko i invalidsko osiguranje planirano 30.892.000.000 dinara, što je u odnosu na sredstva planirana za prošlu godinu dodatnih 7,3 milijarde. Time će se obezbediti redovnost isplata penzija za oko 1.250.000 penzionera u Fondu PIO zaposlenih, kao i za 227.000 penzionera u Fondu PIO zemljoradnika i samostalnih delatnosti. Za obezbeđenje zdravstvenog osiguranja i funkcionisanje zdravstvenih ustanova, sa oko 175.000 zaposlenih, obezbediće se 16.321.000.000 dinara, što je povećanje u odnosu na prošlu godinu od preko 3,8 milijardi dinara. U opštem bilansu, budžet Republike planiran je, kao što je predsednik Marjanović rekao, u iznosu od 28,9 milijardi dinara, dok okvir za budžete opština i gradova iznosi 10,2 milijarde dinara. Najveći iznos sredstava u budžetu Republike planiran je za delatnost obrazovanja, kulture, fizičke kulture i nauke, ukupno 8,8 milijardi dinara. U okviru toga, za obrazovanje je predviđeno gotovo 7,5 milijardi dinara, što je u odnosu na prošlu godinu povećanje od 1.725.000.000 dinara. Pored toga, iz tekuće budžetske rezerve obezbediće se oko 100.000.000 dinara dopunskih sredstava za poboljšanje materijalnih uslova za potrebe učeničkog standarda i preko 60.000.000 dinara za izgradnju i opremanje škola. Ovim sredstvima će se obezbediti i sredstva za nesmetano funkcionisanje obrazovnih ustanova i uslovi za poboljšanje materijalnog položaja oko 166.000 zaposlenih u ovoj oblasti. Slično je sa sredstvima koja su predviđena za druge društvene delatnosti. Sredstva za izvršenje socijalnih programa, koji se finansiraju iz budžeta, iznosiće 3,7 milijardi dinara i povećana su u odnosu na prošlu godinu za oko 500 miliona dinara. Ova sredstva namenjena su za socijalnu zaštitu, za ostvarivanje društvene brige o deci, kao i za boračko-invalidsku zaštitu. Pored toga, iz posebnih izvora, naknada, taksi i drugih izvora, biće obezbeđeno preko 400 miliona dinara za dopunsko finansiranje ovih socijalnih obaveza. U narednoj godini nastaviće se aktivna budžetska politika i obezbediti 2,3 milijarde dinara za podsticanje razvoja privrede. Najveći iznos sredstava, 1.370.000.000 dinara otpada na Agrarni budžet. Sredstva Agrarnog budžeta koristiće se, pre svega, za stimulisanje primarne poljoprivredne proizvodnje, kao i za kompenzacije i subvencije, koje treba da obezbede stabilnost cena osnovnih poljoprivredno-prehrambenih proizvoda u cilju zaštite standarda stanovništva. Za Direkciju za robne rezerve predviđen je iznos od 136 miliona dinara, koji će se koristiti za intervencije na tržištu, u cilju stabilizacije ponude i tražnje određenih proizvoda. Za Fond za razvoj planirano je 338 miliona dinara. Ova sredstva, zajedno sa sredstvima od prodaje društvenog kapitala, treba da omoguće vođenje aktivne politike restruktuiranja privrede. Preostala sredstva u budžetu Republike koristiće se za izvršavanje klasičnih državnih funkcija. Obezbediće se puna racionalnost u korišćenju ovih sredstava, a u meri u kojoj je to moguće, obezbediće se uslovi za poboljšanje materijalnog položaja zaposlenih. Pri tome treba imati u vidu da već dve godine nisu vršene korekcije plata zaposlenih u državnoj upravi. U vezi sa utvrđivanjem politike javnih rashoda predlaže se za usvajanje i odluka kojom se utvrđuje ukupan budžet od 83,8 miliona dinara za finansiranje rada privremenih organa Autonomne pokrajine Kosova i Metohije. Saglasno opredeljenjima ekonomske politike za narednu godinu Republici će se obezbediti sredstva za obnovu i izgradnju, kao i za izvršavanje socijalnih programa za radnike koji su ostali bez posla posle NATO agresije. Pored sredstava iz dnevnica solidarnosti i sredstava koja se obezbeđuju po stopi od 0,15 od transakcija u platnom prometu neophodno je obezbediti i dodatna sredstva, odnosno obezbediti realno povećanje raspoloživih sredstava za ove namene. Tu se, pre svega, može računati na sredstva od prodaje društvenog kapitala, na inostrani kapital u robnim i finansijskim aranžmanima i na dopunska sredstva koja bi se obezbedila prodajom određenih nepokretnosti u državnoj svojini. Procena je da bi se na ovaj način iz domaćih izvora moglo obezbediti oko 5 milijardi dinara. S obzirom da su za program, kao i socijalni program, predviđeni dopunski izvori sredstava, predlaže se da se i za narednu godinu ova sredstva prikazuju posebno. Ukupan okvir potrošnje u opštinama i gradovima utvrđen je, kao i za druge namene sa rastom od 31,1% u odnosu na planirana sredstva 1999. godini. S obzirom narast društvenog proizvoda ovo će biti realno smanjenje i javne potrošnje opština u odnosu na opšti bilans. U opštem bilansu javnih prihoda i javnih rashoda, kao što sam naveo, za potrošnju opštinama i gradovima utvrđen je okvir od 10,2 milijarde dinara, što je iznos koji se dobija kada se iz budžeta opština za ovu godinu isključe sredstva za prenete funkcije Republike. U vezi sa tim predložen je zakon o učešću gradova i opština u porezu na promet i obimu sredstava za vršenje poslova opština i gradova u 2000. godini. Osnovna rešenja u ovom zakonu usklađena su sa rešenjima iz novog Zakona o lokalnoj samoupravi. Prvo, prema Zakonu o lokalnoj samoupravi povereni poslovi finansiraju se iz budžeta Republike, umesto iz budžeta opština i gradova, kao što je bilo u 99. godini i ranijim godinama. Po ovom osnovu iz budžeta opština i gradova izuzet je iznos od oko 800 miliona dinara, koji je praktično nova obaveza sadržana u budžetu Republike. Drugo, prema Zakonu o lokalnoj samopravi opštinama se ne ograničavaju sledeća sredstva - deo poreza na promet u visini od 5%, kod svih opština, 10% ostvarenog poreza na promet kod gradova i 15% poreza na promet u Beogradu. To je zakonsko rešenje. Lokalni javni prihodi ostaju da se iz njih finansira komunalna ili klasična budžetska potrošnja. Tu spadaju opštinske administrativne takse, lokalne komunalne takse, naknada za komunalna dobra, za korišćenje gradskog građevinskog zemljišta, za puteve, zakupnine itd. Saglasno ovom, za potrošnju u opštinama se ne ograničava 7 milijardi i 700 miliona dinara, što čini 75,4% ukupnih sredstava. Od toga je za komunalnu potrošnju predviđeno 6 milijardi. Za klasičnu budžetsku potrošnju milijardu i 600. Treće, Zakonom o lokalnoj samoupravi uvedeni su širi i objektivniji kritertijumi za raspodelu sredstava. Oni su primenjeni za klasičnu budžetsku potrošnju koja se ograničava, odnosno za raspodelu preostalih 2,5 milijardi ili 24,5% ukupnih sredstava namenjenih lokalnoj samoupravi. Prilikom utvrđivanja visine sredstava po pojedinim opštinama, kao osnovni kriterijumi korišćeni su - broj stanovnika opštine, odnosno grada, kao najbitniji kriterijum, broj odeljenja osnovnog i srednjeg obrazovanja, broj dece obuhvaćene neposrednom dečijom zaštitom, visina utrošenih sredstava za posebne rashode u oblasti kulture i fizičke kulture. Primenom ovih kriterijuma raspodeljeno je 90% sredstava. Novi kriterijumi koji su utvrđeni Zakonom o lokalnoj samoupravi su - površina, stepen razvijenosti, stopa prirodnog priraštaja, prigranične opštine - korišćeni su kao dodatni kriterijumi za raspodelu 10% sredstava iz bilansa, odnosno sume od 250 miliona dinara. S obzirom da se ne raspolaže podacima za primenu svih kriterijuma predviđenih Zakonom o loklanoj samopravi, pre svega o migracionim kretanjima između pojedinih opština i gradova, u budžetu Republike planirana su dopunska sredstva od 55 miliona koja će se naknadno raspodeliti po ovim kriterijumima. Uvođenjem novih kriterijuma došlo se do određene preraspodele sredstava u korist manje razvijenih opština. U skladu sa tim najveći rast sredstava, od preko 40%, imaju opštine npr. Babušnica, Dimitrovgrad, Svrljig, Crna Trava itd. Ovakva preraspodela sredstava je na liniji obezbeđivanja ravnomernijeg regionalnog razvoja Republike. Na osnovu izloženih kriterijuma za raspodelu sredstava za klasičnu budžetsku potrošnju, koja se ograničava, u zakonu su predložene stope učešća gradova i opština u porezu na promet koji se ostvaruje na njihovoj teritoriji. Pri tome treba imati u vidu da su stope samo tehnički instrument kojim se realizuje navedena politika javne potrošnje. Zbog toga nisu umesne sve one ocene koje poređenjem ili izdvajanjem stopa izvode generalno negativne ocene o predloženoj politici, pogotovo kada je u pitanju samo jedna četvrtina sredstava na raspolaganju za potrošnju u opštinama i gradovima. Računski gledano, prosečna stopa poreza na promet, koji opštinama ostaje za deo njihove potrošnje, smanjena je sa 18,4 u 1999. na 13,5 u 2000. godini. Alije, u skladu sa novim Zakonom o lokalnoj samopravi, za finansiranje poverenih funkcija u budžetu Republike opštinamadopunski obezbeđeno 800 miliona dinara. Da nije u pitanju nikakvo nastojanje da se smanje sredstva opštinama i gradovima najbolje pokazuje činjenica da se svim opštinama i gradovima omogućava da i u 2000. godini uvedu tzv. komunalni doprinos, odnosno naknadu za korišćenje komunalnih dobara za finansiranje delatnosti i razvoja komunalnih preduzeća u svojoj sredini. Naravno, u duhu našeg nastojanja da se smanji fiskalno opterećenje privrede gornja granica ove stope komunalnog doprinosa je ograničena na 3%, i nismo mogli i nismo prihvatili da se uvede da bude 4 ili 5%, što su bili pojedini zahtevi pojedinih opština i gradova. Pored toga, Predlogom za izmenu i dopunu Zakona o akcizama i porezu na promet predlaže se produženje plaćanja posebne takse za grad Beograd po stopi od 3% u 2000. godini. Ovo je učinjeno da bi se obezbedila sredstva za komunalnu infrastrukturu, saobraćaj i nastavak izgradnje železničkog čvora, ali i za ekonomsku konsolidaciju javnih preduzeća, pre svega obaveze plaćanja dugova za energente. Kada je u pitanju politika javnih prihoda i rashoda naveo sam da u cilju povećanja raspoloživih sredstava za finansiranje obnove i izgradnje zemlje Vlada predlaže i Zakon o posebnim uslovima za prodaju određenih nepokretnosti u državnoj svojini. Ovaj zakon daje mogućnost postojećim zakupcima da otkupe poslovni prostor u državnoj svojini. U pitanju je samo mogućnost, a ne obaveza otkupa. Oni zakupci koji se na to odluče moći će da otkupe poslovni prostor u kratkom roku i po povoljnim cenama. Onim zakupcima koji ne žele i ne mogu da ulaze u otkup zagarantovano je korišćenje poslovnog prostora po dosadašnjim uslovima. Želim da podvučem da i ni pod kakvim uslovima ne može ugroziti pravna sigurnost dok postojeći zakon važi, na bazi ovog zakona. Koji su osnovni razlozi za donošenje zakona? Republika raspolaže sa preko milion kvadratnih metara poslovnog prostora, koji sa stanovišta državnih organa nije u upotrebi, odnosno, ne služi neposrednom ostvarivanju državnih funkcija. Ovaj prostor se izdaje u zakup, a prihode po tom osnovu ne ostvaruje Republika, već po pravilu lokalna samouprava. Pri tome treba imati u vidu da u budžetima opština i gradova prihodi po osnovu zakupa od izdavanja poslovnog prostora ne predstavljaju značajniju stavku. U poslednjih nekoliko godina kreću se na oko 2% ukupnih njihovih budžetskih rashoda. Nasuprot tome, prodajom ove imovine dobila bi se značajna sredstva koja bi omogućila finansiranje obnove i izgradnje iz realnih izvora. Procenjuje se da bi po ovom osnovu moglo biti ostvareno oko 2,5 milijarde dinara. Najveći deo ovih sredstava biće upotrebljen za realizaciju programa obnove i izgradnje na nivou Republike, dok bi se do 10% sredstava ostvarenih prodajom poslovnog prostora na teritoriji opštine ili grada upotrebilo za ostvarivanje programa obnove komunalne i druge infrastrukture lokalne zajednice uz porethodnu saglasnost Vlade Republike Srbije. Prodajom poslovnog prostora izvršiće se njegova komercijalizacija, odnosno stvoriti uslovi za njegovo dalje korišćenje po efikasnijim tržišnim kriterijumima. Istovremeno, time se ide u susret i stvaranju uslova za ostvarivanje reformskih procesa na sektoru privatizacije. Prodajne cene utvrđene su na osnovu takozvane prinosne vrednosti, odnosno izvedene su iz potencijalnih prihoda koje bi vlasnik imao od ubiranja zakupnine u dužem periodu. Na bazi iznosa koji su utvrđeni na osnovu amandmana, ovo znači da bi taj prinos bio ostvaren u periodu od 60 godina. Ovako utvrđene cene su umanjene za određen iznos, jer se imalo u vidu da su sadašnji zakupci, po pravilu vršili ulaganja u poslovni prostor. Osnovne cene poslovnog prostora po pojedinim zonama utrđene su za teritoriju Beograda, s tim da one predstavljaju osnov za utvrđivanje cena u drugim gradovima i opštinama. Kada se uporede ovako dobijene cene sa tržišnim cenama poslovnog prostora, a pogotovu sa cenama poslovnog prostora u izgradnji, sledi da postojeći zakupci imaju mogućnost da poslovni prostor kupe pod povoljnim uslovima. Imajući u vidu osnovnu svrhu zakona, pribavljanje sredstava za obnovu i izgradnju zemlje, postojeći zakupci koji se za to odluče imaju mogućnost da poslovni prostor kupe u kratkom roku, praktično u narednih 30 dana po fiksnoj ceni i uz jednokratno plaćanje. Poštovani narodni poslanici, pored propisa iz oblasti javne potrošnje, za današnje zasedanje Narodne skupštine Vlada Republike Srbije predlaže izmenu i dopunu jednog broja poreskih zakona. U pitanju su izmene i dopune Zakona o porezu na dobit preduzeća, o akcizama i porezu na promet, o porezu na dohodak građana i o porezu na imovinu. Predloženim izmenama utvrđuje se sledeće - poreski podsticaji za ulaganja na bazi koncesije. Predloženo je oslobađanje plaćanja poreza na dobit na rok do 5 godina od završetka koncesionog ulaganja, poreske stimulacije za ulaganje građana na bazi kapitala, smanjenja osnovice kod plaćanja poreza na nepokretnosti na akcije udela u društvu sa ograničenom odgovornošću, novi neoporezivi iznos neto prihoda građana kod utvrđivanja godišnjeg poreza na dohodak građana u iznosu od 120.000 dinara, u pitanju je amandman Odbora za finansije umanjenje neoporezive osnovice za porez koji je plaćan na prihode, kao i izuzimanje iz osnovice iznosa koji su izdvojeni za dnevnice solidarnosti,povaćanje iznosa neoporezivih primanja kod dnevnica, terenskih dodataka, naknada za korišćenje sopstvenih vozila u službene svrhe. Kod poreza na promet i akciza oslobađanje od plaćanja akciza na motorna i druga mineralna ulja dobijena ponovnom pereradom, smanjenja poreza na promet za knjige, brošure i stavku sa 9 na 3% kao utvrđenje poreza na promet za podjednako niže stope od 9%. Kada je u pitanju poreski sistem treba reći da će se na narednoj sednici Savezne skupštine razmatrati Predlog zakona o porezu na dodatnu vrednost, kojim bi se stvorili uslovi da se tokom naredne godine vrši priprema za njegovu primenu i njegova primena je od 1. januara 2001. godine, čime bi se proces reforme poreskog sistema u Republici Srbiji i Jugoslaviji završio. Poštovani narodni poslanici, polazeći od ciljeva i zadataka ekonomske politike u narednom periodu, imajući u vidu značaj politike javne potrošnje u njihovom ostvarenju, molim vas da usvojite predložene dokumente kojima se utvrđuje politika javne potrošnjeu 2000. godini, a kojim je predložena izmena i dopuna poreskih zakona.
Zahvaljujem, ima reč prof. dr Jovan Babović, ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede.
Poštovani predsedniče, uvaženi narodni poslanici, zahvaljujući podsticajnim merama Vlade Republike Srbije i maksimalnom angažovanju poljoprivrednih proizvođača, mi smo i ove godine u poljoprivredni Srbije postigli dobre rezultate. O tome najbolje govore podaci da smo u periodu 1992 - 1999. godine povećali rast poljoprivredne proizvodnje po godišnjoj stopi rasta od 3,1%. Istovremeno, u ovoj godini očekujemo veću stopu rasta od planirane, a kod pet osnovnih ratarskih useva ostvarena je veća stopa rasta za 20% u odnosu na prethodnu godinu. Sve ovo govori da su nam bilansi osnovnih poljoprivredno prehrambenih priozvoda suficitarni, da obezeđuju u potpunosti sigurnu prehrambenu sigurnost našeg naroda, a istovremeno obezbeđuju strateške rezerve i raspolagaćemo sa značajnim količinama hrane za povećanje izvoza poljoprivredno-prehrambenih proizvoda u narednoj godini. Ne treba zaboraviti da je Vlada Republike Srbije u poslednjih tri godine u podsticaj i razvoj poljoprivredne uložila preko 10 milijardi dinara. To znači praktično da se jedna trećina agrarnog budžeta odnosi na ukupna ulaganja u podsticaj i razvoj poljoprivredne proizodnje. I u ovoj godini nastavićemo sa takvim podsticajem. Vlada Republike Srbije se opredelila da na osnovu dugoročne strategije razvoja poljoprivrede, sela, prehrambene industrije, šumarstva i vodoprivrede Srbije i utvrđene poljoprivredne politike za 2000. godinu, prioritet prevashodno da daljem povećanju poljoprivredne proizvodnje po stopi od 2%, izmeni proizvodne strukture u poljoprivredi, pre svega u pravcu razvoja stočarske proizvodnje i proizvodnje industrijskog bilja, zatim ulaganju sredstava u oživljavanje i svestraniji razvoj sela i za značajno povećanje izvoza poljoprivredno prehrambenih proizvoda. Imajući u vidu ova osnovna opredeljenja, Vlada Republike Srbije se opredelila da od ukupnih podsticajnih sredstava od preko 2,2 milijarde dinara u agrarni budžet izdvoji milijardu 370 miliona dinara ili 61% od ukupnih podsticajnih sredstava. Predložena sredstva za agrarni budžet od milijardu i 370 miliona dinara veća su za 31% u odnosu na budžetska sredstva iz prethodne godine. U skladu sa utvrđenim prioritetima razvoja u narednoj godini, mi ćemo ukupno predložena sredstva dominantno uložiti prevashodno u podsticaj razvoja stočarske proizvodnje, bolje rečeno proizvodnje mesa i mleka. Dakle, iz ukupnog agarnog budžeta milijardu i 10 miliona uložićemo kao podsticaj u razvoj stočarstva, odnosno proizvodnje mesa i mleka. Ovi podsticaji su veći u odnosu na prethodnu godinu za 60%. Istovremeno, zaključak je da ćemo prioritet dati daljem premiranju proizvodnje svežeg mleka i na toj osnovi, putem ulaganja u ukupan razvoj stočarske proizvodnje, obezbediti dalje povećanje priplodnih krava, podizanje mlečnosti po jednom grlu i na toj osnovi povećanje ukupne proizvodnje mleka i mesa u našoj Republici, što je okosnica da racionalno koristimo i izgrađujemo prerađivačku industriju, a istovremeno, proizvodnja mesa i mleka su okosnica, naročito kroz razvoj visokofinalnih i visokokvalitetnih proizvoda, za značajno povećanje izvoza iz poljoprivrede Srbije. Na toj osnovi želim da istaknem da ćemo 650 miliona dinara uložiti u premiranje proizvodnje mleka, što je za 80% više u odnosu na prethodnu godinu. Ostali deo sredstava, koja ćemo uložiti u podsticaj razvoja stočarske proizvodnje, odnosi se na regresiranje priplodnog podmlatka. Narodnim jezikom rečeno, cilj nam je da putem unapređenja priplodnog podmlatka podignemo nivo produktivnosti ili proizvodnje po jednom grlu i na toj osnovi povećamo ukupnu proizvodnju mleka u našoj Republici. Za ove namene uložićemo 55 miliona dinara. Za unapređenje stočarske proizvodnje, bolje rečeno, za mere selekcije i genetike, kao i unapređenje i razvoj stočarske proizvodnje, uložiće se 100 miliona dinara ili 55% više u odnosu na prethodnu godinu. Preostali deo sredstava od 115 miliona dinara uložićemo u zdravstvenu zaštitu životinja. Čuvajući zdravlje, uz uspostavljanje adekvatne dijagnostike, lečenja, i naravno, zdravstvene zaštite životinja, omogućićemo očuvanje stočnog fonda, ali istovremeno i zdravlje svih ljudi u našoj Republici. Druga ključna stavka u okviru agrarnog budžeta jeste ulaganje u sisteme vodosnabdevanja. U sisteme vodosnabdevanja Vlada Republike Srbije uložiće 170 miliona dinara. Ono što je bitno, naše je ključno opredeljenje da se zaštitimo od štetnog dejstva voda, ali istovremeno, da u narednoj godini izgradimo i dovršimo tri brane i nastavimo sa izgradnjom regionalnih vodosistema i, ono što je najbitnije, da dovedemo vodu u 300 naših sela i na toj osnovi podignemo nivo kvaliteta življenja u našim selima. Sigurno, četvrta stavka, koja je od posebnog značaja, iz agrarnog budžeta jeste ulaganje u izgradnju i obnovu protivgradne zaštite. Naime, NATO agresor je uništio značajni deo tehnike protivgradne zaštite i zato se Vlada Republike Srbije opredelila da obnovi protivgradne sisteme, da obezbedi neophodna raketna sredstva, a istovremeno da izgradi i nastavi sa izgradnjom protivgradne zaštite na području Vojvodine, i na toj osnovi prevashodno obezbedimo celokupan prostor Republike Srbije od dejstva elementarnih nepogoda i nanošenja šteta našoj poljoprivredi. Sigurno treba istaći i šumarstvo. Šumarstvo je blago naše Republike i na toj osnovi u oblasti pošumljavanja, uzgoja, nege, zaštite šuma, kao i dalje finalizacije drveta i šumskih plodova, je ključno opredeljenje da u narednom periodu u oblasti podsticaja šumarstva uložimo 115 miliona dinara. I naravno, na kraju želim da istaknem da su stručne poljoprivredne službe jedan od vitalnih elemenata daljeg unapređenja poljoprivredne proizvodnje prevashodno na našem selu. I zato ćemo, pored donošenja jedinstvenog zakona o stručnoj poljoprivrednoj službi, svih 2.200 radnika, koji su dominantno visoke kvalifikacije, uključiti da rade u narednom periodu na unapređenju poljoprivredne proizvodnje na seljačkim gazdinstvima, na prenošenju naučnih i stručnih saznanja u poljoprivrednoj proizvodnji i na toj osnovi podizanju prinosa i ukupne proizvodnje na seljačkim gazdinstvima. Iz tih razloga, Vlada Republike Srbije se opredelila da prioritetno mesto i u narednom periodu u finansiranju iz agrarnog budžeta da oživljavanju i svestranom razvoju sela. Cilj nam je, s jedne strane, da podstičemo razvoj proizvodnje na našem selu, da ujednačavamo ekonomskom politikom uslove življenja i rada na selu kao i u gradu, prevashodno kroz adekvatnu ekonomsku politiku, ali istovremeno da gradimo i urbanizujemo naše selo i na toj osnovi praktično stvaramo uslove da mladi ljudi ostanu da se bave poljoprivrednim zanimanjima, da poljoprivredno zanimanje kroz ekonomsku politiku bude ekonomski isplativo i da mladi ljudi ostaju da žive i rade na našem selu. Poštovani narodni poslanici, uvaženi predsedniče, predloženi agrarni budžet je samo jedan od podsticaja iz oblasti politike Vlade Republike Srbije u daljem razvoju poljoprivredne proizvodnje, šumarstva i vodoprivrede. Mi ćemo nastaviti da iz drugih sredstava podstičemo razvoj poljoprivredne proizvodnje, iz Fonda za razvoj i na toj osnovi prevashodno doprinesemo bržem sveukupnom razvoju naše poljoprivrede, povećanju poljoprivredne proizvodnje, i ono što je najbitnije, da značajno povećamo izvoz poljoprivredno-prehrambenih proizvoda. I ove godine, kada nam je bilo najteže, mi smo bili utvrdili agrarni budžet u iznosu od jedne milijarde dinara, a Vlada Republike Srbije u oblasti poljoprivrede uložila je preko milijardu i sedamsto miliona dinara. Sve to ukazuje da i u najtežim uslovima Vlada Republike Srbije vodi računa o svojoj poljoprivredi, o svom selu, o svom seljaku, o svom radniku, i na toj politici će i dalje istrajati, u cilju sveukupnog razvoja i poljoprivrede i privrede Srbije. Predlažem poslanicima Narodne skupštine da usvoje predloženi zakon. Hvala vam.
Zahvaljujem ministru Baboviću. Za reč se javila Gorica Gajević, šef poslaničkog kluba Socijalističke partije Srbije.
Poštovani predsedniče, uvaženi poslanici, Socijalistička partija Srbije podržava Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2000. godinu i prateća dokumenta, koja su u suštini operacionalizacija i instrumenti za uspešno sprovođenje ekonomske politike Vlade Republike Srbije. Predložene mere ekonomske politike omogućavaju očuvanje socijalne i ekonomske stabilnosti, nastavak privrednog rasta, nastavak uspešnog procesa obnove kroz razvojne projekte i veću zaposlenost, više rada, kao osnovu višeg životnog standarda naših građana. Ovo su osnovni ciljevi politike Vlade narodnog jedinstva, koje će ona uspešno ostvariti, kao i u najtežoj tekućoj godini, u kojoj smo bili izloženi divljačkoj, brutalnoj agresiji i nastavku agresije kroz sankcije i pritiske. Opredeljenje Vlade za finansiranje javne potrošnje iz realnih izvora, smanjivanje učešća javne potrošnje u narednom periodu, i posebno, dalje smanjenje poreskog opterećenja privrede, jasno pokazuje opredeljenje Vlade da se preraspodela društvenog dohotka usmeri u oblast proizvodnje, a time obezbede i ekonomske pretpostavke za brži privredni razvoj i reforme. Posebno želim da istaknem da Vlada predloženim zakonskim rešenjima na realan način tretira ostvarivanje državnih i socijalnih funkcija, penzijskog osiguranja, zdravstva, obrazovanja. Dobro je poznato da su prava u sferi društvenih delatnosti kod nas veoma razgranata, da je politika Vlade da se ta prava ne smanjuju, nego da se kroz proizvodnju na realnim izvorima stvaraju materijalne pretpostavke za zadovoljenje tih prava na visokom, garantovanom nivou. Agrarni budžet, koji usvajamo, već nekoliko godina najbolje potvrđuje naš odnos prema privrednim potencijalima agrara i potrebi podizanja nivoa proizvodnje, s jedne strane, ali i ukupnog kvaliteta života na selu, s druge strane. Ekonomska politika u toj oblasti nastavlja sa podsticanjem proizvodnje hrane, kao značajnog faktora privredne i ukupne socijalne stabilnosti, ali i političke samostalnosti naše zemlje. Bez namere da sumiram veliki napor Vlade da osmisli i utvrdi mere ekonomske politike, pred nama je paket zakona koji praktično obezbeđuje stabilnost socijalnih i privrednih tokova, intenzivni nastavak procesa obnove, sa izraženim razvojnim i reformskim komponentama, oživljavanje proizvodnje u svim oblastima i podizanje standarda na realnim osnovama, a to znači, na većem radu, većoj produktivnosti i većoj proizvodnji. Ova ekonomska politika potvrđuje uspehe koje smo ostvarili u procesu odbrane i obnove zemlje. Efekti obnove pokazali su i nama i svetu naše privredne potencijale i naše mogućnosti. Rezultat obnove je dokaz da možemo raditi brže, kvalitetnije, uspešnije i racionalnije, da su se u tome potvrdile čitave struke, čitave grane, preduzeća, pojedinci, i kolektivna snaga našeg naroda. U tom procesu merama i odlučnošću Vlade narodnog jedinstva, velikim angažovanjem radnika, solidarnošću i samopožrtvovanjem svih građana mi smo obnovili ono što je od vitalnog značaja za život građana, za rad privrede i za dalji razvoj. Obnova, razvoj i reforme su ono što nas brani od neprijatelja našeg naroda i države, što predstavlja branu onima, koji se klanjaju agresorima, ljube ruke ratnom zločincu, onoj nakazi, koja je izvršila najteže zločine protiv našeg naroda i države, ubici naše dece. Impresivna obnova je dokaz naše vitalnosti i spremnosti da svoj suverenitet i teritorijalnu celokupnost branimo sopstvenim snagama i ne prodajemo ni za kakve kredite. Poštovani poslanici, iza nas je ostala jedna teška i složena godina, godina u kojoj je izvršena brutalna agresija na naš narod i državu, godina u kojoj smo se jedinstvom i herojstvom odbranili od agresije,kojoj se uz uspešnu obnovu i ubrzani razvoj i sada uspešno suprotstavljamo. Sigurna sam da će naredna 2000. godina biti još jedna potvrda politike očuvanja slobode i samostalnosti, potvrda velikog jedinstva naroda, njegove vitalnosti, kreativnosti i energije da se kroz solidarnost i veliki rad odupremo svemu što je retrogradno, a podstakne sve što vodi razvoju, napretku, miru, saradnji naroda i država na ravnopravnim osnovama. Politika, koju je predložila za 2000. godinu Vlada narodnog jedinstva, je realna i ekonomski, i socijalno i politički. Ona će se ostvariti u onoj meri, u kojoj svako, pa i mi poslanici, a ne samo Vlada, ostvarimo ono što je naša obaveza i što je u našem domenu. Zato će kao narodni predstavnici poslanici Socijalističke partije Srbije glasati za paket predloženih zakona, uvereni da će to biti i odluka Narodne skupštine. Hvala. [[Aplauz.]]
Zahvaljujem. Ima reč narodni poslanik Stevo Dragišić, šef poslaničke grupe Srpske radikalne stranke, a neka se pripremi Milan Rodić.
Dame i gospodo, paket predloženih zakona, koje danas razmatramo zajedno sa zakonom o budžetu, mogu samo zajedno i da se posmatraju. Jer, kada se oni kao jedna celina sagledaju, onda se može videti kakve namere ima Vlada u narednoj godini u oblasti ekonomske politike. Ali, u našoj situaciji ne možemo da prenebregnemo i činjenicu u kakvim okolnostima mi želimo da pribavljamo javne prihode i na koji način ih možemo trošiti. Okolnosti, u kojima se nalazi naša država, su više nego nepovoljne. Ove godine je došlo do pojačavanja ekonomskih sankcija, koje su već nekoliko godina unazad na snazi protiv naše zemlje. Ove godine smo imali ogromna materijalna razaranja usled bombardovanja NATO pakta i obavezu da popravimo sve ono što je NATO bombama razrušeno. Svakako treba pomenuti da smo ove godine imali nepredviđene vanredne troškove u obnovi zemlje. Uništena je gotovo kompletna infrastruktura, mnogi vitalni saobraćajni tokovi su prekinuti, uništen je elektroenergetski sistem, uništene su rafinerije i zbog njihovog uništenja je došlo do poremećaja u snabdevanju glavnim energentima, koji su neophodni za funkcionisanje privrede i ličnu potrošnju građana. To su sve okolnosti, pod kojima danas živimo i u kojima moramo da donosimo zakone o obezbeđivanju javnih prihoda. To se svakako odražava na ekonomsku politiku Vlade za narednu godinu. S obzirom da su prilike toliko nepovoljne, kakve jesu, Vlada je mogla da uradi samo ono što je i predvidela za sledeću godinu. A to je da u oblasti javne potrošnje vodi restriktivnu politiku, što se i vidi iz Predloga budžeta, koji je za ovu godinu samo 34,8% nominalno povećan u odnosu na prethodnu godinu, a rast cena na malo je do oktobra iznosio 44,5%. To znači da je u realnom iznosu budžet za 2000. godinu niži nego što je bio za prethodnu godinu. Što se tiče paketa poreskih zakona, treba napomenuti da je ovo nastavak liberalizacije u oblasti poreske politike. Vlada je predložila da se u slučaju koncesionog ulaganja koncesionar oslobađa poreza na dobit ostvaren po osnovu obavljanja koncesione delatnosti u roku od pet godina, što je povećanje roka koji je bio predviđen prethodnim Zakonom o porezu na dobit preduzeća. Zatim, porez na imovinu, na pravo svojine, na akcije upisane na ime ne plaća se kada je to pravo stečeno po osnovu upisa ili kupovinom sa popustom u postupku svojinske transformacije u roku od pet godina od dana kada je stečeno to pravo. Dosadašnjim rešenjem propisano je oslobođenje na rok od tri godine. Zatim, predviđenooslobađanje od plaćanja poreza na imovinu povećava se sa 60 hiljada na 90 hiljada dinara, a za kapital, odnosno akcije, upisane na ime, sa 50 hiljada na 70 hiljada dinara. U Zakonu o porezu na dohodak građana, iz prihoda koji podležu plaćanju poreza na lična primanja, isključuju se akcije koje kod poslodavca ostvaruje zaposleni u postupku svojinske transformacije. Takođe se predlaže povećanje određenih propisanih neoporezivih iznosa ličnih primanja, dnevnica, terenskih dodataka i slično. I u nekim drugim slučajevima takođe se vidi tendencija liberalizacije u oblasti oporezivanja građana odnosno pravnih lica ili privrednih subjekata. Svemu ovom treba dodati da je tendencija liberalizacije neophodna, da bismo mogli da računamo na oporavak i izlazak iz ekonomske krize. Smatramo da je neophodno poboljšati Zakon o svojinskoj transformaciji, u onom smislu kojim će se privatizacija postaviti preduzećima kao obaveza. Svakako država mora računati na takvu vrstu privatizacije, koja bi joj obezbedila realan izvor prihoda od privatizacije i ta sredstva, pribavljena na taj način, bi kasnije mogla da upotrebi za obnovu zemlje, za pokrivanje nekih socijalnih davanja, socijalnih programa i slično. U tom smislu smatramo da je i predloženi zakon o posebnim uslovima za promet nepokretnosti u državnoj svojini pravac u liberalizaciji, privatizaciji odnosno svojinskoj transformaciji. Sigurno je da će dobar deo poslovnog prostora, koji će u većini slučajeva biti predmet ovog zakona, biti prodat na način koji je predviđen ovim zakonom i da će to biti realan izvor prihoda za sve ono što je država planirala u narednoj godini da pokrije iz sopstvenih izvora. To je samo jedan segment državne svojine, koja može da se proda na ovaj način, ali treba pronaći model i način kako bi se i privredna preduzeća, koja su i dalje u društvenoj ili državnoj svojini, prodala na sličan način. Naravno, tu treba voditi računa i o zaposlenim u tim preduzećima, koji bi eventualno prilikom privatizacije tih preduzeća mogli da postanu višak radne snage. Ukoliko se ne bi vodilo računa o tome, to bi se onda pojavilo kao negativna posledica privatizacije Dakle, privatizacija mora da bude ubrzana, mora da bude obavezna, ali da se vodi računa takođe i o eventualnim negativnim posledicama, koje bi mogle kasnije da budu pritisak na socijalne fondove države. Smatramo da je moguće postići kompromis između interesa države da privatizuje preduzeća i interesa države da ne stvori socijalni problem nakon te privatizacije. U takvoj vrsti kompromisa mislimo da bi država imala dvostruku korist. Pre svega,obezbedila bi dodatni realni izvor prihoda za pokrivanje nekih svojih dažbina, a s druge strane, zaštitila bi interes zaposlenih u tim preduzećima tako što bi im garantovala radni status u tom preduzeću, sem pod uslovima neke disciplinske odgovornosti. Smatramo da je ovaj paket zakona, koji je danas predložen uz budžet, koji treba danas da usvojimo, korak dalje u liberalizaciji u ekonomskoj sferi, a svakako i izraz Vlade da želi da vodi restriktivnu budžetsku politiku, kako bismo u uslovima u kojima se nalazimo, na najbolji mogući način uspeli da izađemo iz krize u kojoj se nalazimo.
Zahvaljujem, ima reč Milan Rodić, šef poslaničkog kluba Jugoslovenske levice, a neka se pripremi Dušan Matković.
Poštovani predsedniče, članovi Vlade, kolege narodni poslanici, poslanička grupa Jugoslovenske levice podržava zakon o budžetu, ocenjujući da je predloženi obim budžeta usaglašen stanju u kome se naša privreda i zemlja nalaze. Ujedno, dajemo podršku predlozima izmena i dopuna zakona koji su u funkciji njegovog sprovođenja. Kao naročito značajnu ističemo činjenicu da, uprkos nominalnom povećanju, ukupna sredstva namenjena javnoj potrošnji neće preći 49,5% planiranog društvenog proizvoda. Stav Jugoslovenske levice u pogledu učešća potrošnje oduvek je bio jasan, ona mora biti usklađena sa obimom društvenog proizvoda i ni u kom slučaju ne sme biti činiocem koji bi poslao inflaciju. Finansiranje budžeta iz realnih izvora činidoslovnu pretpostavku za obezbeđivanje uslova za obnovu i dalji razvoj privrede i zemlje u celini, uz istovremeno zadovoljavanje osnovnih potreba u domenu javne potoršnje. Predlaganjem ovakvog obima i načina finansiranja budžeta, Republička vlada je pokazala najviši stepen odgovornosti i uvažavanja realnog stanja. Otuda, Jugoslovenska levica koja učestvuje u Vladi narodnog jedinstva, obavezuje se da će i u nastupajućem vremenu svojim zalaganjem i odgovornošću dati pun doprinos njenom delovanju, upravljanju i obnovi zemlje. Poštovani narodni poslanici, kao naročito značajnu ističemo razvojnu funkciju budžeta. U celini posmatrano nedovoljna, predviđena sredstava oko 2, 2 milijarde dinara daju osnova za početno ostvarivanje najnužijih razvojnih aktivnosti. Duboko svesna stanja u kome se privreda i zemlja u celini nalaze, još u vreme NATO agresije Jugoslovenska levica sačinila je projekat materijalne i duhovne obnove društva i dostavila ga Republičkoj i Saveznoj vladi na ocenu i sprovođenje. Ovaj dokument sadrži i veliki broj potpuno razrađenih i razvojnih programa, koji predstavljaju veoma značajnu podlogu za delovanje nedavno osnovanog Centra za strateška istraživanja i reforme. Takođe, visoko cenimo činjenicu da su i ostale stručne, privredne i naučne institucije sačinile i dostavile Vladi Srbije veliki broj projekata istorodne namene. Naši programi zasnovani su na korišćenju postojećih resursa u zemlji. Među njima, posebno mesto pripada razvoju brdsko - planinskog područja, o čemu ću šire govoriti. Mada zahvataju preko 60% teritorije Srbije i raspolažu ogromnim mogućnostima,ovi prostori nisu razvijani u potrebnom obimu. Ova područja pružaju izuzetne uslove za proizvodnju zdrave hrane, gljiva, lekovitog bilja, uzgoja i korišćenja divljači, brojne vidove domaće radinosti, proizvodnju drvenih briketa i galaneterije, ćumura, eteričnih ulja, šumskih dekorativnih sadnica, lovni, rekreativni seoski turizam i ostale brojne sadržaje. Osnovna karakteristika ovih, uslovno rečeno, malih programa ogleda se u činjenici da za njihovu realizaciju nisu potrebna velika početna ulaganja. Oni pružaju mogućnost za ostvarenje značajnog profita, budući da se njihovim sprovođenjem dobijaju proizvodi visokog kvaliteta, koji imaju prođu na svetskom tržištu. Od naročitog značaja je činjenica, da njihovo sprovođenje omogućuje radno angažovanje oko 70.000 radnika. Organizovano i sve obuhvatno sprovođenje ovog koncepta neposredno je usmereno na ostvarivanje sledećih osnovnih ciljeva: da se omogući odgovarajuće korišćenje postojećih resursa za proizvodnju zdrave hrane i ostalih dobara, da se obezbedi upošljavanje slobodne radne snage na selu, a naročito radnika koji su usled NATO agresije privremeno ostali bez posla, da se stvore uslovi za prekvalifikaciju i nove oblike zapošljavanja dela radnika, kao i sprovođenje svojinsketransformacije, da se ponovo oživi i razvije koncept proizvodnje kroz kooperaciju sa seoskim stanovništvom i vlasnicima zemljišta, dase stvore uslovi za poboljšanje kvaliteta življenja u seoskim, naročito brdsko - planinskim sredinama, uz izgradnju objekata i infrastrukture, kao što su PTT i elektro mreža, zdravstvene i veterinarske ambulante, stvaranje uslova za organizovanje kulturnih aktivnostih i brojnih drugih sadržaja. Za realizaciju pomenutih razvojnih programa, kao i sveukupno oživljavanje domaće privrede, potrebna su odgovarajuća sredstva, odnosno svež kapital. Postoji više načina za njihovo obezbeđivanje. Nedavno su u našoj zemlji boravili najviđeniji predstavnici dijaspore. Neosporno je da je veliki broj tih ljudi voljan da investira deo svog kapitala u domaću privredu. Postavlja se pitanje šta smo uradili da ove ljude upoznamo sa mogućnostima ulaganja i poslovne saradnje? Neophodno je da članovi Vlade, odnosno ministri i njihovi saradnici, a naročito domaći stručnjaci posete klubove i ostala udruženja Jugoslovena, i da ih neposredno upoznaju sa sadržajem programa u uslovima poslovanja, a naročito o mogućnostima sticanja profita. U tu svrhu smatramo celishodnim napore Republičke i Savezne vlade usmerene ka stvaranju povoljnih zakonskih okvira koji omogućuju slobodan protok kapitala, carinske i poreske olakšice i ostalo potrebno za realizaciju zajedničkih poslova. Ovako organizovanim, stručnim i odlučnim radom možemo uspešno animirati brojne investitore našeg porekla. Stanje u kome se naša privreda i zemlja nalaze ukazuju na nesumnjivu potrebu sprovođenja sveobuhvatnih reformi, uključujući svojinsku transformaciju. Ona se mora sprovoditi efikasno, organizovano i racionalno, u skladu sa interesima većinegrađana. Jugoslovenska levica smatra da sredstva ostvarena po ovom osnovu treba usmeriti prvenstveno u privredne i razvojne projekte. Samo kod stvaranja novih vrednosti steći će se uslovi za postizanje sveukupne privredne i socijalne stabilnosti. Duži niz godina značajan deo privrednih aktivnosti odvija se van legalnih tokova. Delovanje takozvane sive ekonomije neminovno prati sva društva koja polaze kroz korenite promene. Ova pojava naročito se ispoljava kroz neplaćanje poreskih i drugih obaveza, što direktno vodi umanjenju sredstava za finansiranje svih vidova potrošnje. Neophodnost ubrzanog razvoja i postignuti rezultati u obnovi zemlji obavezuju sve institucije sistema da svojim delovanjem suzbijaju ovu pojavu. To bi na najneposredniji način doprinelo smanjenju pritiska na privredu i građane, kojisvoje poreske i druge fiskalne obaveze sve teže ispunjavaju. Sve ovo nedvosmisleno ukazuje da siva ekonomija predstavlja i svojevrsno kadrovsko pitanje. Poznato je da su u našoj zemlji stvoreni uslovi za davanje koncesija. Ocenjujemo da postoji puna opravdanost da se ovako prikupljena sredstva, kao i sredstva ubrana na osnovu posebnih naknada za puteve i slično, usmere u izgradnju saobraćajnica i drugih objekata infrastrukture, koja suu brdsko - planinskim područjima. Na taj način stvoriće se osnovni uslovi za unapređivanje i kulturnog razvoja ovih prostora i zemlje u celini. Smatramo, da se svi ovi poslovi moraju sprovoditi sveoubhvatno i organizovano. Otuda je i neophodno odrediti nosioce tih aktivnosti. To bi pre svega bili veliki poslovni sistemi, koji bi svojim delovanjem sprovodili zadatke koji vode ostvarenju pomenutih razvojnih ciljeva. Uvaženi narodni poslanici, Jugoslovenska levica ocenjuje da obnova i sveukupni razvoj zemlje isključujusve vidove ekonomskog štetnog delovanja. Pored sive ekonomije, o kojoj sam već govorio, nikako ne možemo da prihvatimo činjenicu, da naša zemlja uvozi proizvode koji se izrađuju u našim fabrikama i kojih imamo dovoljno i za izvoz. Ionako oskudna devizna sredstva nepotrebno se troše za uvoz brojnih vrsta roba. Tako, neprihvatljiv je uvoz roto papira, celoluze, nameštaja i sličnih dobara, za čiju proizvodnju postoji razvijeni lanac. Umesto da, primera radi, domaćim nameštajem opremamo objekte izgrađene u našoj zemlji, kao i objekte koje naša preduzeća grade u inostranstvu, ovu robu i dalje uvozimo, umesto da zaposlimo brojne, domaće fabrike. Kada ovome dodamo činjenicu da se devize nepotrebno troše na uvoz tekstila, prehrambenih proizvoda i drugih roba široke potrošnje, tada je sva štetnost i ekonomska nelogičnost ovih pojava više nego očigledna. Sve ovo nanosi štetu našoj privredi koja, uprkos svim pritiscima i ograničenjima spolja, uspeva da očuva svoje vitalne kapacitete. Ujedno, ovakvo delovanje sprečava sprovođenje reformi, što čini jedan od osnovnih pravaca delovanja Jugoslovenske levice. Tokom NATO agresije svi građani i institucije sistema pokazali su najviši stepen odanosti svojoj zemlji i slobodi. U ovom trenutku, patriotizam se mora ispoljavati u svim vidovima društvenog i ekonomskog delovanja. Stoga, pomenute pojave predstavljaju najrečitiji primer nepatriotskog postupanja i nanošenja direktnih šteta privredi i zemlji u celini. Uvažene kolege narodni poslanici, Jugoslovenska levica smatra da predložni obim budžetskih sredstava čini jedan od vidova doprinosa stabilizaciji i ostvarivanju osnovnih funkcija zemlje u vremenu obnove i njenog daljeg razvoja. Otuda, ispred poslaničke grupe Jugoslovenske levice, pozivam vas da damo podršku Predlogu zakona o budžetu i paketu izmena pratećih zakona, koji stvaraju podlogu za njegovo sprovođenje. Hvala. [[Aplauz.]]
Ima reč ministar za vlasničku transformaciju, Jorgovanka Tabaković.
Drage kolege poslanici, ja jesam najavljena kao ministar i jesam ministar, ali ću govoriti, pre svega, kao poslanik Srpske radikalne stranke u ovoj skupštinskoj sali. Od 1993. godine imala sam zadovoljstvo da razgovaram o budžetu koji je usvajan u ovoj zgradi i među sličnim sastavom. To zadovoljstvo da govorim o budžetu vrlo često je bilo sadržano u prilici da mogu potpuno argumentovano da kritikujem, pre svega, rashodnu stranu budžeta, gde je uvek bilo mesta da se uštedi, prikažu prihodi na jedan sasvim drugačiji način, koji bi omogućavao potpuni uvid u način trošenja, a i da se sa druge strane mogu ispoštovati i uvažiti sve ustavne norme o reviziji javnih prihoda i rashoda. Danas, i kao poslanik i kao ministar, imam zadovoljstvo da primetim jednu štedljivu ruku domaćina, koji u teško vreme, na drugačijim osnovama gradi republički budžet. To moje zadovoljstvo pre svega se ogleda u činjenici da budžet ove godine predstavlja realno smanjeni iznos, gotovo očigledno. Rast troškova života do kraja godine će preći cifru od verovatno 50%. Rast cena na malo do oktobra meseca bio je 44%, a nominalni iznos povećanja ovog budžeta za 2000. godinu, u odnosu na 1999. godinu je svega 34,8%. Sasvim je jasno da je reč o faktički manjem iznosu sredstava namenjenom za preraspodelu kroz institut budžeta. Nešto što me posebno raduje i jeste polako uvođeno u praksu zadnjih godina, ali ovog puta potpuno definisano, je izbegavanje budžetskog deficita i izbegavanje da se predvidi namena da se država finansira iz emisije. Na sasvim realnim osnovama imamo jedan vrlo moderan budžet, u kojem su stavke prihoda formirane ne onako kako je nevešt i nedobronameran poslanik rekao, da je 40% predviđeno iz sredstava poreza na imovinu, reč je svega o 3,8% predviđenih prihoda, koje bi država potrošila za svoje budžetske rashode. Kad kažem jedan svetski koncipiran budžet, mislim na podatak da je 43% prihoda, koji će se u budžet sliti, predviđen iz izvora akciza i poreza na promet. Svaka moderna država računa da najveći deo poreskih prihoda prikupi iz oporezivanja potrošnje. S druge strane, 40% poreza na dohodak građana, iz čega je najveći deo porez na lična primanja, takođe jeste jedna sasvim pozitivna stavka u formiranju izvora za državnu potrošnju, što znači, računamo na primanja i prihode koje ćemo moći da realizujemo u proizvodnji i iz čega bi država mogla da ima jedan realan izvor za finansiranje. Porez na dobit preduzeća jeste jedna činjenica koju možemo komentarisati i ne koristiti se izgovorom da nam preduzeća ne posluju sa nekom značajnom dobiti zbog agresije, već jednostavno, činjenica je da radimo od 1992. godine pod sankcijama, u raznim vidovima i oblicima, i da stopa od 5,6% prihoda, po ovom osnovu, jeste nešto što ukazuje na činjenicu da računamo na povećanje ovog izvora prihoda, ali u datim okolnostima ona ne može biti veća. Ja se vrlo često služim primerima za ugledanje. Uvek smo se trudili da govorimo kako pozitivne primere treba slediti, a ne druge učiti kako da rade. Država to ovoga puta čini na najdirektniji način. Svako ko je imao u rukama ovaj materijal, ako krene od člana 32. Zakona o budžetu, u kome piše da - "korisnici budžetskih sredstava, ako ne izivrše obaveze utvrđene članom 14, 28, 29. i 30. ovog zakona, neće dobijati sredstva koja su im namenjena ovim budžetom." Ti članovi glase - "prenos sredstava za plate, koji se finansiraju iz budžeta, vršiće se isključivo prema zahtevu i na obrascima koji se podnose na propisani način za svaku isplatu." Član 28. kaže - "Budžetski korisnici mogu koristi sredstva samo za one namene, za koje su ta sredstva i preneta". Član 29. kaže - "Samo oni, koji ostvare uštede 10% od materijalnih troškova za 1/12, idealnu, kako se po budžetu predviđa, mogu tu ušteđenu razliku koristiti za stimulisanje svojih zaposlenih". Član 30. kaže - "Da izveštaj o izvršnju godišnjeg finansijskog plana svi korisnici moraju da podnesu organu na reviziju javnih rashoda". Moraju iskazati svaki svoj prihod, inače neće dobiti ni dinar budžetskih sredstava. Da li postoji ovakav primer budžetske discipline? Kad kažem budžetske discipline, mislim na disciplinu svih onih koji ostvaruju prihode, imaju rashode, a za to nekom treba da polažu račune, kao što država, na ovom primeru i ovim budžetom ukazuje. Pored ovoga, način investiranja u idućoj godini i način nabavke onoga što se zove statusni simbol funkcionera, govori posebno o domaćinskom odnosu ove države. Nabavka prevoznih sredstava isključivo ide preko Direkcije za imovinu Republike Srbije. Niko čak ne može ni registrovati prevozno sredstvo ili taj funkcionerski automobil, a da za to ne dobije saglasnost ove direkcije. Niko ne može imati višak automobila, već Direkcija za imovinu može vršiti preraspodelu, u okviru ovih budžetskih korisnika. Ovo je zaista primer koji treba slediti, a onaj koji će dati svoje pozitivne rezultate, će pretpostavljam, biti primer koji će nedobronamerni prećutkivati. Način investiranja, isključivo preko Direkcije za imovinu, koja u isto vreme omogućuje maksimalnu kontrolu i domaćinsku upotrebu sredstava, nadam se, biće stvar koju neće moći niko da prećuti. Uz sve pohvale ovom budžetu, koliko je on mogao biti dobar u ovom trenutku, a pri tome mislim na visinu sredstava, kao poslanik Srpske radikalne stranke dajem i glasaću, ne iz razloga učestvovanja u vlasti, ne iz obaveze, nego iz ličnog ubeđenja da je ovo zaista jedan izuzetno realan i vrlo dobro urađen budžet. Hvala.
Hvala. Reč ima Dušan Matković, narodni poslanik.
Poštovani predsedniče, poštovano predsedništvo, kolege poslanici, imam zadovoljstvo što mogu da kažem nekoliko reči o osnovnom instrumentu ekonomske politike za narednu godinu. Dakle, budžet ima sledeće tri karakteristike - neinflatoran je, restriktivan je i to je budžet koji je zasnovan na realnim izvorima. Zaslužuje poštovanje i podršku, uz želju da se kao takav sprovede u narednoj godini. Želim da iznesem nekoliko karakteristika danas prezentiranog budžeta. Najpre - budžet predstavlja most, nastavak prema 2000. godini, u smislu nastavka glavnog posla, a to je obnova zemlje. Mi završavamo prvu fazu obnove, podigli smo infrastrukturu, glavne građevinske potencijale, velike firme i počeli da pravimo krupan posao u ovoj zemlji, i biće dobro da uz pomoć ovakvog budžeta i ukupne privredne aktivnosti točak obnove ubrzamo kroz realizaciju druge faze, i u stvari kroz pokretanje toga, sanaciju i pravo pokretanje svih industrijskih potencijala koje Srbija ima. Sledeća veoma važna karakteristika budžeta je reformski pristup i reformski karakter. Nekoliko ključnih karakteristika oko toga su - okrenutost prema privatizaciji, dakle vlasničkoj transformaciji, privatizaciji, kako je danas i predsednik Vlade najavio, da mi u narednoj godini moramo da ubrzamo sve aktivnosti oko vlasničke transformacije i privatizacije. Srbija ima kapacitete, ima ostale privredne i vlasničke performanse da može da dođe do ulaska stranog kapitala, ali i do akativiranja kapitala koji u zemlji posedujemo na bazi ubrzanja privatizacije. Sledeće je prestruktuiranje koje će ovako restriktivan budžet da uslovi, a tu pre svega mislim na bankarski sektor. Dakle, poreske reforme, sprovođenje jedne nove poreske politike, a budžet vidim i kao glavnu vezu sa onim tzv. porezom na dodatnu vrednost koji treba da stupi na snagu 2001. godine. Prema tome, treba stvoriti uslove da jedan takav nov poreski sistem zaživi, a u tome vidim još jedan nov kvalitet budžeta. Sledeće je - okrenutost prema malim i srednjim preduzećima, što je takođe veoma važno. Okrenutost prema tržišnim instrumentima i institucijama u delovanju i realizaciji budžeta. Kao privrednik, u ime onih koji se pre svega bave proizvodnjom, želim da istaknem tri karakteristike koje ovaj budžet za 2000. godinu donosi. Prvo je dalje rasterećenje privrede, što je najvažnije. Drugo je socijalna komponenta budžeta, što je olakšanje privredi da posle agresije, u fazi kada pravimo obnovu i dižemo našu proizvodnju, u stvari država pomogne sa jakim i ozbiljnim socijalnim programom. To se u ovoj godini i započelo. Mnoga preduzeća su i osetila šta to znači kroz realizaciju poljoprivrednih kredita, stimulativne otpremnine itd. Veoma je važno da se država kroz ovaj budžet opredelila da to radi i realizuje ovako postavljen socijalni program i tu socijalnu dimenziju u budžetu. Treća stvar je podrška proizvodnji za izvoz. Moramo da intenziviramo u 2000. godini izvoz kao glavnu orijentaciju naše privrede. Mi imamo sve performanse koje su potrebne da napravimo veliko povećanje izvoza, čak i veće od onoga što su predstavnici Vlade ovde izneli. Siguran sam u to jer znam koliko je naše tržište, šta naši kapaciteti mogu, a s obzirom na blizinu evro tržišta smatram da će naš izvoz biti bar za 50% veći u narednoj godini. To je jedna realnost iz ugla privrede. U tome vidim pre svega šansu za metalski kompleks. Za proizvodnju koja je zasnovana na preradi metala, da tu možemo najviše da povećamo zaposlenost i izvoz. To je zadatak privrede broj jedan, a vezan za ovako postavljenu ekonomsku politiku, tj. budžet. Pomenuo bih samo jednu verziju budžeta, međunarodno politička dimenzija, stabilan budžet. Budžet zasnovan na realnim izvorima je pozitivan znak međunarodnom kapitalu, velikom krupnom međunarodnom biznisu koji želi da radi sa nama. Dakle, stabilan budžet je u stvari pozitivan znak države, uz jednu spremnost privrede da zajedno država, privreda, sa međunarodnim biznisom naprave posao. Tu mislim na krupne banke i velike evropske kompanije, koje već i rade neke poslove, ne u meri koliko žele i mogu, sa nama. Naše prednosti u toj saradnji su i radna snaga, i kapaciteti i u kontekstu ove rasprave budžet stabilan, realan, restriktivan, što je pozitivan znak. Ali, Srbija je sada privredna šansa Evrope broj jedan i to kapital zna. Toga ima u stranim časopisima, da smo mi privredna šansa Evrope broj jedan. Evropski biznis hoće da uđe, jedan deo političke elite u Evropi i Americi to za sada brani i ja vidim 2000. godinu kao godinu preokreta, gde će interes krupnog kapitala i biznisa prevladati nad političkim preprekama i ući ovde da radi. Ovo je još jedan pozitivan signal. Mi sa tim kapitalom, sa krupnim biznisom, sa bankama hoćemo da radimo na ravnopravnoj osnovi. Nećemo kao neki da ljubimo ruku da bi radili sa nama i da nas stavljaju u drugorazredni položaj, nego hoćemo da radimo na bazi onoga što mi imamo, a imamo puno da ponudimo. Pokazali smo to od obnove nadalje. Prema tome, ova dimenzija ovako postavljenog budžeta je sjajno zasnovana i pomaže u stvari privredi da na pravi način idemo u realizaciju ekonomske politike, u veću zaposlenost i veći izvoz pre svega. Hvala.
Zahvaljujem. Pauza do 14,30. [[Nastavak posle pauze - 14,50]] Poštovani narodni poslanici, nastavljamo sa radom. Reč ima narodni poslanik Dragan Veselinov.
Poštovani gospodine predsedniče i narodni poslanici, rekao bih nekoliko reči povodom predloga Vlade o budžetu Republike Srbije za 2000. godinu. Mi nećemo glasati za ovaj predlog zakona o budžetu, ali ćemo podržati i glasaćemo za poseban predlog Vladinog zakona o agrarnom budžetu. Sa nekoliko reči bih obrazložio naše političke stavove. Mi smo ubeđeni da je budžet Srbije samo jedna finansijska konstrukcija već deformisane političke i ekonomske situacije u našoj zemlji. Sam budžet se, sa našeg stanovišta, ekstremno naslanja po izvoru sredstava na osiromašeno stanovništvo. Negde oko 44% sredstava za budžet se ubira na osnovu oporezivanja dohotka građana i njihove imovine. S obzirom na to da nam je stanovništvo već ekstremno osiromašeno, da su neto plate oko 85 maraka, da je društveni proizvod pao ispod 1.000 dolara godišnje, onda je za nas normalno da se budžet smanjuje ne samo relativno, već i nominalno. U krajnjoj liniji mi je veoma zanimljivo da levica podržava oporezivanje osiromašnog građanstva, manje više bi se od levice očekivao napad na bogate i da se budžet puni oporezivanjem imućnih, jer u našoj zemlji je već blizu 90% građana, po analizama o sposobnosti neučešća građanstva u potrošačkoj korpi, ili na ivici gladi ili živi u najvećoj bedi. Drugo, budžet Srbije u suštini i dalje čuva deformisanu makro regionalnu situaciju u zemlji, praktično čuva jednostranački Ustav iz 1990. godine, gde je ukinuta autonomija Vojvodine. Tako da i sam budžet sledi tu situaciju, ne direktno da obespravljuje Vojvodinu, ali on sledi njeno političko obespravljenje, tako da u korist Skupštine Vojvodine odlazi 0,51%, koliko smo uspeli da izračunamo, od budžeta Srbije. Naravno, i neka druga sredstva odlaze u Vojvodinu, odlaze za penzijski fond, socijalni fond, plate, za sudije, tužioce, policiju itd.i mi nikada ne možemo doznati koji je ulaz Vojvodine u budžet Srbije. Potrošnju i rashod bi još i mogli da uhvatimo ali nikako nemamo uvid u to, koliko Vojvodina učestvuje u punjenjubudžeta Srbije. Govorimo da je to oko 40%, ali bismo voleli, nezavisno od toga što je uništen Statistički zavod Vojvodine, kada bi Vlada izašla sa ovim podatkom. Podržavanje ovog ne samo neprijatnog, već kolonijalnog položaja Vojvodine u odnosu na finansijsko tutorstvo iz centra, mi vidimo kao prilog pojačavanja političkih regionalnih, makroregionalnih tenzija u zemlji. Budžet Srbije konačno je vezan, ili u ovom paketu, koji ne ide baš striktno, nije vezan samo za budžet, ide i ovo osporavanje prava velikim gradovima ili opozicionim opštinama da učestvuju u porezu na promet sa jednim primetnim procentom. Beograd bi ostao sa 2,2, Novi Sad takođe, Pančevo sa 6%, znači lavovski deo poreza na promet odlazi u korist Republike. I to nije samo priliv ekstremne centralizacije, već verujemo da se tu radi o političkom kažnjavanju staovništva koje živi u ovim regionima, jer sličan pristup sa nekim izuzecima se ne može apsolutizovati. Ali taj pristup finansijskog kažnjavanja stanovništva, mi smo ubeđeni da je samo to u pitanju, ali za Beograd, Novi Sad, Pančevo i druge velike gradove, ne pominjem Kragujevac, koji je dobio 29, do 30%, on je izuzet, a ne znamo zašto, ali svejedno, ovakva situacija nije dobra. Konačno, mi ne možemo podržati budžet Republike Srbije otuda što u njemu oko 22% sredstava, više od petine, ide za policiju. Siromašna država sa siromašnim narodom mora imati mali budžet, a policija mora biti mala, efikasna. Mi izgleda imamo veliku policiju, a ova policija nije više na Kosmetu, nema razloga da ona dobija ovoliko sredstava i konačno, ukoliko je policijski budžet veći i od agrarnog i socijalnog dela, onda policija postaje ekstremni instrument represije u društvu, da zaštiti raspodelu novca u okviru siromašnog naroda. Mi smo i protiv toga da u raspodeli sredstava učestvuje Fond za razvoj. Fond za razvoj je neka fantomska institucija kod nas, koja raspolaže sa 338 miliona dinara, sa nekih 15 miliona maraka, da uslovno kažemo. Sa 15 miliona maraka ne postoji na nivou države od 8 miliona stanovnika nikakav Fond za razvoj. To je pompezno ime za takvu instituciju. Konačno, Fond za razvoj do sada nije izašao u javnost ni preko Mirka Marjanovića, predsednika Vlade, da objasni na šta se taj novac troši. Mi mislimo da bi bilo zgodno kada bi se ovaj Fond ukinuo, a novac iz njega prebacio u Agrarni budžet. Prvi put sam danas čuo od gospodina ministra Babovića da je deo novca u prošlosti išao i na neke agrarne projekte, što je svakako pohvalno. Mi ćemo glasati za agrarni budžet, ne u svim njegovim delovima, jer imamo primedbi, ali u načelu ćemo glasati za njega, otuda što smatramo da je seljak zaslužio da mu se poboljša pozicija. No, naš agrarni budžet je veoma mali u odnosu na nužnost. U ovom budžetu države Srbije agrarni budžet čini negde oko 4,7%. Mi smo ubeđeni da agrarni budžet mora biti daleko veći i da mora pratiti učešće agrarnog stanovništva u ukupnom staovništvu, a to je oko 19%. U društvenom proizvodu Srbije primarni poljoprivredni proizvođači učestvuju sa ne manje od 10%. Agrarni budžet ih ne prati, ni daleko ispod toga. Otuda smo mi za njegovo povećavanje, ali istovremeno bismo hteli da u agrarnom budžetu vidimo prestruktuirane pozicije. Koalicija "Vojvodine" je protiv toga da se dotiraju prerađivači. To je u prošlosti činjeno. Tako smo razumeli i to možemo potvrđivati. To je pogrešno. Na nivou države i državnog budžeta za poljoprivredu finansiraju se samo primarni poljoprivredni proizvođači. Prerađivači i industrija se upućuju na banke i od njih moraju uzimati poslovne kredite. Iz državnog budžeta ne treba davati za subvencije, dotiranja, regrese, nego se isključivo najslabiji poljoprivredni proizvođači finansiraju, a to su individualna gazdinstva. Otuda mi preporučujemo Vladi, ne želeći da osporimo agarni budžet, da se upusti u što je moguće ozbiljniju analizu potrošnje agrarnog budžeta i da maksimalno pomogne seljacima. Seljaci nisu dobili premije za mleko. Mnogi poljoprivredni proizvodi nisu plaćeni, mi smo ubeđeni da bi sisemom dotacije Srbija mogla da ide napred, ali dotacije na jednoj strani moraju da plate imputom. Otuda toplo preporučujemo regrese za đubrivo, kojih sada nema, regrese za priplodnu stoku, za seme, a preporučujemo i dotacije na cenu pšenice, na cenu kukuruza, na cenu šećerne repe i na cenu suncokreta. Naša zemlja troši svega nekoliko dolara po oranici, dotacije, a u svetu su svetske cene agrara za 40% niže od unutrašnjih. To znači da i SAD, i Japan, i OECD, i Evropska unija, teško, izuzetno snažno finansiraju dotacijama niske izvozne cene. Mi moramo svoju borbu sa njima da pojačamo, koliko god se to može. Otuda ćemo preporučiti Vladi da gotovo ceo agrarni budžet, nezavisno od onog dela koji bi otišao na poboljšavanje vodovodnog sistema u zemlji, hidromelioracije itd. - gde imamo opet primedbi, ne znamo kako su se ta sredstva do sada trošila - ali što više dati na subvencije i na dotacije, kako bismo mogli izaći na tržište i boriti se sa ekonomijama koje imaju ekstenzivnu poljoprivredu, ali imaju snažne dotacije, tako da bismo mogli da iskoristimo bar nešto od svojih prednosti, ali sa slabim dotacijama to ne bismo mogli. Konačno, mi budžet Srbije odbijamo i zbog toga što od 29 okruga, koji postoje u Srbiji, prvo, mi mislimo da su svi okruzi u Srbiji politički paraziti, i da su takođe finansijski paraziti, to bi trebalo ukinuti, a posebno ne možemo da razumemo kako je moguće da pet kosovskih okruga, predlogom budžeta Vlade Srbije, dobiju više novca od sedam vojvođanskih. Na Kosmetu praktično ti okruzi ni ne postoje, a bilo bi nas izuzetno teško ubediti, mada bismo voleli da to neko pokuša da učini, da pet kosmetskih okruga ima bolju i skuplju administraciju od sedam vojvođanskih. Hvala vam lepo.
Hvala. Ima reč Borislav Milačić, ministar finansija.
Iz izlaganja gospodina Veselinova razumeo sam da gospodin Veselinov nije razumeo politiku javne potrošnje, koju je Vlada Republike Srbije utvrdila, i to mi je žao, jer je ovo uvodno izlaganje bilo dosta opširno i mislim da je dalo celinu slike. Ekstremno neslaganje sa tim što je regionalna politika, koja je zastupljena u budžetu, oštetila jednu stranu, na račun druge strane itd. To je jedna ocena. Kolonijalni položaj gradova, na kome nije vlast u skladu sa parlamentarnom većinom, previše para za policiju, agrarni budžet je dobar, ali bi bilo dobro da bude još mnogo bolji. I, pet okruga na Kosovu je dobilo više nego sedam u Vojvodini. Ja ću na to samo da se osvrnem, da bi bilo jasno o čemu mi to pričamo. Osnovni princip - ovo je državni budžet i ovo je budžet Republike Srbije, ovo je javna potrošnja Republike Srbije, celina države, sa obavezom da se, prvo, u utvrđivanju prihodne strane, utvrđivanju obaveza i tereta, poštuje osnovni princip poreske politike, koju svet poznaje, da se srazmerno ekonomskoj snazi potvrđuju obaveze i doprinos finansiranju onoga što se tretira kao javna potrošnja. Potpuno su neumesne sve ocene koje se izvode, od mesne zajednice do grada, do lokalne samouprave, do autonomne pokrajine, praviti bilanse prihodne strane, na bazi toga koliko ja dajem, a šta mi vi to vraćate. Naravno da ekonomski razvijena sredina ima sve elemente da na bazi istih pravila obaveza plaćanja doprinese više u odnosu na manju sredinu. I sigurno je da se prihodi koji se ubiraju sa teritorije koja je ekonomski razvijena, kao što je jedno područje grada Beograda, gde je cela Republika, naravno, ulagala, ne samo Beograd, koji ima i razvijenu privredu i stanovništvo koje ima veće plate, i imovinu koja je značanija u odnosu na druge delove Republike, će u okviru istih pravila poreskih obaveza imati obavezu da na teret tih realnih kategorija doprinese i napuni budžet više, nego jedna nerazvijena opština, u kojoj nema imovine, u kojoj građani primaju malu platu, u kojoj nema tih korisnih elemenata za opterećenje. Vlada Republike Srbije vodi politiku ravnomernog regionalng razvoja Republike, u čemu tretira ravnopravno sve opštine, sa osnovnim ciljem da se celina Republike obezbedi onim što se zovu elementarna prava socijalne zaštite i razvoja infrastrukture radi poboljšanja života i standarda cele Republike. Prihvatam političku opciju u kojoj se Republika cepa na nešto što može biti i ono što se zove mesna zajednica, znači i manje nego jedna lokalna samouprava, kao što je autonomna pokrajina, grad, opština. Nije ovo nepravedno opterećenje što se tiče poreskog opterećenja i redukcija što se tiče poreskih obaveza. One su primerene ekonomskoj snazi poreskih obveznika. Ja ću da podsetim - tačno je da se na bazi prihoda na zarade plaća porez, ali se plaća po jednakoj stopi, u čemu neuporedivo više mora da plate oni koji imaju veći prihod, sa tom istom stopom, od onih koji imaju mali prihod. Kad je reč o doprinosima, tu postoje posebne pogodnosti, da se osnovica kod onih koji imaju male zarade dopunski umanjuje i plaća na osnovicu, tako da je to srazmerno višestruko niže opterećenje od tih osnovica i obaveza plaćanja na male zarade, radi doprinosa, da se napune sredstva kojima bi se izvršile ove ukupne obaveze. Iznosi se argumenet da se za rad organa Autonomne Pokrajine Vojvodine obezbeđuje svega 0,51% ukupnog budžeta, i korektno se kaže, ali tako nejasno, da to naravno nisu sve pare koje idu prema Vojvodini, pošto se ovde posebno tretira Vojvodina. Ide 0,51%, ali ide 0,51% po istim kriterijumima, kako je računato i za sve druge korisnike budžeta, koji su ovde zastupljeni. Znači, plate za one koji su zaposleni u organima Autonomne Pokrajine, po potpuno jednakim kriterijumima, sa istim elementima, materijalni troškovi po istim elementima i programski, ono što oni finansiraju, a to je pre svega finansiranje izdanja listova i pomoć da se informisanje u Vojvodini, s obzirom na milje i broj narodnosti tamo, da se to posebno dopunski sredstvima Republike podrži, to su glavni nosioci utroška sredstava, koja su planirana po jednoj vrlo realnoj proceni. Kako su planirana i sredstva za administraciju, koja se zove okrug, i da li je dato pet ovamo, a sedam onamo, zavisi koliko je okrug administrativno veliki, koliki broj radnika zapošljava, koje materijalne troškove nosi, koji broj ljudi tamo treba finansirati i njihove materijalne troškove. Tu apsolutno nikakve diskriminacije nije bilo, i budžet ih ne sadrži. Ja bih se složio sa gospodinom Veselinovim da bi bilo dobro da je agrarni budžet deset puta veći od ovoga, ali samo nemam odgovor na ono drugo pitanje - realnog izvora sredstava za obezbeđenje toga, i sada, kao primer kažemo - dali smo mnogo para policiji, pa zbog toga nam je agrarni budžet mali. To je jedna vrlo opasna teza. Moram samo da kažem, istine radi, da je rast sredstava policiji u ovoj godini ispod prosečnog rasta sredstava u budžetu Republike. Dakle, neka gospodin Veselinov pogleda koliko je prošle godine bilo u budžetu za policiju, koliko u ovoj godini i videće da je stopa, odnosno budžet ima rast 34,8%, a sredstva za policiju imaju rast od 28%. Prema tome, tamo su apsolutno i pravljene uštede, a mi nemamo ni prava niti je politika Vlade da takvu državnu službu, kao što je i pravosuđe, prosveta, dovodi u situaciju materijalne oskudice i nemanja elementarnih uslova za rad. Ministarstva su preuzela obavezu maksimalnog racionalnog raspolaganja sredstvima i štednje. Čiji su interesi da se problematizuje rad policije i verovatno stvori nezadovoljstvo ljudi, koji su zaposleni u policiji, može se jasno prosuditi. Oko Fonda za razvoj i protivljenja da ta pozicija ima ime tog fantomskog fonda, moram da kažem da je u protekle tri godine Fond za razvoj Republike Srbije imao ključnu i noseću ulogu u programu prestrukturiranja privrede i u okviru svih programskih aktivnosti, koje nisu bile predmet razmatranja ove skupštine, a ticalo se velikih privrednih sistema i celih delatnosti, praćenje programa, kojima je oživljavana proizvodnja, obezbeđivana obrtna sredstva i doprinosilo se ukupnom razvoju Republike. Ministar Babović je rekao da je deo sredstava iz Fonda za razvoj, i to ne mali deo, otišao u poljoprivredu. Preko 277 milionamaraka uloženo je u razvoj poljoprivrede, primarno u stočarstvo. Pored toga, podržani su programi, praktično ne postoji veće preduzeće u Srbiji koje nije dobilo podršku Fonda za razvoj za svoje programe obnove i restrukturiranja. Tu je i "Zastava", "MIN", "Goša" itd. Taj Fond je dragocen Fond koji pospešuje ovaj proces oživljavanja proizvodnje i koji daju bolji izvor da se ovo što su budžetski zadaci - potrošnja, realno i desi.
Ima reč narodni poslanik Dobrivoje Budimirović. Neka se pripremi narodni poslanik Dišić Miodrag.
Poštovani predsedniče, drage kolege, usvajajući budžet za 2000. godinu sigurno da moramo imati u vidu godinu koja odlazi i godinu koja dolazi. Sigurno da niko od nas ne bi poželeo 1999. godinu po zlikovačkom delovanju na našu zemlju, ali bi svako normalan i pošten poželeo da nastavimo sa radom kakav je bio poslednjih meseci. Vizionarstvo našeg predsednika da, kada je počela agresija, odmah formira direkciju, dalo je ono što niko nije mogao od dušebrižnika da očekuje i shvati, a to je naša neuništivost, naša stvarnost i naše opredeljenje za rad i razvoj. Reakcija Vlade da upornošću, doslednošću, radom i sveukupnom obnovom zemlje, koja je bila rušena i od zlih neprijatelja sa strane, ali i duhovno od dušebrižnika iz Jugoslavije, dala je svima nama garanciju našeg uspeha obnove i vraćanja u normalni tok života. Dala nam je ono što je malo ko očekivao, a to je da ćemo ostati celi i da ćemo samo radom i samo zajedničkim uvažavanjem da obnovimo ono što su zlikovci porušili. Sigurno besane noći svih onih, kojima je stalo do ove Srbije, dale su pečat vremenu, življenju i uspehu da sve, što je obećano narodu, to bude i obnovljeno. Vlada je znala u prostoru i vremenu da radi, da se snađe i da vlada. Prikazala je najbolje rešenje kako možemo samo upornošću i radom i držanjem određenih rokova da obnovimo sve ono što je porušeno. Cela Srbija je veliko gradilište, veliki je poligon svih nas, koji znojem i odricanjem obnavljamo porušeno, a u svetu istina o nama je sve prisutnija. Ima i onih slepaca, koji ne vide našu istinu, koji sve to omalovažavaju, koji žale našu upornost, koji ljube ruke nekim babama po svetu, koji žele neke promene. Koji su to ljudi? Zar oni, koji se hvale da neki ljudi od nas nemaju više pravo da izađu iz zemlje, a oni koji su pisali spiskove koji smo to ljudi da ne možemo van, govore o nekoj demokratiji. Nama ovde i našim pokolenjima ostavljaju u amanet da smo zadužili ovu zemlju, da smo necivilizovani i da ne možemo da pređemo našu granicu zato što oni vide neku drugu demokratiju. Zar oni, koji provedoše zlokobne dane agresije u Crnoj Gori ili inostranstvu, nama drže pridiku kako da se ponašamo? Zar oni, koji u ovoj zemlji ni kolac ne zašiljiše, znaju da zameraju onima koji stvaraju i koji dane i noći i po lepom i po lošem vremenu obnavljaše ovu zemlju? Da li oni, koji dobiše od gazda pare da ruše, vide da mi stvarno gradimo i da smo uradili ono što smo obećali? Da li oni, kojima dadoše gazde nalog da celu Srbiju ruše i žele da nas presele u Hag, ogroman broj, misle da će narod sa njima i da im narod veruje? Da li oni, koji počeše da šetaju i daju rokove kada ćemo otići, pomenuše - velika gospođa, mala gospođa i ne znam sve koje praznike i na kraju se raspadoše i nema ih nigde, misle da će narod sa njima? Ili oni, koji kada ništa ne uradiše, odoše kod bake na savet, gde su tražili malo para da da baka, a deda mraz - baka oseti da ništa nisu uradili i osim što im dade da joj ruku poljube, vratiše se prazne kese. Eto, to su oni. Zato budžet, koji je danas na usvajanju, treba da prihvatimo, jer je Vlada na najbolji način ukomponovala našu stvarnost i mogućnosti. Bila je fleksibilna, jer sve primedbe koje smo dali u petak, od strane 19 predsednika opština, koji su diskutovali, ona je ugradila u 44 amandmana i svakom je, koliko je mogla, izašla u susret. Veliki broj amandmana je prihvaćen i ugrađen u zakon o budžetu. Ostavljen je prostor opštinama da i one obezbede deo sredstava za svoje budžete, jer sada više nismo u situaciji da tražimo samo od Vlade. Moramo i mi da pokažemo koliko je ko od nas sposoban i fleksibilan. Ali, pojedini gradovi, kojima je sve malo, konkretno govorim za Beograd, gde smo konkretno večito odvajali neke pare i davali, sada traže povećanje cena ili kroz bilo koje vidove da se samo što više uzme od države, pokazuju svoju nesposobnost i koliko su oni, koji su narodu obećavali brda i doline, upravo uspeli da taj narod obmanu. Vi se sećate, na primer pretprošle godine i prošlih godina, kada ne izađe 816 autobusa nego 800 autobusa, ceo gradski prevoz je štrajkovao. Gde su im sada ti obećani autobusi i gde je sad taj prevoz i bolji komfor tim ljudima i radnicima? Dobro je što ovaj zamajac iz 1999. godine u drugoj polovini u hodu i dalje prenosimo u 2000. godinu. Prva faza obnove je gotova, druga je u toku, ali želim da u sledećoj godini imamo još bar deset ovakvih faza i da konačno ovaj zamajac nikad ne prestane. Kod poreskog sistema Vlada je pokušala, koliko god je mogla, da poresku politiku spusti na zemlju i da pokušamo da privredi omogućimo rasterećenje, da konačno krene. O tome govore pokazatelji da je kod industrije 100% povećanje i kod drugih ministarstava se pokazuje koliko je povećanje rada za poslednjih šest meseci, da konačno krenemo i da živimo od svog rada i sa radom. Poboljšanje materijalnog položaja obrazovanja, učeničkog i studentskog standarda sigurno je jedna od obaveza, poštujući ovaj budžet, koji je Vlada predložila, moramo da poboljšamo stanje u tim sferama. Dobro je što je Vlada omogućila da svako može sada da radi za sebe i za državu. Dobro je što je Vlada bila do sada fleksibilna, što smo mogli uvek da otvorimo njena vrata. Ukoliko ima i ovde nekih primedaba, Vlada je tu i verovatno ćemo kao i do sada naći rešenje u dogovoru sa njima i da interveniše negde, ako treba. Zato mislim da ovaj budžet treba usvojiti, jer od ovih deset godina, koliko sam u ovoj skupštini, ovo je jedini budžet koji je najbolji. Hvala. [[Aplauz.]]
Reč ima narodni poslanik Dišić Miodrag, a neka se pripremi narodni poslanik Živko Selaković.
Gospodine predsedniče, poštovani članovi Vlade, kolege poslanici, ovom prilikom nemam nameru da branim budžet niti ovaj paket poreskih zakona, a nemam nameru ni da budem analitičar pojedinih bilansnih pozicija, kako na prihodnoj, tako i na rashodnoj strani budžeta. Budžet će tokom budžetske godine dobiti svoju potvrdu, da li su određene bilansne pozicije ostavljene na pravo mesto. S druge strane, mi kao poslanici koji smo dobili zakonske predloge Vlade, ili svi ovi u sali, ili direktori ili posredno kroz odbore učestvovali praktično u poslu da dođemo do konačnog predloga ovog zakona, imali smo priliku, znači, da učestvujemo i da svojim predlozima, savetima doprinesemo da ovi zakonski projekti budu ovakvi kakve je Vlada predložila. Analizom budžetskih stavki trebalo bi da se bavi opozicija u ovoj skupštini. Opozicione partije da ih na sreću imamo onakvetreba da budu, konstruktivne, one bi trebalo da se bave problematikom, da li su određene bilansne pozicije dobre ili treba menjati. No na nesreću, kažem na nesreću jer svaka ozbiljna vlast želi da ima dobru opoziciju, njima nije stalo do srpskog budžeta, pa im onda verovatno nije stalo ni do srpskog naroda ni do srpske države. Lakše im je skinuti breme odgovornosti sa svojih pleća i šetati svetom, moljakati za koju cisternu goriva, tražiti podršku za dolazak na vlast, jer očito smatraju da sutra kada bi se oni bavili ovim poslom, ne bi imali ovih problema, odakle naći pare i kako pravedno te pare raspodeliti. No, to je problem tih političkih stranaka. Mi ovde, u ovoj skupštini treba, ipak, zbog važnosti materije, jer je zakon o budžetu Republike Srbije najviši i najznačajniji akt u domenu ekonomske i fiskalne politike, akt koji predstavlja osnovu za narednu godinu i za kojoj javnosti treba reći šta predstavlja i šta je osnova budžeta za 1999. godinu. Treba ponoviti pre svega, šta je Vlada nacionalnog jedinstva imala nameru u 1999. godini i šta su joj osnove ekonomske politike. Jasno treba reći da su svi ciljevi ekonomske politike Vlade narodnog jedinstva usaglašeni sa Saveznom vladom i sa Narodnom bankom Jugoslavije i da je osnova prenošenje ovog razvojnog zamajca posle agresije NATO pakta u narednu godinu. Znači, obnova zemlje je osnova ekonomske politike. Dalje, razvoj tržišta i prestruktuiranje privrede, nastavak započetih, ozbiljnih reformi i liberaliziacije koju je ova Vlada pokrenula u ovoj godini i obezbeđenje ekonomske i socijalne sigurnosti građana u situaciji u kojoj danas građani Srbije žive. Treba reći još jednu stvar, da je ključni element ekonomske politike za narednu godinu ostvarivanje socijalnih ciljeva. Pre svega, ciljeva socijalne zaštite, zaštite porodica sa najnižim primanjima, redovna isplata penzija i prinadležnosti u zdravstvu i obrazovanju. Sve su ovo elementi ekonomske politike, u kojoj je osnovna poluga, znači, i stabilizacija i razvoj, jeste budžet koji donosimo, budžet koji je i ove godine restriktivan, koji ima za cilj da se pokriju svi javni rashodi, ali iz realnih izvora. Uz Predlog zakona o budžetu ide i ovaj paket poreskih zakona koji treba da mu posluži kao potpora. Kada sam spomenuo poreske zakone, želim da iskoristim priliku i da danas ovde kažem da je poslanik Marijan Rističević za ovom govornicom izrekao neistinu. Izrekao je neistinu u smislu što je rekao da je Vlada nacionalnog jedinstva tokom godine nekoliko puta posegla i samo menjala makaze za šišanje poreskih obveznika. Naprosto, to nije istina. Vi znate da smo, evo danas treći put usvajamo paket poreskih zakona, istina u onom prvom paketu smo izvršili određena zahvatanja od poreskih obveznika, ali sa namerom da poreski teret rasteretimo, da idemo pravcem da onaj ko ima više i da, ali znate da smo to uradili sa osnovnom namerom, da se ta sredstva izdvoje na poseban račun izmirenja tih prinadležnosti iz socijalne oblasti. Na prethodnoj sednici Skupštine i na ovoj danas usvojili smo paket poreskih zakona koji čine potpuno rasterećenje poreskih obveznika. Gospodin Rističević je rekao da je sve ove i ovakve poreske zakone potpisao dr Vojislav Šešelj. Dr Vojislav Šešelj po prirodi stvari, kao potpredsednik Vlade i kao predsednik vladinog Odbora za privredu i finansije, potpisuje sve zakone iz oblasti privrede i finansija, pa evo potpisao je i ovaj predlog zakona o budžetu. Šta je bio cilj gospodina Rističevića, da javnosti Srbije i srpskom narodu kaže da je razlog ulaska Srpske radikalne stranke u Vladu nacionalnog jedinstva bio upravo taj da smo mi u Vladi nacionalnog jedinstva zaduženi za šišanje poreskih obveznika. Nije, gospodine Rističević, to istina, SRS je ušla u Vladu narodnog jedinstva iz jednog jedinog razloga, da preuzme na sebe breme odgovornosti i tereta za odbranu države i ovog naroda. Srpska radikalna stranka svih ovih godina svog postojanja nikada nije bežala od problema. Tamo gde su bili problemi, gde se branio srpski narod, gde god je bio ugrožen, Srpska radikalna stranka, koaliciona partija u to vreme, je samo to mogla i da uradi, kao opoziciona partija, da se stavi na čelo odbrane otadžbine i naroda. To su bili, gospodine Rističeviću, razlozi zašto je Srpska radikalna stranka i danas u Vladi nacionalnog jedinstva i zašto će u toj Vladi i ostati, sve dok bude u stanju da svojim radom pomogne da ovaj narod izdrži i prevaziđe sve ove probleme koje smo imali. Što se tiče samog budžeta, moramo reći zbog šire javnosti, s obzirom da je ova materija uvek suvoparna i malo građana Srbije zna šta je budžet, uvek se misli da je to samo prikupljanje sredstava za potrošnju i rasipništvo. Prema tome, na jednoj strani budžet je, ako tako mogu da kažem, spisak želja, odnosno ne spisak želja nego spisak potreba budžetskih korisnika i, na drugoj strani, mogućnost da se uberu prihodi za izmirenje svih tih obaveza. Jasno je da ovako zacrtana politika ove vlade, koja se zasniva u principu na zadržavanju učešća javne potrošnje na stepenu ispod 50% od društvenog proizvoda, znači na onom niviou od 49,5%, pri čemu je neophodno da se svi javni rashodi svedu na najmanji mogući nivo, odnosno sledeći cilj ovakvog budžeta da se nastavi i dalje putem restriktivnog trošenja i izbegavanja rebalansa budžeta, koji nismo imali ni za prethodnu godinu, a nadam se nećemo ga imati ni za ovu godinu. Jasno je da na jednoj strani zahtevi korisnika budžeta su bili mnogo značajniji od onoga što je mogućena drugoj strani ubrati i vidite da su ti zahtevi korisnika budžeta bili na nivou od oko 44 milijarde. Međutim, vodilo se računa da ova predložena raspodela sredstava, za pojedine namene i po korisnicima, obezbedi samo najneophodnije uslove, odnosno sredstva za obavljanje tih funkcija, kako u oblasti socijalne zaštite, javnih službi i drugih funkcija koje obezbeđuje budžet. Nemam nameru da budžet analiziram, ali imam obavezu da samo jedan deo iz rashodne strane budžeta kažem, a to je, u razdelima gde se govori o rashodima 1, konto koji se zove posebne namene. On ovako može, sa ovom definicijom, da izazove sumnju da se tu odvajaju posebna sredstva i da neko ta sredstva tajno može da troši. Naime, konto posebne namene, gde rashodne strane nije moguće detaljno objasniti, šta one znače, i kada se vidi rashodna strana budžeta, negde su one čak veće u pojedinim razdelima i od materijalnih troškova. Mora se reći da su to sredstva koja se, shodno članu 86. Zakona o državnoj upravi, obezbeđuju za namene utvrđene posebnim zakonima u određenim oblastima, Određene potrebe za radom državnih organa i kažem, zbog javnosti bi trebalo reći na šta se odnosi taj deo. Srpska radikalna stranka, kao član Vlade nacionalnog jedinstva, njeni ministri i poslanici, kroz rad odbora, koji su razmatrali ovu materiju, su jasno podržali ovakvu koncepciju Vlade nacionalnog jedinstva, ovakav način ubiranja i ovakav predlog raspodele budžetskih sredstava, čiju ćemo potvrdu, da li su bilansne pozicije bile dobre ili ne, videti tokom budžetske godine i mi ćemo, kao poslanici Srpske radikalne stranke, glasati za ovakav budžet. Hvala.
Narodni poslanik Marjan Rističević - replika.
Ja sam u svom nastupu rekao da su izmene i dopune poreskih zakona vršene četiri puta i da je sve te izmene i dopune potpisao gospodin, potpredsednik Vlade, Vojislav Šešelj. Nisam rekao da to nije učinio ovlašćeno, uopšte nisam sumnjao da je on ovlašćen za potpis tih zakona. Samo sam konstatovao da je sve te poreske zakone potpisao gospodin Vojislav Šešelj. Dakle, nisam ništa loše rekao. Ako je loše u tome što sam rekao da smo u toku godine četiri puta vršili izmene i dopune poreskih zakona, na zahtev Vlade, a ni jednom nismo raspravljali o našim predlozima, npr. nismo raspravljali o predlogu Koalicije "Vojvodina", o Predlogu zakona o ukidanju takse na električno brojilo. Ukoliko, gospodo radikali, želite stvarno da narod oslobodite nekih nameta, podržite naš predlog o ukidanju taksi na električno brojilo, koji smo podneli još u februaru. Hvala.
Narodni poslanik Miodrag Dišić - odgovor na repliku.
Marjan Rističević je zaboravio, za nepuna dva sata, šta je rekao. Doslovce je rekao da je Vlada četiri ili pet puta menjala makaze za šišanje poreskih obveznika, a da je sve to potpisao gospodin Vojislav Šešelj. Prema tome, Rističeviću, za ova dva sata ne znam gde ste Vi bili kad ste zaboravili sve.
Ima reč narodni poslanik Živko Selaković - Seljačka stranka i Ujedinjena penzionerska stranka, a neka se pripremi narodni poslanik Dušica Karabenč.
Poštovani predsedniče, dame i gospodo, uvaženi poslanici, mi danas imamo veoma delikatan i odgovoran zadatak, kada budemo usvajali budžet za 2000. godinu. Bez obzira na stranačku pripadnost, malo bi morali da se pozabavimo i da pogledamo ukupnu problematiku, situaciju, stanje u kome živimo, pa da se onda malo i ozbiljnije osvrnemo na ovaj budžet. Imajući u vidu šta nas je snašlo u ovoj godini od NATO agresora, a imajući u vidu, za godinu koja dolazi, sa čime ćemo se sve susretati, mislim da je pitanje budžeta jedno ključno pitanje, kako ćemo živeti u sledećoj godini. Ma kako budžet bio veliki, obiman, on je uvek mali i uvek bi bilo primedbi - što nije veći budžet, zašto nije izdvojeno više za poljoprivredu, za kulturu, za sport itd. Gledajući na osnovu realnih prihoda, kako doći i ostvariti te prihode, onda je veoma teško posle i napraviti raspodelu takvih prihoda. Predlog Vlade za današnju sednicu, za budžet koji je pred nama, mislim da je sasvim na mestu, posebno mi je drago što je ovo sve pravljeno na bazi razmatranih, odnosno, realnih prihoda koji mogu da se ostvare. Mišljenja smo da, recimo, sredstva za socijalne programe, uvek stojim iza toga, jer i predstavljam te dve koalicije - Seljačku stranku Srbije i Penzionersku partiju Srbije - ta sredstva su uvek mala, ali me sada posebno obradovao ministar Milačić kada j e rekao da postoje šanse da iz budžetskih rezervi u toku godine usledi povećanje, pogotovo za ovu stavku - sredstva za podsticanje razvoja odnosno, za boračka pitanja. Što se tiče dela koji reguliše Agrarni budžet, mogu da kažem da smo i na Savetu koalicije naše dve partije, koje predstavljam, razmatrali i veoma smo zadovoljni, posebno što se to, u odnosu na prošlogodišnji budžet, povećava za preko 30%. Kažem i ponavljam, imajući sve druge potrebe, i seljacima, i penzionerima, i za razvoj školstva, i za razvoj zdravstva, prosvete, sporta itd., mogu da budem zadovoljan i to ne lično ja, nego u ime naše dve partije, što je ovaj iznos od 1.370.000.000 dinara predviđen za razvoj agrara. Moram da vam prenesem i stav našeg Saveta koalicije, jer je bilo manipulisanja u štampi, da je enormno velika stavka, u celini rečeno, za rad policije. Ja vam prenosim sada sledeće - NATO-vi izaslanici, ali domaće proizvodnje, koji tvrde da je enormno velika stavka za rad policije, ja im postavljam sledeće pitanje, da prvo oni od svojih tih nalogodavaca nama kažu koliki su njihovi budžeti za policiju, CIA itd., pa kada oni budu sveli na 100.000 maraka njihove budžete, mislim da ćemo mi tada i ukinuti policiju, jer nas neće više dirati. Prema tome, sredstva predviđena za razvoj unutrašnjih poslova, odnosno, za policiju, po nama i treba da ostanu, obzirom u kakvu nas situaciju ovi NATO izdajnici dovode. Na kraju da kažem da ispred Koalicije Seljačke stranke Srbije i Ujedinjene penzionerske partije, podržavamo, tako ću i glasati, budžet za 2000. godinu. Hvala vam.
Ima reč narodni poslanik Dušica Karabenč.
Poštovani gospodine predsedavajući, kolege poslanici, moram da vam kažem da se ne slažem sa kolegom koji je malo pre pričao i ja ću ponovo da se vratim.... [[Smeh.]] ne, ne, sa gospodinom Selakovićem. Dopustite da kažem šta hoću. Ovih dana RTS obaveštava građanstvo putem svojih informativnih emisija kako je akcenat u budžetuRepublike Srbije stavljen na socijalne programe. Isto i sam predlagač kaže u svom obrazloženju bilansa budžeta na strani 2. Prema stavkama iskazanim u budžetu vidimo da je MUP Srbije postao socijalno ugrožena kategorija, jer odnosi lavovski deo sredstava i jedino njima se rashodi povećavaju za oko 35% i rast plata za oko 10,5%. Tako vidimo na strani 6. Predloga budžeta, Razdeo 5, MUP, stavku od 6 milijardi 539 miliona 328.000 dinara od ukupnog budžeta koji iznosi 28,9 milijardi. Od tih 6,5 milijardi, 4 milijarde 832 miliona 350.000 je planirano samo za plate. Dakle, 17% budžeta samo za plate u MUP-u. Alal vera. Isto tako, Ministarstvo za informacije za sebe obezbeđuje 56 miliona 483.000 dinara od čega čak 51 milion 726.000 za tzv. posebne namene. Kakve su to namene iz dosadašnjeg rada ovog ministarstva da se i zaključiti. Zaista se vidi gde je stavljen akcenat. Da ne bih bila pogrešno shvaćena želim da kažem da i MUP i Ministarstvo za informacije treba da imaju redovne plate. Ali isto tako i svi zaposleni u ovoj zemlji treba da imaju redovne plate, jer samo tako će se namaknuti sredstva za ovaj budžet. Ako nam firme rade kao što su radile u proteklih godinu dana u budžet neće pristići ni polovina sredstava. U prilog ovome govori i vaš izveštaj, da je budžet za 1999. godinu za prvih 10 meseci izvršen sa samo 52,1%. A, budžet za 2000. godinu je još planiran sa rastom od 35% u odnosu na ukupan bilans budžeta za 1999. godinu. Ako pri tome dodamo da će MUP i Ministarstvo za informacije dobiti svoj deo, kako je budžetom planirano, možemo da pretpostavimo šta će ostati za ostale korisnike budžeta. Smatram da je on prilično neozbiljno planiran. Konačno, sredstva za socijalnu zaštitu, bez dečijih dodataka, odnose svega 3% budžeta ili 876 miliona, što je neprimereno situaciji u Srbiji. Ako makar i površno analiziramo celokupan socijalni program Vlade, u objašnjenju koje je predlagač budžeta sam dao, dolazimo do sledećih činjenica. Izvršavanje zakona u oblasti socijalne zaštite, društvene brige o deci, i boračko invalidske zaštite obuhvaćeno je ukupno milion 243.549 korisnika. Za izmirivanje obaveza u 2000. godini predviđena su sredstva od 3.744.800, što kada se podeli na broj korisnika i broj meseci iznosi da u proseku svaki korisnik dobije 251 dinar mesečno. Ako se zna da ova primanja kasne po godinu dana ili dečiji dodaci zadnji put su isplaćeni decembra 1997. godine, onda ne treba uopšte trošiti reči na ovakav program, jer ova kategorija populacije je baš plitikom ove vlade dovedena u položaj u kome se nalazi. Vidi se da je Vlada mislila i na autonomne pokrajine, treba ovo da ponovim, jer RTS pokriva ton po običaju, tako daVojvodina iz koje se uzima hrana, nafta, gas, trafo stanice i sve ostalo što vam zatreba dobija 0,51% i ako taj isti budžet puni sa više od 40%. Pitam da li se zbog toga poslanicima iz jedine opozicione parlamentarne vojvođanske stranke, Koalicije "Vojvodina", prilikom televizijskog prenosa skida ton, u novije vreme okreću kamere prema sali da se čak ne mogu ni videti kada ukazuju na probleme u Vojvodini, i sve veće narastajuće nezadovoljstvo. Ovakva politika prema Vojvodini će vam se vratiti kao bumerang. Želim još da kažem da je posebno planiran budžet za Autonomnu Pokrajinu Kosovo i Metohiju. S obzirom na stanje na Kosovu i na uticaj Vlade koji ima na Kosovu, kako na kosovske Srbe tako i na Albance i gospodina Kušnera, ja ova sredstva vidim kao jedan lep crni fond Vlade koji može da iscuri, a da niko ne zna gde.
Ima reč Marijan Rističević, narodni poslanik.
[[Smeh, komentari iz sale se ne čuju.]] Ja sam najsmešniji? Pogledajte se u ogledalo, možda ima neko smešniji. Evo, da neko iz Koalicije "Vojvodina" pohvali Vladu. Ja ću da pohvalim Vladu. Predlog budžeta za 2000. godinu je tehnički profesionalno odrađen i obrađen, pa mi je zbog preglednosti bilo lakše da tražim moguće nedostatke. Ukupni prihodi na strani 2. raspoređeni su po vrstama i sabrani su u ukupnom iznosu od 28,9 milijardi dinara. Mi iz Koalicije "Vojvodina" pažljivo čitamo ono što nam se dostavlja, to nam nije bilo teško, da saberemo mnogo cifara, i kada smo sabrali dobili smo sumu od 52,16 milijardi. Zaključak je jasan. Vlada je prikrila deo prihoda u visini od 23,2 milijarde dinara i mi ponovo nećemo znati u koju svrhu će taj novac biti korišćen, ko će ga koristiti, a ko deliti. Vlada koja sakrije.... govorim o stranici 2., saberite ove prihode, ovo je vaš materijal, gospodine Šešelj, Vi ste ovo potpisali, saberite ove prihode, ovu kolonu saberite..... i recite mi koju ćete sumu dobiti? Vlada koja sakrije od poslanika 24 milijarde ne može se smatrati poštenom vladom. Pošto je gospodin Šešelj potpisao ovaj predlog budžeta mogu da zaključim da ne ume da računa. Predlažem da mu se iz budžeta kupi i da na korišćenje jedna računaljka za osnovce kao ručno pomagalo. Mi iz Koalicije "Vojvodina" znamo da ćete pokušati da polovinu predviđenog budžeta namaknete iz Vojvodine. Vojvodina je bogata. U njoj žive siromašni ljudi koji mnogo i naporno rade. Čudna rečenica - Vojvodina je bogata, u njoj žive siromašni ljudi koji mnogo i naporno rade. Čudna, ali istinita. Iz tog razloga mi Vojvođani postali smo osetljivi na tuđu ruku u našem džepu. Između 22 i 23% budžeta ili gotovo četvrtina sredstava predviđena je za MUP, 6,5 milijardi dinara, a mogu da se kladim da će i ta suma biti probijena. Za te novce mogli ste otkupiti 6.000.000 tona pšenice, trogodišnji rod ili 17.000.000 tona šećerne repe. Dosta veliki novci izdvajaju se za MUP, a imovinska i fizička sigurnost građana je nikakva. Patrole u Vojvodini, uprkos velikim izdvojenim sredstvima, voze krševe od automobila ili idu peške. Ali će zato kada mi dođemo na vlast u Vovjodini, a doći ćemo ubrzo, voziti brze automobile, imati još bolje plate i što je najvažnije neće morati da čuvaju lopove jer će imati ovlašćenja da ih hapse. Interesantno, Ministarstvo saobraćaja i veza koje prerasta u ministarstvo bez veze, sa ogromnim rupama na putu i telefonskim vezama koje su takvog kvaliteta da bi pronalazač telefona da je živ i da to može da čuje sigurno postiđen svoj pronalazak povukao iz upotrebe. Gotovo cela suma od 350.000.000, predviđena za Ministarstvo saobraćaja, ustupa se Železnici. Čudo je još veće kad se zna da ta ista država daje ovlašćenje železnici da godinama ubire 3% celokupnog poreza na promet u svoju korist, što je na godišnjem nivou suma od tri milijarde dinara. Oni se više ne bave prevozom putnika i robe, nego naplaćuju porez. Dali ste pravo da budu država u državi, da ubiraju godišnji porez od 3 milijardi, još ih iz budžeta pomažete sa 350 miliona, a od brzih pruga za voljenog druga, ni traga ni glasa. Predložio sam zakon po kome tih 3% poreza treba prebaciti za penzijsko invalidsko osiguranje zemljoradnika, koji su godinama nosili državu na svojim leđima, puneći državne budžete. A tako u stvari pune budžet Železnice, kojom kad se izuzme putovanje u vojsku i iz vojske, gotovo da se nisu vozili. To je ta vaša čuvena socijalna pravda. Zato ste odbili da raspravljate o našem predlogu da se ta sredstva preusmere seljacima. Ministarstvo poljoprivrede je imalo 1,4 milijarde dinara, dva puta manje prihoda od Železnice i pet puta od MUP-a. Poljoprivreda u nemogućim uslovima izvozi pola milijarde maraka, što je 10 milijardi dinara, a Železnica je odavno zrela za otpad. Može samo da izvozi rđu i koroziju sa železničkih šina. Toliko o vašim profitabilnim projektima. Da ne bi bilo zabune za 1,4 milijarde novih dinara i gotovo da sve Vlada neće podeliti opljačkanim seljacima, dok će biti razdeljena prerađivačima, data industriji. Seljacima se ne daje ništa, njima se samo otima i to godinama. Ministarstvo za zaštitu čovekove okoline dobilo je pola procenta iz budžeta. Ova država odavno ne štiti ni čoveka, a kamoli njegovu okolinu. Srbi van Srbije, a takvih je sve više, dobili su po ovom predlogu budžeta od Srba iz Srbije, a takvih je sve manje, ako se Dejton i slični sporazumi ne računaju kao dobit, dobili su samo ministarstvo i ništa više. Oni koji zagovaraju veliku Srbiju u Kninu, ne žaleći municiju da bi zadržali vlast u Srbiji, sad Srbima izvan Srbije ne daju ništa. Autonomnoj Pokrajini Kosovo pripada 80 miliona dinara, Vojvodini 148. Od ovih sredstva namenjenih Autonomnoj Pokrajini, Kosovo i Metohija nemaju koristi. Skupština Autonomne Pokrajine Kosovo ne postoji nigde osim u budžetu. Pitam vas kome će ta sredstva pre dati, Tačiju ili Vladiki Artemiju? Ja sam za to da se sredstva prenesu Srpskom nacionalnom veću. Poznavajući neke od vas, bojim se da ćete dati Tačiju. Sredstva namenjena Autonomnoj Pokrajini Vojvodina su pola procenta. Od 200 dinara uplaćenih u Vojvodini, jedan se vrati za rad Autonomnoj Pokrajini, valjda ste se pretgli. I na kraju, ja ću čekati odgovor na pitanje koje sam i prošli put postavio, zašto se samo svaki drugi dinar ubran od poreza nađe u budžetu, gde je nestalo iz ovih prihoda 23,2 milijarde dinara. To su ogromni novci, to je 20 miliona tona pšenice. To je osmogodišnji rod, koji će nestati, mi nećemo znati kakav je to lopovluk planiran. Gospodine Šešelju, Vi uvek mašete nekim papirima koje ste vi potpisali pa se nadam da ćete ga i objasniti, da li se ovde radi o tajnim podelama, ili su to možda novci za poneti ili odneti u krajnjoj nuždi.
Ima reč potpredsednik Vlade, dr Vojislav Šešelj.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovaj sastav Narodne skupštine je bio na velikim mukama kad je došlo do raspada Koalicije "Vojvodina" kojoj strani da se privolimo, da procenimo gde je to ono većinsko krilo. Procenili smo da je to krilo sledbenika Slavka Veselinova, koje predvodi njegov sin Dragan, kao što mu je otac nekad pravio spiskove ljudi koji ne smeju iz Beograda i ondašnje uže Srbije, užasne Srbije da pređu u Vojvodinu, tako bi on sad da octepljuje Vojvodinu. Međutim, to krilo, nažalost, nije bilo pametnije krilo. Razlikuje se ono od Čanka po tome što Čanak nikad nije čitao ove materijale. Izlazio je za govornicu, a o materijalima nije ni govorio nego je lupetao onako iz glave, a nekad je to bilo i duhovito. Ovi, sledbenici Slavka Veselinova,glume da čitaju, a nisu sva slova naučili. Nisu matematiku naučili, i onda izađu za govornicu i lupetaju gluposti. Tako je jedan od njih Marijan Rističević sabrao i budžetske pozicije i međuzbirovei nazive članova i brojke i tako dalje i današnji datum. Onda je dobio neku nebuloznu cifru i traži od nas da mu tu cifru objasnimo. Kako mi to njemu da objasnimo ili da odemo sa Draganom Veselinovom da se napijemo u pauzi, a onda bi možda mogli da objasnimo. Samo pijan čovek ovo može da objašnjava. Kad je čovek trezan, on ne može da vodi dijalog. Ove godine smo imali čitav paket vrlo ozbiljnih poreskih zakona. Zašto te zakone češće menjamo i stalno poreske stope smanjujemo. Nije nam cilj naglo, nego kako tražimo neki drugi izvor prihoda, tako smanjujemo poreske stope, stope akciza itd. i dovodimo ih u jedan prihvatljiv nivo, u jedan sklad koji podrazumeva liberalizaciju osnovnih ekonomskih tokova. Jesmo imali česte izmene poreskih zakona, ali su uvek te izmene bile u nekoliko članova i uvek je to bilo smanjivanje poreskih stopa tokom cele ove godine i u ovoj Narodnoj skupštini i u Saveznoj skupštini. Ja sam s ponosom, kao resorni potpredsednik Vlade, to potpisivao, upućujući Narodnoj skupštini, koje je zakone cela Vlada pripremala na vrlo stručan način, što dokazuje da je ova vlada sposobna. Izneću vam nekoliko drugih činjenica koje to bolje potvrđuju. Stopa inflacije za ovu godinu biće nešto oko 50%, jedan procenat ili dva ispod toga, tolika je stopa inflacije bila i u prošloj godini i to je veliki uspeh ove vlade, jer smo imali tri meseca rata, tri meseca mnoge fabrike nisu radile a mnoge fabrike su u ratu uništene. To je realni uspeh. I drugi uspeh ove vlade je što je smogla snagde da izađe sa ovako restriktivnim budžetom pred Narodnu skupštinu. Budžet je 30 procenata, 34,8% nominalno veći od ovogodišnjeg. Kad uporedite s ovom stopom inflacije od 50%, videćete da je realno manji. Realno svaki korisnik budžeta ima manje polaniranih para za sledeću godinu. Vi dižete galamu za ovom govornicom kako se Vojvodini uzimaju pare. Nikome se ne uzimaju pare, sve pare koje država naplati kroz poreze i doprinose, ona odmah troši kroz određene budžetske stavke, određenoj vrsti budžetskih korisnika. Da li će se te pare koncentrisati u Beogradu ili Novom Sadu, sasvim je svejedno. Ključno pianje je ko su ljudi na vlasti koji odlučuju o raspodeli sredstava, a Srbija u svojoj istoriji disciplinovaniju i štedljiviju Vladu, sigurno, od ove sadašnje Vlade nikada nije imala. Vi koji ste navikli, ostalo vam od vaših očeva da otimate, da pljačkate, da drobite srpske zemlje, sad im pomalo zavidite. Dok su oni bili aktuelni, dok su oni vladali, mogli su da otimaju do mile volje, sad vi nemate mogućnosti, računate ako se poveća stepen autonomije i ako se otcepi Vojvodina, onda ćete i vi moći da zasednete u nekadašnje njihove fotelje. Grdno se varate, ništa od toga ne biste imali, i kad bi se to desilo, neke druge stranke bi dobijali izbore, a vi jadni to malo što dobijate, dobili ste zabunom. Dobili ste sa nekim pogrešnim plakatom Socijalističke partije, gde je pisalo - Vojvodina koju volim, pa su vaši glasači iz zabune glasali za vas, povezujući vašu narodnu koaliciju sa onim plakatom i ništa više. S druge strane, znam šta vas muči. Ovde taj Rističević, koji ukrade tuđe zube i s njima izađe pred Narodnu skupštinu, sumnjiči Vladu da će Tačiju da prosleđuje pare na Kosovo. Pa vi ste skloni da ulazite u saveze i koalicije sa srpskim neprijateljima, a ne mi. Pa nije slučajno što ste vi zajedno nedavno jaukali, pre nekoliko dana, sa Sulejmanom Ugljaninom, što i vas u Berlin nisu pozvali. Vi na ovoj skupštini želite da dokažete onima koji vas neće, jer ste im se otarasili Čanka, a Čanak im je draži, da zaslužujete da i vas pozovu u Stambol, na Bosfor, da vas pozovu u Berlin, da i vama udele malo milostinje, da vam pruže šansu da i vi neku krvavu ručerdu tamo poljubite. Ja znam, gospodin Veselinov, kojiovako izgledom i stavom pokušava da imitira Vuka Draškovića, da je ubeđen da bi mnogo lepše ljubio ruku Medlin Olbrajt, nego što je to uradio Vuk Drašković. Pa, gospodine Veselinov, možda će se i Vama ukazati šansa da poljubite nečiju ruku, makar i ruku Medlin Olbrajt, možda će se vama veća čast ukazati, pošto se sa Vukom Draškovićem takmičite ko će biti glavna srpska Monika Levinski, da jednom prilikom priskočite i Bilu Klintonu, ima i kod njega ponešto da se poljubi, ali da nas ovde ne zamajavate.
Narodni poslanik Veselinov, replika.
Ne želim nikome od vas da bilo ko pominje vaše roditelje. Pretpostavljam da ste svi ponosni na svoju krv, na svoje poreklo, na groblja svojih predaka. I ja sam ponosan na svoje roditelje, ma šta ko o njima mislio. Ne želim da pominjem roditelje gospodina Šešelja, da li mu je otac živ, ne znam, da li mu je mati živa, ne znam. Najgore je pominjati drugome roditelje, pogotovu kad su preminuli. Moj otac nije bio kriminalac, moj otac nije bio izdajnik, bio je revolucionar, bio je partizan, nosilac je odlikovanja. U njegovu ideologiju se ne mešam, njegov politički život je bio i prošao. On je imao pravo na svoje mišljenje, na svoju literaturu, na svoje ustave, kao što i mi danas to imamo. Vi pominjete da je neko među nama neuračunljiv. Ja bih mogao sa lakoćom Vas da pitam - niste li Vi među nama najneuračunljiviji? Pre deset godina ste tajno preplivali Drinu noću, ušli u Srbiju, doselili se u Vojvodinu, godinama ne plaćate boravišnu taksu. Neko Vam je greškom dao državljanstvo i posle deset godina ste pomislili da možete da budete predsednik Srbije. U kojoj državi je to moguće, samo ukoliko u njoj nema dovoljno nezrelih ljudi, da neko ko je juče došao, nije rođen, još hoće da vlada drugima? To ste samo Vi njemu učinili. A što se izdajnika tiče, niste li Vi bili ti, zbog kojih više nema Srba u Kninu, nema na Baniji, nema u Kordunu, u Lici, ko je potpisivao Vens-Ovenove planove, ko je potpisivao Dejton, ko je potpisivao kapitulaciju o Kosmetu? Vi, vaša Vlada i vaša politika. Ako je iko ljubio ruku gospođi Olbrajt, ima onih koji to vole, obično se ženama ljube ruke da bi se dočekalo nešto zauzvrat, oni koji su to učinili, nešto su očekivali i nisu dobili, ali vi ste ljubili celoj toj kliki i skute, i njoj ste prali noge, jer ste potpisivali sporazume koji su uništili srpski narod i izgubili smo teritorije. I, ako je iko izdajnik, to ste vi, a ne Koalicija "Vojvodine".
Potpredsednik Vlade Vojislav Šešelj, odgovor na repliku.
Dame i gospodo narodni poslanici, sa ponosom mogu da ponovim za govornicom ove Narodne skupštine da sam rođen u srcu Srbije, u srpskom Sarajevu. Možda sam tajno preplivavao Drinu, možda sam se tajno naselio u Vojvodini, kako kaže Veselinov, ali u svakom slučaju, na izborima u Vojvodini uvek dobijem po deset, petnaest, dvadeset puta više glasova, nego Dragan Veselinov i sledbenici Slavka Veselinova. Mnogi ljudi mogu biti ponosni na svoje očeve i majke, i druge pretke, i rođake, ali postoje neki ljudi koji nikako ne mogu biti ponosni na svoje očeve i druge pretke. Ne može onaj čiji je otac delio i cepao srpski narod i služio srpskim neprijateljima da bude ponosan na svoga oca, i kada to izjavi, on laže zapravo. On je tu ontološki jednostavno predodređen da ide stranputicom, jer svaki korak ka istini znači udar na ono što je otac njegov pokušao da stvori, a mi znamo kakva je muka bila krajem osamdesetih godina demontirati ono što je Slavko Veselinov, i što su kompanija, Boško Krunić i ostali, Žika Berisavljević itd. što su pravili na grbači srpskog naroda, da bi uništili Srbiju, da bi Srbe definitivno pocepali, podelili, da Srbima traga ne bi ostalo. Mi znamo ko su naši neprijatelji i lako nam je u principu sa našim neprijateljima, ali ono zlo domaće, izdaja u našim redovima, kad se pojavi, to je najopasnije i tome se treba suprostaviti svim sredstvima. Nismo mi izgubili Srpsku Krajinu, bar privremeno, ili delove Republike Srpske, ili smo dočekali da nam okupiraju Republiku Srpsku i Kosovo i Metohiju zato što smo hteli, grčevito smo se borili, istina neko više, neko manje, ali srpski narod sigurno nije ni hteo, ni želeo ovo što se desilo. Ali, izdajnici u srpskim redovima, raznorazni separatisti, sledbenici američke ideologije, novog svetskog poretka, oni koji primaju pare od NATO pakta, stranke NATO pakta u Srbiji su želele, one su slavile svaki poraz srpskog naroda i svaki, makar privremeni trijumf srpskih neprijatelja, predvođenih Amerikom i NATO paktom.
Zahvaljujem. Zaključujem zajednički načelni pretres. Narodna skupština će o svim predlozima zakona, o kojima je obavljen zajednički načelni pretres, pojedinačno glasati u načelu, obaviti pretres u pojedinostima i glasati u celini. Prelazimo 1. tačku dnevnog reda - PREDLOG ZAKONA O BUDžETU REPUBLIKE SRBIJE ZA 2000. GODINU Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primli ste amandmane, koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici Dobrivoje Budimirović, Bojana Ristić i mr Tihomir Marjanović, kao i mišljenje Vlade Republike Srbije o podnetim amandmanima. Primili ste izveštaj Odbora za finansije, koji je prihvatio Predlog zakona u načelu i u pojedinostima i predlaže Narodnoj skupštini da ga usvoji. Saslušali ste ekspoze predsednika Vlade Mirka Marjanovića. Pošto je načelni pretres o ovom predlogu zakona obavljen u okviru zajedničkog načelnog pretresa, prelazimo na odlučivanje o Predlogu zakona o budžetu Republike Srbije za 2000. godinu, u načelu, kao i o ekspozeu predsednika Vlade Mirka Marjanovića. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje ekspoze predsednika Vlade Mirka Marjanovića i Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2000. godinu, u načelu. Za 165 za, protiv dva, niko uzdržan, nisu glasala dva poslanika, 169 prisutno u sali. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ekspoze predsednika Vlade Mirka Marjanovića i Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2000. godinu u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 8. razdeo 9. amandman je podnela narodni poslanik Bojana Ristić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za dva, protiv 169, uzdržanih jedan, ukupno su prisutna 172 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. razdeo 12. amandman je podnela narodni poslanik Bojana Ristić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za dva, protiv 173, uzdržanih niko, ukupno je prisutno 175 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. razdeo 17. pozicija 108. amandman je podnela narodni poslanik Bojana Ristić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za dva, protiv 170, uzdržanih niko, nisu glasala dva, ukupno su prisutna 174 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. razdeo 18. pozicija 122. amandman je podnela narodni poslanik Bojana Ristić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Niko nije glasao za, protiv 168, uzdržan niko, nije glasalo pet, ukupno su prisutna 173 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. razdeo 20. pozicija 132. amandman je podnela narodni poslanik Bojana Ristić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za je glasao jedan, protiv 171, uzdržanih niko, nije glasalo tri, ukupno je prisutno 175 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. razdeo 20. pozicija 133. i 135. amandman je podneo narodni poslanik mr Tihomir Marjanović. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za je glasalo tri, protiv 166, uzdržan niko, nije glasalo pet, ukupno su prisutna 174 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. razdeo 20. pozicija 134. amandman je podnela narodni poslanik Bojana Ristić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za je glasao jedan, protiv 175, uzdržanih niko, nije glasao jedan, ukupno je prisutno 177 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. razdeo 20. pozicije 136, 137. i 138. amandman je podneo narodni poslanik Dobrivoje Budimirović. (Odustaje.) Na član 8. razdeo 21. pozicija 143. amandman je podnela narodni poslanik Bojana Ristić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za je glasalo tri, protiv 164, uzdržanih niko, nije glasalo pet, ukupno su prisutna 172 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. razdeo 22. amandman je podnela narodni poslanik Bojana Ristić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za je glasalo tri, protiv 167, uzdržanih niko, nije glasalo pet, ukupno je prisutno 175 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. razdeo 24. amandman je podnela narodni poslanik Bojana Ristić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za je glasalo tri, protiv 169, uzdržanih niko, nije glasalo četiri, ukupno je prisutno 176 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. razdeo 25. amandman je podnela narodni poslanik Bojana Ristić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za je glasalo tri, protiv 165, uzdržanih niko, nije glasalo pet, ukupno su prisutna 173 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Da li još neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2000. godinu u celini. Za je glasalo 173, protiv četiri, niko uzdržan, svi su glasali, ukupno 177 prisutno. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2000. godinu, većinom glasova. [[Aplauz.]] Prelazimo na 2. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ODLUKE O BUDžETU AUTONOMNE POKRAJINE KOSOVO I METOHIJA ZA 2000. GODINU Primili ste Predlog odluke, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste izveštaj Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora, koji predlažu Narodnoj skupštini da usvoji Predlog odluke. Otvaram jedinstveni pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne želi.) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog odluke o budžetu AutonomnePokrajine Kosovo i Metohije za 2000. godinu. Molim vas da pritisnete odgovarajući taster. Za je glasalo 172, protiv tri, niko uzdržan, tri nije glasalo, ukupno 178 prisutno. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog odluke o budžetu Autonomne Pokrajine Kosovo i Metohija za 2000. godinu. Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O KORIŠĆENjU SREDSTAVA AGRARNOG BUDžETA U 2000. GODINI Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste izveštaje Odbora za poljoprivredu i Zakonodavnog odbora, koji predlažu Narodnoj skupštini da usvoji Predlog zakona. Pošto je načelni Pretres o predlogu ovog zakona obavljen u okviru zajedničkog načelnog pretresa, prelazimo na odlučivanje zakona u načelu. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o korišćenju sredstava Agrarnog budžeta u 2000. godini u načelu. Za je glasalo 170, protiv niko, niko uzdržan, pet nije glasalo, ukupno 175 prisutno. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Da li neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinstima? (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o korišćenju sredstava Agrarnog budžeta u 2000. godini, u celini. Za je glasalo 169, protiv niko, niko uzdržan, pet nije glasalo, ukupno 174 prisutno. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o korišćenju srestava Agrarnog budžeta u 2000. godini. Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O UČEŠĆU OPŠTINA I GRADOVA U POREZU NA PROMET I OBIMU SREDSTAVA ZA VRŠENjE POSLOVA OPŠTINA I GRADOVA U 2000. GODINI Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakon podneli narodni poslanici: Jožef Kasa, Mihalj Sečei i Ištvan Išpanovič; Dobrivoje Budimirović; Tihomir Marjanović; Veroljub Stevanović i Milija Sekulić; Bojana Ristić; Životije Jovanović; Bojan Kekić; Aleksandar Milutinović; Zvonimir Budić; Jožef Kasa; Mile Jovičić, Mihalj Sečei, Ištvan Išpanovič i Anatal Biači; Zoran Jovanović i Stanko Starčević; Stevan Vrbaški; Milan Nikitović; Milan Miković; Ramadan Ameti; Ljubomir Pešalj; Živanko Radovančev i Milana Budimir. Primili ste amandmane Vlade Republike Srbije, kao i mišljenje Vlade o amandmanima narodnih poslanika. Primili ste izveštaj Odbora za finansije, koji predlaže Narodnoj skupštini da usvoji Predlog zakona u načelu i u pojedinostima i izveštaj Zakonodavnog odbora, koji je prihvatio Predlog zakona. Pošto je načelni pretres o ovom predlogu zakona obavljen u okviru zajedničkog načelnog pretresa, prelazimo na odlučivanje o Predlogu zakona u načelu. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona u načelu. Za je glasalo 171, protiv jedan, niko uzdržan, jedan nije glasao, ukupno 173 prisutno. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Član 2. Na član 2. amandman je podnela Vlada Republike Srbije, sa korekcijom ovog amandmana, koju je na sednici Odbora za finansije izneo predstavnik Vlade. Pošto su amandman Vlade, sa korekcijom, prihvatili Odbor za finansije i Zakonodavni odbor, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Član 3. Na član 3. amandman je podnela Vlada Republike Srbije, sa korekcijom ovog amandmana, koju je na sednici Odbora za finansije izineo predstavnik Vlade. Pošto su amandman Vlade, sa korekcijom, prihvatili Odbor za finansije i Zakonodavni odbora, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Član 2. Na član 2. tačka b. podtačka 36. amandman je podneo narodni poslanik Ljubomir Pešalj. Imajući u vidu da je amandmanom Vlade na član 2. koji je postao sastavni deo Predloga zakona, delimično prihvaćen amandman narodnog poslanika Ljubomira Pešalja, pitam narodnog poslanika da li ostaje pri svom amandmanu ili prihvata rešenja sadržana u amandmanu Vlade? (Odustaje.) Na član 2. tačka b. podtačka 122. amandman je podneo narodni poslanik Bojan Kekić. (Odustaje.) Član 2. i član 3. Međusobno povezane amandmane na član 2. tačka a. podtačka 1. i na član 3. tačka a. podtačka 1. podneo je narodni poslanik Aleksandar Milutinović. Imajući u vidu da su amandmanima Vlade na član 2. i 3, koji su postali sastavni deo Predloga zakona, delimično prihvaćeni amandmani narodnog poslanika Aleksandra Milutinovića, pitam narodnog poslanika da li ostaje pri svojim amandmanima ili prihvata rešenje sadržano u amandmanima Vlade? (Nije prisutan.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Niko nije glasao za, 163 protiv, uzdražn niko, osam nije glasalo, ukupno je prisutno 171. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj amandman. Međusobno povezane amandmane na član 2. tačka a. podtačka 2. i na član 3. tačka a. podtačka 2. podneli su narodni poslanici Veroljub Stevanović i Milija Sekulić. Da li su tu? (Nisu.) Pošto je delimično Vlada prihvatila, ponovo moramo da glasamo. Pošto niko od njih nije ovde prisutan, onda i ne želi reč. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandmane. Za niko nije glasao, protiv 170, uzdržanih nema, nije glasao jedan, ukupno je prisutan 171 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ove amandmane. Međusobno povezane amandmane na član 2. tačka a. podtačka 3. i na član 3. tačka a. podtačka 3. podneo je narodni poslanik dr Zvonimir Budić. Imajući u vidu da su amandmani Vlade na član 2. i 3., koji su postali sastavni deo Predlog zakona, delimično prihvaćeni amandmani narodnog poslanika dr Zvonimira Budića, a Zvonimir Budić, koliko vidim nije tu, i onda prelazimo na glasanje. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandmane. Za niko nije glasao, protiv 169, uzdržanih nema, nije glasalo dva, ukupno je prisutan 171 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ove amandmane. Međusobno povezane amandmane na član 2. tačka a. podtačka 4. i na član 3. tačka a. podtačka 4. podneo je narodni poslanik dr Stevan Vrbaški. Da li je tu? (Nije.) Pošto je delimično Vlada prihvatila, ponovo moramo da glasamo. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandmane. Za niko nije glasao, protiv 166, uzdržanih nema, nije glasalo dva, ukupno je prisutno 168 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ove amandmane. Međusobno povezane amandmane na član 2. tačka b. podtačka 21. i na član 3. tačka b. podtačka 21. podnela je narodni poslanik Bojana Ristić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne želi.) Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandmane. Za niko nije glasao, protiv 162, uzdržanih nema, nije glasalo pet, ukupno je prisutno 168 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ove amandmane. Međusobno povezane amandmane na član 2. tačka b. podtačka 34. i na član 3. tačka b. podtačka 33. podnela je narodni poslanik Bojana Ristić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne želi.) Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandmane. Za niko nije glasao, protiv 166, uzdržanih nema, nije glasalo četiri, ukupno je prisutno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ove amandmane. Međusobno povezane amandmane na član 2. tačka b. podtačka 58. i na član 3. tačka b. podtačka 50. podneo je narodni poslanik Živanko Radovančev. Odustao je od amandmana. Međusobno povezane amandmane na član 2. tačka b. podtačka 64. i na član 3. tačka b. podtačka 54. podneo je narodni poslanik Životije Jovanović. Odustao je od amandmana. Međusobno povezane amandmane na član 2. tačka b. podtačka 87. i na član 3. tačka b. podtačka 72. podnela je narodni poslanik Bojana Ristić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne želi.) Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandmane. Za niko nije glasao, protiv 163, uzdržanih nema, nije glasalo tri, ukupno je prisutno 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ove amandmane. Međusobno povezane amandmane na član 2. tačka b. podtačka 89. i na član 3. tačka b. podtačka 73. podnela je narodni poslanik Bojana Ristić. Moramo glasati o amandmanu, iako je Vlada delimično prihvatila, Bojana Ristić nije tu, koliko znam. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandmane. Za niko nije glasao, protiv 160, uzdržanih nema, nije glasalo šest, ukupno je prisutno 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ove amandmane. Međusobno povezane amandmane na član 2. tačka b. podtačka 114. i na član 3. tačka b. podtačka 94. podneo je narodni poslanik Milan Miković. Imajući u vidu da su amandmanima Vlade na član 2. i 3., koji su postali sastavni deo Predloga zakona, delimično prihvaćeni amandmani narodnog poslanika Milana Mikovića, a Milan Miković nije tu, ne vredi da ga pitam da li prihvata rešenje. Pošto niko ne želi reč, moramo da glasamo. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandmane. Za niko nije glasao, protiv 162, uzdržanih nema, nije glasalo tri, ukupno je prisutno 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ove amandmane. Međusobno povezane amandmane na član 2. tačka b. podtačka 124. i na član 3. tačka b. podtačka 102. podneo je narodni poslanik Ramadan Ameti. Imajući u vidu da su amandmanima Vlade na član 2. i 3., koji su postali sastavni deo Predloga zakona, delimično prihvaćeni amandmani narodnog poslanika Ramadana Ametija, pitam narodnog poslanika da li ostaje pri svojim amandmanima ili prihvata rešenje sadržano u amandmanima Vlade? Ramadan Ameti nije tu. Da li neko želi reč? (Ne želi.) Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandmane. Za niko nije glasao, protiv 159, uzdržanih nema, nije glasalo osam, ukupno je prisutno 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ove amandmane. Međusobno povezane amandmane na član 2. tačka b. podtačka 134. i na član 3. tačka b. podtačka 111. podneo je narodni poslanik Dobrivoje Budimirović. Hvala Budimiroviću. Međusobno povezane amandmane na član 2. tačka b. podtačka 148. i na član 3. tačka b. podtačka 124. podneli su narodni poslanici Jožef Kasa, Mihalj Sečei i Ištvan Išpanovič. Imajući u vidu da su amandmanima Vlade na član 2. i 3., koji su postali sastavni deo Predloga zakona, delimično prihvaćeni amandmani ovih narodnih poslanika, pitam narodne poslanike da li ostaju pri svojim amandmanima ili prihvataju rešenje sadržano u amandmanima Vlade? Pošto nisu tu mi moramo da glasamo. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandmane. Za niko nije glasao, protiv - 159, uzdržanih - nema, nije glasalo četiri, ukupno su prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila većinom glasova ovaj amandman. Međusobno povezane amandmane na član 2. tačka b. podtačka 160. i na član 3. tačka b. podtačka 135. podneo je narodni poslanik Milan Nikitović. Imajući u vidu da su amandmanima Vlade na član 2. i 3., koji su postali sastavni deo Predloga zakona, delimično prihvaćeni amandmani narodnog poslanika Milana Nikitovića, pitam narodnog poslanike da li ostaje pri svojim amandmanima ili prihvata rešenje sadržano u amandmanima Vlade? Pošto nisu tu mi moramo da glasamo. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandmane. Za niko nije glasao, protiv - 168, uzdržanih - nema, nije glasalo tri, ukupno je prisutan 171 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila većinom glasova ovaj amandman. Prelazimo na član 3. tačka b. podtačka 24. amandman su podneli narodni poslanici Jožef Kasa, Mile Jovičić, Mihalj Sečei, Ištvan Išpanovič i Antal Biači. Imajući u vidu da je amandmanom Vlade na član 3. koji je postao sastavni deo Predloga zakona, delimično prihvaćen amandman ovih narodnih poslanika, pitam narodne poslanike da li ostaju pri svom amandmanu ili prihvataju rešenje sadržano u amandmanu Vlade? Iako nisu tu mi moramo da se izjasnimo. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandmane. Za niko nije glasao, protiv - 169, uzdržanih - nema, nije glasalo četiri, ukupno su prisutna 173 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila većinom glasova ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo narodni posalnik Tihomir Marjanović. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za niko nije glasao, protiv - 159, uzdržanih - nema, nije glasalo sedam, ukupno je prisutno 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila većinom glasova ovaj amandman. Na član 6. amandman je podnela narodni poslanik Milana Budimir. Predstavnik Vlade na sednici Odbora za finansije i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Odustaje.) Da li neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja za reč zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o učešću opština i gradova u porezu na promet i obimu sredstava za vršenje poslova opština i gradova u 2000. godini u celini. Za je glasao 171, protiv - niko, uzdržanih - nema, nije glasao jedan, ukupno su prisutna 172 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o učešću opština i gradova u porezu na promet i obimu sredstava za vršenje poslova opština i gradova u 2000. godini. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENI ZAKONA O JAVNIM PRIHODIMA I JAVNIM RASHODIMA Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste izveštaje Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora, koji su prihvatili Predlog zakona u načelu i u pojedinostima. Pošto je načelni pretres o ovom Predlogu zakona obavljen u okviru zajedničkog načelnog pretresa, prelazimo na glasanje. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni Zakona o javnim prihodima i javnim rashodima u načelu. Za je glasalo 170, protiv - niko, uzdržanih - nema, nije glasalo dva, ukupno su prisutna 172 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Da li neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Ne.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni Zakona o javnim prihodima i javnim rashodima u celini. Za je glasalo 172, protiv - niko, uzdržanih - nema, nije glasao jedan, ukupno su prisutna 173 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmenama Zakona o javnim prihodima i javnim rashodima. Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENI I DOPUNI ZAKONA O POREZU NA DOBIT PREDUZEĆA Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandmane, koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici Jožef Kasa, Mihalj Sečei i Ištvan Išpanovič, kao i mišljenje Vlade Republike Srbije o ovim amandmanima. Primili ste izveštaj Odbora za finansije, koji predlaže Narodnoj skupštini da usvoji Predlog zakona u načelu i u pojedinostima i izveštaj Zakonodavnog odbora, koji je prihvatio Predlog zakona. Pošto je načelni pretres o ovom Predlogu zakona obavljen u okviru zajedničkog načelnog pretresa, prelazimo na odlučivanje o Predlogu zakona u načelu. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona u načelu. Za je glasalo 169, protiv - niko, uzdržanih - nema, svi su glasali. Jednoglasno je Narodna skupština usvojila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman su podneli narodni poslanici Jožef Kasa, Mihalj Sečei i Ištvan Išpanovič. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za je glasao jedan, protiv - 165, uzdržanih - nema, svi su glasali, ukupno je prisutno 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila, većinom glasova, ovaj amandman. Narodni poslanici Jožef Kasa, Mihalj Sečei i Ištvan Išpanovič podneli su amandman kojim predlažu novi član 1a. Vlada, Odbor za finansija i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da postave kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za je glasao jedan, protiv 168, uzdržanih jedan, nije glasalo dva, ukupno su prisutna 172 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Da li još neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Ne.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predlog zakona, o pojedinostima. Molim postavite svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o porezu na dobit preduzeća u celini. Za je glasalo 167, protiv niko, uzdržanih niko, nije glasalo dva, ukupno je prisutno 169 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o porezu na dobit preduzeća. Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda: PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POREZU NA DOHODAK GRAĐANA Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandmane, koji su na Predlog zakona podneli narodni poslanici Miloje Mihailović i Odbor za finansije. Primili ste izveštaj Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora, koji predlažu Narodnoj skupštini da usvoji Predlog zakona. Pošto je načelni pretres o ovom predlogu zakona obavljen u okviru zajedničkog načelnog pretresa, prelazimo na odlučivanje o Predlogu zakona u načelu. Molim narodne poslanike da postave kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana u načelu. Za je glasalo 169, protiv niko, uzdržan niko, nije glasalo četiri, ukupno su prisutna 173 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glaslova prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres o Predlogu zakona u pojedinostima. Na član 3. stav 1. amandman je podneo Odbor za finansije. Pošto je predlagač na sednici Odbora za finansije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, konstatujem da je amandman Odbora za finansije postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 3. stav 2. amandmane su podneli narodni poslanik Miloje Mihailović i Odbor za finansije. Sa amandmanom Odbora za finansije saglasio se predlagač na sednici Odbora, a Zakonodavni odbor smatra da su amandmani narodnog poslanika Miloja Mihailovića i Odbora za finansije pravno mogući. Odbor za finansije dao je ispravku amandmana, sa kojim se saglasio predlagač. Tom ispravkom amandman Odbora za finansije postao je istovetan sa amandmanom narodnog poslanika Miloja Mihailovića. Pošto se predlagač saglasio sa istovetnim amandmanima Odbora za finansije, sa ispravkom, i narodnog poslanika Miloja Mihailovića, Zakonodavni odbor smatra da su amandmani pravno mogući, konstatujem da su istovetni amandmani postali sastavni deo Predloga zakona. Da li još neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Ne.) Zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana u celini. Za je glasalo 169, protiv niko, uzdržanih niko, nisu glasala dva, ukupno je prisutan 171 narodni poslanik. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana. Prelazimo na 8. tačku dnevnog reda: PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O AKCIZAMA I POREZU NA PROMET Primili se Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandmane, koji su na Predlog zakona podneli narodni poslanici Jožef Kasa, Mihalj Sečei i Ištva Išpanovič i narodni poslanik Dušan Narić, kao i mišljenje Vlade Republike Srbije o ovim amandmanima. Primili ste izeštaj Odbora za finansije, koji predlaže Narodnoj skupštini da usvoji Predlog zakona u načelu i u pojedinostima i izveštaj Zakonodavnog odbora koji je prihvatio Predlog zakona. Pošto je načelni pretres o ovom predlogu zakona obavljen u okviru zajedničkog načelnog pretresa, prelazimo na odlučivanje o Predlogu zakona u načelu. Molim narodne poslanike da postave kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama i porezu na promet, u načelu. Za je glasalo 164, protiv niko, uzdržanih nema, nisu glasala tri, ukupno je prisutno 167 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 7. stav 2. amandman su podneli narodni poslanici Jožef Kasa, Mihalj Sečei i Ištvan Išpanovič. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li neko želi reč? (Ne želi.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice, radi utvrđivanja kvoruma. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje amandman. Za je glasao jedan poslanik, 164 protiv, niko uzdržan, nije glasao jedan poslanik, 166 prisutno u sali. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Dušan Narić podneo je amandman kojim predlaže da se posle člana 7. doda novi član 7a. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li neko želi reč? (Ne želi.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice, radi utvrđivanja kvoruma. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje amandman. Niko nije glasao za, 169 protiv, niko uzdržan, svi su glasali, 169 prisutno u sali. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno odbila ovaj amandman. Da li neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice, radi utvrđivanja kvoruma. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama i porezu na promet u celini. Za 168, niko uzdržan, niko protiv, dva nisu glasala, 170 prisutno u sali. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama i porezu na promet u celini. Molim vas, da se dogovorimo, imamo još malo posla. Jeste li saglasni da sve završimo? (Glasovi: Da.) Prelazimo na 9. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA ZAKONA O POREZIMA NA IMOVINU Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste izveštaj Odbora za finansije, koji predlaže Narodnoj skupštini da usvoji Predlog zakona, u načelu i u pojedinostima, i izveštaj Zakonodavnog odbora, koji je prihvatio Predlog zakona. Pošto je načelni pretres o ovom predlogu zakona obavljen u okviru zajedničkog načelnog pretresa, prelazimo na odlučivanje o Predlogu zakona u načelu. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice, radi utvrđivanja kvoruma. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje Predlog zakona u načelu. Za su glasala 164, niko protiv, niko uzdržan, šest nije glasalo, 170 prisutno u sali. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Da li neko želi reč? (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma ubace kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama Zakona o porezima na imovinu u celini. Za je glasalo 170 narodnih poslanika, niko protiv, niko uzdržan, nisu glasala dva poslanika, 172 prisutna u sali. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmenama Zakona o porezima na imovinu. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O POSEBNIM USLOVIMA PRODAJE ODREĐENIH NEPOKRETNOSTI U DRŽAVNOJ SVOJINI Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada republike Srbije. Primili ste amandmane, koje su na Predlog zakona podneli Odbor za finansije i narodni poslanici Ištvan Išpanovič i Aleksandar Milutinović. Primili ste izveštaje Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora, koji su prihvatili Predlog zakona. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne želi.) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? (Ne želi.) Zaključujem načelni pretres. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje Predlog zakona o posebnim uslovima prodaje određenih nepokretnosti u državnoj svojini u načelu. Za je glasalo 168, niko protiv, niko uzdržan, nije glasao jedan, ukupno prisutno 169 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona o posebnim uslovima prodaje određenih nepokretnosti u državnoj svojini u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Ištvan Išpanovič. Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvaitli ovaj amandman. Predstavnik Vlade, na sednici Odbora za finansije, obavestio je da Vlada ne prihvata ovaj amandman. Da li neko želi reč? (Ne želi.) Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje amandman. Niko nije glasao za, protiv 166, niko uzdržan, četiri poslanika nije glasalo, ukupno prisutno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo Odbor za finansije. Pošto je ovaj amandman prihvatio predstavnik Vlade, na sednici Odbora za finansije, a Zakonodavni odbor smatra da su rešenja predložena u ovom amandmanu pravno moguća, ovaj amandman postao je sastavni deo Predloga zakona. Dodavanje novog člana 9a. Narodni poslanik Aleksandar Milutinović podneo je Amandman kojim predlaže da se posle člana 9. doda novi član 9a. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Predstavnik Vlade, na sednici Odbora za finansije, obavestio je da Vlada ne prihvata ovaj amandman. Zakonodavni odbor smatra da je rešenje predloženo u ovom amandmanu pravno moguće i predlaže da se, ukoliko ovaj amandman bude prihvaćen, tekst amandmana sitematizuje posle člana 4. Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne želi.) Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje amandman. Za je glasao jedan poslanik, protiv 162, niko uzdržan, nije glasalo pet, ukupno prisutno 168. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Da li još neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o posebnim uslovima prodaje određenih nepokretnosti u državnoj svojini u celini. Za je glasalo 168, protiv jedan, uzdržanih niko, nije glasalo dva, ukupno je prisutan 171 narodni poslanik. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o posebnim uslovima prodaje određenih nepokretnosti u državnoj svojini. Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ZDRAVSTVENOM OSIGURANjU Primili ste Predlog zakona koji je podneo narodni poslanik Zoran Vukadinović. Uručen vam je amandman, koji je na Predlog ovog zakona podneo Zakonodavni odbor. Uručen vam je izveštaj Odbora za zdravlje i porodicu, koji je prihvatio Predlog zakona u načelu i u pojedinostima i predlaže Narodnoj skupštini da ga usvoji. Na sednici Odbora za zdravlje i porodicu predstavnik Vlade Republike Srbije podržao je Predlog ovog zakona. Uručen vam je izveštaj Zakonodavnog odbora, koji je prihvatio Predlog zakona. Otvaram načelni pretres. Da li predlagač, narodni poslanik Zoran Vukadinović, želi reč? (Želi.) Ima reč narodni poslanik Zoran Vukadinović.
Poštovano predsedništvo, drage kolege narodni poslanici, dužan sam da vam kao predlagač ovog zakona zahvalim, zahvalim Vladi narodnog jedinstva, Zakonodavnom odboru, Odboru za zdravlje, Odboru za finansije. Dužan sam da vam kažem da ćemo za deset dana ući u novi milenijum (Šešelj: Ne, za godinu i deset dana.) Za deset dana ulazimo u osam vekova Zdravstvenog centra Studenica, osam vekova zdravlja u Srbiji, osam vekova zdravlja u Evropi i svetu. Ja sam dužan kao čovek da vam kažem da oni zlotvori, koji su tukli naš narod, nisu znali da osam vekova zdravlje u freskama Studenice traje, da su iza nas osam vekova. Poštovane kolege narodni poslanici, hvala vam što ste podržali predlog da korisnici usluga i radnici Zdravstvenog centra Studenica znaju da ova Srbija misli o narodu Srbije. Hvala. [[Aplauz.]]
Hvala, Zorane. Da li neko od narodnih poslanika želi reč? (Ne.) Zaključujem načelni pretres. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona u načelu. Za 157, protiv niko, uzdržan jedan, nije glasalo 11, ukupno je prisutno 169 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman je podneo Zakonodavni odbor. Sa ovim amandmanom saglasio se predlagač zakona, narodni poslanik Zoran Vukadinović. Molim predstavnika Vlade i izvestioca Odbora za zdravlje i porodicu da se izjasne o ovom amandmanu da li ga prihvataju. (Prihvataju.) Pošto su amandman Zakonodavnog odbora prihvatili predlagač zakona, narodni poslanik Zoran Vukadinović, Odbor za zdravlje i porodicu i predstavnik Vlade, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li još neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice radi utvrđivanja kvoruma. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zdravstvenom osiguranju u celini. Za 172, protiv niko, uzdržan niko, nisu glasala tri, ukupno je prisutno 175 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skuština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zdravstvenom osiguranju, u celini. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ODLUKE O IZMENI ODLUKE O IZBORU ČLANOVA ODBORA NARODNE SKUPŠTINE REPUBLIKE SRBIJE Primili ste Predlog odluke, koji je podneo predsednik poslaničke grupe Srpske radikalne stranke Stevo Dragišić. Otvaram jedinstven pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne.) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? (Ne.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem jedinstveni pretres. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice da utvrdimo kvorum. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izmeni Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Za 170, protiv niko, uzdržan niko, nije glasao jedan, ukupno je prisutan 171 narodni poslanik. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog odluke o izmeni Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Prelazimo na 13. tačku dnevnog reda: – PRESTANAK FUNKCIJE I IZBOR NOSILACA PRAVOSUDNIH FUNKCIJA U okviru ove tačke primili ste: 1. Predlog odluke o prestanku sudijske funkcije sudijama sudova opšte nadležnosti, koji je podneo Odbor za pravosuđe i upravu, 2. Predlog odluke o prestanku funkcije javnom tužiocu i zamenicima javnih tužilaca, koji je podneo Odbor za pravosuđe i upravu, 3. Predlog odluke o razrešenju od sudijske dužnosti sudije Vrhovnog suda Srbije, koji je podneo Odbor za pravosuđe i upravu, 4. Predlog odluke o razrešenju od sudijske dužnosti sudije porotnika Okružnog suda u Nišu, koji je podneo Odbor za pravosuđe i upravu, 5. Predlog odluke o razrešenju od sudijske dužnosti sudije Petog opštinskog suda u Beogradu, koji je podneo Odbor za pravosuđe i upravu, 6. Predlog odluke o izmenama Odluke o prestanku sudijske funkcije sudijama sudova opšte nadležnosti i privrednih sudova, koji je podneo Odbor za pravosuđe i upravu, 7. Predlog odluke o izboru Opštinskog javnog tužioca u Užicu, koji je podneo Republički javni tužilac, 8. Predlog odluke o izboru sudija okružnih i opštinskih sudova, koji je podneo Odbor za pravosuđe i upravu, 9. Predlog odluke o izboru sudija privrednih sudija, koji je podneo Odbor za pravosuđe i upravu. Primili ste izveštaj Odbora za pravosuđe i upravu o razmatranju Predloga odluke o izboru Opštinskog javnog tužioca u Užicu. Narodni poslanik Ištvan Išpanovič, član Odbora za pravosuđe i upravu, izdvojio je mišljenje na sednici Odbora prilikom utvrđivanja Predloga odluke o razrešenju od sudijske dužnosti sudije Vrhovnog suda Srbije. Predlažem da se o svim predlozima odluka o prestanku funkcije i izboru nosilaca pravosudnih funkcija obavi jedinstven pretres, a da se Narodna skupština o svakom predlogu posebno izjasni. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma postave svoje kartice u poslaničke jedinice, da bi se izjasnili o ovom predlogu. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Za 167, protiv niko, uzdržan niko, nije glasao jedan, ukupno je prisutno 168 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Saglasno članu 156. Poslovnika, otvaram jedinstveni pretres o predlozima odluka o prestanku funkcije i izboru nosioca pravosudne funkcije. Da li predstavnici predlgača žele reč? (Ne žele.) Da li narodni poslanik, koji je izdvojio mišljenje, želi reč? (Ne želi.) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? (Ne.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem jedinstveni pretres i prelazimo na odlučivanje. Nije osporen ni jedan predlog, prema tome možemo da odlučujemo. 1. Prelazimo na odlučivanje o Predlogu odluke o prestanku sudijske funkcije sudijama sudova opšte nadležnosti. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog odluke. Za je glasalo 165, niko protiv, niko uzdržan, šest nije glasalo, ukupno je prisutno 171. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog odluke. 2. Prelazimo na odlučivanje o Predlogu odluke o prestanku funkcije javnom tužiocu i zamenicima javnog tužioca. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog odluke. Za je glasalo 160, niko protiv, niko uzdržan, deset nije glasalo, ukupno je prisutno 170. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog odluke. 3. Prelazimo na odlučivanje o Predlogu odluke o razrešenju od sudijske dužnosti sudije Vrhovnog suda Srbije. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog odluke. Za je glasalo 165, niko protiv, niko uzdržan, tri nisu glasala, ukupno je prisutno 168. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog odluke. 4. Prelazimo na odlučivanje o Predlogu odluke o razrešenju od sudijske dužnosti sudije porotnika Okružnog suda u Nišu. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog odluke. Za je glasalo 164, niko protiv, niko uzdržan, osam nije glasalo, ukupno je prisutno 172. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog odluke. 5. Prelazimo na odlučivanje o Predlogu odluke o razrešenju od sudijske dužnosti sudije Petog opštinskog suda u Beogradu. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog odluke. Za je glasalo 165, niko protiv, niko uzdržan, četiri nisu glasala, ukupno je prisutno 169. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog odluke. 6. Prelazimo na odlučivanje o Predlogu odluke o izmenama Odluke o prestanku sudijske funkcije sudijama sudova opšte nadležnosti i privrednih sudova. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog odluke. Za je glasalo 168, niko protiv, niko uzdržan, pet nije glasalo, ukupno su prisutna 173. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog odluke. 7. Prelazlimo na odlučivanje o Predlogu odluke o izboru Opštinskog javnog tužioca u Užicu. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog odluke. Za je glasalo 168, niko protiv, niko uzdržan, četiri nisu glasala, ukupno je prisutno 172. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog odluke. 8. Prelazimo na odlučivanje o Predlogu odluke o izboru sudija okružnih i opštinskih sudova. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog odluke. Za je glasalo 167, niko protiv, niko uzdržan, dva nisu glasala, ukupno je prisutno 169. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog odluke. 9. Prelazimo na odlučivanje o Predlogu odluke o izboru sudija privrednih sudova. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog odluke. Za je glasalo 164, niko protiv, niko uzdržan, osam nije glasalo, ukupno je prisutno 172. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog odluke. Dozvolite mi da u vaše i svoje ime čestitam izabranim nosioca pravosudnih funkcija i poželi im uspeh u radu. Aplauz. Samo dve rečenice, molim vas. Za nama je jedna izuzetno teška godina, ne mogu a da ne izrazim pre svega svoje zadovoljstvo što su u ovom opasnom vremenu svi poslanici na broju, živi i zdravi, da, poginuo je jedan, ali bez obzira na trategediju koju smo ipak doživeli, mi smo stoički, kao patriotski front, čvrsto stajali na braniku zemlje. Narodni poslanici, i to ovaj patriotski front, može da se pohvali time da je učestvovao u najtežem vremenu u odbrani svoje zemlje. Ja vam se zahvaljujem na saradnji u ovoj godini i želi vam srećnu Novu godinu, mnogo lakšu i lepšu nego što je ova bila, jer na usponu smo i mislim da nema nikakvih razloga da nam ne bude bolje. Želim vam puno zdravlja, svima vama i vašim porodicama i da se odmah posle Nove godine sretnemo na poslovima koje od nas narod očekuje. Želim vam da se takođe lepo provedete za novogodišnje praznike. Sada smo organizovali jedan mali koktel i molim vas da uzmete ove male, skromne poklone koji se nalaze u ovim kesama. Sastoje se od jednog rokovnika, kalendara, jednostavno da vidite da smo mislili na vas. Živeli.