Hvala. Poštovani predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, generalno mi u DS smatramo da je ovaj zakon o izmenama i dopunama Zakona o NBS neustavan, u tom smislu i svi amandmani koji su dati imaju težinu više da ukažu na neustavnost tog zakona nego da ga poprave, jer ono što je neustavno teško je popraviti amandmanima. Kada je u pitanju sam član 1. ovog zakona za koji smo mi predložili da se briše. Predložili smo to jer smatramo da je postojećim Zakonom o NBS na adekvatan način, u skladu sa evropskim standardima utvrđena nadležnost NBS i da ove izmene i dopune Zakona o NBS nemaju smisla jer samo unose zabunu i stvaraju nadležnosti koje nisu neophodne za rad NBS. Hvala.
Hvala. Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Mirko Cvetković, Teodora Vlahović, Nataša Vučković i Janko Veselinović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Da li neko želi reč? (Ne.) Jel ovo bila reč za prethodni amandman? Izvolite.
Kada je u pitanju amandman 2. predlog je da se član 2. briše. Ovo je jedna od odredbi novog zakona o izmenama i dopunama Zakona o NBS koja na najeklatantniji primer pokazuje da se NBS oduzima njena samostalnost jer se ovim izmenama uvodi obaveza da na statut NBS koja je po Ustavu samostalna, dakle na statut kao interni akt NBS saglasnost daje Narodna skupština Republike Srbije. Za ovo ne treba biti vrhunski pravnik i proceniti da se na ovaj način ugrožava samostalnost NBS, jer Narodna skupština ni u ovlašćenjima koja su joj data u Ustavu Republike Srbije nema ovakvu odredbu da daje saglasnost na statut NBS. Dakle, na ovaj način se čak i Ustav menja, a uvodi se, kažem, oduzima se samostalnost NBS.
Hvala. Predstavnik predlagača gospodin Arsić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, potpuno razumem narodne poslanike iz bivšeg režima, ali treba neke stvari da rasčistimo. Kada je u pitanju amandman na član 1. predloga zakona, imamo već iskustva da je bilo zloupotreba od strane raznih finansijskih organizacija, da je dolazilo do pranja novca, da je zbog toga i ovim izmenama i dopunama zakona predviđeno da platni promet u zemlji i inostranstvu kontroliše Narodna banka. Što se tiče člana 2, tu Skupština postupa po Ustavu i počinje da vrši nadzor nad Narodnom bankom, koja donosi podzakonska akta kao što je Statut, pa samim tim ona daje predlog, a mi proveravamo njegovu usklađenost sa zakonom i Ustavom. To je naše ustavno pravo i obaveza. Ne razumem pripadnike bivšeg režima zašto se bune za ove izmene i dopune, barem u članu 1. i 2. Zakona o izmenama i dopunama zakona o Narodnoj banci. Mi, u stvari, vraćamo na snagu Zakon o Narodnoj banci koji je predložila Demokratska stranka 2003. godine i usvojila. Kako je onda moguće da je onda bilo u skladu sa zakonom i Ustavom, a danas nije moguće?
Reč ima narodni poslanik Veselinović. Imate još jedan minut po ovom amandmanu. Izvolite.
Hvala predsedavajući. Gospodo iz sada vladajućeg režima, time što ćete nas nazivati bivši režim, nećete opravdati odredbe koje su neustavne. Usput, koliko znamo, ovaj Zakon o izmenama i dopunama zakona pisao je čovek koji sedi i u sadašnjem režimu i u bivšem režimu, gospodin Mlađan Dinkić. Koliko vidim, on interveniše na sugestije sa Zapada na promenu ovog već, po vama, zakona koji je trebalo prihvatiti. Tako da, nemojte da vas uvek podsećamo da u vašoj vladi sedi više od polovine ministara koji su sedeli i u prethodnoj vladi.
Narodni poslanik Saša Milenić. Izvolite.
Hvala. Čini mi se da je ovo dobar povod da se podsetimo glavne destinkcije iz rasprave u načelu nad ovim zakonskim predlogom koji je, ja mislim, gospodin Veroljub Arsić je toliko puta ponovio, da ne bi smela ostati neprimećenom i zaboravljenom. Razliku između samostalnosti i nezavisnosti koju bismo morali praviti je akcentovao u više puta, baš kao i neki narodni poslanici iz opozicionih političkih partija. Nesporno je da se samostalnost Narodne banke ni na koji način ne sme povređivati, jer je ona Ustavom zaštićena i garantovana. Ali nezavisnost nije vrednost, i to je povod mog javljanja, koja uopšte pripada jednoj takvoj instituciji, a naročito ne može biti sporno, i to je čini mi se politički krucijalno, kada se dovodi u vezu bilo koji društveno-relevantni, nacionalno značajni rad sa stavom Narodne skupštine. Narodna skupština Republike Srbije nije partijska arena, to nije dnevno političko telo, nego najviše predstavničko telo građana Srbije. Ni na koji način niko ne može biti oštećen, povređen, politički oktroisan, uskraćen, ako stav Narodne skupštine treba da stoji u nekom odnosu prema njegovoj delatnosti. To je, izvinite, oblik uvažavanja značaja nekog organa, tela ili institucije, kad joj pripada pravo ... (Predsednik: Hvala vam. Samo pratite vaše vreme, gospodine Mileniću. Vreme za amandman je dva minuta.) Samo je to oblik pridavanja značaja nekom organu ili instituciji. Hvala.
Na član 3. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Dušan Petrović, zajedno narodni poslanici Mirko Cvetković, Teodora Vlahović, Nataša Vučković i Janko Veselinović i zajedno narodni poslanici Nenad Čanak, Olena Papuga i Đorđe Stojšić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije, Republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, nisu prihvatili amandman. Da li neko želi reč? (Da) Gospodin Petrović, izvolite.
Gospodine predsedavajući, želim na početku da kažem ili da ponovim da je velika šteta što nismo imali priliku da diskutujemo o suštinski važnim stvarima, kada su ova pitanja na dnevnom redu. Suštinski važno je kako je, u stvari, vođena monetarna politika, kako je vođena politika odbrane kursa, kako je vođen ceo postupak oko kontrole i nadzora nad bankama. To su sve pitanja koja su važna i koja je trebalo raspraviti. Zakon o Narodnoj banci, tu ću se osvrnuti na ovo što je rečeno ovde, garantuje ne samo samostalnost koju garantuje Ustav, nego garantuje i nezavisnost Narodnoj banci. To je zakonska kategorija i tome smo pričali prekjuče. Predlagači nisu doveli u pitanje ovakav atribut Narodne banke. U ovom predlogu zakona nisu predložene izmene koje bi Narodnu banku lišile njene nezavisnosti, kako to stoji u prvom članu. Narodna banka je nezavisna. Mislim da je i ova skupština imala dovoljno snage i dovoljno institucionalnog mehanizma u svojim rukama da inicira jednu vrlo ozbiljnu debatu, pre svega u Savetu Narodne banke, zbog toga što sama Narodna skupština, odnosno Odbor za finansije nije vlastan po ovom zakonu, a ni po izmenama i dopunama, da se bavi samim guvernerom, ali jeste nadležan da utvrđuje odgovornost članova Saveta Narodne banke. Mislim da smo mogli u ovih pet ili deset dana da imamo jednu vrlo ozbiljnu, jasnu debatu, stručnu, koja bi na kraju došla pred narodne poslanike i u ovom visokom domu mogla da dobije svoju ocenu. Prekjuče smo razgovarali o tome da li je Savet Narodne banke nekakvo ekskluzivno telo koje ima veća znanja nego što ima 250 poslanika Narodne skupštine. Odgovor je – da, zbog toga što, kada je potrebno da neko od naših članova porodica operiše srce ili mozak, ne dođe u Narodnu skupštinu, nego traži konzilijum, što je rekao jedan od uvaženih narodnih poslanika lekara koji znaju kako se leče pojedini delovi tela i pojedine patologije. Tako je i Savet Narodne banke skup ljudi za koje je Skupština utvrdila da su kompetentni, da se bave monetarnom politikom. Ono što radi Savet Narodne banke podleže političkoj oceni Narodne skupštine i to mislim da je bio pravi put, da dobijemo odgovore – da li je morao ovoliko da otkliza devizni kurs i da li je politika vođena dobro ili nije vođena dobro? Nažalost, mi nećemo dobiti odgovor u ovoj debati na to pitanje. Da li je kontrola i nadzor banaka vršena dobro ili nije vršena dobro? Možemo da dajemo paušalne ocene ovde čitajući novine ili ukoliko poslanici, kako se to ovde kaže moderno – novog režima, imaju nešto više podataka od nas, onda da daju neke ocene. Koliko god da imate podatka, to je nedovoljno da možete kompetentno da zaključite, dok to ne prođe kroz Savet Narodne banke ili neke druge institucije. Nažalost, nismo imali priliku ni o toj stvari da se ovde izjasnimo. Ono što je predmet ovog amandmana jeste jedna činjenica da se uvodi potpuno novo telo u okviru Narodne banke, uprava za nadzor nad finansijskim institucijama. Još jedom ću ponoviti, Narodna banka je nezavisna, a ne samo samostalna, jer nezavisnost Narodne banke garantuje Zakon o Narodnoj banci i ta odredba se ovde neće promeniti. Mislim da i ostavka guvernera Narodne banke je po nešto promenila, ideje koje su u početku, ukoliko mogu da zaključim, motivisale predlagača. Da je guverner podneo ostavku pre nego što je ovaj zakon ušao u proceduru, nisam siguran da bi bila uvedena uprava za nadzor. To je prosto pitanje na koje će predlagači dati odgovor. Ono što ovde sada predstavlja jedan vrlo ozbiljan problem, po mom sudu, Ustavni sud će verovatno po nekoj inicijativi dati svoju ocenu, da li je ovo ustavno ili nije ustavno, ali ono što je nesporno jeste da po Ustavu guverner rukovodi radom Narodne banke. Ustanovljavanjem uprave za nadzor uvodi se jedna moćna nova tačka koja je opskrbljena velikim ovlašćenjima, koja se bavi poslom koji je i do sada bio posao Narodne banke Srbije, pa će i u buduće biti, s tim što viceguvernera koji se bavi ovim poslom neće birati Savet guvernera, nego će to činiti Narodna skupština. S jedne strane, guvernera će birati i dalje Narodna skupština na predlog predsednika Republike, sa druge strane, direktora uprave za nadzor biraće isto tako Narodna skupština na predlog Odbora za finansije. Ako hoćete, na ovaj način se derogiraju i nadležnosti predsednika Republike. Nije sporno da je moguće da u nekim slučajevima se funkcije ne obavljaju dobro, pa da nastupaju neke posledice štetne, ali to je onda pitanje lične odgovornosti onih koji su taj posao vodili, a ne sistemsko pitanje. Zbog toga smo mi predložili da ovaj član bude brisan. Smatramo da postoji sasvim dovoljan kapacitet i dovoljne nadležnosti u ovakvom sistemu Narodne banke, kada se on već ne menja, takav kakav jeste, da se poslovi nadzora nad finansijskim institucijama obavljaju dobro i kvalitetno. Svako treba da odgovara za svoj rad. Ko nije svoj posao radio dobro, treba mu zahvaliti na saradnji, po proceduri koja je utvrđena. Mislim da ćemo napraviti konfuziju. Život će pokazati. Videćemo vrlo brzo kada bude izabran novi guverner, kada bude izabran direktor uprave za nadzor, kada budu izabrani svi funkcioneri Narodne banke, da li takav sistem može efikasno da funkcioniše ili će to biti skup pojedinaca opskrbljenih vrlo velikim ovlašćenjima sa vrlo velikim legitimitetom zbog toga što će ih sve birati Narodna skupština i da li jedno takvo ustrojstvo može da funkcioniše kao tim. Dakle, izražavamo duboku rezervu da je to moguće. Smatramo da postojeći sistem, ne ulazeći u nekakvu uporednu analizu, postoje različita pravna rešenja i o tome se ovde govorilo, da je moguće da postojeći sistem proizvede dobre rezultate i da ćemo se uvođenjem ovakve institucije suočiti sa mogućnošću da nastane jedan vrlo ozbiljan sukob kompetencija i smetnji u funkcionisanju Centralne banke.
Hvala vam. Vi ste podnosilac amandmana, imate pravo na dva minuta po amandmanu, a ostatak vremena vam obračunavam od poslaničke grupe, kao svima ostalima, naravno. Reč ima gospodin Đorđe Stojšić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedniče. Dame i gospodo narodni poslanici, mi smo takođe predložili brisanje člana 3. u kome se predviđa formiranje uprave za nadzor nad finansijskim institucijama, iz razloga što Narodna banka već vrši nadzor nad finansijskim institucijama. Ne vidimo zbog čega bi to trebalo da se izmešta u posebnu organizacionu jedinicu, naročito ne u situaciji kao što je današnja, gde u finansijskom sektoru imate izuzetno veliku krizu sa 30% loših plasmana u aktivi banaka i kada strane banke beže iz Srbije. Mislim da nije trenutak da eksperimentišemo sa nadzorom nad finansijskim institucijama. Takvo rešenje postoji u Crnoj Gori. Ne znam zbog čega se predlagač baš odlučio na rešenje koje je u susednoj Crnoj Gori. Mislim da to, uz dužno poštovanje, nije baš meka finansijskih institucija. Postoje neka druga rešenja. Takođe, nije preciziran detaljno ni delokrug aktivnosti ove uprave, tako da mislim da jednostavno predlog nije nešto što bi mi trebali da podržimo. Toliko, hvala.
Hvala. Na član 4. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Mirko Cvetković,Teodora Vlahović, Nataša Vučković i Janko Veselinović i zajedno narodni poslanici Nenad Čanak, Olena Papuga i Đorđe Stojšić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima Nataša Vučković. Izvolite.
U skladu sa onim što je već rečeno, želim da naglasim da se DS oštro protivi uvođenju uprave za nadzor, iz jednostavnog razloga što smatramo da je i članom 95. Ustava vrlo jasno određeno da radom Narodne banke Srbije rukovodi guverner i smatramo da se uvođenjem ovakvog rešenja ozbiljno ugrožava ova ustavna odredba. Naravno, mislim i da će to biti predmet razmatranja i Ustavnog suda. Smatramo da bi se uvođenjem uprave za nadzor uvela jedna vrsta dvovlašća u radu Narodne banke i da to nije model koji postoji u razvijenim, modernim evropskim zemljama, u kojima postoji stabilnost monetarne politike. Dakle, zalažemo se za to da Narodna banka Srbije bude nezavisna i samostalna i zalažemo se, naravno, da Narodna skupština u okviru svojih nadležnosti vrši vrlo odgovoran nadzor nad radom Narodne banke. Nama je vrlo žao što nismo pre ove rasprave o Predlogu ovog zakona razgovarali, debatovali zaista o radu Narodne banke i efektima njene politike i rada. Smatramo da bi to bilo odgovorno, kao jedan metod u radu Narodne skupštine. Dakle, DS se zalaže za to da Narodna skupština ozbiljno vrši nadzor nad radom Narodne banke, ali smo isto tako protiv uvođenja uprave za nadzor, kojom bi se stvorilo dvovlašće i unelo jedno nekoherentno upravljanje u okviru Narodne banke.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Ljiljana Lučić.
Kolege su već govorile zbog čega smo ponudili ovakav amandman. Dakle, ne samo da je rešenje neustavno, ne samo da ovako predloženo rešenje ne poznaje praksa razvijenih evropskih društava, samo hoću da dodam i da ovo rešenje koje je predloženo u Predlogu zakona na možda najočigledniji način potvrđuje koliko se politizuje institucija Narodne banke Srbije. Dakle, dozvolili smo ovim predlogom zakona da partijski čovek bude guverner, a očigledno će to biti i direktor uprave za nadzor. Naime, u medijima je već objavljeno da su autori ovog teksta gospođa Tabaković i gospodin Dinkić. Očigledno su se, radeći na ovom ovako inovativnom predlogu izmena Zakona o Narodnoj banci, dogovorili ko će biti guverner, ko će biti direktor uprave. Slutim da će biti neko iz Dinkićeve partije. Dakle, na najvulgarniji način se politika i partijski uticaj uvodi u finansijsku instituciju, koja je po Ustavu nezavisna i samostalna. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Saša Milenić.
Upravo je to tema i povodom prethodnog amandmana, koja provocira dostojanstvo Skupštine i potrebu da se reaguje. Određen nivo stručnosti u društvenim znanostima, znanjima specifično vezanim za epohu prilike, podrazumeva valjda izgrađen politički stav pojedinca koji bi se stručno angažovao. Kakav je to kvalitet biti nepartijski čovek? Šta je sramotno u tome biti partijski čovek? Političke partije su upravo nevladine organizacije, organizacije civilnog društva, orijentisane na artikulaciju interesa čitavih slojeva i strukture društva. Cela ta priča o politizaciji, kroz povezivanje sa Skupštinom i inferiornosti kandidata na osnovu političkog opredeljenja i partijske pripadnosti je antidemokratska koncepcija. Znate, neki ljudi u ovom trenutku dok razgovaramo leže u zatvorima zato što su im sudile sudije koje su izabrali partijski ljudi, na osnovu volje partije, političke volje građana i po zakonima koje su donele partijske strukture sa partijskim stavovima. Partijsko-političko mišljenje je deo demokratskog ambijenata i ne može biti diskvalifikacija ni za koga.
Reč ima gospodin Arsić kao predstavnik predlagača, pošto ima prednost, pa onda vi.
Dame i gospodo narodni poslanici, članom 95. Ustava Republike Srbije, više puta citiran, stav 1. neću da komentarišem mnogo, daje se samostalnost Narodnoj banci. Narodna skupština je donošenjem Zakona o Narodnoj banci, što je regulisano stavom 3. istog člana 95, supstituisala pravo nezavisnosti. Nezavisnost se ne ogleda, odnosno smetnja nezavisnosti se ne ogleda u tome da Narodna skupština vrši kontrolu nad Narodnom bankom, nezavisnost i samostalnost Narodne banke, kao jednog organa države, ogleda se prilikom donošenja odluka. Kada je u pitanju ta čuvena uprava za nadzor, ako pogledate dalje, ona podnosi izveštaje i dužna je da da određene podatke savetu, ako ih on zatraži, a najmanje jednom u tri meseca. Čak ni uprava nema apsolutnu nezavisnost i samostalnost, nego odgovara najvišem organu Narodne banke. Narodna banka nije grana vlasti. U Srbiji po Ustavu postoje tri grane vlasti, a to je zakonodavna, izvršna i sudska. Verujte, donošenjem ovog zakona, odnosno izmena i dopuna zakona nećemo imati problema kao što je prethodni režim imao problema kada se direktno upleo u jednu granu vlasti i to sudsku, pa sad imamo probleme po svim sudovima, osnovnim, višim, apelacionim i kasacionim, šta će da se radi sa sudijama koje su na osnovu odluke Ustavnog suda vraćene nazad na posao.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Dragoljub Mićunović, kao šef poslaničke grupe.
Intervenišem zbog toga što se ovde čuju reči koje direktno napadaju, ne samo ustavni poredak nego i pojmove demokratije. Ako bi prihvatili to da su političke partije nevladine organizacije, onda smo u velikoj opasnosti da razumemo politički život. Smisao demokratije jeste upravo u podelama vlasti i u stvaranju raznih nezavisnih tela, regulativnih, kako god hoćete, pre svega, funkcije Parlamenta, Vlade, sudstva itd. To da je visoki partijski funkcioner guverner, nije dobro i nije u skladu sa normalnim tradicijama demokratije i sa praksom koju danas imamo svuda u svetu. Pokušaj da se sada zbog toga, političke partije svedu na nevladine organizacije dovodi do jednog totalnog mešanja države i društva i bilo bi krajnje opasno ako bi tim putem krenuli.
Hvala. Replika gospodin Milenić. Izvolite.
Samo u toliko mogu, nakon opaske profesora Mićunovića terminološki da se korigujem, jer je reč o rečenici koju sam formulisao. Ispravnije bi bilo reći, političke partije su organizacije civilnog društva, ne nevladine, ali, da, organizacije civilnog društva svakako. Potpuno legitimno učestvuju u artikulisanju stavova i interesa društva sa svim drugim organizacijama civilnog društva, sa tim što je formulisanje politički relevantnih stavova na osnovu učestvovanja u borbi za vlast ipak njihov prioritet, prioritetni zadatak. Ali, da jesu organizacije civilnog društva, o tome ne može biti spora.
Hvala. Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Mirko Cvetković, Teodora Vlahović, Nataša Vučković i Janko Veselinović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa ustavno pravnim sistemom. Reč želi narodni poslanik Janko Veselinović. Izvolite.
Hvala. Ovaj član je najbolji primer za politizaciju Narodne banke Srbije. izvršni odbor Narodne banke Srbije, prema ovom članu, postaje praktično politbiro, koji ima svog predsednika, sekretara politbiroa u vidu direktora novo formirane komisije. Po svemu sudeći da će na mesto predsednika biti član jedne partije, verovatno SNS ili SPS, da će viceguverneri biti predstavnici drugih političkih partija i da će se preslikati na najgori mogući način politička partijska slika u Narodnu banku Republike Srbije. Sada ste čuli, pre par minuta, nešto što verovatno niste očekivali u prvom mandatu ove Vlade. Čuli ste od predstavnika Regiona da se oni zalažu za to da Narodnu banku vode partijski ljudi. Osnovna ideja regiona bila je departizacija, dakle, da stručni ljudi vode Narodnu banku Srbije i druge institucije koje su nezavisne, odnosno koje su samostalne. Možda ću koristiti malo vremena poslaničke grupe . Sada, od predstavnika te političke grupacije, slušamo da guverner treba da bude politički čovek, ovo nisu njegove reči, ovo su moje, da bude visoki funkcioner najveće političke partije u Parlamentu. U uporednom pravu, to sada trenutno je u Kubi, Severnoj Koreji, ne znam za još neku zemlju, s tim da nemam ništa protiv političkog uređenja koja u tim zemljama postoje, ali kažem, u uporednom pravu je sada takva situacija da članovi politbiroa su i na čelu narodnih banaka ovih zemalja. Od ponedeljka, to će biti i u Republici Srbiji, zemlji koja treba da postane članica EU, zemlji koja treba da sarađuje sa MMF-om, zemlji u kojoj su se predstavnici političkih partija zalagali za departizaciju. Od ponedeljka ćete videti na delu partizaciju na najgori mogući način, odnosno, mogli smo je videti već juče kroz imenovanje gospodina Vučića na mesto, ja to i ne znam, pošto su mi te službe vrlo apstraktne, svih mogućih službi koje postoje u ovoj zemlji, sekretara svih tajnih i ne tajnih službi, dakle, sada ćemo i guvernera Narodne banke imati iz tog miljea. Hvala.
Reč ima predstavnik predlagača Veroljub Arsić. Izvolite.
Zamolio bih pripadnike bivšeg režima da, kada donose ocene unapred, ne rade to paušalno. Mi planiramo da budemo bolji od vas i hoćemo da budemo bolji od vas. Savet guvernera čine guverner i vice guverneri i prilikom donošenja odluka imaju potpuno ista prava. Guvernerov glas ne važi dva glasa nego jedan, kao i bilo kog vice guvernera. Jedan od vice guvernera je i Tijana Dragutinović, bivši ministar finansija. Nisam primetio prilikom ekspozea Mirka Cvetkovića da je ona nezavisna i nestranačka ličnost, znači, sada je u savetu guvernera vice guverner. Nemojte da se posipate pepelom, planiramo da budemo bolji od vas i da najbolje ljude iz struke postavljamo na odgovarajuće funkcije u državnim organima.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Vladimir Ilić. Izvolite.
Kada je reč o departizaciji, naravno da URS su o departizaciji govorili tokom kampanje i u skladu sa tim ćemo se i ponašati. Ovde se spekuliše o imenima guvernera, vice guvernera i direktora uprave za nadzor, a da još nijedno ime nije spomenuto niti zvanično predloženo. To su puka nagađanja i spekulacije, kao primer da ćemo se držati onoga što smo inače i u kampanji pričali, jeste konstituisanje, da kažem, ministarstava i izbor ljudi koji će upravljati upravama u okviru ministarstava, govorim u ime URS, koja ćemo mi formirati i bićete svi u prilici da vidite da nijedna stranačka ličnost, odnosno visoki funkcioner, bar moje stranke, neće biti na čelu bilo koje institucije u okviru, na primer, ministarstva finansija i privrede. Evo, na mom ličnom primeru, mene kao direktora Poreske uprave Srbije u svoje vreme niko nije osporio. Kažu da sam bio dobar na tom mestu. Neću biti direktor Poreske uprave upravo iz razloga jer smo takav dogovor postigli i o tome smo pričali u kampanji. Evo mene kao političara u Parlamentu. Videćete i oko izbora drugih direktora uprava, da ćemo se držati tog principa da najbolji ljudi budu na najboljim mestima. Naravno, biće i konkursa na koje će moći da se prijave svi oni koji smatraju da mogu da vode uspešno te institucije. Hajde da svi zajedno sačekamo, pa da komentarišemo onda kada se neke stvari dese, a ne da se spekuliše unapred i da se neko optužuje za nešto što nije ni pokušao da uradi. Hvala.
Hvala. Gospodin Saša Milenić, replika, pa gospodin Veselinović, replika.
Molim da se određeni politički stavovi ne vulgarizuju u procesu pojednostavljivanja, jer zaista time zapadamo u opasnost potpuno deformisanog tumačenja stvarnosti. To što su se URS, pa i moja stranka Zajedno za Šumadiju u okviru ove koalicije, uvek eksplicitno zalagali za pomenuti princip departizacije, upravo znači suprotno, da kao što nikome politička pripadnost ne može biti argument i prednost u nekakvom javnom konkursu, recimo, pri zapošljavanju, isto tako ne sme ni bilo kakav nedostatak. Ideja o tome da bi ljudi koji bi obavljali najkomplikovanije društvene poslove i javne funkcije mogli biti bez političkih stavova i partijskih opredeljenja je nešto što u toj meri diskredituje. Znate, to se u grčkoj kulturi, u antici, zvalo upravo to – idiotizmom, biti nesposoban da zauzmeš politički stav i društveno opredeljenje, a pri tom pretendovati da se bavite nekim javnim poslom. Dakle, nemojmo se implifikovati, ni jedna partija, pa ni partija koja govori o departizaciji, ne bori se za vlast da bi samo nepartijskim ljudima, a nikako partijskim, dala poziciju da se istaknu, već se samo ograničava kroz procedure konkursa i javnog nadmetanja u svojim političkim ambicijama. To znači ideja departizacije - ukidanja privilegije članske karte, a ne prokazivanje ljudi sa članskim kartama, kako je upravo vrlo često pojednostavljeno i shvatano u prethodnom sazivu demokratija i politička procedura kada su se zagovarala razna regulatorna tela i izvan nadzora i kontrole Skupštine. Znate, jednoj vladi sa apsolutiskičkim ambicijama najviše odgovara da razvlastite Parlament i da nezavisna regulatorna tela obavljaju što je moguće šire nadležnosti i šira kompetencija vlasti. (Predsednik: Vreme.) Mi upravo govorimo o tome da partijski pluralizam podrazumeva najveću koncentraciju moći i nadzora nad javnim životom, upravo u najvišem predstavničkom telu građana, u Narodnoj skupštini.
Narodni poslanik Janko Veselinović, replika. Izvolite.
Prvo, gospođa Diana Dragutinović, profesor Univerziteta, nije bila član ni jedne političke stranke, pa ni DS. Toliko o tome. Sa druge strane, zaista mi je milo slušati mog kolegu Milenića, međutim, on je na jedan način, moglo bi se reći poetski, objasnio kako je njegova politička grupacija, regioni, evolulirala od stava da su protiv toga da politički predstavnici budu na čelnim funkcijama nezavisnih tela, odnosno samostalnih tela, baš zbog toga što su funkcioneri. Dakle, oni će biti to samo zato što su funkcioneri. Nemojte mi govoriti da su ovi ljudi dobili ta mesta zato što su najbolji stručnjaci u toj oblasti. Gospodine Mileniću, ne znam kako biste objasnili vašim biračim na predizbornim skupovima širom Srbije to da ste za departizaciju i da posle tih rečenica izgovorite da ćete za guvernera NBS predložiti Jorgovanku Tabaković, u čije stručne sposobnosti ne želim da ulazim. Dakle, šta mislite, da li bi to vaši birači razumeli? Ja mislim da ne bi.
Replika, narodni poslanik Saša Milenić. Izvolite.
Prosto, da odgovorim kolegi Janku Veselinoviću na pitanje. Zajedno za Šumadiju je kao politička partija napustila demonstrativno Narodnu skupštinu Republike Srbije i to kao politička partija Vladine većine u prethodnom sazivu sa porukom da ne želi da učestvuje u kompromitaciji zastupanja javnosti u Narodnoj skupštini Republike Srbije, koja se razvlašćuje i ostavlja bez ikakvih ovlašćenja, dok se sasvim neovlašćeni državni organi pojavljuju kao nosioci isključivih ingerencija političkog odlučivanja. U medijima je to spinovano da je Zajedno za Šumadiju napustila Narodnu skupštinu zbog dupliciteta funkcija, što je bila potpuna neistina, što ste mogli pročitati iz svojih obrazloženja. Rekli smo – vratićemo se ponovo. Vratili smo se brojniji nego što smo iz Narodne skupštine izašli upravo da bismo objašnjavali ovakve stvari. Nemojte, poprošćavanjem inače složenih pojmova političkog govora, uskraćivati javnosti da sa razumevanjem prati ozbiljne društvene teme i da kompetentno učestvuje u diskusiji po preteškim pitanjima. Dakle, društvene teme su vrlo slične, recimo, poređeno u matematici, sa integralima i kao što bi svakom nastavniku matematike bilo teško da višu matematiku pripoveda i objašnjava najširoj javnosti, nisu u mnogo lakšoj poziciji narodni poslanici. Upravo ovakvom vrstom pojednostavljenja u tumačenju principa departizacije, odnosno odricanja političkih partija od ambicije da pod partijsku kontrolu stave javne funkcije i državne organe, ne znači spremnost partija da sebe pokažu time što su partije za izlišni, suvišni i jedini sebično zainteresovani segment društva koji se u ime svih drugih bori za vršenje vlasti.
Hvala. Na član 6. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Mirko Čikiriz, zajedno narodni poslanici Nenad Popović, Milan Lapčević, Miroslav Petković i Bojana Božanić i zajedno narodni poslanici Nenad Čanak, Olena Papuga i Đorđe Stojšić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Bojana Božanić. Izvolte.
Poštovani predsedniče, poštovano predsedništvo, kolege narodni poslanici, u ime poslaničke grupe DSS obrazložiću amandman na član 5. Zakona o izmenama i dopunama Zakona o NBS, ali obzirom da mi je ovo prvi saziv Skupštine, prosto ne mogu da se otmem utisku o načinu rasprave ovde na ovom predmetnom zakonu u ovom parlamentu. Naime, u jednom malom lokalnom parlamentu opštine Čajetina, odakle dolazim, rasprave o važnim odlukama za život zajednice, za život naše opštine donosi se uz učešće jedne šire javnosti. Pritom ne mislim na medije, mislim na učešće i predstavljanje svih ljudi i aktivnosti koje su doveli do izmena određenih odluka ili predloga da se neke odluke ukinu, a da se donesu druge itd. Prosto sam očekivala da će se i u ovom visokom domu raditi na isti način. Nije nam jasno zbog čega je potrebno bez rasprave, bez sumnje, o lošem radu guvernera i rukovodstva NBS u prethodnom periodu, raspravljati o izboru novog rukovodstva, jer svakako i meni i svima nama ovde bi bilo mnogo lakše da čujemo koji su to sve problemi bili u radu guvernera, da se iznesu primedbe, predlozi i sugestije svih narodnih poslanika. Složićete se, narednom rukovodstvu bi svakako bilo mnogo lakše da čuje kako nije valjalo raditi i kako u budućem periodu oni ne treba da rade, kako bi se svakako ovde zadržali na tim mestima čitav mandat. Predlažemo da se u ovom zakonu član 6. briše, jer u postojećem Zakonu o NBS član 14. stav 1. tačka 8, dozvolićete da pročitam, glasi – "izvršni odbor utvrđuje monetarnu i deviznu politiku, kao i aktivnosti radi očuvanja i jačanja stabilnosti finansijskog sistema, a posebno utvrđuje u tački 8) strategiju politiku upravljanja deviznim rezervama, kao i smernice za upravljanje tim rezervama". Ovde reč "strategija" podrazumeva da se isključivo Izvršni odbor NBS, bavi deviznim rezervama, njihovim plasiranjem, sigurnosti, intervenisanje na deviznom tržištu, kako će se one kretati i kako će to sve uticati na finansijski bilans i na stabilnost finansijskog sektora. Davanjem ove nadležnosti jednom eksternom telu se dovodi u opasnost funkcionisanje finansijskog sistema upravljanja deviznim rezervama naše zemlje. Može doći do ugrožavanja makroekonomske stabilnosti zemlje i u tom slučaju. novčana masa ne bi bila adekvatno pokrivena kao izvod, što bi potencijalno dovelo do produbljivanja deficita tekućeg platnog bilansa. Predlažem vladajućoj većini da ozbiljno razmotri amandmane DSS-a, jer iza nas poslanika stoje glasači, čiji glas kroz nas u ovom parlamentu treba da se čuje i da se uvaži, jer smo mi u prethodnom periodu, za vreme Vlade Vojislava Koštunice, pokazali kako se grade institucije koje se sada, čini nam se, polako razgrađuju. Hvala.
Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Mirko Cvetković, Teodora Vlahović, Nataša Vučković i Janko Veselinović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije, Republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Teodora Vlahović. Izvolite.
Predložili smo kao poslanička grupa DS da se član 7. briše iz razloga što se vrše određene promene člana 15. i to zapravo ide u kontinuitetu razrade Uprave za nadzor, koja treba da dobije na čelu direktora koji će imati paralelna ovlašćenja sa guvernerom. Smatramo da se na taj način uvodi u Narodnoj banci dvovlašće. Smatramo da se znatno smanjuju ovlašćenja guvernera, da praktično drugim potpisom, odnosno sa dva potpisa kod davanja i oduzimanja dozvole za rad banaka, guverner samo potvrđuje a ne nosi punu odgovornost za svoj rad. Ovaj predložen način može da bude, ili da uspe, samo u idealnim situacijama. U bilo kojim drugim situacijama kada dolazi do spora oko davanja dozvole ili oduzimanja dozvole, može da dovede do znatnog razvoja u radu Narodne banke. Zato je bolje kada se uvedu institucije da se procedura do kraja razradi. Prosto, ne možemo uvek očekivati da svi ljudi isto misle, a nije ni prirodno. Ovde će biti takvo dvovlašće koje će uveliko onemogućiti takvu značajnu instituciju u radu.
Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Popović, Milan Lapčević i Gorica Gajić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije, Republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Dejan Mihajlov.
Poštovani predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, meni je jasno da ovakvo rešenje može da bude samo plod političkog dogovora unutar vladajuće koalicije i da je ovakva raspodela nadležnosti ili moći napravljena da bi se zadovoljili svačiji interesi i zaštitile pozicije. To kao deo političkih dogovora potpuno razumem i sami smo učestvovali u raznim političkim dogovorima i oni podrazumevaju kompromise koji se prave. Politički dogovori koje se prave na štetu institucija su loši. Svi dogovori koji se prave pretpostavkama, moraju da budu u interesu institucija, a ne na štetu institucija. Uvođenje Uprave za nadzor, samo po sebi, ne mora da bude loše i nije loše. Ali uvođenje sa ovim ovlašćenjima koja su skroz isprepletana, koja unose konfuziju, bez jasnih i preciznih utvrđenih nadležnosti, jesu rešenja koja mogu da doprinesu da se parališe rad NBS prilikom donošenja određenih odluke. Uprava za nadzor predlaže direktora uprave. On kao član izvršnog odbora sam od sebe odlučuje o svom predlogu i na kraju sam, paralelno, vezanim potpisom sa guvernerom, potpisuje odluke koje donosi izvršni odbor. Priznaćete da to rešenje ne postoji, koliko je meni poznato, ni u jednom modernom zakonodavstvu. Ovakvo rešenje ne može da doprinese unapređenju rada Narodne banke, samim tim što ta vrsta dualizma vezanog potpisa koji se uvodi, može da parališe rad Narodne banke. Šta će se desiti, ko će posredovati i kako će se rešiti situacija kada je direktor Uprave za nadzor preglasan od strane izvršnog odbora i on posle, zato što je preglasan, zainati se i neće da potpiše odluku koja treba da bude sprovedena - kako će se rešiti ta situacija? Odluku nemamo, odluka nije potpisana i ona ne može da se realizuje, a neko pitanje čeka. Recimo, Uprava za nadzor uzme da rešava problem "Agrobanke", o kojoj ste svi ovde pričali u Skupštini i vladajuća koalicija pominjala, i Uprava za nadzor, direktor Uprave za nadzor i guverner imaju različita mišljenja o tome, donese se odluka i jedan od njih dvojice neće da potpiše. Tada građani trpe, država trpi, troškovi i dugovi narastaju, a odluka ne može da se sprovede. To je rešenje koje po nama nije najbolje i to rešenje može da se reši prihvatanjem našeg amandmana. Upozoravam vas da razmislite još jednom da li ćete prihvatiti ovaj amandman koji može da doprinese da se uspostavi jedan red u donošenju odluka u izvornom odboru i u samoj Narodnoj banci, koji će omogućiti nesmetano sprovođenje odluka. Razumem političke dogovore i da će se verovatno desiti da jedna stranka imenuje guvernera, druga stranka direktora Uprave za nadzor i da će na taj način dve stranke vladajuće koalicije hteti da imaju kontrolu. To samo po sebi nije sporno, da direktor Uprave za nadzor bude iz druge stranke. Neka bude, to je deo vašeg dogovora. Sporno je da on ima vezan potpis sa guvernerom i da iz razno raznih razloga do kojih ćemo pre ili kasnije doći, a doći ćemo u situaciju da se ne slože u stavovima i u mišljenjima guverner i direktor Uprave za nadzor i da oni neće da potpišu te odluke. Toga je bilo u prošlosti, biće u budućnosti i neće ova vlada u tim stvarima biti drugačija od svih prethodnih Vlada. Pre ili kasnije ćemo ipak doći u tu situaciju. Molim vas da predvidite mehanizam kako ta situacija da se reši. Ovaj Predlog izmene zakona ne predviđa to, predviđa se potpuno paralisanje u donošenju odluka. Prihvatanjem ovog amandmana to možemo da izbegnemo. Isto tako hoću da kažem da očekujem od nove Uprave za nadzor i od novog rukovodstva Narodne banke, da konačno u nekom dogledom roku i u neko dogledno vreme, ovoj skupštini odgovori na sve teme koje su pominjane u ovoj skupštini i u javnosti, a to su "Agrobanka" i ostale banke, privredne i srpske, koje su u poslednje vreme pominjane i koje su sporne i da konačno efekat Uprave za nadzor vide građani Srbije i Narodna skupština kroz izveštaje i kroz malo više zakonitosti u radu svih banaka u Srbiji. Hvala.
Reč ima gospodin Veroljub Arsić, kao predstavnik predlagača.
Dame i gospodo narodni poslanici, predlagači cene svaku dobronamernu kritiku ili upozorenje da nešto ne bi moglo da funkcioniše kako treba i da može doći do zastoja. Naime, skupštinski Odbor za poslove finansija je juče podneo amandman, koji sam kao predstavnik predlagača prihvatio, tako da rešenje potpisuje samo guverner. Mogu samo da se zahvalim da ste, zbog svoje zabrinutosti, podneli jedan ovakav amandman, ali taj amandman Odbora za finansije postaje sastavni deo Predloga zakona i zato samo mogu da vam zahvalim na pažnji.
Hvala. Gospođa Judita Popović. Replika, gospodine Mihajlov.
Dobro je da je Odbor prihvatio ovaj amandman, odnosno prihvatio rešenje, koje je sadržano u novom amandmanu, kroz novi amandman koji je predložen i da će se ukinuti taj dualizam, što će naravno omogućiti da se odluke donose, potpisuju i sprovode onako kako to bude odlučio Izvršni odbor Narodne banke. Tako da je to bolje rešenje od predloženog.
Hvala. Reč ima narodna poslanica Judita Popović.
Hvala gospodine predsedniče. Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, ovaj amandman Odbora za finansije je jedan od tih kozmetičkih amandmana, od dva koja je taj odbor podneo, da bi na neki način upodobio ovaj predlog zakona, koji je očigledno naišao na veliki otpor javnosti, međunarodnih finansijskih institucija i stručnih krugova u Srbiji.
Izvinjavam se, samo da vam kažem to je ovaj amandman koji su podneli Nenad Popović, Milan Lapčević i Gorica Gajić.
Da, o tom amandmanu govorim. Malopre se izjasnio predstavnik predlagača da je ovaj amandman usvojen, odnosno da je Odbor za finansije dao amandman kojim menja ovaj član 7. Predloga zakona. Normalno da je trebalo da se taj član zakona promeni. Zato što to dvovlašće, koje je predviđeno ovim članom zakona, u znatnoj meri stvara konfuziju, odnosno stvorilo bi konfuziju oko rada Narodne banke. Zašto? O čemu se tu radi? Malopre je rečeno da ukoliko vi imate dva potpisnika tako bitnog rešenja, kojim se dozvoljava, daje ili oduzima rad određenim finansijskim institucijama, vi samo prolongirate vreme donošenja te odluke ukoliko postoji neka nesaglasnost. Ta nesaglasnost uvek može da postoji, a kad god imate višak nečega, to može da proizvede određene probleme. Ti problemi, na kraju krajeva, mogu da dovedu do te situacije, koja je karakteristična za Srbiju, da postoji realna mogućnost da neko vidi određene finansijske benefite oko toga na koji način će pristupiti davanju ili ne davanju saglasnosti, odnosno svog potpisa na to rešenje. Dakle, jako je bitno da se pojednostave postupci kod svakog donošenja rešenja, a ne da se iskomplikuju, jer je to uvek izvor neke korupcije, koja je toliko izražena u Srbiji. Dakle, jako je bitno da se, i kroz ove članove koje je Odbor za finansije pokušao da na neki način ispegla, istakne činjenica da su nezavisnost Narodne banke Srbije, njena samostalnost u radu i partijski upliv u rad te narodne banke, i te kako transparentni, vidljivi i jasni. Malopre smo čuli nešto o tome, da postoje planovi oko toga da ova vlast mnogo uspešnije radi. Znate, planovi su dozvoljeni. O uspehu možemo da diskutujemo, a rezultate ćemo sami doživeti. Ne znam da li na ovaj način pokušavate tu uspešnost da prikazujete tako što dajete ovakav Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Narodnoj banci Srbije, gde bukvalno brišete sve ono što treba da ima jedna institucija, kao što je Narodna banka. Vi prosto ne možete da sakrijete činjenicu da na svaki način uništavate čak i slovo "ne" od te neke nezavisnosti, a da ne pričam o tome da uvodite upravo tu partokratiju protiv koje ste se toliko borili, i vi, i ostali vaši koalicioni partneri. Mi već danima unapred znamo ko će biti budući guverner Narodne banke. Šta to govori o partijskoj pripadnosti tog nekog budućeg guvernera? Normalno da mi svi poznajemo gospođu Jorgovanku Tabaković, nemamo apsolutno ništa protiv njene ličnosti, ali imamo protiv toga da tako visoki partijski funkcioner bude guverner Narodne banke. Pri tom se govori o tome da se mi borimo protiv partokratije. To nije tačno i bilo bi dobro da se napokon izjasnite o tome da ukoliko je već guverner dao ostavku, da li je uopšte potrebna ta rasprava o celom ovom zakonu, jer cilj je bio da guverner da ostavku ili da se razreši dužnosti. Dakle, ukoliko je on dao ostavku, očigledno je da je to dao pod pritiscima, on je o tome dao svoju izjavu, prema tome jasno je da je ceo ovaj zakon imao jednu jedinu funkciju i jedan jedini cilj – da se smeni aktuelni guverner Narodne banke Srbije.
Reč ima predstavnik predlagača Veroljub Arsić.
Dame i gospodo narodni poslanici, ne bih se usudio da zalazim u diskreciono pravo predsednika Republike koga će on da predloži za guvernera, sa jedne strane, a sa druge strane, ako tvrdite da je razlog donošenja zakona smena guvernera ili njegovo razrešenje, sam nastavak ove sednice, sav nastavak rada po ovom zakonu vas demantuje. Znači, nama nije cilj razrešenje guvernera. Nama je cilj uspostavljanje kontrole nad finansijskim tržištem od strane Narodne banke i nadzor Narodne skupštine nad Narodnom bankom. Više puta sam isticao, kada smo postali poslanici u ovom sazivu, dali smo zakletvu, da je naša obaveza i ustavno pravo da svoj posao kao narodnog poslanika radimo kako treba. Znači, svaka priča oko izbegavanja nadzora Narodne skupštine nad Narodnom bankom je izbegavanje dužnosti narodnog poslanika. Mogu da razumem pripadnike bivšeg režima da hoće izmene i dopune ovog zakona da svedu na jedan politički teren i političku debatu. Međutim, dajemo pravo svim narodnim poslanicima, pa i onima koji nisu činili većinu u republičkom parlamentu, da kroz nadzor Narodne banke kontrolišu jedan organ, koji je izuzetno bitan za funkcionisanje države, ne samo od strane skupštinske većine, nego i od strane bivšeg režima.
Reč ima Judita Popović, replika.
Hvala vam gospodine predsedniče. Upravo ovaj amandman koji će slediti i o kojem će govoriti, pretpostavljam, onaj koji je potpisao ispred Odbora za finansije taj amandman govori o tome da vi jeste imali kao prevashodni cilj guvernera Narodne banke koji prosto nije odgovarao vašim nekim partijskim interesima. Ukoliko vi prihvatate taj predlog da guverner ostane jedini potpisnik tog rešenja, vi faktički, na taj način, uklanjate onu kontrolu, koju ste predvideli Predlogom zakona, putem direktora uprave za nadzor. Dakle, ostaje guverner jedini potpisnik. Guverner će biti neko iz redova vaše stranke. Guverner će biti visoki funkcioner SNS. Dakle, ukoliko nemamo više starog guvernera imaćemo novog guvernera koji vama partijski odgovara. Njemu ta kontrola od direktora uprave nadzora nije potrebna. To je suština. Kako god pokušavali da izbegnete tu suštinu da je ovaj zakon imao jedan jedini cilj, a to je da se skloni guverner, sada već bivši guverner, sa čela te jako bitne institucije u Srbiji, da biste doveli partijski podobnu ličnost. Mislim da time, kroz ovakvu vrstu skupštinske diskusije, u stvari rad u Skupštini, samo pokazujete zaleđinu cele priče oko ovog zakona.
Reč ima gospodin Arsić, kao predstavnik predlagača.
Da se nešto razumemo – kontrola finansijskog sektora vršena od strane Narodne banke, ogledala se u reviziji izveštaja koje su podnosile narodne banke i druge finansijske organizacije na tržištu. Uprava za nadzor ima za cilj da neprestano i neposredno vrši finansijsku kontrolu finansijskih učesnika, znači neprestano, ne da neko napravi izveštaj, ovakav ili onakav, da ga podnese Narodnoj banci koja ga razmatra, usvaja ili ne usvaja, je li prošao kontrolu ili nije prošao kontrolu. Ovde je reč o tome da neprestano treba da se vrši kontrola nad finansijskim organizacijama, s jedne strane. S druge strane, pokušavamo da vam objasnimo da ko god da je guverner nije izopšten iz pravnog sistema i ustavnog poretka države. Nije izopšten iz nadzora koji ima Narodna skupština i kao takav dužan je da odgovara svim poslanicima ovde za sve ono što radi ili ne radi, a trebalo bi da radi Narodna banka. To je svrha ovog zakona. Znači, ne samo smanjivanje njegove odgovornosti, naprotiv, on kroz upravu za nadzor daje mu se još jedan instrument da ostvari svoj primarni cilj i zadatak koji mu je zakonom i Ustavom poveren.
Replika. Izvolite.
Hvala gospodine predsedniče. Zašto onda niste pozvali bivšeg guvernera Šoškića da dođe u ovaj parlament, tada je još bio aktuelni guverner, pa da prisustvuje ovoj raspravi. U krajnjem slučaju, ipak se radi o tako jednom bitnom zakonu koji se tiče Narodne banke Srbije, čiji je on tada bio guverner. S druge strane, vi ste taj zakon uputili nepunih 24 sata Narodnoj banci Srbije. Uputili ste ga jedan dan ranije ovom parlamentu nego što je bio zakazan. Ta hitnost na koju ste se vi odlučili, upravo ukazuje na tu činjenicu koliko je vama bilo bitno da vi promenite neki deo zakona koji vam omogućava, da izvršite određeni pritisak na tadašnjeg aktuelnog guvernera, da postignete cilj da instalirate svog partijskog čoveka na čelo jedne, posebno bih vam napomenula, nezavisne institucije koja je i Ustavom inače predviđena. Jeste da je Narodna banka Srbije dužna da piše izveštaje i da te izveštaje dostavlja parlamentu. U tome se u stvari i ogleda uloga kontrole parlamenta nad jednom institucijom koja po difoltu i Ustavu nezavisna i samostalna u svom radu. Mi danas više ne možemo da raspravljamo o nezavisnosti Narodne banke Srbije. Pitanje je i koliko je samostalna u tom radu kada ste vi već uveli ovaj institut uprave za nadzor. Vi se već uplićete, da ne pričam o statutu o kojem će takođe da odlučuje parlament. Nije kontrola i nadzorna uloga parlamenta u tome, da vi birate i guvernera i viceguvernera, članove Saveta, predsednika Saveta i direktora uprave za nadzor. Nije to svrha, nego da vi kontrolišete rad te banke koja je od tolikog značaja za monetarni sistem i za celokupnu ekonomiju ove države. Sami članovi, poslednja dva člana ovog zakona i cela ta metodologija predaje ovog zakona ukazuju na tu hitnost na koju ste se vi bazirali.
Narodni poslanik Radojko Obradović. Izvolite.
Zahvaljujem. Kao što je rekao ovlašćeni predlagač, ni mi iz našeg poslaničkog kluba se nećemo mešati u ovlašćenja predsednika Republike. Mi ne znamo ko će biti guverner. Kako gospodin ministar Ilić zna, to je drugo pitanje. Pitao sam kolege iz Nove Srbije kako gospodin Ilić zna, kaže – nije on rekao, on je samo citirao gospodina Palmu, ali, dobro. Naravno da je ovo važan zakon i mi smo već istakli u načelnoj raspravi brojne primedbe na ovaj zakon. Ne mislimo da su sve te primedbe otklonjene predloženim amandmanima. Pohvaljujemo predlagača što je usvojio jedan od naših amandmana. Biće ih još, prilično važnih, pa u nastavku rasprave ćemo o tome govoriti. Žao nam je što je guverner podneo ostavku i što nećemo imati priliku da se realizuje naš predlog da dođe ovde zajedno da članovima Saveta, da raspravimo o svim tim važnim stvarima o kojima je važno raspraviti zbog svih problema koji postoje. Nadležnost, samostalnost i nezavisnost Narodne banke, ne povećavaju se i ne umanjuju se uvođenjem uprave za kontrolu finansijskih institucija, samim uvođenjem tih uprava, nego načinom izbora, načinom na koji će ta uprava funkcionisati i načinom na koji će se realizovati njene funkcije. Na taj način može da se ugrozi nezavisnost i samostalnost Narodne banke. Isitne radi, postojeći Zakon o Narodnoj banci koji je još uvek na snazi ima nekoliko odredaba koje se odnose na kontrolu finansijskog sektora. Ni jedna od tih odredaba se zakonom o kome mi sad, izmenama zakona o kome raspravljamo ne menja. Sve zakonske odredbe koje se odnose na kontrolu finansijskog sektora su sada na snazi. Veliko je pitanje, žao nam je što to nećemo moći da utvrdimo u skupštinskoj raspravi, zašto Narodna banka to do sada nije koristila. Član 4. tačno definiše odredbe od četiri do sedam važećeg zakona. Utvrđuje tačne nadležnosti Narodne banke u kontroli bankarskog sektora, pa stav 4. člana 4. kaže – izdaje i oduzima dozvole za rad banaka, vrši kontrolu boniteta i zakonitosti poslovanja banaka. Član 5. utvrđuje da izdaje dozvole vezano za osiguranje. Član 6. za lizing, član 7. za dobrovoljne penzijske fondove. Ostaje otvoreno pitanje zašto Narodna banka do sada nije kontrolisala i koristila ingerencije koje je imala. Nadam se da će novo rukovodstvo to utvrditi. Dobra stvar je što je amandman usvojen, dobra stvar je što ne postoji dvovlašće u potpisivanju. Moj kolega je rekao da to ne postoji nigde. Naknadno sam se setio da je postojalo. Mi u našoj praksi imamo dvovlašće, a to je bilo u prelaznoj vladi između 5. oktobra 2000. godine i 27. januara 2001. godine, dvovlašće, odnosno trovlašće, u nekim ministarstvima dvovlašće a u vladi trovlašće. Ne mislim da je to nekakav period i nekakva uporedna praksa koju bi trebalo da primenjuju u budućnosti, osim ako se nismo vratili na početak. Druga stvar, svaki saziv parlamenta ima neku od dominantnih tema. Očigledno je da ćemo u ovom sazivu mnogo raspravljati o tome šta je nezavisnost, šta su to nezavisna tela, da ćemo morati od početka da se vraćamo na koncept nezavisnih institucija – šta je njihov posao, kolika je mogućnost Skupštine da se upliće u njihov rad. Očigledno da postoji potpuno drugačije razumevanje koncepta nezavisnih tela u odnosu na ono koje je postojalo do skora. Trenutno nema predlagača, molim da mu prenesu, izuzetno su važni amandmani koji se tiču izbora direktora uprave za nadzor, jer i te kako sam koncept uprave zavisi od načina izbora. Mislim da je nastala ozbiljna konfuzija za načinom izbora i načinom razrešenja funkcionera. Odbor za finansije predlaže članove Saveta Narodne banke, predsednik Republike predlaže guvernera, guverner predlaže viceguvernera, a Odbor za finansije predlaže direktora uprave za kontrolu nad finansijskim institucijama. Razrešavaju se tako što Odbor za finansije utvrđuje odgovornost Saveta, a Savet utvrđuje odgovornost svih ovih funkcionera. To sigurno neće funkcionisati, neko drugi ko bude došao na vlast u nekom trenutku će morati ponovo da menja taj član zakona, ako bude hteo da promeni guvernera.
Hvala. Narodni poslanik Dušan Petrović. Izvolite.
Gospodine predsedavajući, gospodin Arsić nije tu, ali se nadam da će da čuje, pa će da odgovori kada se bude vratio. Dosta sam iznenađen njegovom poslednjom replikom i onim što je govorio. Iz toga sam mogao da izvedem zaključak da je u stvari ideja bila da se promene nadležnosti same Narodne banke, tako što će uprava za nadzor da dobije određeno ovlašćenje da radi neke poslove koje do sada nije radila. Kako je rekao gospodin Arsić, do sada se urednost poslovanja banaka cenila preko izveštaja revizorskih kuća, a sada će biti nešto drugačije, vršiće se permanentan nadzor, ako sam dobro upamtio šta je on rekao. Međutim, zakon se ne menja u tom smislu i to je i gospodin Obradović rekao, neću da čitam, pošto sam imao nameru - ne menja se ni jedna zapeta u Zakonu i Narodna banka će raditi ono što je radila i do sada. Ako je već takva ideja postojala, onda je bar trebalo u samom zakonu staviti šta su to nadležnosti koje bi uprava za nadzor trebalo da ima, pa da mi znamo o čemu se tu radi. Ovako Zakon to delegira Statutu Narodne banke i potpuno ulazimo u jednu konfuziju, jer gospodin Arsić ovde predstavlja predlagača, pokušava da intencije, nameru koju je sam predlagač imao, ne samo ono što piše u samom tekstu i mislim da zaista imamo jedan ozbiljan i veliki problem oko toga šta je zaista zakonodavac imao ideju da uradi. Naravno, mi možemo da debatujemo o onome što je napisao kao predlog zakona. Zbog toga još jednom ću se vratiti na ono što sam rekao i slažem se sa nekoliko poslanika koji su ovde govorili, postoji opasnost od stvaranja vrlo ozbiljne i velike konfuzije u funkcionisanju centralne banke koja je ovlašćena da se stara o monetarnoj politici, o nadzoru nad bankama i svemu onome što je zakonom stavljeno u kompetenciju.
Hvala. Na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika Narodne skupštine, Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, podneo je amandman na član 7. Predstavnik predlagača je, na sednici Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, prihvatio amandmana, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Hvala. Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nataša Mičić, Judita Popović, Radmila Gerov, Žarko Korać, Ranka Savić, Miljenko Dereta i Kenan Hajdarević. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Reč ima gospođa Gerov. Izvolite.
Poštovani predsedniče, narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije. Pre svega, mi nismo dobili nikakvo obrazloženje zbog čega nije prihvaćen ovaj amandman, a zbog građana Srbije, obzirom da poslanici imaju amandman, želim da kažem nešto o tome na šta se ovaj amandman odnosi. Odnosi se na činjenicu da guverner ne može obavljati funkciju u političkoj stranici i tome smo pridodali još jedan deo koji kaže – najmanje godinu dana pre izbora na funkciju guvernera. Smatramo da je ovaj amandman vrlo koristan, jer NBS ne može da bude partijska banka. Ona treba da bude banka svih građana ove zemlje. Narodna banka Srbije je, pre svega, samostalna po Ustavu, a po zakonu i nezavisna. Ukoliko neko želi da bude, pošto se to odnosi i na guvernera i na viceguvernere i na direktora uprave za nadzor, žele da budu na toj funkciji, a ne želimo partijsku banku, onda je potpuno logično da prihvatite ovaj naš amandman i da na ta mesta stavite stručne i kvalifikovane ljude. Potpuno sam sigurna da u Srbiji ima dosta stručnjaka koji mogu kvalitetno da obavljaju taj posao. naravno, vi to nećete uraditi i ovaj naš amandman nećete prihvatiti. Zbog čega? Sadašnja vladajuća većina već je pokazala na ovih par sednica da ovu državu vodi u sve veću partokratiju i da će partijska kontrola svega biti nastavljena i biti daleko veća nego prethodnih godina. Ukoliko partijsku kontrolu uvedete nad nezavisnom institucijom, Narodnom bankom, onda šta mogu da očekuju ostale institucije. Tu nema ni "d" od departizacije, za koju se mnogi zalagali u kampanji, ali to je, naravno, služilo samo za prikupljanje glasova, a ne za ono što je današnja realnost. Zbog građana Srbije želim da kažem i to da vam EU, a mi smo u ekspozeu premijera Dačića imali prilike da čujemo da ćemo se mi i dalje približavati EU, ukazuje da ovakve izmene i dopune Zakona o Narodnoj banci su ozbiljan korak unazad od tog cilja. To je rekao zamenik šefa delegacije EU u Srbiji. Evropska komisija smatra da će izmene Zakona o NBS biti korak unazad u usklađivanju Srbije sa evropskim standardima. To je izjavio predstavnik delegacije EU u Srbiji, Frejk Janmat. Vama Svetska banka kaže da u predloženim izmenama Zakona o NBS postoje elementi koji izazivaju zabrinutost, da srpska Centralna banka neće moći da radi razumno, nezavisno. To je ocenila Svetska banka. Svetska banka takođe ukazuje i na činjenicu da formiranje uprave za nadzor finansijskih institucija, koja će biti relativno moćno telo, gde njihov mandat nije potpuno jasan. Po meni, ta uprava za nadzor finansijskih institucija i direktor uprave će imati veća ovlašćenja nego naš guverner, koga god da izabere ova vladajuća većina. Ono na šta vam ukazuje Svetska banka je to da je nedopustivo da se guverner, viceguverneri i svi članovi biraju u parlamentu, a vi o tome ne želite ništa da kažete. To su izjave Svetske banke, da time potkopavate kredibilitet NBS, kao nezavisne institucije, i da je to loš signal tržištima i međunarodnim partnerima Srbije. Mi u LDP zato smo i podneli ovaj amandman, obzirom da predlagač, pošto je guverner Šoškić podneo ostavu, imao je prilike da povuče ovaj zakon iz procedure i da, u skladu sa važećim zakonom, postavi guvernera i tu ne bi bilo ništa sporno. Ovde se uopšte ne govori o nadzoru parlamenta nad Narodnom bankom, jer parlament i dan danas ima nadzor nad Narodnom bankom, jer ovde stižu revizorski izveštaji koje mi imamo priliku da vidimo. U stvari vi želite da napravite partijsku banku jedne stranke ili možda više stranaka, a to ćemo imati prilike da vidimo kada budete dali predlog za guvernera, predlog za direktora uprave za nadzor i koji će biti predlog za viceguvernere. Time je potpuno uništena nezavisnost NBS i time je potpuno NBS postala partijska ispostava, a ne Narodna banka svih građana. Ono što ja, kao građanin, mogu da očekujem da u narednom periodu, obzirom da će vladajuća većina da uradimo ono što planira, bez obzira na sve preporuke koje ima od strane međunarodne javnosti i međunarodnih finansijskih institucija i bez obzira na sve komentare koje je dala stručna javnost u Srbiji, da ovaj zakon o izmenama i dopunama Zakona o Narodnoj banci usvoji. Ono što nama građanima preostaje, pošto danas imamo novčanicu od 5.000 dinara, mene zaista zanima – koliko će vremena proći dok dobijemo novu od 10.000 dinara, pa narednu od 100.000?
Gospodin Arsić, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, voleo bih da, barem poslanici, kada diskutuju se dobro pripreme za sednicu. Ako bude bio štampan novac, to će biti zbog povećanja bruto nacionalnog dohotka, a ne zbog toga da bismo održali finansijsku stabilnost, kao što se to do sada radilo i da bi dolazilo do rasta kursa evra, gde se neko drugi bogatio, a građani siromašili. Nisu čak ni privrednici tu zarađivali mnogo, zna se ko je tu zarađivao. Barem dva potpisnika ovog amandmana su glasali za osnovni Zakon o Narodnoj banci, da se ova izmena unese u osnovni Zakon o Narodnoj banci. Takvo rešenje kakvo ste predložili, koliko mi je poznato, ne postoji ni u jednom rešenju bilo koje države. Možda negde postoji, ali u većini država – ne. Kada su u pitanju ta saopštenja za javnost itd, ne vidim ništa drugo nego da je to prepisana histerija odlazećeg guvernera. On je svoju histeriju dostavio Narodnoj skupštini, dostavio bez Predloga zakona međunarodnim finansijskim organizacijama, koje su reagovale na njegovo saopštenje, bukvalno ga prepisale. Kada kažete da nigde u svetu viceguvernere ne bira skupština, u Hrvatskoj ih bira skupština, u Crnoj Gori ih bira skupština, u Makedoniji ih bira skupština, u Austriji predsednik države i Vlade, u Poljskoj skupština i u Mađarskoj skupština. Ovo je samo jedan deo. Da li to za Srbiju važe neki drugi kriterijumi ili to dokazuje baš ono što sam malo pre rekao, da saopštenja koja su neke međunarodne finansijske organizacije dale predstavlja histeriju odlazećeg guvernera, koji ih nije čak ni obavestio o suštini zakona?
Po Poslovniku, reč ima gospodin Korać.
Hvala. Ja sam jedan od potpisnika ovog amandmana. Ne znam da li je guverner histeričan, jer vi ste upravo to izjavili, što je uvredljivo. Znam da se radi o uglednom profesoru Ekonomskog fakulteta u Beogradu, sa prilično zavidnom naučnom reputacijom. Ako ne verujete, možete otići i pogledati njegove naučne radove, njegove referate za njegov reizbor. Kakav je bio guverner, nismo uspeli da utvrdimo, jer nikada ovde nije rasprava vođena. Ali, vi sada kažete da naša poslanička grupa ili predlagači amandmana kopiraju njegovu histeriju. Gospodine Arsiću, nisam znao da ste postali stručnjak za psihopatologiju i za termin histerija, ne znam tačno da li i znate šta znači reč histerija, ali vas molim da ovakve reči ovde više ne koristite. Vi se možete ne slagati sa amandmanom i to je potpuno u redu, vi ste predlagač jednog drugog zakona. Ono što je ovde predloženo, bez obzira na obrazloženje, je vrlo jasno, da, ako insistirate toliko na departizaciji te funkcije, onda osoba koju predlažete, bar poslednjih godinu dana, ne bi trebala da ima neki značajniji položaj, funkciju u nekoj političkoj stranci. Vi ste to odbili bez obrazloženja i svima je jasno zašto ste to odbili. Moja intervencija jedino je bila da zadržimo ovu diskusiju u okviru nečega što se zove pristojan razgovor. Reč histerija ne pripada tom razgovoru. Hvala.
Što se ovoga tiče, moram da kažem da se slažem sa gospodinom Koraćem. Molim i sve narodne poslanika da u buduće ne koriste izraze koje nisu primereni. Reč ima gospodin Srđan Miković.
Gospodine predsedniče, u svakom slučaju smatram da na ovaj član predloženog teksta zakona treba usvojiti određeni amandman. Da li će to biti amandman koji su predložile uvažene kolege iz LDP ili neki drugi amandman, ali u svakom slučaju treba popraviti predloženi tekst zakona. Međutim, opet moram da kažem da, kada sam dobio materijal za današnju sednicu, sam bio u jako teškoj situaciji, upravo zato što sam se potrudio da materijal pročitam od korice do korice. Molim vas da onaj ko ima materijal sad ispred sebe, da pogleda i da mi kaže šta je istina. Da li je istina ono što se predlaže na strani 2. predloženog materijala, da guverner ne može obavljati funkciju u političkoj stranci, ili je istina ono što je navedeno u pregledu odredaba Zakona o Narodnoj banci Srbije, koje se menjaju, odnosno dopunjuju? Tako na 16. strani materijala stoji da guverner ne može aktivno obavljati funkciju u političkoj stranci. Ukoliko bi čitao samo pregled odredbi koje se menjaju, zaključio bi da guverner ne može aktivno obavljati funkciju u političkoj stranci, a u samom tekstu Predloga zakona stoji drugačije – ne može obavljati funkciju u političkoj stranci. Kakva je to distinkcija u pogledu te reči "aktivno"? Gde je greška, da li u osnovnom tekstu zakona ili u ovom drugom? Pre nego što smo počeli da raspravljamo ovaj zakon u načelu, tražio sam odgovore na jedan broj pitanja koji bi mi olakšali da se danas ovde uključim u diskusiju. Pitao sam predsednika Narodne skupštine da li je omogućeno svim zainteresovanim stranama da se izjasne o propisu, a naročito oni iz člana 107. Ustava Republike Srbije, koji imaju pravo i da predlože zakon iz ove oblasti, a ne samo da predlože amandman na predlog zakona? Znači, ako neko ima pravo da predloži zakon, ima pravo da predloži i amandman, a pitanje je da li je svako imao rok od 24 sata da podnese amandmane? Tu, pre svega, mislim na Narodnu banku. Dobili smo informaciju da je u toku dana obaveštena Narodna banka. Nismo dobili informaciju, bar ja nisam čuo, o satu kada je to učinjeno. Međutim, činjenica je da je, na primer, na strani 11. materijala koji smo dobili kontradiktorno obrazloženje. S jedne strane je određeno da ovaj zakon stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku Republike Srbije", da bi dalje tri stava kasnije stajali razlozi zbog kojih zakon treba da stupi pre osmog dana od dana objavljivanja. Zato kažem da je očigledno, kada izbegnemo javnu raspravu, kada izbegnemo mogućnost učešća u javnom slušanju, da dolazimo u situaciju da čak ni tehnički onaj materijal koji smo dobili nije ispravan. Mislim da sve ovo, počevši od načina izbora predsednika Odbora za finansije Narodne skupštine, gde je onemogućeno opoziciji da predsedava takvim jednim odborom, pa sada do predlaganja danas za sutra Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o Narodnoj banci, gde se uvodi nova institucija – uprava za nadzor, gde se ovlašćuje odbor, kojim pitanje je ko predsedava, da predloži direktora, koji pitanje je odakle će biti, sve to na neki način budu sumnju ili stvara rezervu kod narodnih poslanika. Zbog toga smatram da bi bilo mnogo korisnije da smo ovaj predlog zakona dobili ranije i da smo imali mogućnost da uz adekvatnu javnu raspravu vidimo šta sve ne valja, šta sve treba popraviti, šta sve makar i tehnički treba popraviti. U svakom slučaju, ukazujem na određene kontradiktornosti, odnosno kontradiktornosti pregleda odredbi koje se menjaju u odnosu na predloženi tekst zakona.
Hvala. Samo bih zbog javnosti rekao na vašu primedbu oko odbora, pošto je to u domenu delovanja Narodne skupštine, predsednici odbora su izabrani u skladu sa Poslovnikom koji je donela prethodna većina i vi znate da je to nešto što je bilo potpuno u skladu sa poslovničkim odredbama. Samo ne želim da se stvori utisak u javnosti da su predsednici odbora izabrani na način koji nije u skladu sa Poslovnikom ili pod nekim sumnjivim okolnostima, već u skladu sa Poslovnikom i u skladu sa ostalim pozitivnim propisima. Želite repliku? Izvolite.
Pošto očigledno nisam dobro protumačen, ne sporim ja da su predsednici odbora izabrani u skladu sa Poslovnikom, ali se postavlja pitanje neke parlamentarne prakse i korektnosti, da u odborima koji treba da vrše određenu kontrolu, kada već neko drži izvršnu vlast, kada će neko imati mogućnost da ima izuzetan uticaj na Narodnu banku i sve to, u tom smislu sam smatrao da je korektnije izabrati predsednika iz poslaničkih grupa opozicije. U tom smislu. Ne sporim da je sve u skladu sa Poslovnikom, ali polemišem da li je bilo bolje, upravo radi ostvarivanja kontrolne uloge Narodne skupštine.
Hvala. Gospodine Arsiću, da li želite reč? (Ne.) Gospođa Popović, izvolite.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, samo nekoliko rečenica. Čuli smo neke primere iz uporednog prava kako druge države rešavaju način izbora guvernera, viceguvernera itd, i kakva je uloga narodnih banaka tih država u okruženju. Međutim, odgovorno vam tvrdim da ni jedna država ne donosi zakon samo iz tog razloga da bi smenila aktuelnog guvernera i to je suština ovog predloga zakona. Uz dužno poštovanje i unapred se izvinjavam, ali moram da reagujem na izrečeno u vezi ove ostavke u pismenoj formi bivšeg guvernera Šoškića, koja je nazvana nekim histeričnim činom. Napomenula bih da način na koji je predložen ovaj zakon o izmenama i dopunama Zakona o NBS, više liči na neku vrstu histerije aktuelne vlasti, ili nadolazećeg guvernera.
Hvala. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Mirko Cvetković, Teodora Vlahović, Nataša Vučković i Janko Veselinović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Da li neko želi reč? Gospođa Nataša Vučković. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poslanici DS podneli su amandman na član 8. želeći da se zadrži postojeće stanje, odnosno postojeće rešenje iz Zakona o Narodnoj banci. Smatramo da je predlogom predlagača o izmeni stava 1. tačke 1. člana 20. zapravo izražena jasna namera da se politizuje funkcija guvernera NBS, time što se kaže da guverner ne može obavljati funkciju u političkoj stranci. Kada pogledamo ovu grešku, odnosno nedoslednost na koju je ukazao poslanik Miković, iz predloga samog teksta izmena i dopuna Zakona i obrazloženja, mislim da greška nije slučajna. Ona, zapravo, govori o tome na koji način sam predlagač vidi i razume predloženu izmenu. Dakle, u obrazloženju zakona predlagač obrazlaže svoju izmenu time što kaže da guverner ne može aktivno vršiti funkciju. Naravno, reč "aktivno" se iz Predloga zakona izgubila, ali očigledno je da se na taj način ova izmena može tumačiti. Kada kažemo – ne može obavljati funkciju, to znači može je možda zamrznuti, ili može biti izabran na poziciju guvernera danas, ukoliko je juče podneo ostavku na neku političku funkciju u političkoj stranci. Mi se oštro protivimo svakoj politizaciji funkcije guvernera, zbog toga što smatramo da se na taj način dovodi u pitanje nezavisnost i samostalnost NBS, a nezavisnost i samostalnost je garancija da političke stranke i politički funkcioneri neće imati uticaja na donošenje odluka u ovoj važnoj monetarnoj instituciji.
Hvala. Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Jovanović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodine Jovanoviću, izvolite.
Hvala, poštovani predsedavajući, gospodo narodni poslanici. Ovaj amandman sam podneo prosto da bih, na neki način, upotpunio Predlog za izmenu i dopunu Zakona o Narodnoj banci, koju je predložio vladajući režim. Zašto postoji u stavu člana 8. – ne može obavljati funkciju u političkoj stranci? Dovoljno je da se to izbriše i onda neće biti ruganje zakonu, neće biti licemerja, demagogije, jer ako ovo ostane u zakonu, a mi izaberemo nekoga ko je funkcioner stranke, ko je kandidat za premijera, onda to upravo znači tu stvar. Mislim da demokratija i poštovanje procedure treba da se poštuju kod donošenja ovakvih zakona. Nasilje proste skupštinske većine nije nešto što održava nezavisnost i samostalnost institucija. Podsetiću, prethodni guverner i onaj pre njega izabrani su jednim većim konsenzusom stranaka u ovom parlamentu. Podržavali ste prethodne kao nestranačke ličnosti, ljudi iz struke, ljudi iz raznih stranaka. Sada imamo situaciju da se ovaj zakon piše za nekog stranačkog funkcionera koji treba da preuzme funkciju guvernera u Narodnoj banci. Svakako to nije dobro i ovo je kvalitativan pomak unazad u tom smislu. Ovim amandmanom, na neki način, želim da još jednom ukažem vladajućoj većini da ima vremena da povuče ovaj predlog zakona. Guverner Dejan Šoškić je podneo ostavku, nema potrebe da ugrožavamo na neki način egzistenciju građana Srbije time što glasamo za ovaj zakon, narušavamo nezavisnost i samostalnost Narodne banke, dovodimo u pitanje devizne rezerve. Zahvaljujem se što je prihvaćen moj amandman na član 18. ali mislim da to nije dovoljno i mislim da ne treba da vrše partizaciju NBS. Niste tako obećali u kampanji. Hvala.
Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Olena Papuga i Đorđe Stojšić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Da li neko želi reč? (Da) Gospodin Đorđe Stojšić.
Uvažena predsedavajuća i gospodo narodni poslanici, naš amandman se odnosi na to da odredbe člana 20. koje se primenjuju na guvernera bi po nama trebalo i da se primenjuju na viceguvernera, s obzirom na važnost u Narodnoj banci, u Izvršnom odboru. Ovde, koliko vidim, odredbe člana 20. u stavovima 3. i 4. govore o tome da guverner ne može imati akcije, hartije od vrednosti itd, i više govori o sukobu interesa, dok po meni stavovi 1. i 2. člana 20. su takođe važni, jer govore o tome da guverner, a po nama i viceguverneri ne bi smeli imati konflikt interesa u smislu toga da mogu biti članovi upravnih odbora, političkih stranaka, nadzornih odbora itd. Mislim da bi ti stavovi morali da se odnose i na tzv. direktora Uprave za nadzor, zato što je to jedna sigurna, ovde vidimo i čujemo, od funkcija koja će biti možda važnija od funkcije samog guvernera. Hvala.
Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 8. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Mirko Cvetković, Teodora Vlahović, Nataša Vučković i Janko Veselinović i zajedno narodni poslanici Nenad Čanak, Olena Papuga i Đorđe Stojšić.. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Teodora Vlahović.
Poslanička grupa DS podnela je amandman na ovaj član Predloga zakona iz razloga što smatramo, i povezano normalno, sa celinom predloga u zakonu da bi bilo najbolje da se ovaj član briše. Sam predlog je sastavljen iz dva dela koja su ovde nama bitna. Jedno je da viceguverneri neće više birati Savet, nego Narodna skupština, što se mogu složiti da jeste u praksi zemalja u okruženju i drugih zemalja rešenje. Ono zašta mi smatramo da je bolje rešenje u važećem zakonu, a to je da viceguvernere bira Savet na predlog guvernera, iz prostog razloga što na taj način ostaje Izvršni odbor. Guverner i viceguverneri su bili tim koji su imali bolje uslove za rad u momentu kada to prenosimo na Narodnu skupštinu uz sve naše sumnje, a nažalost sve naše sumnje koje smo iskazali ovih dana su se i ispunile. Ni u čemu nas niste ostavili da bar jedna sumnja ne bude ispunjena. U kratkom vremenu sve su ispunjene. Naš je strah da će prelaskom izbora i viceguvernera na Narodnu skupštinu ličiti na jednu podelu da svaki viceguverner treba da bude iz druge stranke koja je na vlasti i onda više neće biti dobrog rada Narodne banke. U drugom delu ovog člana za nas pravnike to jeste tehničko pitanje, s obzirom da se statut spominje u članu 2, pa ovde se samo usklađuje, međutim, koristim priliku da još jednom podsetim na taj problematičan član, gde se Skupštini daje ta nadležnost da daje saglasnost na statut. To davanje saglasnosti na statut je u obrazloženju, kada je bila rasprava u načelu rečeno je da se to radi iza institucije kulture itd, direktno utiče na ono osnovno pozicioniranje Narodne banke kao nezavisne institucije, a to stoji u ovom zakonu i to se ne briše. Ono što možemo očekivati kada bude došao statut na saglasnost, da u tom statutu stoji da i na poslovnike o radu određenih organa Narodne banke, Narodna skupština daje saglasnost i to sve pod predtekstom vršenja kontrole. Kontrola Narodne skupštine se ne vrši na taj način, već se urušava nezavisnost Narodne banke.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić.
Izneo bih samo nekoliko činjenica. Ovde bih guvernera, viceguvernere i sve funkcionere Narodne banke birala Skupština. Hajde da vidimo kako to izgleda u zemljama koje imaju unaprađeniji bankarski sistem nego Srbija. U Austriji savet ima 11 članova, šest imenuje savezno veće, Vlada i predsednik, a Skupština akciona pet. U Austriji generalni savet, predsednik, potpredsednik i još osam članova postavlja savezna Vlada, izvršna vlast. Tu nema politizacije, jel tako? Upravni odbor Austrijske banke – guverner, viceguverner i još dva člana postavlja predsednik države na predlog savezne Vlade. U Poljskoj guverner se bira na zahtev predsednika države od strane parlamenta. Članove izvršnog odbora imenuje predsednik države na zahtev guvernera, jedna od grana izvršne vlasti. Niko ne može da ospori da je naš način izbora, odnosno način izbora funkcionera Narodne banke daleko pravedniji, daleko konkretniji kada se bira u parlamentu. Svi koji se bave politikom, kada pokušavaju da rade kako treba, kada hoće da rade kako treba ne beže od javne debate, ne beže od rasprave u ovom parlamentu, nema šta da kriju od svojih kolega poslanika, a ako ćemo da idemo po principu da se nešto samo desi i za to saznamo iz novina kao narodni poslanici, e onda je ova skupština u problemu, onda ona ne opravdava svrhu svog postojanja. Mi smo ti koji treba da kontrolišemo izvršnu vlast. Mi smo ti koji postavljamo sudsku vlast. Znači, nemojte da se parlament odriče tog prava, bez obzira koja je politička stranka na vlasti. Naša bliža prošlost pokazuje da je vlast prvo promenjiva kategorija. Mi u stvari kroz izbor i guvernera i Saveta guvernera i Izvršnog odbora i Uprave za nadzor dajemo vama pravo da kontrolišete sadašnju većinu. Nemojte da se borite protiv tog prava. Treba da budete zadovoljni što možete da ga koristite.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Teodora Vlahović, replika. Izvolite.
Nismo sporili da to nema u zemljama u okruženju, različita rešenja. To nije sporno. Prvo, najbliža nam je Hrvatska, gde takođe Sabor bira guvernera. Govorila sam samo o strahovima da će biti partijski podeljeni, a ne o načinu izbora. Ovde se radi o zameni teze. Nećemo mi u opoziciji biti ovlašćeniji da kontrolišemo rad Narodne banke i da imamo neki uticaj i uvid u radu Narodne banke ako ovde imamo pravo da stisnemo taster da li smo za ili nismo za određenog viceguvernera. Mnogo veća kontrola se vrši u raspravi o radu Narodne banke i to je ono gde opozicija može da učestvuje. Ako je neko u većini, normalno je da ima više glasova i da će uvek izabrati guvernera. Naše pravo ovde, verujte, i nije tako uticajno i lako ostvariti, da možemo tu vašu odluku promeniti. Ono gde možemo javnost bolje informisati jeste kada govorimo o radu tih institucija konkretno, a ne davanjem saglasnosti na statut. Onda će biti zamagljivanje šta opozicija hoće, pa čak i na statut su dali saglasnost. To nije objektivno i realno vršenje kontrole nad radom jedne institucije. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Dušan Petrović. Izvolite.
Ova odredba je vrlo važna, po mom mišljenju, ne zbog toga što će na nekakav nov način zaštititi predmet koji se bavi, već čini mi se da na nekakv način predstavlja jedan instrument da se malo prikriju stvari suštinski. Čudno je da postoji strah od partizacije ili kako bi već moglo da se kaže ove pozicije. Gospodin Šoškić, koji je do juče, prekjuče bio guverner Narodne banke, nije bio stranačka ličnost. Gospođa Dragutinović, koja je bila viceguverner, pa je postala ministar finansija u prethodnoj vladi, takođe, niti je bila niti je sada u bilo kojoj stranci. Ne vidim tu bojazan zašto se uopšte ovakva odredba našla u zakonu, kao da se nekako nagoveštava da bi neko ko ima nekakve veze sa ovom aktivnom politikom, kojom se svi mi ovde bavimo u parlamentu, bi mogao tu da dođe pa da bude nateran da odstupi od te politike, tako da je vrlo ozbiljna dilema zbog čega je predlagač zakona uopšte došao na ideju da ovakvu jednu stvar stavi u zakon. Nije sporno, kada se uporedno pogleda, kako stoje stvari sa izborom, vrlo je raznoliko, parlamenti, manje ili više, biraju guvernere. U zapadnoevropskim zemljama svakojake prakse postoje, između ostalo i to da izvršna vlast stavlja guvernere, ali poslanici koji imaju nešto više veze sa pravom znaju da ima zemalja gde sudije postavljaju ministre pravde i ne postoji problem sa funkcionisanjem. Ne radi se ovde samo o formalnoj legitimaciji predlagača, nego se postavlja pitanje da li određena rešenja u životu funkcionišu ili ne funkcionišu. Nažalost, Srbija je zemlja koja ima jedinstveno iskustvo među svim evropskim zemljama, koliko mogu da se setim, u finansijskoj i monetarnoj istoriji posle 1945. godine. Nije bilo ni jedne zemlje sa tako strahovitom inflacijom na evropskom kontinentu kakva je imala Srbije. Mislim da je vrlo dobro da postoji jedna pojačana mera bezbednosti od toga da ljudi koji će biti, ili postoji rizik da će da budu pod neposrednim uticajem izvršne vlasti zato što imaju interes, ako su se borili za neku političku listu, za neku političku opciju, ljudski je i prirodno da žele da se takva politika sprovodi u život, da će biti skloni da, kao monetarna vlast, ukoliko dođu u priliku, budu skloni da prihvate odluke ili preporuke izvršne vlasti. Ovo je rešenje gde Savet guvernera ima ogromnu moć, a Savet guvernera se bira u ovoj Skupštini, ima moć da postavljaju viceguvernere, ima moć da raspravlja o odgovornosti guvernera, predstavlja jednu branu od te strašne i vrlo bliske istorije u kojoj smo svi zajedno živeli, gde smo bili suočeni sa jednom neverovatnom nacionalnom frustracijom, od najveće inflacije koju je Evropa videla posle nemačke inflacije u vreme velike svetske krize i zato je ovo opasno. Ipak, neću reći da je ovo opasno, već da su ovo jako rizične teme. Promene u Centralnoj banci su veoma rizične i zato su ove izjave ovakve kakve jesu. Komentarisaću nešto kasnije o ovoj histeriji. Apelujem na predlagača i na sve ovde da ne zaboravimo tako lako šta nam se dešavalo u neposrednoj prošlosti. Na to ukazuje i jedan vrlo ozbiljan pokušaj o kome ćemo govoriti, siguran sam, za vrlo kratko vreme, a to je član 18. na kojem je, srećom, predsedavajuća jedan od predlagača amandmana, iako je i predlagač zakona, a o tome ćemo pričati kada dođe vreme, kada je u stvari zakonom bila otvorena mogućnost Centralnoj banci na primarnu emisiju. Kupovina hartija od vrednosti na sekundarnom tržištu je mogućnost primarne emisije. Šta bi neka monetarna vlast ili guverner i svi drugi funkcioneri radili a šta ne bi, sada nećemo da nagađamo, ali bi zakonom bila otvorena mogućnost da se to čini. Kada povežete te stvari, da u stvari Savet dobija manju moć nego što ima, a Savet je odbrana od vrlo traumatičnih iskustava koje smo imali pre 15 godina i da je sa druge strane predlagač zakona imao ideju da pusti mogućnost Centralnoj banci da ima primarnu emisiju, nije onda stvar histerije kada međunarodne finansijske institucije i strani zvaničnici ovde u Beogradu imaju vrlo oštre izjave. O tome ćemo da govorimo. Vrlo je važno da svi imamo predstavu, a ovo sada nije samo stvar da imate većinu. Imate većinu, izglasaćete zakon i tu nema nikakve dileme. Vi imate punu odgovornost za to. Ta odgovornost će se pokazati kada zakon počne da funkcioniše da li daje u životu dobre rezultate ili ne. Vrlo je važno i da li vi svi zajedno kao predlagači i potpisnici imate potpuno jasnu svest o ceni koju svi zajedno, poslanici većine, poslanici opozicije, i što je najvažnije građani Republike Srbije, ćemo imati u jednom utisku koji strani investitori dobijaju posle ovakvog stava stranih zvaničnika ovde u Beogradu, zvaničnika međunarodnih institucija i pisanja inostrane štampe, naročito finansijske inostrane štampe, koje je više nego zabrinjavajuće? Mislim da je to vrlo važno političko pitanje, to nije stručno pitanje. To je pitanje naše zajedničke odgovornosti i važno je da svi zajedno o tome imamo potpuno jasnu svest.
Reč ima gospodin Veroljub Arsić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, u bližoj prošlosti, ne tako daleko, skoro 20 godina je prošlo, nažalost sećam se i toga da smo imali i ranije kada je Narodna banka u pitanju, određene potrese. Setite se 2003. godine, pa 2004. godine, pa 2010. godine, a sada je 2012. godina. Kroz čitave ove rasprave i davanja saopštenja za javnost, bivši režim pokušava da prikaže da je ovaj zakon napravljen zato da bi se napravila primarna emisija novca. Više puta smo u proteklom periodu govorili da se vrši primarna emisija novca - baš kod ovog guvernera, kada nisu postojali dokazi, evidencije koje su državne hartije od vrednosti emitovane, kada je Registar državnih hartija od vrednosti menjan i državne hartije od vrednosti i hartije od vrednosti koje emituje Narodna banka su takođe novac, u drugom agregatnom stanju, ali novac. Na određen način jesu. Vi povećavate ukupnu količinu novca na tržištu – da li je ona u elektronskom obliku, u gotovom novcu ili u nekom drugom obliku, agregatu, to je novac. Kao posledicu toga imamo da je u protekle četiri godine evro skočio 50%. Bivši ste ministar, znate koliki je deficit u budžetu Republike Srbije bio predviđen za 2012. godinu. Znate koje sve kredite treba da vratimo u 2012. godini, na koje je Narodna skupština dala saglasnost. Samo po jednom kreditu dugujemo 700 miliona evra. Zamislite sada kada pričamo o građanima, da za jedan dinar kada ojača evro, to je 700 miliona dinara koje treba da vrati ova država, građani - samo po jednom kreditu, a to nije jedini kredit, nažalost, sa deviznom klauzulom. Zadužena su i javna preduzeća, kao što su EPS, Železnice Srbije, Putevi Srbije. Da li je svrha postojanje i funkcionisanje Narodne banke i koji su njeni primarni i sekundarni ciljevi i koliko ih je ona ostvarila na ovakav način? Primarni cilj – ostvarena stabilnost cena. Gospodine Petroviću, bilo kog priznatog stručnjaka da pitate – ako evro skoči 14%, 15% ili 20%, a cene samo 4% ili 5%, to znači, to nije zasluga Narodne banke na prvom mestu, nego male i niske potrošnje. Nema ko da kupi ni po jeftinijim cenama. To znači da privredni subjekti jedu sami sebe da bi opstali na tržištu. To je problem. Kako je sve to nastalo? Pričali smo, ne znam da li ste bili u sali. Prvo se stanovništvo zaduživalo po visokim kamatama. Narodna banka ih tada nije štitila. Posle toga, kada više stanovništvo nije počelo ništa drugo da radi, nije više imalo svoju potrošnju osim gole egzistencije, počela je da se zadužuje privreda. Kada privreda više nije imala resurse zbog manjeg priliva u budžet, počela je država da se zadužuje. Narodna banka je morala da očuva stabilnost finansijskog sistema i sve učesnike u finansijskom sistemu i korisnike usluga finansijskog sistema. Tu je pao ovaj guverner i u tome jeste problem. U poslednje dve godine smo potrošili tri i po milijardi evra deviznih rezervi. Od oktobra meseca 2008. godine je potrošeno preko pet i po milijardi evra. Znači da nešto nije funkcionisalo kako treba. Zašto taj finansijski sektor nije radio svoj posao, a to je pomoć privredi i stanovništvu, naravno uz neku zaradu, jer niko ne radi džabe, ali ne ekstra profite koji se ostvaruju visokim kamatama i veštačkim održavanjem visoke cene kapitala, tako što se sve što se zaradi, kupuje evro i iznosi iz zemlje? Sada pričate o nezavisnosti finansijskog sistema. Mnogima je uzor Evropska centralna banka. Guverner Evropske centralne banke je spreman da kupuje državne obveznice od Italije i Španije, ali ne može dok mu ne daju saglasnost izvršne vlasti Nemačke i Francuske. Danas živimo u vremenu državnog intervencionizma, takva su vremena. Prepuštanje samim finansijskim učesnicima da rade šta god hoće pod izgovorom liberalnog učešća, suludo je u ovim trenucima. Narodna banka mora u narednom periodu da vuče poteze koji će stabilizovati finansijski sektor, staviti ga u okvire zakona i propisa koje sama Narodna banka određuje, da bi mogla nesmetano da funkcioniše privreda. Danas živimo u vremenu državnog intervencionizma. Takva su vremena. I prepuštanje samim finansijskim učesnicima da rade šta god hoće pod izgovorom liberalnog učešća je suludo u ovim trenucima. Znači NBS mora u narednom periodu da vuče poteze koji će stabilizovati finansijski sektor, staviti ga u okvire zakona i propisa koje sama NBS određuje da bi mogla nesmetano da funkcioniše privreda. Ne može ni jedan privredni subjekat, bez obzira da li se bavi uvozom ili izvozom da funkcioniše kako treba, ako nema finansijsku stabilnost i koliku toliku stabilnost cena. Nema planova dugoročnog razvoja. Ne može strateške ugovore da zaključi. To su stvari zbog koji se donosi ovaj zakon. Kroz upravu za nadzor finansijskih institucija povećava se kontrola finansijskih učesnika na tržištu. Evo, ta čuvena Agrobanka, pa to je 300, 350 možda i 400 miliona evra štete – većinski vlasnik država mora da nadoknadi svim deponentima. Akcionari, da ne pričam, ima i Austrijanaca, Slovenaca. Kakvu smo mi sliku njima dali? Tako što je naša NBS prihvatila lažan izveštaj revizora da je tačan. Onda smo u stvarno ozbiljnom problemu. To će rasterati investitore. Svi, znači političari u okruženju, političari u super silama, ekonomisti u zemljama u okruženju u ekonomskim gigantima, imaju samo jedno za cilj - stabilnost i političkog i finansijskog sistema sa zemljom koju smatraju svojim partnerom, ako to nije stabilno, nema ni saradnje sa njima.
Hvala. Dušan Petrović. Izvolite.
Samo da ne mešamo gospodine Arsiću, gospođo predsedavajuća, babe i žabe. Više puta sam ovde apelovao kao i mnogi drugi poslanici da imamo raspravu. Možda će biti kad bude debata o novom guverneru. Može to da bude prilika. Imamo raspravu o tome kakva je bila monetarna politika? Gospodin Arsić govori o repooperacijama, kao što govori o emitovanju obveznica koje je radilo Ministarstvo finansija. To nema veze sa emitovanjem novca. To nije primarna emisija. To je zaduživanje za gotov novac. O tome treba da se diskutuje. Slažem se, i o tome i govorim zašto nismo imali debatu o tome. Da li je monetarna politika bila adekvatna ili nije? Da li je ovaj guverner, pa i prethodni guverner, kakvu je politiku u repooperacijama vodio? Kakva je bila politika eskontne stope? To je ovde bila tema. Iz svega toga izađe ovo o čemu gospodin Arsić posle toga priča. Isto mislim da je jako loše što je cena kredita 25% u dinarima na godišnjem nivou u Srbiji i što je cena u evrima 11 ili 12%. Ima zemalja gde je i viša, nije ni to sporno, ali u ovim zemljama gde smo mi i u našem okruženju, u zapadnoj Evropi. Mi smo potpuno u nekonkurentnim uslovima što se tiče naše privrede, da ne govorim o stanovništvu koje je zaduženo po visokim kamatnim stopama. Tu se mi slažemo. Predlog ovog zakona je, dok nije Odbor prihvatio amandman, bilo to da se omogući Centralnoj banci da emituje pare. I moguće je da će Evropska centralna banka to da radi, ako se dogovore. Centralna evropska banka funkcioniše i nadležna je za one zemlje koje nisu imale hiper inflaciju od 1945. godine do danas, za razliku od Srbije. Ponoviću još jednom. Ovde je bila ideja da se omogući, opet da ne budu građani u zabuni, pa devizne rezerve između ostalog su i štedni ulozi koji građani Srbije imaju u bankama. Pa je ovim zakonom bila ideja da se dopusti Centralnoj banci da i te pare upotrebi, tako što će na sekundarnom tržištu hartija od vrednosti da kupuje papire. Fala bogu sad je to onemogućeno. Teoretski nije ni to nemoguće, ali oko toga mora da postoji ozbiljan konsenzus. Ozbiljan konsenzus. Svoju monetarnu politiku vode SAD, svoju monetarnu politiku pokušava da definiše EU. Slažem se da smo u vremenu kada je liberalni kapitalizam iza nas i vreme je državnog intervencionizma, ali to ne može na ovakav način da se uradi, već o tome moraju ozbiljno da se usaglase oni koji su kompetentni da donesu nekakve važne ocene za rizične državne poteze. Kada nema tog konsenzusa, onda je najbolje da Centralnoj banci, kao što je i dosad bilo zabranjeno da se bavi takvim stvarima, jer možemo da dođemo u velike nevolje. Sve smo to videli u ovoj ili onoj meri 1993, godine, ako se dobro sećam. Dobro je što se to sve stavlja ad akt. To ne znači da ne treba da otvorimo debatu o tome. Potpuno sam siguran, milijardu evra za navodnjavanje u ovoj zemlji, da to ne može da bude promašena investicija. Evo, gospodin Škundrić je ovde, da vidimo da li može ova zemlja da napravi termocentralu, da li može da napravi hidrocentralu? Kako to može da bude promašena investicija? Ne može. Slažem se, ali o tome moramo da razgovaramo. Oni koji su za to kompetentni, ali ne na ovakav način.
Hvala. Da li još neko želi reč? Narodna poslanica Ljiljana Lučić, izvolite.
Hvala predsedavajuća. Hoću da podsetim, kada već govorimo o tome da li je NBS povlačila neke korake koji liče na emisiju novca, da li se sa uspehom borila protiv inflacije, na jedno interesantno mišljenje buduće guvernerke NBS, gospođe Tabaković. Ona je pre godinu dana ovde, dakle u ovom parlamentu, na kritike da se NBS nedovoljno bori protiv inflacije ili ima neke poteze koji liče na emisiju novca, rekla sledeće – prvo, iznuđeno kreditiranje, bez novca, robno kreditiranje, gde se roba daje na odloženo plaćanje zato što monopolske i kartelske strukture uslovljavaju dobavljače i isporučioce gde im daju robu, za koju sigurno znaju da im neće biti isplaćena za 60 dana, pa ugrađuju prejudicirani rast kursa, jesu slične emisiji novca. Vi, obraća se ona guverneru Šoškiću, Narodna banka, taj novac ne emitujete, a doživljavate prozivku kako se novčana masa povećava u platnom prometu i na neki način se povećava inflacija. Ne, kaže gospođa Tabaković, to nije krivica NBS, to je nedostatak protiv kartelske i monopolske strukture naše privrede. Da li se nešto promenilo sada kada ona ima nameru da bude guverner, pa predlaže rešenja o kojima je govorio kolega Petrović i o kojima ćemo tek govoriti? Dakle, predlaže rešenja koja bi bukvalno otvorila tu brešu i stavila NBS u poziciju da istinski ima mehanizme za emisiju novca. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Radojko Obradović, izvolite.
Potpuno podržavam ideju gospodina Petrovića da bi trebalo otvoriti raspravu o monetarnoj politici i o izlasku iz krize. Jedini problem za sve nas je, koji imamo pamćenje, mi lično, kao poslanička grupa, smo to predložili bar 20 puta u poslednje četiri godine. Problem je što se svaka vlast seti šta treba da uradi i šta treba da se radi tek kada ode u opoziciju. Žao mi je što za ove četiri godine nismo pričali ni o jednom ključnom problemu koji postoji, nego se tadašnja vlast ponašala slično, kao što vidimo da se ponaša vlast koja je formirana pre nekoliko dana. Ono što je nesreća je da izmenama ovog zakona nisu stvoreni uslovi da se u ponedeljak ili utorak kada bude sednica sa izborom guvernera razgovara o bilo kojoj od ovih tema. U ponedeljak će se raspravljati samo o biografiji predloženog kandidata, ko god da to bude. Onda ćemo se opet čuditi – zašto se guverner ponaša vezano za kurs, tako i tako, zašto se ponaša za devizne rezerve, tako i tako, jer Skupština neće moći da se izjasni ni o jednoj od mera koje guverner Narodne banke predlaže Narodnoj skupštini. Žao mi je što predlagači ovog zakona stavljaju veliko breme na pleća tog guvernera koji će biti izabran. Zemlja koja ima ovoliki deficit, čujemo da je on oko dve milijarde, zemlja koja ima ovoliku stopu nezaposlenosti, zemlja koja ima ovakav pad proizvodnje, teško da može da ima stabilan bankarski sektor i teško da može da ima stabilan kurs. Ono što je naš zadatak i naša obaveza, a to je da građanima kažemo istinu. Sve dok privreda ne bude počela da radi i sve dok nezaposlenost ne bude počela da se smanjuje, nećemo imati stabilan kurs. Stabilan kurs možemo da imamo samo tako što ćemo trošiti devizne rezerve dok ih ne potrošimo. Svi smo ovde dovoljno mladi i dovoljno stari da se tih godina sećamo i sećamo se kako je to izgledalo. Sećamo se i genijalnih rešenja koja su imali u Brazilu, Argentini, Mađarska je takođe imala genijalnih rešenja, a rezultat je u svakom od tih slučajeva bio potpuno identičan. Mi smo to iskusili ne tako davno. Iskreno verujem da nećemo imati želju da primenjujemo takva genijalna rešenja. Mislim da ne treba da se zavaramo. Imamo strukturne probleme koji onemogućavaju, a sećate se gospodine Petroviću, baš kada je bila emisija, godinu i po dana onih deviznih obveznica da smo o tome vi i ja razgovarali u ovoj sali. Nažalost, to neće rešiti strukturne probleme ove zemlje kao što i 13. penzija neće rešiti ni jedan problem, nego će nam napraviti samo nove.
Hvala. Samo da vas pitam gospodine Obradoviću, da li je ovo vreme poslaničke grupe? Ovlašćenog? Hvala. Reč ima doktor Dragoljub Mićunović. Izvolite.
Ima jedna banalna uzrečica koja kaže – svako zlo ima svoje dobro. Mislim da nije baš tačna, ali se ponekad desi da ona ima opravdanje. Ako ikakva korist može proizaći i za državu pa i za samu sadašnju vlast, povodom ovog pokušaja sa izmenama i dopunama Zakona o Narodnoj banci je, da im je u startu pokazala da onu aroganciju koju su zamišljali kao moguću da vlast može sve i sme sve, na vreme osete, mi smo ukazivali to u toku debate i sa svoje strane možemo da ih pohvalimo da su usvojili primedbe koje smo im stavljali i to se vidi u njihovim amandmanima, pogotovo ključnom amandmanu na član 18. sa kojim se ovde nastupalo a onda ga je promenila, upravo amandmanom pokušava da ga ukloni i sam predlagač. Imamo danas na sceni reagovanje opozicije koja vam ovde danima govori da zakon ne valja, da ta proizvoljna ambicija da se moraju zadovoljiti neka personalna rešenja uz jurističko nasilje, da je loša, i loš znak za Vladu. Drugo, imate stručnu javnost. Dakle, nisam čuo još ni jednog ozbiljnog ekonomistu da se pojavio koji bi podržao jednu ovakvu meru. Dakle, vlast koja ne sluša javnost, to je sivilno društvo koje se ovde pominje, dakle u sigurno sam ja u jednu svoju samovolju koja će ga koštati. Zatim su došle međunarodne monetarne institucije, MMF, Svetska banka i dalje je naš predlagač vrlo uporno gurao svoju ideju, za koju se Vlada i te koliko meša u nezavisnost Narodne banke, a onda su došli i diplomatski apeli, za sada apeli, iz EU, preko ambasada Amerike i mnogih drugih. Dakle, dobro je da je vlast i predlagač shvatila da nasilno guranje jednog lošeg zakona u kojima Vlada uzurpira mnoge nadležnosti i samostalnosti monetarne politike jeste pogubno i nije ostvarljivo. Nadamo se da će ovaj slučaj, koji se sada dogodio sa Narodnom bankom biti upozorenje da isto tako odustanu od mnogih drugih pokušaja sprovođenja jedne arbitrarne politike isključivo vođene trenutnom političkom moći. Postoji nešto što se zove - vladavina prava, ona se ugrožava, kada se ona ugrožava padaju redom sve institucije jer zakon gubi autoritet. Nema onda više ništa ni od samostalnosti sudstva, ni od samostalnosti Narodne banke ni regulativnih tela itd. Očekujem, Vlada pominje i neki konsenzus itd, ali samo u nekim ograničenim pitanjima. Nema ograničenih pitanja. Ako želite ozbiljnu debatu, onda ćemo debatovati o svakom pitanju. Debata je naravno moguća pre donošenja odluke i posle donošenja odluke. Debata pre donošenja odluke je kvalitetna jer omogućava i utiče na odluku. Debata posle donete odluke više služi kao jedan izraz slobodnog govora, nego što ima efekta. Milošević je ipak, uprkos svojoj samovladi kada je smenjivao guvernera Avramovića, doveo ga je ovde i on je ceo dan odgovarao na pitanja, objašnjavao, uveravao ih šta je pogubno u pokušajima da se Narodna banka stavi pod direktnu kontrolu Vlade. Imali smo debatu u kojoj je on učestvovao. Vi ste sada uradili nešto što je povreda, ako hoćete, ljudskih prava. Vi ste jednog čoveka stavili na zid srama, niste mu dali mogućnost da ovde govori i obrazlaže svoje stavove. Razna štampa, da ne govorim o njenom karakteru, na najvulgarniji način kleveće i pokušava da osramoti čoveka od kredibiliteta. To je loš primer, ako se misli da će se pojačanom političkom hajkom uspeti da nešto proizvede – neće. Ovim hajkama preko štampe i neodgovornim optuživanjem za ove milione – za one, za ove banke, za šta god hoće, bez ikakvih dokaza, bez ikakve rasprave, jeste nešto što uliva nepoverenje građana u poredak i u svoju sopstvenu sigurnost. Zaštitnik građana bi morao da reaguje i da zaštiti svakog čoveka koji se od strane, čak i Skupštine ako hoćete ili bilo kog organa, nedokumentovano i bez ikakvih dokaza, na taj način kleveće. To sve ne služi na čast, ni uspostavljenom režimu, a naravno ni nama kao jednom civilizovanom društvu, kako se vode rasprave. Na kraju, jedna mala sitnica. Ovde se govori o guverneru. Sa stanovišta rodne ravnopravnosti, mi smo već uveli da govorimo predsednik ili predsednica, ministar ili ministarka, ali ovde se govori samo o guverneru. Da li predlagač misli da isključi pripadnike ženskog roda, iz konkurencije za ovu funkciju, ili ako ne misli onda bi morao da stavi guverner ili guvernerka. Toliko u odbranu prava na rodnu ravnopravnost koju smo mi ovde usvojili. Hvala.
Da li još neko želi reč po ovom amandmanu? (Ne.) Hvala. Na član 10. amandmana u istovetnom tekstu podneli su zajedno narodni poslanici Mirko Cvetković, Teodora Vlahović, Nataša Vučković, Janko Veselinović, zajedno narodni poslanici Nenad Čanak, Olena Papuga i Đorđe Stojšić, i zajedno narodni poslanici Nenad Popović, Milan Lapčević, Miroslav Petković i Aleksandar Pejčić. Predstavnik predlagača je Odbor za finansije republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima Aleksandar Pejčić. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsedavajuća. Uvažene poslanice, uvaženi poslanici, poštovano predsedništvo, već dva dana raspravljamo o jednom bitnom zakonu, Zakonu o Narodnoj banci Srbije. Opozicija kaže da je ovaj zakon politizovan, izuzetno loš, dok vladajuća većina kaže da je dobar i da će unaprediti rad NBS. Ono što ne trebamo zaboraviti je to da Zakon o NBS je temelj finansijskog sistema, tj. temelj monetarnog sistema, temelj bankarskog sistema, temelj deviznog sistema i da ovaj četvrti vid vlasti monetarni treba da se uradi na jedan kvalitetan način, kako se to ne bi repekutovalo i na privredu Srbije, na ekonomiju, kao i na životni standard građana Srbije. Iz tih razloga poslanici DSS su tražili da se otvori, ako ne javna rasprava, onda rasprava ovde u parlamentu, te da se pozovu svi predstavnici NBS kako bi odgovorili na određena pitanja. Sam bivši guverner je trebalo da dođe i da nam da određene odgovore. Znate dobro da su poslanici DSS glasali protiv tog zakona koji je 2010. godine ovde bio u Narodnoj skupštini. Takođe, nam nije jasno, poštovani prijatelji, zbog čega se ovaj zakon donosi po hitnom postupku, jer svi dobro znate - što je brzo to je i kuso. Tako i ovaj Zakon o Narodnoj banci ima određene anomalije i nedostatke koje smo mi detektovali kroz određene amandmane. Naša poslanička grupa je podnela određene amandmane. Između ostalog, moje uvažene kolege i ja podneli smo amandman na član 10. i tražili da se taj član jednostavno briše, jer se govori o novoj upravi koja će nadzirati rad i guvernera i izvršnog odbora i viceguvernere, maltene derogira i devastira njihove funkcije. To je bio naš cilj i to je bio naš razlog. Očekivali smo da će ovlašćeni predlagač to i prihvatiti. Naime, naša namera i želja kroz ove amandmane je bila da poboljšamo i tekst ovog zakona za kojeg smatramo da nije dobar. Kao što znate, a to smo rekli i u raspravi u načelu, glasaćemo protiv. Imate amandmane DSS, prihvatite, poboljšajte taj tekst zakona i to bi bilo to od DSS. Zahvaljujem.
Hvala. Teodora Vlahović. Izvolite.
Ovaj Predlog zakona, na taj način što se dodaje taj član 21a, razrađuje dalje upravu za nadzor koja ne bi bila sporna, jer ta vrsta nadzora nad bankama u Narodnoj banci postoji i danas je sektor, da li će se zvati sektor ili uprava. Znamo svi koji pratimo rad Narodne banke i malo sa stručne strane, ne samo sa političke, da je to do sada bilo uvek pod kontrolom jednog od viceguvernera. Ono što je ovde novina i što će u velikom otežati rad Narodne banke Srbije, jeste na koji način je pozicionirana ta uprava, a posebno na koji način se uvodi direktor uprave koji neće više biti viceguverner. Podsećam na izbor koji je ovde spomenut. Guverner se bira u Narodnoj skupštini na predlog predsednika Republike. Zatim, viceguverneri se biraju u Narodnoj skupštini na predlog guvernera. Direktor će se birati u Narodnoj skupštini na predlog Odbora za finansije. Na taj način, do kraja je jasno da direktor uprave neće biti u timu, on će biti paralelni organ ili nadzor nad radom guvernera i viceguvernera, jer guverner praktično, ako nema uticaja ni na predlog za izbor, neće imati ni uticaja ni za predlog za njegovo smenjivanje. To dvovlašće koje se uvodi nikako nije umanjeno, ili samo formalno umanjeno izmenom, što se ne potpisuje dvojako, nego samo će potpisati rešenja za rad banaka, samo guverner. To je samo formalno. Suštinski će to dvovlašće na ovaj način i sa ostajanjem ovog člana Predloga zakona, ostati.
Hvala. Đorđe Stoišić. Izvolite.
Zahvaljujem. Takođe, u povodu člana 10. dali smo amandman da se briše. Iz istog razloga koji su već obrazložile neke kolege, ponovo se vraćamo na to, sa tom tzv. upravom za kontrolu nad finansijskim institucijama se funkcija kontrole praktično izmešta iz ruku guvernera, naročito imajući u vidu da direktora te uprave predlaže Odbor za finansije, što mi nije jasno iz kojih razloga, sa obzirom da je to vrlo usko stručna funkcija koju bi upravo trebao da vrši sam guverner. Generalno, u svetu je trend da se te funkcije, u vreme svetske ekonomske krize, upravo sve više centralizuju unutar Narodne banke i prve su na listi prioriteta guvernera. Mislim da se stvaranjem ove uprave formira, na neki način, neki novi kvazi SDK. Ne vidim šta će to dobro da donese finansijskom sektoru. Pre šest, sedam godina, kada su se naveliko uzimali krediti, pričali su se hvalospevi o privatizaciji finansijskog sektora banaka itd, da bi danas došli u situaciju da praktično imamo velike probleme, jer ni građani ni privreda ne mogu da vraćaju kredite koje su tad uzimali, a sada se optužuje upravo taj isti finansijski sektor, da su maltene sve stranke krive zato što u zemlji imamo makro-ekonomske probleme koji su više strukturne prirode i nemaju mnogo veze sa tim. Mislim da uvođenje nove uprave je samo jedna od aktivnosti u nizu, da kad god treba da se suočimo sa nekim novim problemima, u Beogradu se formira neka nova uprava, agencija, direkcija, gde se zapošljava stotine hiljada nekih činovnika i birokrata, koji onda, primajući velike plate, natenane godinama prožimaju te probleme i pokušavaju da ih reše, u velikoj meri neuspešno. Zahvaljujem.
Hvala. Gospodin Radojko Obradović, izvolite.
Predložili smo amandman kojim se briše član 10. Ranije smo već rekli da, zbog svih problema koji postoje, potpuno razumemo želju da se uvede uprava za kontrolu nadzora nad finansijskim institucijama. Član važećeg Zakona o Narodnoj banci se ne menja. Uprava bi samo bila posebna organizaciona celina u Narodnoj banci i imala bi sva potrebna ovlašćenja. Brisanjem ovog člana, ta novoformirana uprava ništa ne bi izgubila, a dobili bismo otklanjanje svake sumnje da će biti zloupotrebe, jer kad pogledate ovlašćenja, ne uvodi se nijedno novo ovlašćenje koje već ne postoji, samo se otklanja svaka moguća sumnja da će ta uprava zloupotrebljavati poziciju kakvu ima Narodna banka i da će stvoriti lošu sliku i o državi i o našem finansijskom sektoru. Važna stvar je da bi se brisanjem ovog člana izgubio ili promenio način predlaganja. Potpuno je nelogično da Odbor za finansije predlaže direktora jedne organizacione celine u okviru Narodne banke. Narodna banka jeste važna, ali ovakvih uprava u Vladi imate koliko god hoćete, možda ne toliko važnih, a možda i važnijih. Uprava carina je verovatno podjednako važna kao uprava za kontrolu za finansijskim sektorom, pa skupština ne predlaže direktora Uprave carina itd. Treća stvar na koju hoću da ukažem je mandat direktora uprave za nadzor, koji se ovde definiše trajanjem od šest godina. Uvodi se još jedna konfuzija, a to je trajanje mandata, jer do sada je guverner imao mandat od šest godina, to ima i dalje, Savet je imao mandat od šest godina, sada se skraćuje na pet godina. Zašto se uopšte predviđa da mandat bude pet, šest, recimo Ustavni sud ima mandat od devet godina? Upravo zbog koncepta nezavisnosti tih institucija i nezavisnosti od aktuelne vlasti, jer je želja da ti mandati različitih tela, različitih institucija, budu duži nego što su mandati parlamenta, odnosno Vlade i upravo je ideja da u sistemu, u jednom trenutku u državi imamo predstavnike najviših institucija koje nije birala aktuelna vlast koja je pobedila na izborima. Otvorilo se danas nekoliko puta, a otvorilo se i pre dva dana, pitanje nezavisnosti. Očigledno da će to biti dominantno pitanje o kome ćemo raspravljati u narednom periodu, jer bojim se da imamo potpuno različita shvatanja o ulozi nezavisnih institucija. Nezavisna institucija mora da ima jasan mandat. Ako nema jasan mandat, onda smo mi, kao Narodna skupština, pali na ispitu, jer nam zakoni nisu dovoljno jasni i dovoljno precizni. Sva nezavisna tela nam dostavljaju finansijske planove i godišnje planove rada. Ako nismo zadovoljni onim što rade, opet smo mi, kao Narodna skupština odgovorni, jer nedovoljno dobro učestvujemo u postupku određivanja njihovih planova, njihovih programa rada, a nedovoljno dobro kontrolišemo njihove izveštaje, ali je nedopustivo da nakon formiranih izbora menjamo apsolutno svakog nezavisnog čelnog čoveka svake nezavisne institucije, predstavnika ili guvernera Narodne banke, jer se jednakost ciljeva ne postiže time što ćemo prilikom izbora glasati za nekoga, nego što ćemo jasno postaviti zadatke nekoj instituciji i jasno postaviti programe njihovog rada. Time ćemo mnogo bolje realizovati nezavisnost, nego time što će nekakva većina, bilo u Skupštini ili na nekom drugom mestu, se izjasniti za određenog čoveka, tim pre što smo od pojedinih poslanika u ovoj raspravi slušali vrlo pohvalne ode o određenim kandidatima za neke nove funkcije. Pošto sedim prilično dugo u ovoj sali, sećam se istih tih rečenica, istih tih reči, samo što su bile upućene drugim ljudima koje su oni podržavali u tom trenutku. Mislim da svi znamo i o čemu pričam, i o kome pričam i šta pričam. To nas ne vodi nikud, jer uvek će se pojaviti neko ko će danas hvaliti mene, sutra vas, a prekosutra nekog trećeg, kao što je Borko Stefanović nekada odlično radio posao, a onda od istih tih ljudi koji su ga do juče ovde hvalili i na naše napade branili, onda sada dobija brojne kritike. Tu je, pa mi je zgodno kao primer, neće zameriti. Hvala.
Hvala. Reč ima gospodin Mirko Čikiriz. Izvolite
Mislim da zbog važnosti pitanja je potrebno učiniti javnim nekoliko nespornih činjenica i, naravno, prihvatiti ovaj amandman DS i DSS, jer sa ovakvim predloženim izmenama vrši se dalja politizacija i ovog važnog organa za kontrolu finansijskih institucija. Mislim da je ovih dana od predstavnika predlagača javnost dovedena u zabludu da Narodna banka do sada nije faktički vršila ozbiljnu kontrolu finansijskih institucija, što je netačno, jer su postojale i redovne i vanredne kontrole u pogledu spornih banaka u kojima je bilo velikih zloupotreba. Dostavljeni su svi relevantni izveštaji i policiji i tužilaštvu, tako da, ne zbog želje da se brani guverner i ono što je on radio, već zarad istine treba reći da je, pre svega, tu zakazalo tužilaštvo i policija, pa je to pitanje i za aktuelnog premijera i ministra policije – zašto policija nije odradila svoj posao na vreme, ako je Narodna banka izvršila potrebne kontrole? Drugo, mislim da, takođe, od predstavnika predlagača ide neka vrsta stvaranja atmosfere u domaćoj javnosti da postoje kao neke strane banke koje ovde ostvaruju veliki profit, pa će oni time stati na put što, naravno, opet nije tačno. Treba zarad javnosti reći da su sve banke kod nas, koje posluju na našem tržištu, pre svega domaća pravna lica, da imaju veliki osnivački ulog, da se redovno vrši kontrola i da je zaista reforma u ovom sektoru jedna od najboljih sistemskih reformi koje smo mi sproveli. Ova vrsta poruka nam nije potrebna, pre svega zbog stranih investitora koji i te kako prate šta se dešava u našoj zemlji i do sada nismo čuli oduševljenje jednog jedinog stranog investitora da je zadovoljan što Vlada, kao jednu od prvih mera, na ovaj način menja Zakon o Narodnoj banci. Mislim da bih ovde mogao da se složim sa svim kolegama koje su rekle da mi ovde treba da razgovaramo o ozbiljnim strukturnim problemima, kako da napravimo i donesemo plan ozbiljne finansijske konsolidacije, kako da povećamo zaposlenost, kako da vratimo budžetski deficit u dogovoreni okvir i kako da se sprovodi još restriktivnija monetarna politika u uslovima svetske ekonomske krize, kada to rade sve vlade ozbiljnih zemalja. Naravno, ako ostane ovakvo rešenje, mi ćemo imati jedan nastavak politizacije, opet vraćanje nekoliko koraka unazad, što pre svega neće biti dobro, ne samo za građane Srbije, neće biti dobro ni za vlast, a neće biti dobro ni za potencijalne investitore. Hvala.
Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Srđan Miković. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima gospodin Miković.
Sagledavajući realno da očigledno vladajuća većina ne želi da prihvati amandman na predloženi član 10. koji su podnele moje kolege iz poslaničke grupe DS, predložio sam amandman kojim se interveniše i skraćuje mandat direktora uprave za nadzor, sa predloženih šest godina na dve godine. Milo mi je što se gospodin Arsić vratio u salu, raduje me njegov stav da treba debatovati ovde u pogledu Predloga zakona. Istina, nisam dobio odgovore na sva pitanja koja sam postavio u dosadašnjim javljanjima, a naročito do današnjeg dana mi nemamo analizu stanja, uopšte stanja u ovoj materiji koje opravdava donošenje zakona. To je naša obaveza po članu 151. Poslovnika. Do danas nemamo analizu stanja, iako su navedeni razlozi za donošenje zakona na osmoj strani predloženog materijala, ali bez analize postojećeg stanja. Zbog toga mislim da u ovoj vrlo važnoj materiji treba raditi na osnovu detaljne analize stanja, a ne samo kako mi nešto osećamo ili kako mislimo da treba rešiti. U tom delu, konkretno na član 10. predložio sam amandman kojim bi se skratio mandat na dve godine, s obzirom da se uvodi uprava za nadzor koja treba da preuzme velike nadležnosti i odgovornosti. Zbog toga smatram da direktoru treba skratiti mandat na dve godine sa ponovnim pravom izbora, što će omogućiti, ako ništa drugo, da se posle dve godine sačini bar detaljna analiza svih pozitivnih i negativnih posledica uvođenja uprave za nadzor, kao i samog rada direktora uprave za nadzor, a mogućnost ponovnog izbora će omogućiti da se direktor opet izabere ukoliko pokaže dobre rezultate u svom radu. U krajnjoj liniji, ako ne pre, onda bar za dve godine imaćemo ovu detaljnu analizu. Takođe, s obzirom da skupštinska većina pokazuje svoju volju da se guverneru ograniče određene nadležnosti, da se skrati čak mandat guverneru izglasavanjem ovog zakona, da nije došlo do ostavke guvernera skratio bi se mandat guverneru, u sledećem članu 11. predlaže se skraćivanje mandata savetu sa šest godina na pet godina. Očigledno je da se time pokušava da se prikaže primat izvršne vlasti i u onim oblastima gde Narodna banka treba da je samostalna i gde guverner treba da je samostalan. Osim toga, ukoliko se prihvati ovaj moj amandman, u slučaju da se mandat izvršne vlasti, odnosno Vlade Republike Srbije ili dela Vlade Republike Srbije završi ranije, neće biti potrebe da se nova vlast muči sa predlaganje novog zakona, već će imati mogućnost posle dve godine da bira novog direktora uprave za nadzor. Upravo zbog toga se pridružujem celoj argumentaciji mojih kolega iz poslaničke grupe DS. Ovim predloženim amandmanom dajem rezervno rešenje da se skrati bar mandat direktora uprave i na neki način on ne dovede u privilegovan položaj u odnosu na druge, odnosno na Savet Narodne banke.
Hvala. Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 12. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Mirko Cvetković, Teodora Vlahović, Nataša Vučković i Janko Veselinović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Reč ima gospodin Janko Veselinović.
Voleo bih da ova rasprava zaista ne bude akademska, pre svega iz želje da građani Srbije znaju šta ovaj zakon zaista donosi. Konkretno kroz ovaj član jasno se vidi namera predlagača da i preko Saveta guvernera, Saveta Narodne banke napravi podelu plena između političkih stranaka koje čine vladajuću većinu ili kako to oni vole da kažu – vladajući režim. Naime, ovim predlogom značajno se smanjuju ingerencije saveta, on više ne bi birao viceguvernere na predlog guvernera, niti vodio izbor internog revizora. Zašto? Građani Srbije treba da znaju to. Pre svega, zato što će taj izbor sada realizovati Narodna skupština Republike Srbije, odnosno vladajuća većina. Tako ne bi moglo da se desi da eventualno savet, koji je nezavisno telo i bira se iz reda stručnjaka, dakle, ne političkih predstavnika, kako ne bi moglo da se desi da viceguverner kojim slučajem bude neko ko nije pripadnik neke od partija koje će dobiti mesta kao utešne nagrade u imenima viceguvernera. Dakle, sada će viceguvernere kao što smo upravo učinili sa potpredsednicima Skupštine dobiti pojedine stranke vladajuće koalicije i možda one koje su im bliske. Činjenica da se mandat saveta skraćuje sa šest na pet godina, opet na neki način daje primat guverneru, odnosno dvovlašću guverneru i direktoru, pošto se tu ne zna ko je prvi, i ko zaista odgovara za monetarnu politiku Republike Srbije. Dakle, umesto saveta monetarna vlast delom se prenosi na Skupštinu u stvari na vladajuću koaliciju koja će postavljati svoje partijske kadrove na mesta viceguvernera. Hvala.
Da li još neko želi reč? (Da.) Gospodine Arsiću, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, hajde da vidimo ko je u sadašnjem savetu, i da mi objasnite da li vi to za šta hoćete nas da optužite, da mi hoćemo da radimo, a ne pada nam na pamet, već niste radili. Znači, član saveta izvesni gospodin Milojko Arsić, bivši savetnik Mirka Cvetkovića, zaposlen u "CES Mekon" na platnom spisku. Zalaže se za prodaju JAT-a, zalaže se za prodaju "Telekoma", zalaže se da se ne umanji porez na dodatu vrednost na bebi opremu i hranu za prehranjivanje odojčadi i dece mlađeg uzrasta, ili izvesni Kosta Josifidis koji radi u pokrajini. Znači, nemojte, već vidite klasičan sukob interesa i hoćete da takvi ljudi određuju ko će da vodi i da budu viceguverneri. Morate da priznate da je Narodna skupština nešto, slažem se sa mnogim predlozima, diskusijama da vladajuća većina može da izglasa šta god hoće. To ste nam vi toliko puta dokazali. Nebrojano puta. Zato ste imali zakone koji su vam padali na Ustavnom sudu. Ali, nešto što odgovornu vladajuću većinu sprečava da bilo šta što nije dobro pusti u Skupštinsku proceduru jeste da rešenja budu loša, zbog javne debate koja ovde treba da bude. Silom možete svašta da uradite, ali ako ste odgovorni, pazite šta radite, povećavam vam se stepen kontrole svih ljudi koji treba da budu predmet rada i ocene ovog parlamenta. U tome se razlikujemo mi od vas. Nećemo da se nešto dešava iza zatvorenih vrata, nećemo da se postavljaju ljudi koji ne zaslužuju da budu na tim mestima. To su razlozi zašto Parlament treba da preuzme ovu ulogu. Nema tu podele političkog plena. Mi smo već više puta dokazali za kratko vreme da ovu vlast ne smatramo političkim plenom, i nudili smo mnogima, koji nisu članovi nijedne političke stranke koje sačinjavaju skupštinsku većinu, da preuzmu odgovarajuće državne funkcije. Zato što je Srbija danas u takvoj situaciji da su nam potrebni, ne nama, nego građanima, najbolji ljudi koje ova država ima, da zemlju izvuče iz krize.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Janko Veselinović. Izvolite.
Moguće je da je DS i većina kojoj je pripadala, odnosno, većina koja je i sada većina u Narodnoj skupštini, da vas još jednom podsetim, donosila zakone kako je to ona htela, odnosno kako je mislila da je najbolje. Nikada Narodna skupština dok je DS činila okosnicu te vladajuće koalicije, za razliku od sadašnje vladajuće koalicije čiju okosnicu čini SPS i G17+, nije donosila zakone koji su namenjeni jednoj osobi. Nikad nije donosila zakone koji se odnose na Petra Petrovića ili Marka Markovića. Vi gospodo, donosite zakon za jednu konkretnu osobu, odnosno za dve konkretne osobe. Za jednu osobu već znamo ime i znamo da će biti guvernerka kako je rekao prof. Mićunović, za drugu osobu, ko će biti direktor, to još ne znamo, ali vi to sigurno znate i sigurno neće biti iz redova stručnjaka, makar bankarskih stručnjaka. S druge strane, mi celu diskusiju pokušavamo usmeriti da vas odvratimo od puta kojim ste krenuli, a to je ugrožavanje samostalnosti NBS. Dobili ste reakcije EU, MMF, ali ne potcenjujući dosadašnje izjave koje su stigle sa te strane, podsećam vas da su sada godišnji odmori u EU, pa i funkcioneri MMF su na odmoru. Dakle, dobili ste odgovor njihovih guvernera. Prave odgovore ćete dobiti tek u septembru. Nažalost, mislim da će tada biti kasno, i da će posledice ovog Zakona i izmenama i dopunama Zakona o NBS, pravljenog zbog jednog čoveka, zbog jedne plate, pravljenog i zbog političkog interesa, odnosno dva čoveka i dve plate, da će građani Srbije posledice osećati naredne nedelje. Hvala
Hvala, gospođa Ljiljana Lučić. Izvolite.
Hvala. Neko je već rekao da gospodin Arsić, danas u raspravi, često se ponaša kao da meša babe i žabe. On je malopre govorio o nekim ljudima koji čine rukovodstvo NBS i zamerio im na njihovim profesionalnim, stručnim stavovima o poreskoj politici. Da podsetim gospodina Arsića, to nije nadležnost NBS, to je čista nadležnost Vlade i pomenuti član rukovodstva NBS može da ima o tome kakvo god želi mišljenje. Ovih dana smo obavešteni kroz medije, da gospodin Dinkić, će za svoju desnu ruku imati uvaženog poreskog stručnjaka, ja visoko cenim kompetencije osobe koja je pomenuta u medijima, koja je eksplicitno protiv umenjenja, ili ukidanja poreza na bebi opremu i hranu. To je već druga tema, jer Vlada je tu isključivo nadležna, ona o tome odlučuje. Dakle, ostavimo stručnjacima, ekspertima, ljudima koji su se dokazali u oblastima u kojima deluju da onda kada nisu na poziciji da moraju da sprovode neku politiku, dajte da čujemo njihova mišljenja. Meni je, na primer, bila jako interesantna argumentacija gospođe koja će biti desna ruka ministra Dinkića sada kao ministra finansija. Hvala.
Hvala. Gospodine Arsiću, izvolite.
Trudim se da ne mešam babe i žabe, ali bar jedno znam. Nije stvar Vlade poreska politika, odnosno izmene i dopune Zakona o porezu na dodatu vrednost, Vlada može samo da bude predlagač. To je stvar ovog parlamenta. Bar za ovo nekoliko dana, koliko ste narodni poslanik, to ste trebali da naučite.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Mirko Čikiriz. Izvolite.
Naravno da je bitno pitanje ko će biti viceguverneri, da li će biti ljudi od struke i politike, ko će biti interni revizor, da li će interni revizor videti sve što treba da vidi ili će videti samo ono što mu neko kaže ili ne kaže i kakvi će njegovi izveštaji biti, tako da je predlog gospodina Janka Veselinovića jako umesan. Drugo, mislim da pod pritiskom, pre svega opozicije, u Narodnoj skupštini i stručne javnosti, verovatno, delimično i Brisela, vladajuća većina je odustala od jako spornog člana 18. Predloga zakona, što je dobro. Mislim da treba prepoznati zaista konstruktivne predloge koji su u opštem interesu da bi zakon zaista bio bolji, da bi njegove refleksije i posledice koje će proizvesti, a štetne posledice će sigurno nastupiti. Mi se ovde, čini mi se, samo trudimo da štetne posledice budu što manje. Drugo, tačna je i procena, ovde se ne radi o lex specialis u pravom smislu te reči, jer lex specialis kao specijalni zakon tretira samo određenu društvenu oblast, odnosno pojavu na poseban način. Ovde se u velikoj meri radi zaista o lex individuslis, o individualnom zakonu koji se tiče jedne ličnosti, a toga smo u istoriji imali, ali ne na ovaj način. Znali su kraljevi, vladari itd, da nekom pojedincu daju državljanstvo. Evo, mi ćemo sada nekome dati i Narodnu banku i daćemo političarima Narodnu banku, a kada Narodna banka ne zna politici da kaže ne, onda su štetne posledice neminovne.
Hvala. Da li još neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Borislav Stefanović. Izvolite.
Prvo, pridružujem se kolegama koji su podneli amandmane. Drago mi je da se gospodin Arsić vratio. Mislim da je nepotrebno da ovde jedni druge ubeđujemo u to koliko je zakonodavna vlast bitna i koliko je ona presudna u donošenju akata zbog kojih je i stvorena. Gospodine Arsiću, slušajući vas, a znam da u vašim redovima ima i ljudi vrsnih pravnika i ljudi koji poznaju i francusku buržoasku revoluciju, stekao bih utisak da govorite o konvenskom sistemu. Međutim, osim tog našeg Ustavom zagarantovanog i zakonom regulisanog prava, da glasamo za neke odredbe, ne vidim kakvu smo to novu kontrolu ustanovili ovim rešenjima. Mislim da ste toga i vi svesni. Mislim da i vi kao čovek koji je iz struke, to znate. Druga je sad stvar što je politika takva i što ona diktira vaše ponašanje, ne vodeći računa o tome šta će posle vas ostati. Ono što sam vam rekao juče, to tvrdim i danas, pored toga što moram da iskažem zaista veliku zahvalnost režimu zato što je prihvatio naš amandman se onemogućava zadiranje u devizne rezerve, da moram da kažem da bi bilo dobro da režim u ovoj situaciji prihvati i ostale zaista dobronamerne amandmane koji će, pre ili kasnije, kao što sam vam rekao juče, ponovo doći na dnevni red ove Skupštine. Siguran sam da ćete vrlo brzo, po izboru potpredsednika vaše stranke za guvernera Narodne banke Srbije, menjati i ovaj zakon. Zašto? Zato što je protivan svim uzusima koji vladaju na mestu kojem svi zajedno težimo, a to je EU, zato što, bez obzira na to što ustanovljava jedan način izbora koji ovde niko ne spori, da ne bi bilo ponovo zamene teza, dakle, Skupština treba da vrši izbor guvernera, ali isto tako se postavlja pitanje zašto vi ovim Predloga zakona, znam da su to mnogi i pre mene postavljali, a vi niste dali odgovor, se uvodi ovaj zaista teško pravno i stručno objašnjiv dualizam vlasti u Narodnoj banci Srbije. Normalno da je opravdano. Znam da to ako i stavlja osmeh i podsmeh na vaša lica, on je ledenog karaktera, zato što smo i mi nekada dok smo bili to što nazivate bivši režim, čime potvrđujete da ste vi režim, jer ako smo mi bivši, onda ste vi režim, i da opet uđem opet u tu terminološku igrariju sa vama koja nam nije strana, režim je reč francuskog porekla, znači vlast ili onoga ko je vrši, ali ima nedemokratsku konotaciju. Reč hunta je španskog porekla i znači grupu ljudi. Prema tome, ako mislite da nastavite sa ovim, vodite računa da i vi možete dobiti neke etikete sa naše strane koje su čisto terminološki vrlo čiste. Ono što je sigurno jeste da sada kada se ustanovljavaju dva guvernera, defakto, postavlja se pitanje viceguverneri. Kao što su moje kolege ukazale, zaista postoji opravdani strah, jer znajući neke ideje koje dolaze iz režima, koje su ranije najavljivane, koga ujede zmija, taj se i guštera boji, poštovana gospodo iz režima i prema tome, zaista treba sada javno da nam kažete ovde da li će ljudi viceguverneri biti ne samo imena koja ste naveli, recimo, prof. Josifidis, koji je ugledni profesor Ekonomskog fakulteta u Novom Sadu, nego da li će to biti jedan iz G17, jedan iz SPS? Morate nekog da date i Romskoj partiji. Gospodo, morate nam taj opravdani strah odagnati, jer on je strah građana, ne naš lični. Mi se vas ne plašimo, ali građani hoće da znaju da li ova podela kolača nosi partijsku boju. Ako ne, što mogu da vam verujem, onda nam recite po kojim kriterijumima će se to raditi. Ponavljam, ne govorim o tome da će Skupština glasati. Ako ste hteli da uvedete to o čemu pričate, a to je skupštinska kontrola, ona ne može da se svede samo na go čin, akt, ili kako god hoćete da ga nazovete, izbora nekog funkcionera. To je nesporno, gospodine Arsiću. Pa, nećemo se valjda vraćati u predistorijsko doba? Ako ste hteli da jačate ovaj dom, trebali ste da date mišiće Odboru za finansije. Trebali ste od Odbora za finansije da napravite ono što je svuda u civilizovanom svetu, na koji se pozivate, a ne samo bojler gde neko treba da digne ruku, nego da ti ljudi koje ćete staviti sa partijskih lista zbog vaših apetita, dođu pred taj odbor, koji niste dali opoziciji, što je presedan i da taj odbor ne samo njih pita, nego i da ih odobrava pre nego što dođu na plenumsko zasedanje, ali to je već suviše apstraktno za vas i u tom smislu ne očekujem odgovor. Kontinuirani rad nadzornog odbora, gospodine Arsiću, ste spomenuli, ali on nigde ne piše i ne ustanovljava nikakvu novu praksu, jer se rad Narodne banke u tom smislu ne menja. Ponovo izbegavate da budete bar iole precizni u onome što predlažete. Ono što je sigurno to je da ovim predlogom, to građani treba da znaju, pokušavate da kamuflirate ono što hoćete da uradite naglašavanjem uloge u Skupštine u izboru određenih ljudi. To je ono što vi radite. Ono što radite jeste da stvarate institucionalni haos u jednoj nezavisnoj instituciji, gde se ne zna ni šta će nadzorni odbor, konkretno, kako i na koji način da funkcioniše. Ono što možemo sa sigurnošću reći već danas to je da mi se javlja da će taj čovek biti iz G17 ili iz URS. Ako to ne bude tačno, ja ću javno da vam se izvinim i reći ću da mi se ne javlja dobro. Hvala lepo.
Gospodine Šajn, izvolite.
Javljam se samo povodom komentara pošto je pomenuta Romska partija. Oni koji su bili u parlamentu 2007. godine, a i DS sa kojim smo sarađivali 2007. i 2008. godine u Novom Sadu, u Vojvodini, a istovremeno u Beočinu smo sarađivali u vršenju vlasti sa SRS u to vreme, govori vrlo jasno da Romska partija nikada nije tražila, niti sada traži da vodimo kadrovsku politiku na osnovu političke pripadnosti određenih kadrova. U tom smislu sigurno nećemo tražiti da neko u NBS bude samo zato što je pripadnik određene političke partije. Ako neko smatra da je to loše u ovoj državi, onda zaista ne da mu nije mesto u partiji koja želi da se nazove DS, nego mu onda verovatno nije mesto ni u ovom društvu. To će najbolje da objasne predstavnici i zaštitnici demokratije u Srbiji. Želim još nešto da razjasnim i mislim da tu treba da stavimo tačku. Kada je reč o Romskoj partiji, sarađivali smo sa mnogima. Kao što nismo bili sekretari i u Vladi Bojana Pajtića, a i te kako smo mu pomogli, tako nismo insistirali ni na ministarskim mestima u ovoj Vladi, a sigurno smo doneli većini više glasova nego neke partije koje sada jesu tamo. Za nas je uvek bio princip da to bude kvalitet, da to budu ljudi koji čine dobro Srbiji, da to budu ljudi koji će da pomognu i socijalno ugroženim ljudima u Srbiji i srpskom narodu u celini, kao i svim građanima Srbije. U tom smeru vas molim, da oni koji su radili i zapošljavali ljude po partijskoj pripadnosti, a danas jesu razlog zbog kojih oni moraju da se menjaju zato što su oni napravili grašku i nezakonita stvar koja je greška, mora da se menja na ovaj način. U tom smislu mi i podržavamo ovaj zakon i prihvatamo ga način menjanja nezakonitih stvari koje je činila ranija vlada, ne koristim drugi termin. Hvala.
Reč ima Borislav Stefanović. Izvolite.
Hoću da se izvinim gospodinu Šainu, jer nisam apostrofirao njegovu partiju sa ciljem, ali ste mi ušli u vidno polje i zato sam vas spomenuo i pošto znam da je grupacija sa ove strane režimske većine suštinski pokret, a ne partija i da ona partija, tj. SNS koja je okosnica te većine u okviru njihovog pokreta, u suštini, možda ima i najmanji uticaj. Ali to da se vi i ja slažemo oko svega što ste rekli, slažemo se prvenstveno jer i vi i ja znamo da ste vi bili svima dobri i u tom smislu ćete to sigurno nastaviti da radite. Mislim da i ljudi u okviru režimske većine to vide, a to se pokazuje i u odnosu na prethodne amandmane i na prethodne predloge zakona. Još jednom apelujem na uvažene kolege da obave dublje i frekventnije konsultacije sa svojim poslanicima, s obzirom da mi se čini da prečesto koriste argumentaciju – nas prokuženih iz bivših režima. Hvala.
Gospodin Veroljub Arsić.
Dame i gospodo narodni poslanici, pažljivo sam slušao kolegu iz bivšeg režima, ali nisam primetio reakciju - kako to da je jedan član saveta zavistan od bivšeg premijera Mirka Cvetkovića, i da je na platnom spisku CS Mekona? To nije bitno, to nikakvu ulogu ne igra. Inače, prof gospodin Kosta Josifidis nije viceguverner. Imamo četiri i to su Bojan Marković, Ana Gligorijević, Mira Erić-Jović i Dijana Dragutinović. To je samo član saveta. Predaje na više fakulteta, slažem se sa tim, ali radi i razne projekte za pokrajinsku vladu – ne znam koliko je novca od tih projekata zarađeno, ali u svakom slučaju se pokazuje i njegova zavisnost od izvršne vlasti. Voleo bih, pošto ste toliko vidoviti, da mi kažete, jer pričate kao da znate već ko će da bude u Savetu NBS i ko će da budu viceguverneri, da i meni to kažete. Voleo bih to da znam.
Da li još neko želi reč? (Ne). Na član 13. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Mirko Cvetković, Teodora Vlahović, Nataša Vučković i Janko Veselinović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodine Veselinoviću, izvolite.
Ovaj amandman je u vezi sa amandmanom 3. i 4. i on govori o predloženom formiranju uprave za nadzor. Po mišljenju poslanika DS, formiranje uprave za nadzor je potrebno, ono stvara pravnu nesigurnost i uvodi dvovlašće unutar NBS, jer se neće znati ko je odgovoran za monetarnu politiku. Ovakvo rešenje ne postoji nigde u uporednom pravu, koliko znam. Već sada u NBS postoje odgovarajući organizacioni delovi koji realizuju poslove koje će dobiti ova uprava. Postoje dva moguća rešenja koja postoje u uporednom pravu. Prvi je da posao nadzora vrši sam guverner, koje je on i do sada imao po našem pravnom sistemu, prema dosadašnjem Zakonu o NBS. Drugo uporedno rešenje je da to vrši jedna nezavisna institucija van Centralne banke. Ovakvo rešenje da unutar Centralne banke postoje dva organa, od kojih jedan kontroliše drugi, od kojih jedan nije definisan Ustavom, već je definisan samo guverner, stvara pravnu nesigurnost, stvara dvovlašće i stvara sve ono što može biti posledica toga. Na ovaj način, rekao sam, sprovodi se politika partizacije NBS i složio bih se sasvim sa kolegom Čikirizom, da se ovde ne radi o leks specijalisu, već da je po pravnoj prirodi Zakon o izmenama i dopunama Zakona o NBS leks personalis, da je pravljen za jednu osobu, odnosno za jednu osobu i nekoliko partijskih funkcionera. Hvala.
Gospodine Arsiću, izvolite.
Volim kada moje drage kolege kritikuju zakon i neki put sami sebi skoče u stomak. Ako vi već znate ko će da bude guverner, ako već znate i ime i prezime, da je stranačka ličnost, da će biti izabran za nekoliko sati itd, pa nas zbog toga kritikujete, a onda kažete – ovaj zakon smanjuje ovlašćenja guvernera, je li sad neko lud ako piše zakon za sebe, da sam sebi skrati ovlašćenja? Tako nešto ja ne poznajem. Član 95. Ustava poznaje dva instituta – Narodnu banku i guvernera. Je li Narodna banka po tom istom Ustavu, po tom starom, odnosno važećem zakonu imala savet? Jeste. Je li imala izvršni odbor? Jeste. Je su li to ustavne kategorije? Nisu. Uprava za nadzor nije izopštena iz sistema NBS. Ona je u sistemu Narodne banke novi organ, i ako pažljivije pročitate taj član, na koji ste podneli amandman, guverner je dužan da najmanje jednom u tri meseca Savetu dostavi izveštaj o sprovođenju monetarne politike, a to piše i u starom zakonu, važećem zakonu piše. Ništa nije promenjeno. Uprava za nadzor, takođe, dostavlja Savetu izveštaj. Znači, Savet ostaje najviši organ Narodne banke, a njega predstavlja guverner, kao i Narodnu banku i nema tu dvovlašća. Ništa više, o tome se radi. Ako je to politički zakon, kako vi to tvrdite, zašto onda nas kritikujete da nekom budućem guverneru, navodnom političaru, uskraćujemo ovlašćenje? To je protivno samo sebi.
Hvala. Reč ima gospodin Veselinović, izvolite.
Nisam siguran da ćete aplaudirati kada čujete ono što sam jutros ja čuo, odnosno čuo od svojih kolega. Biće da, gospodine Arsiću, ne govorite istinu, jer ste nedovoljno informisani ili ste nevažan član poslaničke grupe SNS. Buduća guvernerka je jutros na Administrativnom odboru, kome je predsedavala, u prisustvu mojih kolega izjavila da će ona biti guverner Narodne banke Republike Srbije. Znači da ste nedovoljno informisani, a vi kao ne znate ko će biti guverner Narodne banke Republike Srbije i mi se sad kao nešto borimo za nezavisnu instituciju, odnosno očekujemo da će to biti neko drugi van političkih krugova SNS. Neće biti, gospodine Arsiću. Drugo, mi branimo instituciju guvernera, bilo ko nju da obavlja. Zbog toga smo protiv smanjivanja ovlašćenja guvernera Narodne banke Republike Srbije, zbog toga smo protiv uvođenja dvovlašća. Dakle, pored guvernera, za poslanike, vi to već svi znate, ali za građane, Narodna banka dobija i direktora i uvodi se dvovlašće i o tome se radi. Stvara se pravna nesigurnost i protiv smo toga da se guverneru oduzmu Ustavom garantovana prava, odnosno jedno pravo da je on na čelu Narodne banke Republike Srbije. Ovim izmenama na čelu Narodne banke Srbije biće najmanje dva čoveka. Rekao sam da znam ko je kandidat za guvernera i ko će biti guverner. Ne znam ko će biti direktor. Gospodin Stefanović je dao svoju reč da će vam se izviniti po pitanju, ako to ne bude neko kadrova G 17, zaista tu informaciju nemam, ali ovu prvu informaciju imamo. Hvala.
Hvala. Povreda Poslovnika, narodni poslanik Dragan Šormaz.
Gospođo predsedavajuća, zaista moram da protestujem. Član 106. i 107. Znači, govornik je dužan da se odnosi i sa uvažavanjem. Direktno ne može da se obraća, tj. član 103. - obraćao se direktno. Rekao je da je čovek, narodni poslanik, koji je sada predstavnik predlagača, a predlagači su 126 poslanika, nevažan poslanik u poslaničkoj grupi, ili tako nešto, a pričaju o institucijama iz iste poslaničke grupe. Institucija nije ova zgrada, institucija je 250 narodnih poslanika. Možemo da sedimo na livadi, što bi rekao moj prijatelj Dragan Marković Palma, i mi smo Skupština. Ova zgrada nije Skupština. Nas 250 smo Narodna skupština i svaki je podjednako bitan i važan. Oni koji nam govore o institucijama ne shvataju ni to, a govore o institucijama, govore o Narodnoj banci Srbije. Devizne rezerve su smanjene za nekoliko milijardi evra otkad su vodili državu. Govore nam o ekonomskoj situaciji, o primedbama EU, plate su niže za 100 evra u proseku, 400 hiljada ljudi ih manje prima. Duplo su zadužili državu dok su bili vlast i mi u instituciji, Skupštini, sedimo normalno razgovaramo, argumentovano razgovaramo o svemu, o predlogu zakona i još treba da trpimo uvrede. Znači, zaista ste bili u obavezi da gospodina opomenete dok je govorio za to šta je rekao. Ovo dajem primedbu vama, ne gospodinu. Hvala.
Molim sve narodne poslanike da se držimo teme i da poštujemo dostojanstvo ovog doma. Hvala. Reč ima gospodin Veroljub Arsić.
Dame i gospodo narodni poslanici, zarad javnosti, tako nešto se nikad nije desilo na Administrativnom odboru. Takođe, zarad javnosti, mi iz poslaničke grupe i u ime predlagača ovog zakona ne brinemo o integritetu jedne funkcije u državi. Jeste, guverner je samo jedna funkcija u državi. Brinemo o integritetu čitavog organa, koji taj guverner treba da predstavlja, i štitimo taj organ od guvernerove samovolje. O tome se radi. Kao što je i predsednik Skupštine prvi među jednakima, tako i guverner ima samo jedan glas u Savetu i nema dvovlašća, kao što to uporno pokušavate da predstavite. I Izvršni odbor Narodne banke i uprava za nadzor podnose izveštaj Savetu i Savet taj izveštaj usvaja, a mi izveštaj Narodne banke kroz izveštaj Saveta. Nema tu dvovlašća. Jednostavno izmenama i dopunama Zakona hoćemo da poboljšamo kontrolu nad finansijskim tržištem od strane Narodne banke. Ništa više. Jednog čoveka, ko god to bio, u ovakvim vremenima, može neko da učini zavisnim. Jedan organ mnogo, mnogo teže. U tome i jeste cilj i svrha donošenja ovog zakona. Kad shvatite da oni treba da budu ti koji treba da donose odluke, a ne pojedinac, onda možemo da pričamo da idemo ka boljoj državi. Evo pogledajte, u svakoj političkoj stranci, organi donose odluke. Hoćete u Narodnoj banci da to radi pojedinac, e, pa ne može. Organ je taj koji donosi odluke. Pojedinac može da se složi sa njima, može da se ne složi, ako je rukovodilac mora da potpiše rešenje svidelo se to njemu ili ne, to je razlog za pokretanje postupka za razrešenje. I da to rešenje sa kojim se ne slaže da ga sprovodi. Tako valjda funkcioniše državna uprava. Ipak, Narodna banka je samo jedan organ. Ništa više.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Predrag Marković. Izvolite.
Rekao sam da slobodno možemo da nastavimo, jer sam samo želeo da skrenem pažnju, ali pošto je došlo do tehničke zabune, da poslanici uživaju imunitet za izgovorenu reč i to je vrlo važno. Ali, to ne znači da mogu olako u žaru borbe, zastupajući stranke ili neke druge interese, da šalju netačne poruke javnosti o ključnim institucijama, kao i o ključnim institutima. Jedan od njih je, pošto se već treći put čuje, da je 250 poslanika na livadi Skupština, kao što znate nije. Na livadi 250 poslanika je 250 poslanika na livadi. Narodna skupština može da zaseda, diskutuje i odlučuje isključivo po procedurama, kako se zakazuje, gde se zakazuje po procedurama odlučivanja i to je čini Narodnom skupštinom. Pošto je primer, ja potpuno razumem, dat metaforično, ali da ne stvaramo zabunu u javnosti. Imali smo primer pre samo dva dana, kako se pravi jedna institucija, u ovom slučaju je to bio Ombusman. Kojom vrstom odgovornosti učesnika onome šta je moguće, o načinu na koji se to ostvaruje i kroz koje procedure. Sada to isto činimo po pitanju Narodne banke, pri tome, nemam ništa protiv, niti što će se neki poslanici zahvaljivati pogrešnim ljudima, za ono što je po pravu narodnog poslanika učinjeno sa ovoga mesta, pre dva dana gde je zatraženo da se član koji direktno može, da eventualno probudi sumnju, ali i da ugrozi stvarnu samostalnost jedne institucije, da se briše. Do toga da će u ovoj diskusiji biti prihvaćen čitav niz amandman koji će omogućiti da čime god, bilo motivisano, različite izmene zakona, one budu u funkciji. Realno ispravljanja onih nedostataka koji su u međuvremenu uočeni u funkcionisanju ustanove i institucije koja se dosledno uspostavljala u prethodnim godinama. Mi moramo u interesu svih građana da o tome brinemo, a u interesu političkih stranaka možemo da iznosimo netačne podatke, dvovlašće, ne dvovlašće, ustavnost, ne ustavnost, zato poslanici uživaju imunitet i ja sam zahvalan na tome.
Hvala. Narodni poslanik Zoran Babić.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, koristiću vreme poslaničke grupe. Nisam planirao da se javim po ovom amandmanu, ali jednostavno izrečena je malo pre jedna insinuacija, jedna neistina od uvaženog kolege iz bivšeg režima, a to je, da je verovatno, pošto se pozivaju na neke moći koje nisu prirodne, na neka javljanja, na neke stvari koje nisu ni po zakonu. Rekao je da je gospođa Jorgovanka Tabaković na Administrativnom odboru izjavila da će biti sledeći guverner. Ja sam član Administrativnog odbora, bio sam do sada na svakoj sednici, na svakom sastanku, od početka do kraja. Tu su bile i kolege koje su iz opozicije, tu su bile kolege iz moje poslaničke grupe. Voleo bih da neko potvrdi takvu priču koju ste malo pre vi izneli, oprostite, obraćam se direktno, neću to činiti više. Da li to može sa ulice, da li to može sa sprata iznad, da li to može iz druge sale? Jednostavno ne bih voleo da se više u ovom visokom Domu dešavaju stvari, kao što je malo pre rekao gospodin Borko Stefanović, vrlo stručno pričajući o Narodnoj banci, pa mešajući viceguvernera i članove savete, guvernera Narodne banke Srbije. Informišite se, pre nego što govorite u ovom visokom Domu i nemojte da koristite neistine. To što ste sada na drugoj strani vage koja se zove vlast, što ste sada pripadnici bivšeg režima, ne mora da znači da je to neprirodno stanje. Ja ću koristiti samo jednu rečenicu koju je često koristio moj kolega gospodin Srđan Milivojević, a to je: "U opoziciji je teško samo prvih 10 godina, posle toga će te se navići".
Na član 14. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Mirko Cvetković, Teodora Vlahović, Nataša Vučković i Janko Veselinović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa ustavnim pravnim sistemom. Reč ima Janko Veselinović. Izvolite.
Dakle, javnost ima novu informaciju, gospođa Jorgovanka Tabaković neće biti guverner Narodne banke Republike Srbije. Nešto od ove dve stvari mora da bude istina, a to ćemo videti u ponedeljak. Sa druge strane, zaista nisam i izvinjavam se gospodinu Arsiću, ako je u činjenici da sam rekao da ne verujem da je nevažan član SNS da ne zna tu informaciju, nisam mislio da je on nevažan član i mislim da je svaki član poslaničkog kluba važan, nego sam mislio da on govori neistinu. Mislio sam da on ne govori istinu kada kaže da ne zna ko će biti guverner i da je to nepoznanica. U suštini, prelazim na dati amandman. On se svodi takođe na amandman tri i četiri, način na koji mi pokušavamo da prezentujemo naše neslaganje sa ovim zakonom, koristeći se ponekad ilustracijama, uporednim pravom i drugim metodama, nije da bi smo promovisali politiku stranke koja je u opoziciji. Da vas podsetim, mi smo bili dugo u opoziciji za razliku od vas koji ste do 2000. godine bili gotovo u svim vlastima, pa i postojeći režim, kako ga vi nazivate, je bio na vlasti do ovog mandata Vlade. Nije nama cilj ništa drugo, nego da vam ukažemo na veoma loša rešenja ovog zakona, na činjenicu da stvarate dvovlašće, da kršite Ustav RS, izuzimate iz ovlašćenja guvernera, ovlašćenja koja su mu data, dajete ga drugim pojedincima, odnosno drugim organima. To je naš cilj. Naš je cilj da mi ne izgubimo kreditni rejting. Naš je cilj da ne budemo gurnuti u stranu od MMF-a. Naš je cilj da ne budemo crna tačka EU. Naš je cilj da ne odemo unazad u odnosu na ono gde smo bili do izbora ove Vlade, ništa drugo.
Hvala. Gospodine Arsiću, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ipak želim da se ozbiljno bavim ovim poslom i javna podgovaranja za ovom govornicom me ne interesuju. Znaću ko će biti kandidat a ne guverner, pod dva uslova – kada to dobijem pismeno od skupštinske službe od strane predsednika Republike, ili ako mi on to pre toga u nekom usmenom razgovoru ne kaže. Kad spominjete taj član 14. i to dvovlašće, član 14. menja se član 26. odnosno, dopunjuje se član 26 koji reguliše kako guverneru, viceguvernerima, direktoru uprave za nadzor i članovima Saveta prestaje mandat u organima u kojima rade. Ništa više. Nema ovde nikakvog dvovlašća.
Hvala. Na član 15. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Mirko Cvetković, Teodora Vlahović, Nataša Vučković, Janko Veselinović, predsednik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja, zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa ustavom i pravnim sistemom. Da li neko želi reč? (Ne.) Hvala. Na član 16. amandmani u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Dušan Petrović i zajedno narodni poslanici Nataša Mićić, Judita Popović, Radmila Gerov, Žarko Korać, Ranka Savić, Miljenko Dereta i Kenan Hajdarević, predsednik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja, zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa ustavom i pravnim sistemom. Reč ima Gospođa Popović. Izvolite.
Hvala gospodine predsedniče, poštovano predstavništvo, dame i gospodo narodni poslanici. To je jedan od amandmana koji je podnet iz tog razloga što smo primetili da postoji intencija predlagača, da izostavi dvostepeno odlučivanje u pogledu razrješavanja funkcionera NBS. Ukazala bih, u stvari, i na politiku Ustavnog suda, koji je tu politiku iskazao kada je odlučivao o žalbama sudija, kada je posebno istakao da isti imaju pravo na pravično suđenje, što znači da imaju pravo i na drugostepene odluke, šta više, u tom smislu je i poništeno sve ono što je Visoki savet sudstva radio i, u stvari, reforma pravosuđa je ozbiljno dovedena u pitanje. Prema tome, ukoliko u ovom članu Predloga zakona takođe predviđate tu neku konačnost odluke o razrešenju visokih funkcionera NBS, možete očekivati da Ustavni sud zauzme stav da ste tu povredili Ustav. Međutim, dodala bih još nešto jako bitno, a to je ovaj amandman koji je podneo Odbor za finansije, koji u nekoj meri menja navedeni član, ali menja samo u tom smislu što i simbolički devastira Narodnu banku tako što umesto nabrajanjem guvernera, viceguvernera i članova saveta, čije razršenje se predviđa ovim članom, jednostavno samo navodi da se radi o funkcionerima. Ukoliko je NBS ugrožena de fakto time što je uvedeno dvovlašće, a jeste uvedeno dvovlašće time što je predviđeno postojanje te uprave za nadzor, jer ta uprava za nadzor od 10 funkcija NBS, dobija četiri veoma značajne funkcije. Ukoliko mi, pored guvernera imamo još jedno lice koje se takođe bira, ta funkcija je takođe izborna u Parlamentu, ali članovi tog upravnog nadzora nisu. Nisu, takođe, izborni, kao što su izborni viceguverneri i članovi saveta, predsednici saveta, itd. Mi ne znamo ko će biti direktor te uprave, mi ne znamo ko će biti od tih članova deo tako jednog ozbiljnog organa, tela u okviru NBS. Očekivala sam od Odbora za finansije neku mnogo racionalniju odluku, mnogo racionalniji amandman. Ako ništa drugo, bar da vodi računa o dostojanstvu NBS.
Hvala. Gospodin Arsić, kao predstavnik predlagača. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, izgleda mi da kada je pisan Zakon o Narodnoj banci, da je malo radila i resavska škola. Prepisivan je Statut Evropske centralne banke i neprihvatanjem, odnosno kritikovanjem ovog dela izmena i dopuna zakona vi, u stvari, ništa drugo ne radite nego devastirate Narodnu skupštinu. Ne može ni jedan sud, osim Ustavnog suda, da ceni odluke koje donosi Narodna skupština. Ne postoji taj mehanizam. Ako pogledate malo pažljivije način funkcionisanja Evropske centralne banke, videćete da je to nacionalna organizacija sastavljena od više država, članica EU, koje imaju monetarnu uniju. Među tim članicama, odnosno EU ima jedan organ koji se zove Evropski parlament. U Evropskom parlamentu sede kao i ovde narodni poslanici, ali se oni ne udružuju na nacionalnom nivou, nego po političkoj pripadnosti, pa tamo imate i konzervativce, i stranke zelenih i narodnjake, imate čak i poslanike koji su protiv EU i Evropskog parlamenta. Tako on funkcioniše. Sada zamislite da najveći kapital u Evropskoj centralnoj banci imaju Nemačka i Francuska, da stranke koje su na vlasti u Evropskom parlamentu, a u opoziciji u nacionalnim parlamentima, smenjuju guvernera Evropske centralne banke. Zato je uspostavljen taj zaštitni mehanizam. Reč je o nadnacionalnoj banci. Ovde je reč o nacionalnoj banci. Sasvim je iluzorno, možda će neko da napadne i taj deo priče, da može Ustavni sud ovo da obara zato što nije u skladu sa Zakonom o upravnom postupku ili nekom drugom postupku. Takođe mogu da vam kažem da Ustavni sud Ustavom Republike Srbije nije ovlašćen da usklađuje koji je zakon u suprotnosti jedan sa drugim, Ustavni sud usklađuje zakone sa Ustavom, i da na to stavimo tačku. Nema, jednostavno devastiranje Narodne skupštine, ako sud odlučuje, menja, preinačuje odluke Narodne skupštine. To gubi svaki smisao.
Hvala. Gospođa Popović.
Hvala gospodine predsedniče, a hvala i vama za priliku, dodatnih dva minuta za ovu poslaničku grupu. Samo bih dodala jednu konkretnu stvar. Građani Srbije koji prate ovu diskusiju, pre svega su zainteresovani za to da li je njihov život i egzistencija ozbiljno ugrožena donošenjem ovog zakona, što znači – da li je opet moguća inflacija? Građani Srbije su preživeli 1993. godinu i onu strašnu inflaciju te godine i mislim da je taj strah u velikoj meri opravdan. Kada vi na taj način dovedete u pitanje funkcionisanje NBS, što drastično menjate njen status iz jednog položaja nezavisnog i samostalnog državnog tela, vi onda normalno da direktno atakujete i na rad te NBS i na sve one funkcije koje ta NBS obavlja, a molim vas, možete da pročitate o kojim funkcijama se radi u članu 4. Zakona o Narodnoj banci. Građane takođe interesuje da li će zbog ovog zakona biti ugrožena njihova platežna moć, i što se svakodnevnih izdataka za život tiče i što se tiče otplate kredita koje su mnogi građani bili prinuđeni da uzmu. Jako je bitno da li vi kredit otplaćujete u jednom stabilnom finansijsko-monetarnom sistemu ili kredit otplaćujete u tako jednom nestabilnom sistemu u kojem mi živimo, a ovaj zakon samo doprinosi toj nestabilnosti i toj velikoj opasnosti za svakodnevni život i za egzistenciju građana Srbije.
Hvala. Gospodin Petrović, izvolite.
Hvala najlepše. Gospodine predsedavajući, radi se o jednoj važnoj stvari ovde i ona na jedan dobar način mislim da daje sliku o suštini problema koji imamo sa ovim predlogom zakona, Postavlja se pitanje - da li će, ako ovaj zakon ovako prođe kako je predloženo, funkcioneri NBS imati mogućnost sudske zaštite u slučaju razrešenja ili ne? Funkcioneri su guverner, viceguverneri, članovi saveta. Do sada su mogli da se obrate sudu kada su razrešeni i od ovog trenutka, odnosno od trenutka stupanja na snagu zakona, ako bude ovde usvojen, više tu mogućnost neće imati. Ovo govorim zbog sledeće stvari. Radi se o jednom od standarda evropskih ili kakvih god, zbog toga što postoji i konkretan dokument, a zove se Izveštaj o konvergenciji koji je sačinila Evropska centralna banka i tim izveštajem je izričito utvrđeno da svakom funkcioneru Centralne banke mora da bude obezbeđena adekvatna sudska zaštita u slučaju razrešenja. Dakle, ako bude usvojeno ovakvo rešenje, Srbija će da odstupi od standarda koji za ovu oblast postoje u EU. Podsetiću vas, poštovane kolege, na ekspoze koji je ovde izložio premijer Dačić. Za taj ekspoze ja nisam glasao, ali parlamentarna većina jeste. U tom ekspozeu jedna od najvažnijih stvari jeste – nastavak usklađivanja prava Srbije sa pravom EU, kao temeljnim činiocem, da bismo mi što pre postali članica EU. Zbog čega je ovo važno? Mislim da dve izjave koje su dali diplomate ovde u Beogradu svaka na svoj način i iz potpuno različitih uglova govore o tome kakav mi problem imamo. "Politički pritisak na guvernera NBS, kojim se traži njegova ostavka i predložene izmene Zakona o NBS, kojima se slabi autonomija guvernera, predstavljaju poraz vladavine prava i nameću ozbiljna pitanja o poštovanju nezavisnih institucija i regulatornih tela u Srbiji." Ovo je izjavila američka ambasadorka danas. Ovaj parlament će donositi zakone onako kako smatra da treba i za šta postoji većina, tu nemam nikakvu primedbu, ali moje pitanje predlagačima je – da li je dovoljno uzet u obzir značaj i težina jedne ovakve izjave na potencijalne investitore koji razmišljaju tome da li će svoj novac da ulože u Srbiju, što je naravno način da građani Srbije imaju mogućnost da se zaposle i da dođemo do novih radnih mesta? Nije ovde stvar samo o američkim investitorima, već o bitnosti ocena za stanje stvari u jednoj zemlji koja je politički predstavnik Vlade najmoćnije ili jedne od najmoćnijih država u svetu. Dakle, ovo je jako onespokojavajuće. Sada imamo drugu stvar koja je formalna i važno je da dobijemo odgovor na to pitanje. Gospodine predsedniče, ne znam da li se Vlada uopšte izjasnila o ovom zakonu? Nije, što je poseban problem. Dakle, imamo jedan od suštinskih zakona o kojima Vlada nije htela da se izjasni, jer imala je dva ili tri dana da takav jedan korak načini. Sad nešto što je deo našeg pravnog sistema. Zamenik, odnosno zamenica šefa delegacije EU u Srbiji, Adrijana Martins, kaže sledeće: "Evropska komisija nije bila obaveštena o nacrtu novog zakona. Usvajanje ovih izmena predstavljalo bi značajan korak unazad u usklađivanju srpskog zakonodavstva sa EU". Adrijan, nije Adrijana. Lapsus, ali taj lapsus je mnogo manje bitan od ovoga što je suština. Vlada Republike Srbije ima Kancelariju za pridruživanje. Kancelarija za pridruživanje je deo Vlade Republike Srbije i ni jedan zakon, niti drugi opšti akt, uredbe i pravni akti niže snage koje Vlada donosi ne donose se pre nego što Kancelarija za pridruživanje EU ne da saglasnost na taj zakon ili ne da mišljenje. Naravno, Kancelarija ima zadatak da oceni da li je pojedini propis u skladu sa pravom EU ili nije u skladu sa pravom EU. Zbog toga je veoma loše što Vlada Republike Srbije nije dala svoju poziciju i nije se izjasnila o ovom zakonskom predlogu. Kao što možemo da vidimo, diplomatski predstavnici EU nisu imali priliku da imaju uvid u ovaj zakon na formalan način. Verovatno posmatraju ovu raspravu i na nekakav način su dobili tekst, ali svakako imaju negativan stav o tome, što je takođe protiv temeljnih stavova koje je premijer Ivica Dačić ovde izneo kada je zajedno sa celom Vladom Republike Srbije iznosio svoj ekspoze, na osnovu koga je dobio podršku. Mislim da je važno da sve ove činjenice imamo u vidu, jer, opet ću ponoviti, ako želite, vi ćete zakon doneti, ovde postoji više od 126 poslanika koji zakonski predlog mogu da iznesu, ali sećaćemo se vrlo brzo, pretpostavljam, ovog današnjeg dana svi zajedno, kada se budemo suočavali sa posledicama ovako teških ocena, neke od njih sam izneo, koja svaka sa svoje strane imaju izuzetan značaj, kako za sliku koja o Srbiji postoji, a ta slika nam je važna, važna nam je zbog toga što ćemo vrlo brzo imati ovde razgovore sa MMF, imaće ih Vlada Republike Srbije. Kao što je direktorica MMF zadužena za Srbiju rekla pre neki dan ovde, odnosno Svetske banke, rekla da od razgovora sa MMF zavisi da li ćemo dobiti kredit Svetske banke ili ga nećemo dobiti. Bitno je da svi zajedno sve te činjenice stavimo na sto i kada bude ovde glasanje za kratko vreme da imamo svest o mogućim ozbiljnim i velikim posledicama koje ovakva odluka može da proizvede.
Reč ima gospodin Arsić, kao predstavnik predlagača.
Dame i gospodo narodni poslanici, Kancelarija EU nije dala ni saglasnost za reformu pravosuđa, pa vidite kakve sada imamo posledice, a koliko znam pravosuđe je posebna grana vlasti. Kada već dajete nečija saopštenja, čudi me da znate za sadržaj saopštenja, a ne znate da je Adrijano Martins gospodin, a ne dama, kako ste to maločas rekli.
Dame i gospodo, pošto su se stekli uslovi, predlažem da konstatujemo potvrđivanje mandata narodnim poslanicima u Narodnoj skupštini za upražnjena poslanička mesta, kako bismo omogućili njihovo učešće u radu Narodne skupštine. Dostavljena vam je odluka RIK o dodeli mandata narodnim poslanicima radi popune upražnjenih poslaničkih mesta u Narodnoj skupštini. Takođe, uručen vam je izveštaj Odbora za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja Narodne skupštine, koji je utvrdio da su se stekli uslovi za potvrđivanje mandata narodnim poslanicima, sa predlogom da Narodna skupština, shodno članu 27. stav 5. Zakona o izboru narodnih poslanika, konstatuje potvrđivanje mandata narodnim poslanicima Snežani Stojanović Plavšić i Nikoli Jovanoviću, izabranima sa izborne liste URS – Mlađan Dinkić. Na osnovu odluke RIK i izveštaj i predloga Odbora za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja, a shodno članu 27. stav 5. Zakona o izboru narodnih poslanika, konstatujem potvrđivanje mandata narodnim poslanicima Snežani Stojanović Plavšić i Nikoli Jovanoviću. Čestitam narodnim poslanicima na izboru i molim da pristupe radi polaganja zakletve. Takođe, molim i narodnog poslanika Nebojšu Zdravkovića, kome je mandata potvrđen 2. avgusta 2012. godine, da pristupi radi polaganja zakletve. (Predsednik čita tekst zakletve, a narodni poslanici ponavljaju.) "ZAKLINjEM SE DA ĆU DUŽNOST NARODNOG POSLANIKA OBAVLjATI PREDANO, POŠTENO, SAVESNO I VERNO USTAVU, BRANITI LjUDSKA I MANjINSKA PRAVA I GRAĐANSKE SLOBODE I PO NAJBOLjEM ZNANjU I UMEĆU SLUŽITI GRAĐANIMA SRBIJE, ISTINI I PRAVDI!" Molim narodne poslanike da potpišu tekst zakletve. Određujem pauzu do 15,00 sati. Hvala. [[Posle pauze.]] Obaveštavam Narodnu skupštinu da ćemo raditi i nakon 18 sati. Na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika Narodne skupštine, Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava podneo je amandman na član 16. Predstavnik predlagača je na sednici Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava prihvatio amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li predstavnik predlagača ili neko drugi želi reč? (Ne.) Na član 17. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Mirko Cvetković, Teodora Vlahović, Nataša Vučković i Janko Veselinović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodin Miković, izvolite.
Na član 18. moje kolege poslanici Demokratske stranke podneli su amandman kojim je predloženo da se briše član 18. Jer, predložena promena definicije o zabrani kupovine hartija od vrednosti uvodi veliku opasnost uvođenja novog kanala monetarnog finansiranja, tj. štampanja para. Dobro je i zadovoljni smo što upravo naše zalaganje, i to od kad smo dobili Predlog zakona, istog dana poslanici Demokratske stranke su ustali protiv ovako predloženog člana 18. Dobro je što na istom fonu su se našli i mnogi poslanici, kako opozicije tako i pozicije i nadam se, čini mi se, da bar u tom delu, po pitanju člana 18. ćemo biti u prilici da ovaj zakon, koji je predložen u izuzetno kratkom roku i koji je predložen na način da nije obezbeđeno blagovremeno ni izjašnjavanje Narodne banke Srbije, ni Vlade Republike Srbije, ipak da probamo da popravimo koliko je moguće. Još uvek postoji mogućnost da predlagač povuče ovaj predlog zakona a da se uđe u, ako je potrebno, rešavanje ove problematike nekim drugim predlogom zakona čijem izglasavanju bi prethodila široka javna rasprava i mogućnost participiranja svih onih koji imaju veze sa ovom oblašću.
Hvala. Gospodine Obradoviću izvolite.
Mi potpuno podržavamo predlagače amandmana na član 18, ali mislim da je, ako sam dobro pratio… Gospodine predsedniče, da li sada razgovaramo o članu 17. ili članu 18? Mislim da je član 17. (Predsednik: Amandman na član 17.) Tako je. Tako da, o članu 18. ćemo pričati tek kada dođe vreme.
Na član 17. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Popović, Milan Lapčević i Donka Banović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodine Obradoviću izvolite.
Moje kolege su predložile amandman pa će kasnije obrazložiti detalje. Želja našeg poslaničkog kluba je bila da ukažemo na brojne nelogičnosti koje postoje oko finansiranja Narodne banke, oko netransparentnosti vezano za prihodnu, odnosno rashodnu stranu u Narodnoj banci i, po našem dubokom uverenju, potpuno neprimerene visine primanja koje imaju i članovi Saveta Narodne banke i guverner Narodne banke. Nijednog trenutka ne sporimo da je funkcija guvernera Narodne banke izuzetno važna, da je funkcija viceguvernera izuzetno važna, ali je za nas neprihvatljivo da guverner ima pet ili šest puta veću platu od predsednika Republike ili predsednika Narodne skupštine. Ako bismo prihvatili taj rezon, a čuli smo više puta obrazloženja iz Narodne banke, da oni rade vrlo važan posao, mi to ne sporimo, ali ako bismo prihvatili takvo obrazloženje, onda bismo morali da prihvatimo da mi radimo vrlo nevažan posao i da predsednik Narodne skupštine radi prilično nevažan posao. Mislim da treba naći mnogo bolje obrazloženje od tog. Ako je sudeći po najavama iz vladajuće većine koja kaže da će se na potpuno drugačiji način regulisati pitanje primanja mi to podržavamo. Još pre dve ili tri godine predložio sam zakon o primanjima svih funkcionera koje bira Narodna skupština i po tom zakonu, nadam se da će u ovom sazivu ugledati svetlost dana i da će se o njemu raspravljati, predlog je da nijedan funkcioner koga bira Narodna skupština ne može da ima veću platu od predsednika Narodne skupštine. Mislim da je to u skladu sa principom odgovornosti.
Hvala. Gospodin Lapčević, izvolite.
U skladu sa ovim što je gospodin Obradović govorio, Demokratska stranka Srbije predložila je amandman na ovaj član kojim se predviđa da funkcioneru Narodne banke, guverneru, viceguvernerima kojima bude prestao mandat pre roka, ili kada budu razrešeni, ne budu isplaćivane plate u narednih šest meseci u visini 80% od plate koju je primio u zadnjem mesecu, već da ona bude smanjena 50%. Motiv za tako nešto je zaista očigledan, ako se ima u vidu da je čitava država u problemima, da je naša finansijska situacija, kako u buđetu, tako uopšte socijalna prilika u zemlji je jako loše. zaista bi bilo krajnje neodgovorno, a da ne kažem i nemoralno da i razrešeni funkcioneri Narodne banke primaju toliko visoke plate. Podsetiću javnost, verovatno je upoznata sa tim podacima, šire građanstvo možda i ne, da su plate guvernera i viceguvernera NBS zaista prevelike, nemoralno visoke u odnosu na situaciju u kojoj se država nalazi. U medijima se može naći podatak da je plata guvernera Narodne banke bila 507 hiljada kada je stupio na dužnost, da je kroz nekoliko povećanja dostigla cifru od 670 hiljada dinara, mesečno. To je zaista više nego bezobrazna suma, a plata viceguvernera kojih ima četiri u ovom trenutku su u visini od skoro 600 hiljada dinara mesečno. Po tom osnovu, država Srbija bi trebala da, kada budu prestale funkcije guvernera i viceguvernerima, mesečno izdvaja više od tri miliona dinara samo za njihove plate. Za šest mesici, koliko imaju pravo po zakonu da primaju ako ostane ta odredba od 80%, viceguverneri će zaraditi skoro tri miliona dinara, a guverner više od 3,2 miliona dinara. Za sadašnje prilike u zemlji je to prevelika suma. Obrazloženje zašto guverner i viceguverneri imaju ovoliko visoke plate je da su oni vezani zakonom i da su njihove plate vezane za prosečnu platu u Narodnoj banci. Verovatno je tako, guverner kao vodeći funkcioner u Narodnoj banci dozvolio da prosečna plata u Narodnoj banci bude 108 hiljada dinara, pa su po tom osnovu i plata guvernera i viceguvernera pet puta veće od prosečne plate, što je zaista više nego bezobrazno u odnosu na prosečnu platu koliko imaju građani Srbije, a ona se kreće jedva negde oko 40 hiljada dinara. Danas smo u raspravi čuli predstavnike predlagača koji obrazlažu ovako hitno izmenu Zakona o Narodnoj banci, sa motivom da se uvede što veća kontrolna uloga Narodne skupštine i prema ovoj instituciji, što DSS principijalno nema ništa protiv da Narodna skupština u kojoj sedi narodni poslanici za koje su se građani opredelili na izborima, imaju što veću kontrolnu funkciju nad svim organima pa i nad NBS. Međutim taj motiv nije primarni motiv s obzirom da se u Zakonu nalazi Član 29. u kome se kaže da će posle stupanja na snagu ovih izmena zakona doći do izbora novog rukovodstva u Narodnoj banci. Dakle, htelo se na mala vrata da se promeni rukovodstvo. Sa druge strane, predstavnici bivšeg režima se pozivaju na učestala saopštenja predstavnika međunarodnih finansijskih institucija i pojedinih ambasadora, da će to narušiti nezavisnost NBS i da su zabrinuti kako će funkcionisati NBS i kako će se to odraziti na opšte stanje u zemlji, na finansijsku sigurnost, a i na standard građana, da li će euro skočiti ili neće, da li će biti veća inflacija itd. Pri tom su zaboravili da je za vreme sadašnjeg guvernera samo u zadnjih šest meseci dinar depresirao 20%. Ni jednom rečju se nisu osvrnuli za ovih šest meseci da kažu kako će zaštititi građane koji imaju kredite indeksirane u stranoj valuti i koje će mere Vlada i NBS i sadašnji guverner da sprovedu da zaštite standard građana, da mogu da otplaćuju te svoje kredite. Dakle, i jedni i drugi su neiskreni u ovim pričama, a nama je potpuno jasno kada čujemo učestale kritike od strane međunarodnih finansijskih institucija i predstavnika EU da nešto nije dobro, onda smo sigurni da to zaista nije dobro, ali za njih. Da li će biti dobro za nas, to ćemo videti, to će vreme pokazati. Ne slažemo se sa time da treba da se uvodi dvojstvo u upravljanju NBS. Možemo da razumemo da postoji telo koje se zove uprava za nadzor, ali ne možemo da razumemo da to telo bude pandam guverneru i da ima ovlašćenja koja su približna da direktor te uprave ima ovlašćenja koja su približna ovlašćenjima guvernera. To za nas nije prihvatljivo i mislim da u tom smislu te odredbe treba da budu amandmanski promenjene. U svakom slučaju, videćemo u ponedeljak, kada bude došlo na dnevni red imenovanje novog guvernera, da li će se otvoriti rasprava o radu dosadašnje uprave NBS, da se rasvetle činjenice šta se desilo sa Agrobankom, sa Razvojnom bankom Vojvodine, kako je došlo do tolikih dubioza i ko će odgovarati što je država morala da interveniše sa više od 100 miliona evra da bi spasila te banke. Očigledno je da je neko nesavesnim svojim radom, pretpostavljam guverner i njegovi pomoćnici, dozvolio da dođe do ovakvog minusa, koji će se na kraju pokriti iz budžeta Republike Srbije, a on se puni od poreza građana. Dakle, sve će se slomiti o leđa građana, kao što se slamaju i ovako visoke plate. Neko na kraju mora da podnese nekakvu odgovornost. Verujem da će, kada se otvori ta rasprava, doći to na dnevni red i da će konačno javnost Srbije ne samo dobiti prave informacije, nego da će neko morati zbog toga i da odgovara što će toliki novac građana za pokrivanje nečijeg nesavesnog rada.
Hvala vam. Na član 18. amandmane, u istovetnom tekstu podneli, su narodni poslanik Vesna Kovač, narodni poslanik Ivan Jovanović, zajedno narodni poslanici Mirko Cvetković, Teodora Vlahović, Nataša Vučković i Janko Veselinović i zajedno narodni poslanici Nenad Čanak, Olena Papuga i Đorđe Sojšić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima gospodin Dušan Petrović. Pre nego što vam dam reč, gospodine Petroviću, saopštavam vas da je preostalo vreme za vašu poslaničku grupu deset minuta.
Ovo je sigurno jedna od najvažnijih odredbi. O tome smo govorili ranije. Dobro je da je Odbor za finansije prihvatio ovaj amandman. Gospodin Cvetković je prekjuče imao jedno vrlo važno i dobro izlaganje i dobro je kada bivši predsednik Vlade sa svoje tačke gledišta osvetli jednu ovako važnu stvar. Još jednom ću reći, radilo se o tome da devizne rezerve mogu da budu upotrebljene na sekundarnom tržištu, što će reći da, uključujući štedne uloge građana, taj novac je mogao odlukama rukovodstva NBS da bude upotrebljen za kupovinu različitih papira od vrednosti, za finansiranje ne samo budžeta, već i nekih drugih stvari. Uspeli smo svi zajedno da stavimo po strani ovakvo rešenje. To bez jednog opšteg konsenzusa oko toga kako bi taj novac trebalo da bude upotrebljen bi bilo zaista neodrživo. Siguran sam da smo sprečili veliko uznemirenje građana, jer, ko zna šta bi se sve desilo da je ovakva odredba usvojena i šta bi se sve u ponedeljak ili utorak, kada ovo bude objavljeno u "Službenom glasniku", u bankama dešavalo, ali je dobro. Mislim da je ovo jedna velika pobeda razuma. Mi ovo ne doživljavamo ni kao pobedu, ni kao poraz, ali je dobro da ovaj parlament ima snage da izađe iz rizičnih rešenja koja mogu da proizvedu vrlo ozbiljne posledice. Što se tiče stranih reakcija, važno je i to znati da sve to utiče na cenu kredita. Ukoliko međunarodne organizacije i MMF i Svetska banka, a i svi drugi koji se bave finansijama dođu do zaključka da zemlja nije u dobrom stanju, onda naš kreditni rejting će biti niži nego što je sad. To utiče na povećanje cene osiguranja novca koje iz inostranstva dolazi u Srbiju. Ove kamate što su sada 23, 24 i 25% u dinarima čini još većim i ove koje su 11,12 ili 15% u evrima još većim. Svima nam je interes da imamo jedan stabilan sistem, da drugi o našem finansijskom sistemu imaju dobro mišljenje. To nije stvar naše brige da li ćemo se nekome dopasti ili nećemo, nego kako će svi građani Srbije da žive. Dakle, jedna velika i dobra stvar jeste da je onemogućeno štampanje novca i primarna emisija. Mislim da smo svi zajedno napravili jednu veliku pobedu.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Milisav Petronijević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani predsedavajući, mislio sam da o ovom amandmanu nema rasprave, imajući u vidu da je predlagač, nadležni odbor i Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo usvojio amandman, te da u tom smislu postaje sastavni deo Predloga zakona, ali ako sam pogrešio, mada i dalje tako mislim da treba, samo bih kratko rekao. Naravno da smo i mi podržali ovaj amandman iz pre svega psiholoških razloga, da se ne bi stvarala panika u javnosti o nekoj već unapred planiranoj zloupotrebi. Ono što me zbunjuje kada je ovaj član u pitanju jeste mišljenje NBS. Narodna banka Srbije u svom mišljenju, gde se konkretno osvrnula na šest članova predloženog zakona, od kojih su tri prihvaćene primedbe, kada je u pitanju član 18. ovog zakona, mišljenje NBS me zbunjuje upravo iz ovih razloga zbog čega sam rekao da smo podraži ovaj amandman, iz psiholoških razloga. Evo šta kaže NBS. Članom 18. menja se član 62. Zakona o NBS, preciziranjem šta se ne smatra neposrednom kupovinom hartija od vrednosti koje izdaju subjekti iz stava 1. tog člana. Ne vide se praktični efekti ovog preciziranja. Dakle, ne dovodi u pitanje. Ono na čemu insistiram je sledeća rečenica. Kako kaže NBS, budući da su se i do sada na sekundarnom tržištu mogle sticati hartije od vrednosti navedenih subjekata. Dakle, NBS u svom mišljenju kaže – ovo je beznačajna promena, jer su se i do sada mogle kupovati hartije na sekundarnom tržištu. Narodna banka to kaže, a ne mi. Vratiću se na početak, podržaćemo, podržali smo ovaj amandman iz razloga da pošaljemo poruku javnosti da nema razloga da brine da će neko tamo da se poigrava sa deviznim rezervama, da će da štampa novac itd. Hvala lepo.
Hvala vam. Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić.
Dame i gospodo narodni poslanici, nama kao predlagaču nije bio cilj da se troše devizne rezerve na kupovinu državnih hartija od vrednosti. Nije samo Odbor za finansije prihvatio amandman, već i predstavnik predlagača i on postaje sastavni deo zakona, kao što je to malo čas kolega rekao. Devizne rezerve, tačno je, služe za kreditni rejting zemlje. Ne samo devizne rezerve, nego i sredstva koja su građani Srbije deponovali kod banaka, poslovnih banaka na štednju, itd. Međutim, mogu da kažem da je, ne krivicom predlagača ili ovog zakona, naš kredit doveden u ozbiljno pitanje. Sećam se vrlo dobro, mislim da je bio novembar ili decembar, kada je data saglasnost na jedan kredit od 700 miliona evra. To je bilo tada milijardu dolara, mislim da je bio baš u dolarima, sada je to verovatno više, zato što je evro pao u odnosu na dolar i taj kredit se zvao – kredit iz predostrožnosti. Taj kredit je potrošen. Mi kao narodni poslanici tada, a ni vi sada, nismo znali za namenu tog kredita - da li je on za pokrivanje budžetskog deficita, da li za neke druge projekte Vlade, da li za finansiranje izborne kampanje. I svaki kredit koja god Vlada da podiže i koji uvećava kreditnu zaduženost zemlje, utiče na kreditni rejting zemlje. Mi smo taj kredit dobili po kamatnoj stopi, čini mi se, od 7,7% na godišnjem nivou i tad je to bila hvala da je to jedan mnogo dobar kredit, a građani u EU mogu sami da podižu takve kredite. U Italiji i Španiji, koje se smatraju prezaduženim zemljama, ako stopa prirasta na godišnjem nivou pređe 6%, ulaze u crvenu zonu da traže pomoć Evropske centralne banke za dalje zaduživanje. Sva ta vaša želja, smatram, predlagača svih ovih amandmana, pa čak iz sadašnjeg režima i, kako vi to volite da kažete, narodnih poslanika iz bivšeg režima, bila u jednom dobrom smeru i sa jednom dobrom željom. Prihvatili smo ovaj amandman. Ne želimo nikakvu sumnju da izazivamo kod građana da će devizne rezerve da budu trošene za pokrivanje budžetskog deficita. Ne želimo da damo bilo kome povoda da govori da će, zbog usvajanja ovog zakona, da bude hiperinflacije i štampanja novca. Zna se pod kojim pravilima, pod kojim uslovima i na koji način dolazi do takvih trenutaka. Znači, ako se poveća bruto dohodak, ako se povećaju devizne rezerve da bi se obezbedila finansijska stabilnost. Nije samo finansijska stabilnost, u smislu da evro više ne raste. Stabilnost monetarna jeste kada evro i ne pada i ne raste. I to su sasvim normalna ekonomska pravila koja se koriste. To je razlog zašto smo prihvatili ovaj amandman. Ne želimo bilo kakvu sumnju da izazivamo kod građana, a još najmanje, pošto je, čini mi se, bila želja da se izaziva i panika, da se građani plaše - šta ako se ovaj zakon usvoji. Imamo primer iz prošlosti da se kod građana pravila panika - šta ako ne bude izabran Boris Tadić za predsednika, šta ako ova stranka ne bude na vlasti i šta ako neko drugi bude izabran za predsednika i neka druga vlast dođe. Vlasti odlaze i dolaze i imaju obavezu prema građanima, ne prema sebi. Verujem da svaka stranka koja tako bude razmišljala i koja dođe u poziciju da bude na vlasti, zaslužiće poverenje na narednim izborima. Oni koji su dobili priliku, žao mi je, ali nisu je iskoristili.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Radojko Obradović. Izvolite.
Kao što sam već rekao, podržavamo prihvatanje ovog amandmana i podržavamo otklanjanje svake sumnje da će se devizne rezerve ili da će Narodna banka štampati novac. Ali isto tako treba obratiti pažnju, svi oni koji se bave finansijama, znaju da postoji mnogo načina da se novac bez pokrića stavi u opticaj. O tome ćemo ovde voditi računa. Isto tako bih hteo da ukažem svi poslanicima, posebno poslanicima vladajuće većine da očekujemo da je ovo samo prvi korak. Pre, čini mi se, dve godine dok je ministar finansija bila Diana Dragutinović u izmenama Zakona o budžetskom sistemu, Vlada ima isto ovakav mehanizam i tada smo dugo raspravljali prilikom izmene tog zakona i tog člana - zašto Vladi dozvoliti istu ovakvu stvar. Mislim da bi bilo dobro da jedan od sledećih zakona bude izmena Zakona o budžetskom sistemu, gde bi se, kako što to nismo dozvolili da uradi Narodna banka, i kada smo postigli konsenzus da to ne može da radi Narodna banka, da taj mehanizam oduzmemo Vladi Republike Srbije, odnosno direktno ministru finansija.
Na član 19. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Radoslav Milovanović i zajedno narodni poslanici Mirko Cvetković, Teodora Vlahović, Nataša Vučković i Janko Veselinović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije, Republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna i pitanja zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Da li neko želi reč? (Da) Gospodine Milovanoviću, izvolite.
Poštovani predsedniče, uvažene koleginice i kolege narodni poslanici, podneo sam amandman na član 19. Nažalost, nisam dobio obrazloženje zašto se odbio ovaj amandman. Šta je ovde sporno po meni? Suvišna je i zbunjujuća odredba u izmenjenom članu 63. stav 1. Zakona, kojim je propisano da NBS izdaje i oduzima dozvole za rad i preko Uprave za nadzor vrši nadzor nad finansijskim institucijama, što navodi na zaključak da ova uprava ima pravni subjektivitet odvojen u odnosu na NBS. Postavlja se pitanje – na koji način guverner rukovodi radom NBS, ako nije u mogućnosti da utiče na poslovanje Uprave za nadzor, niti je direktor te uprave odgovoran guverneru za svoj rad? Smatram da ovo može stvoriti ozbiljne probleme u ostvarivanju kontrole i funkcije NBS, kao i u rukovođenju institucijom. Neću glasati za ove izmene zakona iz razloga, da ne ponavljam ono što je sve rečeno i što su rekli predstavnici međunarodnih institucija, ali ono što je za mene zabrinjavajuće u ovom zakonu jesu razlozi za donošenje ovog zakona po hitnom postupku. Na strani 11 se predlaže da se ovaj zakon donese po hitnom postupku, usled okolnosti koje nisu mogle da se predvide, a njegovim nedonošenjem bi se onemogućilo da Narodna banka nesmetano radi, šta može dovesti do štetnih posledica, nema analiza efekata za donošenje ovog zakona. Samo ću podsetiti narodne poslanike da je prva banka u Kraljevini Srbiji osnovana 2. jula 1884. godine i da je ime te banke bila – Privilegovana Narodna banka Kraljevine Srbije, po ugledu najistaknutiju belgijsku banku. Mislim da za one nezavisne institucije za koje smo se borili svih ovih godina da moramo to i dalje nastaviti. Ono čega se ja plašim je da će se ubuduće političke stranke mešati u rad DRI, Agencije za borbu protiv korupcije i drugih institucija za koje je glasala ova skupština. Hvala.
Na član 21. amandman su zajedno narodni poslanici Mirko Cvetković, Teodora Vlahović, Nataša Vučković i Janko Veselinović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije, Republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna i pitanja zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 22. amandman je podneo narodni poslanik Živojin Stanković. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije, Republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, prihvatili su amandman. Odbor za ustavna i pitanja zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom, pa konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 23. amandman je podnela narodni poslanik Gorica Mojović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije, Republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, prihvatili su amandman. Odbor za ustavna i pitanja zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom, pa konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima gospođa Mojović. Izvolite.
Hvala. Nisam znala da je ovaj amandman prihvaćen. Nemamo izveštaj i nemamo obrazloženje. Naravno da mi je drago se zadržava pravo Saveta guvernera, ako je to tačno, da bira spoljnog revizora, jer smatram da ukoliko bi se i to pravo kontrole, odnosno izbora spoljnog revizora, prepustilo, kako je inače predloženo ovim izmenama zakona, komisiji koju bira skupštinski Odbor za finansije, onda bi sve ostalo po onoj narodnoj – kadija te tuži, kadija ti sudi. Ono što me pomalo čudi, a možda me i ne čudi, možda mi je i jasno zašto, što tokom čitave rasprave o NBS, sučeljena su dva stava. Jedan koji iznosi opozicija, današnja opozicija, i ovaj koji iznosi sadašnji vladajući režim. Opozicija upozorava na smanjivanje samostalnosti i nezavisnosti NBS, a vladajući režim tvrdi da to nije tačno. Izmene Zakona o Narodnoj banci se dešavaju dve godine nakon donošenja Zakona za koji smo zajedno glasali mi iz DS i stranke G 17 plus i koalicija okupljena oko SPS, mislim na PUPS, JS. Malo bi bilo neverovatno i dosadno da čitam zapisnike sa te rasprave. Podsećam, ovaj zakon je donet pre dve godine, ali ono šta ću podsetiti, to je da su i tada, skraćeno ću izneti ono što su preneli mediji, poslanici G 17 plus istakli da Zakon o Narodnoj banci predstavlja korak napred u utvrđivanju samostalnosti i nezavisnosti NBS i da njegove odredbe garantuju da će ta institucija biti potpuno samostalna i kao najvažnije itd. Isti stav je imala i SPS i tvrdila da će glasati, kao što jeste, za ovaj zakon, jer znači da se ovim zakonom jača institucija NBS i njena nezavisnost. Uopšte me ne čudi što SNS, predlagač ovog zakona, ovako danas govori, jer oni su ostali dosledni. Oni su se i prilikom donošenja tog zakona zalagali, vrlo jasno i vrlo eksplicitno, da se Narodna banka stavi pod veću kontrolu, ne samo Narodne skupštine, nego i Vlade Republike Srbije. Naši bivši koalicioni partneri govore nešto drugačije, meni je to potpuno jasno, jer se dilema da li biti dosledan ili biti na vlasti lako razrešava opredeljenjem biti na vlasti. Još jednom da podsetim na jednu stvar, kad već govorim o doslednosti. Ono što su negde sve stranke i vladajućeg režima, makar deklarativno, pri čemu su ostale, to je poštovanje standarda i temeljnih vrednosti EU, ovo je četvrti zakon koji dobijamo za ovo kratko vreme koliko je novi saziv Skupštine počeo da radi u kome piše na kraju zakonskog predloga izjava usklađenosti propisa sa propisima EU da ne postoje odgovarajući propisi sa kojima je potrebno uskladiti tekst ovog predloga zakona, da ovaj tekst nije preveden ni na jedan službeni jezik EU. Na pitanje pod brojem 7. – da li je bilo učešća konsultanata u izradi Nacrta zakona? Ne postoji čak ni odgovor, zato što ga nije bilo. Pošto smo mnogo kritikovali Narodnu banku i njen rad u poslednjih nekoliko godina, ne bih da mnogo obrazlažem, ali bih podsetila i vladajući režim, a i kolege iz bivšeg režima, koji su sada u novom, da je u izveštaju Evropske komisije, na osnovu kojeg je Srbija dobila statut kandidata za EU, pohvaljen rad Narodne banke i da u izveštaju piše da su vlasti koristile monetarnu politiku, kao instrument za održavanje makroekonomske i finansijske stabilnosti, naročito je pravovremeni odgovor NBS posle izbijanja finansijske krize bio koristan za brzo vraćanje poverenja u bankarski sistem Srbije. Slične su ocene i za 2009, 2010. i 2011. godinu. Da li će takve ocene, ne samo o Narodnoj banci, nego pre svega o zakonima koje ova skupština razmatra poslednjih nekoliko dana, biti u novom izveštaju Evropske komisije imaćemo prilike da vidimo uskoro. Nažalost, nisam sigurna da će biti takve kakve su bile u ovom prethodnom. Hvala.
Obaveštavam vas samo, zbog javnosti, da su svi narodni poslanici i poslaničke grupe primili na početku rasprave izveštaj Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, kao i Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo u kome je navedeno da je vaš amandman postao sastavni deo zakona. Preostalo vreme za poslaničku grupu DS je jedan minut i osam sekundi. Reč ima gospodin Miković, povreda Poslovnika.
Gospodine predsedniče, nadam se da ćemo u hodu ispraviti ovu povredu Poslovnika, jer se predsednik Narodne skupštine u skladu sa članom 19. stara o radu na sednicama Narodne skupštine i o primeni Poslovnika. Sada smo došli u situaciju da Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava o amandmanu na član 23, koji su u istovetnom tekstu podneli gospođa Gorica Mojović i grupa poslanika LDP, znači, i jedni i drugi traže da se član 23. briše, odlučuje da prihvati amandman na član 23. koji je podnela gospođa Mojović, a predlaže da se odbije amandman na član 23. – briše se, koji su podneli poslanici LDP. U tom smislu, ako je isti tekst, ne može drugačije da se odluči, molim vas ispravite to.
Gospodine Mikoviću, ne shvatam ovo kao povredu Poslovnika zato što je Odbor vlastan da donese odluku na način na koji smatra da je potrebno. Inače, mislim da postoji načelna saglasnost predlagača da prihvati ovaj amandman. Reč ima gospodin Arsić.
Dame i gospodo narodni poslanici, čudi me što to moj kolega, iz sada već bivšeg režima, govori. Zato što se mnogo dobro sećam kada su moji amandmani ili amandmani poslanika SNS bili odbijani, a u istovetnom tekstu prihvatani njihovi i to ne jednom, nego više puta. Ovde to ne može da se desi. Ovde su oba amandmana od predstavnika bivšeg režima. Došlo je samo do jedne male tehničke greške i ja kao predstavnik predlagača prihvatam amandman, koji je grupa narodnih poslanika podnela na član 23. S tim da će Narodna skupština morati posebno da se izjasni o njemu u danu za glasanje, ali kao predstavnik predlagača prihvatam amandman koji su podneli narodni poslanici Nataša Mićić, Judita Popović, Radmila Gerov, Žarko Korać, Ranka Savić, Miljenko Dereta i Kenan Hajdarević na član 23. Predloga zakona.
Zahvaljujem gospodinu Arsiću na konstruktivnom pristupu u rešavanju ovog problema. Reč ima gospodin Miković, replika.
Član sam Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo, nadao sam se da će predstavnik predlagača biti na sednici Odbora za ustavna pitanja i kada smo raspravljali o zakonu u načelu, i kada smo raspravljali o zakonu u pojedinostima, odnosno o svim amandmanima, inače bi tada ukazao na to. Mislim da je nekorektno da se za nešto najdobronamernije, ovde ističem možda kao i grešku, propust, i sami kažite da to treba da se ispravi, na bilo koji način meni prebacuje. Ukazao sam na još nekoliko nelogičnosti u samom tekstu zakona. Znači, u odnosu na tekst zakona i u odnosu na ono što se javljalo, znači šta je odštampano u prilozima. Ni te kontradiktornosti nisu ispravljene. Tu se radi o pitanju obavljanja političke funkcije i po pitanju aktivnog obavljanja političke funkcije. Ta greška nije ispravljena, bez obzira što je to ostalo u materijalu. Isto tako što je u obrazloženju kontradiktorno pitanje stupanja na snagu Predloga zakona. Ukazujem na to da takve greške ne treba da se ponavljaju. Siguran sam da se omogućilo da svi koji su zainteresovani mogu da se uključe u javnu raspravu, da mogu da se uključe adekvatno u raspravu u načelu ne bi došlo do takvih, neka bude i štamparskih grešaka. Na to sam ukazivao i na Odboru i svima, sa željom da se to na vreme popravi i mislim da je nekorektno da se bilo ko proziva kao režim, ukoliko ovaj ili onaj, bivši, budući. Mi smo ovde narodni poslanici sa ciljem da svaki zakon popravimo, da uradimo korektnim. Svaki zakon koji odavde izađe, slika je svih nas.
Hvala. Gospodine Arsiću, izvolite.
Ne bih više da po tom pitanju mnogo polemišemo. Prvo, ovo je poslanički zakon. Nemamo mi, vi dobro znate, iza sebe čitave kabinete koji će da napišu zakone i usaglašavaju tekstove, nego poslanici sednu, pa listaju stranu po stranu, član po član, red po red. Sa druge strane mislim da vi baš iz DS nemate pravo da prigovarate. Na ovo nemate pravo. Od vas sam doživljavao da podnosimo amandmane, da ih listom odbijate, sve do jednog, a onda posle tri ili četiri meseca imamo izmene i dopune tog zakona gde se nalaze naši amandmani. Tu nema slučajnosti. To je bila namera. Apsolutna namera da se prikaže opozicija kao nesposobna. Prihvatili smo amandman. Greška je otklonjena, a znate i sami kao pravnik šta se čita, predlog zakona, obrazloženje ili pojedine odredbe. Svašta sam viđao u svojoj karijeri, da su neke kolege čak pisale amandmane na obrazloženje. Pogreši čovek, pa šta. Ništa nije strašno dok se ne objavi u "Službenom glasniku". Takav ste poslovnik napravili koji je sada vama kamen oko vrata. Takve ste stvari radili da, jednostavno, ovde u Narodnoj skupštini, da vaše domete u razvoju demokratije kroz jedan ovakav poslovnik, a ja sam bio u radnoj grupi koja je radila na izradi ovog poslovnika, i na kraju, kada sam video da to ne vredi, da to guši i ograničava prava narodnih poslanika, izašao iz te komisije. Vi to dobro znate. Sada vam je taj poslovnik kamen oko vrata. Ne bojte se. Promenićemo ga. Daćemo opoziciji, ili bivšem režimu veća prava ovde.
Replika, gospodin Miković.
Gospodine predsedniče, pred vama je predstavnik predlagača zakona rekao da ja nemam pravo da govorim i da nemam pravo da ukažem na nešto što mislim. Vi tog trenutka niste njega opomenuli. (Predsednik: Shvatio sam da je to bilo u duhu diskusije. Malo žara diskusije, ne u smislu da vam se zaista ograniči pravo, jer kao što vidite naravno da imate pravo da govorite.) Kada smo raspravljali o Predlogu zakona o ministarstvima, gospodin Vučić je rekao da nemam pravo da podnesem amandman na član 38. Sada ponovo doživljavam ovde da se kaže da nemam pravo da govorim, da ukažem na očiglednu grešku. (Predsednik: Molim narodne poslanike da omogućimo gospodinu Mikoviću da završi svoje izlaganje.) Svako ko je pratio moj rad i tokom prethodnog mandata Narodne skupštine i sada u okviru rada odbora, mislim da su mogli da se uvere u svu korektnost i principijelnost u zalaganju. Vi ste bili prisutni kada sam predložio odbacivanje amandmana gospođe Gordane Čomić, potpredsednice Narodne skupštine. Apsolutno koliko principijelno se odnosimo prema svojim obavezama. (Predsednik: Molim još jednom sve narodne poslanike da omogućimo da gospodin Miković u skladu sa Poslovnikom završi svoje izlaganje.) Da li ću insistirati na ostvarivanju prava svakog narodnog poslanika da u skladu sa Poslovnikom brani svoje mišljenje, da ima pravo da brani svoje mišljenje, jer bez obzira da li imamo i ovako i onako mišljenje, mi moramo da se borimo za pravo onog našeg neistomišljenika, da iznese svoje mišljenje, makar se sa njim neslagali.
Hvala, gospodine Mikoviću. Vi ste dobar pravnik, cenim vaše diskusije, samo želim da vam kažem da nisam shvatio izlaganje nijednog narodnog poslanika da žele da vam uskrate pravo da govorite. Kao što ste videli, to i ne mogu da urade i dok sam ja predsednik Narodne skupštine svi narodni poslanici će moći da govore. Nemojte da brinete o tome. Gospodine Iliću, izvolite.
Replika povodom doslednosti ili nedoslednosti u Skupštini, mojoj dragoj prijateljici, gospođi Mojović. Ona kaže da je G17 plus za prethodni zakon rekao da je to korak napred u odnosu na tadašnji prethodni. Kažem, moguće je napraviti i dva koraka napred. Ne kažem to za ovaj zakon. Danas sam slušao diskusije predstavnika DS i verujte mi, izuzetna diskusija i prof. Mićunovića, Dušana Petrovića, sa kojima se potpuno slažem, da ne verujete, i verujte mi da bih ja glasao protiv ovog zakona samo da su te diskusije bile dosledne. Da ste tako diskutovali 2003. godine, 2010. godine ja bih vas podržao, međutim, vi upravo ste pokazali šta znači biti nedosledan. Gospodin Mićunović je danas spomenuo da je čak i Milošević omogućio guverneru Avramoviću da ovde pred Parlamentom brani svoj rad, a ja ću da vas podsetim kako je donet Zakon o Narodnoj banci 2003. godine, kada je Dinkić počišćen odavde kao metlom. Vlada je napisala, odnosno Ministarstvo finansija, predlog tog zakona nije bio u poziciji ni da se brani ni odbrani. Verujte mi, to je razlog zbog čega poštujem ove diskusije, podržavam, ali zaista moram da kažem da je to pravi primer nedoslednosti. Znate kako kaže narod: "ko se mača lati, od mača i pogine". Hvala.
Gospodin Đorđe Milićević. Izvolite.
Povod za javljanje je replika na izlaganje gospođe Mojović. U svom izlaganju, u okviru kojeg je trebala da se osvrne, koliko mi je poznato, na član 23. odnosno na predlog amandmana na član 23. zakona, Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o Narodnoj banci Republike Srbije. Ona je pominjala nekakvu doslednost ili nedoslednost. U tom kontekstu, između ostalog, pomenula je i SPS. Meni je zaista drago da neko danas ima vremena da pregleda i štampu od pre dve godine i pogleda šta su to mediji objavljivali kada smo raspravljali u republičkom parlamentu o izmenama i dopunama Zakona o Narodnoj banci Republike Srbije juna 2010. godine, koliko mi je poznato. Verujte nisam stigao ni današnju dnevnu štampu da pogledam, ali kada već pominjete jun 2010. godine i tadašnju raspravu o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o Narodnoj banci Republike Srbije, onda pogledajte, predlažem vam, stenografske beleške. Tu ćete najbolje sagledati sve one sugestije i predloge koje smo vam uputili i tada, a i tokom rasprave koju smo vodili pre nekoliko dana, odnosno prekjuče, kada smo u okviru rasprave u načelu govorili o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o Narodnoj banci Republike Srbije. Tada smo vam vrlo jasno rekli šta mislimo o tadašnjim izmenama sistemskih zakona i da je bilo dobro da i tada idemo na usvajanje novog teksta, na raspravu o novom zakonu o izmenama i dopunama Zakona o Narodnoj banci Republike Srbije. Tada smo vrlo jasno rekli opet, a i danas to kažemo, jesmo za, podržavamo nezavisnost i samostalnost Narodne banke Republike Srbije, jer smatramo da je to izuzetno važno. Isto tako, ne vidimo da je ta nezavisnost i samostalnost narušena ovakvim predlogom o kojem danas govorimo. Naprotiv. Ovde je ključna stvar u tome, zapravo suština je u tome, da se vraća nadzorna i kontrolna funkcija republičkom parlamentu, što je valjda normalno i logično. Valjda je logično da se odluke koje jesu od suštinskog i vitalnog značaja za građane Srbije, donosimo ovde unutar republičkog parlamenta kroz jednu demokratsku raspravu, kroz sučeljavanje mišljenja. Šta očekujete više od nas? Rekli smo vam u uvodnom izlaganju. Zahvaljujemo gospodinu Šoškiću. Izrazili smo zahvalnost, nismo sumnjali u njegovu nameru. Verovali smo u njegovu stručnost i sposobnost, ali realnost i rezultati jesu nešto drugo. Konačno je vreme da u Srbiji vrednujemo i rezultate. Ne bih se osvrnuo na te floskule – bivši režim, ili kako već to definišete, u SPS vidim sadašnjost i budućnost, ali to je ta doza političke korektnosti i političke tolerancije koju pokazujete, da kada smo sa vama, kada smo deo vladajuće koalicije, onda smo najbolji, a kad donesemo nešto drugačiju odluku, odnosno kada odlučimo da budemo deo druge vladajuće koalicije, onda nismo. Znate šta, time što smo doneli odluku da želimo da delimo vrednosti ove vladajuće koalicije, nismo doneli odluku ni protiv DS, ni protiv bilo koje druge političke opcije na političkoj sceni Srbije. Doneli smo odluku u interesu Srbije i u interesu građana Srbije i takve odluke ćemo donositi i u narednom vremenskom periodu. Da razjasnimo nešto, ne postoji stožer nekakvog okupljanja unutar ove vladajuće koalicije. Takav način funkcionisanja nije dobar. Postoji jedan tim koji će zajedno raditi na realizaciji proklamovanih ciljeva i načela oko kojih je okupljena Vlada Republike Srbije i vladajuće koalicije u Srbiji. Zahvaljujem.
Hvala. Gospođo Mojović, po kom osnovu? Replika, izvolite.
Izgleda da nije baš bilo bez uticaja pominjanje doslednosti i kod jednog i kod drugog mog kolege iz G 17, odnosno URS i SPS. Počela bih od kraja. Potpuno se slažem sa izjavom mog kolege Đorđa Miličevića, da ne postoji stožer koalicije, ali se on negde ne slaže sa sobom, jer je u prethodnom izlaganju sve vreme govorio, da, donet je zakon 2010. godine, ali mi smo vama tada rekli – tačno je, bilo je različite diskusije, ali mi smo zajednički za taj zakon glasali. O tome šta je ko kome tada rekao, imala sam ja brojne amandmane, kao i moje kolege iz DS, na zakone koje je naša vlada predlagala, neki jesu, neki nisu prihvaćeni, verovatno i SPS i druge stranke tadašnje vlasti. Prema tome, nije problem šta je ko kome tada rekao, nego je problem u tome da smo se mi zajednički opredeliti. To je jedna stvar. Druga stvar, nemojte da dovodimo u pitanje nešto što je krajnje očigledno, da su predlozi novog zakona o NBS, neki od tih predloga, u direktnoj suprotnosti sa onim zakonom koji smo doneli 2010. U čemu tu može da bude doslednost. Jednom ćemo glasati za zakon koji znači korak napred u izgradnji nezavisnih institucija, drugi put ćemo malo pomeriti tu nezavisnost, vlast i kontrolu vlasti prema tim nezavisnim funkcijama. Nemam nikakav problem da to razumem. Imam problem samo da razumem, ja nikada nisam dovela u pitanje da je u prošlom sazivu bila sastavljena na jedan način, da je sad na drugi, da je novi koalicioni partner SNS uvela neke nove pojmove u obraćanju, bivši režim, sadašnji režim itd, da su nam vrlo jasno objasnili da u tome nema nikakve uvrede, prema tome, ni ja nisam imala nameru bilo koga da uvredim. Hvala.
Hvala. Na član 23. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nataša Mićić, Judita Popović, Radmila Gerov, Žarko Korać, Ranka Savić, Miljenko Dereta i Kenan Hajdarević. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, nisu prihvatili amandman, odnosno predstavnik predlagača se tokom rasprave izjasnio da prihvata amandman, Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Gospođa Gerov ima reč. Izvolite.
Poštovani predsedniče, narodni poslanici, pre svega želim da zahvalim predlagaču što je usvojio ovaj amandman koji je podnela LDP, jer time se poboljšavaju dopune Zakona o Narodnoj banci. Hoću, gospodine Arsiću, da vam kažem da ste potpuno bili u pravu kada ste rekli da Ustavni sud ne odlučuje o tome da li su dva zakona u suprotnosti i koliziji međusobno, već o tome da li je neki zakon u skladu sa Ustavom ili ne. To ne znači da predlagač bilo kog zakona ne treba da vodi računa kada izrađuje bilo koji tekst nekog novog zakona ili izmene i dopune nekog zakona, da li taj novi zakon nije u koliziji sa nekim već postojećim zakonom. Ovde to jeste bilo vezan za Zakon o javnim nabavkama. Vi ste o tom zakonu dosta pričali i očekujem da ćemo taj zakon imati vrlo brzo na dnevnom redu ove skupštine. Kao LDP, mi i dalje smatramo da izmene i dopune Zakona o NBS ruše nezavisnost Narodne banke i naravno da u danu za glasanje, tj. ako to bude bilo danas, nećemo podržati ove izmene i dopune zakona, jer smatramo da se ovim omogućuje partijska banka jedne ili više stranaka. Ono što želim još da vas zamolim, gospodine Arsiću, vi ste malopre, ja ću da kažem vrlo blago, mislim da ste načinili jedan lapsus i, ako jeste, molila bih vas da se izvinite nama u LDP, pošto ste nas nazvali strankom bivšeg režima, pa ćete i naš amandman prihvatiti. LDP nije bila u prethodnoj vlasti i ne može nikako da bude stranka bivšeg režima. Pretpostavljam da je to bio vaš lapsus. Hvala.
Hvala. Na član 26. amandmane su, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Borislav Stefanović, zajedno narodni poslanici Mirko Cvetković, Teodora Vlahović, Nataša Vučković i Janko Veselinović i zajedno Nenad Popović, Milan Lapčević, Miroslav Petković i Bojana Božanić. Za reč se javio narodni poslanik Jovan Palalić. Izvolite
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, naša poslanička grupa podnela je amandman na član 26. i možemo slobodno da kažemo da je za nas ovo najvažniji amandman i razlog zašto naša poslanička grupa neće podržati predložene izmene Zakona o Narodnoj banci. Već nekoliko dana smo ovde u Narodnoj skupštini raspravljali o izmeni ovog zakona i u senci ove rasprave je u stvari rasprava koja se očekuje u ponedeljak, to je izbor novog rukovodstva Narodne banke. Upravo na ovom primeru uočava se, tako to doživljava i naša poslanička grupa, razlika u pristupu, kako rešavati probleme koji postoje u pojedinim institucijama, koji se odnose na njihov loš rad ili kvalitetan rad, kako god, i institucije koje su za to nadležne to ocene. Suočavamo se sada sa situacijom da će se u ponedeljak birati novo rukovodstvo Narodne banke, a da ne znamo zašto se bira novo rukovodstvo Narodne banke. Imamo loše mišljenje o radu gospodina Šoškića i mi smo to tokom rasprave jasno istakli. Ovih dana smo čuli i od drugih političkih stanaka, ali i u medijima, razloge zašto je potrebno da sadašnje rukovodstvo Narodne banke bude promenjeno. Čuli su se stavovi političkih stranaka, čuli su se stavovi u medijima, ali se o tome nije čulo u jedinoj instituciji koja treba da donese odluku, kako je taj sadašnji, bivši guverner i savet i viceguverneri radili. Suštinsko je pitanje da li će po zakonu, kakav god on bio, mi smo 2010. godine glasali protiv zakona koji se sada menja, biti ocenjen rad pojedinih institucija i na osnovu toga biti doneta odluka o tome da li su ti rukovodioci dobro ili loše radili, ili ćemo promene u tim institucijama vršiti promenama zakona. Upravo sada smo u toj situaciji i to je razlika koju želi da istakne DSS. Želimo da se o radu rukovodstva ovde raspravlja, da mi damo naš sud. Već smo ga davno rekli – on je radio loše. Želimo da se odluka Narodnoj skupštini donese u vezi tog našeg suda. Sada je situacija da se o tome ne raspravlja, nego se ta odluka rešava tako što će se novo rukovodstvo birati na osnovu promene zakona. Želim da istaknem da, kada je bila rasprava o Zakonu o Vladi, slična je situacija bila. Ukazivali smo, podneli smo amandman, na situaciju da će doći do razrešenja pojedinih državnih službenika, lica na položaju, na osnovu izmene zakona. Ukazali smo da važeći Zakon o državnim službenicima podrazumeva određenu raspravu o radu ili ocenu ili postupak o radu pojedinih državnih službenika kroz redovno ili vanredno ocenjivanje, kao i da na osnovu tog zakona može biti preispitan rad pojedinih službenika i u krajnjoj liniji data ocena da nisu zadovoljili i da budu, saglasno zakonu koji važi, promenjeni. Isto kao što danas imamo slučaj, tako će i pojedini državni službenici i lica na položaju biti promenjena na osnovu izmene zakona. Kao stranka koja se još od prvog mandata našeg predsednika, tada predsednika Vlade Vojislava Koštunice, trudila da započne postupak departizacije, taj postupak bar u birokratiji, kako se kaže, i kod nezavisnih državnih institucija započeli smo znajući da to nije lak ni brz postupak i da će imati svoje probleme i da će možda biti zloupotrebljavan ili da će se ignorisati. Primer je prethodni period, o tome smo govorili, kada je bilo potrebno raspisati konkurs za lica na položajima, pa od 400 i nešto takvih lica prethodna vlast je samo raspisala za nekih 150. Za vreme kada je zakon stupi na snagu, tada je prva Vlada Vojislava Koštunice bila u mandatu, jedan broj lica je bio postavljen. Znači, prethodna vlada je imala pristup ignorisanja ili nepridržavanja zakona. Sada smo došli u situaciju da se to rešava izmenama zakona. Mislimo da moramo postići konsenzus u Narodnoj skupštini kako želimo da se odnosimo prema nezavisnim institucijama i kako želimo da se odnosimo prema pojmu departizacije. Danas ste imali priliku da čujete izjavu pojedinih predstavnika većine, da je departizacija bila tema u kampanji i da je tu priča završena. Prosto, pogledajte današnje medije. Mislimo da to nije dobar pristup. Država se gradi dugo i postepeno. Nije lako, svi pravimo greške, ali je bar postojao neki konsenzus da se pristupi građenju nezavisnih institucija i regularnih tela. Evo, imali smo jedan primer pre neki dan, dobar primer, da je Saša Janković ponovo izabran na funkciju zaštitnika građana opštim konsenzusom u Narodnoj skupštini. (Veroljub Arsić, s mesta: Nije još.) Dobro, data je podrška od svih političkih stranaka u raspravi o tome, između ostalog i stranke koja vodi Vladu Republike Srbije. Znači, sve stranke su podržale. Tu nije bilo potrebe da se razmišlja o izmeni zakona, a onda ako određena institucija nema podršku, onda se ide ka izmeni zakona, umesto da se raspravlja ovde u Narodnoj skupštini ili po proceduri koju predviđaju sadašnji zakoni. Moramo da razgovaramo o tome na koji način ćemo graditi institucije. Moramo da razgovaramo o tome da li ćemo poštovati zakone koji su do sada bili, pa i onaj deo koji se odnosi na razrešenja pojedinih funkcionera, kada nismo zadovoljnih njihovim radom, jer ćemo svi mi opet doći u situaciju za četiri godine da o ovome raspravljamo, jer sada pravimo jedan presedan. Mislimo da to nije dobro, da je trebalo pustiti da mandati tih institucija traju ili da ih razrešavamo u Narodnoj skupštini po zakonima koji su postojali. Demokratska stranka Srbije neće podržati izmene ovog zakona. Smatramo da ovo nije dobar pristup i smatramo da je drugačije trebalo rešavati ova važna pitanja, kojima ćemo se, kako je rekao moj kolega Radojko Obradović, očigledno baviti naredne četiri godine, kako podržavati li ne podržavati nezavisne institucije koje su se u prethodnom periodu gradile. One su još slabe. Postoje razlozi da preispitujemo možda i taj sam pristup, ali je neophodno da ih podržimo jer smo ih, u krajnjoj liniji, kada su uvođene svi zajedno podržali da treba da postoje. Hvala.
Hvala. Reč ima gospodin Veselinović. Izvolite.
Ovo je ključni član, zapravo jedini istinski cilj predloženog zakona o izmenama i dopunama Zakona o NBS, a to je da se smeni kompletno rukovodstvo NBS. Time se, naravno, ugrožava put Srbije ka EU, ruši se samostalna institucija, a u suštini ključna stvar jeste da je doneta odluka da sadašnji guverneri, viceguverneri i ostali iz Narodne banke budu zamenjeni partijskim kadrovima vladajuće koalicije. Čak je član 26. vrlo neuobičajen u pravnom normiranju, da se jednim zakonom daje rok do kada prethodno rukovodstvo neke institucije treba da ode, u ovom slučaju nezavisne institucije, odnosno samostalne institucije, kakva bi trebalo da bude Narodna banka. Nemojte mi reći da ni ovo nije tačno. I pre nego što je sadašnji guverner podneo ostavku, već je planirano da već iduće nedelje bude izabran novi guverner. Dakle, čak ni tih 90 dana ne bi bilo ispoštovano. Kao predstavnik Demokratske stranke i ostali poslanici Demokratske stranke pozivamo i druge poslanike da još jednom dobro razmisle pre glasanja o ovom zakonu, da imaju u vidu kakve posledice on može da donese i da ne podrže ovaj zakon. Još samo jedna opaska. Kolega iz SPS-a je rekao da smo mi rekli da su oni najbolji. Nikada nismo rekli da su oni najbolji. Bili smo sa njima u vlasti i korektno smo sarađivali, međutim, sada je sasvim novi kontekst i kritikovaćemo ih kada budu donosili ovako loše zakone. Hvala.
Reč ima gospodin Miroslav Petković. Izvolite.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, poslanička grupa Demokratske stranke Srbije smatra da član 26. Predloga zakona sadrži u sebi najmanje dva pitanja. Prvo je pitanje ličnosti novog guvernera, a drugo pitanje jeste loš rad dosadašnjeg, sada već bivšeg guvernera. Saznaćemo ime kandidata za novog guvernera verovatno u toku večeri ili sutra ujutru, u to zaista ne želimo da ulazimo, ali žao nam je što nismo u Narodnoj skupštini Republike Srbije dobili priliku da raspravljamo o radu gospodina Šoškića. U julu 2010. godine poslanička grupa Demokratske stranke Srbije je tačno rekla kako će to izgledati i kako će se čitava ova epizoda završiti. Član 26, ovako kako je predviđen, ne daje nijedan odgovor na ova pitanja. Jedino što je jasno je da će Narodna skupština Republike Srbije u ponedeljak ponovo glasati isključivo o biografiji. Kada zakon ne menja način razrešenja, već samo menja način izbora, tu svakako nešto nije u redu. Da li će novi guverner biti još jedan glumac u filmu "svi predsednikovi ljudi", to je potpuno nebitno za Demokratsku stranku Srbije u ovom trenutku, ali nam je vrlo važno da li će novi guverner imati snage i hrabrosti da kaže da proklamovani ciljevi Vlade, koje smo čuli ovde, i ciljevi Narodne banke Srbije ne mogu biti isti? Sigurni smo da će građani Srbije vrlo brzo dobiti odgovor na pitanja ko vas laže, ko vam pravo govori i siguran sam da ćemo ponovo kada budemo raspravljali o ovoj temi moći da kažemo da smo bili u pravu kada smo na ovaj način govorili. Član 26, ovako kako je predviđen, smatramo da ne sme da postoji u zakonu. Nakon ostavke guvernera Šoškića, mislim da je izgubio svaki smisao da se ovde nađe. Narodna skupština će danas, kada bude odlučivala o tome, ponovo imati priliku da se izjasni o ovom amandmanu i obriše ovaj član. Ne želim da verujem da je institucija guvernera nekome bitna koliko i desni enter, već želim da zaista narodni poslanici budu rukovođeni, ne time ko će biti ličnost koja će predvoditi Narodnu banku Srbije i zbog toga glasati, već u interesu rada jedne nezavisne institucije i pre svega građana Srbije. Hajde da svakom budućem guverneru omogućimo samostalnost koju mu garantuje i Ustav, da mu omogućimo nezavisnost koju predviđa zakon i hajde da svakog budućeg guvernera platimo onoliko koliko zaslužuje. Kolega Lapčević je danas govorio o nekim zaista bezobrazno visokim platama koje su do sada primali, ali hajde da njegovu nezavisnost i njegovu samostalnost ne kupujemo. Dok se to ne bude promenilo, nemojte tražiti podršku od Demokratske stranke Srbije. Mi ćemo svakako glasati protiv ovog zakona. Hvala vam najlepše.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Borislav Stefanović. Izvolite.
Ja bih da se zahvalim i da u svakom slučaju kažem da jeste vrlo čudno, ali odraz razvoja naše demokratije da se slažemo sa kolegama iz DSS, što je do juče bilo nezamislivo. Međutim, u principijelnom smislu ovaj član Predloga zakona je apsolutno izgubio svaku svrhu. U pravnom smislu on nije bio ni leks specijalis ni leks individualis već leks vulgaris. Ovako nešto skoro nije viđeno u našem ni parlamentarizmu ni pravnom sistemu.
Izvinite gospodine Stefanoviću. Molim narodne poslanike samo da pustimo da gospodin Stefanović završi svoje izlaganje.
Zašto? Zato što je ova odredba izgubila svaki smisao ostavkom guvernera Šoškića sa jedne strane, sa druge strane, kao što sam juče rekao besmisleno je opštim aktom uređivati jedan pojedinačni slučaj. Pravite od Predloga zakona ugradnju uredbe u tekst zakona i niste se na žalost samo tu zadržali, na žalost građana Srbije, već u članu 28. kažete – ako su odredbe drugih zakona, odnosno propisa u suprotnosti sa ovim zakonom primenjuju se odredbe ovog zakona. Ovo je prosto neverovatno. Ovako nešto zaista, znam da imate puno stručnih dobrih ljudi koji su mogli ovo malo precizirati. Znam šta ste hteli da kažete, i pravnik sam i sam, ali ovo verujte liči na ko drugačije kaže taj kleveće i laže. Nemojte molim vas da ovakve karikature stoje u predlozima zakona u ovom visokom domu. Zahvaljujem se.
Gospodin Predrag Marković. Izvolite.
Želim da podržim prevashodno onaj načelni deo diskusije koji je postojao u izlaganju gospodina Palalića, jer je između ostalog nezavisno od samog amandmana, ne bih ja toliko širokogrud bio da ovaj zakon odmah proglasim narodnim zakonom jer treba biti pažljiv, kao što francuske reči znaju da izazovu problem, možete misliti tek latinske ako ne znamo pouzdano detalje. Ovo je šala da bismo malo opustili atmosferu i podsetili se koliko je važno da se držimo načela sa punim pravom. Ja se tu pridružujem svim poslanicima i predsedniku Narodne skupštine u njegovoj naknadnoj intervencije. Ne samo što svi poslanici imaju pravo da zastupaju određeno mišljenje. Imaju pravo da ga menjaju. Imaju pravo da budu nedosledni. Zašto ne. Kakvo bi to društvo bilo u kome vam je zabranjeno da se menjate. Pri tome, zbilja ne postoji pravo zabrane i ja ne verujem da ga je narodni poslanik, čije diskusije znam i pre osam godina, doslovce izneo kao opomenu nego metaforično, pretpostavljam. Dakle zabrana se svakako ne odnosi tek na osnovu toga iz koje političke stranke neko govori, posebno u situaciji kada smo svi svesni da smo dostigli nivo kada i na osnovu zakona sigurno poslanici koji danas govore iz jedne poslaničke grupe sutra neće govoriti iz te poslaničke grupe. Nije razlog, zbilja ni metaforično na taj način tome pristupati, ali načelo je važno jer se tiče onoga o čemu se danas govorilo povodom zakona gospodine Palaliću, na taj deo. Ovo ne kršim Poslovnik ličnim obraćanjem nego stvar pristojnosti da pogledam u oči onome kome se obraćam i sa čijim se delom izlaganja slažem. Dakle, načelo departizacije, ne povezujem ga sa kampanjom. Ja nikad ni u jednoj kampanji nisam učestvovao, a naročito ne u takvoj, jer kao što znate u kabinetima koje sam ja stvarao jednom je bila jedna stranačka ličnost. Uzgred budi rečeno bio je gospodin odličan. Isto ga treba uvoditi kao i sve ostalo što želimo da pretvorimo u standard korak po korak, te se sigurno od strane svih stranaka koje su prihvatile, svejedno da li su one trenutno pozicija ili opozicija, nije odnosilo na to da će stranke iz neke vladajuće koalicije predlagati tamo gde nije postignut standard u javnim preduzećima da ona funkcionišu po tome da postoji smenjivost, na osnovu toga da li je gubitničko preduzeće ili ostvaruje dobit. Nije se odnosio na to gde se naprosto politika zemlje između ostalog reflektuje kroz ponašanje na određenim funkcijama, već se odnosio na činjenicu da ne biraju se direktori po stranačkoj pripadnosti, kako je to rekao neko pre nekoliko meseci, nego smo došli do toga da se portiri, referenti i pomoćno osoblje, i za to je neophodna stranačka pripadnost. To je prvo. Drugo, ono što je ključno da se izborimo i da stvorimo institucije u kojima će biti moguće da na osnovu konkursa. To moramo svi zajedno da radimo u narednom periodu, a spram budućih rezultata. Izvinite molim vas prekoračio sam malo vreme.
Niste, s obzirom da imate pravo na vreme poslaničke grupe.
Dakle, pretpostavljam da se oko toga svi slažemo. Moja je molba da u narednom periodu to radimo, čak i kada postoji vis major u odnosu na problem koji ste vi istakli. To je - da li će se raspravljati o funkcionisanju jedne od ključnih institucija u Skupštini u narednom periodu. Hoće. I vi to znate. Raspravljaće se kada stigne izveštaj na kraju godine. Moram da podsetim na iskustvo, jer sam dva puta primao takav izveštaj i pokušavao da okupim poslanike da o njemu diskutuju. Nisu hteli. Molim vas sve zajedno da kad stigne izveštaj, on će obuhvatiti oba perioda koje god da je rukovodstvo, da prihvatimo i da o tome diskutujemo. To je prva stvar. Druga, naravno svi zajedno da se podsetimo da i do sada savet je biran tako što su predlagači bili od strane vladajućih stranaka izdvajane. Svejedno, ja sam i to ponavljam drugi put predlagaču ovog zakona, nisam pristalica odredbi koje relaksiraju odgovornost guvernera ubuduće. Shvatam želju dobronamernu da se uvede dodatna funkcija, ali u ovakvim institucijama kao i na primeru ombudsmana koliko god službenika da postoji ombudsman je onaj ko je odgovoran. Koliko god službenika, koliko god tela dodatnih guverner je odgovoran. Svakako se zalažem na taj način da se i prilikom donošenja zakona i kasnije kada budemo diskutovali o izveštaju, da se toga držimo jer je samo to mogućnost da vidimo i ličnu odgovornost i da na taj način i princip departizacije, koji ne podrazumeva da niste član ni jedne stranke, ili da je to neki greh, dovedemo do kraja. To je ono što sam želeo da vam kažem. Hvala vam najlepše.
Narodni poslanik Mirko Čikiriz.
Složio bih se sa procenom da ovaj predloženi član zakona predstavlja samu suštinu, i političku i ekonomsku nameru Vlade. Suština je da nova vlada želi političara, a ne čoveka od struke na čelu NBS. Suština je da će verovatno, kako stvari stoje, koristi od ovoga imati mala privilegovana grupa ljudi, a štetu većina građana Srbije. Struka, investitori, Brisel, upozoravaju da je ovo opasna igra ruleta sa srpskom privredom. Dobro je što je prihvaćen amandman na Član 18. Predloga zakona. U kampanji je stranka koja čini okosnicu sadašnje Vlade, rekla da su Srbiji potrebne promene, sa čime se mi u potpunosti slažemo, ali promene mogu biti pozitivne i negativne. Ovo je očigledno negativna promena, a i prethodne promene koje smo imali, videli smo da su u tom duhu. Zašto ipak dolazi do jednog pozitivnog pomaka, a to je glasanje za Zaštitnika građana, Saše Jankovića? Pa, po meni je odgovor jednostavan, Saša Janković ne raspolaže novcem, nema nikakvu moć te vrste i zbog toga mislim da je zaista bilo umesno da guvernera koji je, eto, igrom slučaja na jednom sastanku privrednika i finansijskih stručnjaka na Kopaoniku imao jedinu zaštitu od gospođe Jorgovanke Tabaković, koja će biti sledeći guverner, kada je bio izložen kritikama ministara iz prethodne vlade. Mislim da su svi u diskusijama koji su gledali na ovaj zakon sa crne ili bele pozicije bili neozbiljni i neodgovorni jer je guverner uradio dosta toga dobrog, jer je prethodni zakon bio veliki korak unapred u odnosu na sva prethodna rešenja, a mi se sada, nažalost, ponovo vraćamo nekoliko koraka unazad. Hvala.
Da li još neko želi reč? (Ne) Na član 26. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nataša Mićić, Judita Popović, Radmila Gerov, Žarko Korać, Ranka Savić, Milenko Dereta i Kenan Hajdarević. Predsednik predlagača i Odbor za finansije Republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstva smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Judita Popović. Izvolite.
Gospodine predsedniče, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, ovaj član pokazuje suštinu naše debate koja se vodi u ovom parlamentu o ovom zakonu već drugi dan. Brzina kojom se želi instaliranje novog guvernera, dakle, da se promeni rukovodstvo Narodne banke Srbije, nekako je dovelo do toga da predlagač izgubi iz vida neke druge odredbe istog ovog predloga zakona. Tako je, recimo, izgubljeno iz vida da član 6. ovog Predloga zakona predviđa da NBS ima statut, a koji se potvrđuje od strane Narodne skupštine. I šta sad ako se izabere novi guverner, izaberu se novi viceguverneri, isti će raditi po novom statutu? To, prosto, nije prirodno. Sasvim je normalnije da se prvo napravi jedan pravni okvir i onda nakon tog pravnog okvira da se pristupi svemu ovom što će u stvari prethoditi tom statutu koji predstavlja sasvim jednu novinu što se funkcionisanja Narodne banke tiče. Ukoliko se ovom članom dodaju još i rešenja iz člana 28. i 29. onda vidimo kolika je potreba da se što pre završi ova priča oko novog guvernera. Mi iz LDP smo želeli da pomognemo i iz tog razloga u našem amandmanu i predlažemo da se malo promeni taj redosled i da statut u stvari prethodi izboru guvernera Narodne banke. To je racionalno, to je pravno i to je u stvari i po Ustavu najcelishodnije. Međutim, očigledno da za to nema prave volje ove skupštinske većine. Mi smo danas čuli mnogo šta o ovoj Narodnoj banci Srbije, šta nju čeka u budućnosti kada ovaj zakon stupi na snagu. Svesni smo toga koja su to loše posledice. Mnogi poslanici su ukazivali na te činjenice. Nažalost, sa nekim malim izninkama nismo naišli na pravi odziv i nisu prihvaćene naše argumentovane kritike. Htela bih zaista da podvučem jednu činjenicu, da i nezavisni državni organi koji se bave zaštitom prava građana, kao što je Poverenik za ravnopravnost ili Ombudsman ili Agencija za borbu protiv korupcije ishodovali su jedno pravo svoje kroz izmene Poslovnika koji je urađen u toku prošle godine. Po tom Poslovniku, njihov izveštaj više ne stiže na plenarnu sednicu, nego taj izveštaj stiže kod nadležnog odbora. Nadležni odbor raspravlja o izveštajima ovih nezavisnih državnih regulatornih tela i tek kada se donese zaključak od strane nadležnog odbora, to se u stvari šalje na plenarnu sednicu i plenarna sednica nema pravo da odlučuje o izveštajima ovih nezavisnih državnih regulatornih tela, već raspravlja o tim zaključcima koji su doneti na osnovu izveštaja tih državnih tela. Dakle, kada stavimo u kontekst sa Narodnom bankom Srbije sva ova nezavisna državna, regulatorna tela, onda možemo zaključiti da nekako ova vlast nije nešto zainteresovana da kontroliše rad ovih državnih tela shvatajući gde se nalazi moć. Moć se nalazi u NBS, tamo gde ima novaca. Zato se toliko žuri, što pre, bez obzira u kojoj meri se u stvari vrši atak na zdravu logiku građana Srbije, a u krajnjem slučaju i ovih poslanika koji su primetili koje su sve u stvari manjkavosti ovog predloga zakona. Još nešto da napomenem, jeste, gospodin Dinkić smenjen je 2003. godine, ali je smenjen iz samo jednog jedinog razloga, što je postao partijski funkcioner. Dakle, i tada je važila ta neka pretpostavka da na čelu NBS ne može da bude partijski funkcioner i eto, posle toliko godina, mi se ponovo suočavamo sa tom vrstom opasnosti da partija preuzima NBS.
Hvala. Da li se još neko javlja za reč? (Ne) Na član 26. amandman je podneo narodni poslanik Srđan Miković. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Srđan Miković.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, očigledno je ostvaren glavni cilj predloga zakona – guverner je podneo ostavku. Bez obzira što sam predlogom amandmana na član 26. predložio da se umanje štetne posledice ovakvog predloga zakona, time što će viceguverneri, članovi Saveta koji su obavljali funkciju do dana stupanja na snagu ovog zakona, da nastave da obavljaju funkciju do kraja svog mandata, a da direktoru prave da za nadzor bude izabran u roku od 90 dana, mislim da ipak treba iskoristiti bolju mogućnost, ne da se usvoji ovaj amandman koji mislim da je dobar, nego da se učini još jedan bolji potez, da se spase samostalnost i nezavisnost NBS. Sve je u interesu Srbije. Još uvek postoji mogućnost, na osnovu člana 159. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije, da predlagač povuče Predlog zakona iz procedure. Rok je sve do završetka pretresa predloga zakona na sednici Narodne skupštine. Time ćemo ne samo sprečiti usvajanje protivustavne odredbe u članu 28, to je gospodin Stefanović citirao, ako su odredbe drugih zakona, odnosno propisa u suprotnosti sa ovim zakonom, primenjuju se odredbe ovog zakona, nego ćemo izbeći nastajanje dugoročnih, štetnih posledica po Srbiju. Zbog toga još jednom apelujem, cilj ste ostvarili, guverner je podneo ostavku, postoje svi uslovi da se izabere novi guverner. Daj da ne napravimo štetu. Na osnovu člana 159. imate mogućnost još uvek da povučete predlog zakona.
Hvala gospodine Mikoviću. Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona, u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Pošto je Narodna skupština završila raspravu o svim tačkama dnevnog reda sednice, saglasno članu 87. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, određujem subotu, 4. avgust 2012. godine, sa početkom u 16,45 časova kao Dan za glasanje o tačkama dnevnog reda sednice Petog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2012. godini. Određujem pauzu od 10 minuta. Dame i gospodo narodni poslanici, pre nego što pređemo na odlučivanje o tačkama dnevnog reda, potrebno je da utvrdimo kvorum. Shodno članu 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, kvorum za rad Narodne skupštine u Danu za glasanje postoji ako je na sednici Narodne skupštine prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Molim narodne poslanike da ubace svoje indetifikacione kartice u jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema glasanja, utvrđeno da je u sali prisutno 146 narodnih poslanika, odnosno da je prisutno većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da prema tome postoje uslovi za odlučivanje. Prelazimo na odlučivanje. Prva tačka dnevnog reda - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O NARODNOJ BANCI SRBIJE. Pošto je Narodna skupština obavila pretres predloga zakona u načelu i pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama zakona o Narodnoj banci Srbije, u načelu. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasalo 130 narodnih poslanika, protiv je bilo 38 narodnih poslanika, nije bilo uzdržanih, nisu glasala dva narodna poslanika od ukupno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu. Pre nego što pređemo na odlučivanje o amandmanima, podsetiću vas da je konstatovano da su sastavni deo Predloga zakona postali amandmani: Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava na članove 7. i 16, kao i narodnih poslanika Vesne Kovač, Ivana Jovanovića, Mirka Cvetkovića, Teodore Vlahović, Nataše Vučković, Janka Veselinovića, Nenada Čanka, Olene Papuge i Đorđa Stojšića na član 18, narodnog poslanika Živojina Stankovića na član 22. i narodnog poslanika Gorice Mojović na član 23. Predloga zakona. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Janko Radaković i zajedno narodni poslanici Mirko Cvetković, Teodora Vlahović, Nataša Vučković i Janko Veselinović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasao 21 narodni poslanik, protiv je bilo 86 narodnih poslanika, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 63 narodna poslanika od ukupno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandmane zajedno su podneli narodni poslanici Mirko Cvetković, Teodora Vlahović, Nataša Vučković i Janko Veselinović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasalo 22 narodnih poslanika, protiv je bilo 78 narodnih poslanika, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 70 narodnih poslanika od ukupno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Dušan Petrović i zajedno narodni poslanici Mirko Cvetković, Teodora Vlahović, Nataša Vučković i Janko Veselinović i zajedno narodni poslanici Nenad Čanak, Olena Papuga i Đorđe Stojšić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasalo 22 narodnih poslanika, protiv je bilo 80 narodnih poslanika, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 68 narodnih poslanika od ukupno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Mirko Cvetković, Teodora Vlahović, Nataša Vučković i Janko Veselinović i zajedno narodni poslanici Nenad Čanak, Olena Papuga i Đorđe Stojšić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasao 21 narodni poslanik, protiv je bilo 33 narodnih poslanika, uzdržanih dvoje, nije glasalo 114 narodnih poslanika od ukupno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandmane zajedno su podneli narodni poslanici Mirko Cvetković, Teodora Vlahović, Nataša Vučković i Janko Veselinović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasalo 22 narodnih poslanika, protiv je bilo 10 narodnih poslanika, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 138 narodnih poslanika od ukupno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Mirko Čikiriz, zajedno narodni poslanici Nenad Popović, Milan Lapčević, Miroslav Petković i Bojana Božanić i zajedno narodni poslanici Nenad Čanak, Olena Papuga i Đorđe Stojšić. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasalo 33 narodnih poslanika, niko nije bio protiv, uzdržan je bio jedan narodni poslanik, nije glasalo 136 narodnih poslanika od ukupno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Mirko Cvetković, Teodora Vlahović, Nataša Vučković i Janko Veselinović. Predsednik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam ovaj amandman na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasao 21 narodni poslanik, protiv nije bilo, nije bilo uzdržanih, nije glasalo 149 narodnih poslanika, od ukupno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Popović, Milan Lapčević i Gorica Gajić. Predsednik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam ovaj amandman na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasalo 22 narodna poslanika, protiv nije bilo, nije bilo uzdržanih, nije glasalo 148 narodnih poslanika, od ukupno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nataša Mićić, Judita Popović, Radmila Gerov, Žarko Korać, Ranka Savić, Miljenko Dereta i Kenan Hajdarević. Predsednik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam ovaj amandman na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasalo 23 narodna poslanika, jedan je bio protiv, nije bilo uzdržanih, nije glasalo 146 narodnih poslanika, od ukupno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Mirko Cvetković, Teodora Vlahović, Nataša Vučković i Janko Veselinović. Predsednik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam ovaj amandman na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasao 21 narodni poslanik, protiv nije bilo, nije bilo uzdržanih, nije glasalo 149 narodnih poslanika, od ukupno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Jovanović. Predsednik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam ovaj amandman na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasalo 18 narodnih poslanika, protiv nije bilo, nije bilo uzdržanih, nisu glasala 152 narodna poslanika, od ukupno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Olena Papuga i Đorđe Stojšić. Predsednik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam ovaj amandman na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasao 21 narodni poslanik, protiv nije bilo, nije bilo uzdržanih, nije glasalo 149 narodnih poslanika, od ukupno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Mirko Cvetković, Teodora Vlahović, Nataša Vučković i Janko Veselinović i zajedno narodni poslanici Nenad Čanak, Olena Papuga i Đorđe Stojšić. Predsednik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam ovaj amandman na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasalo 22 narodna poslanika, protiv nije bilo, nije bilo uzdržanih, nije glasalo 148 narodnih poslanika, od ukupno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Mirko Cvetković, Teodora Vlahović, Nataša Vučković i Janko Veselinović, zajedno narodni poslanici Nenad Čanak, Olena Paputa i Đorđe Stojšić i zajedno narodni poslanici Nenad Popović, Milan Lapčević, Miroslav Popović i Aleksandar Pejčić. Predsednik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam ovaj amandman na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasalo 33 narodna poslanika, protiv nije bilo, nije bilo uzdržanih, nije glasalo 137 narodnih poslanika, od ukupno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Srđan Miković. Predsednik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam ovaj amandman na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasalo 18 narodnih poslanika, protiv nije bilo, nije bilo uzdržanih, nije glasalo 152 narodna poslanika, od ukupno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Mirko Cvetković, Teodora Vlahović, Nataša Vučković i Janko Veselinović. Predsednik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam ovaj amandman na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasalo 23 narodnih poslanika, protiv nije bilo, nije bilo uzdržanih, nije glasalo 148 narodnih poslanika, od ukupno 171 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Mirko Cvetković, Teodora Vlahović, Nataša Vučković i Janko Veselinović. Predsednik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam ovaj amandman na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasalo 20 narodnih poslanika, jedan je bio protiv, nije bilo uzdržanih, nije glasalo 150 narodnih poslanika, od ukupno 171 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Mirko Cvetković, Teodora Vlahović, Nataša Vučković i Janko Veselinović. Predsednik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam ovaj amandman na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasalo 23 narodna poslanika, protiv nije bilo, nije bilo uzdržanih, nije glasalo 148 narodnih poslanika, od ukupno 171 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Mirko Cvetković, Teodora Vlahović, Nataša Vučković i Janko Veselinović. Predsednik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam ovaj amandman na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasao 21 narodni poslanik, protiv nije bilo, nije bilo uzdržanih, nije glasalo 150 narodnih poslanika, od ukupno 171 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Dušan Petrović i zajedno narodni poslanici Nataša Mićić, Judita Popović, Radmila Gerov, Žarko Korać, Ranka Savić, Miljenko Dereta i Kenan Hajdarević. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasalo 24 narodna poslanika, niko nije bio protiv, nije bilo uzdržanih, nije glasalo 147 narodnih poslanika, od ukupno 171. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Mirko Cvetković, Teodora Vlahović, Nataša Vučković i Janko Veselinović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasalo 21 narodni poslanik, niko nije bio protiv, nije bilo uzdržanih, nije glasalo 150 narodnih poslanika, od ukupno 171. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Popović, Milan Lapčević i Donka Banović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam ovaj amandman na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasalo 25 narodnih poslanika, niko nije bio protiv, nije bilo uzdržanih, nije glasalo 146 narodnih poslanika, od ukupno 171. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 19. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Radoslav Milovanović i zajedno narodni poslanici Mirko Cvetković, Teodora Vlahović, Nataša Vučković i Janko Veselinović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasalo 23 narodna poslanika, niko nije bio protiv, nije bilo uzdržanih, nije glasalo 148 narodnih poslanika, od ukupno 171. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 21. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Mirko Cvetković, Teodora Vlahović, Nataša Vučković i Janko Veselinović. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasalo 23 narodna poslanika, niko nije bio protiv, nije bilo uzdržanih, nije glasalo 148 narodnih poslanika, od ukupno 171. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 23. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nataša Mićić, Judita Popović, Radmila Gerov, Žarko Korać, Ranka Savić, Miljenko Dereta i Kenan Hajdarević. Predstavnik predlagača je prihvatio ovaj amandman u toku pretresa Predloga zakona u pojedinostima. Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasalo 154 narodna poslanika, niko nije bio protiv, nije bilo uzdržanih, nije glasalo 17 narodnih poslanika, od ukupno 171. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 26. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Borislav Stefanović, zajedno narodni poslanici Mirko Cvetković, Teodora Vlahović, Nataša Vučković, Janko Veselinović i zajedno Nenad Popović, Milan Lapčević, Miroslav Petković i Bojana Božanić. Molim narodne poslanike za malo pažnje. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam ovaj amandman na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasalo 37 narodnih poslanika, niko nije bio protiv, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 134 narodnih poslanika, od ukupno 171. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 26. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nataša Mićić, Judita Popović, Radmila Gerov, Žarko Korać, Ranka Savić, Miljenko Dereta i Kenan Hajdarević. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam ovaj amandman na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasalo 26 narodnih poslanika, niko nije bio protiv, nije bilo uzdržanih, nije glasalo 145 narodnih poslanika, od ukupno 171. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 26. amandman je podneo narodni poslanik Srđan Miković. Predstavnik predlagača i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam ovaj amandman na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasalo 24 narodna poslanika, niko nije bio protiv, nije bilo uzdržanih, nije glasalo 147 narodnih poslanika, od ukupno 171. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Podsećam vas da je članom 29. Predloga zakona predviđeno da zakon stupi na snagu narednog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku RS". Prema članu 196. stav 4. Ustava Republike Srbije i članu 160. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, zakoni i drugi opšti akti stupaju na snagu najranije osmog dana od dana objavljivanja i mogu da stupe na snagu ranije samo ako za to postoje naročito opravdati razlozi, utvrđeni prilikom njihovog donošenja. Stavljam na glasanje predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasalo 130 narodnih poslanika, protiv je bilo 27 narodnih poslanika, nije glasalo 14 narodnih poslanika, od ukupno 171. Konstatujem da je Narodna skupština utvrdila da postoje naročito opravdani razlozi da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predloga zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Narodnoj banci Srbije u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasao 131 narodni poslanik, protiv je bilo 39, nije bilo uzdržanih, nije glasao jedan narodni poslanik, od ukupno 171. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Narodnoj banci Srbije. Prelazimo na drugu tačku dnevnog reda – IZBOR ZAŠTITNIKA GRAĐANA Pošto je Narodna skupština obavila jedinstveni pretres, a pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da se prema članu 105. stav 2. tačka 14) Ustava Republike Srbije i članu 4. Zakona o Zaštitniku građana, Zaštitnik građana bira većinom glasova svih narodnih poslanika. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru zaštitnika građana. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasalo 167 narodnih poslanika, protiv niko, uzdržan jedan, nisu glasala dva narodna poslanika od ukupno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog odluke o izboru Zaštitnika građana Pošto je Narodna skupština usvojila Predlog odluke i na taj način izabrala gospodina Sašu Jankovića za Zaštitnika građana, dozvolite da mu, u vaše i svoje ime, čestitam na izboru i poželim uspeha u budućem radu. Poštovani narodni poslanici, podsećam vas da je članom 7. Zakona o Zaštitniku građana utvrđeno da Zaštitnik građana, pre stupanja na dužnost, polaže zakletvu pred Narodnom skupštinom. Molim gospodina Sašu Jankovića, Zaštitnika građana, da pristupi radi polaganja zakletve. (Predsednik čita, a Zaštitnik građana ponavlja tekst zakletve utvrđen članom 7. Zakona o Zaštitniku građana.) "ZAKLINjEM SE DA ĆU SVOJU DUŽNOST OBAVLjATI ODGOVORNO, NEPRISTRASNO I NEZAVISNO, U SKLADU SA USTAVOM I ZAKONOM I DA ĆU SAVESNO RADITI NA ZAŠTITI I UNAPREĐENjU LjUDSKIH PRAVA I SLOBODA." Molim gospodina Sašu Jankovića, Zaštitnika građana, da potpiše tekst Zakletve. Dozvolite mi da mu još jednom, u vaše i svoje ime, poželim svu sreću u budućem radu. Izvolite. Ovom prilikom bih zamolio gospodina Jankovića da se obrati Narodnoj skupštini. Izvolite gospodine Jankoviću.
Poštovani predsedniče, članovi predsedništva Narodne skupštine, poštovani narodni poslanici i poslanice, dame i gospodo, način na koji ste danas izabrali Zaštitnika građana Republike Srbije ogromno je ohrabrenje za građane, da će njihove pritužbe i problemi koji proističu iz samovolje u radu organa vlasti, službenika vlasti i rešavanje tih problema, zaista postati stvar od prvorazrednog nacionalnog interesa, tačka u kojoj se sabiraju ciljevi svih političkih partija u Srbiji. Ponos koji osećam zbog toga što ste prepoznali napor i iskrenost sa kojom sam, zajedno sa svojim saradnicima, obavljao svoj posao, nije isto što i samozadovoljstvo. Za samozadovoljstvo danas nema mesta ni u jednom državnom organu, ni u jednoj javnoj službi. Građani i administracija prečesto su u sukobu, neravnopravnom sukobu i senka lošeg rada nekih od nas pada na sve. Teškoće građana Srbije koje neminovno nameće današnjica povećane su zbog toga što naša javna uprava nije dovoljno uređena i organizovana, nije nepolitizovana. U njoj ima korupcije i nema mere za kvalitet i kvantitet u radu. Prečesto je administracija, umesto da građani preko nje ravnopravno i zakonito dolaze do svojih prava, izvršavaju svoje obaveze, smetnja koju treba prevazići da bi se do nekog prava došlo. Posebno je nepravedno kada neko, pored problema koji pogađaju sve, dodatno trpi zbog nekog svog ličnog svojstva, pripadnosti nekoj ranjivoj ili manjinskoj grupi, a to se dešava češće nego što smo spremni da priznamo, a kamoli da ispravimo. Građani i administracija ni u Srbiji ne moraju da budu neprijatelji. U Srbiji ima i znanja i sposobnosti da bude bolje, ali su godinama duboko potiskivani na dole. Među javnim službenicima mora da zavlada osećaj samoodgovornosti i odgovornosti, iskrene lične vere u značaj vladavine prava i nepovredivost ljudskog dostojanstva. Mora se videti i korist od dobrog obavljanja javnog posla i znati da se za loš rad gubi pravo na platu od poreskih obveznika. To mora da važi za sve u javnom sektoru, počevši od nas, državnih funkcionera. Kada javna uprava prestane da bude alat socijalne politike u kojoj se zapošljava što više ljudi, plaćaju se što manje i ne pitaju za rezultat. Kada rukovodeća mesta u državnoj administraciji prestanu da budu partijski plen, već rezultat profesionalnih zasluga, stvoriće se uslovi za kraj rata koji sada bukti između naših građana i naše administracije. U zakonima koje vi donosite, u nizu već donetih presuda iz stavova i domaće i međunarodne sudske prakse, u savetima i pomoći prijatelja iz EU i drugih krajeva sveta, koji su već prošli ovim putem, u ishodima desetina hiljada postupaka kontrole koju su vodili Zaštitnik građana i Poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti i drugi nezavisni državni kontrolni organi, u izveštajima i analizama organizacija našeg, izuzetno kompetentnog, civilnog sektora, sve su smernice i pravila koja nam trebaju. Da bi oni odneli prevagu, mora da prestane da važi nepisano pravilo da je za sprovođenje zakona u Srbiji potrebna politička volja i da je politička volja najjači zakon u Srbiji. U zemlji u čiji je Ustav upisano da je zasnovana na vladavini prava, to ne sme biti. Ja vas, kao najviši zakonodavni organ u ovoj zemlji, ali istovremeno i politički forum, molim da budete partner Zaštitniku građana u demontiranju tako pogrešnog i pogubnog shvatanja politike. Naš, pa ni moj cilj, ne može da bude dobar Zaštitnik građana i loši organi javne uprave. Cilj nije ni da nad svakim ramenom svakog javnog službenika u državi bdi po jedan službeni kontrolor, a iznad njihovih ramena po još jedan nezavisni kontrolor. Naš cilj treba da bude da se prava građana zakonito, brzo, u punom obimu, efikasno ostvaruju na prvoj stepenici, pred kompetentnim, odgovornim i motivisanim službenikom javne vlasti u odlično organizovanoj malobrojnoj upravi, a da za mali broj izuzetaka, koji nužno mora da postoji, postoji efikasan, autoritativan, ali kompaktan kontrolni mehanizam. Vi ste treći saziv Narodne skupštine i treća vlada sa kojom ću ja sa ove dužnosti sarađivati. Nadam se upravo tome, saradnji u interesu ostvarivanja i unapređivanja prava građana. Dužan sam da nezavisnost koju Ustav garantuje i Zaštitniku građana koristim tako da kada ja ocenim, a ne vi ili neko drugi, potrebnim iznesem i reči konstruktivne kritike, pa i da se suprotstavim onome što smatram da dovodi ili će dovesti do kršenja ili sužavanja sloboda i prava građana, čak i kada ste akteri toga vi, narodni poslanici koji ste me izabrali. Budite sigurni da ću to i raditi u našem zajedničkom interesu. Na kraju, dozvolite mi da podsetim da je pre samo pet ili šest godina Srbija bila svesna da neće moći da ispuni jedan od standarda koji u savremenim društvima važi za izbor Ombudsmana, Zaštitnika građana i da je zbog toga u svoj Ustav i u zakon upisala prostu većinu za izbor za Zaštitnika građana, kako bi on uopšte mogao biti izabran. Danas ste Zaštitnika građana izabrali konsenzusom, što je ideal i za Ombudsmana u najrazvijenijim društvima. Između ostalog, i zbog toga što se pokazalo da Srbija jeste zemlja u kojoj ovako poseban državni organ, bez prave vlasti, bez prava da naredi, da prinudi, da kazni, da smeni, da promeni odluku onog koga kontroliše, bez dvestagodišnje istorije iza sebe, bez ikakve finansijske moći, bez, kako je to u raspravi primetio jedan narodni poslanik, klasične moći na koju smo navikli, bez stranačke pozadine, podsetiću da mi Ustav zabranjuje da budem čak i član političke stranke, ipak može i u Srbiji snagom argumenata i integritetom da se obezbedi povoljniji život za naše građane i povoljniji i pravilniji odnos sa organima javne vlasti. Bez obzira na to što je učinjeno, izgleda kao igla u plastu sena, meni pa i mnogima, ovo je ipak jedan od znakova da građani Srbije i Srbija ne moraju, nisu predodređeni da budu ni u kakvom zapećku, nisu osuđeni ni na kakvu prosečnost i da mi u sebi imamo snagu da stvarnost promenimo na bolje, pa i u tome da građani i administracija ne budu neprijatelji. Završiću zahvalnošću za građane koji su imali snage, volje i strpljenja i vere da mi se obrate, zahvalnošću za one organe vlasti, funkcionere i službenike u njima, koji su bili spremni da prihvate kritiku i savet, isprave svoje propuste i tako doprinesu da se promeni loša administrativna matrica ponašanja. Hvala mojim saradnicima što su svojim predanim radom omogućili da još jednom u ime svih njih, u ime svih građana koji očekuju brže, više, efikasnije u ostvarivanju svojih prava, danas položim još jednom zakletvu, u čije reči svim srcem verujem. Hvala vam.
Hvala, gospodine Jankoviću. Pošto je Narodna skupština obavila razmatranje obe tačke dnevnog reda sednice i odlučivanje po njima, saglasno članu 102. Poslovnika, zaključujem sednicu Petog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2012. godini. Hvala vam.