Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Drugu sednicu Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 80 narodnih poslanika. Podsećam vas da je članom 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine predviđeno da kvorum za rad Narodne skupštine prilikom utvrđivanja dnevnog reda postoji ako je na sednici prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika.Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 133 narodnih poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine u smislu člana 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine. Obaveštavam vas da je sprečena da na sednici prisustvuje narodni poslanik Sanda Rašković Ivić. Saglasno članu 86. stav 2. i članu 87. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine obaveštavam vas da je ova sednica sazvana u roku kraćem od roka utvrđenog u članu 86. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine i izuzetno za ponedeljak, dakle, mimo dana utvrđenih u članu 87. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, zbog potrebe da Narodna skupština što pre razmotri predloge zakona iz predloženog dnevnog reda. U sazivu ove sednice koji vam je dostavljen sadržan je predlog dnevnog reda sednice. Pre utvrđivanja dnevnog reda sednice, saglasno članu 92. stav 2. i članu 93. Poslovnika Narodne skupštine potrebno je da Narodna skupština odluči o predlozima za stavljanje na dnevni red akata po hitnom postupku, predlozima za dopunu dnevnog reda i predlogu za spajanje rasprave. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o usvajanju godišnjeg plana o upotrebi Vojske Srbije i drugih snaga odbrane u multinacionalnim operacijama u 2018. godini, koji je podnela Narodnoj skupštini 8. marta 2018. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv - niko, uzdržan – jedan, nije glasalo 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o učešću pripadnika Vojske Srbije u multinacionalnim operacijama u 2018. godini, koji je podnela Narodnoj skupštini 8. marta 2018. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasao 151 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o potvrđivanju finansijskog ugovora železnička pruga Niš-Dimitrovgrad između Republike Srbije i Evropske investicione banke, koji je podnela Narodnoj skupštini 8. marta 2018. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 148. narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o udžbenicima, koji je podnela Narodnoj skupštini, 19. marta 2018. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 127, protiv - dva, uzdržanih – nema, nije glasalo 27 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o nacionalnom okviru kvalifikacija Republike Srbije, koji je podnela 19. marta 2018. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 127, protiv - dva, uzdržanih – nema, nije glasalo 29 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o prosvetnoj inspekciji, koji je podnela 19. marta 2018. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 127, protiv - dva, uzdržanih – nema, nije glasalo 30 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o postupku upisa u Katastar nepokretnosti vodovoda, koji je podnela 19. marta 2018. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanici Srđan Nogo, Boško Obradović, Marija Janjušević, dr Dragan Vesović, mr Ivan Kostić, Zoran Radojičić i prof. dr Miladin Ševarlić predložili su da se po hitnom postupku stavi na dnevni red – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za dešavanja tokom sprovođenja izbora za odbornike Skupštine Grada Beograda, održanih 4. marta 2018. godine, od dana raspisivanja do dana objavljivanja konačnih rezultata, koji su Narodnoj skupštini podneli 22. marta 2018. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanici Sanda Rašković Ivić, dr Dijana Vukomanović, Đorđe Vukadinović i Slaviša Ristić predložili su da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije, radi utvrđivanja činjenica i okolnosti gospodina Olivera Ivanovića, predsednika Građanske inicijative „Srbija, demokratija, pravda“ počinjenog u Kosovskoj Mitrovici dana 16. januara 2018. godine, koji su podneli Narodnoj skupštini 5. marta 2018. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za 16, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja razloga ogromnih gubitaka koje ostvaruje javno preduzeće „Elektroprivreda Srbije“ Beograd, kao i ukupnog iznosa državne pomoći koja je dodeljena javnom preduzeću „Elektroprivreda Srbije“ Beograd, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije i izdavanja građevinske dozvole radi realizacije projekta „Beograd na vodi“, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnim izborima, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma u saradnji između Vlade Republike Srbije i Vlade Ujedinjenih Arapskih Emirata, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 158 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja razloga ogromnih gubitaka, koji ostvaruje Er Srbija, obaveza koje Vlada Republike Srbije i Etihad imaju prema Er Srbija ukupnog poslovnog gubitka Er Srbije, u periodu od 2013. do danas, ukupnog iznosa državne pomoći koja je dodeljena Er Srbija, u istom periodu i štetnosti ugovora koji je Vlada Republike Srbije potpisala sa Etihadom i Ujedinjenim Arapskim Emiratim , koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog za razrešenje Veroljuba Arsića sa funkcije potpredsednika Narodne skupštini, koji je podneo Narodnoj skupštini podnela grupa od 31 narodnog poslanika 13. aprila 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog za razrešenje Maje Gojković sa funkcije predsednika Narodne skupštine, koji je Narodnoj skupštini podnela grupa od 31 narodnog poslanika 13. aprila 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 155 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o sudijama, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 160 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 160 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o predsedniku Republike, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasao 161 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje ukazuju na povezanost Aleksandra Vučića i Andreja Vučića, sa pravosnažno osuđenim trgovcem narkotika Aleksandrom Stankovićem, zvanim Sale Mutavi i prinudnog preuzimanja luksuznog restorana „Franš“ u Beogradu, upravljačkih prava nad firmama IT industrije Alti/VIN-VIN, Prointer i Energosoft, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasao 161 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja razloga ogromnih gubitaka koje ostvaruje „Železara“ Smederevo od 2014. godine do danas, ukupnog iznosa državne pomoći koja je dodeljena „Železari“ Smederevo u istom periodu i štetnosti svih ugovora koje je Vlada RS zaključila u vezi sa poslovanjem „Železare“, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržan – niko, nisu glasala 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica da li je tokom izbora za narodne poslanike, održanih 24. aprila 2016. godine, došlo do izborne krađe, odnosno da li su glasovi koje su na lokalnim izborima, održanim istog dana, osvojili opozicioni građanski pokreti, stranke manjina i opozicione stranke, ukradeni i upisani kao glasovi izbornim listama Aleksandar Vučić – Srbija pobeđuje, Ivica Dačić – SPS, JS – Dragan Marković Palma i dr Vojislav Šešelj – SRS, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 160 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi uvida u celokupan izborni materijal predsedničkih izbora 2017. godine i utvrđivanja da li izborni materijal sadrži anomalije i u čemu se one sastoje, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 163 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa stečajem koji se sprovodi nad rudarsko-topioničarskim basenom Bor, razloga ogromnih gubitaka koje ostvaruje RTB Bor, ukupnog iznosa državne pomoći koja je dodeljena RTB Bor i štetnosti plana reorganizacije RTB Bor, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasao 161 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja razloga ogromnih gubitaka koje ostvaruje javno preduzeće „Srbijagas“, kao i ukupnog iznosa državne pomoći koja je dodeljena javnom preduzeću „Srbijagas“, počev od osnivanja preduzeća 2015. godine pa do danas, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 163 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica koje se odnose na nepravilnosti prilikom glasanja i okolnosti koje su dovele do toga i obeležile sprovođenje izbora za predsednika Republike 2017. godine, na teritoriji opštine Sjenica, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Nije prisutan.) Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja porekla novca kojim je ministar odbrane Aleksandar Vulin kupio stan u Beogradu, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. decembra 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Nije prisutan.) Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o srednjem obrazovanju i vaspitanju, koji je podneo Narodnoj skupštini 8. decembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Saša Radulović želi reč? (Nije prisutan.) Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, koji je podneo Narodnoj skupštini 8. decembra 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Nije prisutan.) Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o osnovnom obrazovanju i vaspitanju, koji je podneo Narodnoj skupštini 8. decembra 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Nije prisutan.) Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o predškolskom obrazovanju i vaspitanju, koji je podneo Narodnoj skupštini 8. decembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Saša Radulović želi reč? (Nije prisutan.) Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju osnovice za obračun i isplatu plata, odnosno zarada i drugih stalnih primanja kod korisnika javnih sredstava, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. decembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Saša Radulović želi reč? (Nije prisutan.) Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanici Dušan Pavlović i Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Krivičnog zakona, koji su podneli Narodnoj skupštini 22. juna 2017. godine. Da li narodni poslanik Dušan Pavlović želi reč? (Ne) Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 164 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Dušan Pavlović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika, koji je podneo Narodnoj skupštini 28. jula 2017. godine. Da li narodni poslanik Dušan Pavlović želi reč? (Ne) Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Dušan Pavlović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o sprečavanju nasilja u porodici, koji je podneo Narodnoj skupštini 22. juna 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Ne) Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 164 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Dušan Pavlović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o privrednim komorama, koji je podneo Narodnoj skupštini 9. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Ne) Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 161 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Dušan Pavlović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o psihoaktivnim kontrolisanim supstancama, koji je podneo Narodnoj skupštini 9. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Ne) Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasao 161 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Dušan Pavlović, dr Ratko Jankov i mr Jasmina Nikolić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o visokom obrazovanju, koji su podneli Narodnoj skupštini 23. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Dušan Pavlović želi reč? (Ne) Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o glavnom gradu, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne) Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 156 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o odbrani, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne) Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u bespravnom rušenju objekata u beogradskoj 3/4MZ/LJL četvrti „Savamala“ i utvrđivanju činjenica o odgovornosti lica koja su izvršila rušenje navedenih objekata, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Ne) Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Krivičnog zakonika, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? Ne. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 narodnih poslanika. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o potvrđivanju sporazuma o saradnji između Vlade Republike Srbije i Vlade Ujedinjenih Arapskih Emirata, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? Ne. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 narodnih poslanika. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o radu, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? Ne. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 narodnih poslanika. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje, koji je podneo Narodnoj skupštini 17. novembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? Ne. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 161 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o utvrđivanju javno interesa i posebnim postupcima eksproprijacije i izdavanja građevinske dozvole radi realizacije Projekta „Beograd na vodi“, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? Ne. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Vojsci Srbije, koji je podneo Narodnoj skupštini 27. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? Ne. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 narodnih poslanika. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sumnjivih transakcija Srpske napredne stranke, kao i zbog sumnje na pranje novca tokom parlamentarnih izbora 2014. godine i predsedničkih izbora 2017. godine, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? Ne. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 156 narodnih poslanika. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o kupovini više od 700 novih putničkih vozila marke „Škoda“ Ministarstva unutrašnjih poslova, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? Ne. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 155 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi preskupe rekonstrukcije Trga Slavija i izgradnje muzičke fontane, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? Ne. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 156 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja načinu na koji je ministar odbrane u Vladi Srbije, gospodin Aleksandar Vulin stekao stan u Beogradu od 107 metara kvadratnih u vrednosti od 244.620 evra, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? Ne. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 155 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa projektom investicionog ulaganja u poljoprivredu između Republike Srbije i Ujedinjenih Arapskih Emirata, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? Ne. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa gradske vlasti u Beogradu u vezi sa potpisivanjem ugovora o izgradnji spalionice na deponiji u Vinči, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? Ne. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – deset, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 154 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica u vezi sa trgovinom ljudskim organima sa teritorije Kosova i Metohije, tzv. „žuta kuća“, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? Ne. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica oko privatizacije kruševačke fabrike IMK „14. Oktobar“, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? Ne. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do ljudskih žrtava i materijalne i nematerijalne štete u poplavama na teritoriji Srbije 2014. godine , koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? Ne. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica oko privatizacije PKB, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? Ne. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Balša Božović na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do paljenja ambasada SAD i SR Nemačke, koje su napadnute 21. februara 2008. godine tokom protesta „Kosovo je Srbija“, kao i odgovornost, kako bivših tako i sadašnjih nosilaca najviših državnih funkcija, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa izgradnjom fabrike kineske kompanije „Mei Ta“ u Bariču, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa potpisivanjem ugovora za projekat „Beograd na vodi“, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa ugovorom Republike Srbije i firme „Al Rawafed international investment“, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica okolnosti i odgovornosti za neistinito prikazivanje stanja u vezi sa nivoom aflatoksina u mleku i kukuruzu, koji je izazvalo veliku materijalnu i nematerijalnu štetu u Republici Srbiji 2013. godine, koji je podneo Narodnoj skupštini 3. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Stavljam ponovo predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 155. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa potpisivanjem ugovora između Vlade Srbije i Etihad ervejz u vezi sa osnivanjem preduzeća za avio saobraćaj Er Srbija, koji je podneo Narodnoj skupštini 3. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 151. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa mogućom zloupotrebom i korupcijom u okviru Železare Smederevo 2015. godine, pri čemu je nastao gubitak od oko 150 miliona evra na godišnjem nivou, koji je podneo Narodnoj skupštini 3. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 153. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti o postojanju privatnih prislušnih centara, a koji su u službi najviših nosilaca državnih funkcija u Republici Srbiji, koji je podneo Narodnoj skupštini 3. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 152. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti o načinu na koji je guvernerka NBS gospođa Jorgovanka Tabakovića stekla četvorosoban stan u Novom Sadu od 144 m2, za koji je 30. novembra 2012. godine preduzeće Telekom Srbija preuzelo na sebe otplatu preostalog duga za pomenuti stan od 77.700 evra, koji je podneo Narodnoj skupštini 3. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 151. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o dualnom obrazovanju, koji je podneo Narodnoj skupštini 20. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 150. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija, koji su 22 narodna poslanika podnela Narodnoj skupštini 27. februara 2018. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 155. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Jovan Jovanović na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o glavnom gradu, koji je podneo Narodnoj skupštini 19. februara 2018. godine. Da li narodni poslanik Jovan Jovanović želi reč? (Da.) Izvolite.
Da, ovo je deo tri zakona koji su povezani sa lokalnim izborima i motivisani su nedavno održanim lokalnim izborima u Beogradu i nekoliko drugih gradova i opština Srbije. Ti izbori su još jednom pokazali manjkavost zakonodavstva koji regulišu ovu oblast, te ovaj paket zakona, ova tri zakona koje sam predložio odnose se upravo na uklanjanje tih manjkavosti tog zakonodavstva. Pre svega, ovi predlozi zakona, izmene i dopune zakona, predviđaju direktno izbor kako gradonačelnika, odnosno predsednika opština, a uz ovo je neophodna i promena načina izbora odbornika. Šta želimo da se postigne ovim izmenama zakona? Pre svega, želi da se vrati lice izborima, odnosno kandidatima za odbornike, za lokalne odbornike i da se smanji veliki stepen depersonalizacije politike, koji podstiče ovaj izborni zakon, gde građani praktično ne znaju za koga glasaju, odnosno ne znaju ko se nalazi na listama. Na taj način građani se dovode u zabludu ko će biti gradonačelnik. Evo, tri nedelje posle izbora u Beogradu, i pored ubedljive pobede SNS, mi i dalje ne znamo ko će biti gradonačelnik Beograda, gradonačelnik grada koji je najznačajniji i po politici i ekonomski, jer 40% BDP proizvodi se u glavnom u gradu Srbije. Kako smo imali ovu zabludu najbolje ilustruje jedna anegdota iz gradskog saobraćajnog samo jedan dan posle izbora između dve starije naše sugrađanka, gde je jedna pitala drugu – a ko će sada biti predsednik Republike kad je Aleksandar Vučić izabran za gradonačelnika? Izmene zakona o izboru odbornika bi trebalo da podstaknu unutar partijsku konkurenciju, da smanje nivo gotovo isključive odgovornosti kandidata prema stranačkim vrhovima i to bi dovelo do njihovog neminovnog okretanja prema građanima. Kako bi to moglo da se učini? To bi moglo da se učini tako što bi se uvelo preferencijalno glasanje, odnosno da plasman, da tako kažem, na izborima ne bi zavisio od rasporeda na listi, već od toga koliko glasova bi dobio pojedinačno neki kandidat. Ovi principi bi trebalo da se primene i na izbornom zakonu, za izbore narodnih poslanika i mi ćemo te izmene predložiti u budućnosti. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Jovan Jovanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi, koji je podneo Narodnoj skupštini 19. februara 2018. godine. Da li narodni poslanik Jovan Jovanović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Jovan Jovanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnim izborima, koji je podneo Narodnoj skupštini 19. februara 2018. godine. Da li narodni poslanik Jovan Jovanović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Sonja Pavlović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o vodama, koji je podnela Narodnoj skupštini 24. aprila 2017. godine. Da li narodni poslanik Sonja Pavlović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Sonja Pavlović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaštiti životne sredine, koji je podnela Narodnoj skupštini 10. maja 2017. godine. Da li narodni poslanik Sonja Pavlović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 151 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Sonja Pavlović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o stanovanju i održavanju zgrada, koji je podnela Narodnoj skupštini 24. aprila 2017. godine. Da li narodni poslanik Sonja Pavlović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 151 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Sonja Pavlović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o proceniteljima nepokretnosti, koji je podnela Narodnoj skupštini 24. aprila 2017. godine. Da li narodni poslanik Sonja Pavlović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 152 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Aleksandra Čabraja, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o kulturnim dobrima, koji je podnela Narodnoj skupštini 03. maja 2017. godine. Da li narodni poslanik Aleksandra Čabraja želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 151 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o srednjem obrazovanju i vaspitanju, koji je podneo Narodnoj skupštini 30. avgusta 2017. godine. Da li narodni poslanik Dušan Milisavljević želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 151 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Milan Lapčević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Milan Lapčević, Gorica Gajić i Dejan Šulkić, 23. februara 2018. godine. Da li narodni poslanik Milan Lapčević želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Milan Lapčević. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, kolege narodni poslanici, nas troje smo predložili da se izmeni Zakon o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja u Republici Srbiji i to u tački koja reguliše obaveze i nadležnosti jedince lokalnih samouprava u pogledu isplate ličnih primanja zaposlenima u obrazovanju. Naime, svima vam je poznato širom Srbije je bilo problema u svim jedinicama lokalne samouprave kada je u pitanju isplata jubilarnih nagrada zaposlenima u obrazovanju i prevoza, odnosno isplate troškova prevoza za zaposlene u osnovnim i srednjim školama. Ovo je jedinstveni slučaj da u jednoj oblasti zaposleni, u ovom slučaju zaposleni u osnovnim i srednjim školama, njihov poslodavac je Ministarstvo Republike Srbije, dakle, republički nivo, a jedan deo tih ličnih primanja koji se odnosi na jubilarne nagrade i na troškove prevoza do i sa posla su obaveze jedinica lokalnih samouprava. Prosto, kakvo je stanje u budžetima lokalnih samouprava, s jedne strane, i sa druge strane kao nedovoljna nadležnost, odnosno jedinice lokalne samouprave nemaju direktnu nadležnost nad osnovnim i srednjim školama, ni u kom smislu, ova obaveza koja se tiče isplate ličnih primanja u pogledu jubilarnih nagrada i troškova prevoza je shvatana kao alternativna obaveza, i skoro da nema lokalne samouprave u Srbiji ili je to redak primer, da nije dolazilo do kašnjenja u isplatama jubilarnih nagrada i troškova prevoza i da nije dolazilo u ogromnom broju slučajeva i do tužbi od strane zaposlenih u obrazovanju za neizvršavanje ovih obaveza, po tom osnovu su nastajale i mnogo veće štete po budžet tih lokalnih samouprava, odnosno generalno po budžet Republike Srbije. Mi smo predložili da se ove dve stavke, koje su sada obaveze jedinica lokalnih samouprava, brišu i da se to prebaci na nadležnost poslodavca, odnosno glavnog poslodavca Ministarstvo prosvete Republike Srbije, da pored isplate plata i svih ostalih drugih socijalnih davanja zaposlenima u obrazovanju, da to bude obaveza i isplata jubilarnih nagrada i troškova prevoza, jer je to logično s jedne strane. S druge strane, to će delimično rasteretiti i onako problematične budžete lokalnih samouprava i dati im, da kažem, malo više prostora za neke druge stvari, pre svega u oblasti investicija na lokalnom nivou. Zato vas pozivam da podržite ovaj predlog.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Milan Lapčević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog rezolucije Narodne skupštine Republike Srbije o genocidu NDH nad Srbima, Jevrejima i Romima tokom Drugog svetskog rata, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici dr Sanda Rašković Ivić, Gorica Gajić, Milan Lapčević, Slaviša Ristić, Dejan Šulkić i Đorđe Vukadinović, 5. jula 2016. godine. Da li narodni poslanik Milan Lapčević želi reč? (Da) Izvolite.
Poštovani narodni poslanici, ovo je jedinstvena prilika, naravno bivalo je i više puta do sada, ovaj predlog je bio na dnevnom redu, odnosno kao predlog proširenja dnevnog reda, ali mislim da, u ovako delikatnoj političkoj situaciji u kojoj se nalazi Srbija, u ovakvom pritisku kakav doživljavamo godinama unazad, a naročito zadnjih meseci po pitanju teritorijalnog integriteta naše države, nama je pre svega, potrebna mobilizacija svih unutrašnjih, pre svega patriotskih snaga. Jedno od sigurno, ne velikog broja, ali jedno od najznačajnijih i sigurno pitanje koje skoro da nema nikog ko u ovoj zemlji ima drugačiji stav po ovom pitanju, jeste pitanje osude zločina genocida u NDH tokom Drugog svetskog rata. Svima vam je poznato da je u periodu postojanja NDH od 1941. do 1945. godine, su širom tadašnje NDH, koje su obuhvatale teritorije i Hrvatske i sadašnje BiH, vršeni masovni zločini, pre svega nad Srbima, Jevrejima i Romima. U čitavoj toj priči najveći broj, ubedljivo najveći procenat ubijenih po tom logorima je bio srpske nacionalnosti. Nažalost, ni posle skoro 80 godina od tih stravičnih zločina država Srbija, matica srpskog naroda, nije nijednim svojim aktom osudila i pravim imenom nazvala ove zločine. Kako je prošlo toliko godina i kako se u sadašnjoj državi Hrvatskoj sve veće i sve češće i sve glasnije čuju reči koje upućuju na potpuno negiranje ili zanemarivanje tog zločina ili njegovo potpuno minimiziranje, mislim da je pravi trenutak da se od strane potomaka onih koji su ubijani zverski u tim logorima izglasa ovakva jedna rezolucija koja će pravim imenom nazvati pokušaje NDH da potpuno zatre srpski živalj na toj teritoriji. Da vas podsetim, u Konvenciji o genocidu, koja je usvojena u UN 1948. godine se kaže da je namera, organizovana namera za uništavanje čitavog naroda ili jednog dela tog naroda zanemarivanje, zlostavljanje i ubijanje , pokrštavanje i slični oblici zlostavljanja se tretiraju genocidom.
Zahvaljujem kolega Lapčeviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih, nema, nije glasalo 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Milan Lapčević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Milan Lapčević i Dejan Šulkić, 2. novembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Milan Lapčević želi reč? (Da) Izvolite.
Nažalost, ovo prethodno što sam pričao, čini mi se da nije doprlo do ušiju mnogih i mislim da je to još jedan u nizu sramota koje mi kao narod doživljavamo, ali dobro, valjda će doći neka bolja vremena kada ćemo biti svesniji da je potrebno da više vodimo računa sami o sebi. Predložili smo zakon o izmenama i dopunama Zakona o podsticajima u poljoprivedi i ruralnom razvoju iz jednog jedinog razloga, a to je da se ispravi nepravda prema mali proizvođačima, stočarima koji imaju mali broj grla stoke i koji ne mogu da postignu onaj limit koji je predviđen u Zakonu o podsticajima, odnosno koji reguliše premije na predatu količinu mleka. Naime, u sadašnjem Zakonu koji je na snazi još od 2013. godine, premiju na mleko mogu da ostvare samo ona poljoprivredna gazdinstva koja kvartalno predaju najmanje tri hiljade litara mleka.Verovatno je većini vas poznato da je širom Srbije, naročito u zapadnoj i istočnoj Srbiji, ogroman broj domaćinstava, pre svega i nažalost, uglavnom starijih domaćinstava koja imaju jedno ili dva grla stoke i koje ne mogu po ovom osnovu da dostignu taj limit od tri hiljade litara mleka kvartalno i naravno njihovo mleko je manje vredno nego komšije, koji recimo ima pet grla, jer je to njegovo mleko premirano od strane države, nagrađeno i skuplje je za nekih sedam do osam dinara po litru. Smatram da je ovo nepravda prema ljudima koji na isti način muku muče sa preživljavanjem na selu, a nažalost, u najvećem broju slučajeva tih predatih nešto manje od te propisane količine od tri hiljade litara mleka kvartalno, predstavlja i jedini izvor prihoda za ogroman broj domaćinstava i praktično ovaj zakon ispravlja ove nepravde i ima jednu vrlo humanu i socijalnu komponentu. To je opstanak tih domaćinstava i njihov neki normalan život, koliko-toliko. Zato vas pozivam da ne delimo ljude na one koji proizvode veće količine i manje količine. Postoje načini kako država može da podstakne mlade poljoprivrednike i velike proizvođače, ali to ne treba da bude na ovaj način diskriminacijom malih, pre svega starih domaćinstava, koja ne mogu da dostignu taj limit od tri hiljade litara mleka i čije mleko nije nagrađeno, premirano od strane države u tom iznosu koji je njima veoma bitan. Pozivam vas, molim vas, da imamo razumevanja za to i da podržimo ovaj zakon.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 144 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Milan Lapčević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o porezu na dodatu vrednost, koji je podneo Narodnoj skupštini 20. oktobra 2016. godine. Da li narodni poslanik Milan Lapčević želi reč? (Da) Izvolite.
Ovo je svima poznata tema. Gledaću da u najkraćem obrazložim. Ne treba puno reči trošiti. Verujem da će ovaj moj predlog naići na vašu podršku, upravo zato što je zadnjih desetak dana aktuelna priča oko podsticanja nataliteta i aktuelizacija problematike da u Srbiji, nažalost, godišnje 40 do 50 hiljada ljudi više umre nego što se rodi i da država mora da sve svoje snage i sve svoje resurse usredsredi na to pitanje opstanka nacije. Naša nacija je jedna od najstarijih nacija u Evropi, nažalost, ispod jednog deteta po porodici u Srbiji prosečno danas imamo i naša je obaveza kao predstavnika građana, predstavnika naroda u Narodnoj skupštini da istaknemo ovaj problem i da učinimo sve što mi možemo da pomažemo da se što više dece rađa, naravno, i da ta deca kada završe škole ostaju u zemlji, ali pre svega, da bismo opstali kao država, mora da nas bude više. Pozdravljam mere Vlade Republike Srbije koje znatno povećavaju iznose za prvo, drugo, treće i četvrto rođeno dete. To će, verujem, imati pozitivne efekte. Jedna od mera koja zahteva daleko manje sredstava u budžetu je i mera koju sam predložio, a to je ukidanje poreza na dodatnu vrednost na bebi opremu i hranu za decu. Ako se svi kunemo da nam je to prvi prioritet i da su nam deca najvažnija, hajde i da pomognemo majkama i roditeljima koji dobijaju decu da ih što lakše odgajaju i da ne plaćaju ono što država uzima od njih, taj porez na dodatu vrednost, jer inače, analizom budžeta i od strane ministra na jednoj sednici odbora sam dobio uveravanja da ta sredstva nisu ništa bitna za budžet Republike Srbije. Molim vas da podržimo ovaj predlog i da i mi učinimo nešto sa naše strane da bude što više dece i da se nacija obnovi. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Milan Lapčević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o radu, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Milan Lapčević, Gorica Gajić i Dejan Šulkić, 8. juna 2017. godine. Da li narodni poslanik Milan Lapčević želi reč? (Da) Izvolite.
U sadašnjem tekstu Zakona o radu i odredbama u članu 187. je propisano da bez obzira na probleme koje zaposleni ima u određenoj firmi, bilo da su one zdravstvene ili neke druge prirode, ako nije zaposlen za stalno na neodređeno, poslodavac ga može otpustiti bez ikakvog obrazloženja, ako se posle određenog vremena, mesec dana, koliko je potrebno minimalno za neko lečenje, nije u stanju da se vrati na posao zbog prirode svoje bolesti. Sećate se prošlogodišnjeg slučaja, kada je jedna moja sugrađanka u Nišu dobila otkaz zato što je bila na određeno, a žena je morala više meseci da odsustvuje sa posla zbog prirode svoje bolesti. Radi se o malignitetu. Poslodavac je otpustio bez ikakvog obrazloženja i, naravno, verovatno angažovao nekog drugog. Da bismo ovakve nehumane poteze sprečili i da bismo koliko-toliko kao država vodili računa o našim sugrađanima da ne budu robovi u tim firmama i da ne budu prepušteni dobroj volji poslodavaca da li će želeti da produži ugovor o radu ili ne, predložili smo da se izmeni ovaj član 187. i da se predvidi da u slučajevima teških bolesti, povreda i drugih medicinskih stanja koja zahtevaju više vremena za lečenje tog zaposlenog, da poslodavci imaju obavezu da ga vrate na posao posle lečenja. Mislimo da bi to bio jedini ispravan i human potez prema tim ljudima. DŽaba državi stotine hiljada radnih mesta novih ako se na tim radnim mestima poslodavci ne odnose humano prema njima i ako oni nisu srećni ljudi, a niko neće biti srećan ako se razboli i strepi da li će sutra poslodavac da ga vrati na posao ili neće. S jedne strane se bori za život, sa druge strane razmišlja da li će imati egzistenciju kada se izbori sa određenom bolešću ili povredom. Molim vas da imate to u vidu pri izjašnjavanju u vezi ovog zakona.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 144 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Milan Lapčević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o budžetskom sistemu, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Milan Lapčević, Gorica Gajić i Dejan Šulkić, 5. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Milan Lapčević želi reč? (Da) Izvolite.
Prema sadašnjem Zakonu o budžetskom sistemu, član 92b, predviđeno je da Fiskalni savet, dakle, ta materija uređuje sastav i nadležnost Fiskalnog saveta i predviđeno je da Fiskalni savet čine predsednik i dva člana, koje bira Narodna skupština. Pravo predlaganja predsednika i ta dva člana imaju, po sadašnjem zakonu, predsednik Republike, Ministarstvo finansija i Narodna banka, odnosno guverner Narodne banke. Nailazeći na bezbroj nelogičnosti koje su u različitim zakonima, na jednom Odboru za finansije smo konstatovali da je i ovo nelogičnost koju treba ispraviti. Naime, Fiskalni savet je nezavisno telo koje treba da analizira rad glavnih fiskalnih institucija u Srbiji koje kreiraju fiskalnu i monetarnu politiku, dakle, Ministarstvo finansija, Narodna banka i praktično čitava Vlada Republike Srbije. Nema nikakve logike da neko telo koje treba da analizira rad npr. Ministarstva finansija, da predlog člana tog tela predlaže upravo ministar finansija. Takođe, treba da analizira rad Narodne banke i mere Narodne banke, a jednog člana tog Fiskalnog saveta predlaže guverner Narodne banke. To su praktično apsolutno nelogične stvari i praktično se mogu nazvati sukobom interesa. Mi smo predložili da se to izmeni i da predlaganje članova Fiskalnog saveta, dakle, predsednika bi predlagao predsednik Republike, kako je i u dosadašnjem zakonu, a da ova dva člana Fiskalnog saveta ne predlaže Ministarstvo finansija i Narodna banka, jer su zavisne institucije od tog Fiskalnog saveta, već da jedan predlog daje Konferencija univerziteta Srbije, jer se radi o ljudima koji treba da budu iz struke, dokazani stručnjaci u toj oblasti, a da drugog člana Fiskalnog saveta predlaže Savez ekonomista Srbije, strukovno udruženje koje okuplja ekonomiste i ljude koji se bave tom strukom. Mislimo da će se jedino na taj način obezbediti potpuna nezavisnost Fiskalnog saveta i imaćemo verovatno i kvalitetnije i analize i predloge i pomoć nadležnim institucijama da svoj posao rade bolje. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o osnovnom obrazovanju i vaspitanju, koji je podneo Narodnoj skupštini 30. avgusta 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Krivičnog zakonika, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o zdravstvenom osiguranju, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Krivičnog zakonika, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o radu, koji je podneo Narodnoj skupštini 7. juna 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 151 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zdravstvenom osiguranju, koji je podneo Narodnoj skupštini 7. juna 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 152 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, koji je podneo Narodnoj skupštini 12. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Dušan Milisavljević želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dobit pravnih lica, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Da) Izvolite.
Predložio sam četiri zakona koji imaju za cilj pre svega pravedniju socijalnu i regionalnu raspodelu i ovo je jedan od ovih zakona. Polazeći od ključnih podataka i ključnih problema u Srbiji, to je svakako pitanje standarda naših građana, stanje siromaštva i polazeći od podataka da je prosečna plata u ovom trenutku 47 hiljada, a minimalna potrošačka korpa potrebna za život 36.500, znamo da oko 8% naših građana, dakle više od 500 hiljada građana u Srbiji živi ispod granice siromaštva. Zbog toga je i ovaj predlog u kome je cilj pre svega stimulisati poslodavce, vlasnika preduzeća, kompanija, da svoju dobit ne stavljaju u džep time što će biti stimulisani niskim poreskim stopama na dobit, nego time što će povećati zarade svojim upošljenima. Ovaj predlog podrazumeva sledeću stvar – da stopa poreza na dobit pravnih lica je varijabilna i iznosi od 10 do 30%, a u korelaciji sa prosečnom neto zaradom po zaposlenom prema statističkim teritorijalnim jedinicama. Dakle, cilj je da ono pravno lice koje isplaćuju od 80 do 150% od prosečne zarade u statističkom regionu u kome funkcioniše zadrži postojeću stopu na dobit od 15%. Za sve one koji isplaćuju prosečne zarade ispod 80% od proseka na statističkom regionu, mislimo da ih treba destimulisati zbog takvog pristupa svojim radnicima i upošljenima i treba podići poresku stopu na 30%, a za sve one koji isplaćuju iznad 150% zarade u odnosu na prosečnu zaradu u statističkom regionu treba smanjiti poresku stopu na 10%. Mislimo da je to pitanje odgovornosti države, koja treba da obezbedi plate radnicima i upošljenima koji ulažu svoj rad, koji moraju da imaju prava na dostojanstven život. Ovo je jedna od mera i ona sigurno neće u potpunosti rešiti sve nagomilane ekonomske i socijalne probleme u našem društvu, ali mislim da je to jedna od stvari koju je moguće uraditi, povući ovaj potez i makar nekim delom ispraviti nepravdu.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 17, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 141 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o porezu na dohodak građana, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik, Goran Ćirić, želi reč? Izvolite.
Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o porezu na dohodak građana, pojednostaviću, predstavlja uključivanje prihoda od dividendi u prihode podložne obračunu godišnjeg poreza na dohodak građana. Dakle, isti je cilj, kao i kod prethodnog zakona. Dakle, sa uključivanjem prihoda od dividendi u ovaj porez znači da će se uspostaviti pravedniji odnos onih koji raspolažu kapitalom i koji ubiru prihode od kapitala, želeći da stavimo prioritet na one koji žive od svog rada i koji dobijaju naknadu za svoj rad. Dakle, još jednom, ključni je cilj ublažavanje socijalnih razlika, socijalnih nepravdi, a ja ću vam ilustrovati i dopunom podatka o tome kakve su granice siromaštva i koliki je broj ljudi u Srbiji ugrožen zbog siromaštva. Granica siromaštva u Srbiji je definisana cifrom od 11.694 dinara mesečno po građaninu Srbije. Dakle, svi oni koji imaju potrošnju mesečnu ispod 11.600 dinara su ispod granice siromaštva. Nažalost, podatak je da je 8% građana u Srbiji ispod ovog procenta. Što se porodice tiče, podatak je da je svaka porodica četvoročlana sa dvoje dece ispod 14 godina starosti ispod granice siromaštva ukoliko troši mesečno manje od 31.574 dinara. Kada znamo da je minimalna potrošačka korpa 36.000, vidimo da je taj procenat od 8% mnogo viši, dakle u toj nedostajućoj cifri od 5.000 do minimalne potrošačke korpe za četvoročlanu porodicu je nešto što će sigurno obuhvatiti mnogo veći procenat. To nam potvrđuju i sledeći procenti i podaci o građanima u Srbiji – 25,4% stanovništva, dakle četvrtina stanovništva je u riziku od siromaštva, a 38,7% je u riziku od siromaštva i socijalne isključenosti. Ovo je duplo veća stopa od proseka zemalja EU i ovo je jedan od ključnih razloga. Najvažniji razlog zbog čega je potrebno našu zemlju usmeriti ka EU, ka rešenjima koja mogu da doprinesu upravo boljem životu građana, ali pre svega smanjenju socijalnih razlika na ovaj način. Zbog toga ovakav predlog zakona i zaista mislim da bi bilo racionalno podržati ovaj zakon i uopšte podržati temu koja najbolje pokazuje trenutno stanje u društvu, a to su jednostavni podaci - prosečna zarada, minimalna potrošačka korpa, potrošačka korpa, a sve ređe slušamo o tim podacima. Mislim da javni servis i mediji treba upravo o tome da govore više.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 18, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 140 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Goran Ćirić želi reč? Izvolite.
Ovaj Predlog zakona ima isti cilj, a sigurno i širi od pokušaja da uspostavimo socijalno pravedniju državu i državu koja razmišlja o ravnomernom regionalnom razvoju. Jedan od najvažnijih ciljeva ovog zakona je sprečavanje korupcije i mislim da će biti jasno kada kažem šta podrazumeva ovaj Predlog izmene Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji. Prvi stav – lica su dužna da dostavljaju podatke iz stava 2. ovog člana, dva puta u toku godine i to u definisanim rokovima. Dakle, u članu 58. dodaje se stav 2. koji glasi: „Podzakonskim aktom se formira poseban organizacioni deo u poreskoj upravi sa posebno obučenim kadrovima koji bi, u saradnji sa ostalim državnim organima - Ministarstvom unutrašnjih poslova, Katastrom, Narodnom bankom Srbije, Upravom carine, Centralnim registrom hartija od vrednosti, APR-om, Upravom za trezor, Upravom za sprečavanje pranja novca, vršio obradu podnetih prijava, kao i proveru obveznika koji nisu podneli prijavu.“ Dakle, cilj ovog zakona i osnovna ideja je da se izvrši efikasnije upoređivanje imovine fizičkih lica sa njihovim prijavljenim prihodima. Time će se svakako postići veći stepen socijalne pravde, a u narednom koraku i omogućiti harmonizacija poreskih zakona sa Zakonom o poreklu i imovini. Mislim da su mnoge poslaničke grupe i mnogi poslanici govorili, a i poneko od predsednika Vlade, u ekspozeu, pred ovom Skupštinom, da će ključna borba u državi biti borba protiv korupcije i donošenje ovog zakona. 10/2AL/IĆ Dakle, ovo je jedan od manjih koraka koji može da pokaže upravo spremnost da se od odgovornosti može krenuti upravo od najodgovornijih u državi. I ja sam više puta obrazlažući ovaj Predlog zakona i vama dao jedan od primera i način na koji je vidljivo, vrlo često vidljivo i na ulicama da je teško argumentovati imovinu koja se pojavljuje samo u voznom parku pojedinih ljudi i bez ikakvih prihoda i bez ikakvih poreskih obaveza prema državi i bez ikakvog porekla o toj imovini. Kada pođemo iz ove skupštine sale, jedan od primera je da imate poslanike koji su, recimo, od 1990. godine poslanici do 2012. proveli 22 godine u Skupštini, da prosečna zarada, u periodu devedesetih godina kada je ponekad bila i pet evra ili 10 maraka, pa do nekih sada 700 ili 800 evra u protivvrednosti, bude u proseku 500 evra, za godinu dana to znači legalnog prihoda 500 evra puta 12 meseci je 6.000 evra, puta 22 godine, 120 plus 12, 132.000 evra. A vidite imovinu koja je teško pokrivena sa ukupnim prihodom, da se čak ništa nije jelo, da se nije trošilo na račune i standardni život. Mislim da je kod nas pre svega odgovornost da uspostavimo ovakav model u kome će svako odgovarati i argumentovati svojim prihodima poreskoj upravi za imovinu koju poseduje.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o finansiranju lokalne samouprave, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Goran Ćirić želi reč? (Da.) Izvolite.
Već sam rekao da jedan od ključnih motiva za podnošenje ovih zakona pre svega pravednija socijalna raspodela, ali i regionalna raspodela. Kakvu regionalnu raspodelu imamo i način na koji se živi u Srbiji može da se vidi iz ove jednostavne karte koja pokazuje podatke o zaradama u oblastima u Srbiji. Jedino četiri oblasti u Srbiji imaju prosek zarada iznad proseka Republike Srbije. To su Južnobačka oblast, Južnobanatska oblast, Beogradska oblast i Borska oblast. Sve ostale oblasti u Srbiji su sa prosečnom zaradom ispod prosečne zarade u Srbiji. To nije jednostavno otkloniti jednim zakonom ili jednom promenom zakona, ali ovo je jedan od jednostavnijih načina na koji možemo da učinimo i pokažemo neke efekte u pravednijoj raspodeli. Ovaj predlog podrazumeva to da jedinici lokalne samouprave pripadaju sledeći porezi ostvareni na njenoj teritoriji, onako kako je to i do sada, 74% od poreza na zarade koje plaća prema prebivalištu zaposlenog, ali pripadaju u proporcionalnom iznosu porezi od upošljenih u čitavoj Republici Srbiji u javnom sektoru jer je po meni pravedno da svi građani u Srbiji imaju prava na tu vrstu poreza i doprinosa, od ljudi koji rade u MUP, Vojsci, EPS, javnom sektoru, državnim sistemima, koji daju proizvod za čitavu Srbiju, ali su i finansirani od svih građana Srbije. Nepravedno je da njihovi prihodi koji se uglavnom ostvaruju u najvećim centrima se ostvaruju i vide samo na ulicama ili efekti u samim gradovima u kojima oni žive. Mislim da je potrebno taj deo prihoda preraspodeliti na čitavu Srbiju mnogo pravednije i tu se radi o ukupnom iznosu, procena je, oko 300 miliona evra, što znači da na podeljeno na sedam miliona ljudi na godišnjem nivou, to je oko 43 evra po stanovniku godišnje većeg prihoda za sve lokalne samouprave u Srbiji. Koliko je to značajno, to najbolje znaju ljudi u gradovima i opštinama Srbije koji naravno žele i bolje zdravstvo, bolje zdravstvene ustanove jer za jedan grad od 10 hiljada stanovnika to bi značilo negde oko 430 hiljada evra više godišnje u budžetu, što znači da bi se sa tim parama mogle urediti i neke zdravstvene ustanove, da bi se poboljšao kvalitet školstva, da bi se moglo da uloži i u obdaništa i sve one sadržaje koji su značajni za život građana u Srbiji.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o NBS, koji je podneo Narodnoj skupštini 24. avgusta 2017. godine. Da li narodni poslanik Goran Ćirić želi reč? Izvolite.
Ovo je jedan od predloga za koji zaista ne mogu da razumem zbog čega nemamo podršku ili saglasnost oko nečega što je tako vidljivo i tako jasno. Predlog je da se član 86b Zakona o NBS briše, a on glasi – Narodna banka Srbije, guverner, viceguverneri, direktor Uprave za nadzor i drugi zaposleni ne odgovaraju za štetu koja nastane u obavljanju poslova u NBS osim ako se dokaže da nisu postupili u dobroj veri. Dakle, stvarno je teško razumljivo da mi kao zakonodavni organ odustajemo od očekivanja odgovornosti za ljude koji rade u ovako važnoj instituciji, u bilo kojoj instituciji u Srbiji, a pogotovo u NBS. Dakle, odričemo se toga da ljudi kojima smo dodelili tolika prava i mogućnosti za odlučivanje o našim životima nemaju apsolutno nikakvu odgovornost za ono šta njihove odluke donose kao efekte. Podsetiću vas šta su ključni poslovi ljudi u NBS, dakle utvrđuju i sprovode monetarnu i deviznu politiku, upravlja deviznim rezervama. Dakle, radi se o desetinama milijardi evra upravlja deviznim rezervama, a da mi imamo član koji u potpunosti oslobađa bilo kakve odgovornosti za bilo kakvo donošenje odluka ovih ljudi koji su zaposleni u NBS. Podsetiću vas, 2011. godinu smo završili sa 12 milijardi evra deviznih rezervi. To je sada negde oko devet milijardi i 900 miliona evra deviznih rezervi u NBS. Puno je argumenata za to, ali ono što je takođe zanimljivo, pre neki dan smo na Skupštini raspravljali o kontroli, zaposlenih u Upravi za nadzor i izabrali direktora Uprave za nadzor, a da smo pre desetak dana imali podatke o tome da je naša zemlja stavljena na listu međuvladine organizacije FAT za borbu protiv pranja novca i finansiranja terorizma. Dakle, da li bi sa većom odgovornošću ljudi koje smo birali na ova mesta vršili kontrolu i uplata i isplata i tokova novca kroz našu zemlju i da li bi ti efekti i takav rad, odgovorniji rad, moguće sprečio ovako sramno nalaženje Srbije na ovoj listi? Mislim da to ugrožava ukupan ekonomski razvoj u Srbiji i poverenje u našu zemlju. Zbog toga je puno primera i pozivam vas da prihvatite ovaj stav. LJudi u NBS će nastaviti svoje poslove, a siguran sam mnogo odgovornije pod uslovom da skinemo ovaj član 86b.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog za razrešenje Maje Gojković sa funkcije predsednika Narodne skupštine, koji je grupa od 32 narodna poslanika podnela Narodnoj skupštini 13. aprila 2017. godine. Da li narodni poslanik Goran Ćirić želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o finansiranju AP Vojvodine, koji je podnela Narodnoj skupštini 13. decembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Aleksandra Jerkov želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o udžbenicima koji je podnela Narodnoj skupštini 26. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Aleksandra Jerkov želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Krivičnog zakonika, koji je podnela Narodnoj skupštini 12. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Aleksandra Jerkov želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o poljoprivrednom zemljištu, koji je podnela Narodnoj skupštini 12. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Aleksandra Jerkov želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju, koji je podnela Narodnoj skupštini 12. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Aleksandra Jerkov želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 153 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, koji je podnela Narodnoj skupštini 14. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Aleksandra Jerkov želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 153 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa gradske vlasti u Novom Sadu u vezi sa privatizacijom ATP „Vojvodina“ i izgradnjom međumesne autobuske stanice u Novom Sadu, koji je podnela Narodnoj skupštini 20. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Aleksandra Jerkov želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 151 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanici mr Aleksandra Jerkov, Balša Božović i Maja Videnović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o visokom obrazovanju, koji su podneli Narodnoj skupštini 4. decembra 2017. godine. Da li narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dejan Nikolić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednici dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o porezu na dodatu vrednost, koji je podneo Narodnoj skupštini 20. jula 2017. godine. Da li narodni poslanik Dejan Nikolić želi reč? (Da.) Izvolite.
Gospodine Milićeviću, dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam zakon kojim želim da spustim stopu PDV-a na računare. Ovo je prvi u nizu zakona na kojima radim sa željom da računare i internet učinim dostupnijim svim građanima Republike Srbije. Ovo sam već podnosio u vidu amandmana kada smo govorili o podizanju stope PDV-a i sada predlažem u formi zakona. Dakle, o čemu se radi? Godine 2012, ova vlast, u malo drugačijoj formi, podigla je stopu PDV-a sa 18% na 20% i tom prilikom podigla stopu PDV-a na računare sa 8% takođe na 20%. Ovo je stvaralo prilično jasnu sliku o tome kako ova vlast vidi budućnost u Srbiji i ta slika je postala vrlo jasna, kristalno jasna, kasnijim vrlo retrogradnim zakonima iz oblasti rada i obrazovanja. Na ovakvu budućnost u Srbiji ne pristajem. Samo jedan novi računar u domaćinstvu, u školi, na fakultetu je značajniji za našu zemlju od šest ili čak 66 migova. Odbrana naše zemlje treba da bude stvaranjem društva znanja, prihvatanjem i inoviranjem novih informacionih tehnologija, podizanjem opšte i tehnološke pismenosti, a ne migovima i tenkovima. Ne postoji taj raketni štit koji našu državu može da odbrani od nepismenosti i neznanja, samo jasna strategija ka državi znanja, ka društvu znanja to može da uradi. U Srbiji statistika na ovu temu je poražavajuća zapravo. Mi imamo preko 30% domaćinstava koja nemaju niti jedan računar. Broj domaćinstava sa internet priključkom je čak manji. Dakle, sa takvom statistikom i kada na to dodate funkcionalnu nepismenost ili opštu nepismenost, naravno i tehnološku nepismenost, dakle, digitalizacija i digitalna transforma naše zemlje nije moguća, naravno, ni korak sa četvrtom tehnološkom revolucijom. Zato predlažemo ovaj zakon, mislim da je suštinski važan za razvoj naše zemlje i zato vas molim prosto da stavite na dnevni red i da krenemo da razgovaramo o tome, možda ima i boljih predloga, možda ima predloga da ovaj zakon bude još bolji, prihvatiću ga oberučke. Hvala lepo.
Zahvaljujem, kolega Nikoliću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 17, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 142 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dejan Nikolić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, koji je podneo Narodnoj skupštini 10. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Dejan Nikolić želi reč? (Da.) Izvolite.
Gospodine Milićeviću, dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam ovaj zakon jer nije moguće mirno sedeti nad sistemskom diskriminacijom određenog broja dece. O čemu se zapravo radi? Zakon o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja vrlo jasno propisuje stručnu interresornu komisiju, ko nju čini i šta ona zapravo radi. Ta interresorna komisija, sačinjena od ljudi, predstavnika škole, opštine, zdravstvenih ustanova, roditelja, odlučuje o tome kojoj deci je potrebna određena pedagoška, obrazovna ili socijalna podrška u obrazovnom procesu. Gde nastaje problem? Problem nastaje onda kada stručna interresorna komisija donese odluku da je određenom broju dece ili konkretnom detetu potrebna pedagoška asistencija ili podrška u vidu pedagoških asistenata ili zdravstvena u vidu ličnih pratioca i da to dete i ta deca, broj nije mali, takvu vrstu pomoći ne dobiju. To je sistemska diskriminacija određenog broja dece. Šta se dalje dešava? Roditelji su onda primorani da za decu koja su dobila odluku o tome da dobiju pedagoškog asistenta prihvate ličnog pratioca, što je apsolutno druga vrsta pomoći. Ili još u gorem slučaju, roditelji su primorani da daju otkaz na poslu i oni budu lični pratioci deteta, kako bi prosto to dete moglo da pohađa nastavu. Onda porodice kojima je potrebna dodatna novčana pomoć ostaju bez osnovnog prihoda kako bi dete uopšte moglo da ide u školu. Podneo sam predlog zakona koji poništava ovakvu vrstu diskriminacije. Ovim zakonom se stvara obaveza ustanovi, opštini, ministarstvu, dakle, na toj relaciji, da svako dete za koje stručna komisija potvrdi da je potrebna dodatna pedagoška ili obrazovna ili zdravstvena ili socijalna podrška tu podršku zapravo i dobije i da tako ostvarimo jedan od prvih principa obrazovanja, a to je – jednake šanse za sve, bez diskriminacije. Hvala vam.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 19, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 140 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dejan Nikolić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o trgovini, koji je podneo Narodnoj skupštini 30. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Dejan Nikolić želi reč? Izvolite.
Ovaj zakon u svojoj suštini ukida plastične kese, odnosno zabranjuje trgovcima da iste plastične kese stave u promet. O ovoj temi se tek diskutuje i debatuje. Dakle, mi smo na neformalnoj Zelenoj poslaničkoj grupi o ovome već razgovarali i već dugo razgovaramo. Raduje činjenica da je sve veći broj poslanika koji želi da podrži jednu ovakvu temu i želi da razgovara o jednoj ovakvoj temi. Raduje činjenica da sve veći broj nevladinih organizacija, ako ne i sve one koje se bave životnom sredinom, podržava jedan ovakav predlog ili neki drugačiji predlog, u svakom slučaju temu o ukidanju plastičnih kesa. Počeću tako što u prvoj minuti želim da vam tom užasnom faktografijom pokažem zašto sam podneo ovaj predlog zakona. Zapravo, u Srbiji se na godišnjem nivou upotrebi preko 2,5 milijarde plastičnih kesa. Za 20 minuta upotrebe vekovi su potrebni da se ona u prirodi razgradi. Kada to pomnožite sa površinom plastične kese koju dobijete u prodavnici, vi možete pet puta da prekrijete teritoriju cele Republike Srbije kesama plastičnim za koje su potrebni vekovi da razgradi u prirodi. One zagađuju našu vodu koju pijemo, zagađuju plodnu zemlju, ubijaju životinje, oko sto hiljada životinja godišnje umre zbog ovoga. To su činjenice zbog kojih ovaj posao moramo da uradimo zbog nas samih, ne zato što je to naša obaveza prema evropskom putu. Ovaj posao moramo da uradimo zbog nas samih. Kada napravite uporednu analizu toga kako su Evropa i zemlje u Evropi to radile, najbolji efekat daju ili su dale one zemlje koje su plastične kese zabranile ili delimično zabranile. U onim zemljama koje su uvele takse na plastične kese rezultat nije tako dobar. U onim zemljama koje su uvele takvu meru da kupci moraju da plate plastičnu kesu rezultat takođe nije tako dobar. Zato sam se odlučio na ovu radikalnu meru, a to je ukidanje plastičnih kesa. Spreman sam, zajedno sa neformalnom Zelenom poslaničkom grupom, sa kojom zaista razgovaramo na ovu temu, da razgovaram sa svim poslanicima, sa javnošću, da podignemo svest o tome šta zapravo znači ukidanje, odnosno donošenje jedne ovakve mere. Nemam iluziju da će ovo danas biti na dnevnom redu, ali verujte i morate da shvatite, ovo je posao koji moramo da uradimo zbog nas samih, pre ili kasnije, i mnogo je važno da taj posao uradimo što pre, još jednom, zbog nas samih. Hvala vam.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 20, protiv – jedan, uzdržan – niko, nije glasalo 139. Konstatujem, Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ješić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju, koji je podneo Narodnoj skupštini 6. decembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Goran Ješić želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 154. Konstatujem, Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ješić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu, koji je podneo Narodnoj skupštini 14. oktobra 2016. godine. Da li narodni poslanik Goran Ješić želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 155. Konstatujem, Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Nataša Vučković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na imovinu, koji je podnela Narodnoj skupštini 15. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Nataša Vučković želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 154. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog Narodni poslanik Nataša Vučković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama Zakona o zaštiti prava na suđenje u razumnom roku, koji je podnela Narodnoj skupštini 15. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Nataša Vučković želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 152. Konstatujem, Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Vesna Marjanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskim medijima, koji je podnela Narodnoj skupštini 19. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Vesna Marjanović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 154. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Dragoljub Mićunović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama Zakona o udžbenicima, koji je podneo Narodnoj skupštini 8. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 155. Konstatujem, Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Veroljub Stevanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenice o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa likvidacionim postupkom „Takovo osiguranje“, koji je podneo Narodnoj skupštini 2. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Veroljub Stevanović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 152. Konstatujem, Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik mr Goran Čabradi, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o dopunama Zakona o socijalnoj zaštiti, koji je podneo Narodnoj skupštini 27. decembra 2016. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Da.)
Hvala predsedavajući. Ovaj Zakon o socijalnoj zaštiti se u stvari popularno u žargonu zove – zakon roditelj-negovatelj i to je zakon koji su zapravo inicirali roditelji dece sa posebnim potrebama, roditelji teško obolele dece. Naime, u ovom trenutku država Srbija ne prepoznaje ih kao negovatelje to jeste hranitelje i država Srbija pravi, mislim, jednu lošu stvar i to smo mislili mi u Zelenoj stranci, a to je da guramo te roditelje kao društvo u situaciju da se ili odreknu svih svojih životnih aktivnosti kako bi se posvetili staranju i brizi toj deci ili da se odreknu dece i prepuste ih institucijama ili hraniteljskim porodicama, a onda država snosi te poslove. Mi smo smatrali da bi usvajanje ovakvog zakona bilo krajnje logična, krajnje moralna stvar za ovo društvo i insistiraćemo da ova država prihvati da izjednači status roditelja dece sa posebnim potrebama kao hraniteljem. Hvala vam.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 15, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 144. Konstatujem, Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik mr Goran Čabradi, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona izmenama i dopunama Zakona o psihoaktivnim kontrolisanim supstancama, koji je podneo Narodnoj skupštini 23. juna 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Da.)
Hvala predsedavajući. Ovaj zakon koji je popularno, odnosno svi ga znamo kao zakon o legalizaciji kanabisa, mi smo u Zelenoj stranci smatrali da opet kao društvo pravimo jednu nelogičnu stvar i diskriminišemo veliki broj naših građana. U ovom momentu ima prema nekim procenama 30 do 50 hiljada građana teško obolelih koji se skrivaju i na sivom tržištu obezbeđuju lek, to jest ulje od kanabisa. Mi smo ovim zakonom hteli da uradimo ono što je već urađeno u preko 20 evropskih zakona zemalja, u 38 država SAD, da dekriminalizujemo kanabis za teško obolele, za one obolele od kojih je savremena medicina digla ruka. Mi danas kao država imamo situaciju da smo jedina evropska država gde se takvi ljudi hapse, gde kod ljudi kod kojih se nađe najmanja, minimalna količina kanabisovog ulja, država ih trpa u zatvore i osuđuje na kazne. Mislimo da je to besmisleno. Mislimo da to pogoduje nekim lobijima, da ne govorim da li su to farmaceutske kompanije ili neko drugi i apsolutno nema logike u ovom momentu da se tako ponašamo kao država. Mi u ovom momentu mislimo da je neophodno brzo usvajanje i dekriminalizacija kanabisa što pre, da ćemo time smanjiti sivo tržište opijata u Srbiji i učiniti jedan veliki ustupak teško obolelih građana. Znam da većina od nas nisu lekari, nisu doktori koji se bave ovom tematikom. Znam da u ovom momentu postoje velike diskusije i na svetskom nivou od naučnika da li je kanabis dobar ili ne, ali ono što znam jeste da nekoliko desetina hiljada naših građana veruje da to njima pomaže i ono što znam jeste da veliki broj evropskih, svetskih zemalja je učinio to što Srbija isto sada treba da učini. Pozivam vas da ovo stavimo na dnevni red i da usvojimo ovaj zakon da pomognemo našim građanima. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Gordana Čomić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do helikopterske nesreće u kojoj je život izgubilo sedam osoba, koji je podnela Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Gordana Čomić, želi reč? (Da) Izvolite.
Zahvaljujem. Trinaestog marta 2015. godine, pre tri godine i 13 dana, tadašnji ministar odbrane Bratislav Gašić, je usmeno mimo subordinacije, naredio spasilačku misiju - helikopter, kojom je trebalo da bude spasena tada petodnevna beba iz porodice Ademović. Tog 13. marta 2015. godine, tragično je udarom tog helikoptera o tlo na aerodromu „Nikola Tesla“ izgubilo život sedam ljudi, major Omer Mehić, kapetan Milovan Đukarić, mehaničar i zastavnici Nebojša Drajić i Ivan Miladinović, lekar DŽevad LJajić i tehničar Miroslav Veselinović i beba zbog koje je ta spasilačka misija organizovana. Već tri godine i 13 dana tražim anketni odbor koji bi utvrdio najmanje dve činjenice koje nedostaju svim izveštajima koje je uradio po nalogu načelnika Generalštaba, koje je radilo tužilaštvo i ti odgovori su nedostajući da bi imali celu sliku o uzrocima ove tragedije i odgovornima za ovu tragediju. Dva pitanja su ostala bez odgovora – od koga je ministar Bratislav Gašić, dobio informaciju da je potrebna spasilačka misija za spas života jedne bebe. I drugo pitanje, bez odgovora – ko je menjao plan leta u povratku helikoptera na aerodrom „Nikola Tesla“? Nisam u obrazloženju za osnivanje anketnog odbora posebno navodila nikakve zaključke, nikakve zloupotrebe dostupnih podataka i anketni odbor bi upravo trebao svima da omogući da saznamo celu istinu o tragediji – helikopter, da se utvrde odgovorni i da se jednom zauvek nikakvom propagandom, pogotovo ne onom niskom koja je bila upotrebljena klevetama pilota Omera Mehića i napadima na sve koji su tražili odgovornost, da se nikada više nikom ne padne na pamet da se tako ophodi prema nestalim životima. Ovaj naš anketni odbor i naša zajednička obaveza i razlog zbog koga mislim da ćemo kad tad da imamo zaključke i razlog koji je ulog za odgovorno ponašanje svih nas na javnim funkcijama, šta god bili, kad god bili i koliko god mislili da nas nečije ćutanje ili zataškavanje štiti od odgovornosti pred Narodnom skupštinom, makar ta odgovornost bila i moralna. Vaša je volja da li ćete prihvatiti ovaj anketni odbor, a moja obaveza je da nikada ne prestanem da tražim od jednog sastava da se o tome odlučuje. Hvala vam.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – jedan, uzdržan – niko, nije glasalo 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik dr Sanda Rašković Ivić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenice i okolnosti i sagledavanja stanja u kome se trenutno nalazi projekat Beograd na vodi, koji je podnela Narodnoj skupštini 26. februara 2018. godine. Da li narodni poslanik, dr Sanda Rašković Ivić, želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – jedan, uzdržan – niko, nije glasalo 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Gorica Gajić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o javnim preduzećima, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Milan Lapčević, Gorica Gajić i Dejan Šulkić, 23. februara 2018. godine. Da li narodni poslanik, Gorica Gajić, želi reč? (Da) Izvolite.
Poslanici DSS predlažu da se član 78. Zakona o javnim preduzećima koji inače predlaže i definiše kaznene odredbe i novčanu kaznu za lica odgovorna u javnim preduzećima. Mi sada predlažemo dva nova stava kojim bi se dopunio ovaj član 78. kojim bi se predvidele novčane kazne za odgovorna lica u Vladi, u AP, u lokalnim samoupravama i odgovorna lica u komisijama koje su nadležne da sprovode po zakonu utvrđene procedure za izbor direktora u javnim preduzećima.Naime, mi imamo praksu u našoj Srbiji da se godinama održavaju v.d. stanja direktora javnih preduzeća i prosto kršimo zakonsku obavezu da na vreme u zakonski određenim rokovima raspišemo konkurs, sprovedemo konkursne radnje, sačinimo rang listu i predložimo imenovanje direktora javnih preduzeća. Najčešće je, takođe, praksa da se za v.d. direktore postavljaju nekompetentni, nestručni ljudi, pa se odlaganje, raspisivanje konkursa vrlo često faktički pokriva njihova nekompetencija i nepostojanje uslova koje bi oni ispunili kada bi se raspisao konkurs. Zato predlažemo da bismo jednom za svagda prekinuli ta večita v.d. stanja, da se odrede novčane kazne od 200 do 500.000 dinara za odgovorna lica u Vladi, AP i jedinicama lokalne samouprave i od 100 do 300.000 dinara za članove komisija koje će biti odgovorne da sprovedu konkursni postupak, da sačine rang listu i da je predlože nadležnim organima u državnim institucijama, ne bi li smo jednom za svagda prekinuli ova v.d. stanja, a činjenica je da reforme počivaju samo na stručnim ljudima i na procedurama koje mi moramo, pre svega ovde, da poštujemo. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Gorica Gajić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog rezolucije Narodne skupštine Republike Srbije o genocidu nezavisne države Hrvatske nad Srbima, Jevrejima i Romima, tokom Drugog svetskog rata, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Milan Lapčević, Gorica Gajić i Dejan Šulkić, 12. februara 2018. godine. Da li narodni poslanik, Gorica Gajić, želi reč? (Da) Izvolite.
Očito je da mi u ovoj Narodnoj skupštini, svim kolegama poslanicima treba više puta da ponovimo neophodnost donošenja rezolucije o genocidu nad Srbima, Jevrejima i Romima u nezavisnoj državi Hrvatskoj. Naime, mi svi vidimo da su međudržavni odnosi Srbije i Hrvatske opterećeni preteškim bremenom, koji ćemo još dugo nositi i mi i Republika Hrvatska. Činjenica je da je ta opterećenost pre svega od otvorenih pitanja koja nemaju odgovore od rata iz 90-ih godina, a ja bih rekla da nas mnogo više opterećuju ti odnosi vezano za sva ona ratna dešavanja u toku Drugog svetskog rata u Nezavisnoj državi Hrvatskoj. Naime, sve češće se i danas, a toga smo svedoci, čak i kada su u pitanju zvaničnici Republike Hrvatske, čuju proustaške izjave, čuju se i vide se proustaške parole, da ne spominjem sada pozdrav „Za dom spremni“, da ne spominjem razbijanje table sa ćiriličnim nazivom, tako da su s pravom i ono malo preostalih Srba koji su ostali u državi Hrvatskoj, zabrinuti za svoju budućnost. Demokratska stranka Srbije zato je dva puta ovde predlagala da se na dnevni red stavi, i ne samo da se stavi, već i da se glasa, za Rezoluciju o genocidu nad Srbima, Jevrejima i Romima u Drugom svetskom ratu, jer činjenice pokazuju, i mnogi izvori, da je stradalo preko 500 hiljada Srba, preko 30 hiljada Roma i preko 40 hiljada Jevreja. Nažalost, ni Jugoslavija, ni države koje su se kasnije stvorile posle raspada Jugoslavije, nikada se nisu odredile prema genocidu u Nezavisnoj državi Hrvatskoj, nikada taj zločin nije dobio pravi naziv, čak, šta-više, u poslednje vreme se pokušava da se i relativizuju zločini i da se broj žrtava smanji. U školama se o tome ne uči. Zato mi iz Demokratske stranke Srbije smatramo da smo kao Srbija dužni, kao odgovorna zemlja, da se jasno odredimo prema ovom genocidu u Drugom svetskom ratu. To će biti ne samo oduženje duga žrtvama iz tog genocida, već će ta istina biti i temelj nove politike koju moramo da proklamujemo, ne bismo li jednom za svagda rešili međurepubličke odnose između Srbije i Hrvatske. Samo je istina temelj budućih odnosa ove dve države. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Gorica Gajić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o poljoprivrednom zemljištu, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Milan Lapčević, Gorica Gajić i Dejan Šulkić, 23. februara 2018. godine. Da li narodni poslanik Gorica Gajić želi reč? (Da) Izvolite.
Hvala predsedavajući. Važećim Zakonom o poljoprivrednom zemljištu uređeno je da se iznos, odnosno sredstva od naknada za prenamenu poljoprivrednog zemljišta preraspodeljuju tako da 60% tih sredstava ide u budžet Republike Srbije, a 40% tih sredstava ostaje prihod budžeta lokalnih samouprava. Mi iz Demokratske stranke Srbije smatramo da bi trebalo kompletan odnosno celokupan iznos od prenamene poljoprivrednog zemljišta da ostane prihod budžeta jedinica lokalnih samouprava. Naime, ta sredstva se i sada upotrebljavaju za realizaciju godišnjih programa zaštite, uređenja i korišćenja poljoprivrednog zemljišta. Znači, znamo namenu ovih 40% sredstava, ali zato nigde nije definisano gde se i za šta troše ovih 60% sredstava koja idu budžetu Republike Srbije. To poljoprivredno zemljište koje pripada određenoj lokalnoj samoupravi inače se naslanja i na lokalnu infrastrukturu, inače se tretira lokalnim planovima, prostornim i urbanističkim, tako da mislimo da bi sve to trebalo ostaviti kao prihod budžeta lokalnih samouprava, pogotovo što mi ovde u Skupštini sve češće imamo zakone, predloge zakona koji se usvajaju, kojima sve više smanjujemo prihode budžeta lokalnih samouprava i sve više prebacujemo na nivo Republike Srbije. Ovim sredstvima bismo, nadovezujem se i na Predlog zakona koji je kolega Lapčević imao, gde imamo obavezu da iz lokalnih samouprava plaćamo prevoz i jubilarne nagrade zaposlenima u prosveti, pa, dajte, nemojte na svaki mogući način da stalno smanjujete prihod budžetima lokalnih samouprava. Zato i predlažemo da ceo ovaj iznos ide kao prihod budžetu lokalne samouprave. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Gorica Gajić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o vojnoj neutralnosti Republike Srbije, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Dejan Šulkić, Gorica Gajić i Milan Lapčević, 3. marta 2017. godine. Da li narodni poslanik Gorica Gajić želi reč? (Da) Izvolite.
Hvala predsedavajući. Vojna neutralnost Republike Srbije proklamovana je Rezolucijom Narodne skupštine o zaštiti suvereniteta, teritorijalnog integriteta i ustavnog poretka Republike Srbije 26. decembra 2007. godine, u vreme kada je Vladu vodila Demokratska stranka Srbije i tada premijer Vojislav Koštunica.Naravno da sada, posle gotovo 10-11 godina, kada vidimo šta se sve dešavalo na međunarodnom i političkom i vojnom planu, tek sada vidimo opravdanost donošenja te Rezolucije. Činjenica je da ratni sukobi, vojni sukobi, politički sukobi između velikih sila sve više traju, sve se više zaoštravaju i naše svrstavanje, vojno svrstavanje, prema, u ovom slučaju, NATO savezu svakako bi uticalo na našu samostalnost i smanjilo bi nam manevarski prostor da koliko-toliko zaštitimo našu nezavisnost, pogotovo što smo mi okruženi NATO državama, a u isto vreme nastojimo da sačuvamo dobre odnose sa Ruskom Federacijom, jer je činjenica da nam najviše u međunarodnim odnosima Ruska Federacija pomaže ne bismo li sačuvali teritorijalni integritet i lažnu državu Kosovo u okviru Republike Srbije. Zato je nama jako važno, pogotovu sada kada vidite i vi i prethodna Vlada, koja bezuslovno ide ka evropskim integracijama koji su sve uslovi, a na sve to je još Vojislav Koštunica još 2008. godine rekao šta je krajnji cilj međunarodnoj zajednici – da priznamo nezavisnu državu Kosovo i da faktički poklonimo 15% svoje teritorije. Zato je važno, drage kolege poslanici, da se odredimo prema vojnoj neutralnosti, da je, pored toga što smo je deklarativno prihvatili, pored toga što se i ova vlast zalaže za vojnu neutralnost, podignemo na viši normativni akt i donesemo zakon o vojnoj neutralnosti i da se jasno baš sada, kada su najveći pritisci na Republiku Srbiju, a verujem da neće stati, odredimo prema vojnoj neutralnosti i ne samo prema vojnoj. Dobro bi bilo da ova vlast i te kako prouči mogućnost i političke neutralnosti. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 6, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik prof. dr Miladin Ševarlić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije o GMO i proizvodima od GMO, koju je podneo Narodnoj skupštini 5. maja 2017. godine. Da li narodni poslanik prof. dr Miladin Ševarlić želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik prof. dr Miladin Ševarlić. Izvolite.
Hvala lepo. Poštovani poslanici, po treći put se obraćam vama sa molbom da usvojite krovnu deklaraciju u GMO, koju su jednoglasno usvojili odbornici u 136 gradova i opština Republike Srbije, što čini četiri petine lokalnih samouprava. Potpredsednik Vlade i resorno zaduženi ministar za trgovinu izjavio je u više sredstava informisanja da u Srbiji vlada anti GMO histerija. Molim vas, u Srbiji vlada GMO podaništvo, a ne anti GMO histerija. Najbolji primer jeste upravo ova kutija za uskršnja jaja koje sam jutros kupio u hiper marketu blizu mog stana. Dakle mi proizvodimo soju koja nije genetički modifikovana, kukuruz koji nije genetički modifikovan, to izvozimo u druge zemlje, koje nam onda to vraćaju sa ovom robnom markom kao garanciju da ne sadrži genetički modifikovane organizme. Ti proizvodi su u prodavnici skuplji za 20 dinara, odnosno dva dinara po komadu, nego što su proizvodi drugih naših proizvođača koji nemaju tu robnu marku. Pomnožite tridesetak miliona jaja koliko će biti prodato samo za Uskrs, izračunajte gubitak koji imamo, a mogli smo uposliti naše kapacitete živinarske proizvodnje sa našim sirovinama i izvoziti jaja sa robnom markom bez GMO u druge zemlje. Drugo pitanje koje je u vezi sa ovim jeste tvrdnja da se moramo povinovati Svetskoj trgovinskoj organizaciji. Molim vas, Svetska trgovinska organizacija je praktično mrtva. U prilog tome ukazuje činjenica koliko su trajali pregovori za zadnju rundu i da li su okončani, koliko godina. Dalje, da li je Svetska trgovinska organizacija reagovala na trgovinski embargo koji je uveden mimo Svetske trgovinske organizacije Ruskoj Federaciji? Nije. Da li je Svetska trgovinska organizacija reagovala na embargo koji je Amerika sada uvela za uvoz aluminijuma i čelika? Nije. Zašto onda mi moramo da reagujemo na stavove Svetske trgovinske organizacije koji se odnose na GMO? Zašto mi naše tržište koje je vredno pet milijardi evra da poklonimo inostranim kompanijama i da uvedemo nelojalnu konkurenciju našim poljoprivrednim proizvođačima? Zašto da uništimo naše institute? Zašto da našu pamet omalovažavamo? Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o planskom sistemu Republike Srbije, koji je Narodnoj skupštini podnela Vlada 6. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? (Da) Izvolite kolega Rističeviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, postoji poslovica da je najbolja školarina ona koja se plaća tuđim greškama. Ako ne želimo da brinemo, moramo unapred da planiramo. Slušao sam prethodne kolege koje su padale u vatru, pa sam dužan da na njihovim greškama kažem kako valja planirati, a kako ne valja u državi vladati, državu ne izgrađivati i nemati nikakav plan. Malopre je u vatru padao neko ko se zalaže za, odnosno zalaže se protiv genetski modifikovane hrane, ali samo od pre godinu-dve. Godine 2011. mu nije smetalo da toga u njegovoj strategiji o zemljoradničkom zadrugarstvu nema kao uslova. Nije mu smetalo jer je dobio 57.351 evro za strategiju koje nigde nema. Znači, jedna strategija koju bi mu sad neko platio 60.000, da. Potom je zatražio ostatak od dve hiljade i nešto da dovede Kaveki iz Irana, nekog konsultanta, verovatno je taj dobar poznavalac genetski nemodifikovane hrane. Toliko o planiranju, ne planiranju i hipokriziji. Idemo dalje. Koleginica pre njega je pričala vrlo živopisno o planiranju. Govorila je o genocidu u Hrvatskoj. Ja ne znam da li je Koštunica bio maloletan do 2008? Je li to ona ista partija sa kojom su oni ušli u parlament? Je li to ona ista partija koja je zaboravila da je to bio genocid do 2008. godine? To je izgleda genocid samo sad. Pitam ih, pošto ja često glasam za to, zašto nisu uvrstili Oluju? Zato što je sledeća predsednica Sanda Rašković govorila da je Oluja milosrdna, kako je rekla, neka humanitarna akcija, legitimna humanitarna akcija, a da je Srebrnica genocid. Nekako su to izbrkali, izmešali. Da li su oni zaboravili kako su planirali martovski pogrom? Evo, ja ću reći da su ga oni isplanirali time što su pustili 2.108 albanskih terorista, među njima većinom osuđene, koji su izvršili „Martovski pogrom“ 2004. godine, pa ih pitam da li je to bio genocid? Da li su mislili da te albanske teroriste treba pustiti da isplaniraju „Martovski pogrom“? Pitam konačno, da li je Koštunica 2008. godine bio maloletan pa se nije ni namrštio na proglašenje kosovske nezavisnosti? Zahvaljujem.
Stavljam ovaj predlog na glasanje. Izvolite. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanici Aleksandar Stevanović i Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Krivičnog zakonika, koji su podneli Narodnoj skupštini 8. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Aleksandar Stevanović želi reč? (Da) Izvolite.
Dame i gospodo, verovatno ćemo se svi saglasiti oko jedne stvari, a ta stvar je da je dom svetinja i da je kuća svakoga od nas jedan zamak u koji ne može bilo ko da uđe bez poziva domaćina i da je verovatno najstrašnija stvar koju možete zamisliti je da zateknete razbojnika u vašoj kući. Teško da postoji nešto što je odvratnije i što se može ružnije desiti nekoj osobi. LJudi koji su to doživljavali u svome životu i koji su istinski heroji ovoga društva, a heroj je onaj koji odbrani svoju porodicu od razbojnika, u proseku dožive da ih tri godine razvlače po sudovima i da se njihov život pretvori u Pakao. Ako bi tražio arhetip heroja u Srbiji, to bi bila jedna osoba koja se zove Saško Bogevski, koji je tek posle tri godine pravosnažno oslobođen, uz mogućnost da prođe kroz još jedan krug muke, ako tužilac to odluči. Saško Bogevski i svako ko se odbranio od razbojnika, nezavisno kakve mu je povrede naneo, zato što je razbojnik želeo da učini zlo njemu, njegovoj imovini, njegovoj porodici je odbranio svakoga od vas da se vama to ne desi. Srbija koja ne prepoznaje institut „nužne samoodbrane“ na način da kada zateknete nekoga ko je naoružan u vašoj rođenoj kući, a nije došao uz vaš poziv, koja ne prepoznaje da je svaka samoodbrana u tom slučaju nužna, daje potpuno pogrešnu poruku i to je nešto što bi se trebalo ispraviti, jer je duboko amoralno i duboko je suprotno tradiciji i najboljem što ova zemlja ima. Mislim da je to nešto oko čega treba da se zamislimo. Ja znam koji su uzroci limitiranog prava na samoodbranu. Oni leže u nekim godinama kada smo mi jednu pristojnu zemlju zamenili 1945. godine za nedemokratiju i kada je bilo otprilike poželjno da bilo ko može da uđe nekome u kuću, danas kada te tradicije nema, kada govorimo da je privatna imovina svetinja, pravo čoveka na život svetinja, mislim da je potrebno izvršiti takvu izmenu i omogućiti samo jednu jedinu stvar, a to je svaka samoodbrana od razbojnika u vašoj vlastitoj kući je nužna samoodbrana i nema nikakve potrebe da sud beskonačno utvrđuje da li se neko branio u granicama nužne samoodbrane, ili je prvo upozorio nekoga ko je došao sa nožem, pištoljem ili bilo čime u njegovu rođenu kuću i rekao – Gospodine razbojniče, to ne treba da radite, ja vas lepo molim, sačekaću da vi ispalite prvi metak pa ću ja onda da se branim kako Bog zapoveda jednakim intenzitetom. Hvala na pažnji.
Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanici Aleksandar Stevanović i Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o budžetskom sistemu, koji su podneli Narodnoj skupštini 8. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Aleksandar Stevanović želi reč? (Da) Izvolite.
Dame i gospodo, jedna od najlepših stvari koja se desila u Srbiji u poslednje tri godine, od kako ova većina sprovodi reforme na način na koji ona zamišlja da treba da se uradi, je što je javni dug smanjen, značajno smanjen kao deo BDP, što je teret otplate javnog duga u odnosu na BDP otpao i što nama ne visi bankrot nad glavom u ovom momentu. To je nešto što svako normalan treba da pozdravi i to su svi normalni i uradili, i međunarodne institucije i svi koji se nešto razumeju u ekonomiju. To je činjenica. Ono što meni ostaje nejasno je što u tom Zakonu o budžetskom sistemu stoji kolika je maksimalna granica duga, konsolidovanog duga Republike Srbije i ona kaže – to je 45%. Naš dug opada, to je činjenica, ali proći će još godine dok opadne na 45%, uz pitanje da li je to neophodno. Mastriht, koji propisuje kriterijume konvergencije, da bi jednog dana evro bio srpska valuta, kaže – 60% je u redu. Možda i nema potrebe da idemo toliko nisko. Takođe, ako pogledate nekada kako izgledaju ozbiljne države, ja mislim da su SAD izuzetno ozbiljna zemlja. Svake godine postoje velike rasprave oko toga kako izmeniti zakone koji definišu maksimalan nivo zaduženja SAD i svake godine oni imaju rasprave o tome da li se granica sme podići ili ne sme, ali nikome ne pada na pamet da se dodatno zaduži samo zbog toga što misli da je to u redu. Ne, prvo se izmeni zakon. Jedna stara većina je prestala da se obazire na taj zakon i zadužila se mnogo iznad 45%. Ono što ja stavljam kao zamerku je zašto sada, kada smo imali izmene Zakona o budžetskom sistemu, jednostavno nismo napisali da je gornja granica duga Republike Srbije 60% i da će to biti postignuto u naredne dve godine? Time bi pokazali, pored toga što smo radili ozbiljno u ovoj zemlji, da se smanji zaduženost zemlje, da smo ozbiljno postavili zakone, da sa ozbiljnim zakonima idemo na evropski put i da šaljemo jednu krajnje ozbiljnu poruku, a to je da ono što stoji u Zakonu o budžetskom sistemu, kao jednom ključnom sistemskom zakonu, jeste za nas sveto pismo i to nije nikakav napor i to u stvari nije nikakav napad na bilo koga, nego priznanje onoga što se desilo i jedno veliko priznanje da smo mi danas odlučili, npr. kada bi odlučili da prihvatite ovaj predlog, da se povinujemo standardima Mastrihta, bar nekih deset godina ranije i da pokažemo da smo zemlja koja je mnogo bolja po kriterijuma konvergencije od mnogih zemalja koje danas imaju evro kao svoj novac.Dakle, ispravka je tehničke prirode, ali u suštini, kada malo bolje pogledate, ispravka je jedna velika poruka ozbiljnosti, ako bi se desila.
Zahvaljujem. Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Branka Stamenković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o dualnom obrazovanju, koji je podnela Narodnoj skupštini 23. novembra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Branka Stamenković.
Hvala. Ova Narodna skupština u ovom sazivu donela je jesenas Zakon o dualnom obrazovanju, na koji imamo velike primedbe kao poslanička grupa i protiv čijeg usvajanja smo se borili argumentima tokom rasprave u oktobru mesecu. Nismo uspeli da vas ubedimo. Zakon je donesen. Ono što ostaje kao način borbe protiv tog štetnog zakona jeste da predlogom povlačenja tog zakona pokušamo da ispravimo grešku koja je napravljena, a napravljena je velika greška i velika nepravda našem obrazovnom sistemu, zato što je Zakon o dualnom obrazovanju, poput još jedne zakrpe, samo stavljen na naš zastareo sistem obrazovanja u Republici Srbiji koji odavno plače za reformom. Umesto da krenemo i da reformišemo i da modernizujemo naše, pre svega, osnovno obrazovanje, kako bi deca na kraju osnovnog obrazovanja imala dovoljno dobro znanje da upisuju gimnazije i dalje fakultete, mi praktično donošenjem ovog Zakona o dualnom obrazovanju kažemo – u redu je da deca na kraju osnovnog obrazovanja imaju vrlo slabo znanje i u redu je da ih onda preusmerimo na to da u životu budu jeftina radna snaga, a ne preduzetnici koji bi trebalo da pokrenu nepostojeću industriju u Republici Srbiji. Dualno obrazovanje ima svoju svrhu i ima svoj smisao u državi koja ima jaku lokalnu privredu i industriju, kao što su to Austrija i Nemačka, iz kojih smo taj model zakona i prekopirali. U Republici Srbiji mi još uvek nemamo jaku privredu. Nama trebaju prvo preduzetnici da se izrode iz našeg obrazovnog sistema, koji će da pokrenu i da izgrade tu snažnu privredu, da bi onda Zakon o dualnom obrazovanju imao svoju svrhu i smisao. Stoga, predlažemo da se povuče ovaj zakon, da prestane da važi i da se svi resursi koji su sada opredeljeni za njegovo uvođenje preusmere na reformu osnovnoškolskog i predškolskog sistema, kako bismo proizvodili preduzetnike, a ne jeftinu radnu snagu. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Ana Stevanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskim medijima, koji je podnela Narodnoj skupštini 8. decembra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne.) Stavljam ovaj predlog za glasanje. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Tatjana Macura, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja zakonitosti donacija SNS za kampanju za predsedničke izbore 2017. godine, koji je podnela Narodnoj skupštini 15. decembra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Tatjana Macura.
Zahvaljujem. Praktično sam bila primorana da Narodnoj skupštini predložim da se obrazuje anketni odbor iz prostog razloga što Agencija za borbu protiv korupcije jednostavno ne radi svoj posao. Ovo me i ne čudi, imajući u vidu da je nedavno na mesto direktora Agencije za borbu protiv korupcije postavljena osoba koja je upravo bila donator u predsedničkoj kampanji Aleksandra Vučića u vreme predsedničkih izbora 2017. godine. Podsetiću vas da poslanička grupa DJB i ja smo prošle godine u junu izvršili jedan, kako da kažem, uvid u to ko su bili donatori predsedničke kampanje i među donatorima su se pojavili različiti funkcioneri. Pomenula sam već i direktora Agencije za borbu protiv korupcije. Zatim, imamo i pojedine narodne poslanike koji sede danas ovde sa nama u sali, članove njihovih porodica. Ono što je neobično, imamo i korisnike socijalne pomoći. Neobično je to da oni primaju mesečno negde oko 8.000 dinara, a bili su u stanju da predsedničku kampanju podrže sa čitavih 40.000 dinara. Neobično je to, jer pitamo se od čega su oni praktično živeli tih pet meseci, koliko su morali da odvoje na ime kampanje predsednika države? Podsećam vas i da je u kampanju nepoznatim tokovima uneto negde između 2,2 miliona evra. Negde oko 7.000 donatora predsedničke kampanje je uplatilo identične iznose od 40.000 dinara. Predsednik Republike je u jednoj emisiji, gostujući, pokušao da objasni to tako što je praktično na jedan plastičan način pokušao da objasni situaciju u kojoj dva čoveka sede u kafani, treći dođe i ponudi im određenu količinu novca da zajedno oni uplate na račun njegove kampanje. Dakle, osim što je ovo u suprotnosti sa zakonom, mene zanima i poreklo novca, tih 2,2 miliona, koliko je uplaćeno za predsedničku kampanju. Imajući u vidu da Agencija za borbu protiv korupcije, kao što sam ranije objasnila, nije smogla snage, odnosno nije dovoljno nezavisna institucija u ovom trenutku, smatram da Narodna skupština ima dužnost da organizuje anketni odbor koji će se pozabaviti ozbiljnije ovom temom. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanici Tatjana Macura i Branka Stamenković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložile su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o sprečavanju nasilja u porodici, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Tatjana Macura, LJupka Mihajlovska, Branka Stamenković 8. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Tatjana Macura želi reč? Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Jedna od najvećih mana, jedna od najvećih tragedija u Narodnoj skupštini Republike Srbije je što se pojedini zakoni, kakav je Zakon o sprečavanju nasilja u porodici, usvajaju u objedinjenoj raspravi, sa potpuno nelogičnim tačkama na dnevnom redu. Zbog toga, ovaj zakon je stupio na snagu, sad će skoro godinu dana, imamo jednu, da kažem, jako lošu primenu istog zakona. Kada sam pisala predlog izmene ovog zakona, tada sam samo ono što mi je na prvi momenat palo na pamet pokušala da izmenim, međutim, tu se stvorio prostor danas se menjaju mnoge stvari. Jedna od stvari koju bih želela da Skupština razmatra je da se stvori jedna obaveza da svaka područna policijska uprava ima obavezu da ima najmanje jednog obučenog policijskog službenika za slučajeve porodičnog nasilja. Poznato je da su, nažalost, u nekim sredinama policijski službenici prilično tolerantni na slučajeve porodičnog nasilja i jako često odgovaraju žrtvu da primeni neke od narednih koraka. Takođe, jedna od stvari koju smo mogli odmah da uočimo, još kada je trajala rasprava u novembru 2016. godine, je da se mera zadržavanja ne ograničava, odnosno ne odlaže se ukoliko je učinilac nasilja pod dejstvom alkohola i/ili psihoaktivnih supstanci. Dakle, ja bih molila da Narodna skupština prosto razmotri još jednom da bi bilo poželjno da učinioce nasilja prvo otreznimo ili dovedemo u neko stanje pribranosti u kojem može da razume koje su mu mere, hitne mere izrečene. Treća stvar koju predlažem je da se žrtva obavesti o tome koje su hitne mere izrečene učiniocu nasilja. Imali smo nedavnu situaciju u Zemunu, dakle nedaleko odavde, samo par sati nakon što je prijavila žrtvu, nakon što su izrečene hitne mere, učinilac nasilja je došao i vatrenim oružjem napao žrtvu. Takođe, predlažem da se grupi za koordinaciju pridruži osoba koja bi mogla da pomogne na adekvatan način žrtvi porodičnog nasilja, da ne primoravamo žrtvu nasilja da ponovo prolazi kroz neke procese koje verovatno želi da zaboravi ili želi da se izuzme iz istih. Dakle, najveći teret objedinjenih rasprava su upravo ovakvi zakoni koji ne bi smeli ni po koju cenu da ulaze u neke političke okvire. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Radoslav Milojčić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o odbrani, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Radoslav Milojčić želi reč? Izvolite.
Hvala, gospodine predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, ovo je izuzetno važan zakon koji je pred nama. Ovo je izuzetno važan zakon, kao što je i sistem odbrane izuzetno važan sistem za funkcionisanje čitave države. Odmah da kažem da ne očekujem da će vladajuća većina iz SNS podržati ove izmene i dopune zakona, iako su na njima radili ozbiljni i odgovorni ljudi koji se celog svog života bave sistemom odbrane i Vojskom Republike Srbije. Ne očekujem iz razloga što je upravo vladajuća većina za ministra odbrane predložila i postavila Aleksandra Vulina i poznat nam je vaš plan u vezi tog sistema. Ustavni osnov za donošenje ovog zakona sadržan je u odredbama 97. stava 1. u tačkama 4), 6) i 9) Ustava Republike Srbije, kojima je predviđeno da upravo Republika Srbija obezbeđuje i uređuje odbranu i bezbednost svih njenih građana. Zakon o odbrani je nedovoljno obuhvatan i ne pruža odgovore na suštinska pitanja. Jedan od osnovnih razloga je i zastarelost osnovnih strateških dokumenata, ali upravo i zanemarivanje aktuelnih bezbednosnih procena, kako u Republici Srbiji, tako i na globalnom nivou i u regionu i okruženju. Nužno je uspostaviti sklad Zakona o odbrani, pre svega, sa Zakonom o vanrednim situacijama. Nije dobro za bezbednost države, za bezbednost njenih građana, a ni za čitav sistem odbrane da nemamo kompatibilan Zakon o odbrani sa Zakonom o vanrednim situacijama. Predložili smo ozbiljne predloge u izmenama i dopunama Zakona o odbrani. Zahvaljujem se i generalu Sreti Malinoviću i Petru Dojčiću koji su radili na ovim izmenama i dopunama i ne vidim ništa sporno u ovim izmenama i dopunama. Ako je sporno to što predlažemo mi iz DS, nemamo problem da ovaj zakon povučemo i da ga predložite vi, jer ne znam šta je sporno u članu 1. koji kaže da su osnovni strategijski dokumenti: Strategija nacionalne odbrane i bezbednosti Republike Srbije, Strategija odbrane Republike Srbije, doktrina Vojske Srbije i dokumenti u oblasti nevojnih izvoza, rizika i pretnji. To je ono što je potrebno u ovom trenutku i ne znam zašto ne stavite ove izmene i dopune zakona na dnevni red. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o finansiranju lokalne samouprave, koji je podneo Narodnoj skupštini 26. oktobra 2016. godine. Da li narodni poslanik Radoslav Milojičić želi reč? Izvolite.
Hvala, uvaženi predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, DS predlaže izmene i dopune Zakona o lokalnoj samoupravi zato što su nam građani podjednako važni bez obzira da li žive u Surdulici ili Subotici ili u Beogradu. Demokratska stranka predlaže ove izmene i dopune zakona zato što su lokalne samouprave u izuzetno teškoj situaciji. U lokalnim samoupravama se kao kapitalne investicije spominju otvaranje semafora u Kraljevu ili parkirališta za bicikle u Novom Sadu ili česme u Leskovcu. To nije dobro za građane koji žive u tim lokalnim samoupravama, to nije dobro ni za čitavu Srbiju. Ne krivim te gradonačelnike koji imaju novca da otvore samo te mizerne investicije, jer im je Vlada Republike Srbije u protekle četiri godine otela 50 milijardi dinara. Zakonom iz prethodne godine ministarka Brnabić, koja je sada premijerka, je lokalnim samoupravama otela pet milijardi dinara. Kako mislite da predsednici opština funkcionišu sa tim sredstvima? Evropska povelja koju je Srbija ratifikovala 2007. godine garantuje svim lokalnim samoupravama administrativnu, političku i finansijsku nezavisnost. Ni jedna lokalna samouprava u Srbiji nema niti političku, niti finansijsku nezavisnost. O tome se odlučuje u centrali SNS. U EU je situacija malo drugačija. Polovina budžetskih sredstava pripada republici, dok polovina budžetskih sredstava pripada opštinama i gradovima u EU. U Srbiji samo 10,2% ukupnih budžetskih prihoda pripada lokalnim samoupravama i AP Vojvodini, što je izuzetno loše. Od 2012. godine, ponavljam još jednom, lokalnim samoupravama ste oduzeli 50 milijardi dinara, i da su izbori za gradonačelnike i za poslanike direktni, a ne da se glasa za ime lidera u Beogradu, ne bi to tako bilo, jer mi poslanici bi morali svojim građanima da objasnimo. Čestitam, pošto je Zakon o lokalnoj samoupravi svim građanima i zahvaljujem se onima koji su dali glas juče DS, 10,20% nije sjajan rezultat, u ovim uslovima, u kakvim SNS maltretira sve građane, očigledno bolje nije moglo i čestitam svim učesnicima bez obzira kakav su rezultat osvojili. Hvala.
Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o dopunama Zakona o javnom informisanju i medijima, koji je podneo Narodnoj skupštini 24. februara 2017. godine. Da li narodni poslanik Radoslav Milojičić želi reč? Izvolite.
Hvala. Dame i gospodo, znam da vladajućoj većini odgovara nepoštovanje medijskih zakona, ali dajemo konstruktivan predlog da svaka poslanička grupa da po jednog člana koji se bavi tom oblašću i da zajedno uredimo medijski prostor. Tako je odgovaralo mnogima koji su bili na vlasti i onda kada se pređe u opoziciju to ne odgovara. Vi ste dugo bili u opoziciji, naravno, bićete opet u opoziciji, bože zdravlja, i sigurno ti zakoni neće odgovarati, samo što niko te zakone neće siliti, ovako kao što ih silite vi. Ne znam zašto ne usvojite ovaj zakon, sem ako se plašite da se čuje različito mišljenje, ako se plašite da se čuje različit glas. Kako to izgleda na konkretnom primeru? To izgleda da kod vlasnika televizije „Jasenica“ u Smederevskoj Palanci dođe neko iz SNS i kaže mu prosto i konkretno - ili će televizija biti ugašena ili morate da puštate neistine o onome ko je njihov protivnik. Tu ne može da se čuje opoziciono mišljenje, tu ne može da se čuje druga reč. Tu mogu da se čuju samo hvalospevi o vladajućoj većini, što je naravno loše pre svega za demokratiju, loše ukupno za čitavu Srbiju. Tokom 2013. godine je zabeleženo 23 napada na novinare. Nijedan napad na novinare nije dobio sudski epilog. Tokom 2017. godine to se povećalo zato što niko nije reagovao 2013. godine, zato što nijedan napad od 23 napada nije dobio sudski epilog. Tokom 2017. godine 54 napada je zabeleženo na novinare širom Srbije. Mislim da ova situacija zabrinjava, bez obzira da li ste vlast ili ste opozicija. Hvala.
Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o dopuni Zakona o socijalnoj zaštiti, koji je podneo Narodnoj 13. oktobra 2016. godine. Da li narodni poslanik Radoslav Milojičić želi reč? Izvolite.
Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, mislim da je ovo izuzetno važna tema i da su ovo izuzetno važne izmene i dopune Zakona o socijalnoj zaštiti. Ustavni osnov za donošenje ovog zakona je sadržan u odredbi člana 97. tačka 8. Ustava Republike Srbije. Demokratska stranka predlaže tri konkretna rešenja, a to su da se svim učenicima čiji roditelji ne rade obezbedi besplatan prevoz od kuće do škole, da im se obezbedi besplatna užina i da im se obezbede besplatni udžbenici. Naravno, jutros smo bukvalno izašli iz kampanje. Naišao sam u jednom divnom selu, selo Ratare, na gospođu koja živi sama sa ćerkom, ima i unuku. Nemaju novca da plate unuci prevoz od kuće do škole. To je realnost u Srbiji. To su činjenice. Ovde je situacija potpuno drugačija. Iz ovih klupa se ta tuga ne vidi. To je život. To je siromaštvo u Srbiji u ovom trenutku. Mogu da vam dam ime i prezime osobe o kojoj se radi. Na to ne smemo da ostanemo nemi. Oko 50 hiljada dece koja su obuhvaćena osnovnim i srednjim obrazovanjem je svakoga dana gladno. Kako se oseća dete koje je peti razred ako drugar do njega ima za užinu, a njemu otac i majka nemaju da daju novac za užinu? Tako da vas molim da prihvatite ove izmene i dopune Zakona o socijalnoj zaštiti jer to nije Srbija kakvu želi DS i moramo neke stvari da menjamo. Nažalost imamo primer dečaka iz Mola koji je sebi oduzeo život. Pre svega je napustio treći razred srednje škole u Bečeju zato što nije imao novca za kartu. Posle toga se desilo nešto strašno. Dečak je sebi oduzeo život zbog nemaštine. Molim vas da na ovo ne ostanemo nemi bez obzira na sve naše političke razlike. U 2015. godini udeo dece u ukupnoj populaciji Srbije je samo 17,3% i zato predlažem konkretno rešenje, a to je da država finansira besplatnu vantelesnu oplodnju. Molim vas da predložene izmene i dopune zakona prihvatite. Srbija jeste lider u regionu, ali je Srbija lider u regionu nažalost samo po riziku stope od siromaštva. Možemo graditi mostove, možemo graditi puteve, ali ne smemo dozvoliti da nam deca budu gladna. Može neko ako mu je lošiji put od kuće do škole da ide tim putem, ali ako nema tri obroka dnevno ne može. Hvala.
Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o mirnom rešavanju radnih sporova, koji je Narodnoj skupštini podnela Vlada 29. decembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? Izvolite kolega Rističeviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, upravo prethodni govornik me je na neki način naterao da obrazložim ovo, o obzirom na spor sa tužilaštvom. Ovo su krivične prijave u Smederevu koje nisu procesuirane protiv gospodina hajnekene, govornika koji je malopre tako dirljivo govorio o socijalnim potrebama. NJega tužilaštvo tereti za 485.110.855 dinara. Toliko je oštećen budžet Smederevske Palanke. Po pitanju rezultata rekao je još jednu neistinu. Rezultat je 9,4 zajedno sa šest drugih stranaka. Kada podelite, to je 1,5. Mislim da bez stranke Zorana Živkovića, bez stranke Čedomira Jovanovića, bez Socijaldemokratske stranke taj procenat bi bio daleko niži. Mislim da je tu bila i stranka Veselinovića, i zgrčenog prangije, ali sve u svemu mislim da su građani tih 9,4% pretplatili. Mislim da su se tu javili neki koji su učestvovali u onih 470 i nešto hiljada za veče potrošenog novca na pivo, pa je to Kesiću smešno kada neko popije 343 piva, to mu nije smešno, ali kada neko to objavi, onda je to razloga za podsmeh simpatizera ove političke stranke u nestajanju. Zaboravili su da kažu da su sa 16 odbornika pali na pet. Zaboravili su da kažu kako su osvojili tih 16. Postoje patike koje se zovu „cici“, ako se ja dobro sećam, koje je opština Palanka kada je on bio vlast kupila za 23 miliona, pet hiljada komada. Upravo toliko je dobio glasova i 16 mandata na izborima 2016. godine. Očigledno da patika više nema, da više ne može da deli levu pre izbora, a desnu posle izbora i zato mu se rejting srozao. Izgleda su glasali samo oni koji su dobro okvasili grla o trošku opštine Palanka. Dakle, tu je izvesni Mačak iz fudbalskog kluba Vodice, koji je bio poznat po nasilju nad aktivistima SNS, koji je dobio 21 milion dinara. Nije objasnio ni kako je izdao bazen na 50 godina za 2.000 evra, kad mi u Inđiji, samo za aparat za sladoled naplatimo godišnje 5.000 evra. Završavam. U vezi mirnih sporova, preporučio bih Tužilaštvu da na miru razmotri ove svoje krivične prijave i procesuira prethodnog govornika. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Sada određujem pauzu u trajanju od pet minuta zbog problema sa elektronskim sistemom za glasanje.
Poštovani dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo sa daljim radom. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Vojsci Srbije, koji je podneo Narodnoj skupštini 25. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Radoslav Milojičić, želi reč? (Da) Izvolite.
Naravno, gospodine Arsiću, voleo bih da znam kako ste prethodnom govorniku dali reč, ali dobro, nije to vaše pravo, ali nema veze. Samo radi javnosti, niti LDP, niti SDS nisu bili s nama u koaliciji, a tu je gospodin Đurišić LDP, pa mogu da potvrde, tako da to nije tačno, kao što ništa nije što je prethodni govornik izneo tačno. Ali, dobro ponosan sam na 10,2% građana Smederevske Palanke, koji nisu podlegli kupovini, ucenama, maltretiranju i pretnjama od strane SNS, da će ostati bez posla, ako glasaju za nas, tako da kad budete organizovali fer demokratske izbore bez kupovine, krađe, maltretiranja, otkaza, onda možemo da razgovaramo. Pošto je generalni direktor „Laste“ u pola devet uveče zvao svog vozača koji radi u Smederevskoj Palanci, jer je samnom bio u kampanji, van radnog vremena i pretio mu da će dobiti otkaz i premešten je na drugo radno mesto. Ali, dobro, to je nažalost situacija u kojoj se danas održavaju izbori i ponosan sam na svoje građane i taj rezultat koji je DS dobila, ja kao nosilac liste. Što se tiče ovog ozbiljnog zakona o izmenama i dopunama Zakona o vojsci, ljudi, vi ste uspeli vojsku da upropastite. To je činjenica. Predlažemo izmene i dopune 18. članova Zakona o vojsci. Neophodno je pre svega usaglasiti zakone o vojsci i odbrani. Nije normalno da nama u 2018. godini ne budu kompatibilni zakoni o vojsci i o odbrani u oblastima koje su skoro identične. Šta je sporno u ovim izmenama koje mi predlažemo? Vojska je bila institucija sa najvećim poverenjem građana u nju. Danas vojska to više nije. Vojska je danas institucija iz koje se beži i to ne govorim ja, to ne govori DS, to govore podaci i činjenice. Pet ministra odbrane je SNS promenila u poslednjih šest godina. Svaki ministar je lošiji od svog prethodnika. To sam rekao i gospodinu Đorđeviću, svi su se smejali. Sada mi je krivo što sam ga napadao, jer posle Đorđevića, sigurno je lošije da tu bude ministar Vulin, koji je dezertirao iz vojske. Ako mislite da ćete nas ućutkati lažima i obmana, nećete, DS se ne bori zbog sebe, već zbog svakog građanina za kojeg je u obavezi da zaštiti od manipulacije, laži, neistina i ucena SNS, bez obzira da li imamo dva, pet, osam, 10 ili 15%, mi se ovde borimo za građane, a ne za svoje fotelje, kao vi iz SNS. To kako se vi borite, govori podatak da do 80% pripadnika Vojske Srbije ima zaradu manju, nego što je prosečna zarada u republici. Oko 70% civila u vojsci ima zaradu 22.000 dinara, kako ti ljudi sa sastave kraj sa krajem i kako da prežive? Oko 72% ljudi koji napusti vojsku, to uradi na lični zahtev. Hvala.
Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Manje glasova nego procenata u Palanci. Nastavljamo dalje sa radom. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o potvrđivanju memoranduma o razumevanju između Vlade Republike Srbije i Vlade države Izrael, u vezi sa vojnom i odbrambeno industrijskom saradnjom, koji je podnela Vlada narodnoj skupštini 26. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? Izvolite kolega Rističeviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, čisto gledalaca radi, 25. marta 2018. godine, političke stranke itd. su sklopile na dan 31.1.2018. godine sporazum o zajedničkom učešću na izborima, DS, NS, SDS, koju zastupa Zoran Dačić, DSS, koju zastupa Spasojević, LDP, koju zastupa Goran Dugić, Demokratska unija Roma itd.Šta nije bilo tačno, neka se gledaoci sada sami uvere. Dakle, bilo je šest partija, kao što sam rekao, a ovi pokreti razni koji nisu registrovani, Janko Veselinović itd. bez njega to sigurno ne bi bilo, udruga za preokret ili udruga za obrtaj, ovaj zgrčeni iz Beča, što se tamo zgrčio, za njega je kriv očigledno Ješić zato što mu nije ustupio stan u Beču, pa se čovek tamo zgrčio i od tada mu to ne ide, ali da krenemo o vojnoj saradnji. Dakle, Srbija koju smo mi zatekli nije bila samo vojno neutralna, ona je bila i vojno neutralisana. Srbija u kojoj neko kupi Dom vojske u Smederevskoj Palanci i popije 300 i nešto piva, dakle Srbija u kojoj to može da se desi, kupi se Dom JNA od vojske u korist opštine, za 350.000 evra, zajedno sa rušenjem, dakle, to je negde oko 42 miliona. Onda se to Miškoviću proda za 26 i opština ode u minus 16 miliona. Dakle, tako se vrše bezbednosne provere u njihovo vreme i bezbednosne procene. Mi saradnju sa Izraelom moramo imati da nam se to ne bi dešavalo, da nam bivši ministar odbrane Šutanovac prodaje tenkove za 5.000 dolara. Dakle, umesto 1.000 zatečenih oklopnjaka, mi smo posle njih zatekli 250 komada. Preko 750 komada je otuđeno, a tenkovi su prodavani Iraku za celih 5.000 dolara. Verujem da se za taj novac može kupiti jedan polovan stojadin. Takođe, treba voditi računa o bezbednosti kao u Izraelu, da se ne može desiti da neko izda bazen u jednoj opštini na 50 godina, a da ne bude uhapšen. Da izda bazen za 2.000 evra, a mi u Inđiji, povaljam, za aparat za sladoled pored bazena umemo 5.000 evra. Evo i gospodin Veroljub se smeje na ovo. Dakle, ne može neko na 25 godina da da poslove čišćenja svojem prijatelju iz niskogradnje, a da ugasi svoje javno preduzeće. Takav bi u Izraelu trenutno bio uhapšen. Hvala.
Zahvaljujem, kolega Rističeviću. Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – troje, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Poštovane kolege narodni poslanici, saglasno članu 27. i članu 87. st. 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi i posle 18.00 sati. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o policiji, koji je podneo Narodnoj skupštini 30. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Radoslav Milojičić želi reč? (Da) Izvolite.
Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, radi građana, ne sigurno radi prethodnog govornika, i to je dokaz da ništa od onoga što je on rekao nije tačno, nikad u životu, kao i niko iz Srpske napredne stranke, evo ga koalicioni sporazum overen kod notara. Treba da se zna neki red u ovoj državi, tako da čitanje iz telefona, naručeno, i laganje, nije pristojno u ovoj Skupštini. Ovo je koalicioni sporazum od javnog beležnika, javni beležnički pripravnik Milena Đurđević i koalicioni sporazum između Demokratske stranke, koju zastupam ja, Nove stranke i Demokratske stranke Srbije. Tačka. Tako da sve što je prethodni govornik govorio nije tačno. Ali, bez obzira na sve to, da se vratimo na izmene i dopune Zakona o policiji, onoj policiji koju su upravo oni obezvredili, omalovažili. Ustavni osnov za donošenje ovog zakona je sadržan u odredbi člana 97. tačka 4) Ustava Republike Srbije. Predložene izmene i dopune Zakona o policiji predlažemo zato što nam je život svih građana, bez obzira kojom se delatnošću bave, podjednako važan. Stanje u policiji je izuzetno teško, izuzetno teško za pripadnike Ministarstva unutrašnjih poslova. Stanje u policiji je teško, jer im je Srpska napredna stranka, pre svega, dva puta smanjila primanja. Prvi put su im smanjene plate, drugi put su pripadnicima Ministarstva unutrašnjih poslova smanjene dnevnice. Danas čovek koji rizikujući svoj život obezbeđuje nas, našu decu, našu granicu i našu državu, ima dnevnicu od 150 dinara. Šta pripadnik Ministarstva unutrašnjih poslova može da radi sa 150 dinara celog dana? Dve su ključne tačke u izmenama i dopunama Zakona o policiji. Prva je da Ministarstvo unutrašnjih poslova mora da odredi potrebe sistema policije i da u skladu sa tim školuje kadrove na Policijskoj akademiji. Nije normalno da obrazovani, školovani, ozbiljni kadrovi koji završe Policijsku akademiju ne budu primljeni na rad i stalno zaposlenje u Ministarstvo unutrašnjih poslova. Moramo da znamo kolika nam je kompatibilnost, koliko kadrova fali u Ministarstvu unutrašnjih poslova, koliko će faliti za četiri godine i da u skladu sa tim primimo određeni broj učenika. Ne može država školovati učenike a da im posle ne obezbedi posao u Ministarstvu unutrašnjih poslova sa Policijske akademije. Druga odredba je član 172. tačka 2) – predlažemo brisanje njenog člana zato što se tu ruši prezumpcija nevinosti. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti u vezi sa neovlašćenim prisluškivanjem od strane Vojnobezbednosne agencije, koja je bez odluke suda špijunirala političke stranke, lidere sindikata i pojedine sudije, koji je podneo Narodnoj skupštini 6. novembra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – troje, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti u vezi sa uvođenjem stečaja Fabrici šinskih vozila „Goša“ iz Smederevske Palanke, koji je podneo Narodnoj skupštini 8. novembra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Milojičiću, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, Fabrika „Goša“ je bila gigant u staroj Jugoslaviji. Fabrika „Goša“ je ugašena posle 75 godina postojanja. Pričam o šinskim vozilima. To je uradila i u stečaj je oterala firma „Kapitol konsalting“. Nekoliko puta sam ovde pitao, ne radi sebe, ne radi Demokratske stranke, već radi 350 zaposlenih ljudi u „Goši“, već radi 350 porodica koje su živele od tog posla – šta se dešava sa „Gošom“ šinskim vozilima, šta se dešava sa firmom „Kapitol konsalting“? Da li je moguće da država nema kontrolni mehanizam, da država ne može to da ispita ili iza toga stoji brat premijerke Brnabić i to neće da se razazna? Premijerka je bila u Smederevskoj Palanci, naravno, tri dana pred izbore, obećala je sve ono što je obećala pred prethodne izbore 2016. godine i ja je molim, kao građanin te opštine, da ispuni samo deo onoga čime je obmanula javnost i 2016. i 2018. godine. Zašto premijerka nije govorila o „Goši“? Ostalo je 350 porodica bez primanja, 350 zaposlenih više nema gde da radi. Firma je oterana u stečaj. Znamo da su naši sudovi spori, znamo koliko im treba da donesu presudu, ekspresno, od podnošenja zahteva do uvođenja stečaja nije prošlo ni mesec dana. Kako su sudovi odjednom postali tako ekspeditivni, ako niko nije urgirao iz vrha vlasti? A mi imamo dokaze i govorimo koliko puta o tome, da iza toga stoji brat premijerke Ane Brnabić. Zaista vas molimo, zbog tih radnika koji su ostali bez primanja, koji su ostali bez posla u „Goši“, da stavite ove izmene i dopune na dnevni red. Ne možete to da radite. Možete, ali će neko za to odgovarati. Ne zbog nas, već zbog radnika koji su ostali bez posla bahatošću i neznanjem. Hvala.
Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Maja Videnović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskim medijima, koji je podnela Narodnoj skupštini 19. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Maja Videnović želi reč? (Nije tu.) Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Maja Videnović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja svih činjenica i okolnosti koje su pratile događaje koji su se desili pre i tokom polaganja zakletve predsednika Republike Srbije Aleksandra Vučića, koji je podnela Narodnoj skupštini 20. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Maja Videnović želi reč? (Nije tu.) Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dragan Vesović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, Miladin Ševarlić, Dragan Vesović 14. novembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Dragan Vesović želi reč? (Nije tu.) Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – troje, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Dragan Vesović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Ivan Kostić, Zoran Radojčić, Marija Janjušević, Miladin Ševarlić, Dragan Vesović 14. novembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Dragan Vesović želi reč? Još uvek nije prisutan.Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – četvoro, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Dragan Vesović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije o zaštiti srpskog jezika, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, Miladin Ševarlić, Dragan Vesović 13. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Dragan Vesović želi reč? Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – troje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Dragan Vesović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije o zaštiti ćirilice i očuvanju književnog i kulturnog blaga srpskog jezika nastalog na latinici, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, Miladin Ševarlić, Dragan Vesović 13. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Dragan Vesović želi reč? Još uvek nije prisutan u sali. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – dvoje, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Zoran Radojičić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog rezolucije Narodne skupštine Republike Srbije o autonomnoj pokrajini Kosovo i Metohija, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, Miladin Ševarlić, Dragan Vesović, Sanda Rašković Ivić, Slaviša Ristić 15. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Zoran Radojičić želi reč? Ni kolega Radojičić nije prisutan. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – troje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Zoran Radojičić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije o izražavanju počasti građanima Srbije nesrpske nacionalnosti poginulima za otadžbinu, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, Miladin Ševarlić, Dragan Vesović 16. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Zoran Radojčić želi reč? Ne, još uvek nije prisutan. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marija Janjušević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za dešavanja tokom izbornog procesa 2017. godine, od dana raspisivanja predsedničkih izbora do dana objavljivanja privremenih rezultata izbora obrađenih na 99,9% biračkih mesta, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, Miladin Ševarlić, Dragan Vesović 20. aprila 2017. godine. Da li narodni poslanik Marija Janjušević želi reč? Da.
Zahvaljujem predsedavajući. Dakle, anketni odbor koji smo predložili da bude formiran odnosi se još na predsedničke izbore. Srbija je predsednika dobila, on je zadržao sve svoje funkcije koje je do tada imao, uključujući i onu ministar informisanja, pa nadalje i procesi teku dalje. Nemam ja dilemu da mi sada nešto možemo da promenimo vezano za same predsedničke izbore, ali zaista smatram i verujem da možemo da promenimo buduće izborne procese u Srbije. Anketni odbor koji bi bio obrazovan od svih poslanika iz svih poslaničkih grupa koje se nalaze u parlamentu mogao bi da sagleda kakav je to izborni proces bio, šta su bili problemi i da prosto pokrenemo napokon pitanje biračkog spiska, slobode medija i sve ono što u Srbiji ruži sliku o nama u svetu, a ruži i vaš izborni rezultat, moram da vam kažem. Vi imate nesporno većinu, ali dajte da time nešto i uradimo. Dali ste građanima nadu i to je u redu, oni su tako odlučili, ali dajte da napokon nešto i osetimo u svakodnevnom životu kao poboljšanje. Imali smo primer da REM ne radi svoj posao, da čak član Saveta REM, Olivera Zekić, javno saopštenjem objavi da je jedina zabrana za koju će se zalagati, zabrana predsedniku Srpskom pokretu Dveri, Bošku Obradoviću da se javno obraća. Niko nije reagovao na ovako skandalozno ponašanje, kao što i niko ne reaguje na to što REM kao da i ne postoji, zapravo i ono što radi jeste da štiti interese TV Bastilje, odnosno televizije PINK. Nisam dobila odgovor na to kolika je obaveza ove televizije prema REM mesečna i da li je izmiruju. Prosto, ignoriše se sve ono što ne odgovara vladajućoj stranci, pa se tako ignoriše i naš zahtev za obrazovanje ovog anketnog odbora. Dakle, neka građani Srbije prosto vide da li vi želite pravi birački spisak i slobodu medija i potvrdu svojih glasova da su oni osvojeni na pošten način ili ćete nastaviti sa svojom silom koju ste sada na poslednjim izborima demonstrirali čak, koliko sam čula i vatrenim oružjem. Hvala vam.
Zahvaljujem se. Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – četvoro, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marija Janjušević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za dešavanja tokom izbornog procesa 2016. godine, od dana raspisivanja republičkih izbora do dana objavljivanja konačnih rezultata izbora, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Ivan Kostić, Zoran Radojčić, Marija Janjušević, Miladin Ševarlić, Dragan Vesović 20. aprila 2017. godine. Da li narodni poslanik Marija Janjušević želi reč? Da.
Zahvaljujem predsedavajući. Ovaj anketni odbor je takođe izuzetno važan jer se odnosi na sastav ovog parlamenta. Kada god Srpski pokret Dveri, bilo koji narodni poslanik iz naše poslaničke grupe argumentovano kritikuje određena stanja u društvu za koje je direktno odgovorna vladajuća većina, mi ne dobijemo kontra argumentaciju već jednostavno optužbu da smo ugurani na neki način u ovaj parlament. Naravno, mi smo, baš zato zahtevali da se formiranjem anketnog odbora utvrde sve činjenice od tada, a to je u ono vreme zatražila i SNS, međutim šta se dogodilo. Mi smo podržali i jedan i drugi zahtev za formiranje anketnog odbora, dok je SNS od svog predloga odustala, nije za njega glasala, a naravno evo već gotovo dve godine ne podržava ni naš zahtev da se prosto sazna istina. Mada, ja sam uverena da građani Srbije i te kako vide o čemu se ovde radi, jer ovaj saziv Narodne skupštine Republike Srbije se po mnogo čemu razlikuje od prethodnog, a iznad svega, razlikuje se po tome što je ovde moglo da se čuje mnogo kvalitetne konstruktivne kritike i kvalitetnih predloga među kojima je i danas bilo mnogo toga, ali na žalost, vladajuća većina za to nema sluha. Za mene kao ženu je naročito važno da se formira taj anketni odbor, jer se u toj izbornoj noći dogodilo nešto veoma neobično, da je članica RIK nasrnula na poslanika Dveri, a da se kasnije to u medijima prosto pojavilo kao pokušaj nasilja Boška Obradovića nad ženom kojoj nije prišao ni na dva metra. Ja kao žena nikada ne bih stala uz nekoga ko je nasilan prema bilo kome, a naročito ne prema ženi. Zato smatram da su kolege narodni poslanici dužni da mi omoguće da se sazna istina i da ja dobijem satisfakciju, da se potvrdi da nisam mazohista i da nisam u stranci koja promoviše nasilje, već naprotiv, promoviše porodičnu politiku. Hvala.
Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Sada, u skladu sa članom 87. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, određujem pauzu u trajanju od jednog sata. Sa radom nastavljamo u 15,00 časova. [[Posle pauze]] Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo sa radom. Narodni poslanik Zdravko Stanković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmeni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Zdravko Stanković želi reč? (Nije prisutan.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Zdravko Stanković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkama Predlog zakona o izmeni Zakona o udžbenicima, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Zdravko Stanković želi reč? (Još uvek nije prisutan.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Zdravko Stanković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnim preduzećima, koji je podneo Narodnoj skupštini, 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Zdravko Stanković želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Goran Bogdanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmeni Zakona o javnom informisanju i medijama, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Goran Bogdanović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Goran Bogdanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dobit pravnih lica, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Goran Bogdanović želi reč? (Nije prisutan.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Goran Bogdanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmeni Zakona o javnom redu i miru, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Goran Bogdanović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Goran Bogdanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnom okupljanju. Da li narodni poslanik Goran Bogdanović želi reč? (Nije prisutan u sali.) Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama Zakona o posebnim merama za sprečavanje vršenja krivičnih dela protiv polne slobode prema maloletnim licima, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Nenad Konstantinović želi reč? (Ni on nije prisutan.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o dopunama Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Nenad Konstantinović želi reč? (Još uvek nije prisutan.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na imovinu, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Nenad Konstantinović želi reč? (Nije tu.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o opštem upravno postupku, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Nenad Konstantinović želi reč? (Nije prisutan.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Nenad Konstantinović želi reč? (Nije prisutan.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnim izborima, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković 6. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Nenad Konstantinović želi reč? (Nije prisutan.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković 29. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Nenad Konstantinović želi reč? (Još uvek nije prisutan u sali.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Miroslav Aleksić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o dopuni Zakona o lokalnoj samoupravi, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Miroslav Aleksić želi reč? Nije prisutan. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Miroslav Aleksić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o dopunama Zakona o porezu na dobit pravnih lica, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Miroslav Aleksić želi reč? Nije prisutan. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – troje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Miroslav Aleksić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja stanja u medijima nakon procesa privatizacije, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković, 17. maja 2017. godine. Da li narodni poslanik Miroslav Aleksić želi reč? Nije prisutan. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – troje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Miroslav Aleksić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Miroslav Aleksić želi reč? Nije prisutan. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – troje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Miroslav Aleksić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Miroslav Aleksić želi reč? Nije prisutan. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četvoro, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanici Aleksandra Čabraja, Marinika Tepić, Sonja Pavlović i Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o dopuni Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, koji su podneli Narodnoj skupštini 17. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Aleksandra Čabraja želi reč? Nije prisutna. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četvoro, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marija Janjušević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog deklaracije Narodne skupštine o zaštiti protiv Srba u rasejanju i regionu, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, Miladin Ševarlić, Dragan Vesović, 14. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Marija Janjušević želi reč? (Da) Izvolite.
Narodni poslanik Marija Janjušević uvek želi reč kada su u pitanju građani Srbije i Srbi u rasejanju. Ovde se radi o predlogu usvajanja deklaracije o zaštiti Srba u rasejanju i regionu. Dakle, smatrajući da pitanje zaštite prava na jezik, pismo, kulturni identitet Srba, ne treba svoditi samo na to prećutkujući pravo srpskog naroda na državnost, odnosno konstitutivnost i na političko i teritorijalno samoorganizovanje, u onim državama u kojima su Srbi autohtoni i državotvorni narod, pri tom mislim na Crnu Goru, BiH, Hrvatsku i deo Makedonije, tačnije staru Srbiju. Dakle, srpsko nacionalno pitanje ne sme se lišiti ovog elementa državnosti, jer na taj način pitanje Srba van granica današnje Srbije degradira se u manjinsko pitanje. Od 12 miliona Srba preko pet miliona živi van teritorije Srbije. Budući da je veliki broj naših sunarodnika, nakon raspada SFRJ protiv svoje volje ostao van granica Srbije, emigrirao i privremeno napustio svoju matičnu državu, te da je time Republika Srbija oslabljena demografskom, ekonomskom i u svakom drugom smislu i prepoznajući činjenicu da Srbi u rasejanju i regionu pružaju ogromnu intelektualnu, finansijsku i moralnu pomoć državnim institucijama Srbije i svojim sunarodnicima u Srbiji, mi smo predložili usvajanje ove deklaracije, uz to konstatujući da se u zemljama regiona ponovo manifestuju pojave neonacizma, fašizma, ksenofobije i rasne netolerancije, posebno prema pripadnicima srpskog naroda, kao i da sve te pojave prećutkuju predstavnici EU i državni organi nama susednih zemalja, tako da mi moramo sami da se pobrinemo da tako ne bude i da se naš glas čuje. Država Srbija i njene institucije su dužne da u skladu sa obavezama koje proizilaze iz Ustava Republike Srbije, zaključivanjem bilateralnih sporazuma sa svim državama u kojima Srbi žive, insistiraju na zaštiti ličnih i kolektivnih prava naših sunarodnika, u skladu sa međunarodnim pravnim aktima. Pozabavila bih se još pitanjem osnovne institucije. Dakle, institucija Skupština dijaspore i Srba u regionu, koja je zakonom definisana kao najvažnije organizaciono i izvršno telo Srba van Srbije i koja je u nadležnosti Vlade Srbije, nije se sastala u protekle tri godine.
Zahvaljujem. Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – petoro, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Saveta ministara BiH o međunarodnom drumskom prevozu putnika i tereta, koji je Narodnoj skupštini podnela Vlada 30. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? (Da) Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, gotovo da sam dirnut prethodnom diskusijom. Po pitanju BiH, samim tim Republike Srpske možemo govoriti o Srbima u regionu. Dragoceno je spajati i narode i ljude. Ne valja ih svađati. Ako ne možemo da izmirimo mrtve pretke, onda nećemo svađati ni žive potomke, ali ima tu licemerja. Prethodni govornik dolazi iz političke organizacije, koja je sklopila sporazum bugarskom ekstremnom partijom, koja se zove ATAKA. Dakle, ATAKA od Srbije traži Bosilegrad i Dimitrovgrad. Dakle, jedna porodična, pravoslavna organizacija, čiji je lider uspešno poharao Hilandar, dakle oni sarađuju sa bugarskom desničarskom partijom, koja traži da se Nejski sporazum stavi van snage, odnosno da se teritorije opštine Dimitrovgrad i Bosilegrad pripoje Bugarskoj. Danas oni pričaju o Srbima u regionu. Takođe, oni sarađuju i sa Ivanom Pernarom, koji je u Skupštinu u Beogradu, ne baš ovoj, pitao, ovde su ga toplo primili, koliko košta ta srpska krv? Ta srpska krv je napravila državu koja smatra spomen-kosturnicom srpskog naroda, koja je na kraju od svega toga ostalo ovo malo Srbije. Dok su svi pravili svoje države, otcepljujući se od Srbije, oni žele da Srbija i dalje bude neka zajednička država, odnosno da je federalizuju iznutra. Prethodni govornik ide u tom smeru. Godine 2006. njihov lider je pobegao u čačansku biblioteku.Godine 2006. se otcepila Crna Gora, a ovom državom je vladala stranka koja je njima dala 50 hiljada evra iz Kolubare. Godine 2008. njihov lider još uvek nije izašao iz čačanske biblioteke kao knjiški moljac, u trenutku kada se od Srbije odvajala naša AP KiM, odnosno kada je proglašena NATO država, samoproglašena država u Prištini. Dakle, jedna takva organizacija koja sarađuje sa organizacijama koje su proterale Srbe, pitali koliko košta srpska krv, koja sarađuje sa organizacijama Bugarske, koje žele da uzmu našu teritoriju, veoma je licemerno kad ih slušamo ovde kako oni pričaju o Srbima u regionu. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa rušenjem objekta u Beogradu u delu grada poznat kao Savamala 25. aprila 2016. godine, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković 6. juna 2016. godine. Da li narodni poslanik Marko Đurišić želi reč? (Da) Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Za manje od mesec dana biće pune dve godine kako je u noći između 24. i 25. aprila, dok su oči svih građana Srbije, dok su građani Srbije pratili šta se dešavalo na parlamentarnim izborima koji su tog dana završeni, nepoznata grupa ljudi pod fantomkama, u toku noći srušila je nekoliko privatnih objekata u naselju Savamala. Tom prilikom građani koji su se zatekli na licu mesta, bila im je oduzeta sloboda, oduzeti su im mobilni telefoni, a nekolicini njih koji su uspeli da pobegnu odatle i pozovu u pomoć policiju, kako bi to i trebalo da se dešava u svakoj normalnoj i pravnoj državi, sa druge strane, od strane dežurnog operativca u policiji stigao je odgovor da oni nisu nadležni, da se obrate komunalnoj policiji. Već dve godine država Srbija sa svim svojim institucijama nije u stanju da da odgovor na to ko su fantomi iz Savamale. Najbliži tome da otkrije punu istinu bio je tadašnji predsednik Vlade, sadašnji predsednik Republike, koji je rekao da su to uradili kompletni idioti iz vrha gradske vlasti. Nažalost, mi nismo uspeli za ove dve godine da saznamo ko su ti kompletni idioti iz vrha gradske vlasti, njihova imena i prezimena, i nismo dočekali da se pred nadležnim sudom pokrene postupak koji bi doveo do osuđujućih presuda odgovornih za sve ono što se dešavalo te noći u Beogradu. Zašto je važno da građani dobiju taj odgovor? Važno je da bi videli da li živimo u pravnoj državi, u državi gde zakon važi za sve i na isti način se primenjuje prema svima, ili živimo u državi u kojoj zakoni važe za građane u odnosu na to da li su članovi ili ne neke od vladajućih stranaka. Nažalost, na ovom primeru i na brojnim drugim primerima u poslednjih nekoliko godina, možemo da vidimo da Srbija nije pravna država, da se zakoni u Srbiji ne odnose isto za sve, da je moguće, kao u ovom slučaju, rušiti noću nečiju privatnu imovinu, lišavati ljude slobode, bez da se bude odgovoran. Da li je to pravna država ili neki drugi oblik države, na građanima je da sude. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o finansiranju lokalne samouprave, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković 24. oktobra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marko Đurišić želi reč? (Da) Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Ovaj zakon smo podneli pre više od dve godine, neposredno pošto je Vlada, odnosno vladajuća većina ovde usvojila izmene Zakona o lokalnoj samoupravi, kojima je deo prihoda od poreza na zarade, koji je iznosio 80% za opštine, odnosno 70% za grad Beograd, smanjila tako da sada opštinama ostaje 74%, gradovima 77%, a gradu Beogradu 66%. Tada je Vlada govorila da taj manjak od nekih pet milijardi dinara godišnje, koliko će manje ostati budžetima lokalnih samouprava, nije problem i da će opštine i gradovi uspešno funkcionisati i bez tog novca. A, kako one, te opštine i gradovi funkcionišu, možemo da vidimo gotovo svake nedelje, kada Vlada donese odluku da se iz budžetskih rezervi određenim gradovima i opštinama isplate od više stotina miliona dinara, pa do nekoliko miliona dinara, bez ikakvog kriterijuma, bez ikakvog razloga i objašnjenja zašto se gradovima i opštinama dodeljuju ti novci. Evo, neposredno pred izbore u Beogradu slušali smo priče o savršenom stanju u beogradskom budžetu, kako para ima više, kako je suficit, a onda prošle nedelje, samo dve nedelje posle izbora, vest je da je Vlada Republike Srbije zbog smanjenih prihoda u gradskoj kasi iz tekuće budžetske rezerve gradu Beogradu dodelila 90 miliona dinara. Na istoj toj sednici Vlada je 50 miliona dinara dodelila Aranđelovcu, 40 Apatinu, 34 Baču, 21 opštini Bela Crkva, 20 Opovo i pet Temerin. To je, naravno, samo poslednji put. Najveća isplata novca bila je krajem prošle godine – 29. decembra, kada je 76 lokalnih samouprava u Srbiji dobilo preko 40 miliona evra, bez obrazloženja zašto, kako i za koje namene će se taj novac koristiti. Vlada je od lokalnih samouprava napravila sluge. Uzima im novac za koji one same treba da se pobrinu da se stvara i da se pune opštinske ili gradske kase, a dodeljuje im na tacni kad i koliko ona smatra da je potrebno. To je loše i zato mi smatramo da treba da se vrate oni iznosi koji su postojali pre dve godine kada su promenjeni, znači, da se poveća na 80% za gradove i opštine i 70% za grad Beograd.
Zahvaljujem. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Maja Videnović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o budžetskom sistemu, koji je podnela Narodnoj skupštini 28. decembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Maja Videnović želi reč? Nije prisutna. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Maja Videnović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja svih relevantnih činjenica i okolnosti koje su prethodile i dovele do odluke o izručenju turskog državljanina kurdskog porekla Turskoj, kao i utvrđivanje odgovornosti svih nadležnih organa u ovom slučaju, koji je podnela Narodnoj skupštini 28. decembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Maja Videnović želi reč? Nije prisutna. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o porezu na dohodak građana, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković, 13. oktobra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marko Đurišić želi reč? (Da) Izvolite.
Hvala predsedavajući. Stopa na porez poreza na dohodak građana nije menjana godinama unazad, iako smo slušali gotovo svake godine najave da će naredne godine doći konačno do rasterećenja koje privreda i svi oni koji isplaćuju zarade svojim zaposlenima imaju na bruto zarade. Taj iznos je u Srbiji jedan od najvećih u regionu i često se ističe kao jedna od smetnji ubrzanog i bržeg razvoja Republike Srbije. Naš predlog je da se krene sa simboličnim smanjenje, da se stopa poreza na dohodak građana sa 10 smanji na devet. Upravo toliko bi se i umanjio prihod u budžetu Republike Srbije u odnosu na ono što je ostvareno smanjenjem stope koja ostaje lokalnim samoupravama, o čemu sam govorio u prethodnom zakonu. Ova mera verujem da bi poboljšala sliku Srbije vezano za zarade u Republici Srbiji. Ta slika je, hajde da ne karakterišem nego samo da kažem nešto u brojevima. Mi često slušamo o prosečnoj zaradi Srbije i o tome kako će ona u nekom trenutku biti 400, 430, 480 ili 500 evra. Naravno, ona je još uvek daleko od toga. Ali, mnogo je tragičnija struktura isplaćenih plata u Srbiji. Naime, 350 hiljada zaposlenih u Srbiji prima mesečno minimalnu zaradu koja iznosi 25 hiljada dinara. Medijalna zarada, onaj broj koji je negde na pola isplaćenih zarada po glavi, znači, polovina stanovnika u Srbiji prima manju zaradu u 2017. godini od 36 hiljada dinara 788 dinara, a dve trećine prima manje od te famozne prosečne zarade. Nažalost, priče o povećanju prosečne zarade Srbije ne prikazuju pravu sliku isplaćenih plata u Srbiji. Zbog politike Vlade, nažalost, Srbija je danas na jednoj listi na prvom mestu u Evropi, a ta lista je razlika između najbogatijih i najsiromašnijih, najvećih i najmanjih zarada. U Srbiji je taj odnos devet prema jedan i najveći je u Evropi. Sledeća je Turska, čini mi se, sa 8,1, pa dolaze neke druge zemlje, dok je prosek u Evropi negde četiri puta, odnos između minimalne i najveće zarade.Zbog toga je sve veći broj Srbije ugrožen i Vlada mora da preduzme neke mere. Mi za početak predlažemo ovu. Hvala.
Zahvaljujem kolega Đurišiću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet narodnih poslanika, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 136 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković, 7. oktobra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marko Đurišić želi reč? (Da) Izvolite.
Hvala predsedavajući. Ovaj zakon kada je donošen i njegove izmene koje je predložila Vlada, a vladajuća većina, naravno, to ovde usvojila pre više od dve godine, upozoravali smo na posledice koje će imati, a to je, pre svega, da će se ojačati partijsko zapošljavanje, da će se ugroziti ekonomski položaj zaposlenih u javnom sektoru i da će dovesti do odlaska stručnih kadrova. Danas, dve godine posle primene ovog zakona, nažalost, možemo da konstatujemo da se sve ono o čemu smo govorili i desilo. Zato je važno izmeniti ponovo taj zakon, kako bi se javni sektor pre svega očistio od partijskih neproduktivnih kadrova, kako bi mogao da doprinese budućem razvoju Srbije, kako bi u njega bili uključeni, ono što je bila naša glavna zamerka usvojenog Predloga zakona, što u njega nisu uključeni javna preduzeća, Narodna banka Srbije i Javni medijski servis, da se ukine princip budžetskog ograničenja, gde se budžet postavlja kao najvažniji prioritet u radu, a ne svrha određenog organa ili javnog preduzeća i posla koji treba da obavi, zbog čega je formirana i postoji. Ove stvari koje imamo danas u javnom sektoru možemo da vidimo, a možda su i najbolji primer ovi lokalni izbori, koje smo viđali ovih dana, kada se zaposleni iz javnih preduzeća i javne uprave iz jednog grada sele svakodnevno u drugi grad i tamo rade kampanju za vladajuće stranke. Sve to je plaćeno novcem građana drugih opština koji uopšte ne učestvuju i nisu učesnici izbora. Te pare, a ukoliko nema para u lokalnom budžetu, nadomešćuju se iz tekuće rezerve republičkog budžeta, tako da praktično građani Srbije plaćaju aktiviste vladajućih stranaka koji onda danima dane i dane provode u drugim gradovima, ubeđujući građane na ovaj ili onaj način, milom ili silom, kako bi se to reklo, da glasaju za vladajuće stranke. Ta praksa je dovela do toga da državna uprava nema kapacitet da sprovede potrebne mere zbog kojih se Srbija našla na crnoj listi, kao jedina evropska zemlja koja nije omogućila sprečavanje pranja novca za finansiranje korupcije i terorizma, kao i zemlja koja ni jednu preporuku od strane GREK-a Saveta Evrope nije ispunila u zadatom roku. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv, niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 135 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marko Đurišić želi reč? (Da) Izvolite.
Hvala. Predlog ovog zakona koji je, čini mi se, u proceduri dve i po godine je vrlo kratak, a to je da se hrana za bebe oporezuje posebnom stopom od 10%, a ne opštom stopom od 20%. Verujemo i više puta sam ponavljao ovde u te dve i po godine, svaki put kada sam bio u prilici da na ovaj način i na ovu temu govorim u Skupštini, da je ovo jedna mala i simbolična mera koja, naravno, nije dovoljna da se stvari, vezano za budućnost i potomstvo, u Republici Srbiji promene, ali je bitna da pokaže volju. Pre nekoliko dana Vlada je usvojila Strategiju za borbu protiv bele kuge, odnosno za povećanje broja stanovništva u budućnosti. Nažalost, tamo nema do kraja razrađenih konkretnih mera. Ono što su građani mogli da čuju iz obraćanja predsednika Republike su neke namere, namere koje nisu još uvek, odnosno ne nalaze se ni u jednom zakonu, a nisu još uvek predočene ni u konkretne uredbe. Nadam se da će se to desiti onako kako je obećano građanima Srbije, ali ne bi me iznenadilo da na kraju konačne, predložene mere budu donekle drugačije u odnosu na one koje su se najavile. Ono što bi ova mera donela je još jedna pomoć porodicama, jer briga o budućnosti ne može da se završi samo na povećanju finansijske podrške porodici sa decom, ona mora da obuhvati i promenu celokupnog uređenja i odnosa prema porodicama u Srbiji. U Srbiji mladi ljudi danas zbog nedostatka nade u budućnost i izvesnost se ne odlučuju, primarno zbog toga se ne odlučuju, na stvaranje potomstva. Potrebno je urediti i osnažiti položaj majke. Potrebno je urediti i osnažiti mogućnost posla i roditeljstva, sve ono što Srbiji nedostaje. Naravno, zakon nisu te teme, ova tema je jedno malo smanjenje koje bi, uz ostale mere koje se nalaze u strategiji, koje se ja iskreno nadam da će biti i operacionalizovane, možda dovelo do promene u budućnosti. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 135 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o predlaganju zakona, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marko Đurišić želi reč? Izvolite.
Hvala predsedavajući. Usvajanjem jednog ovakvog zakona, koji mi predlažemo takođe već dve i po godine, verujem da bi i Skupština radila efikasnije i da bi ovaj deo sednice na početku svake sednice redovnog zasedanja, kada poslanici opozicije pokušavaju da na dnevni red stave neki od predlog zakona, bila izmenjena. Ono što mi radimo je jednostavno nemogućnost da na bilo koji drugi način utičemo da se pojedini zakoni nađu na dnevnom redu, zato što je procedura zastarela i zato što smo danas dovedeni u situaciju da u poslednja dva saziva nijedan zakon koji je predložen od strane poslanika se nije našao na dnevnom redu. Došli smo u situaciju da se isključivo zakoni koje predlaže Vlada stavljaju na dnevni red, razmatraju i usvajaju u Skupštini, a da dve trećine tih zakona budu poslati u Skupštinu po hitnom postupku. Tako i na ovoj sednici imamo predlog dnevnog reda od pet tačaka, od kojih su tri tačke zakoni koji su podneti pre nekoliko dana po hitnom postupku sa nedovoljno vremena da se poslanici upoznaju sa predlozima zakona, sa nedovoljno vremena da se o njima upozna javnost i građani koji su zainteresovani, a s obzirom da se radi o zakonima vezanim za obrazovanje, možemo reći da ti zakoni tangiraju najveći broj građana Republike Srbije. Da bi se ta praksa prekinula, mi smo predložili zakon o predlaganju zakona. I kada biste usvojili ovakav zakon ne bi bilo moguće da Skupština Republike Srbije dve godine, npr. ne usvaja zakon o nestalim bebama i ako se obavezala na to, i ako je to obaveza utvrđena presudom Suda za ljudska prava u Strazburu i da danas se Srbija nalazi ponovo na tapetu i da se kritikuje zbog takvog odnosa prema ovom problemu. Ja vas pozivam, poštovane kolege poslanici, da izađemo iz naših stranačkih rovova, da pročitate ovaj zakon, on bi trebalo da pomogne da ova Skupština radi efikasnije, da ova Skupština radi više u interesu građana, da se zakonski predlozi koje ne samo Vlada predlaže nađu na dnevnom redu ove sednice, da se predlozi zakona koje Ustav omogućava sa 30.000 prikupljenih potpisa stvarno i nađu na dnevnom redu sednica Skupštine, kada se građani organizuju i predlože Skupštini jedan takav predlog zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 135 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o finansijskoj podršci porodica sa decom, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković 12. februara 2018. godine. Da li narodni poslanik Marko Đurišić želi reč? (Da.) Izvolite.
Hvala predsedavajući. Ovaj zakon je donet u Skupštini Republike Srbije na kraju jesenjeg zasedanja prošle godine zajedno u paketu sa budžetom, tako da nažalost nije bilo mnogo prilike da se u Skupštini o njemu diskutuje, ni u načelnoj raspravi, a apsolutno ne i u pojedinostima. Taj zakon bi trebao da bude pravno oružje borbe protiv bele kuge u Srbiji, da omogući jaču finansijsku podršku porodicama sa decom. Ono što su loše strane tog zakona su stvari zbog kojih smo mi predložili da se i taj zakon promeni, a šta smatramo da je loše? Loš je pre svega način na koji se obračunava naknada za porodiljsko bolovanje ženama. Sada je umesto prosečnih primanja u poslednjih 12 meseci poslednjih 18 meseci u iznosu, kako kaže zakon, na koji su plaćeni porezi i doprinosi. To će dovesti u praksi da se u onim slučajevima kada su recimo isplate trudnicama u poslednjih nekoliko meseci bile umanjene, odnosno nisu možda isplaćene na vreme utvrditi naknada za porodiljsko bolovanje koja će biti manja od plate koju su trebale da prime. Ovaj zakon u slučaju da žena u tih 18 meseci nije imala posao računa te mesece sa nulom, tako da će vama primanja koja ste možda primali u devet meseci biti podeljena na 18 delova i tako će biti izračunata mesečna naknada za porodiljsko bolovanje. Ono što je loše je da na kraju kaže zakon da je neto isplaćena naknada koja se uzima kao bruto osnovica za isplatu zarade. Dodatno će još biti umanjena naknada ženama na porodiljskom odsustvu. Ono što je loše to je što u ovom zakonu nema ni kriterijuma, ni iznosa za dečiji roditeljski dodatak i tako možemo da čujemo onu najavu o kojoj sam pričao pre desetak dana, od strane predsednika Republike, ali ona još uvek nije stavljena na papir, nije zvanična, nije usvojena uredba Vlade Republike Srbije kako je to propisano ovim zakonom, koja bi trebala da utvrdi tačne iznose. Zašto je važno da se to ne uređuje uredbom, nego zakonom? Važno je da bi se dala izvesnost i sigurnost da će one sume koje su predviđene i sada najavljene biti isplaćivane i u narednim godinama. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 136 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o kulturi, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marko Đurišić želi reč? (Da.) Izvolite.
Predlog zakona o kulturi, koji smo predložili, ide u dva pravca. Jedan je da se u kulturnu delatnost i oblast kulturne delatnosti uvrsti i umetnička fotografija, što je bio predlog i bilo je nažalost deo radne verzije zakona. Međutim u poslednjoj verziji koja je poslata ovde u Skupštinu pre više od dve godine, na volšeban način se umetnička fotografija izgubila iz predloga zakona i smatramo da je to loše i da se onim ljudima koji se bave umetničkom fotografijom uskraćuju određena prava. Ne slažemo se sa stavom Vlade da se ova umetnička fotografija može podvesti pod digitalno stvaralaštvo i multimediju. Druga stvar je način određivanja naknade za zaslužne umetnike. Ono što je ranije postojalo i bilo je definisano zakonom, sada je stavljeno kao pravo Vlade, odnosno nadležnog ministra da odlučuje o tome da li će i koji umetnike na osnovu nagrade koju je osvojio dobiti priznanje u vidu doživotnog mesečnog novčanog primanja za vrhunski doprinos kulturi. Smatramo da je unapređenje kulture u Srbiji podjednako važno kao i unapređenje sporta ili bilo kog drugog oblika delovanja i razvoja društva, tako da smatramo da je ovim zakonom potrebno urediti i to je ono što smo predložili, da se nagrade u vidu doživotnog mesečnog primanja za vrhunske umetnike utvrde na isti način na koji je to urađeno za vrhunske sportiste, a to je da se automatski po dobijanju najvećih svetskih nagrada i evropskih, umetnicima kada steknu uslove za to, odredi ovo priznanje, kako bi mogli mirnije i oslobođeni brige da nastave da se bave svojim radom i doprinose razvoju kulture u Srbiji.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 139 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o akcizama, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković, 22. novembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marko Đurišić želi reč? Izvolite.
Pre godinu i po dana smo prvi put predložili izmenu ovog zakona. Suština ovog zakona je da se uvede akciza od pet dinara po litru za veštački zaslađena pića i sokove. Smatrali smo da je to važno kao jedna od mera za sprečavanje, prevenciju gojaznosti i borbe sa negativnim posledicama gojaznosti kod dece, ali i odraslih. Na žalost nismo dobili podršku ni jedan put vladajuće većine iako je ministar finansija na jednoj od sednica kada se menjao Zakon o akcizama, kada smo ovu izmenu kao amandman predložili, rekao da on lično nema ništa protiv i da misli da bi jedna ovakva izmena, ukoliko se dobro osmisli bila u korist građana Srbije. Ono što me ohrabruje da će jedno ovakvo rešenje biti usvojeno je usvojeno na Vladi, Nacionalni program za prevenciju gojaznosti dece i odraslih. Vlada je konačno prepoznala epidemiju gojaznosti koja već nekoliko godina postoji u Srbiji i u svetu i predvidela je nekoliko različitih ciljeva u tom programu. Međutim, čitajući te ciljeve sa kojima se slažem, neophodno je i biće neophodno pronaći sredstva. Jedan od ciljeva je unapređenje ishrane u školama uz formiranje školskog okruženje koja podržava pravilnu ishranu. Postavljam pitanje Vladi – sa kojim sredstvima misli da ostvari ovaj cilj? Predlažem Vladi da uradi ono što su uradile brojne zemlje koje su se uhvatile u koštac sa epidemijom gojaznosti i Mađarska i Norveška, SAD, Meksiko, Španija, mnoge zemlje EU su uvele akcizu na veštački zaslađena pića i sokove, kao izvor novca za sprovođenje programa borbe protiv gojaznosti pre svega kod dece, ali i kod odraslih. Nadam se da nećemo morati da čekamo ovde da iz Vlade dođe jedna ovakva inicijativa, nego da ćemo mi sami podstaći Vladu da uradi i razvije način i programe kojima će ostvariti ciljeve iz ovog programa za prevenciju borbe protiv gojaznosti i da obezbedimo sredstva koja su potrebna za tu bolest.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 137 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković, 12. februara 2018. godine. Da li narodni poslanik Marko Đurišić želi reč? Izvolite.
Ovo je jedan od novih predloga zakona koje smo predložili kao poslanička grupa SDS, NS, a to je jedna mala izmena Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji koja obavezuje poreski organ da jednom godišnje poreskog obveznika obavesti o stanju njegovog duga, odnosno o tome da li postoji dug ili je više uplaćeno na osnovu poreskih obaveza koje poreski obveznik, svako od nas ima prema državi Srbiji. Ono što ne znam kako da shvatim, da li kao neko prepisivanje, vidim danas najavu da će Vlada doneti svoj predlog izmena o poreskom postupku i poreskoj administraciji i da je upravo jedna od mera da se poreski obveznici pre utuženja i pre nego što se krene prinudnom naplatom biti obavešteni o tome da li duguju i koji iznos duguju, ono što do sada nije bio slučaj. Tako da, poštovane kolege poslanici, pozivam vas da ovaj Predlog zakona koji je očigledno u skladu sa planom i politikom Vlade Republike Srbije podržite svi, a ne samo poslanici iz opozicije, s obzirom da ovo ni na koji način ne može niti da ošteti budžet, niti da ugrozi bilo koji interes Vlade ili vladajuće stranke, ideološki ovakav ili onakav. Ovo je jedna prosta izmena zakona koja treba da uvede obavezu poreskom organu da svakog poreskog obveznika jednom godišnje obavesti o stanju njegovog duga, odnosno njegovog računa, da li je i koliki je taj dug, sa uputstvom do kada treba da ga izmiri i da li je ili je umesto duga je pretplata, tako da građanin može da uplati manji iznos poreza, a ne da finansira državu. Građani danas i onako nemaju dovoljno sredstava, sasvim sigurno nemaju dovoljno sredstava da finansiraju ovako neefikasnu državu. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 137 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o javnim medijskim servisima, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marko Đurišić želi reč? Izvolite.
Hvala. Kada je donet Zakon o javnim medijskim servisima, tada se u Zakonu našla obaveza plaćanja takse za javni medijski servis, kao zamena, supstituciju za taksu na električno brojilo koja je postojala do nekoliko meseci pre toga. Iako je vladajuća stranka, kada je pre šest godina konkurisala da dođe na vlast, najavljivala ukidanje takse, građani su morali da čekaju duže od dve godine da se ta taksa ukine, a zatim je ona ponovo, samo pod drugim imenom, uvedena kao taksa za javni medijski servis, na način naplate koji je gotovo istovetan načinu koji je postojao i ranije. Danas se ponovo uz račun za isporučenu električnu energiju naplaćuje ova taksa, ali na drugačiji način, tako da niste u mogućnosti u kakvoj ste bili do 2014. godine da ne platite taksu na električno brojilo ukoliko ne želite da finansirate rad javnog medijskog servisa. Izmenama Zakona uvedena je obaveza da se prvo sa vašeg plaćenog računa za električnu energiju naplati iznos ove takse, prenesu ta sredstva na račun javnog medijskog servisa, a da se onda ostatak novca isplati Elektroprivredi Srbije za isporučenu energiju. Ova izmena koja je urađena u poslednji trenutak 2015. godine dovela je do toga da Zakonom nije bio predviđen način oslobađanja od ove takse, jer kada je usvajan zakon, tada nadležan ministar je rekao da neće taksa biti naplaćivana uz račun za isporučenu električnu energiju i da građani ne moraju da brinu. Građani, nažalost, moraju da plate ovu taksu i moraju da plate na sva ona brojila koja postoje u njihovom domaćinstvu. Znači, pre svega domaćinstva na selu koja imaju više električnih brojila, jedno za kuću, jedno za pomoćne prostorije, neko ima i za garažu ili za neki drugi objekat. Na svako to električno brojilo ova taksa mora da se plati i ne postoji mogućnost da se oslobodite. Naša izmena zakona je vrlo jednostavna, da poreski obveznik po ovom zakonu može da bude fizičko lice koje korisnik merila samo onog brojila gde je prijavljeno da ima prebivalište. Na ovaj način olakšaćemo građanima Srbije, sprečiti nepravdu da po nekoliko puta plaćaju jednu te istu taksu.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 139 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o utvrđivanju poreza na neprijavljeni prihod građana, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković 13. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Marko Đurišić želi reč? (Da.) Izvolite.
Hvala. Ovaj zakon se zove zakon o utvrđivanju poreza na neprijavljeni prihod građana, a mogao bi da se zove „tetkin zakon“, u međuvremenu, nismo to imali na umu kada smo ga predlagali. Šta je bila namera? Namera je bila da priču koju slušamo već godinama o tome kako se neko u politici obogatio, kako postoje žuti ili ne znam kakvi tajkuni, da se jednostavno primenom zakonskih mehanizama koji postoje u Republici Srbiji od 2010. godine, kada je omogućeno pravo poreskoj upravi da vrši unakrsno ispitivanje imovine i da na osnovu toga određuje i porez za onu imovinu koja nije prijavljena, uradi obavezno za svakog građanina koji ima imovinu, po našem Predlogu zakona, vredniju od 30 miliona dinara, odnosno za sve one koji su od septembra meseca 2000. godine bili izabrani na bilo koju javnu funkciju. Jednostavno želimo da stavimo tačku na priče o tome ko se u politici obogatio i da slušamo priče od onih koji najviše kradu kako je navodno neko pre njih krao. Pozivam sve, pošto vidim da i u vladajućoj većini s vremena na vreme postoji raspoloženje da se donese zakon o poreklu imovine, da donesete i da usvojite predlog ovog zakona i da onda dobijemo odgovore i o tetkinom stanu i o 24 stana u Bugarskoj i o raznim drugim pričama koje smo mogli da čujemo u poslednjih nekoliko godina, o pripadnicima sadašnje vlasti, ali i o svemu onome što stalno slušamo i verovatno ćemo slušati i dalje, o ljudima iz tzv. bivše vlasti i da vidimo ko ima problem da prijavi vrednost svoje imovine i čija se imovinska karta slaže sa prihodima koje je imao u poslednjih 15, 16, 17 godina. Ova priča treba da stavi kraj i tačku na priču o lopovima, ove ili one boje, i da omogući da svi oni koji su u politici zato što veruju u neke ideje, zato što žele da urade nešto dobro za građane Republike Srbije, da nastave bez potrebe da se opravdavaju za lažne optužbe koje se ponavljaju iz godine u godinu. Biću veoma razočaran ukoliko ne dobijem podršku svih kolega, jer ovaj način treba da spere ljagu sa svakog od nas koji nema nikakav problem da pred državom Srbijom objasni šta ima i kako je to stekao.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 135 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o potvrđivanju Protokola o izmeni člana 50(A) Konvencije o međunarodnom civilnom vazduhoplovstvu i Protokola o izmeni člana 56. Konvencije o međunarodnom civilnom vazduhoplovstvu, koji je Narodnoj skupštini podnela Vlada 7. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? (Da.) Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, u vezi sa ovom temom voleo bih da mi bivši predsednik Republike Srbije, a rekao bih i bivši političar Boris Tadić, izađe na TV duel na koji sam ga pozvao i da mi objasni koji je značaj ratnog vazduhoplovstva civilni i zašto je iza njegove vladavine nama ostao jedan jedini avion MiG. Takođe, voleo bih da mi Boris Tadić u TV duelu objasni kojim letom je početkom 2008. godine pobegao u Bugarsku prilikom proglašenja samoproglašene nezavisnosti države Kosovo i Metohija. Pobegavši u Rumuniju verovatno je menjao vegetu za orahe, pa bih želeo da mi objasni kako se on i njegova ekipa, sastavljena od Đilasa, Jeremića, Pajtića, Ješića i raznih bisera, Đelića, kako su uspeli da Međunarodnom sudu pravde, a izvor je „Vikiliks“, sa namerom počine akt veleizdaje i da traže tzv. neobavezujuće mišljenje, koje nas danas skupo košta, od Međunarodnog suda pravde u Hagu.Takođe da nam objasni Boris Tadić – u kom avionu je nosio onu rezoluciju kojom je UN gotovo izbacio iz igre i uveo umesto UNMIK-a Euleks, što nas je i te kako koštalo i košta nas do dana današnjeg? Takođe da mi objasni Boris Tadić – da li je tačno, a ne verujem da Amerikanci, odnosno „Vikiliks“ laže, u depešama koje su stizale iz Beograda, iz Ambasade SAD, da je menjao nezavisnost Kosova za svoj reizbor 2008. godine? Da li je tačno da su u ambasadi on, njegov ministar spoljnih poslova, tražili da Amerikanci utiču na Albance da ne proglašavaju nezavisnost Kosova, pre nego što Boris Tadić bude ponovo izabran za predsednika Republike Srbije, i tada su rekli da će se on s tim moći nositi kada bude izabran, što se i desilo, Boris Tadić je dao zakletvu 15. februara, a Albanci su po nagovoru Amerikanaca sačekali, proglasili nezavisnost 17. februara kada je Boris Tadić avionom pobegao u Rumuniju da menja vegetu za orahe. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – jedan, uzdržan – niko, nije glasalo 122 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Slaviša Ristić na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti zbog kojih je došlo do dramatičnog porasta nasilja nad Srbima i nealbanskim stanovništvom na severu AP Kosovo i Metohija u periodu od 2013. godine do danas, koji su Narodnoj skupštini podnela 43 narodna poslanika 14. decembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Slaviša Ristić želi reč? (Da.)Izvolite.
Hvala, gospodine predsedavajući. Podsetiću da je grupa od preko 40 narodnih poslanika ovaj predlog prosledila Narodnoj skupštini polovinom decembra 2017. godine, dakle, u nadi da će se ovaj predlog što pre naći na dnevnom redu ove Skupštine. Sve se to desilo pre tragičnog ubistva Olivera Ivanovića. Podsetiću još jednom koji su razlozi za ovaj predlog. Od početka 2013. godine pa sve do današnjeg dana na severu Kosova i Metohije zabeleženi su brojni slučajevi nasilja i ugrožavanja bezbednosti, pre svega Srba i nealbanskog stanovništva, naročito u severnom delu Kosovske Mitrovice i opštinama Leposavić, Zvečan i Zubin potok. Široj javnosti sigurno je poznato da su u ovom periodu počinjena broja teška krivična dela počev od ubistava, prebijanja i zastrašivanja građana, pucanja iz vatrenog oružja, bacanja bombi i zapaljivih sredstava na imovinu i uništavanje imovine građana. Takođe, u ovom periodu, sećamo se, i razbijanja glasačkih kutija na tzv. kosovskim izborima. Žrtve ovog nasilja su konkretno, su pre svega birači i kandidati kao i političke stranke koje se protive politici SNS i Srpske liste na prostoru Kosova i Metohije. Ovo nasilje, nažalost kulminiralo je tragičnim ubistvom Olivera Ivanovića, i svi se naravno, sećamo obećanja, pre svega, u danu kada se ovo ubistvo desilo, obećanja predsednika Vučića i direktora Kancelarije za Kosovo i Metohiju, da će se, s obzirom da niko od nas nema poverenja, čime se slažem sa tzv. kosovskim institucijama, njihovom policijom i njihovim pravosudnim organima, da će naša država preuzeti odgovornost da nađe počinioce kada je u pitanju ubistvo Olivera Ivanovića, da će prestati proces pregovora u Briselu dok se ne nađu ubice. Danas, nažalost, rezultate vidimo kakvi jesu, skoro, ne skoro, prosto da ih nema, nijedno od ovih teških krivičnih dela, do današnjeg dana nisu pronađena. Stoga predlažemo da se formira ovaj anketni odbor, ne iz bilo kakvog drugog razloga, ne da bismo od toga pravili bilo kakvu politiku, ne iz razloga što bilo koga mrzimo, ne znam, Vučića ili ovu vlast, već pre svega zbog potrebe da se sve učini kako bi bezbednost Srba na prostoru severa Kosova i Metohije zaista bila podnošljiva. Predlažemo ovoj vladajućoj većini da prihvati da ovo uđe u dnevni red, upravo zato što ne možemo očekivati od institucija, niti pravosudnih, niti policijskih, na prostoru Kosova i Metohije, da ovaj deo posla završi. Naravno, svesni smo da ne može anketni odbor da zameni pravosudne organe, ali u svakom slučaju da na pravi način, pre svega u razgovoru, sa građanima informiše ovu skupštinu i predloži mere, u to smo duboko ubeđeni, ukoliko bude imalo volje u ovoj Skupštini. Hvala.
Zahvaljujem, kolega Ristiću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 126 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marija Janjušević na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog o izmenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije, koji su Narodnoj skupštini podneli Marija Janjušević i Boško Obradović 23. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik, Marija Janjušević želi reč? (Da.)
Zahvaljujem predsedavajući. Radi se o jednom od zakona koji su doneti na brzinu i pod pritiskom EU, jer kako drugačije objasniti da je u vreme najjačeg lobiranja LGBT populacije taj zakon podnet u Skupštinu i usvojen, a da to nije moglo da se dogodi u trenucima kada smo imali dekadu Roma, kada su osobe sa invaliditetom iznosile svoje probleme, kad smo u škole uvodili inkluzivno obrazovanje i tako dalje. Dakle, razlog je ipak bio lobi LGBT i napravljen je malo, da kažem, površan. Tražila sam da se izmeni u dve tačke, zapravo u dva člana. Prvo, kada su navedene osetljive grupe navodi se da su to deca, roditelja sa posebnim potrebama i drugo. Dakle, tražila sam da se izbriše ta reč i drugo, jer tu je upravo način da se manipuliše ovim zakonom, da se osobe koje su politički neistomišljenici ili u bilo kom drugom smislu smetaju režimu optuže za diskriminaciju. I sama sam u ovom parlamentu nebrojano puta bila diskriminisana jer sma blaćena, a nije mi dozvoljena replika, ali dobro, u odnosu na ono što građani Srbije imaju prilike da otrpe to je ništa. Tražila sam takođe da se obriše ovaj deo koji se odnosi na izjašnjavanje o svojoj seksualnoj orijentaciji jer smatram da je to privatna stvar svakog i da ovakav zakon kakav je trenutno na snazi omogućava promociju homoseksualizma maloletnim licima. Svedoci smo da postoje lobiji koji pokušavaju da to uvedu u naše udžbenike, a da pri tome niko nije pitao roditelje u Srbiji da li se sa tim slažu. To je uostalom i protivno Ustavu Republike Srbije koji roditeljima garantuje da svoju decu mogu da vaspitavaju u skladu sa sopstvenim moralnim, verskim i drugim načelima. Kada su u pitanju primeri diskriminacije prema osobama sa invaliditetom, najsvežiji primer je gospođa Nevena Jovanović, predsednica Fondacije FIBI koja je slepa osoba i koja je na nedavnim izborima, na Beogradskim izborima tražila da glasa tajno. Ona se na vreme obratila Gradskoj izbornoj komisiji i na glasačkom mestu je tražila da joj se ispuni to njeno pravo. Međutim, završilo se tako što joj je glasački listić otet iz ruke i ona i dan danas ne zna za sudbinu tog svog listića. Toliko o diskriminaciji i zaštititi. Hvala vam.
Zahvaljujem se. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 133 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marija Janjušević na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog deklaracije Narodne skupštine Republike Srbije o zaštiti porodice u Srbiji, koji su Narodnoj skupštini podneli Boško Obradović, Srđan Nogo, mr Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, prof. dr Miladin Ševarlić i dr Dragan Vesović 17. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik, Marija Janjušević želi reč? (Da.)
Zahvaljujem. Kada je porodična politika u pitanju, meni je drago da, evo posle gotovo 20 godina upornog insistiranja Srpskog pokreta Dveri, da je porodica na prvom mestu, da je natalitet naš najveći problem, da Srbija gubi svoje građane, da Srbi nestaju kao nacija, napokon došao i na dnevni red SNS, čuli smo predsednika Republike Srbije, kako je pompezno obećao novčanu pomoć za rađanje dece. Ja sada očekujem da se ta obećanja pretoče i u konkretne zakonske predloge, jer u suprotnom, to će biti samo još jedna u nizu laži i lažnih obećanja. Što se tiče finansijske podrške, ponovo izostaje neki sistematični pristup, ponovo izostaje priča o porodici, o podršci braku, o podršci mladim osobama, o dodatnoj podršci majkama da usklade materinstvo, rad, karijeru, zato što se radi populistički. Na sajtu naše ministarke bez portfelja za demografiju i populacionu politiku, kao ukras stoji nacionalna strategija za pospešivanje rađanja koju je potpisao još Božidar Đelić. Ona tu stoji za ukras. Eto ni tu jednu iz 2008. godine, još uvek niko ne primenjuje. Dakle, sve je samo populizam i reklama. Ja vas sve molim da zaista jednom počnemo sistematski da se bavimo problemom nataliteta, da se prosto uhvatimo u koštac sa evidentnim problemom da nestajemo, jer za prostu reprodukciju potrebno je da stopa fertiliteta u Srbiji bude 2,1, a ona je sada 1,43. Osvrnuću se svakako i na jedan važan segment razbijanja porodice u totalitarnim ideologijama. Ja ne želim da verujem da ovaj režim nas želi da vodi u to, jer kad se razbije porodica, pojedincem je daleko lakše vladati, tada država vodi računa o njemu, a porodica i sve one blagodeti porodičnog okruženja prosto nestaju. Dakle, prosto je surovo ne obratiti pažnju na sve segmente porodičnog života od te finansijske podrške koja tako najlepše valjda zvuči, do svih onih neophodnih drugih stvari, dakle sistematski pristup. Dveri će vam rado pomoći u tome, jer se ovom problematikom bavimo 20 godina.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 130 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marija Janjušević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog rezolucije o genocidu nezavisne države Hrvatske nad Srbima, Jevrejima i Romima, tokom Drugog svetskog rata, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, mr Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, prof. dr Miladin Ševarlić i dr Dragan Vesović, 14. novembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marija Janjušević želi reč? (Da) Izvolite.
Zahvaljujem. Ponoviću, radi se o predlogu da se usvoji rezolucija o genocidu nezavisne države Hrvatske nad Srbima, Jevrejima i Romima tokom Drugog svetskog rata, jer evo već 70 godina mi nemamo ništa konkretno čime bismo osudili sve ono čemu je srpski narod bio izložen u 20. veku, umesto da se mi sećamo svojih žrtava i tražimo satisfakciju na svaki mogući način, mi sami dozvoljavamo da naše žrtve budu zaboravljene, da se ne poštuju na odgovarajući način i tako i dolazimo do mogućnosti da čak žrtva postane dželat, da se od samih Srba stvara nacija koja je genocidna, što nikako ne smemo da dozvolimo. Dakle, naša generacijska obaveza je da donesemo rezoluciju koja će osuditi sve ove zločine i da učinimo da se svaka srpska žrtva pamti, takođe i jevrejska žrtva i Roma. Svedoci smo da u susednoj Hrvatskoj pokušavaju čak da smanje broj žrtava i jedna ovakva rezolucija bi zapravo pokazala da mi poštujemo sebe i da čuvamo uspomenu na svoje žrtve, da ne dozvoljavamo da one budu iznova i iznova ubijane. Ako mi sami sebe ne poštujemo, zašto bi nas drugi poštovali. U tom smislu, dozvolite da vam kažem da, evo ni rimokatolička crkva nije osudila ove zločine, a oni su inače mogli da se ugledaju na nemački narod koji je prosto priznao Holokaust, izvinio se, jer su to u ime nemačkog naroda činili nacisti, dakle, ne svi Nemci. Na isti način bi i naše komšije iz Hrvatske, mogle barem delimično da nadoknade tu nepravdu. Tražimo da rezolucija inače još sadrži stavku da je nezavisna država Hrvatska bila jedina zemlja tokom Drugog svetskog rata u kojoj su postojali koncentracioni logori za istrebljenje dece, u Staroj Gradiški, Jasenovcu, Ušticu, Jablancu, Jastrebarskom, Reci kod Jastrebarskog, Gornjoj reci kod Jastrebarskog, kod Križevaca i Logo grad, u kojima je stradalo 42.791 dete. Imajući sve ovo u vidu, a naročito u svetlu rastuće ugroženosti srpskih nacionalnih i statusnih pitanja u današnjoj Republici Hrvatskoj, smatram da su ciljevi, da su ispunjeni svi formalni, a naročito politički uslovi, da se predlog rezolucije o genocidu nezavisne države Hrvatske nad Srbima, Jevrejima i Romima, tokom Drugog svetskog rata, da se uvrsti na dnevni red i izglasa na sednici Narodne skupštine Republike Srbije. Ja vam na tome unapred zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 127. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o plovidbi i lukama na unutrašnjim vodama, koji je Narodnoj skupštini podnela Vlada 10. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? (Da)
Dame i gospodo narodni poslanici, po pitanju voda, ja bih rekao – stanite galije carske da prođu njihove jahte. Te jahte plove u raznim pravcima. Jedna je doplovila i do Hilandara. Ovih dana po drugi put se pojavio u Hilandaru jedan naš političar koji se svojevremeno zakleo da će praviti porodično udruženje i da nikako ni pod kojim uslovima neće praviti stranku. Zakleo se na Trojeručici. Taj političar u narodu poznat kao sastavni deo kompanije „Kradulović del Boškić kompani“, je posle te zakletve uzeo 5.000 evra da napravi porodičnu organizaciju, da neće da napravi stranku i uradio suprotno. Napravio je stranku, novac je zadržao za sebe i tako prevario i sveštenstvo i verovatno je pokušao to da učini ponovo. U narodu je sada posle te zakletve taj političar poznat pod nadimkom – sveti Boškić levoručica. Tim pre, što se opravdano sumnja da posle pljačke Hilandara, da je opljačkao i sopstvenu stranku i novac koji je trebao da vrati u budžet Republike Srbije, posle kampanje, a on zadržao za sebe i radi se o sumi preko 200.000 evra. Nemojte se iznenaditi kad taj političar sa debelim komunističkim poreklom, čiji je deda zatvarao seljake kulake 1945. godine, čiji je otac išao u Kumrovac i bio sekretar u „Hidrogradnji“, nemojte se iznenaditi kad vam on priča o genocidu u Hrvatskoj. Ja sam glasao za taj predlog, ali se pitam zašto u taj predlog nije ušla „Oluja“, „Bljesak“, najnoviji progon preko 400 hiljada Srba iz Republike Hrvatske? Verovatno da predlagač, a ovde obrazlagač, je bio sa Goranom Ješićem, koji smatra da je bombardovanje NATO pakta, koje takođe nije ušlo u ovaj genocid, neka vrsta humanitarne akcije, da su nas sa pravom bombardovali i verovatno i oni misle da je, s obzirom da im je nosilac liste bila Sanda Rašković Ivić, akcija „Oluja“, „Bljesak“ i sve ostale hrvatske akcije, da su to bile humanitarne akcije, kao što je tvrdila Sanda Rašković Ivić…
Privodite kraju, kolega Rističeviću.)
I zato tog dela nema u njihovom predlogu i bez obzira što sam ja glasao, tražim od predlagača da taj deo dopuni. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedmoro, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o Vladi, koji je podneo Narodnoj skupštini 25. juna 2016. godine. Da li narodni poslanik Zoran Živković želi reč? (Da)
Hvala lepo, ali pre toga po članu 88. stav 10. tražim da se utvrdi kvorum.
U redu. Molim kolege poslanike da ubace kartice u elektronske jedinice. Nastavljamo sa radom. Izvolite, kolega Živkoviću.
Hvala lepo, stvoreni su uslovi za rad, imamo kvorum, mada je sada na ivici da nestane. Ali, ja se nadam da ćemo imati kvorum i da ćemo imati dovoljno strpljenja svih kolega poslanika da čuju predloge koji su na korist građana Srbije, na korist države Srbije, na korist zdravlja. Ovo je jedan od četiri predloga zakona koje predlažem već izvesno vreme, a koje se tiču zdravlja. Tiču se zdravlja pojedinaca, ali i zdravlja nacije, pošto se to odražava, ponašanje tih pojedinaca zavisi od njihovog zdravlja i može da utiče na generalno stanje zdravlja nacije. Što se tiče Vlade, Predlog zakona o dopuni Zakona o Vladi kaže da se član i naziv iza člana 11. menjaju i glase – da se utvrdi zdravstvena sposobnost, nespojivost i sukob interesa, pa kaže član 11: „Pre izbora Vlade, svaki predloženi član Vlade mora Narodnoj skupštini da dostavi lekarsko uverenje o zdravstvenoj sposobnosti za zasnivanje radnog odnosa u državnim organima. Član Vlade ne može biti na drugoj javnoj funkciji u državnom organu ili organu AP, opštine, grada, grada Beograda, niti vršiti delatnost koja je po zakonu nespojiva sa dužnošću člana Vlade, niti stvoriti mogućnost sukoba javnog i privatnog interesa. Član Vlade dužan je da se u svemu povinuje propisima kojima se uređuje sukob interesa pri vršenju javnih funkcija.“ Mislim da postoji opšta saglasnost i potreba da jedna država, jedna nacija, da građani u jednoj državi zaslužuju zdravu vlast i onda to zdravlje može da se meri po raznim parametrima. Ali, moj predlog je da prvo utvrdimo onaj bazični parametar, a to je da li su budući članovi Vlade, pre nego što budu kandidovani odnosno birani za mesto člana Vlada, da li su sposobni da prođu i da budu pozitivno ocenjeni bar na lekarskom pregledu koji se tiče zdravstvene sposobnosti za zapošljavanje u državnim organima, što je, naravno, mnogo niže nego funkcija biranog lica. Prema tome, ja očekujem da kolege poslanici, svi u sali koji su uvereni i u svoje zdravlje i u potrebu da postoji zdrava Vlada koja će zdravo voditi ovu državu, zdravo da glasaju za Predlog ovog zakona i da glasaju „za“.
Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dvoje, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o radu, koji je podneo Narodnoj skupštini 9. decembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Zoran Živković želi reč? (Da) Izvolite.
I ovo je iz one grupe zakona koji se tiču zdravlja. Ovoga puta, ja očekujem da stvarno dobijem pozitivan odgovor jer se ovde ne radi o onome što je teško moguće utvrditi kao pozitivno, a to je zdravlje kandidata i aktuelnih vršioca visokih javnih funkcija, nego se ovde ovaj Predlog zakona tiče Zakona o radu, gde se kaže da se u članu 187. stav 1. menja i glasi: „Za vreme trudnoće, porodiljskog odsustva, odsustva sa rada radi nege deteta, odsustva sa rada radi posebne nege deteta i odsustva sa rada zbog privremene sprečenosti za rad duže od 30 dana, poslodavac ne može zaposlenom da otkaže ugovor o radu“. To je jedna sublimacija velike demagoške priče o potrebi da se podmladi nacija, da imamo veći priraštaj nego mortalitet, da zaštitimo žene, decu, bolesne, rodna ravnopravnost, generacijska ravnopravnost, ravnopravnost u najširem smislu reči. Ako postoji volja u ovom najvišem telu političkom u ovoj državi ne bi trebalo da bude sumnje da li treba glasati za ovaj zakon. To nema nikakve veze sa tim ko je kojih stranačkih boja, kakav dres nosi, koliko puta je prešao iz jedne, osme, devete, dvanaeste stranke u neku treću. Nema veze ni sa tim šta je sve slagao u izbornoj kampanji. Nema veze ni sa tim koliko je uložio državnih para u kapilarne glasove. Nema veze ni sa džipovima bez tablicama, ali sa tamnim staklima koji idu okolo kada su izbori u nekom gradu ili opštini u Srbiji. Nema veze ni sa čim od toga. Nema veze ni sa lažima koje se emituju preko državnih i drugih televizija o političkim protivnicima. Nema veze ni sa noćnim šetnjama po velikim gradovima u belom svetu. Ima veze sa tim da ako je nekome dete bolesno, ako je on bolestan, ako je na bolovanju dužem od 30 dana da poslodavac ne može da mu da otkaz. Time se, ako niste shvatili, građani jesu, garantuje socijalna sigurnost, garantuje se i pravo na lečenje. Garantuje se sve ono što bi trebalo da bude normalno obeležje u normalnoj državi u Evropi na početku 21. veka. Ja vas pozivam da pokažemo svi koliko jesmo poslanici i koliko dobro mislimo Srbiji i da glasamo za ovaj predlog zakona.
Zahvaljujem. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih - nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru predsednika Republike, koji je podneo Narodnoj skupštini 1. novembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Zoran Živković želi reč? (Da) Izvolite.
Naravno, ne mogu da odolim, posebno oko ovog zakona koji je deo te grupe zdravstvenih zakona. Kaže, podnet je pre dve godine i nešto, znači nema nikakve veze direktne, ali možda ćete prepoznati, možda ipak ima neke veze sa aktuelnim čovekom koji se predstavlja kao predsednik Srbije, kaže – Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru predsednika Republike, član 1. Zakon o izboru predsednika, „Službeni glasnik“ taj i taj, u članu 11. stav 3. posle tačke 2) dodaje se tačka 2a koja glasi – Lekarsko uverenje o zdravstvenoj sposobnosti za zasnivanje radnog odnosa u državnim organima. To je neophodno i bilo bi šteta što do sada nije to bilo sadržano u ovom zakonu, jer bi sigurno sprečilo mnoge katastrofalne posledice koje smo imali u nekoliko poslednjih godina, Boga mi, pola tuceta godina, ako ne i više, a to je da nam ovakav zakon garantuje da će nam kandidati, znači, ne samo izabrani predsednik, nego svi kandidati koji se kandiduju za mesto predsednika države biti bar primarno zdravi, da imamo to uverenje da su sposobni bar za nivo kafe kuvarice u nekom državnom organu, a onda preko toga valjda postoje i neke druge sposobnosti. Šta bi se desilo da je usvojen ovaj zakon, odnosno šta se ne bi desilo? Ne bi se desile halucinacije razne. Recimo, kanal Dunav-Morava-Vardar-Egejsko more, pa da ne znamo gde ide ta voda, u Crno more Dunavom ili u Egejsko more preko reke Vardar. To je malo teško spojiti, čak i mala deca znaju to, ali neki predsednici to nisu znali. Ili, recimo, da neko ima jasan stav je li dobro da žene rađaju ili nije? Da li pre godine nije dobro zato što kad one rađaju žele da ne rade i da se izvlače ili je sad dobro da rađaju jer će za to dobiti nadoknadu? Ili, da li je Haradinaj ratni zločinac ili koalicioni partner? Ili, da li je mudro, korisno za Srbiju patriotizam, posvećenost najboljeg studneta Pravnog fakulteta koji ga je studirao šest godina da baza, da luta noću po NJujorku oko zatvorenih knjižara i da pogleda šta bi sutra kupio. Koliko znam, nijedna knjiga nije doneta ni u privatnim koferima, ni u diplomatskim koferima iz Amerike, doneto je nešto drugo, to drugo nadležni organi će da utvrde tačan iznos, oznaku valute i generalno mesto gde je to sklonjeno. Predlažem da usvojimo ovaj zakon i da sprečimo da se to ponovi.
Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dvoje, protiv – jedan, uzdržanih nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru narodnih poslanika, koji je podneo Narodnoj skupštini 12. januara 2017. godine. Izvolite kolega Živkoviću.
Zahvaljujem. Ovo je četvrti, poslednji iz grupe zdravstvenih zakona, zakon, najzad nešto što će da vas zainteresuje, o dopuni Zakona o izboru narodnih poslanika, pa kaže – u Zakonu o izboru narodnih poslanika, „Službeni glasnik“ taj i taj iz 2000, 2003, 2004, 2005, 2011. itd, u članu 44. stav 2. posle tačke 1) dodaje se tačka 1a koja glasi - Lekarsko uverenje o zdravstvenoj sposobnosti za zasnivanje radnog odnosa u državnim organima. Znači, ravnopravnost je garantovana, isti uslovi su i za kandidata za poslanika i za kandidata za ministra, i za kandidata za predsednika države. Rekli smo, to su oni primarni zdravstveni uslovi koje svako ko želi da radi u državnim organima treba da ispuni, a naravno da bi bilo logično da neko ko ima veća ovlašćenja, kao recimo narodni poslanici, bar bi trebalo da imaju, ili bar ministri i predsednica Vlade, bar bi trebalo da imaju neka ovlašćenja, ili predsednik države bar bi trebalo da bude izabran na dobar način pa da ima ovlašćenja, da svojim zdravstvenim sposobnostima odgovaraju tim poslovima. Ja sam nekoga ko se danas predstavlja kao predsednik države pitao jednom ovde – Kako ste predsedniče, da li se osećate sposobnim za ono što radite? Nisam dobio odgovor. Mislim da nije važno da li sam ja dobio odgovor, nije bilo pitanje da li ću ja dobiti odgovor. Pitanje je da građani Srbije, da javnost Srbije zna odgovor na to pitanje. Ne moramo da znamo gde ko luta noću, da li u NJujorku, da li ne znam gde, to nije važno, sa kim ruča, večera. To bi po dobrom pravilu i nekom bontonu, po protokolu, a Boga mi i po zakonu, pošto je rat predsednika Srbije javan, trebalo da znamo, ali možda je bolje da ne znamo.
Kolega Živkoviću, da li vi pričate o Zakonu o izboru narodnih poslanika ili predsednika Srbije?
Apsolutno, zato što narodni poslanici moraju da pokažu odgovornost, a oni će svoju odgovornost da pokažu time što će glasati za moj predlog zakona. Znači, ako niste slušali od početka, ja tražim da se u članu 44. stav 2, posle tačke prve, doda tačka prva a) koja glasi da lekarsko uverenje kandidati za poslanike moraju da imaju o zdravstvenoj sposobnosti za zasnivanje radnog odnosa u državnim organima.Prema tome, to je moja ambicija, a dao sam samo jedno šire tumačenje oko toga koliko je to važno. Imao bih sto primera, i vi ih znate sigurno, da su neke kolege prošle i postali poslanici bez ovog zdravstvenog uverenja, ali šta da radimo. Hajde da vidimo da u budućnosti nemamo takve probleme i da probleme koje neke kolege koje sada dobacuju imaju, budu preventivno rešeni.
Hvala kolega Živkoviću. Poslanici i građani Srbije su jako odgovorni, znaju za koga da glasaju, ko će da bude njihov predsednik, ko će da ih predstavlja u Narodnoj skupštini, pa tako stavljam vaš predlog na glasanje. (Zoran Živković: Slažem se i ja.) Samo još da pobedite na izborima, ništa više vam ne treba. Dva i po miliona glasova, tek toliko. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četvoro, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o potvrđivanju međunarodne konvencije o nadzoru i upravljanju brodskim balasnim vodama i talozima iz 2004. godine, koja je Narodnoj skupštini podnela Vlada, 15. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik, Marijan Rističević, želi reč? (Da) Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, postoji izreka koja glasi – Da bi se priznala tuđa vrednost, treba imati vlastitu. Od prethodnog govornika smo čuli svašta. Mi smo danas dopustili da „hajnekena“ priča o poštenju. Dopustili smo da neradnici pričaju o radu. Dopustili smo i da ljudi sa dijagnozama pričaju o dijagnozi. Moj kolega poljoprivrednik, u pokušaju, je oslobođen vojske. U njegovom kartonu piše – Hronična neprilagođenost u svakodnevnom životu prema sebi i okolini, a uključuje značajne subjektivne i socijalne probleme. Reč je o specifičnom životnom stilu osobe i njenom odnosu prema drugima. Antisocijalni tip. Pa između ostalog, da ne čitam sve – Manipulativna osoba i sklona laganju i ima slabu kontrolu impulsa. Duboko veruje da zaslužuje više, što je osnova njegovog egocentričnog ponašanja. Kažu – NJegovo psihičko stanje je takvo da je nepopravljivo čak i kažnjavanjem. E, sada vi pogodite o kome se radi. Dakle, neko treba da ima sopstvenu vrednost da bi priznao tuđu. Neko ko priča o Haradinaju, a pustio je 2.108 albanskih terorista, uključujući i braću Mazreku, koji su odmah 2004. godine izvršili pogrom, a pre toga su pobili decu na kupalištu, čini mi se, u Goraždevcu. Dakle, neko takav ima obraza da nekome prebaciva zato što su Srbi na KiM procenili da ne bi svoj položaj poboljšali ako budu u opoziciji. Ima još izreka koje su vezane za mog kolegu poljoprivrednika. Jedna od njih bi glasila i da znanje ima granice, neznanje nema. On je to na sebi pokazao. Ali, već kad obožava onu pesmu Đorđeta Balaševića, koja im postaje himna, koji seljake naziva najpogrdnijim imenima, izreka bi glasila ovako – dno dna za mog kolegu poljoprivrednika je jako visoka pozicija. Hvala.
Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – 22, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o visokom obrazovanju, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. avgusta 2016. godine. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković.
Hvala. LJudi koji prate ovaj prenos su malopre videli jedan tipičan primer šta se dešava kada se ne usvoji zakon koji podrazumeva zdravstveni pregled kandidata za poslanike, ali šta da radimo. Neki parlamenti su demokratičniji nego što je to uobičajeno, neki su pet-frendli, neki su otvoreni za razne inkluzije, šta da radimo. Možda je to neki iskorak srpskog parlamenta koji stoji na ivici provalije, pa je to onaj iskorak napred. No, akademska čestitost je jedna oblast u kojoj ja pouzdano znam da najveći broj poslanika sa one druge strane ima veliki problem sa tim, u razumevanju, bilo bukvalnom, bilo suštinskom razumevanju bilo koje od te dve reči. Čestitost kao takva, to je već misterija sama po sebi, za dobar deo onih koji neće da glasaju za lekarski pregled pre nego što se kandiduju za poslaničke funkcije, a akademska, o tome da vam ne govorim puno. Da podsetimo javnost, pa će da sudi neko nekada. Nekima će suditi istorija, nekima će suditi pravosuđe, nekima će suditi, ima, kažu, neke sile gore. Ja u to ne verujem. Više verujem u dobro pravosuđe koje će jednom da se stvori i u ovoj državi. Kaže – akademska čestitost se zasniva na samostalnoj izradi pisanih radova, kao i na striktnom poštovanju tuđih autorskih prava. To znači da ne dozvolite da neko ko je veći bolesnik od nekoga napiše vam neki tekst koji vi pročitate, kao recimo malopre, sav pun laži, ali vi i dalje mislite da je vaš, pa mislite da ste pametni, a ne vidite već to da poštovanje ljudi oko vas je takvo da vas oni i bez te laži u tekstu priznaju za najpametnijeg, najelokventnijeg, najlepšeg, najsposobnijeg, najčestitijeg među vama. Pokušvam, evo, ovo je 86. put kako govorim o ovom predlogu zakona, mislim, možda ja nisam bio dovoljno jasan, pa evo sada pokušavam na jedan metaforično – plastični način da pokažem kako to izgleda, kao ono malopre. Znači, uzme čovek, sriče slova, skoro da zna da čita, laže, ko što kaže narodna poslovica, vređa nekog kolegu koji sedi ovde u istoj sali, igrom slučaja ja, potpuno izmišljen tekst o nečemu što nikada nije postojalo, ali nema veze. To je posledica i to ste krivi vi, kolege, koji malopre niste glasali za Predlog zakona o lekarskom pregledu za kandidate za narodne poslanike. Te vas pozivam da, bez obzira što ne znate šta znači ni akademska, ni čestitost, ni zajedno akademska čestitost, glasate za moj predlog zakona.
Zahvaljujem. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog rezolucije Narodne skupštine o priznanju i osudi genocida nad Jermenima počinjenom u osmanskom carstvu u periodu od 1915. do 1922. godine, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. avgusta 2016. godine. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković.
Hvala. Evo, ja predlažem po dvadeset i neki put da naša Skupština donese rezoluciju o priznavanju i osudi genocida nad Jermenima počinjenom u osmanskom carstvu u periodu od 1915. do 1922. godine. Taj genocid je izvršen od strane otomanskog carstva, tadašnjeg, nad Jermenima koji tada nisu imali državu. Naslednici otomanskog carstva danas žive u državi Turskoj. Država Turska je priznala Kosovo, a Jermeni imaju već nekoliko desetina godina, bogami skoro 100 godina, državu koja, koliko se sećam, nije priznala Kosovo. Ovakvu rezoluciju u istovetnom ili sličnom tekstu su doneli parlamenti Ruske Federacije, Grčke, Belgije, Francuske, Kanade, Kipra, Italije, Švajcarske, Argentine, Urugvaja, Švedske, Libana, dvadesetak država SAD i mnoge druge. Kao što vidite, ovde imamo sa raznih strana, i verski i politički i geografski, mnoge države su prepoznale to i iz pijeteta prema žrtvama jermenskog naroda, ali i sa jedne druge strane, a to je da civilizacijski pokažu da ne prihvataju ovakav način rešavanja bilo kog spora. Genocid izvršen nad bilo kojim narodom, Jermenima, Srbima, bilo kom trećem, četvrtom, osmom, je neprihvatljiv i to ne sme da se ponovi. Pre dva dana je bila godišnjica bombardovanja Srbije. Nije bila nigde osuđena kao genocid, čak i kod najvećih kvazi-patriota koji postoje u ovoj državi, a neki su i u ovom parlamentu, ali namere su bile najgore moguće i nikakvo opravdanje vrh NATO pakta nije imao u tome što je rekao da bombarduje jednog ludaka koji je pre drugih ludaka bio na čelu ove zemlje ...
Kolega Živkoviću, ja vas molim da vodite računa o tome kako se izražavate.
Prema tome, ako mislite da je genocid prihvatljiva stvar, onda glasajte protiv ove rezolucije. Ako mislite da je genocid neprihvatljiva stvar, ja vas pozivam da glasate za ovu rezoluciju. Hvala. (Neđo Jovanović: Poslovnik.)
Kolega Jovanoviću, ne mogu da vam dam povredu Poslovnika jer nije ni otvorena rasprava. (Neđo Jovanović: Poslovnik ukazuje da možemo i tada da ukazujemo.) Ne može, ne može. Samo po pitanju kvoruma može. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru narodnih poslanika, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. avgusta 2016. godine. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković.
Ne, nije greška, ali nema veze sa onim zdravljem. Ovo ima veze sa trošenjem narodnih para, što naravno uvek ima veze i sa zdravljem, ali posredno, ne neposredno kao ono malopre. Šta je moj predlog? Moj predlog je da se iz ovog zakona i iz zakona koji ću da obrazlažem malo kasnije, koji se zove zakon o izmeni Zakona o finansiranju političkih aktivnosti, da se ovim zakonima zabrani mogućnost reklamiranja političkih partija, odnosno da u članu 49a piše – zabranjeno iznajmljivanje termina u svim elektronskim medijima koji se emituju na teritoriji Republike Srbije podnosiocima izbornih lista za prenošenje predizbornih skupova, političkih poruka i reklama. Ovi poslednji izbori koje smo videli u Beogradu i ovi prethodni za predsednika, beše, valjda, i oni prethodni gde smo i mi izabrani za parlament Srbije, pored svih drugih anomalija su pokazali i još jednu, a to je da se velike sume narodnog novca, budžetskih para troše na estetski, politički, moralno i na bilo koji drugi način neprihvatljive sadržaje koji se nazivaju – političko propagadni program. Svakakve gluposti smo videli i mislim da se oko toga slažemo. Neću da pominjem nijednu stranku posebnu, nijednu listu posebno. Nemam razumevanja ni za koga ko je ušao u tako nešto. Na ovim izborima, beogradskim, po nezvaničnim podacima je taj iznos preko 5,5 miliona evra. Znači, 5,5 miliona evra je neko dao, narodnih para naravno, jer ko bi dao svoje, a i odakle mu i da ima odakle mu, što bi rekli, nego su potrošili budžetske pare, pare građana Srbije koje su mogle da budu iskorišćene na pet, deset, 50 boljih načina. Recimo, veliki problem je smeštaj predškolske dece po beogradskim obdaništima, nema ih dovoljno. Tih 5,5 miliona bi bili dovoljni da se kroz adaptacije sadržaja koji su pogodni za to obezbedi mesto za svu decu čiji roditelji žele da ih stave u predškolske ustanove. Međutim, to se nije desilo. Da ne govorim koliko je bilo moguće finansirati lečenja i izlečenja iste te dece koja imaju nesreću da budu bolesna i ne samo dece, nego i nekih drugih, pa i nekih koji su bili predmet ona tri zakona koji su bili na početku mog današnjeg obraćanja. Prema tome, ja vas pozivam da ovim zakonom zabranimo bacanje para na moralno, etički, politički i bilo kako neprihvatljive reklame i da taj novac bude usmeren za zaštitu i lečenje dece.
Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o finansiranju političkih aktivnosti, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. avgusta 2016. godine. Izvolite.
Hvala. To je taj drugi zakon koji je kompatibilan sa onim prethodnim u smislu da zabranjuje bacanje narodnih para na moralno, etički, estetski, na bilo koji četvrti, peti, šesti način neprihvatljive sadržaje koji se zovu političke reklame. On glasi da se briše u članu 23. stav 3. i da se time smanji, odnosno isključe mogućnosti da se novac koji država plaća strankama za njihovo delovanje koristi i za ovaj vid političke reklame. Pitanje je, naravno, potpuno opravdano, a zašto to radimo, kako će onda građani Srbije da čuju šta te stranke nude? Potpuno je prirodno da birači imaju pravo da čuju programe, biografije kandidata, političke ciljeve, sve ono što političke stranke i inače treba da govore u kampanji bilo gde na svetu, pa i u Srbiji. Za Srbiju je potpuno opravdano pitanje kako to treba rešiti. Znam da vas sve muči to pitanje – kako da nađemo način da ljudi saznaju šta nude političari, i to svi, sve političke stranke, a ne samo ove povlašćene trenutno vladajuće. Kako da dođemo do građana a da nema tih glupih reklama? Moram da vam kažem da je pre izvesnog vremena, ne tako davno, pre jedno 150 godina, i potpuno razumem zašto to još nije došlo do vašeg razumevanja, pre otprilike 150 godina je počelo da se radi nešto što se zvalo politička diskusija, sučeljavanje stavova, debata o nečemu gde se, zamislite, predstavnici vlasti, s jedne strane, i predstavnici opozicije, s druge strane, pred građanima, nekada na trgovima, nekada u salama, a danas je to moguće i preko elektronskih medija, sučeljavaju po pitanjima koji su važni za izborni proces, bilo da je to u Smederevskoj Palanci, bilo da je to u Beogradu, bilo da je to na nivou države, bilo da su to kandidati za predsednike koji imaju već overenu elektronsko uverenje da su sposobni završili poslove u državnim organima i time se preskače taj veliki problem kako ljudi da saznaju šta ko nudi. Prema tome, ako niste znali, ja vas pozivam da se raspitate u prvoj knjižari, idite noću, prođite pored knjižara, pa ćete videti, negde piše, i to političko istorija i tamo piše da je pre 150 godina stvorena mogućnost da ljudi saznaju šta misle političari a da to ne vide kroz lažne, ružne, lažljive reklame koje se finansiraju od narodnog novca koji može da se koristi za 100 mnogo boljih potreba i namena.
Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o planiranju i uređenju prostora i naselja, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. avgusta 2016. godine. Izvolite.
Da, još pre dve godine je podnet taj Predlog zakona o planiranju i uređenju prostora i naselja. Ustavni osnov za to je sadržan u članu 97. tačka 12) Ustava Srbije, a potreba je očigledna. Potreba da na zakonit način uredimo oblast planiranja, uređenja prostora i naselja je svuda oko nas. Hoćete li to da gledate po unutrašnjosti Srbije, recimo, po svim onim radovima koji su rađeni bez građevinskih dozvola u poslednjih 7-8 dana u Smederevskoj Palanci, ili hoćete to da vidite po divljoj, podivljaloj gradnji koja se dešavala i nažalost se dešava i dan danas u slivovima reke Save, pre svega, gde su mnogi značajni ljudi, pod navodnicima, ove države bespravno napravili sebi svrtišta ili ćete to da gledate u Nebojšinoj ulici broj 8a, gde se pored zabrane gradnje, naloga za rušenje itd. nastavlja gradnja zato što investitori kažu – ma, šta nas briga, mi smo blizu sa ovima iz ove napredne stranke, ili najočigledniji, najbolji primer za to, istovremeno najgori primer za to, a to je ovaj „Beograd na vodi“, nadam se da neće biti pod vodom kada se digne Sava, a to je najveće bespravno gradilište u istoriji čovečanstva, nažalost, i to se dešava na našim prostorima. Najveća bespravna gradnja pre toga su bile piramide u Egiptu i ako je onaj genije koji je smislio ili kompletni idiot, ne znam kako se to zove unutar te stranke ili koalicije, smislio da na taj način privuče tržište, turiste, pardon, u Srbiju, kao što sada dolaze u Egipat da vide piramide, onda možda mogu da razmislim o tome da to ima nekog smisla. Bojim se da to ne liči mnogo na Keopsovu piramidu i neke druge, bez obzira što onaj ko to predlaže i ko to gradi i ko to kriminalno pere novac kroz Savu, kroz taj projekat, vidi sebe kao faraona. Ipak mislim da realnost, a posebno oni lekarski pregledi mogu da dovedu do toga da se vratimo u realnost i da kažemo – ljudi, hajde da se bavimo time da se u Srbiji gradi tako što uradite neke neobične stvari. Prvo, uzmete generalni plan, pa onda uzmete plan detaljne regulacije, pa tražite dozvolu za gradnju, a onda dobijete posle svih papira i dozvolu za početak gradnje i onda gradite po zakonu. Isto znam da je to velika nepoznanica u Srbiji.
Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – jedan, uzdržanih - nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do nezakonitog oduzimanja dozvole za rad Akcionarskog društva za osiguranje „Takovo osiguranje“ Kragujevac, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. jula 2017. godine. Da li narodni poslanik Zoran Živković želi reč? Izvolite.
Predlažem odluku o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do nezakonitog oduzimanja dozvole za rad Akcionarskog društva za osiguranje „Takovo osiguranje“ Kragujevac. Pored protokolarno-tehničkih stvari, a to je kako se obrazuje anketni odbor, ko ga čini, ko saziva prvu sednicu, tu su i teme, odnosno zadaci anketnog odbora, a to je da se sagledaju i da se utvrde činjenice koje su dovele do toga da se ovoj nekada zdravoj kući koja je obezbeđivala rad za 400 i nešto zaposlenih, koja je imala rejting i stanje finansija i svog kapitala bolje nego 80% drugih osiguravajućih kuća, zašto je njima oduzeta dozvola za rad, odnosno time je sprečena njihova privatizacija, a po uveravanju ljudi koji su vodili tu kuću, oni su bili na pragu da je prodaju, ovo je inače bila privatna, nije privatizacija nego prodaja, jednom od najvećih svetskih lidera u oblasti osiguranja, ali bi time bili bi narušeni monopoli ili origopoli, preciznije, nekoliko osiguravajućih kuća koje danas drže i dele to tržište. Onda je nezakonitim odlukama guvernera Narodne banke, a čini mi se i Saveta guvernera, došlo do toga da se spreči ta kupovina, ta prodaja, i da se desi ono što imamo danas, a to je da je u oblasti osiguranja, a pod dirigentskom palicom jednog dela NBS, pre svega samog vrha guvernera, koji je, inače, ako se dobro sećam i zamenik predsednika vladajuće stranke i nekih drugih dovede do kriminalizacije nadležnosti, ovlašćenja i ponašanja te institucije, koja je od velikog nacionalnog značaja. Zato vas pozivam, da ne bismo mi nosili ni trun, ni kap prljavštine iz tog posla, da opravdamo svoje postojanje kao najveća politička institucija u ovoj državi i da dođemo do toga da kroz anketni odbor, rasvetlimo sve činjenice koje su vezane za ovaj posao. Ovo je poslednji zakon o kom ja govorim. Siguran sam da će posle ovoga da se jave neki komentatori koji nisu prošli onaj prvi zakon o lekarskoj sposobnosti, a pre ovog glasanja ponovo pozivam da se utvrdi kvorum po članu 88. stav 10. Hvala.
Hvala Znači, pre nego što se Skupština izjasni za dopunu dnevnog reda, molim kolege narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u elektronske jedinice za glasanje. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – dvoje, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o potvrđivanju sporazuma o očuvanju populacije slepih miševa u Evropi, koji je Narodnoj skupštini podnela Vlada 24. januara 2018. godine. Kolega Rističeviću, izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, slepi miševi su korisni u poljoprivredi, a ovi beli miševi, koji igraju ispred očiju mog kolege poljoprivrednika, se daju objasniti. Kaže doktor sa VMČ Niš, 1978. godina, molim vas da pažljivo slušate i da pogodite o kome se radi – beskrupulozna osoba koja je isključivo usmerena na sopstveni interes, sklona je kršenju pravila i sklona je agresiji, često pravi senzacije u spoljašnjoj okolini, nema razvijenu empatiju, niti mari za osećaje drugih ljudi. Gotovo sa sigurnošću moram da kažem da je to moj kolega poljoprivrednik koji nam je pričao o akademskoj čestitosti. Gle čuda, čovek koji je kupio srednju školu večernju, uz večeru, laganini. Čovek koji je očigledno ludcidan, odnosno, hteo sam reći lucidan, ali ni ono prvo što sam rekao – ludcidan nije daleko od istine. Kako protumačiti Nušićevu izreku na njegovom slučaju, kaže – ima ljudi koji se više raduju tuđoj nesreći nego svojoj sreći. Zamislite čoveka koji aplaudira požaru i koji poziva druge da aplaudiraju požaru. Zamislite tog kolegu poljoprivrednika Zorana Živkovića, koji je nedavno zbog „Beograda na vodi“, zbog malog požara, a on se zalagao za Beograd na magli sa svojim koalicionim partnerima, pa kada im nije prošao, onda se zalagao da požar sprži ono što je neko drugi uradio. Zamislite aplauz požaru. Da li je ta osoba lucidna ili ludcidna, neka gledaoci proglase sami. Što se tiče imovinskih odnosa, gospodine Živkoviću, odnosno gospodine predsedavajući, izvinjavam se, recite gospodinu Živkoviću da smo mi za njega Nemanjići, ne zbog loze porodične, zbog vinove loze, mi smo za njega Nemanjići i zbog novca. Oni su za nas svi imanjići. Znači, imaju i više nego što im treba. Na kraju, dame i gospodo, izvinjava se što ništa niste mogli da čujete pametno od večernje škole, od više uzaludne. Da završim, ko je vodio državu, a on je vodio, mi smo još i dobro prošli. Nije džabe međunarodna kletva nastala kada nekome poželiš da propadne kaže – da bog da ti Živković bio premijer. Hvala.
Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marinika Tepić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Krivičnog zakonika. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući i nadam se da će ovi zakoni bar malo da uozbilje diskusiju u ovoj Skupštini. Ovo je predlog za izmenu Krivičnog zakonika koji već godinu i po dana pokušavam da stavim na dnevni red uz podršku, nadam se, ovog puta i većine poslanika koji su ostali u sali zato što on zapravo održava svo naličje ove vlast i svo licemerje. Ovo je jedan od najlicemernijih članova Krivičnog zakonika. Nov je bio pre godinu i po dana i samo naizgled deluje kao opravdan. On zapravo zabranjuje negiranje ratnih zločina i genocida, ali samo onih koji se ne tiču Republike Srbije i onih koji nisu počinjeni u naše ime. Kada je ministarka obrazlagala, ministarka Kuburović, ovog člana Krivičnog zakonika, ona je rekla da nisu uvršteni drugi sudovi u ovu odredbu zato što su to ad hok sudovi, odnosno sudovi sa ograničenim vremenskim trajanjem. Mogla bih da razumem da su to tada rekli frizeri ili pekari koje ona nažalost više uvažava od sopstvene struke. Međutim, to igranje sa pravom čini Republiku Srbiju jedinom državom u Evropi u kojoj je danas da osuđeni ratni zločinci za ratne zločine tokom rata budu predavači na Vojnoj akademiji i to danas čine Republiku Srbiju jedinom državom u Evropi gde osuđeni ratni zločinci mogu da budu promoteri politike vladajuće stranke. Upravo ovo čini Republiku Srbiju jedinom državom u Evropi gde ministar vojni može da bude Aleksandar Vulin, najprepoznatljiviji huškač i u ratu i za rat, a evo kako vidimo, huškač i u miru. Još jednom vas pozivam i uvek ću to činiti, dokle god se ovaj predlog ne nađe na dnevnom redu, da što pre pogledate istini u oči i da smognete konačno snage i zapravo, a ne samo falš pred evropskim zvaničnicima, da se suočimo sa prošlošću, da se suočimo sa ratnim zločinima i genocidom koji je počinjen u naše ime i da otvorimo raspravu na ovu temu. Hvala vam.
Koleginice Tepić, izričem vam opomenu. Stavljam vaš predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – dva, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marinika Tepić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o igrama na sreću, koji je podnela Narodnoj skupštini 12. oktobra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marinika Tepić želi reč? (Da) Izvolite.
Naravno da želim reč predsedavajući, a ova opomena se ne može smatrati primenjivom ukoliko ne date obrazloženje zbog čega ste mi izrekli opomenu malopre. Hvala.
Vi ste više puta rekli da je u naše ime, između ostalog i u moje ime, počinjen genocid.
Tako je.
Zato ste dobili opomenu. Kada neko nešto čini u vaše ime, znači da se vi slažete sa tim. Da li želite da se javite da obrazložite predlog za dopunu dnevnog reda ili ne?
Izvinite, ali uopšte mi niste obrazložili zbog čega ste mi izrekli opomenu.
Nisam ni dužan. Da li želite ili ne?
Jeste. Naravno da želim da obrazložim i želim obrazloženje za opomenu, jer vi nemate nikakvo pravo da meni izričete…
Izričem vam drugu opomenu. Da li želite da nastavite? Izvolite.
Želim i tražim da mi obrazložite zbog čega ste mi izrekli opomenu.
Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – tri, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marinika Tepić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama Zakona o finansiranju lokalne samouprave, koji je podnela Narodnoj skupštini 20. oktobra 2016. godine. Izvolite.
Ako vam je namera da me ućutkate, nećete uspeti. Ja ću nastaviti da govorim, pa ćemo videti ko se ponaša u skladu sa Poslovnikom i zakonima Republike Srbije. Dakle, izmenom koju predlažem Zakona o finansiranju jedinice lokalne samouprave, namera mi je da se opštinama i gradovima vrati otet iznos od gotovo pet milijardi dinara, koje im je centralna vlast pre godinu i po dana uskratila, odnosno povukla u svoju korist. Kao neko ko je zagovornik što šire autonomije, pa i lokalnih samouprava, naročito finansijske autonomije, moram da se zalažem i smatram da je ispravno da se naročito princip supsidioriteta promoviše kao osnov za uspešan razvoj opština i gradova. Međutim, uvek imam podeljenu savest, naročito poslednjih godina, kada predlažem ovaj zakon, jer s druge strane, znam da ukoliko bi se čak i usvojio ovakav moj predlog nakon rasprave, to bi značilo da bi javni budžeti nažalost bili i dalje rastrzani i raščerupani od strane gradonačelnika i opština SNS i da bi i ono što bi im se povratilo, pa i u iznosu od ovih pet milijardi dinara, nažalost, završilo zasnovano na partijskim i ličnim interesima. Daću vam odmah konkretan primer. Moj kolega je nešto ranije govorio o zloupotrebama tekuće budžetske rezerve republičke. Ja ću samo ovde konkretno da pomenem npr. zloupotrebu tekuće budžetske rezerve i uopšte javnih tendera i javnih konkursa, npr. u gradu Pančevu. Vi među vašim redovima imate jednog poslanika koji je takođe iz Pančeva, zove se Dušan Borković, i želim ovde javno da iznesem podatak i dokaze da je iz javnog budžeta grada Pančeva u toku dve godine izdvojeno gotovo preko 200 miliona dinara za dva automobilistička kluba, porodična kluba, iza kojih stoji Dušan Borković, dakle, gotovo dva miliona evra… [[Isključen mikrofon]]
Zatražite ponovo reč, u pitanju je elektronski sistem. Izvolite.
Dakle, iz javnog budžeta grada Pančeva koji pune i oni koji su glasali za ovu vlast i koji nisu glasali za ovu vlast i koji uopšte nisu glasali, dva miliona evra je otišlo u dva automobilistička kluba Dušana Borkovića, koji je verovatno zbog toga nagrađen poslaničkim mandatom ovde i to za disciplinu, odnosno sport koji nije olimpijski i to za sport gde on vozi auto za premiju, dakle, vozi za pare, a da se pri tom ni na koji način… [[Isključen mikrofon]]
Koleginice Tepić, oduzimam vam reč. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – četiri, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marinika Tepić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zabrani manifestacija neonacističkih ili fašističkih organizacija i udruženja i zabrani upotrebe neonacističkih ili fašističkih simbola i obeležja, koji je podnela Narodnoj skupštini 25. oktobra 2016. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložilo je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o potvrđivanju Protokola o održivom transportu uz Okvirnu konvenciju o zaštiti i održivom razvoju Karpata, koji je Narodnoj skupštini podnela Vlada 24. januara 2018. godine. Izvolite, kolega Rističeviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, mi Karpate moramo posmatrati kao branu, kao branu urušavanju životne sredine. Pre nego što ugledamo vazduh i pre nego što ptice počnu da kašlju, zbog čega bi verovatno mi bili optuženi za neki genocid, mi se moramo starati o životnoj sredini. Dame i gospodo narodni poslanici, Karpati nas štite i od fašizma i štitili su nas. Dame i gospodo narodni poslanici, Karpati su daleko od Prištine, od Kosova i Metohije. Danas u šiptarski specijalci uhapsili Marka Đurića. Sa Kosova je proterano 250.000 Srba NATO agresijom, NATO bombama, gde je izbačeno više desetina hiljada raznih raketa i eksplozivnih naprava. Pričati o Srbima kao fašistima, o genocidnom narodu, veći je genocid i od genocida. Možda su vas Karpati štitili u Prvom svetskom ratu, gde je poginulo 30% srpskog stanovništva, da nije bilo Karpata, možda bi poginulo više. U Drugom svetskom ratu je poginulo 17% srpskog stanovništva. Iz bosanske Federacije, sa teritorije van Republike Srpske, iseljeno je ili proterano 500 hiljada Srba, samo iz Sarajeva 150 hiljada. Trenutno u Sarajevu, nažalost, ima više Kineza i Arapa nego Srba, a bilo ih je 150 hiljada. S teritorije Hrvatske, Nezavisne države Hrvatske, za koje krivim i srpske komuniste, je proterano preko 400 hiljada Srba. Ubijeno je više hiljada. Sa Kosova i Metohije 250 hiljada. Uprkos svim nedaćama, nacionalna struktura i stotine hiljada izbeglica koje su stigle u Srbiju, bez ičega, nacionalna struktura Srbije se nije promenila ni za dlaku, ni za jedan broj. Srbija treba da se ponosi time što uprkos ratnim vihorima 90-ih godina, uprkos nekim manjim brljotinama koje su napravili Srbi, uprkos genocidima koji su nad Srbima napravljeni u tri rata, uprkos raznim bombardovanjima, uključujući i ono savezničko na Uskrs i 15 drugih bombardovanja u Drugom svetskom ratu, uprkos NATO bombardovanju, Srbija nije genocidom uzvratila na genocid. Srbija jeste mala zemlja, ali Srbija je velika Srbija zato što je to zemlja velikog naroda. Hvala.
Zahvaljujem kolega Rističeviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 17 narodnih poslanika, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 120 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o potvrđivanju Aneksa broj 3 Sporazuma o ekonomskoj i tehničkoj saradnji u oblasti infrastrukture između Vlade Republike Srbije i Vlade Narodne Republike Kine, koji je Narodnoj skupštini podnela Vlada, 13. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? (Da) Izvolite.
Ovo je poslednji put da se javljam. Želim da podržim ovaj sporazum i samo bih rekao ovim evroskepticima po svaku cenu, da znate – jedno je cilj, a drugo je put do cilja. Mi smo sad na putu do cilja. Neophodno je da ne prestanemo ići. Neophodno je da ne idemo unazad. Ali, po pitanju sporazuma sa Kinom i izgradnji železnice prema Evropskoj uniji, očigledno da želimo da se bavimo izvozom, da se bavimo proizvodnjom, da se bavimo normalnim stvarima, da stvaramo, da radimo, da naš budžet bude pun, da naša valuta bude stabilna, da inflacija bude pod kontrolom, da izvoz bude što veći, da uvoz bude pokriven izvozom - sada je 80%, ali biće i 100%, da ne narušavamo devizne rezerve, da u svakom pogledu pokušamo svakog dana, svako od nas, da uradimo ono što je u našoj moći. Ali vam govorim da ni sporazuma sa Kinom, ni Železarom, ne bi bilo da Kinezi, a i drugi investitori, ne vide da šansa na tom putu do cilja je široko tržište Evropske unije u kom trenutno nastupamo i to je šansa da oni investiraju u ovu državu, da time pojačaju naše devizne rezerve, da ojačaju valutu koja je trenutno druga u svetu i zato treba i evroskeptici da vode računa da ne poplaše investitore koji dolaze iz Rusije i Kine, a koji dolaze zbog toga da plasiraju robu na tržište Evropske unije koje se meri stotinama miliona. Ostao sam dužan, malo pre je neko prozivao u vezi sporta nekoga iz Pančeva. Taj koji je iz Pančeva prozivao nekog drugog iz Pančeva, gospođa ima stan u Pančevu od 99 kvadrata. Ima stan koji je stekla za vreme dok je bila pokrajinski sekretar za sport, u Novom Sadu, od 164 kvadratna metra. Taj stan je dovoljan da te njene banatske šore ne moraju da se izvode napolju, da u zimskim uslovima ima mesta da banatske šore održi, tu svetkovinu sportsku održi u svom stanu, koji je dovoljno prostran da se u zimskim uslovima ta neka nova njena igra, sportski neki sadržaj, da se održi u njenom stanu za koji je ona izdvajala milione dinara. Takođe, može i bodi-bilding klub u Pančevu da stavi u svoj stan, s obzirom da je za njega utrošila milione dinara. To sam u obavezi da kažem, a nadam se da ćete podržati saradnju sa Kinom. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14 narodnih poslanika, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasao 121 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu, koji je podneo Narodnoj skupštini 21. oktobra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? (Ne) Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri narodna poslanika, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 132 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Moldavije o međunarodnom drumskom saobraćaju, koji je Narodnoj skupštini podnela Vlada, 30. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? (Ne) Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri narodna poslanika, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 130 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Gruzije o trgovinsko-ekonomskoj saradnji, koji je Narodnoj skupštini podnela Vlada, 25. decembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? (Ne) Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam narodnih poslanika, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 127 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o potvrđivanju Konvencije Saveta Evrope o kinematografskoj koprodukciji (Revidirana), koji je Narodnoj skupštini podnela Vlada, 8. januara 2018. godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? (Ne) Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam narodnih poslanika, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 126 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o potvrđivanju izmena i dopuna Konvencije o privremenom uvozu, koji je Narodnoj skupštini podnela Vlada, 24. januara 2018. godine. Da li narodni poslanik, Marijan Rističević, želi reč? Ne. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - tri, protiv - niko, uzdržanih - nema, nije glasao 131 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o saradnji između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Turske u oblasti urbanizma, koji je Narodnoj skupštini podnela Vlada, 25. januara 2018. godine. Da li narodni poslanik, Marijan Rističević, želi reč? Ne. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - šest, protiv - niko, uzdržanih - nema, nije glasalo 129 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Aleksandar Martinović, na osnovu člana 92. stav 2. i člana 157. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se obavi zajednički načelni pretres o: Predlogu zakona o nacionalnom okviru kvalifikacija Republike Srbije, koji je podnela Vlada, Predlogu zakona o udžbenicima, koji je podnela Vlada, Predlogu zakona o prosvetnoj inspekciji, koji je podnela Vlada, Predlogu zakona o elektronskoj upravi, koji je podnela Vlada, Predlogu zakona o nacionalnoj infrastrukturi geoprostornih podataka, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Da li narodni poslanik dr Aleksandar Martinović želi reč? Ne. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 132, protiv - niko, uzdržanih - nema, nisu glasala četiri narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Pošto smo se izjasnili o predlozima za stavljanje na dnevni red sednice akata po hitnom postupku, predlozima za dopunu predloženog dnevnog reda o predlogu za spajanje rasprave, na osnovu člana 93. stava 3. Poslovnika Narodne skupštine, stavljam na glasanje predlog dnevnog reda u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 132, protiv - niko, uzdržanih - dva, nisu glasala dva narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština utvrdila Dnevni red Druge sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini, u celini. Sa ovim za danas završavamo sa radom. Sa radom nastavljamo sutra, u utorak 27. marta 2018. godine, sa početkom u 10.00 časova. Zahvaljujem vam se.