Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad sednice Šestog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 75 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje.. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 88 narodnih poslanika, odnosno da su prisutna najmanje 84 narodna poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Da li neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi da zatraži obaveštenje ili objašnjenje u skladu sa članom 287. Poslovnika? Reč ima narodni poslanik Aleksandar Šešelj. Izvolite.
Upućujem poslaničko pitanje predsedniku Republike Aleksandru Vučiću, predsedniku Vlade Ani Brnabić i ministru spoljnih poslova Ivici Dačiću. Već 20 godina, da li stvarno ili prividno, Srbija vodi bitku da sačuva KiM u sastavu svoje teritorije, a u tome joj najviše pomaže Ruska Federacija, kao jedini istinski bratski partner Srbije i kroz istoriju, tako i danas. Mi imamo jednu apsurdnu situaciju, da tražimo od Ruske Federacije da čuva i stara se o teritorijalnom integritetu Republike Srbije i svojim vetom u Savetu bezbednosti taj integritet brani, a Republika Srbija ne priznaje teritorijalni integritet Rusije. Od 16. marta 2014. godine Republika Krim i grad Sevastopolj su punopravni subjekti Ruske Federacije i kao takvi u sastavu teritoriji Ruske Federacije i krajnje je licemerno, dame i gospodo narodni poslanici, da Srbija treba da od Rusije traži da poštuje teritorijalni integritet i da čuva i da brani Srbiju, a da Srbija ne poštuje teritoriju Rusije. Isto tako, od agresije NATO pakta i zločinačkog bombardovanja 1999. godine Republika Srbija, na ovaj ili onaj način, sarađuje sa NATO paktom. Potpisana su dva sporazuma SOFA i IPAP, koje je ova Narodna skupština verifikovala, koji daju više prava NATO vojnicima na teritoriji Republike Srbije, oslobođeni su svih dažbina, carina, ne smeju se privesti, legitimisati ili zaustaviti, mogu da koriste naše puteve bez naknade, naše baze i svašta još, više oni imaju prava nego što je bilo predviđeno Trojnim paktom da Jugoslavija da ustupaka Trećem rajhu. Tako da, postavljam pitanje Ministarstvu spoljnih poslova i predsedniku Vlade - kada će se rešiti status ruskih humanitaraca u Nišu u Srpsko-ruskom humanitarnom centru i zašto je to toliki problem da se to pitanje reši? Setićemo se opet tih Rusa, ako budemo imali, ne daj Bože, nekakve poplave ili požare ili gde nam sve još nisu pomogli, zašto je problem i zašto svi beže od tih pitanja, da se reši za sedam ili osam ljudi diplomatski status, uzgred budi rečeno, koji su nas u više navrata spasili, naše stanovništvo i imovinu prilikom tih nepogoda, a u stanju smo da damo snagama NATO pakta pogodnosti kakve oni nemaju možda ni kod svoje kuće? To je sramotno i to pitanje treba da se reši što pre. S druge strane, mene zanima kada će Republika Srbija zvanično da okonča svoje pregovore sa EU, tj. da ih prekine, jer je jasno da EU zahteva od Srbije da se odrekne dela svoje teritorije. To je uslov bez presedana u istoriji, tako nešto ne može ni sa čim da se poredi, ne samo da je neprihvatljivo, nego je i skandalozno i sramotno da se o takvoj mogućnosti uopšte raspravlja u javnosti, da se vode nekakvi unutrašnji dijalozi, i šta već još. Dakle, treba jasno da se kaže - ukoliko EU želi Srbiju bez Kosova i ako je kao takvu smatra, mi nemamo šta sa njima da razgovaramo, i treba da tražimo partnere i alternative na drugoj strani. Izgubili smo ovih 18 godina, nemojte da i ovo vreme izgubimo.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Vladimir Đurić. Izvolite.
Hvala. Prvo pitanje upućujem predsedniku Republike - da li će, pošto je već upitan, iako nije nadležan, izjasniti se o inicijativi Udruženja „Sloboda“ da se podigne spomenik Slobodanu Miloševiću i da li će odbiti tu inicijativu? Da li će možda predložiti da se umesto toga podigne spomenik žrtvama 90-ih i vlasti Slobodana Miloševića, npr. spomenik prebijenim demonstrantima, koji su mesecima, u zimu 1996. i 1997. godine, branili izbornu volju građana i pobedu opozicije na lokalnim izborima, koga je međunarodna zajednica morala da ga natera da prizna i proglasi čuvenim leks specijalisom, spomenik ubijenim novinarima, kao što je recimo Slavko Ćuruvija, spomenik ubijenima na Ibarskoj magistrali, spomenik Ivanu Stamboliću, ubijenom i zakopanom u jamu sa krečom, spomenik svim ratovima koje je vodio i svim žrtvama tih ratova iz svih bivših jugoslovenskih republika svih nacionalnosti i verosipovesti? Možda bi, zapravo, za naredne generacije najbolje bilo da predsednik podrži da se napravi muzej 90-ih, sa slikama koje su napravljene kada su na teritoriji Srbije pronađene hladnjače sa telima civila kosovskih Albanaca. Spomenik žrtava Srebrenice? Da mi uradimo časno svoj deo posla, suočimo se sa prošlošću pred svojim potomstvom, pa da onda čista srca i duše možemo tražiti od ostalih da urade isto. Drugo pitanje upućujem ministru finansija – da li namerava da razmotri i sprovede predlog koji smo juče ispred pokreta centra uputili povodom povećanja cene goriva u vezi sa kojom građani sutra planiraju masovan protest zaustavljanjem saobraćaja. Detaljan predlog je dobio juče od naše poslaničke grupe da se iskoristi prostor za smanjenje akciza na gorivo do zakonom dozvoljenih maksimalnih 20%, da se umanjenje prihoda budžeta, koje će po tom osnovu nastati nadomesti akcizama na alkohol, zašećerena gazirana pića i duvanske proizvode i time problem trenutno sanira i stvore uslovi da se cena goriva smanji, da na duži rok uvede stepenastu akcizu koja bi opadala sa porastom cene sirove nafte, kako bi se cena naftnih derivata držala konstantnom i da uvede budžetsku rezervu koja bi zajedno sa stepenastom akcizom služila za kompenzovanje umanjenja prihoda od akciza kada se ista smanji, a kako bi se sprečilo povećanje cene naftnih derivata u periodima kada imamo eksterne šokove, kao što sada imamo, kada je cena sirove nafte visoka i da revidira javne rashode i napravi dodatne uštede uz rezerve za crne dane, kao što su oni kada je sirova nafta skupa. Treće pitanje upućujem predsednici Vlade - Fiskalni savet je marta ove godine objavio analizu uslova održivosti balansa budžeta postignutog fiskalnom konsolidacijom, šta je sve potrebno uraditi da bi se očuvali rezultati te fiskalne konsolidacije koju su najviše platili građani smanjenjem plata i penzija? Izneo sam kada je i biran ministar finansija, mada premijerka tada to ništa nije komentarisala, pa bih je danas pitao nešto za šta tada nije bilo vremena. Kako namerava da reši problem lokalnih finansija, jer Fiskalni savet u toj analizi konstatuje da su finansije lokalnih samouprava i lokalnih javnih preduzeća loše, da su dugovi gradova i opština i njihovih preduzeća dostigli iznos od oko 800 miliona evra, čemu je potrebno dodati i kašnjenje u plaćanju dospelih obaveza od oko još 300 miliona evra i navodi da je struktura lokalnih javnih rashoda veoma loša i da, pre svega, problem predstavljaju preniske investicije i suviše izdašne subvencije lokalnim javnim preduzećima. Na predstojećim beogradskim izborima imali smo primer intervenisanja iz republičkog budžeta za grad Beograd. Pored navedenog, interesuje nas i plan rešavanja oko 150 neuspešnih državnih preduzeća u procesu privatizacije, koja i dalje zapošljavaju oko 50.000 radnika. Neka preduzeća poput RTB Bora i „Petrohemije“ gubitke nisu pravili isključivo zbog povoljnih tržišnih uslova, niske cene nafte i gasa, odnosno visoke cene bakra. Te okolnosti se mogu lako preokrenuti i sa cenom sirove nafte se to već dešava. Ova preduzeća prete da naprave dodatni teret na javne finansije, a ujedno nekim preduzećima čak ni povoljne makroekonomske okolnosti nisu pomogle da profitabilno posluju, kao što je slučaj sa, recimo, Azotarom i Resavicom. Molili bi predsednicu Vlade da nam u odgovoru na poslaničko pitanje pošalje neki plan rešavanja ovih situacija i ovih problema, obzirom da, kada je bila sednica o izboru ministra finansija, na naše izlaganje, gde smo izneli ozbiljne primedbe Fiskalnog saveta i predlog mera kako da se teško stečena fiskalna konsolidacija održi na duži vremenski rok, ona to nije odkomentarisala ni jednom jedinom rečju. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Đorđe Vukadinović.
Zahvaljujem. Moje pitanje ide na adresu predsednice Vlade i predsednice Skupštine i glasi, to je ponovljeno pitanje – kada će konačno biti zakazana sednica ovog parlamenta o Kosovu? Naravno, u koordinaciji sa predsednikom Republike, ali njih dve su na kraju i najodgovornije, bar formalno, za održavanje odnosno neodržavanje ove sednice, što je već, ja bih rekao, svojevrsni parlamentarni politički skandal, jer vidimo da nema gosta iz inostranstva koji dođe i koji nam se obrati ovde, a dobar deo svog izlaganje i svog govora ne posveti upravo temi KiM. Čini mi se kao da naš parlament i našu političku javnost to pitanje najmanje zanima, a više mnoge goste koji ovde dolaze i pozdravljaju i ohrabruju, a mi primamo te pohvale i ohrabrenja, ali sa nekim osećajem, rekao bih gotovo nelagode da su jednim delom nezaslužena, s obzirom na to kakva se politika vodi od strane vlasti ove zemlje već godinama i kako se na različite načine perfidno, rekao bih, i tendenciozno to pitanja gura pod tepih i pomalo po principu kuvane žabe, domaća javnost navikava na nezavisnost KiM. Dakle, nama je ta sednica apsolutno neophodna. Ja sam kao i svi vi ili većina vas, neko ko je bio ponosan i to su ti neki trenuci kada možemo biti ponosni što smo narodni poslanici u ovom Domu, kada slušamo goste ne samo iz Rusije i Kine, znači velikih sila koje nam se obraćaju, nego evo i male, ali očigledno prijateljske Slovačke ili Kipra pre nekoliko meseci. Dakle, kako iskrenim, toplim, ne formalno-birokratskim i diplomatskim rečnikom govore o nama, o Srbiji i o našoj istoriji i o podršci koju pružaju našem stavu povodom KiM. Taj stav se, to je moja bojazan, sumnja ozbiljno povija i ozbiljno koleba sudeći bar po izjavama najodgovornijih ljudi u ovoj državi, a pre svega predsednika države. To je razlog zašto nam je ovaj dijalog ovde u Skupštini apsolutno neophodan uz to poštovanje naravno i svih drugih mesta gde se taj dijalog vodi ili bi trebalo da se vodi. Dodatni motiv za ovo pitanje jeste, nažalost, dve stvari, dve vesti koje dolaze iz Prištine, gde je šef pregovaračkog tima Prištine, a zapravo Kosova, Arni Arifi, rekao da oni neće ići u Brisel na poslednju rundu koju je hteo da zakaže Brisel, jer nisu zadovoljni dnevnim redom, jer ne žele da se razgovara o pitanju Zajednica srpskih opština nezavisno i nevezano od drugih tema koje Prištinu zanimaju. Dakle, to je samo još jedan šamar na dug istorijat poniženja koje nam stiže iz Prištine i koji naša vlast guta pod različitim izgovorima. Još gore i poslednje što hoću da naglasim, Ramuš Haradinaj je povukao sad iz procedure iz prištinskog parlamenta pregovaračku platformu za briselski proces, zato što nije dovoljno usaglašena. Ali u toj platformi, drage kolege, pominje se da predsednik redovno izveštava skupštinu o aktivnostima o toku pregovaračkog procesa, traži se, naravno, stolica u UN i sve ono što inače traže i u delegaciji koja učestvuje navodno treba da budu zastupljeni predsednici svih političkih stranaka u Prištini odnosno na Kosovu. Hoću da kažem da nažalost, kada pogledamo, saberemo i oduzmemo, i ovi detalji i taj stav prema Briselu, i taj stav i ta platforma i taj sadržaj te platforme Prištine za pregovore sa nama odnosno sa Srbijom, pokazuju da deluju kao maniri ozbiljne države, a plašim se drage kolege da mi sve više i vrlo često, kada je reč o odnosu prema KiM, delujemo kao tzv. država. U nadi da će to biti drugačije i da se neće tako završiti, molim vas, apelujem na najodgovornije političke faktore u ovoj zemlji da nezavisno od više ili manje dobrih i loših izgovora zašto se to ne radi ovde u ovom domu, dakle, ne na Odboru za KiM koji zaseda na smene pa na uštab i tada najčešće zatvoreno, za javnost da se ovde otvoreno pogledamo u oči i kažemo šta imamo i mi jedni drugima i istovremeno, državni vrh ove zemlje nama. Bez toga sve više ličimo na tzv. banana državu. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Ana Stevanović.
Hvala predsedavajući. Svoje pitanje upućujem ministru omladine i sporta, Vanji Udovičiću – šta se dešava sa stipendistima koji primaju stipendiju Dositeja? Naime, u pitanju je stipendija koju primaju najbolji učenici ove zemlje, najbolji studenti između ostalog, naše zemlje koji su završna godina na osnovnim i na master studijama. Oni su mesecima čekali da Ministarstvo uopšte objavi rang listu. Nakon što je rang lista objavljena, nekoliko dana upravo posle mog pitanja na ovom istom mestu, studenti su se suočili sa činjenicom da im stipendije kasne, da su neredovne, da ne mogu ništa da planiraju u vezi sa tim novcem. Studenti su mi čak uputili nekoliko pitanja moleći me da postavim ovde pitanje ministru da li su to stipendije za letovanje, pošto i dalje stipendije ne primaju. Tek su npr. primili sada aprilsku stipendiju, a mesec jun je uveliko u toku. Ono što bih takođe htela da pitam ministra Vanju Udovičića jeste – da li njegovo ministarstvo u saradnji sa Vladom ima ikakav plan u vezi sa ovim studentima? Naime, uslovi koje oni treba da ispune da bi dobili stipendiju su veoma oštri i veoma strogi. Između ostalog, studenti nakon što završe studije, moraju da provedu i da budu u radnom odnosu najmanje pet godina u državi Srbiji. Ukoliko ne uspeju da se zaposle, oni moraju da budu tri godine na birou, ukoliko ne misle da stipendiju vrate. Studenti su mi pisali pitajući se kako oni uopšte mogu da nađu posao, kada u državi Srbiji prvenstvo uvek imaju partijski kadrovi, često sa sumnjivim kupljenim diplomama, često bez ikakve stručnosti i ikakvog znanja. Tako da se dešava da imamo situaciju da najbolji studenti ove zemlje, blago Srbije, najvrednije što ova zemlja ima, budu na birou tri godine ili ono što češće rade u mnogo velikom broju slučajeva jeste što svoju sreću i svoju karijeru potraže u nekim drugim zemljama. Činjenica jeste da te druge zemlje poput zemlje EU, Amerike ili Kanade, Novog Zelanda, Australije, naše studente primaju otvorenih ruku i širokog srca. Oni svoje znanje i iskustvo mogu da primene u ovim zemljama i na taj način unapređuju ne samo njihovu privredu i njihovo društvo već, između ostalog, i sređuju svoj život. Nostalgija jeste nešto sa čime se susreću, ali tu je uvek nezaobilazni skajp koji koriste, pokušavajući da prebrode tu tugu za svojom zemljom. Odnos i nebriga države prema najboljim studentima u ovoj zemlji nije nešto što je izmislila aktuelna vlast. I sama sam bila stipendista ove zemlje i sa istim sam se stvarima susretala tokom prethodne vlasti. Nebriga prema studentima, odnosno samo deklarativna briga i tapšanje po ramenima i po leđima jeste nešto što je karakteristika očigledno svake vlasti. To je duboko tragično i duboko pogubno, i po našu zemlju i po celokupno naše društvo. Nedavno smo imali prilike da čujemo izjavu premijerke, gospođe Ane Brnabić, koja poziva upravo te mlade da ostanu u zemlji. Ja ovom prilikom i njoj postavljam pitanje – da li Vlada na čijem je ona čelu ima ikakav plan za ovu decu? Biću slobodna da dam svoj predlog. Predlažem da ova deca, stipendisti naše zemlje, najbolji naši studenti koji, da bi ostvarili uopšte mogućnost da primaju tu stipendiju, moraju da imaju prosek preko 8,5, da daju godinu za godinom, da ne padaju ispite i da, što bi oni rekli, redovno čiste godinu, dakle, predlažem premijerki da napravi takav plan da ova deca imaju prioritet u zapošljavanju u državi i u državnoj upravi u javnom sektoru. Zbog čega ova deca, koja su dokazano najbolji studenti, ne bi imala prioritet pri zapošljavanju? Oni su ogorčeni godinama gledajući kako polupismeni kadrovi zauzimaju mesta koja njima treba da pripadaju, i po znanju, i po trudu, i po čemu god želite drugo. Zbog čega takva deca ne bi imala svaki prioritet za zapošljavanje? Zbog čega takvi ne bi unapređivali našu zemlju, jer njihovo znanje jeste najveće blago i najveća korist koju naša država može da ima? Stoga još jednom postavljam pitanje ministru Vanji Udovičiću – da li ima ikakvu strategiju za zapošljavanje studenata koji su primali stipendiju Dositeja? Postavljam i pitanje premijerki – šta će ona uraditi po tom pitanju? Da li će i ona učestvovati u kreiranju kakve strategije koja bi omogućila da ova deca ostanu u zemlji? Takođe, kratko pitanje za ministra finansija, Sinišu Malog. Dešava se situacija da se sad pitanje isplate stipendija, odgovornost za isplatu stipendija prebacuje na njegovo ministarstvo i molila bih da odgovori na pitanje koliko će stipendija do kraja godine primiti stipendisti ove najznačajnije stipendije koju ova država ima? Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Boško Obradović. Izvolite.
Poštovani građani Srbije, danas želim da postavim pitanje pre svega predsedniku Vlade Republike Srbije, Ani Brnabić, koje počinjem konstatacijom, nije mi lako da to priznam ali moram, da je predsednik Srbije Aleksandar Vučić bio u pravu kada je rekao da smo zaista prvi u Evropi. I mi jesmo prvi u Evropi, ali po visini cene goriva u Srbiji. Visina cene dizel goriva u Srbiji je najskuplja u čitavoj Evropi i ja zaista čestitam predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću na tom izuzetnom istorijskom rezultatu koji nikada u istoriji Srbije niko nije uradio i on je zaista u tome prvi. Pitanje za uvaženu gospođu koja se nalazi, nekim čudnim spletom okolnosti, na mestu predsednika Vlade glasi: Zašto Srbija ima toliko visoku cenu goriva i kada će Vlada Republike Srbije nešto učiniti da se smanji cena goriva u onom delu na koji Vlada Republike Srbije može da utiče? Odmah da se razumemo, ja sam apsolutno svestan činjenice da Vlada Republike Srbije ne može da utiče na svetsku cenu goriva, na razne finansijske skokove, na skok dolara, na razna svetska tržišta naftnih derivata i taj deo cene goriva Vlada svakako ne može da koriguje. Međutim, postoji onaj drugi deo cene goriva, a to su akcize na gorivo, na koji direktno može da utiče upravo Vlada Republike Srbije, a ona to ne čini. Odmah da konstatujem da je od nove godine, samo u ovoj, 2018. godini, u proseku cena goriva u Srbiji poskupela za 10 dinara, da imamo 35 do 45 dinara skuplje gorivo nego određene zemlje u okruženju poput, primera radi, Makedonije ili Bosne i Hercegovine. Po dizel gorivu smo, ponavljam, prvi u Evropi kada je u pitanju cena tog goriva. Ono što se manje zna u našoj javnosti jeste da na visinu cene goriva pre svega utiču akcize, odnosno ono što treba platiti državi, a još manje se zna da te akcize iznose 53 do 55% aktuelne cene goriva u Srbiji. Primera radi, ako je cena goriva 160 dinara, više od 80 dinara unutar te cene goriva praktično ide državi na akcize. Šta to znači? To znači da Vlada Republike Srbije, prema postojećem Zakonu o akcizama, jednom svojom uredbom, evo danas, na sednici Vlade Republike Srbije, može da donese odluku da se cena goriva smanji za dozvoljenih 20%, koliko taj zakon predviđa, a može i da pošalje izmene i dopune Zakona o akcizama ovde u Narodnu skupštinu Republike Srbije i da još više od toga smanji akcize na gorivo u Srbiji. Ono što je činjenica i na čemu moram da insistiram jeste da podržim u ime Srpskog pokreta Dveri apsolutno najavljeni protest za sutra, petak, u 17 sati, koji je pokrenula jedna pančevačka građanska inicijativa, da od 17 do 18 sati u petak svi izađemo sa svojim vozilima i blokiramo saobraćaj u Srbiji i time pošaljemo jasnu poruku Vladi Republike Srbije da je cena goriva u Srbiji previsoka i da se mora smanjiti. Ono što vlast jedino razume jesu građanski protesti i građanska neposlušnost. Dok građani ne protestuju, Vlada neće da vam reši ni jedan problem. To su uvideli malinari kad su dolazili ispred Vlade. Vlada ih nije primila. Oni blokirali magistralni put, Vlada počela da ih prima na razgovor. To su uvideli i sva udruženja koja imaju kredite indeksirane u švajcarskim francima, bankarskih klijenata. Dok nisu protestvovali, Vrhovnom kasacionom sudu nije palo na pamet da rešava njihove probleme, a evo, juče, posle protesta, garantuje da će do 1. oktobra u svim sudovima u Srbiji biti rešeni svi sudski postupci koji se tiču upravo bankarskih klijenata oštećenih u ovoj pljački. Mislim da je ovo problem koji tišti i birače Srpske napredne stranke i Socijalističke partije Srbije, koji takođe plaćaju previsoku cenu goriva i ne mogu da razumem predsednika Srbije koji je sve nas koji podržavamo ovaj protest sutra, u petak u 17 sati, nazvao političkim ludacima. To je neverovatno i nedopustivo. Ovakvi protesti danas traju u Brazilu, u Indiji, u Nemačkoj, u brojnim drugim zemljama. Da li su Nemci 12. aprila 2018. godine u Štutgartu bili politički ludaci kada su zaustavili i zakrčili saobraćaj zbog protesta? Da li je predsednik Srbije, Aleksandar Vučić, bio politički ludak kada se zaustavio na Gazeli da gleda, po sopstvenom priznanju, „Beograd na vodi“ kao simbol pranja para, korupcije i kriminala? Da li je neko tada mogao da pogine zato što se on naglo zaustavio i zakrčio saobraćaj na Gazeli?
Reč ima narodni poslanik Zoran Živković.
Hvala lepo. Nekoliko pitanja. Prvo pitanje Vladi Srbije, predsednici Vlade i svim ministrima koji su u svojoj nadležnosti vezani za tu temu, a to je pitanje penzija. Bila je neka najava pre neki dan, neki ljudi koji se predstavljaju, jedan kao predsednik države, drugi kao neki funkcioner, su rekli da prestaje smanjenje penzija i da je to istorijska fenomenalna odluka koja će imati neverovatno pozitivne efekte na penzionere. Od tada je prošlo nekoliko nedelja, možda dve, možda tri. Pitam Vladu Srbije - da li u Vladi Srbije postoji neko pismen, i ako postoji, da se utvrdi ko je pismen, ko može u odnosu na najavu koja je data pre 15 dana, da sroči zakon koji bi se zvao, ja znam da je to teško, da prevazilazi kreativne i svake druge mogućnosti aktuelne Vlade, ali da neko napiše zakon koji glasi – zakon o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija iz 2014. godine? To je naslov, član 1. - ukida se zakon koji sam već naveo. Član 2. - ovaj zakon se objavljuje u „Službenom glasniku“, osam dana nakon usvajanja u Narodnoj skupštini. U potpisu treba da piše predsednica ili predsednik Vlade, kako voli da se oseća, Ana Brnabić. Znači, da li postoji u Vladi Srbije iko dovoljno pismen da sroči takav jedan zakon i da ga pošalje Skupštini, pošto je to najavljeno kao čudo neviđeno? Bilo bi lepo. To je jedno pitanje vezano za penzije. Drugo pitanje je koliko para je ukradeno od penzionera po ovom zakonu u protekle četiri godine? Kaže se da je malo, da će imati najveće moguće penzije u istoriji čovečanstva i možda i pre istorije čovečanstva, i pre Hrista, i pre Muhameda, i ne znam pre čega svega, da vidimo koliko para je oteto penzionerima, zavisno po grupama, po kategorijama penzija i koja je namera Vlade u odnosu na tu krađu. Da li će ona biti vraćena kroz… [[Isključen mikrofon.]]
Gospodine Živkoviću, ne možete da nekoga ko sprovodi zakon nazivate lopovom. (Zoran Živković: Ne, nisam rekao to.) Jeste, i da efekte sprovođenja zakona nazivate krađom. Izvolite.
Dakle, ko je oteo po zakonu ili po kvazi zakonu i koliko kom penzioneru, odnosno kojoj grupi penzionera po njihovim visinama penzija? Šta je namera sa tim parama, odnosno da li će to biti vraćeno? Ako će biti vraćeno, kada će biti vraćeno i na koji način, kojom dinamikom? I, još jedno pitanje iz te oblasti – koji su efekti toga? Koliko penzionera je umrlo u poslednje četiri godine zbog toga što nisu imali pare za lekove, recimo? A to nisu mogli da omoguće zato što su im penzije bile male, pa još smanjene. Druga grupa pitanja je isto upućena predsednici Vlade Srbije i nadležnim ministrima i tiče se obećanja predsednika SNS Aleksandra Vučića fudbalerima reprezentacije Srbije da će ako osvoje prvenstvo u Rusiji, koje sada počinje za neki dan, da dobiju 10 miliona evra nagradu. Moje pitanje je ko je ovlastio predsednika Vučića da obećava pare, jer za te pare je nadležan budžet Srbije? Ako nije, da mi Vlada kaže iz kojih izvora je predsednik Vučić obećao te naknade. Da li su te pare usvojene budžetom za 2018. godinu? Da li su usvojene planom trošenja budžeta za jun i jul mesec ove godine? Iz kojih izvora, da li se to uzima iz budžetske rezerve ili se uzima iz onog dela koji je namenjen za podršku penzionom fondu ili se uzima iz Fonda za lečenje bolesne dece u inostranstvu ili se uzima od lokalnih samouprava ili se uzima od kulture ili se uzima od neke sportske aktivnosti koja ima smisla? Po kom kriterijumu je neko ocenio da je 10 miliona evra prava mera za tako nešto, ako znamo da sportisti, koliko se ja sećam, imaju negde oko 50.000 evra nagradu za zlatnu medalju? Kako to da eventualna pobeda fudbalera, kojima želim, naravno, najveći uspeh na ovom prvenstvu, kako i zašto bi oni trebalo da dobiju 10 puta više?
Privodite kraju, kolega Živkoviću.
Imam vremena još.
Nemate.
Ne, ne, imam. Treće pitanje je pitanje niškog aerodroma. Ućutala se Vlada Srbije, sve sa ministarkom Zoranom Mihajlović, o toj temi. Moje pitanje je šta se planira? [[Isključen mikrofon.]]
Zahvaljujem. (Zoran Živković: Šta vam je?) Meni ništa, gospodine Živkoviću. (Zoran Živković: Prvo ste me prekinuli, uzeli ste mi 20 sekundi.) Ja vodim računa, ne želim da nikako vaše pravo vama bude uskraćeno. (Zoran Živković: Zašto to radite?) Ne radim ja ništa, sprovodim Poslovnik. Govorili ste dva i po minuta, pa sam vas prekinuo, resetovao vreme i govorili ste još dva i po minuta, dva i po i dva i po je pet. (Zoran Živković: Kako? To je neistina, ali proverite još.) Proverićemo. A šta ćemo ako je istina, ako ja budem bio u pravu? (Zoran Živković: Ne možete da budete nikako u pravu. To je pitanje generičke laži.) Zahvaljujem, kolega Živkoviću, što ste me nazvali generičkim lažovom. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, ja se uvek veselim neznanju mog kolege poljoprivrednika. Taj se nikada oznojio nije, iako je pokušao da bude poljoprivrednik. Evo, postao je ekspert i za penzije. S tim u vezi, da vidite kako je on vesela ličnost, mora da je neko jutros ranije otvorio kafane. Dakle, u vezi penzija, moram da pitam – da li je tačno da je moj kolega poljoprivrednik, koji je upravo zamahom kafanske čaše zalupio vrata na Narodnoj skupštini, da li je moj kolega poljoprivrednik u jednoj operaciji iz budžeta uzeo 525.000 evra, odnosno 2.500 prosečnih penzija? Da mi Vlada jasno odgovori – sa koliko novca i koji procenat se dotira u penzijsko-invalidski fond? Dakle, ne koliko je Vlada uzela, već sa koliko dotira PIO fond. S tim vezi, s obzirom da je kolega Živković učestvovao u otpuštanju 400.000 radnika i time osiromašio i PIO fond i zdravstveni fond, da mi se odgovori koliko je porasla uposlenost posle 2012. godine, kada su ovi pelješanovići, varajići, mutibarići i njihova ekipa otišli sa vlasti. Dakle, koliko je više ljudi zaposleno? Sa koliko novca Vlada dotira penzije, zato što on tvrdi da Vlada uzima? Želim da mi se na ta pitanja jasno odgovori, kao i na pitanje – da li je on u jednoj operaciji leva ruka – desni džep, da li je Zoran Živković uzeo 2.500 penzija i strpao u svoj džep? Drugo moje pitanje se odnosi na jednu sličnu ekipu, to je savez propalica, džabolebaroša i prevaranata okupljenih oko Dragana Đilasa, a tu mislim na Boška Obradovića, Borka Stefanovića, Janka Veselinovića i na ostalu čudnu družinu. Da li je tačno da su oni preko jednog od njih kupili Nezavisno udruženje novinara Srbije? Ovo je pitanje za ministra za informisanje u Vladi Republike Srbije. Da li je tačno da su sa sedam miliona dinara kupili čuveno Nezavisno udruženje novinara Srbije i da li to utiče na nezavisno, objektivno i blagovremeno izveštavanje naših građana i o radu ovog parlamenta, a bogami i o dešavanju u našem društvu? Takođe, da li je tačno da pomenuta družina ima vlasništvo ili uticaj na Dejvida Petreusa, čuvenog šefa CIA-e i bivšeg komandanta vojnih snaga u Avganistanu, da zajedno Šolak, Petreus, Đilas i ekipa oko njega okupljena Boško Obradović, Borko Stefanović, Janko Veselinović itd. kontrolišu više nego što je dozvoljeno medijski prostor u Republici Srbiji. Jer, nedavno je N1, CIA televizija, sa ne znam kog broja pomerena na broj 1, a RTS na broj 2, dakle, da su uveliko vlasnici kanala, kablovskih televizija, Totala, i da na nedozvoljen način kontrolišu previše medijskog prostora, što može da utiče i na političke prilike, a bogami i na nezavisnost zemlje, s obzirom da mnogi od njih sarađuju ne samo sa Dejvidom Petreusom, šefom CIA-e, već sa celom CIA-om, s tim u vezi želim da dobije odgovor na to pitanje. Treće pitanje je po pitanju goriva. Da li je tačno, a s obzirom da su ovi naši neobavešteni, da cenu goriva ne određuje Vlada, odnosno da akcize, poreze i prihode ne utvrđuje Vlada Republike, već Narodna skupština. S tim u vezi, gospodine predsedavajući, ovi vrli zaštitnici koji bi voleli da mi zauzmemo Libiju, Siriju, Iran itd. i spustimo cenu goriva, želim vas da pitam – da li je tačno da Skupština Republike Srbije utvrđuje akcize i druge poreze i da li je Boško Obradović podneo neki predlog, kao ovlašćeni predlagač, da se smanje akcize i doprinosi, ili tek ovako, što naš narod kaže, lupeta na prazno? Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Boban Birmančević. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovane kolege poslanici, moje prvo pitanje upućeno je Javnom tužilaštvu Republike Srbije, ili preciznije, Višem javnom tužilaštvu. Ono što pouzdano znam, to je da se upravo tom osnovnom javnom tužilaštvu u Šapcu obratila grupa građana, odnosno zaposleni gradske uprave, tako su se potpisali, a tako se potpisuje i stranka gradonačelnika Nebojše Zelenovića i njegovog mentora Dušana Petrovića. Krivična prijava je na iznos od pet miliona dinara, a tiče se odluke gradonačelnika koja je doneta 19. februara 2016. godine u toku predizborne kampanje, a odnosila se na odnošenje smeća sa seoskog područja. Doneli su odluku da ne naplaćuju odnošenje smeća od 1. januara do kraja aprila 2016. godine dok ne prođu izbori za grad Šabac, odnosno lokalni izbori i u toj odluci su obavestili direktora komunalnog preduzeća. Kada im je odgovorio da je to krivično delo, oni su ga naravno smenili, ali još veći problem daje i predizborni flajer koji je gradonačelnik uradio odmah posle donošenja te odluke što samo potvrđuje njihovu ustaljenu praksu da u izborima, pre svega lokalnim, ne biraju sredstva da kupe glas, a kupovali su ne na malo, nego naveliko, potvrđeno i aktivista iz Vlade kupovao glasove i o tome ima i video zapis na društvenim mrežama može ga pogledati bilo ko u Srbiji. Ta krivična prijava je samo nastavak kupovine glasova i molim Više javno tužilaštvo, pošto znam da je prijava u Višem javnom tužilaštvu da nam odgovori dokle se stiglo i kad će biti objavljeno šta se dešava po pitanju te krivične prijava? Drugo, moje pitanje upućeno je Ministarstvu finansija, budžetskoj inspekciji ili bolje rečeno ministru finansija da pokuša da stane na put bahatosti i zloupotrebama gradonačelnika Nebojše Zelenovića i njegovih direktora lokalnih javnih preduzeća. To sam već ranije pitao, a upravo u molbi koju sam podneo Republici Srbiji, Ministarstvu finansija 13.2, precizno sa podneo sve akte i dokumenta vezana za zapošljavanje bez odobrenje Komisije Vlade Republike Srbije, bez javnih konkursa i naravno u stilu ja tebi, ti meni, isključivo stranačko zapošljavanje, kupovina odbornika i zapošljavanja aktivista Dušana Petrovića i Nebojše Zelenovića. Ono što mi daje za pravo to je upravo izveštaj koji sam dobio od Ministarstva za rad, boračka i socijalna pitanja koji mi potvrđuje da je desetine ljudi zaposleno bez odobrenja Vlade i čime je direktno oštećen budžet grada Šapca, a jedini koji ima pravo da stane na put toj zloupotrebi i nastavku trošenja budžeta, a podsećam da je taj gradonačelnik samo u budžetu 2015. godine zloupotrebio i nenamenski potrošio pet miliona evra, proces je još uvek u toku. Ponavljam, kada će budžetska inspekcija doći u Šabac i konačno utvrditi koje zaposlen u skladu sa zakonom, a ko nije? Upravo zbog građana Šapca i zbog onih koji očekuju da kada neko treba da se zaposli u Šapcu bar izađe javni poziv. Garantujem da u prethodnih pet godina ni jedan konkurs, ni jedan javni oglas za zapošljavanje u organima gradske uprave i lokalnim javnim preduzećima, a zapošljavaju se ljudi iz dana u dan. Treće pitanje, i zaista izuzetno pitanje, postavljam Vladi Republike Srbije i Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave. U decembru mesecu, tačnije 28.12. podneo sam molbu za obustavu izvršenja opšteg akta grada Šapca, koji se pre svega odnosi na preuzimanje nadležnosti koja za to imaju saveti mesnih zajednica koji se biraju na nestranačkim i pre svega izborima koji odlučuju ko će u ime građana odlučivati u njihovim mesnim zajednicama. Već 3. decembra u 24 mesne zajednice organizovan je referendum koji je organizovala gradska uprava, a ne saveti mesnih zajednica, što je statutom i zakonom predviđeno na tom, nazovimo referendumu pored niza nepravilnosti i učešće samo oni koji su pisali na spisak njihovih aktivista. Između ostalog izašlo je samo 11,70% građana što pokazuje da takav referendum ne može doneti pravno prihvatljive odluke i u skladu sa tim molim premijerku i ministarstvo da što pre odgovori na pitanje – kada će sprečiti zloupotrebu gradonačelnika i gradskog veća prema mesnim zajednicama u Šapcu. Hvala.
Zahvaljujem, kolega. Obaveštavam vas da su sprečeni da sednici prisustvuju sledeći narodni poslanici: Milisav Petronijević, Stefana Miladinović. Nastavljamo pretres u pojedinostima o 1. tački dnevnog reda, Predlogu zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu. Saglasno članu 90. stavu 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da su povodom pretresa u pojedinostima po 1. tački dnevnog reda, Predlogu zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu, pozvana da prisustvuje guvernerka NBS, dr Jorgovanka Tabaković. Na naslov iznad člana 2. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Sp. Jovanović. Da li neko želi reč? Koleginice Jovanović, izvolite.
Gospođo Tabaković, ovaj drugi član zakona o kome raspravljamo je pojmovnog karaktera, međutim, ono što je bilo bitno da se u ovaj zakon inkorporiše o obligacionim odnosima, iz prostog razloga što ne može da se bez tog zakona zaštiti korisnik finansijskih usluga kod ugovora na daljinu i to će vam reći svako onaj ko je imao takvo iskustvo naročito kada su u pitanju izvršenja, etapna izvršenja ugovora, ugovora velikih vrednosti, jer teško da će bilo ko u tom finansijskom poslovnom svetu ugovor od par desetina hiljada evra da potpiše na ovakav način, a da nema klauzulu da je taj Zakon o obligacionim odnosima zapravo ključ svega u slučaju da dođe do spora i nadležni privredni sud, što ovde nije precizirano. Prema tome, to su neki nedostaci koje ste verovatno predvideli, niste uzeli u obzir da niko u ugovornom odnosu dugovanja, potraživanja i pružanja usluga ne može bez stupanja u taj takav, to je zapravo obligacioni odnos, ali na daljinu i na ovakav način to da uradi bez osnovnog zakona koji Srbija ima. Ono što moram i danas, gospodine Arsiću da potenciramo, jer i mediji su se juče time bavili, to je ovaj odnos narodnih poslanika prema Skupštini, dostojanstvu Skupštine. I, da započnemo opet danas dan, sa aferom Meho Obradović, izvinite Omerović. Da, kažu mi kolege da nisam ni pogrešila puno kada je prezime Obradović u pitanju, ali kasnije ćemo možda o Hilandaru. Kada je u pitanju Meho Omerović, i ono što je on napravio, kada je ukrao par kozmetičkih proizvoda, parfem i karmine na Frankfurtskom aerodromu, znate, gospodine Arsiću, u životu neko nešto na jednoj strani dobija, a zna to i gospođa Tabaković, a sa druge strane izgubi. On je narušio ugled Skupštine, izgubio je svoj ugled ovde, ali verovatno je ostvario ugled kod svojih kolega lopova i sada se verovatno tamo dobro kotira. (Boško Obradović: Replika.)
Ne, nemate pravo na repliku. Ni u jednom trenutku niste bili pomenuti, jedino ako ste vi Meho Omerović. Na član 2. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Vjerica Radeta i zajedno, Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? Koleginica Radeta, izvolite.
Ovaj predlog zakona, uskoro zakon, svakako treba da postoji i nismo mi u tom smislu ni negirali činjenicu da ovaj zakon treba da se donese, ali vi nešto mnogo hvalite taj zakon u smislu, pogotovo kroz ove amandmane vlasti koliko će svako u ovoj zemlji Srbiji biti bolje kada ovaj zakon bude donet. Neće, nažalost. Nažalost, mnogo je ljudi u Srbiji koji nikada neće osetiti blagodeti ovog zakona zato što nemaju platne kartice, zato što primaju platu, garantovanu koja je 200 evra, od toga 5000 dinara ili 10 hiljada moraju da daju poslodavcu i o tome smo govorili i prethodnom predsedniku Vlade i sadašnjem predsedniku Vlade i jedan i drugi su rekli da to znaju i da će raditi na tome da se to zaustavi, ali kako vidimo na tome se ništa ne radi. Može Jorgovanka Tabaković da uživa blagodeti ovog zakona, možemo i mi narodni poslanici, ali pogotovo može jer ona prima platu od 5.000 evra. Dakle, plata Jorgovanke Tabaković je 20 garantovanih zarada milion ljudi u Srbiji koji primaju, koji rade za te pare. Pre neki dan sam rekla to je taj realni prosek zarada u Srbiji, 210 evra je realni prosek, a ne ovo što se nama predstavlja, 40 i ne znam koliko hiljada, računajući, verovatno, i Jorgovankih 5.000 evra. Dakle, sa njenog aspekta ovaj zakon je i te kako dobar, jer može poslovati na daljinu, može da koristi kartice i u Budvi, i u Rimu, i u Mađarskoj i gde god je put nanese. Građani Srbije, nažalost, neće imati velike vajde od ovog zakona, velika većina građana, a narodni poslanici moraju ozbiljno da se zabrinu kako ćemo sledeći set zakona koji nam sledi od nedelje da raspravimo na Odboru za ljudska i manjinska prava. Krajnje je vreme da Mehu Omerovića, dokazanog lopova sa frankfurtskog aerodroma, sklonite bar sa te funkcije. Hvala.
Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Radojčić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Marija Janjušević. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Marija Janjušević. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Ja sam imala amandman na član ovog zakona koji se naziva – Zakon o zaštiti korisnika finansijskih usluga. Kako država, pre svega Narodna banka Srbije i naša guvernerka štite građane Srbije, odnosno korisnike finansijskih usluga videli smo upravo po položaju porodica koje imaju kredite indeksirane u švajcarskim francima. Bili su prinuđeni da štrajkuju glađu kako bi uopšte dobili šansu da se njihovi problemi reše. Ako otvorite bilo koje ozbiljnije dnevne novine, svakodnevno ćete videti barem po pet-šest novih obaveštenja o prodaji imovine svih građana koji nisu mogli da izmire svoje obaveze, a sudski izvršitelji su došli onako kao jedna kapa na sve to. Sudski izvršitelji su produžena ruka ove lopovske vlasti. Kad pričamo već o lopovima, jer zaista nije lepo da pojedince ovde iskazujemo, ako bismo o lopovluku, onda bi na nekim drugim mestima mogli da smenjujemo ljude. Vratiću se na jednu stavku iz ovog amandmana koja kaže – u skladu sa zakonom i propisima EU. Ja stvarno ne znam dokle ćemo mi biti na tom bezalternativnom putu u EU. Evo, maločas smo imali jedno sjajno obraćanje predsednika parlamenta države koja jeste u EU, koji nas je upozorio, čak zamolio, rekla bih, da čuvamo svoja nacionalna blaga, svoje vode, svoja rudna nalazišta, a ja sam sasvim sigurna da je hteo da nam kaže da čuvamo i svoje domaće banke.
Pravo na repliku, narodni poslanik Goran Kovačević. Izvolite.
Dame i gospodo, prosto je nedopustiv ovaj nivo obraćanja, da jedni drugima, bez obzira da li su na vlasti ili u opoziciji, koristimo ovakve izraze. To ne znači i ne govori o tome kome su te reči upućene, to govori o onome ko je te reči uputio. Nije nikakav problem da poslanici SNS na isti način odgovaraju. Nije velika mudrost, pamet koristiti teške reči, pogotovo u nedostatku argumenata koji se tiču obrazlaganja zakona. Svako od nas je i suviše dugo u politici i svako od nas prolazi različite faze, ali lična kultura i stvar dostojanstva je da poštuješ svog političkog protivnika. Nije nikakav problem da polemišemo oko amandmana, da polemišemo ekonomsku situaciju u Srbiji, da sačekamo izborne rezultate kada oni dođu, da vidimo kakvi god oni da budu, ali je svakako, čini mi se, za ovaj parlament nedopustivo da koristimo ovakve izraze.
Po Poslovniku, narodni poslanik Dragomir Karić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, drage kolege i koleginice, poštovani gledaoci ispred malih ekrana, reklamiram član 107. Molim predsedavajućeg da opomene svakog u ovom hramu skupštinskog, bukvalno svakog, i mene, normalno, ako to prekršim, za svaku grubu reč koja ne priliči. Trebalo bi da iskorenimo te grube ili prejake reči. Nema potrebe da upotrebljavamo ovde reči poput lažova, ni lopova, ni kradljivaca itd. Dajte da shvatimo da nas gledaju mnoge porodice u prisustvu svojih unuka, deca i molio bih, apelujem na vas da vi kao predsedavajući ne da dajete opomene, ali na neki način da ih prekinete ili da ih vratite na ono što priliči svakom poslaniku, a to je dobar i bogat srpski rečnik. Hvala vam.
Kolega Kariću, ti izrazi koji se koriste ovde u Narodnoj skupštini su rezultat dve stvari – nedostatak vaspitanja, s jedne strane, a s druge strane, za političara jako ozbiljan problem, nedostatak argumenata. Onda se u toj političkoj nemoći koriste ovakvi izrazi i ja nemam ništa protiv da se pridružim vama da je to jako ružno, ali ne mogu u trenutku da znam kada će koji od poslanika tako nešto da uradi i vodim računa da se diskusije poslanika održe barem u nekom standardu dobrog ukusa. Sad, šta tu mogu. Da li želite da se Narodna skupština u danu za glasanje izjasni? (Dragomir Karić: Ne.) Hvala. Po Poslovniku, narodni poslanik Marija Janjušević. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Izvinjavam se što sam upotrebila možda pretešku reč. Obećavam da ću u buduće upotrebljavati počinioci krivičnog dela krađe i mislim da svakako se svodi na isto, da lopovluk treba iskoreniti, bez obzira gde je on prisutan. Zahvaljujem na razumevanju. U buduće ću biti preciznija. Obećavam.
Nadam se da ćemo sednicu Skupštine da nastavimo bez uvreda jedni prema drugima. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Vesović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Dragan Vesović. Izvolite.
Hvala, gospodine predsedavajući. Gospođo guvernerka sa saradnicima, jeste, jezik iseče nekad više nego i mač, samo su i oni koji se osete tada povređenim treba da se sete šta su govorili i ovima koji sede s druge strane, no ja da pričam o amandmanu. Dakle, ako bih ja sada izrazio sumnju da je iko ovaj amandman čitao, mislim da bi bio u pravu. Kada kažem iko, ne mislim na kolege narodne poslanike. Sigurno da ih ima koji se trude da savladaju u kratkom vremenskom intervalu koji nam je dat materijal da ga savladaju, ali mislim na one koji su trebali da gledaju, predlagače zakona, ali pošto je i član na koji sam podneo amandman poprilično dug i tačno je da je u tom amandmanu uneta samo jedna reč, a ta jedna reč je „određene“, dakle – određene finansijske usluge, ja sam juče u onim periodima kada sam zbog drugih obaveza mogao da budem prisutan u plenumu vrlo pažljivo slušao šta su govorile kolege, govorile su i o fabrikama i o nečemu što baš i nema veze sa ovim zakonom, a ja opet pokušavam da pričam o nekim uslugama koje banke primenjuju, koriste da bi zaista vršile pljačku naroda. Ja sam neki preduzetnik, ja imam neku svoju ordinaciju i ja imam neke odnose sa bankama, pa se onda desi da predam pet virmana, da tri prođu, dva ne prođu, a predao sam ih isto, istom rukom pisane, to je neka određena usluga. Onda, plaćam održavanje računa svaki mesec. Nije mi jasno, šta mi oni održavaju, da li ga polivaju, zalivaju, seku, obrađuju, šišaju, šta rade sa mojim računom? Onda jedini put kada mi treba usluga od tih istih banaka, ja moram da platim godišnji izveštaj o prometu.
Zahvaljujem kolega Vesoviću. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Srđan Nogo. Izvolite, kolega Nogo.
Zaštita korisnika bankarskih usluga je i te kako potrebna. Ja kod sebe imam internu belešku, izveštaj koji je Odeljenje za zaštitu korisnika finansijskih usluga, Uprave za nadzor nad finansijskim institucijama dostavilo guverneru i Upravi za nadzor i Sektoru za kontrolu poslovanja banaka, pa tako recimo ovaj izveštaj od 1. januara do 30. septembra 2015. godine pokazuje da su 25 banaka za tih devet meseci prijavile 11.965 prigovora, a da su banke postupale u tom periodu po 12.420 prigovora, što je porast 15% u odnosu na 2014. godinu i 40% u odnosu na 2013. godinu. Mi svake godine imamo porast pritužbi korisnika bankarskih usluga na rad banaka i to su egzaktni podaci, to su podaci, zvanični podaci NBS, jer su ovo interni dokumenti NBS. Tako da, i te kako nam treba zaštita korisnika bankarskih usluga. Osvrnuo bih se i na raspravu koju smo imali juče, gde je jedan cenjeni kolega iz jedne nazovi levičarske stranke, koja se tobože bori za socijalna prava, a na vlasti je skoro svih ovih trideset godina, sa svima je bila u koaliciji, rekao da je prema Zakonu o obligacijama valutna klauzula dozvoljena još od 1982. ili 1984. godine. Podsetio bih ga da je njegova stranka bila na vlasti 1993. godine kada je menjan ZOO i kada je brisan član 396. i zašto je to činjeno ako je bila moguća valutna klauzula i osvrnuo bih se da postoji čelo monetarnog nominalizma, predviđenog u članu 394. ovog zakona, ali načelo savesnosti i poštenja, član 12. ZOO, zatim načelo jednakih vrednosti uzajamnih davanja član 15, kao i član 1065. ZOO koji bankama priznaje pravo na kamatu i na glavnicu. Hajde da obrnemo situaciju. Zamislite da je drugačija situacija, da NBS kaže jedan dinar jednako jedan evro ili jedan švajcarski frank u roku od mesec dana da ograniči to. Sada svi građani dođu i plate bankama 40 hiljada evra ili švajcaraca u dinara, 40 hiljada dinara…
Zahvaljujem kolega Nogo. (Srđan Nogo: Ne mogu da završim rečenicu, kakav je to način?) Poštujem Poslovnik. (Srđan Nogo: Dve-tri sekunde svima dajete.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Kostić. Reč ima guverner, gospođa Tabaković.
Samo jedna informacija za javnost, NBS tj. Centar za zaštitu korisnika finansijskih usluga, odnosno sada sektor, tromesečno objavljuje izveštaje koje je kolega poslanik pomenuo kao interne. Neistina. Izveštaji su javni, nalaze se na sajtu NBS u odeljku Sektora za zaštitu korisnika.
Sada vam je jasno zašto insistiram na svakoj sekundi, da ne bi ste sebe još više dovodili u neprilike. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Kostić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Boško Obradović. Da li neko želi reč? (Ne.) Kolega Obradoviću, izvolite.
Poštovani građani Srbije, ono što je sigurno kada zapadnete u probleme sa bankarskim lopovima u ovoj državi, sigurno vas neće zaštiti Jorgovanka Tabaković i što se toga tiče, možete biti potpuno sigurni. Ono što je ovde ključno pitanje zbog koga mi vršimo ove amandmanske izmene jeste zato što se neko posle šest godina na mestu guvernera NBS setio da banke zapravo pljačkaju građane Srbije i da treba zaštiti korisnike finansijskih usluga. Šta ćemo za svu pljačku iz prethodnih šest godina, ko će za to da odgovara? Ko će da nadoknadi građanima sve što su ih banke opljačkale dok je gospođa Jorgovanka Tabaković pravila frizuru ili primala pet hiljada evra mesečno? Dakle, ovde se postavlja…
Gospodine Obradoviću, izričem vam opomenu. (Boško Obradović: Zbog čega?) Znate vi jako dobro zbog čega. (Boško Obradović: Ne znam, morate da obrazložite.) Mogu da prihvatim da spominjete platu, ali frizure i ostale stvari, upristojite se. Konačno se upristojite i počnite da govorite o amandmanu, a ne o svemu što vam padne na pamet. Imate još tridesetak sekundi. Izvolite.
Gospodine predsedavajući, vama je jasno da mi nećemo prestati da govorimo istinu o vašoj lopovskoj i kriminalnoj vlasti.
Izričem vam drugu opomenu. Imate još 20 sekundi.
Hvala. Pri tome ste mi ukrali vreme za moj govor i…
Ništa vam nisam ukrao, oduzimam vam reč.
Hvala. Ovo pokazuje kakva je vaša vlast.
Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković, Marinika Tepić, Aleksandra Čabraja, Jovan Jovanović i Sonja Pavlović. Da li neko želi reč? (Da.) Koleginica Sonja Pavlović. Izvolite.
U članu 2. tačka 1. mi menjamo neke delove, tačka 1. glasi – Ugovor na daljinu označava ugovor kojim se jedna ugovorna strana, pružalac finansijske usluge, obavezuje da će pružiti finansijske usluge koji su predmet ugovora drugoj ugovornoj strani, korisniku tih usluga, a u vezi sa kojim se pružanje informacija i preduzimanja drugih aktivnosti u predugovornoj fazi, odnosno zaključenje ovog ugovora vrši isključivo upotrebom sredstava komunikacije. Znači, mi smo insistirali da ovde stoji „komunikacija na daljinu“, da stoji „isključivo upotrebom sredstava komunikacije na daljinu“ a ne „ili nekih drugih sredstava komunikacije“, jer to dodatno zbunjuje i ne pojašnjava. Recimo, mi zaista nećemo znati onda da li se tim ugovorom na daljinu recimo zadužujemo kao i u svim ovim zakonima koji idu dalje, novih 225 miliona evra. To su sve zajmovi i stvarno nas interesuje u budućem radu, da li ćemo se mi još lakše zadužiti, odnosno zadužiti građane Srbije sa uvek novih i novih 225 miliona evra, koje nismo mogli u budžetu o tome da pričamo, sada ih uzimamo po tačkama do kojih nećemo stići i sve ugovorima o zajmu od Međunarodne banke za obnovu i razvoj? Iz tog razloga smo smatrali da je veoma bitno da stoji „isključivo upotrebom sredstava komunikacije na daljinu“ i da bude malo preciznije definisano koja vrsta ugovora može time da se verifikuje i da li zajmovi, kao takvi, učestvuju u toj vrsti ugovora na daljinu. Ja bih volela da mi to pojasnite ili se to radi na neki drugi način? Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Da li neko želi reč? (Da.) Kolega Mirčiću, izvolite.
Evo, prisustvujemo apsurdima. Niz apsurda je ovde pred nama. Pre svega, ovde imamo zakon koji treba da u suštini štiti korisnike finansijskih usluga kada su u pitanju banke, kada su u pitanju osiguravajuća društva, lizing kompanije, itd, a imali smo nedavno jedan primer koji je sve nas manje-više vratio u realnost u uslovno rečenom sporu između građana i banke koje zaračunavaju svoju proviziju za pružanje usluga, a što je protivzakonito i protiv svih evropskih pa i drugih normi. Oglasila se guverner NBS i rekla da banka ima svoje diskreciono pravo da u sporazumu sa klijentom uzima taj procenat koji je srazmeran visini pozajmice. Šta se desilo? Sudovi koji su donosili odluke, suprotne od stava koji je iznela guvernerka, bukvalno počeli su ponovo da razmatraju tu već donešenu sudsku odluku, kako bi bili u skladu sa mišljenjem, neobavezujućim mišljenjem guvernerke. Sada imate potpuno jasnu situaciju. Ako je u sukobu građanin ove države sa zakonom, odnosno sa guvernerom i NBS, u pravu je guverner i NBS i nema tu nikakvih dilema, zakon se stavlja van strane, ali ono što kažu guverner i NBS. Drugi apsurd, ko ovde garantuje da će biti nadoknađen i zaštićen bilo kakav podatak od korisnika finansijskih usluga? Pa, imamo ovde još jedan apsurd. Ovde stranka kojoj pripada Meho Omerović sedi danima, ni jednu jedinu reč da kaže o njegovom kriminalu i lopovluku. Sedi mu ovde i koalicija. On je izabran na listi gde je koalicija, pa niko od tih predstavnika te koalicije da izađe i da kaže – ljudi ograđujemo se, sramota je, to je poniženje za ovu državu. Pa, čemu ovo vodi? Kako onda da verujemo da će Narodna banka štititi bilo šta kada su u pitanju strane banke, odnosno strane osiguravajuće kompanije?
Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Šešelj. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Miljan Damjanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Da.) Kolega Saviću, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 2. Predloga ovog zakona, koji se odnosi na zaštitu korisnika finansijskih usluga. Bez obzira koliko mi donosili zakona u ovom parlamentu koji navodno štite korisnika raznoraznih usluga, ja sam siguran da oni neće pomoći običnom građaninu, običnim ljudima, nego čak, naprotiv, da komplikuju njihovu svakodnevicu. Čak i kada bi se desilo da bi imali neke koristi od ovih zakona, građani se svakodnevno susreću sa plaćanjem raznoraznih komunalnih računa i ostalih stvari, gde jednostavno on ne može da shvati o čemu se radi. Danas niko u Srbiji, pa čak i najveći stručnjaci, ne mogu da provale formulu po kojoj se obračunava cena jednog kilovata struje, formulu po kojoj se određuje cena jednog kubnog metra vode i da ne nabrajam sve te druge usluge. Tako da, bez obzira što vi donosite ove zakone, ništa to neće pomoći građanima Srbije. Ja smatram da ni možda bilo bolje ovoj vladajućoj većini, ovoj skupštinskoj većini, da razmisle o tome ko sve podržava i ko čini ovu vladajuću većinu. Ovaj skandal koji se desio na aerodromu u Frankfurtu, gde je Meho Omerović bukvalno ukrao neku robu i nije platio, a niko od vladajuće većine se nije oglasio da osudi to, osim pripadnika SRS, zaista, to je nešto nečuveno i treba da se uradi nešto na tom pitanju. Hvala.
Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Ružica Nikolić. Da li neko želi reč? (Da.) Koleginice Nikolić, izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, ovim amandmanom smo tražili da se član 2. stav 1. tačka 4. alineja 3. Predloga zakona briše, jer smatramo da definisanje pojmova samo bespotrebno opterećuje zakonski tekst i da oni koji će tumačiti i primenjivati ovaj zakon odlično znaju značenje upotrebljenih termina, dok po vašem mišljenju, koje je iskazano u obrazloženju o neprihvatanju amandmana, kažete suprotno. Ono što je sporno u članu 2. jeste, kaže – drugo pravno ili fizičko lice koje pruža finansijske usluge u Republici Srbiji u skladu sa zakonom i propisima EU. Znači, opet imamo da se prepisuju propisi EU i da se direktno, bez bilo kakvog usklađivanja sa domaćim propisima proglašavaju važećim, bez obzira na njihovu primenjivost u srpskom zakonodavstvu. Šta se dešava ako u našem zakonu uopšte nisu definisana takva pravna lica koja su definisana propisima i zakonima EU, odnosno šta se dešava u slučajevima u kojima EU ima takva lica, pružaoce finansijskih usluga, a u srpskom zakonodavstvu nema? Zato mislimo da određene zakonske odredbe, ne samo da prepisujete, uopšte ne gledate njihovu primenjivost u srpskom zakonodavstvu. Na kraju bih pitala predsedavajućeg – da li je tačna informacija da je Meho Omerović podneo ostavku na mesto narodnog poslanika?
Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Marina Ristić. Koleginice Ristić, izvolite.
Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, kao što sam već u par navrata rekla, uvođenjem ovog zakona ništa se suštinski nije promenilo za korisnika, jer će se na njega i dalje primenjivati sve one tačke postojećeg zakona iz marta 2015. godine. Jedina promena odnosi se zapravo na elektronski potpis, što se samo nameće kao logično, ali ostaje nejasno zašto je uvedeno da ovaj potpis nije neophodan i za ugovore u vrednosti do 600.000 dinara. Ova suma uopšte nije mala, naročito u Srbiji. Neko radi gotovo dve godine za ovaj novac. Po toj logici, trebalo bi uvesti da se bilo kakvi ugovori do ove sume ne potpisuju. Možete li to da zamislite? Odete u banku, podignete kredit od 600.000 dinara, oni pokažu ugovor, vi njima pokažete ličnu kartu i gotovo. Ne možete da zamislite. Danas kada skoro svako ima vaše podatke, matični broj, broj lične karte, adresu, može sada na ovaj način da ih zloupotrebi i to će da se dešava masovno, videćete. Naše društvo je jednostavno takvo. Prevarantu i lopovu više nije potrebna vaša lična karta, ne mora da je krade, već samo podaci. Vi ste to ovim zakonom omogućili. Nikako da shvatite da mi nismo u EU, da su tamo sistemi zaštite i sama svest društva na drugom nivou i da kod nas situacija još nije zrela za takve promene. Pa, kad narodni poslanici kradu na sitno, sa platom od 100.000 dinara, šta očekivati od nekoga ko radi za 24? Hvala.
Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Despotović. Kolega Despotoviću, izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, u vašem uvodnom izlaganju, a vezano za predlog zakona iz nadležnosti NBS, uporno ste potencirali dve stvari – da radite u interesu građana Srbije i da ste rekli da postižete najbolje rezultate. Da li vi, gospođo Tabaković, mislite da je ovo što vi radite u interesu građana Srbije i da li je to najbolje što znate? Ako vi stvarno mislite da je to tako, onda vas treba razuveriti realnom činjenicom da građani Srbije sve teže i teže žive, odnosno iz dana u dan, tako da su građani Srbije izloženi surovim bankarskim uslovima, putem kojih banke ostvaruju ogroman profit, a koji, naravno, isti taj profit zarađen na taj način iznose u svoje matične zemlje kao prihod, a radi se o cifri od 500 miliona evra, recimo, za 2017. godinu. Kako vi kao guverner Narodne banke gledate na ovu cifru zarađenu u zemlji siromašnih građana? Zašto po ovom pitanju ne štitite svoje građane, a sami ste rekli da radite u interesu građana i da su vam najbolji rezultati? Ako su najbolji rezultati guvernera Narodne banke do sada, zašto je u zemlji Srbiji najniži standard. Godine 2012. vi ste dobili funkciju guvernera NBS. Onda ste morali da bankarski sistem, koji je uveo Dinkić i prethodni režim, kao čistu, legalnu pljačku građana potpuno reformišete i uhapsite, pre svega, Dinkića, Vlahovića, Pitića i sve one koji su danas vaša desna ruka i gde se mogu videti na svim finansijskim forumima, kako u Srbiji, tako i u inostranstvu. Hvala.
Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik LJiljana Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav LJubenović. Kolega LJubenoviću, izvolite.
Hvala. U ime poslaničke grupe SRS podneo sam amandman na član 2. Predloga zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu. Namera nam je bila da se izbegne opterećivanje Predloga zakona, pa je amandmanom predloženo da se u prvom stavu, koji se odnosi na definisanje pojmova, izbriše tačka 4) alineja 7. Poslanička grupa SRS smatra da je definisanje pojmova zakona bespotrebno. Obrazloženje za ovaj amandman je logičan sled obrazloženja za prethodne amandmane koje sam podneo u ime poslaničke grupe SRS, pa se u tom smislu naša kritika odnosi na želju vlasti u Srbiji da usklađuje naše zakone sa zakonodavstvom EU. Mnogo je razloga zašto Srbija ne treba da ide putem ka EU. Neće Srbija uskoro u EU, poruke koje su stalne i koje se šalju iz EU i šalju ih evropski zvaničnici. To kaže i predsednik Francuske na Samitu EU – Zapadni Balkan, koji je održan u Sofiji, a nadamo se da su predstavnici vlasti u Srbiji svesni da uticaj Francuske u EU ne treba zanemarivati. Srpska radikalna stranka će stalno ponavljati da put Srbije i ne treba da bude ka EU, već isključivo ka Ruskoj Federaciji, jer je to interes Republike Srbije i njenih građana i privrede. U navici Mehe Omerovića i ubuduće ništa se neće promeniti. I pored svega što se desilo, navikao čovek, uđe, izađe, obrne, pa ne vrne, a kad prigusti onda su tu diplomatski pasoši, intervencije i bruka za srpski parlament.
Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Đelić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Vesna Nikolić Vukajlović. Da li neko želi reč? Izvolite, koleginice.
Hvala. Evo ovako, mi imamo pet zakona, finansijskih zakona i dva predloga vladina koja treba da odradimo za nepuna dva dana. Znači, mi smo dobili u ponedeljak materijal, a trebalo je da se radi od srede. Gospođa guvernerka, kada je u uvodnom izlaganju govorila o ovim zakonima, rekla je da su joj trebale dve godine, ali dve godine, da bi sa određenim forumima, nekim njenim stručnim saradnicima, strukovnim udruženjima itd, zainteresovanim licima, javna rasprava, donela i pripremila ovaj zakon. Ja sad nju pitam – kako je moguće da ona, ako zna da se zakon donosi u ime naroda, najmanje pita narod, jer smo mi ovde predstavnici naroda, da li je tako? Nas 250 smo predstavnici naroda. Koga je to ona pitala i ko je ovde preči za donošenje zakona osim nas, odnosno tog naroda? Znači, ovo je jedno nipodaštavanje demokratije, javnosti, naroda itd. To je pod jedan. Pod dva, da je pitam samo – gde je ona videla taj svet i te građane koji toliko dobro žive, kako su njeni saradnici, njeni saborci, njeni, kako da kažem, drugovi i prijatelji iz Napredne stranke, iz vaše koalicije, ovih dana toliko hvalili i sve ste pisali u vidu nekih eseja? Sve ste pisali, sve ste vi to lepo čitali, naročito ovaj ženski deo, koji uvažavam i pozdravljam, ali ne morate toliko da se nosite, zanosite i da pišete. Ja sam se osećala kao da sam negde u prirodi ili sad će još svi vrapci da mi zacvrkuću. Znači, nije tačno i nije tako. Narod loše živi, standard je nikakav. Ovih pet zakona što je ona donela sada u Skupštinu, verujte mi, mogla je da odradi treći dan njenog mandata. To je toliko prosto, toliko je jednostavno. Znači, šest godina ona je znala, pre nego što je došla na mesto guvernera …
Molim vas, koleginice Vukajlović, da se obraćate sa poštovanjem u Narodnoj skupštini.
Znači, sa poštovanjem, verujte mi, sa poštovanjem i vas…
Znači, u prvom licu jednine nije poštovanje.
Molim vas, guverner je znao pre 2012. godine kako funkcioniše finansijski sistem u našoj zemlji, guverner je odlično znao, jer je sve vreme kidisao na tu funkciju i guverner, dok je bio u SRS, itekako je znao da kritikuje Jelašića, prethodnog guvernera, itekako je znao da kritikuje Vlahovića, itekako je znao da kritikuje Dinkića, da bi sve te ljude uzela za svoje prve saradnike. Šta vi mislite kako mi kao građani gledamo i kako se nama prevrće u našem stomaku dok gledamo kako se ona sa istim tim ljudima smeje? Nemojte se vi, predsedavajući, smejati, jer je jako ružno, jer se smejete narodu, smejete se građanima, ne smejete se meni. Hvala vam. (Poslanici Srpske radikalne stranke dobacuju.)
Nemam ovlašćenje vašeg predsednika poslaničke grupe da vaše kolege prekidam posle drugog minuta, oni su potrošili vreme poslaničke grupe. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Belačić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Momčilo Mandić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Da li neko želi reč? Izvolite, kolega Jojiću.
Dame i gospodo, ja ostajem kod podnetog amandmana, a umesto obrazloženja predlažem da se što pre donese novi Poslovnik o radu Narodne skupštine. Besmisleno je da se o pet zakona na jednoj raspravi vodi rasprava ili o jednom zakonu, ili o jednom članu na jedan zakon, ili na dva člana na dva zakona. Dakle, ugroženo je pravo narodnih poslanika, kao osnovno raspravno načelo. Besmisleno je zakazati sednicu da se raspravlja o amandmanima, ako pod tim amandmanima svaki narodni poslanik koji je podneo amandman ne može da ga obrazloži u vremenskom periodu koji je u razumnom roku moguće da se obrazloži i iznese. Zato je moj predlog da se ovaj Poslovnik mora što pre menjati.
Sećam se tih petnaest minuta i minut i 27 sekundi. Toliko sam neki put obrazlagao amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Da li neko želi reč? Izvolite, kolega Periću.
Dame i gospodo narodni poslanici, braćo i sestre, pa iako smo mogli da pretpostavimo da jedan ovakav zakon možda i treba, ne svim građanima Srbije, postoji određeni broj građana koji bi zaista hteli na daljinu nešto da pazare, da plate, da uzmu kredit, ali ovo što ste vi u članu 2. predložili i definišete šta je fizičko lice, šta je preduzetnik, šta je poljoprivrednik, mislim da je to potpuno besmisleno. Bilo bi mnogo bolje da ste neke druge stvari uredili ovim zakonom, a ne što ste definisali šta bi to mogao da bude poljoprivredni proizvođač ili nosilac porodičnog gazdinstva. Međutim, ovaj zakon je i uslovan. Baš u članu 2. objašnjavate da će se neke odredbe ovog zakona primenjivati tek i onda kada Srbija uđe u EU. Šta, što je najverovatnije i potpuno izvesno da ona nikad neće ući u EU, da li će ovaj zakon, odredbe ili odnosi koji su nastali na osnovu ovog zakona biti ništavni? To je nešto što je iz prirode obaveze proističe. Juče je gospodin Mijatović rekao da se slučaj u Nemačkoj, na aerodromu u Frankfurtu desio. Desio se jedan slučaj i verovatno je i njemu neprijatno. Sada ja ne ulazim u to, nesporno, znači krađa je tamo bila, Meho je to uradio, mene sad zanima šta se desilo, on je morao da se vrati u Beograd, da sleti tamo i da li se tamo desila neka krađa, pa bih zamolio ove u fri šopu da naprave popis kako bi imali i to u vidu i kada se bude rešavao problem Mehe Omerovića da imamo sve u vidu i da se celovito reši taj problem. Hvala vam.
Umete vi to bolje, kolega Periću. (Vjerica Radeta: Šta kažete?) Kažem da je on to umeo ranije i bolje. Ne znam šta mu je danas, nema inspiraciju. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dubravko Bojić. Da li neko želi reč? Kolega Bojiću, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, u članu 2. ovog Predloga zakona definisani su i objašnjeni neki pojmovi sadržani u samom tekstu zakona, pa je možda iz tih razloga ovo jedan, u stvari, najduži i najglomazniji član zakona, od 29, koliko ih zakon ima. Mojim amandmanom sam tražio brisanje stava 1. tačke 6. ovog Predloga zakona. Videli smo u tekstu zakona da je javna rasprava o ovom zakonu tekla od 7. decembra 2015. do 21. decembra iste godine, gde su i građani i stručna javnosti i finansijske institucije i svi zainteresovani imali priliku da se upoznaju sa nacrtom ovog zakona,što je dobro. Ali, onda ste u obrazloženju donošenja ovog zakona po hitnom postupku naveli ispunjavanje međunarodnih obaveza Republike Srbije prema EU i usaglašavanje sa propisima EU, uređenje zakona, sistema zemlje, uvođenje reda da, ali puko članstvo u EU nikako ne. Ovde moram da se pridružim svojim kolegama i još jednom u osudi sramnog čina koji je učinio poslanik ovog parlamenta Meho Omerović, krađom parfema, i obrukao Srbiju i posramio sve nas.
Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Filip Stojanović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milosav Milojević. Da li neko želi reč? Kolega Milojević, izvolite.
Uvaženi potpredsedniče Narodne skupštine, poštovana guvernerko Tabaković, dame i gospodo poslanici, u članu 2. Predloga zakona predlažem da se doda stav 2. koji glasi – osnovnim pojmovima i realizacijom ovog zakona obezbeđuje se sveukupni razvoj Republike Srbije sa posebnim osvrtom na unapređenje privatnog sektora. Ovim amandmanom unapređivanje privatnog sektora se uvodi kao jedan od glavnih smernica kojim treba da se vode pojmovi definisani ovim zakonom. Svesni smo trenda modernizacije i digitalizacije društva, a posebno činjenice koliko se taj razvoj osećao u finansijskom sektoru. Iz godine u godinu, broj transakcija koje se obave preko računara ili mobilnih telefona je sve veći. Obim poslovanja putem interneta polako zauzima ključno mesto u mnogim finansijskim transakcijama. Sve to donosi i mnoštvo zloupotreba i mahinacija. Predlogom zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga na daljinu podobnije i bolje se određuje ova materija. S obzirom da dosta ljudi tek počinje da se bavi ovakvim oblikom finansijskog poslovanja, da je dosta onih koji nisu dovoljno upućeni u funkcionisanje ovakvog načina plaćanja, postoji opravdani rizik da korisnik bude oštećen ili, jednostavnije rečeno, izabere neku od opcija koju nije želeo, odnosno ne odgovara njegovim potrebama. Ovim zakonom uvodi se posebna zaštita kojom su obuhvaćeni i poljoprivrednici i preduzetnici, i to je posebno bitno istaći. Ne mogu da ovom prilikom ne kažem da je za ovih šest godina mandata guvernera Jorgovanke Tabaković Narodna banka Srbije postigla veliki napredak u očuvanju i napretku fiskalne politike i čitavog finansijskog rejtinga naše zemlje. Zato, sasvim sigurno, velike zasluge, koje se stalno vide u razvoju elektronskog poslovanja, idu na njihovu adresu. Nadamo se da godine koje slede će doneti još veći prosperitet. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Marko Parezanović. Da li neko želi reč? Kolega Parezanović, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, poštovana guvernerko, drage kolege, želim da iskoristim priliku da se obratim vama, gospođo Tabaković, jer želim da iznesem svoje mišljenje o radu Narodne banke i da istaknem jednu veoma važnu ulogu koju je Narodna banka Srbije imala u ekonomskom oporavku naše zemlje. Postoje različite ekonomske ideologije, različite političko-ekonomske doktrine i percepcije, ali praktično sve podrazumevaju da je za ekonomsko osnaživanje jedne zemlje neophodna monetarna stabilnost. Kada kažem monetarna stabilnost, naravno, mislim na nisku i predvidivu stopu inflacije i na poverenje u nacionalnu valutu. To je nešto što je osnovni zadatak Narodne banke Srbije i mislim da ste vi taj cilj ostvarili i na taj način omogućili i Vladi Republike Srbije i predsedniku da u tom stabilnije okruženju mogu da privlače strane investitore, da otvaraju nova radna mesta i da smanjuju nezaposlenost. Kao što znate, nije uvek bilo tako. Pre 2012. godine imali smo snažno slabljenje nacionalne valute, izuzetno visoke inflacije koje su značile i rast cena svakodnevnih potreba građana i sve to u kombinaciji sa snažnom depresijacijom nacionalne valute donelo je veliki pad životnog standarda. U tako nestabilnom okruženju ne samo što strani investitori nisu bili radi da dođu u našu zemlju, već su i oni postojeći odlazili i to je uslovilo da dođe do izuzetno visoke stope nezaposlenosti. Takođe i domaći kapital je mirovao, jer građani nisu u takvom nestabilnom okruženju imali dovoljno hrabrosti da taj kapital ulažu, što je pogubno za tokove novca, za finansijsko tržište, jer onda na tržištu nema dovoljno novca za otvaranje novih radnih mesta i to samo označava produbljivanje krize. Zato mislim da je jako važno što je Narodna banka Srbije povratila ugled, a to ne kažem samo ja, to kažu i mnoge relevantne međunarodne institucije, mnogi ugledni ekonomski časopisi koji su označili dinar za jednu od najboljih valuta u prethodnih godinu dana. Bilo je dosta reči i o kreditima indeksiranim u švajcarskim francima i ono što moram da ponovim jeste činjenica da nije Jorgovanka Tabaković bila guverner Narodne banke u vreme kada su se ti krediti uzimali, niti je SNS bila na vlasti. Na vlasti su bili Demokratska stranka, bivši režim u kome je bio i Dragan Đilas, najveći finansijer mog čačanskog kolege Boška Obradovića, koji je u to vreme dobio 50.000 evra od javnog preduzeća „Kolubara“ za štampanje svog časopisa, koji je dobio mnogo novca iz gradskog budžeta, od tadašnjeg lidera Nove Srbije Velimira Ilića i u to vreme mu nije palo napamet da bilo šta kaže protiv bankarskog sistema u Srbiji, da bilo kako kritikuje te kredite, a to je i logično, jer da je to uradio, onda mu Dragan Đilas ne bi dao novac. Ali, naravno, svima je nama jasno da on nije previše opterećen problemom svih tih porodica. On je praktičan čovek. Vi ga možda ne poznajete dobro, ja ga poznajem odlično. On je napravio prostu računicu – ako u Srbiji ima 39.000 porodica sa tim problemom, a svaka porodica ima dva do tri glasača, to je negde oko 100.000 glasača. Znate šta 100.000 glasača znači za stranku od 2%? Pa, može da znači potencijalni cenzus, a onda cenzus znači i novi novac iz budžeta Srbije, koji on i kasnije fiktivno računa…
Hajmo malo po amandmanu, kolega Parezanović.
… putem fiktivnih računa i putem fantomskih firmi iz Borče, koje su u vlasništvu njihovih odbornika, peru tako što prave višemilionske račune za elektro radove, za popravke računara, a onda sukcesivno taj novac vade u kešu i stavljaju u svoje džepove. To je suština njihovog funkcionisanja. Ono što hoću da kažem na kraju, siguran sam da će Narodna banka Srbije, onoliko koliko je u njenoj moći, pomoći svim tim građanima koji imaju taj problem, ali sam još sigurniji da ni vi, ni niko iz SNS nije odmogao niti će da odmogne tim porodicama, već su to uradili predstavnici bivšeg režima, koji su te porodice gurnuli u takve kredita još pre deset godina. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Sonja Pavlović, po amandmanu.
Nemam razloga bilo koju vlast da branim, jer spadam u red onih, kao i svi ostali građani Srbije, koji su sve ovo vreme, dok su drugi vladali, morali zamke vlasti da prebrode i da rade svoj posao. Međutim, morala bih da podsetim kolegu da za ljude koji su sad napunili 18 godina i koji su prvi put glasali, bivša vlast ste isti vi. Znači, ljude koji sad imaju 18 godina njih nije interesovala vlast pre 10 godina.
Koleginice, vi replicirate, ne govorite o amandmanu.
Molim vas, samo jedno, a oni će pamtiti po tome što je najviše mladih ljudi otišlo iz zemlje za vreme ove vladavine. Mislim da je to, da li vam je to najveći uspeh ove vlasti?
Izričem vam opomenu, koleginice Pavlović. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Maja Mačužić Puzić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Manojlović. Da li neko želi reč? Kolega Manojlović, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Na član 2. Predloga zakona podneo sam amandman, sa željom da istaknem značaj realizacije njegovih odredbi na snaženje privrednih resursa. Juče sam u toku obrazlaganja prvog amandmana pomenuo da će ovim zakonom dodatno biti zaštićeni korisnici bankarskih usluga, gde sam pomenuo i poljoprivrednike i preduzetnike, ali ovde želim da dodam da će biti zaštićeni i ostali korisnici, tj. korisnici svih finansijskih institucija, uključujući i one koji nisu pod nadzorom Narodne banke Srbije, u šta spadaju investiciona društva i fondovi. Zakon ne samo da će da zaštiti, već će da omogući širu dostupnost finansijskih usluga. A samo da podsetim, znate kako je to radila vlast do 2012. godine – primenjivala je jedan samo njima svojstven princip, zaštite korisnika finansijskih usluga na daljinu, a po principu – uzmi novac od države i beži što dalje, a mi ćemo da te zaštitimo. Zato bih želeo danas da iskoristim priliku i da im čestitam, mada vidim da ovde nema nijednog od tih ljudi iz opozicije sa ove strane sale, da im čestitam, neki to zovu predsednikom stranke, njima bih želeo da čestitam nedavno izabranog stečajnog upravnika. Zarad građana Srbije, dobro je da vide da danas kada raspravljamo, a ovo nije prvi put da se dešava u skupštinskoj sali, o veoma bitnom zakonu, kada razgovaramo o zaštiti potrošača, za šta svi ovde navodno rone neke krokodilske suze, evo, nijednog od njih danas u sali nema. Opet su se dali kud koji, da animiraju i koriste svaku muku građana Republike Srbije, ne bi li od toga izvukli neke jeftine političke poene, animirali po društvenim mrežama, itd. Bitna je stvar da primaju platu od ove Skupštine i trebali bi da se bave svojim poslom, za šta su plaćeni ovde. Ali, da se vratim na one važne stvari. Ako uzmemo u obzir da se važnost fizičkog prisustva pružaoca finansijskih usluga kao parametar ovim zakonom svodi na minimum, a da su upravo ti pružaoci u obavezi da objavljuju jasne, relevantne informacije, to će stvoriti veću ili možda bolje rečeno izraženiju konkurenciju na tržištu, a što će, između ostalog, rezultirati i potrebom da se kreiraju još povoljniji uslovi po krajnjeg korisnika. Korisnici finansijskih usluga biće, žargonski rečeno, na klik udaljeni od banke, čime se u najmanju ruku štedi i na gubitku vremena potrebnog da se fizički odlazi u banku. Naravno, da bi se broj korisnika povećao u sektoru elektronskog bankarstva, biće neophodna i obuka tih ljudi, tj. dovešće do bolje i kvalitetnije radne snage, jer će njihov nivo edukovanosti biti podignut na znatno viši nivo. Hvala puno.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Darko Laketić. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Laketiću, izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani guverneru Narodne banke Srbije, uvažene kolege narodni poslanici, danas govorimo o zakonu o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu. Upravo član 2, o kome govorimo, u stavu 1. definiše ugovaranje na daljinu na jedan vrlo, rekao bih, korektan način, gde se kaže da ugovor na daljinu označava ugovor kojim se jedna ugovorena strana, a to je pružalac finansijske usluge, obavezuje da će pružiti finansijske usluge koje su predmet ugovora drugoj ugovornoj strani, odnosno korisniku tih usluga, a u vezi s kojim se pružanje informacije i preduzimanje drugih aktivnosti u predugovornoj fazi, odnosno zaključenje ovog ugovora, vrši isključivo upotrebom jednog ili više sredstava komunikacije na daljinu, u okviru organizovane ponude pružanja ovih usluga. Zašto je ovo bitno? Zato što u ovoj eri savremene komunikacije, u eri internet komunikacije i elektronskog poslovanja, neophodno je da se praktično uspostavi i zakonski definiše ovakav vid ugovaranja. Ne radi se ovo po prvi put, ne radi se ovo isključivo u našoj zemlji. Ovakva iskustva u smislu elektronskog poslovanja ugovaranja na daljinu već su primenjena u visokorazvijenim zemljama i iz tih razloga apsolutno podržavam predlog.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Petković. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Petkoviću, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvažena guvernerko Tabaković, dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 2. da se doda stav 2. Pre svega, želim da izrazim jedno veliko poštovanje za trud i rad Narodne banke Srbije na čelu sa gospođom Tabaković, za jednu situaciju koju u novijoj istoriji nismo imali prilike da vidimo, da ovako imamo stabilnu monetarnu politiku i stabilnu lokalnu valutu, tj. nacionalnu valutu, gde može da nam pozavide i mnogo bolje uređene zemlje Evrope. Ono što sam želeo posebno da naglasim jeste da je jedan od prioriteta Vlade unapređenje informacionih tehnologija. Mi danas, u današnjem društvu, imamo situaciju da se takav način primenjuje već u privredi uveliko, a sada imamo situaciju da to primenjuje i u poljoprivredi, ali naročito ono što poboljšava situaciju jeste kod samih građana. Kad kažem građana, mislim na današnje mogućnosti ugovaranja na daljinu, prenos sredstava preko raznih aplikacija i informacionih tehnologija, mobilnih telefona, gde možemo bukvalno iz svojih domaćinstava da rešavamo najbitnije stvari vezano za novčane transakcije, za plaćanja, gde samim tim smanjujemo vreme i olakšavamo mogućnost građanima da izvrše svoje transakcije. Iz tog razloga, smatram da bi svakako trebalo podržati ovaj zakon i da u danu za glasanje podržite i amandmane narodnih poslanika a zakon ponaosob. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Olivera Ognjanović. Da li neko želi reč? (Da) Koleginice Ognjanović, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, uvažena guvernerko sa saradnicima, prošle godine slušajući izlaganje ekspozea od strane premijerke Brnabić imali smo priliku da čujemo da su fiskalna stabilnost, digitalizacija gotovo u svim sferama, fiskalna disciplina, smanjenje deficita, ključni kako bi se uspostavio red i održiv rast, odnosno ključni za ubrzanje privrednog razvoja. Merama NBS u prethodnom periodu maksimalno su umanjeni svi negativni efekti i uticaji i unapređen životni standard građana. Ovim Predlogom zakona postavljen je korisnik finansijskih usluga u povoljniji položaj. Kroz povećanje pravne zaštite, povećanje informisanosti i smanjenje troškova povećava se poverenje u banku i utiče na povećanje broja korisnika. Član 2. definiše pojedine pojmove koji se nalaze u zakonu, među kojima su sredstva komunikacije, kako bi se obuhvatile i sve tehnološke inovacije u budućnosti, što obuhvata proces modernizacije. Kako otvaranje novih, povoljnijih ponuda sa smanjenim troškovima ugovaranja poslovanja i finansiranja pokazuje da NBS drži kurs koji vodi ka rastu, jer privlači svaku vrstu investicije koja direktno dovodi do rasta tržišta rada i povećanja životnog standarda, tako je sasvim izvesno da će se, naravno, uz podršku Vlade i veliko zalaganje naše guvernerke, nastaviti sa sveukupnim razvojem Republike Srbije. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Vera Jovanović. Da li neko želi reč? (Da) Koleginice Jovanović, izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovana guvernerko Tabaković sa saradnicima, poštovane kolege poslanici, građani Srbije, ja sam podnela amandman na član 2. Predloga zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu, koji glasi: „Osnovnim pojmovima i realizacijom ovog zakona obezbeđuje se sveukupan razvoj Republike Srbije, sa posebnim osvrtom na rast privrede“. Bitno je istaći zaštitu koju Predlog zakona pruža u svim fazama ugovaranja, čime se znatno utiče na jačanje pravne sigurnosti. Međutim, osim po fizička lica, neupitan je i mnogo strukopozitivan efekat i za samu privredu. Predlog zakona se primenjuje i na poljoprivrednike, preduzetnike, a njihova prava i interesi su zaštićeni na isti način kao kada je reč o fizičkim licima. Kao pružaoci usluga finansijskog ugovaranja na daljinu, mala i srednja preduzeća neće imati dodatnih troškova. Stoga je bitno istaći da predlog zakona neće stvoriti dodatne izdatke niti fizičkim licima, ali ni preduzećima, odnosno privredi, a predviđeno je da će mala i srednja preduzeća imati indirektne koristi, jer predlog zakona posredno podržava rad ovih privrednih subjekata. S obzirom na nivo zaštite prava i interesa koji se ovim predlogom zakona postiže, poslovno okruženje dobija veliki stepen pravne izvesnosti što se u praksi pokazalo kao značajan stimulans za poslovanje. Sa druge strane, pored pravne sigurnosti predlog zakona osnažuje poverenje u ovaj tip poslovanja i time doprinosi većoj konkurentnosti na tržištu i osigurava da svi pružaoci usluga imaju podjednak pristup klijentima. Imajući sve to u vidu, ja smatram da se posebno mora naglasiti efekat, koji predlog Zakona o zaštiti finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu proizvodi, na sveukupan razvoj Republike Srbije, a naročito efekat koji proizvodi na privredu. Upravo je to cilj amandmana koji predlažem i time se dodatno definiše predlog zakona. U danu za glasanje, nadam se da će moje kolege prihvatiti ovaj moj amandman. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Slaviša Bulatović. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Bulatoviću, izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovana guvernerko sa saradnicima, poštovane kolege, na član 2. Predloga zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu, podnosim amandman i predlažem da se doda stav 2. koji glasi - osnovnim pojmovima i realizacijom ovog zakona obezbeđuje se sveukupni razvoj Republike Srbije, s posebnim osvrtom na vladavinu prava. Osnovni pojmovi koje Zakon o zaštiti korisnika finansijskih usluga, kod ugovaranja na daljinu, definiše, definisani su na osnovu primena odredbi i direktive 2002/65 EU, što govori u prilog sveukupnom razvoju naše države na putu ka EU. S obzirom da je napred navedena direktiva potrošačka i ima za cilj usaglašavanje nacionalnih, isto ima za cilj usaglašavanje nacionalnih propisa koji se odnose na marketing, na daljinu finansijskih usluga namenjenih potrošačima. Usvajanja ovog zakona bi trebalo da poveća poverenje potrošača u primenu novih tehnika, kao što je elektronska trgovina. Definišući pojam ugovora na daljinu, kao ugovora kod kojih su ponuda, pregovori i zaključenje izvršeni na daljinu upotrebom sredstava komunikacije na daljinu, koja se koriste kao deo programa distancione prodaje ili pružanja usluga, zaključuje se da prilikom sklapanja potpisanih ugovora nije potrebno istovremeno prisustvo pružaoca usluga i potrošača, što je definisano i preambulom 15 pomenute direktive. Na koji način je ovaj osnovni pojam identično definisan i u svim drugim modernim državama Evrope. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Nenad Mitrović. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Mitroviću, izvolite.
Poštovani gospodine Arsiću, poštovana guvernarko Tabaković, dame i gospodo narodni poslanici, ja sam podneo amandman na član 2. Predloga zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu. U članu 2. Predloga zakona dodaje se stav 2, a amandmanom se dodatno definiše član 2. ovog zakona. U članu 2. Predloga zakona definiše se značenje određenih pojmova. Najznačajniji među njima su, ugovor o pružanju finansijskih usluga na daljinu, pružalac finansijske usluge, korisnik finansijske usluge, sredstvo komunikacije na daljinu i trajni nosač podataka. Osnovni ciljevi donošenja zakona jesu unapređenje prava korisnika finansijskih usluga i dodatna zaštita tih korisnika, te je preciziranje određenih praktičnih pitanja kod ugovaranja na daljinu, kao i usklađivanje domaćeg zakonodavstva s pravom EU. Zakonom se, pre svega, sveobuhvatno i konkretno uređuje zaštita korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu, a istovremeno se obezbeđuje i viši nivo zaštite prava i interesa tih korisnika. Pored fizičkih lica, u užem smislu, zakon se primenjuje i na poljoprivrednike i preduzetnike, budući da je procenjeno da bi i ovi subjekti trebalo da uživaju istovetni stepen zaštite prava i interesa kod ugovaranja na daljinu, jer opšti nivo njihovog finansijskog znanja nije na nivou privrednih društava koja ipak po pravilu raspolažu većim materijalnim sredstvima i stručnim kapacitetom od tih lica. Poziva kolege narodne poslanike da u danu za glasanje podrže predlog zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Boban Birmančević. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Birmančeviću, izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovana guvernerko, poštovani narodni poslanici, poštovani građani, amandman koji sam podneo samo je u cilju da to delovanje koje ovaj zakon postiže pojasnim i usmerim u smeru unapređenja regionalnog razvoja, regionalne saradnje, jer svi postupci i sve mere koje su preduzete u prethodnim godinama i u NBS i u Vladi Republike Srbije upravo su usmereni na razvoj regiona i njihovo povezivanje. Pružanje finansijskih usluga na daljinu je svakako preko potrebna mera, ali ono što bi bilo značajno i na šta želim da ukažem guvernerki, to je upravo da se pojača kontrola, sama kontrola tih finansijskih tokova, jer upravo ja dolazim iz grada Šapca gde je, odnosno odakle je Vuk Jeremić započeo svoju predizbornu kampanju, a znamo da je upravo iz ambasade Katara, iz Beča njemu uplaćena novčana donacija. To jeste vid ove vrste poslovanja, ali ono što je značajno to je da pokušamo da upravo sa nivoa NBS, sa nivoa MUP-a i svako u svom domenu spreči, pre svega, pranje novca i spreči zloupotrebu. Ako vam kažem da su svoju kampanju započeli Vuk Jeremić u Šapcu, Đilas kao kandidat za gradonačelnika započinje svoju kampanju. Prošle nedelje su imali jedan tužan skup, više su ličili na komemoraciju nego da opoziciju, ali hoću da vam kažem da ti tokovi novca kojima se finansira ova opozicija i koja je verovatno nasledila svoje finansijere, koje su imali pre 2012. godine, moraju doći i u fokus Narodne banke Republike Srbije i drugih institucija koje prate novčane tokove. Ono što bih za kraj rekao, to je samo da nastavite sa radom kao što ste i do sada radili, ni po babu ni po stričevima, nego pošteno i u skladu sa zakonom i imaćete i dalje podršku naše skupštinske većine, ali i građana Republike Srbije. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandmane je podneo narodni poslanik Veroljub Matić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandmane je podnela narodni poslanik Tanja Tomašević Damnjanović. Da li neko želi reč? (Da) Koleginice izvolite.
Hvala poštovani predsedavajući. Poštovana guvernerko sa saradnicima, kolege i koleginice narodni poslanici, podnela sam amandman da se u članu 2. Predloga zakona doda stav 2, a sa ciljem da se dodatno definiše član 2. Predloga zakona. Zaštita korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu prilagođava se korišćenju finansijskih usluga putem savremenih informaciono-tehnoloških sredstava kao što su internet i mobilni telefon, a sve u skladu sa najboljom međunarodnom praksom. U 2017. godini broj korisnika u Srbiji, koji su obavljali plaćanje putem interneta, dostigao je broj od gotovo dva miliona korisnika, dok je broj onih koji su obaljali mobilna plaćanja po prvi put prešao broj od jednog miliona. Zaštita se odnosi ne samo na usluge koje pružaju institucije pod nadzorom NBS, već i na druge učesnike na tržištu kapitala poput investicionih fondova i fondova. Ugovaranjem na daljinu, korisnicima finansijskih usluga, omogućava se pristup najširem asortimanu finansijskih usluga koje postoje na domaćem finansijskom tržištu bez obzira na mesto njihovog prebivališta i koliko je udaljena najbliža ekspozitura finansijske institucije. Obaveze pružalaca usluga i prava korisnika tih usluga kod ugovaranja na daljinu jasno su i nedvosmislen uređene ovim predlogom zakona, što će doprineti jačanju poverenja korisnika u primenu savremenih tehnika ugovaranja poput elektronske trgovine i elektronskog i mobilnog bankarstva, a time posredno i povećanoj sveukupnoj tražnji za finansijskim uslugama, ali i snižavanju njihovih troškova. Srpska napredna stranka će u danu za glasanje sa zadovoljstvom podržati sve ove predloge zakona. Ja vam se zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Studenka Kovačević. Da li neko želi reč? Koleginice Kovačević, izvolite.
Zahvaljujem, uvaženi predsedavajući. Poštovana guvernerko, dame i gospodo narodni poslanici, digitalizacija društva u finansijskom sektoru se vrlo brzo razvija, stoga je sasvim realna potreba zaštititi korisnike koji nisu fizički prisutni u momentu kada im se pružaju informacije ili kada zaključuju ugovore. Obaveza finansijske institucije je da korisniku pruži jasne i relevantne informacije, što će mnoge ohrabriti da počnu da koriste elektronske finansijske usluge. Uz dužno poštovanje prema svima koji se već uveliko nesmetano služe elektronskim bankarstvom, veliki broj ljudi je skeptičan i ne usuđuje se da počne koristiti onlajn trgovinu. Najvažnija stavka je znati da ste zaštićeni. Druga stavka jesu saznanja o načinu na koji možete svoje transakcije lako i brzo obavljati uz manje troškove, bez čekanja u redovima i bez troškova odlaska u mesto gde neka institucija ima svoju ispostavu. Ove usluge bi najviše koristile našim najstarijim sugrađanima. Nadam se da će se neka udruženja dosetiti da organizuju obuku iz finansijske pismenosti. Ministarstvo prosvete organizuje takvu obuku za naše mališane i to je jako korisno. Što se tiče privrede u Srbiji, privreda ima značajne koristi i uštede od kada se vodi odgovorna ekonomska politika, kolika je ušteda izvoznika samo na kursnim razlikama koje su do 2012. postojale izlišno je govoriti. Koliko za privredu znači stabilan investicioni ambijent jasno govore renomirane kompanije koje su došle da posluju u Srbiji. Na našem tržištu sada posluje i jedna indijska kompanija „Tafe“. Uspeh domaće privrede utiče na kvalitet života svih nas, zato smo veoma zahvalni na naporima koje ulaže Narodna banka Srbije i mi vam se na tome zahvaljujemo. Svakako ćemo podržati u zakone u danu za glasanje.
Zahvaljujem. Poštovane kolege i koleginice, saglasno čl. 27 i 87. st. 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi i posle 18 sati, zbog potrebe da Narodna skupština što pre donese akte iz dnevnog reda ove sednice. Na član 2. amandman je podnela narodna poslanica Svetlana Nikolić Pavlović. Da li neko želi reč? Koleginice Nikolić Pavlović, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovana guvernerko Tabaković sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani, predlažem da se u članu 2. Predloga zakona doda stav 2. koji glasi – osnovnim pojmovima i realizacijom ovog zakona obezbeđuje se sveukupni razvoj Republike Srbije s posebnim osvrtom na unapređenje medicinskih ustanova, time se dodatno definiše član 2. ovog Predloga zakona. Narodna banka Srbije je u proteklih šest godina obavljala i veoma značajnu ulogu u procesu evropskih integracija Republike Srbije, i to kroz proces pridruživanja i kroz proces pristupanja. Učešćem u radu 11 od 35 pregovaračkih grupa, Narodna banka Srbije je po obuhvatu i broju oblasti za koje je nadležna ostvarila ulogu jedne od vodećih institucija u pregovorima Republike Srbije sa Evropskom unijom. U procesu evrointegracija Narodna banka Srbije rukovodi pregovaračkom grupom 17 – ekonomska i monetarna pitanja, koja uključuje predstavnike 12 državnih institucija. Pregovaračka grupa Narodne banke Srbije pripremila je predlog pregovaračke pozicije za Poglavlje 17, koji je Vlada Republike Srbije usvojila u martu 2018. godine. U okviru pregovaračke grupe devet – finansijske usluge, kojom rukovodi Narodna banka Srbije, uz veliko zalaganje, profesionalizam i trud svih članova pregovaračke grupe sačinjen je predlog pregovaračke pozicije. Vlada Republike Srbije je pregovaračku poziciju za Poglavlje 9 usvojila 12. oktobra 2017. godine, a Sekretarijatu saveta Evropske unije dostavila 16. oktobra 2017. godine, pri čemu je kvalitet ovog dokumenta potvrđen u procesu konsultacija sa Evropskom komisijom, u kojem nije bilo dodatnih komentara. Sa takvom odgovornom politikom Narodne banke Srbije i Vlade Republike Srbije stvoreni su uslovi za nastavak ulaganja u medicinske ustanove, zahvaljujući čemu je u protekle četiri godine u zdravstvo Srbije uloženo više nego u proteklih nekoliko decenija. Srpska napredna stranka će u danu za glasanje podržati ove predloge zakona. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Ivana Nikolić. Da li neko želi reč? Koleginice Nikolić, izvolite.
Hvala, predsedavajući. Uvažena gospođo Tabaković sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, članom 2. definisani su pojmovi upotrebljeni u zakonu, detaljnim objašnjenjem dat je i pregled pojmova neophodnih u kreiranju ovakvog zakonskog rešenja u eri digitalizacije i primeni savremenih tehnologija u poslovanju. Podnetim amandmanom ističe se značaj realizacije ovog zakona za sve oblasti koje su važne u vođenju svakodnevnih životnih aktivnosti i to za sve građane, a naročito kroz sagledavanje modernih, jednostavnih i bezbednih rešenja, delujući u današnje vreme kada se koriste informacione komunikacione tehnologije i jasno je da je velika uloga i značaj i telekomunikacionog saobraćaja. Jer, kako saobraćaj definišemo najjednostavnije? Kao prenos robe, prevoz ljudi i prenos informacija od tačke A do tačke B, a vodeći računa najpre o bezbednosti. Ovde je važno napomenuti da je sredstvo komunikacije na daljinu, kako je dato u Predlogu zakona, svako sredstvo koje se može koristiti za neposredno oglašavanje, dostavljanje informacija u predugovornoj fazi, davanje i/ili prihvat ponude, pregovaranje i zaključivanje ugovora bez istovremenog fizičkog prisustva pružaoca usluge i korisnika, npr. putem interneta, elektronske pošte, pošte, telefaksa i telefona. Znači, ovde dolazimo do momenta gde se prepoznaje važnost poštanskog i telekomunikacionog saobraćaja, naročito vodeći računa o dobro razvijenoj mreži, o stabilnoj mreži, o kvalitetnim elementima infrastrukture, do dobro obučenog kadra koji će biti odgovorni za dobro i bezbedno pružanje usluga korisnicima, a sa druge strane i za pružaoce usluga i njihovo poslovanje. Ovde s punim pravom može da se govori o stabilnosti, o kvalitetu, o stručnom i odgovornom kadru, kao što postupa odgovorno rukovodstvo dolaskom na vlast SNS, jer svaka manja celina u Republici Srbiji u svakom segmentu beležiće sve bolje rezultate, sigurna sam, ako bude delovala kao što vode politiku predsednik gospodin Aleksandar Vučić, Vlada Republike Srbije, Narodna banka Srbije, kao koordinisana celina u državi Republici Srbiji koja ima cilj, sopstvenu disciplinu i koja baš zbog takvog njihovog delovanja beleži rast, razvoj i u kojoj se omogućava bolji kvalitet života građana. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Marko Zeljug. Da li neko želi reč? Kolega Zeljug, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvažena gospođo Tabaković, dame i gospodo kolege poslanici, na član 2. Zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu predao sam amandman i dodao stav 2. kako bi se osnovnim pojmovima i realizacijom zakona obezbeđivao sveukupan razvoj Republike Srbije, s posebnim osvrtom na državnu upravu. Vlada Republike Srbije predvođena SNS postavila je pred sebe prioritet koji se odnosi na unapređenje korišćenja informaciono-komunikacionih tehnologija u svim oblastima, a pre svega u oblasti privrede i državne uprave. Usvajanjem ovog zakona i njegovom primenom dodatno bi se olakšao privredni ambijent u Republici Srbiji, a posao državne uprave ogleda se u stvaranju što bržih i efikasnijih procedura za ulaganje u privredu naše zemlje, što će rezultirati nastavkom privrednog rasta i proizvodnje, kao i stvaranjem novih radnih mesta, što i jeste jedan od glavnih političkih ciljeva Vlade Republike Srbije. Predloženim zakonom se sveobuhvatno i konkretno uređuje zaštita finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu, čime se istovremeno obezbeđuje viši nivo zaštite prava i interesa korisnika predmetnih finansijskih usluga. Ujedno se stvara kod stranih investitora glavni preduslov stabilnosti i poverenja u finansijski sistem i na taj način dodatno privlače nove investicije i osigurava razvoj već realizovanih, kao i investicije koje su u toku. Najveću zahvalnost u ostvarenju stabilnosti monetarne politike i stabilnosti finansijskog sistema dugujemo Narodnoj banci Srbije i guverneru. U cilju nastavka vođenja ovakve odgovorne politike od interesa za građane i sveukupan razvoj Republike Srbije, pozivam kolege poslanike da u danu za glasanje podrže predloženu izmenu, kao i predloženi zakon. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milan Krivokapić. Da li neko želi reč? Kolega Krivokapiću, izvolite.
Hvala predsedavajući. Poštovana guverner sa saradnicima, koleginice i kolege podneo sam amandman 2. na član 2. ovog zakona kojim se dodaje stav 2. Koji glasi: „Osnovnim pojmovima i realizacijom ovog zakona obezbeđuje se sveukupan razvoj Republike Srbije sa posebnim akcentom na nerazvijene opštine“. Potrebu za dodatnim uređivanjem pružanja finansijskih usluga, pre svega njihovog pružanja na daljinu uslovio je opšti tehnološki razvoj i sve veći značaj elektronskog poslovanja u savremenom životu, kao i razvijanje novih načina za ponudu i oglašavanje finansijskih usluga. Donošenje Zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu doprinelo bi korišćenju informaciono-komunikacionih tehnologija u oblasti finansijskih usluga što i jeste jedan od prioriteta Vlade Republike Srbije, kraće rečeno digitalizacija u svim oblastima. Znamo da Narodna banka Srbije po zakonu ima za osnovni cilj održanje cenovne i finansijske stabilnosti države. U svom poslovanju Narodna banka Srbije deo aktivnosti koje sprovodi podrazumeva zaštitu klijenata, prvo kroz jačanje fer odnose prema klijentima, a zatim kroz adekvatno informisanje klijenata tokom svih faza ugovora, kao i pre zaključivanja ugovora. Ovaj predlog zakona utvrđuje ravnopravniji odnos između banaka, kao pružalaca usluge, jer banka je jedna od ugovorenih strana koja je svakako u povoljnijem položaju, jer ima više znanja i bolji položaj i zato treba da podržimo zakon koji će doprineti edukaciji klijenata i njihovom upoznavanju sa tržištem. Ako posao radimo ozbiljno, a SNS svaki posao radi krajnje ozbiljno, onda ne možemo tolerisati situacije koje su se dešavale na tržištu, kao za vreme prethodne vlasti, kao što su recimo skriveni troškovi i ostale zakulisne radnje i zato ćemo podržati i ovaj zakon i ostale zakone koji će definisati odredbe tako da svi znamo koja su pravila igre. Možemo slobodno reći da je ovaj zakon od velike važnosti, kako za građane, tako i za eventualne investitore i kreditore, što ima za pozitivan rezultat sveukupni razvoj same države, a svakako i nerazvijenih opština. Imajući u vidu sve napred navedeno, moram da naglasim da je u članu 2. stav 1. detaljno definisano značenje pojedinih pojmova ovog zakona, od pružalaca usluga, do korisnika usluga, ali je potrebno dodatno definisati da se osnovnim pojmovima i realizacijom ovog zakona obezbeđuje sveukupni razvoj Republike Srbije sa posebnim akcentom na nerazvijene opštine i zato sam, pažljivo analizirajući pomenute tačke, predložio amandman 2. kojim se član 2. dopunjuje stavom 2. Srpska napredna stranka će u danu za glasanje podržati set ovih zakona. Hvala vam.
Po amandmanu narodni poslanik Vjerica Radeta.
Fascinirana sam raspravom o amandmanima na član 2. od samog početka i zaista mislim da treba radi javnosti, ako još i ko živ ima strpljenja da gleda, da prati ovo čitanje obrazloženja amandmana. Član 2. Predloga ovog zakona su pojedini pojmovi, značenje pojedinih pojmova, pa, onda ovde piše šta su finansijske usluge, šta je banka, šta je društvo za osiguranje, šta je investiciono društvo, davalac lizinga, šta je društvo za upravljanje fondovima, šta je trgovac u smislu ovog zakona i tako dalje. Prvo, što se tiče nas iz SRS svaki put amandmanima intervenišemo i mislimo da ovakav član uopšte ne treba da postoji i da on samo opterećuje zakon, a da onaj ko primenjuje zakon normalno zna šta su ovi pojmovi. Razumem ja i amandmane koji su podneti od strane poslanika vladajuće većine, ali zaista je uvredljivo da neko kaže da je detaljno, pomno analizirao ove pojmove i to ga je navelo na zaključak da se ovim osnovnim pojmovima obezbeđuje sveukupan razvoj Republike Srbije. Pa, dajte ljudi malo ozbiljnije. Znači, sveukupni razvoj Republike Srbije, pa onda u odnosu, pa posebno se odnosi na zdravstvo, pa na obrazovanje, pa na ekonomiju, pa na ovo, pa na ono, ali sve to dakle zahvaljujući činjenici da u Predlogu zakona imamo objašnjenje šta koji pojam znači. Zaista, mislim da građani Srbije zaslužuju ozbiljniji odnos narodnih poslanika u odnosu na posao koji radimo. Naravno, ceo dan i evo već tri dana, niko ni da bekne, šta će vladajuća koalicija preduzeti kada je u pitanju Meho Omerović i koliko će on još ostati poslanik i koliko će ostati predsedik Odbora za ljudska i manjinska prava. Da, Meho Omerović je onaj što je krao na aerodromu. Da li to imate neki problem kad se to kaže? Zašto? Pa, vi ceo dan ponavljate, danima ponavljate istu priču, vi razvijate državu upisivanjem pojmova u predlog zakona. Da li mislite vi da ćemo vam svi dozvoliti vređanje inteligencije, a smeta vam što se pomene da je Meho Omerović krao. Pa, jeste, pitajte sve da li su dobili to obaveštenje.
Koleginice Radeta, molim vas o amandmanu. (Vjerica Radeta: Pa, o amandmanu govorim celo vreme.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Duško Tarbuk. Da li neko želi reč? Kolega Tarbuk, izvolite.
Zahvaljujem, gospodine Arsiću. Poštovana guvernerko sa svojim saradnicima, uvaženi građani Srbije, predloženim amandmanom u članu 2. Predloga zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga ugovaranjem na daljinu, predlažem da se doda stav 2. koji glasi – Osnovnim pojmovima i realizacijom ovog zakona obezbeđuje se sveukupni razvoj Republike Srbije s posebnim osvrtom na efikasnost lokalnih samouprava. Ovim zakonom se unapređuje zaštita korisnika finansijskih usluga koji koriste sredstva komunikacije na daljinu, kao što su internet i mail, kao komunikacija poštom, mobilno bankarstvo i slično. Primenom savremenih sredstava komunikacije omogućuje se plaćanje dostignutih ciljeva ekonomske politike. To dovodi do toga da dobijemo ekonomsku politiku koja je dnevno ažurna, stabilna i razvija ekonomsku politiku. Korišćenjem savremenih tehnologija predstavlja se jedan od važnih faktora koji utiču na dalji razvoj finansijskog tržišta. Realizacijom predloga zakona daje se, podstiče već prisutna digitalizacija u finansijskom sektoru i ohrabruju korisnici masovne uprave tih usluga, savremenih sredstava komunikacije, dodatnom zaštitom što pokazuje da je u prošloj godini prvi put korisnika mobilne aplikacije prešao jedan milion u Srbiji. Donošenjem seta predloženih zakona kao i njihova realizacija dovešće do unapređenja društva naše države, a samim tim i lokalne samouprave. Gospođo Tabaković, ovih dana sam imao privilegiju da govorim o dinaru koju je Agencija Blumberg okarakterisala kao drugu valutu na svetu sa svim svojim finansijskim performansama. Moram da vam kažem da sam o tome razmišljao u zadnjih sto godina dinara nikad nije imao ovu vrstu jačine i stabilnosti. Mislim da je to jedan veliki uspeh koji ste vi zajedno sa Vladom i predsednikom države, kao timom uspeli da dovedete dinar do maltene savršenstva, a to je jedan od preduslova da svi ekonomski privredni subjekti u zemlji i oni koji žele da investiraju u državu Srbiju da uzmu veće učešće i da samim tim poboljšamo našu ekonomsku situaciju i da Srbija napreduje kao država. Na to sam jako ponosan, zato sve svoje kolege u danu za glasanje molim da podrže ovaj set zakona, naravno, ako budu imali snage i vremena i moj amandman. Hvala vam.
Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Jolović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Nikola Jolović.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvažena guvernerko, ovim amandmanom dopunjuje se član 2. ovog predloga zakona. U članu 2. ovog predloga zakona definisani su najvažniji pojmovi koji se odnose na celokupnu problematiku. S tim u vezi, definisani su pojmovi ugovora na daljinu, finansijskih usluga i finansijske pogodbe. Kao pružaoci usluga javljaju se banka u smislu zakona kojim se uređuju banke, društva za osiguranje, društvo za upravljanje dobrovoljnim penzijskim fondovima, davalac lizinga, platna institucija, investiciono društvo, društvo za upravljanje fondovima, trgovac u smislu zakona kojim se uređuje zaštita korisnika finansijskih usluga, drugo pravno ili fizičko lice koje pruža finansijske usluge u Republici Srbiji u skladu sa zakonom i propisima EU. Kao korisnici usluga javljaju se fizička lica koja na osnovu ugovora na daljinu koriste ili su koristila finansijske usluge ili koje se pružaocu usluge obratilo radi zaključenja tog ugovora i korišćenja tih usluga, preduzetnik ili poljoprivrednik naravno. Sredstva komunikacije na daljinu jeste svakako sredstvo koje se može koristiti za neposredno oglašavanje, dostavljanje informacija u predugovornoj fazi, davanje ili prihvat ponude, pregovaranje i zaključivanje ugovora bez istovremenog fizičkog prisustva pružaoca usluga i korisnika. Pored svega definisanog, treba naglasiti da se realizacijom celokupnog procesa i uključivanjem svih pojmova i učesnika u ovaj proces obezbeđuje razvoj Republike Srbije i bolji pristup ekonomskim resursima. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Desanka Repac. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Desanka Repac.
Zahvaljujem. Pozdravljam uvaženu gospođu Tabaković sa njenim saradnicima. U članu 2. ovog zakona definisani su pojmovi koji su upotrebljeni u zakonu. Jedan od najznačajnijih je zaštita u pružanju finansijskih usluga na daljinu. Opšti tehnološki razvoj i sve veći značaj elektronskog poslovanja u savremenom životu doprineli su razvijanju novih načina za ponude i oglašavanje finansijskih usluga. Zato se ukazala potreba za dodatnim uređivanjem pružanja finansijskih usluga, pre svega njihovog pružanja na daljinu. Vrednost obavljenih transakcija karticama na internetu od 2017. godine bilo je 20 milijardi dinara. Traži se da se uvede posebna zaštita za korisnike koji nisu fizički prisutni u momentu pružanja informacije ili zaključivanju ugovora. Zaštitom su obuhvaćeni ne samo potrošači, već i poljoprivrednici i preduzetnici čiji je nivo efikasnosti puno niži. U svakom slučaju, dalje podstičemo digitalizaciju u finansijskom sektoru i ohrabrujemo korisnike na masovnijoj upotrebi usluga putem savremenih sredstava komunikacije sa dodatnom zaštitom. Pošto se moj amandman odnosi na unapređenje zdravstvene zaštite, htela bih da kažem da zdravlje predstavlja temelj za efikasno funkcionisanje kako za individuu, tako i za zajednicu. Mi unapređujemo zdravstvenu zaštitu, osnažujemo je i socijalno i ekonomski. Zdravstvena zaštita u smislu ovog zakona je da se ostvari najviši mogući nivo očuvanja zdravlja građana i porodice i unapređenje zdravlja građana je briga celog društva. Treba da obuhvatimo sprovođenje mera i aktivnosti. To su mere privrede, socijalne politike kojima stvaramo uslove za sprovođenje zdravstvene zaštite, jer samo zdrav čovek može da bude produktivan. Nešto bih još rekla kada je zdravlje u pitanju, zdravstvena zaštita, o elektronskom receptu koji je uveden u zdravstvenu zaštitu, koji je jedna novina, analogno sa ovim prethodnim što sam govorila. U elektronski recept se umrežila apoteka, ambulanta i RFZO. To je zarad naših pacijenata, zarad njihove bolje zdravstvene zaštite. Ovo je jako važno za hronične bolesnike. Smanjeno je čekanje, tako da je u 2017. godini samo ispisano 60 miliona elektronskih recepata. Hvala vam.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Mladen Lukić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Mladen Lukić.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Uvažena guvernerko sa saradnicima, poštovane koleginice i kolege, osnovni cilj ovog zakona je da se umanje rizici da će korisnik zato što predstavnik finansijske institucije nije fizički prisutan u momentu pružanja informacije ili zaključivanja ugovora, izabrati proizvod i obavezati se prema finansijskoj instituciji ugovorom koji ne odgovara njegovim potrebama, a zbog koje će se kajati. Guvernerka NBS gospođa Jorgovanka Tabaković je postigla optimalnu koordinaciju fiskalne i monetarne politike koja je neophodan uslov za privredni rast i poverenje u državu generalno. Ostvareno je da međugodišnja inflacija, koja je iznosila 12,9% u 2012. godini, se spusti na 2,2% već u oktobru 2013. godine, kao i da se tokom prethodnih pet godina očuva inflacija na prosečnom nivou od 1,9%. Očuvanjem ambijenta niske inflacije znatno je olakšano donošenje odluka privrednika vezano za planiranje poslova i ulaganja. Takođe, su stvoreni uslovi za vraćanje poverenja i povećanje štednje, kao i lakše odlučivanje građana na potrošnju. Time je postignut i preduslov za povećanje investicija, samim tim i proizvodnje izvoza, kao i zaposlenosti na održivim osnovama. Primenom mera monetarne politike u kombinaciji sa čvrstom fiskalnom disciplinom i merama štednje stvoreni su uslovi za povećanje plata i penzija tako što je ostvaren suficit od 8,4 milijarde dinara zaključeno sa 31. majem. Zahvaljujem na pažnji.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Mihailo Jokić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Mihailo Jokić.
Poštovani predsedavajući, poštovana guvernerka sa saradnicima, ja sam stvarno prijatno iznenađen onim što ste vi uradili kada sam pročitao sav materijal. Vi ste na kursnu listu stavili novih pet valuta – rusku rublju, kineski juan, tursku liru, bugarski lev i rumunski lej. Šta ste time uradili? Vi ste stvorili teorijsku pretpostavku da se između dinara i ovih valuta ne pojavljuje dolar, jer dominacija Amerike jeste u tome što se dolar javlja kao svetsko sredstvo plaćanja. U onom trenutku kada dolar ne bude svetsko sredstvo plaćanja neće Amerika biti dominantna i neće biti ovaj odnos u svetu. Ja bih poželeo i vama predložio da se na kursnoj listi pojavi i iranski rijal, jer sukob koji je izbio između Irana i Amerike nije zbog naoružanja, zbog ne znam topova, raketa itd, nego zbog želje Irana da izvoz svoje nafte obračunava u rijalu. Kinezi i Rusi pokušavaju da svoju trgovinsku razmenu svedu i iskazuju u rublju ili juanu. Tako ste vi omogućili privrednicima da se trgovinska razmena sa svim ovim zemljama obavlja direktno ili u dinarima, odnosno u njihovim valutama, da se izbegne dolar, jer dolar je najveće zlo u svetskoj ekonomiji. Kada se dolar bude pobedio odnosi u svetu će se sigurno promeniti. Ovo je vaš veliki doprinos promeni i razvoju u svetskoj politici. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milimir Vujadinović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Milimir Vujadinović.
Hvala predsedavajući. Uvažene kolege, poštovana guvernerka sa saradnicima, ovim članom 2. u ovom zakonskom predlogu vi definišite pojmove koji se kasnije provlače kroz ovaj ceo zakonski predlog, a ja sam jedan amandman uložio koji dodatno definiše kao jedno sredstvo za borbu protiv korupcije u cilju razvoja Republike Srbije. Zašto? Sećam se nekih prošlih vremena, kada su skoro svi ovi pojmovi koje ovde pominjete bili sinonim za eksploataciju i isisavanje državnog novca iz državne kase. Naročito je to bilo karakteristično za pružaoce usluga, gde vi definišete banke, društva za osiguranje, fondove itd. Evo, na primer, kada govorite o fondovima. Nije to samo jedan pojam. To je bio veoma maštovit način, pre svega u AP Vojvodini, ja znam da vi dolazite iz Novog Sada i da ste dobro upoznati sa tim, pre svega u Vojvodini kada je u pitanju na primer Fond za subvencionisanje savremenih tehnologija. Cilj osnivanja tog fonda, barem formalni cilj, je bio da se u proizvodnju instaliraju, subvencionišu nove tehnologije i zaposle dodatni radnici. Šta je rezultat? Trideset i pet miliona evra nestalih i hiljade i hiljade radnika na ulicama. Kako je to funkcionisalo? Pa, tako što u nekom novootvorenom preduzeću po pravilu bliskome nekome od predstavnika tadašnje vlasti, a ne zaboravite da je vlast do unazad dve godine u AP Vojvodini, obavljala Demokratska stranka sa svojim saradnicima, po pravilu je to funkcionisalo da nekom njima bliskom preduzeću date novac za kupovinu nekih novih tehnologija. On je naravno imao obavezu da zaposli radnike, obično te radnike ne bi ni primao, a iako bi ih primao preduzeće bi veoma brzo odlazilo u stečaj, oni bi dobijali otkaz, a nova tehnologija nikad ne bi bila nabavljena, nego bi bile nabavljene stare i dotrajale mašine. Preduzeće odlazi u stečaj i novac naravno nikad ne bude vraćen fondu. Na taj način 35 miliona evra iz fonda je isparilo. Novac nije bio vraćen fondu, ali je po pravilu bio vraćan ljudima koji su isti taj novac odobravali tj. onim koji su vodili vlast, vršili vlast u Vojvodini do 2016. godine. Eto to je jedan primer kako pojam fonda može biti zloupotrebljen i upotrebljen pre svega za nekakav kriminal i korupciju. Ovaj moj amandman je opomena da više nikada takvi pojmovi ne bi bili sinonim za pljačku i krađu državnog novca. Hvala.
Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Nataša St. Jovanović. Izvolite, koleginice.
Hvala uvaženi predsedavajući. Poštovana guvernerko Tabaković, sa saradnicima poštovane kolege narodni poslanici, donošenje zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu je u cilju doprinosa korišćenja informaciono - komunikacionih tehnologija u oblasti finansijskih usluga. Kao osnovni cilj donošenja zakona navode se unapređenje prava korisnika finansijskih usluga i dodatna zaštita tih istih korisnika, te preciziranje određenih praktičnih pitanja kod ugovaranja na daljinu, kao i usklađivanje domaćeg zakonodavstva sa pravom EU. Podnela sam amandman na član 2. gde se dodaje stav 2. želeći da podvučem značaj investicija koje su značajno povećane zahvaljujući našem neumornom predsedniku Aleksandru Vučiću, zatim Vlade Srbije i politici Narodne banke Srbije, koja vodi izvanrednu fiskalnu i monetarnu politiku, održava nisku stopu inflacije i stabilan kurs evra i niz stvari o kojima su moje kolege pričale i sa čim se SNS s pravom ponosi. Investitori su prošle godine uložili 2,6 milijardi evra investicija što u ovom sada prvom kvartalu 2018. godine je premašen u odnosu na isti period prošle godine. Takođe, to pokazuje da investitori veruju u političku i finansijsku stabilnost zemlje i u to da će inflacija ostati niska i stabilna. Sa ovim zakonom idemo u korak sa vremenom. Mladi su već ovladali informacionim tehnologijama, a stariji u skladu sa principom celoživotnog učenja će sve više da prate promene. Uspostavljanje jedinstvenog pravnog okvira za zaštitu korisnika kod ugovaranja svih značajnijih vrsta finansijskih usluga na daljinu, trebalo bi da ojača i poverenje korisnika u pružaoce finansijskih usluga i povećanje transparentnosti. Predlog utvrđuje obaveze pružaoca finansijske usluge u svim fazama ugovaranja na daljinu, da mora da obezbedi adekvatnu obaveštenost korisnika kao osnovu. To skraćuje postupak i ubrzava razvoj, jer mi nemamo vremena za čekanje. Nama se žuri da živimo u bogatoj i srećnoj Srbiji. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Mićin. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Tomić. Da li neko želi reč? (Ne.) Koleginica Tomić. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvažena guvernerko, poštovane kolege poslanici, moj amandman se odnosi da pored svih definisanih pojmova, nekako akcenat treba staviti na Agendu 2030. godine jer upravo svi ovi pojmovi su deo same Agende, pogotovo cilja osam koji govori o promovisanju ekonomskog rasta, održivog ekonomskog rasta i koji baš specijalizuje pojmove koji se odnose na finansijske institucije, na dešavanja na finansijskom tržištu. Ovaj zakon o kome danas raspravljamo i amandman po članu 2. upravo govori o tome da nadležnosti NBS do sada nisu bile usmerene ka tom cilju digitalizacije Srbije i upravo je zbog toga NBS zaista temeljno i kroz javne rasprave pripremala ovaj predlog zakona. Svi ovi pojmovi koji su definisani članom 2. na amandmanu, u ovom amandmanu pokazuju da je NBS uredila, kontrolisala i želi da unapredi nesmetano funkcionisanje platnog prometa, pogotovo kada govorimo o korišćenju novih tehnologija, da u Srbiji preko dva miliona korisnika postoje koji svoje usluge koriste preko interneta i da čak 97% svih građana vrši plaćanja u zemlji, a svega 3% u inostranstvu. Od tih 3% koji obavljaju u inostranstvu 85% su celokupne transakcije vrše i reći ću vam da je verovatno oko 100% mladih ljudi koji se bave IT, koji rade za druge korisnike u inostranstvu i Srbije, obavljaju upravo preko ovih vidova informacionih tehnologija, znači platnog prometa koji se obavlja uz pomoć finansijskih usluga na daljinu. Tako da je u stvari sama kontrola koju sve države imaju, do sada u Srbiji ni ovaj zakon nije postojao, niti je postojala kontrola. Ovo je jedan vid uvođenja reda u sistem informacionih tehnologija na finansijskom tržištu kojim će na kraju krajeva Srbija imati uvek pravu sliku i kada su u pitanju ljudi koji vrše funkciju i poslovne aktivnosti sa inostranstvom, ali će imati i podizanje broja nivoa korisnika koji danas vrše tu funkciju, upravo zbog toga što bez obzira što mladi to rade u punom svom kapacitetu, mislim da i oni stariji će shvatiti da se mnogi troškovi smanjuju bespotrebni, da se smanjuju bespotrebna čekanja na šalterima, kojima su stariji građani Srbije skloni iz nekih navika. Mislim da je to podizanje svesti uopšte građana Srbije za tim da Srbija ide u korak sa novim tehnologijama i da privredne aktivnosti kojim je otvoren investicioni ambijent zaista postaju svakodnevnica. Rezultati NBS, imali smo prilike da čujemo koji su, ali treba ponoviti i pored stabilizacije kursa NBS, pored dinarizacije kao jednog od glavnih instrumenata uopšte rada na finansijskom tržištu, pored smanjenja svih bespotrebnih davanja kada je u pitanju bankarski sektor u odnosu na korisnike bankarskih usluga, odnosno sve građane Srbije, imamo onaj deo koji se odnosi na otvaranje investicionog ambijenta, zajedno sa svim onim zakonima koje je Vlada Srbije donela u prethodne četiri godine i kada je gospodin Vučić bio premijer i sada koji kao predsednik države vodi jednu odgovornu spoljnu politiku. Pokazao je da NBS rame uz rame sa svim ostalim centralnim bankama i razvijenih država EU može da se nosi sa svojim rezultatima, jer to potvrđuju sve finansijske institucije, koje na kraju krajeva su najveći kritičari ne samo ekonomije u Srbiji, nego i zemalja u regionu i EU. Ko što vidimo, rezultati pokazuju zaista impozantne mogućnosti da ovakvi zakoni o kojima danas govorimo možemo uopšte da raspravljamo. Zahvaljujemo vam se, pre svega, što ste danas došli i sa ovakvim predlozima zakona da otvorite mogućnost da mladi danas razmišljaju o tome da sa ovakvim mogućnostima mogu lako od kuće, uz pomoć informacionih tehnologija, da rade u svetu, da zarađuju i da, na kraju krajeva, stiču i kapital ovde i da otvaraju mala i srednja preduzeća vezana za preduzetništvo, ali, pre svega, da povećavaju izvoz, kad su u pitanju visoke tehnologije. Hvala.
Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Krsto Janjušević. Da li neko želi reč. (Ne) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Jasmina Obradović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Goran Pekarski. Da li neko želi reč? Kolega Pekarski, izvolite.
Hvala, predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani gosti, poštovana guvernerko, evidentna je želja NBS da se unapredi poslovni ambijent i da se smanje troškovi u privredi, posebno u onom delu koji se odnosi na poslovanje platnim karticama, onlajn trgovinom i zaštiti finansijskih korisnika. Potreba za usvajanje ovog zakona koji je danas na dnevnom redu je dodatna zaštita korisnika finansijskih usluga prilikom ugovaranja na daljinu i zaštita se prilagođava uslugama koje se mogu dobiti putem interneta i mobilnih telefona. Čuli smo da je prošle godine takvih usluga bilo preko dva miliona sa tendencijom da ih bude sve više i više i onda je sasvim logično da NBS povlači ovakve poteze i da je predložila ovaj zakon. U ovakvim predlozima zakona se vidi odgovornost Narodne banke. Kad smo već kod odgovornosti, ja bih citirao gospođu LJiljanu Malušić, koja ima običaj da kaže – tako radi odgovorna Vlada. U ovom slučaju možemo da kažemo – tako radi odgovorna guvernerka Narodne banke i tako radi odgovorna NBS. Nema sumnje da će SNS podržati ovaj zakon, kao i sve ostale zakone koji su došli na dnevni red ove sednice i nastaviti da podržava sva unapređenja u monetarnoj i finansijskoj politici koje inicira NBS, Vlada Republike Srbije i predsednik Republike Srbije gospodin Aleksandar Vučić. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Maletić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Tijana Davidovac. Da li neko želi reč? Koleginice Davidovac, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvažena guvernerka sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani, amandman na član 2. Predloga zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu sam podnela kako bi se preciznije definisalo značenje pojmova u smislu ovog zakona. Tokom prethodnih šest godina, za vreme mandata guvernera Jorgovanke Tabaković, NBS je postigla i očuvala cenovnu i finansijsku stabilnost, ispunjavajući time svoje zakonom propisane osnovne ciljeve i doprinoseći stvaranju poslovnog okruženja, smanjenu unutrašnjih i spoljnih neravnoteža, nižim troškovima zaduživanja, većem raspoloživim dohotku, održivom ubrzanju privrednog rasta, znatno nižoj premiji osiguranja, kao i popravljanju kreditnog rejtinga zemlje. Treba imati u vidu da su ovakvi rezultati postignuti u uslovima snažnih izazova između narodnog okruženja koji su povećavali neizvesnost na svim tržištima i zahtevali pojačanu opreznost centralne banke pri donošenju odluka i sprovođenju mera. Činjenica je da se u Srbiji danas ne priča o inflaciji kao što je to bio slučaj pre. U periodu od godinu dana međugodišnja inflacija koja je iznosila 12,9% u oktobru 2012. godine spuštena je na 2,2% u oktobru 2013. godine. Tokom prethodnih pet godina inflacija na prosečnom nivou iznosi oko 2%. Niska i predvidiva inflacija bila je nužan preduslov za povećanje investicija, a time i proizvodnje i izvoza, kao i zaposlenosti i zarada na održivim osnovama. Niska i predvidiva inflacija daje veliki doprinos ukupnim rezultatima koji su do sada postignuti, ali i onima na koje možemo da računamo u budućnosti. Narodna banka Srbije je u prethodnih šest godina uspostavila i očuvala relativnu stabilnost deviznog kursa dinara prema evru u ambijentu značajnih turbulencija na međunarodnim tržištima. Ukoliko se posmatra period od 6. avgusta 2012. godine do 22. maja 2018. godine, dinar je prema evru ostao gotovo nepromenjen. Ojačao je 0,3%, pri čemu su devizne rezerve po osnovu intervencija NBS povećale se za 375 miliona evra, dok je u periodu od 2008. do 6. avgusta 2012. godine dinar izgubio trećinu svoje vrednosti prema evru, 33,2%, i pored znatnog trošenja deviznih rezervi u iznosu od 5,7 milijardi evra. Stabilnost kretanja kursa dinara se pokazala kao dobra osnova za produbljivanje trajne i uspešne saradnje sa svetom. Od 2016. godine više od polovine svoje proizvodnje plasiramo na ino-tržišta, udeo izvoza roba i usluga u BDP-u u 2017. godini dostigao je 52,5%, a u prvom tromesečju ove godine 54,4%. Poređenja radi, u 2012. godini izvoz roba i usluga činio je 36,2% BDP. Doprinos NBS u stvaranju povoljnog poslovnog ambijenta u Republici Srbiji ogleda se i kroz podatak da se u Srbiji sve više ulaže dugoročno. Neto prilivi po osnovu stranih direktnih ulaganja povećani su sa 2,4% BDP u 2012. godini na 6,6% BDP u 2017. godini. U danu za glasanje pozivam svoje kolege da podrže predloženi amandman. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Šormaz. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Radovan Jančić. Da li neko želi reč? Kolega Jančiću, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovana gospođo Tabaković, poštovani narodni poslanici, imajući u vidu tehnološki napredak, posebno u oblasti informacionih tehnologijama, naraslim zahtevima, na prvom mestu privrede, poslovnih ljudi i svih građana, svakako da je ovaj Predlog zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu došao pravovremeno i da je u potpnosti prihvatljiv. Potrebno je naglasiti da se ovim zakonom obezeđuje sveukupni razvoj Republike Srbije i unapređuje rad lokalnih samouprava, što jeste suštinski interes svih nas. Lokalne samouprave kao integralni delovi naše zemlje zaslužuju da budu podjednako razvijene i uređene sredine. Politika ravnomernog razvoja i pravo na jednake šanse, na koje insistira predsednik Srbije gospodin Aleksandar Vučić, daju već vidljive rezultate u svim lokalnim samoupravama koje su konačno postale sredine brojnih investicija i značajnih kapitalnih ulaganja. Tako je danas i u Severno-banatskom okrugu, gde je za dve godine investirano više nego za 16 godina prethodnog režima, koji su predvodili lokalni lideri kojima je unapređenje rada lokalnih samouprava bilo apsolutno poslednja briga. Prepoznali su to građani Srbije i posle 12 godina, nažalost, u Vojvodini posle 16 godina ponižavanja, poverili su Srbiju SNS, čime je Srbija dobila domaćina spremnog da zemlju sačuva, gradi i razvija i ostavi je svojoj deci i budućim generacijama snažnu, samostalnu, što je veoma važno, spremnu u planiranju sopstvene budućnosti, međunarodno priznatu zemlju sa kojom će se ponositi svi mi, zemlju u kojoj će nam deca biti zasigurno srećnija nego što su danas. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Sa ovim bismo završili sa prepodnevnim radom. Određujem redovnu pauzu u trajanju od jednog sata. Sa radom nastavljamo u 15.00 časova. Zahvaljujem. [[Posle pauze]] Dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo sa daljim radom. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Vlado Babić. Da li neko želi reč? Kolega Babiću, izvolite.
Hvala, predsedavajući. Cenjena guvernerko, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, u članu 2. Predloga zakona dodaje se stav 2. koji glasi – osnovnim pojmovima i realizacijom ovog zakona obezbeđuje se sveukupni razvoj Republike Srbije sa posebnim osvrtom na razvoj medicinskih centara. Ovim amandmanom dodatno se definiše stav 2. ovog zakona. Zdravlje je resurs za svakodnevni život, a ne cilj življenja. To je pozitivan koncept koji naglašava društvene i lične resurse, kao i fizičke kapacitete. Mentalno, intelektualno, emocionalno i socijalno zdravlje se odnosi na sposobnost osobe da se nosi sa stresom, da stiče veštine i održava, odnosno formirajući na taj način resurse za otpornost i samostalan život. Ukoliko se ti odnosi na duže vreme poremete, dolazi do iskakanja pojedinih sistema i nastanka bolesti. Jedan od tih sistema je kardiovaskularni sistem. Najčešća oboljenja srca i krvnih sudova koja odnose život je srčani infarkt. Tokom prošle godine od infarkta srca i infarkta mozga, odnosno moždanog udara umrlo je u Srbiji više od 52 hiljade ljudi, što ukazuje na činjenicu da više od polovine smrtnosti otpada upravo na srčana oboljenja i na bolesti krvnih sudova i na njihove komplikacije. Ove bolesti u poslednje vreme pogađaju žene nego što pogađaju muškarce i sve češće na udaru su mlađi ljudi. Po mišljenju kardiologa, ovako nastalo stanje je uslovljeno pušenjem, nepravilnom ishranom, sve češćom pojavom stresa i nedovoljnom fizičkom aktivnošću. Shodno tome, u Srbiji svakog sata umre šest osoba od posledica kardio oboljenja, odnosno njih 145 dnevno ili na godišnjem nivou više od 52 hiljade, a od čega su 28.300 žene, na muškarce otpada 23.700. Ove brojke, nažalost, Srbiju svrstavaju među zemlje sa najviše smrtnosti od srčanih oboljenja, odmah posle Rusije i Ukrajine, što je za našu zemlju jako alarmantno. Ovi podaci su važno upozorenje za celokupno društvo da hitno reagujemo i sprečimo ovoliku smrtnost naših građana od k.v. oboljenja, pogotovo što je stopa pojave infarkta miokarda sve češća u mlađoj životnoj dobi, i to u periodu od 30 do 45 godine života. Prvi pokazatelji razvijanja infarkta srca su bol u grudima, trnjenje leve ruke, mučnina i visok pritisak. Pre svega, sami građani moraju da shvate opasnost koju sa sobom nose ova oboljenja i moraju slediti bezuslovne savete lekara i prevenciju u smislu sistematskih pregleda i provera krvne slike, masti i šećera u krvi. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Vjerica Radeta, po amandmanu. Izvolite.
Verovatno su svi ovi podaci koje je kolega malopre izneo tačni. Oni jesu alarmantni, stanje zdravlja jeste u Srbiji na niskom nivou. Činjenica je da na tome, odnosno na poboljšanju i stvaranju uslova treba da se radi, ali Zakon o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu nema zaista apsolutno nikakve veze s tim, osim ako kolega nije mislio da oni koji ne mogu da koriste ove finansijske usluge, koji zapravo nemaju novca, nemaju ni račune, nemaju ni platne kartice, pa da je to uzrok za dobijanje infarkta. Zaista, mi smo apsolutno za to da se poslanicima dozvoli maksimalna širina u obrazloženju amandmana i predloga zakona i sami to koristimo, ali samo sam htela da skrenem pažnju i da pitam zapravo kolegu, u čiju stručnost apsolutno ne sumnjam, da li na sve to što je rekao - na infarkte, na karcinome, na loše stanje zdravlja na veliku smrtnost, da li na to i u kojoj meri utiče to što građani Srbije zapravo, teško žive? Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Snežana Petrović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Radmilo Kostić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Milanka Jevtović Vukojičić. Da li neko želi reč? Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, uvažena guvernerko sa saradnicima, kolege poslanici i poslanice, poštovani građani Srbije, ekonomska i socijalna politika su uzročno-posledično povezane. Niska inflacija, stabilnost kursa dinara, otvaranje fabrika i zapošljavanje novih ljudi, rast BDP od 4,5% samo za prvo tromesečje su elementi odgovorne ekonomske politike, ali i temelj odgovorne socijalne politike i posebno temelj odgovorne socijalno-zaštitne funkcije koju država ima prema najranjivijim kategorijama stanovništva. Takođe, ovo su elementi koji utiču na smanjenje siromaštva, pa samim tim i na procenat ranjivih kategorija stanovništva. Moram da istaknem da je u vreme žutog preduzeća, od Pajtića do Đilasa, na najgrublji mogući način vršena pljačka dece ometene u razvoju. Naime, Pajtić je gradnjom, tobože, dvorca Heterlend oštetio decu mentalno ometenu u razvoju za 157 miliona. Od dvorca Heterlend nije bilo ništa, a žrtve su bila deca ometena u razvoju. Takođe, Đilas u vreme vršenja vlasti i u vreme kada se nalazio na funkciji, pod izgovorom da gradi dnevni boravak za decu, protiv pravno je uzurpirao najelitniji deo zemljišta na Košutnjaku i izgradio kuću „Velikog brata“. Iza toga su ostali samo smeće i uginule životinje, a naravno ponovo su obmanuta deca. Za razliku od njih, navešću da odgovorna vlast SNS u prethodnom periodu samo u Beogradu omogućila je za 330 lica sa smetnjama u mentalnom razvoju lične pratioce, a za 52 osobe omogućeni su personalni asistenti. Takođe, moram da naglasim da su renovirani i dnevni boravci za decu ometenu u razvoju, u skladu sa najvišim mogućim standardima i korisnici dnevnih boravaka su upravo deca one kategorije kojima su ti objekti i namenjeni. Poštovana gospođo guvernerko, želim da istaknem da ste, sem visokog znanja ekonomske i finansijske politike i odgovornom monetarnom politikom na čelu NBS, pokazali još jednu vašu osobinu, a to je patriotizam i na tome vam čestitam.
Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Ognjen Pantović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Srbislav Filipović. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Filipoviću, izvolite.
Hvala, predsedavajući. Uvažena guvernerko, dame i gospodo narodni poslanici, dobro je da nema preko puta nas pripadnika DS i ovih drugih ostataka tog bivšeg i propalog režima, jer bi onda svaka diskusija svrhu izgubila danas. Ono što su činjenice brojne i konkretni podaci su moje kolege iznosile, ali o tome na najbolji mogući način je predočila naša guvernerka NBS, gospođa Jorgovanka Tabaković i ja bih se osvrnuo samo na jednu činjenicu, a koja se tiče toga da danas u Srbiji više ne govorimo o visokoj inflaciji. To je ogroman, izuzetan rezultat koji je Srbiji u prethodnom periodu doneo mnogo toga dobrog, a pre svega izvesnost kada je u pitanju privlačenje investicija, investitora koji ulažu novac u našu zemlju. To je dobro za naše građane, jer naši građani posle deceniju i po ili dve denecije propadanja Srbije su došli u tu priliku da žive bolje, ali da žive bolje na realnim osnovama, da žive bolje od rada. U Srbiji se preko 12 godina živelo isključivo od kombinacija, od kombinacija propalog žutog preduzeća i od toga su živeli bolje samo tajkuni i političari, politička klasa, mafija i svi oni koji su bili bliski tadašnjem režimu. Danas u Srbiji, to je velika razlika između nas i njih, između politike koju vodi i Vlada Republika Srbije, Srpska napredna stranka, Aleksandar Vučić i, naravno, Narodna banka Srbije predvođena guvernerom Jorgovankom Tabaković, razlika je u tome da danas građani žive bolje. Danas građani polako, iz godine u godinu, korak po korak, žive bolje. Penzioneri, oni koji su gradili ovu zemlju, osećaju taj boljitak. Evo, već ove godine, o tome smo govorili, značajna povećanja plata i penzija slede i to je nešto što garantuje sigurnu starost penzionerima, a izvesnu budućnost našoj deci. Hvala vam.
Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milovan Drecun. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Mirko Krlić. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Krliću, izvolite.
Hvala, gospodine predsedavajući. Gospođo Tabaković sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, definisanje osnovnih pojmova i realizacija ovog zakona svakako utiče na sveukupni razvoj Srbije, a samim tim želja svih nas je da vidimo pozitivne efekte i na Srbe u regionu. Ne smemo nikako odbaciti činjenicu da u jednom delu naše države živi značajan deo Srba u najtežim uslovima. Kako ne bih ponovo bio pogrešno shvaćen, Kosovo i Metohiju ne smatram za region u drugoj državi, niti Kosovo državom, ali, svi problemi, svi uslovi pod kojima danas žive Srbi na Kosovu i Metohiji, jesu sublimat svih Srba u regionu, a njima je još dodatno i teže. Bez pravne pomoći, bez svoje policije, bez svoje vojske i matične države, sa punim kapacitetom, Srbi na Kosovu danas su izloženi neviđenom teroru i ma kako im bilo teško, i dalje tamo opstaju. I pored, kažem, svih tih poteškoća, život ipak pobeđuje. Pobeđuje svako zlo. I svaka finansijska pomoć, i njihova finansijska sigurnost, sigurno bi značila mnogo, što se samog opstanka tiče, a što se tiče i ugleda Republike Srbije u pregovaračkom procesu, i ne samo u tom, bi značajno porasla. Da li ima smisla? Naravno da ima. Reći ću samo neke primere i posebno primere južno od reke Ibar, gde je situacija najteža. Orahovac i Velika Hoča imaju svetski brend, to su poznati vinogradarski krajevi. Međutim, bio sam sam svedok koliko je teško da plasiraju svoje proizvode, da ih naplate, da imaju kontakte. I pored toga što, recimo, britanska ambasada u Prištini, iako za nas ona nije ambasada i sigurno nije prijateljska, na svojim prijemima, isključivo po naređenju ambasadora koristi samo dečansko vino iz Velike Hoče i nisu mali potrošači, time priznaju da Srbi znaju da naprave ono što niko drugi ne može. Naravno, tu je i Brezovica, Štrpci, koji, za lepu informaciju, prošle godine imaju najviše rođene dece na Kosovu i Metohiji. Samo od turizma i ulaganja u turizam mogu da žive i može da živi ceo kraj. Jedan primer. Skijaška sezona, sa ovakvim kapacitetima, pod ovakvim uslovima, sa svom krađom i sa svim nestašicama koje se tamo dešavaju, dnevno su beležili rekord do 10 hiljada evra. Vi najbolje znate kakav je to potencijal za izvesne kredite ili za mogućnost da se tamo investira i kako bi taj kraj prošao. Naravno, i Pomoravlje, kosovsko Pomoravlje, sa svojim poljoprivrednim proizvodima i dobrom finansijskom podrškom sa strane Republike Srbije bi procvetao. Ipak, u kupleraju sponzorisane demokratije bivših vlastodržaca u Srbiji, potkazivanje je ipak najbolji i najisplativiji proizvod. Nema prirodnijeg saveza od pokvarenjaka i malodušnih. Zato danas u Srbiji čujemo reči da je sve propalo, da je borba uzaludna i da treba prihvatiti realnost gubitka Kosova i Metohije kao jedinu ispravnu politiku. Kakav onda ima smisao finansiranje Srba i kakav uopšte ima smisao borba za Kosovo i Metohiju? Dok god postoji otpor, postoji smisao. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Dragišić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Sandra Božić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Đukanović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik LJibuška Lakatoš. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Katarina Rakić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Goran Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Miodrag Linta. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Linta, izvolite.
Poštovana gospođo Tabaković sa saradnicima, gospodine predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, ja ću govoriti o jednom veoma značajnom međudržavnom sporazumu koji ima veliki značaj za državu Srbiju, za stotine oštećenih pravnih subjekata iz Srbije i za stotine hiljada oštećenih građana koji žive u Srbiji ili raseljeni širom sveta. U pitanju je bečki Sporazum o sukcesiji, koji je potpisan 2001. godine u Beču, a stupio je na snagu juna 2004. godine, nakon ratifikacije u parlamentima država naslednica bivše Jugoslavije. On se sastoji od sedam aneksa. Posebno je značajan Aneks 7 toga sporazuma, koji se zove – Privatna svojina i stečena prava, u kome se jasno kaže da će svim pravnim subjektima i svim fizičkim licima biti zaštićena vraćena prava koja su imali na dan 31. 12. 1990. godine, a svi ugovori sklopljeni za vreme rata, pod pritiscima i pretnjama, biće proglašeni ništavim. Po uslovima država naslednica bivše Jugoslavije po međunarodnom pravu, međudržavni sporazumi koji su ratifikovani u nacionalnim parlamentima imaju jaču pravnu snagu od domaćeg zakona. Nažalost, pojedine države nastale na prostoru bivše Jugoslavije sistematski, evo punih 14 godina, krše bečki Sporazum o sukcesiji, posebno Aneks G tog sporazuma. Unutar bečkog Sporazuma o sukcesiji, formirano je jedno telo, to je tzv. Stalni mešoviti komitet koji čine visoki predstavnici država naslednica bivše Jugoslavije, koji ima zadatak da radi na realizaciji tog sporazuma. Nakon stupanja na snagu samoga sporazuma postavilo pitanje sprovođenja Aneksa G toga sporazuma i odmah su na videla izašla dva koncepta, da li je Aneks G moguće direktno primenjivati ili je potrebno da se potpiše bilateralni sporazum između država naslednica bivše Jugoslavije za njegovo sprovođenje. Država Srbija je veoma korektno od 2004. godine, odnosno sudovi u našoj zemlji su počeli da sprovode bečki Sporazum o sukcesiji, odnosno Aneks G toga sporazuma i počeli su da vraćaju imovinu pravnim subjektima iz država koje su nasledne na prostoru bivše Jugoslavije, među njima posebno Hrvatska. Nažalost, s druge strane Državno tužilaštvo Hrvatske i Ministarstvo pravde Hrvatske su odmah dali nalog svojim sudovima u jesen 2004. godine, nakon stupanja na snagu samoga sporazuma da ne vraćaju delove preduzeća, odnosno delove nekretnina srpskih firmi koje se nalaze u Hrvatskoj. Nakon nekoliko godina i naši sudovi su prestali da vraćaju imovinu hrvatskih firmi, jer u Aneksu G toga sporazuma jasno piše da se Sporazum mora sprovoditi isključivo na osnovu načela reciprociteta. Na trećem sastanku Stalnog mešovitog komiteta je septembra 2009. godine srpska i slovenačka strana su prihvatile hrvatsko stanovište da se ipak ide u potpisivanje bilateralnih sporazuma za sprovođenja Aneksa G. Na osnovu toga je tadašnja Vlada Srbije krajem 2009. godine i poslala nacrt bilateralnog sporazuma hrvatskoj strani, međutim od tada, tokom 2010, 2011, 2012. i 2013. godine i pored četiri urgencije zvaničnog Beograda, Hrvatska se nije htela izjasniti o tom nacrtu. Tek juna 2013. godine, Vlada Ivice Dačića je povukla taj nacrt, jer je bilo očigledno da Hrvatska kupuje vreme i da ne želi ni direktnu primenu toga aneksa, niti želi potpisivanje bilateralnih sporazuma. Naši pravni subjekti su pokušali putem tužbi pred hrvatskim sudovima da vrate svoju imovinu. Jedan deo njih je prošao sve sudske instance u Hrvatskoj. Naravno da su odgovori hrvatskog pravosuđa bili negativni, međutim, naišli su i na negativan odgovor pred Evropskim sudom za ljudska prava u Strazburu. Naime, Evropski sud za ljudska prava u Strazburu stao je na jedno licemerno stanovište, rekavši da ne može da razmatra presudu u ovom slučaju o mladosti turista koji su uspeli da dođu do Strazbura zato što između Srbije i Hrvatske ne postoji bilateralni sporazum za sprovođenja Aneksa G. Dakle, Hrvatska 14 godina vrši opstrukciju sprovođenja bečkog sporazuma o koncesiji, a sa druge strane Evropski sud za ljudska prava kaže evo, mi ćemo da razmatramo tužbu srpskih firmi koje prođe sve sudske instance u Hrvatskoj, pod uslovom da postoji bilateralni sporazum. Apelovao sam i apelujem i ovo prilikom na naše Ministarstvo spoljnih poslova, na ministra Dačića da se uputi jedan izveštaj, jedan memorandum sa konkretnim podacima o otimanju imovine srpskih pravnih subjekata, fizičkih lica. Radi se negde oko 300, 400 srpskih preduzeća koja potražuju svoju imovinu, hotele, odmarališta, poslovne prostore itd. na području Hrvatske, a naravno radi se i o stotinama hiljada oštećenih građana, proteranih Srba koji ne mogu da povrate svoja imovinska i stečena prava. Dakle, važno je da naše Ministarstvo spoljnih poslova uputi jedan memorandum EU, UN, koje su bile pokrovitelj potpisivanja sporazuma OEBS, Savetu Evrope, da upozna međunarodnu javnost i međunarodne organizacije sa ovim činjenicama da Hrvatska krši sopstveni ustav, krši međunarodno pravo, jer ne želi da sprovodi ovaj važni međudržavni sporazum da bi se rešila brojna otvorena pitanja nakon raspada Jugoslavije. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Igor Bečić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Sonja Vlahović. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovana guvernerko Tabaković, rad i rezultati NBS se vidi i to ne može niko da ospori. Dinar je sa četvrte najgore, dostigao do druge najbolje valute u svetu. Inflacija je u prošlog godini iznosila 3%, plus, minus 1% i očekujemo da će narednih dve godine biti 3%. Narodna banka Srbije je snizila kamatnu stopu na 3,5%. Samim tim, snižene su kamate i za stanovništvo i privredu, a i samim tim i za našu državu. Dinar je ojačao prema evru prošle godine za 4,2%. Imamo 19,41 tonu zlata u deviznim rezervama, a iste smo uvećali. Zvanični srednji kurs dinara prema evru je 2012. godine iznosio 111,567, a danas 2018. godine je na istom nivou. Energičnost u radu i odmerenost u odlučivanju su ključ rezultata zajedničke saradnje predsednika Aleksandra Vučića, naše Vlade i NBS sa zajedničkim ciljem da se obezbedi bolji i kvalitetniji život naših građana. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Stanislava Janošević. Izvolite.
Hvala. Poštovana guvernerko NBS, stabilnost koja je prisutna na polju monetarne politike, stabilnost naše valute dinara, nije stečena preko noći, već svakodnevnim petogodišnjim radom i trudom. Razvojem Zakona o zaštiti prava korisnika finansijskih usluga, ulaganjem na daljinu i ono što me najviše ohrabruje jeste to da će svi akteri, učesnici na tržištu se sigurno osećati stabilnije i sigurnije, što dalje utiče na to da ćemo imati veću zainteresovanost od strane stranih investitora, ali i domaćih, da proširuju svoje proizvodne kapacitete na teritoriji Republike Srbije, što je svakako pod akcentom Vlade Republike Srbije i režimom kojim ona vodi. Vodi takav režim da građani Srbije sve bolje žive, što se oseća i u Zrenjaninu. Moram vam reći, u prethodnom periodu, pogotovo u 2017. godini u Zrenjaninu je otvoreno 3000 novih radnih mesta. Imam kod sebe podatke Nacionalne službe za zapošljavanje koja kaže sledeće. Smanjenja je nezaposlenost u Zrenjaninu, a 2012. godine je iznosila 19.700 nezaposlenih lica. Smanjila se 2016. godine na 16.800 i 2018. godine u aprilu mesecu iznosi 12.200. To je za Srednjobanatski upravni okrug. Kada govorimo o gradu Zrenjaninu, podaci su nešto drugačiji. U 2018. godini imamo svega 5.500 nezaposlenih, a 2012. godine smo zatekli 11.000. Zaključuje se jednostavno matematikom da smo smanjili broj nezaposlenih za 5.500. Stoga, uvek ću podržati zakone koji propagiraju smanjenje nezaposlenosti i bolji život građana Republike Srbije. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. je podneo narodni poslanik Đorđe Komlenski. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo, drugarice i drugovi, amandman na član 2. je apsolutno u skladu sa amandmanom koji sam podneo na član 1. i na član 3. i 4. ovog zakona, u želji da pitanje socijalne ravnopravnosti bude u dovoljnoj meri izraženo kroz ovaj zakon. Ne samo što je pitanje socijalne ravnopravnosti potrebno regulisati ovim zakonom, jer smo svedoci jedne stvari o kojoj se jako malo govori. To je da su finansijske institucije tokom poslovanja u prethodnom periodu imale jedan, kako da kažem, odnos, ali obrnutog sistema Robin Huda. Imali smo priliku da vidimo da su za najsiromašnije kategorije stanovništva bili najnepovoljniji uslovi kada su u pitanju bilo koje vrste kredita, bilo koje vrste bankarskih usluga, a da su privilegije imali oni koji su bili bogati. Jednostavno to je nešto što ne sme i ne može da bude prihvatljivo u daljem radu i donošenje ovakvog zakona jednostavno omogućava Narodnoj banci da kroz član 24. i član 25, a usvajanjem ovog amandmana to bi bilo još jednostavnije, zaista to spreči u nemoguće. Ovde je jako važno da je članom 24. propisano ostvarivanje prava zaštite i interesa korisnika, tačno definisano kojim zakonima se štite pojedine kategorije, ali ono što je još važnije u članu 25. nadzor nad svim tim i potpuni nadzor nad primenom obezbeđenja svega toga ima NBS. Narodna banka Srbije je pokazala da svoj posao radi jako odgovorno, tako da očekujemo da će i ovu jednu dodatnu obavezu ispuniti na način na koji to građani Srbije sa pravom očekuju, gledajući u prethodnih šest godina, kako je radila i funkcionisala. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Majkić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Stanija Kompirović. Da li neko želi reč? (Da) Koleginice Kompirović, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovana guvernerko sa svojim saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, pred nama se nalazi set zakona koji ćemo podržati, jer svi oni vode procese reforme i razvoj unapređenju Srbije u svim oblastima društva u oblasti obrazovanja, školstva i pravosuđa. Da bi građani bolje živeli moramo raditi i to možemo uspostaviti samo svojim radom, znanjem i trudom. To je i potvrda adekvatne monetarne politike koju NBS vodi poslednjih šest godina i uspeh zajedničkog rada Vlade, našeg predsednika i NBS. Kurs je odraz stanja u ekonomiji, a jačanjem dinara rezultat je sve bolji, makroekonomske slike Srbije i vest da je naš dinar druga najbolja valuta sveta je proteklih godinu dana, čime je menjao ekonomsku sliku naše zemlje u svetu. Moram da istaknem zahvalnost guvernerki, koja zajedno sa politikom našeg predsednika, politikom naše Vlade, čini za građane na prostorima Kosova i Metohije brinući se o njima i o njihovom opstanku tamo. Time je dokazala i radom u „Jugobanci“, „Jugbanci“ Kosovska Mitrovica, brinući o svakom radniku da ostane na svom radnom mestu i da ih preuzme banka „Poštanske štedionice“ čemu su oni mnogo zahvalni, jer time se omogućuje opstanak i opstanak naših institucija na tim prostorima Kosova i Metohije. Samo očuvanjem ovakve politike, politike mira, koju vodi naš predsednik, koga podržava Vlada i NBS, pokušava i da mi živimo bolje, bezbednije i da idemo sigurnijim putem napred. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Marković. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Markoviću, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Ja bih prvo želeo da čestitam građanima Beograda izbor gradonačelnika, jer je pre nekoliko minuta Skupština Grada izabrala dr Radojčića, prvog na listi SNS. U potpunosti podržavam Predlog zakona koji je na dnevnom redu, a moj amandman naglašava potrebu za modernizacijom u kontekstu sveukupnog razvoja Srbije i mislim da je on potpuno u skladu sa ciljevima ovog zakona. Ali, želeo bih zbog građana Srbije, iako je to više puta već rečeno, da istaknem najznačajnije rezultate za poslednjih šest godina, odnosno tokom vašeg mandata gospođo Tabaković. Očuvanje finansijske stabilnosti kao apsolutni prioritet što je doprinelo stabilnijem poslovnom okruženju, nižim troškovima zaduživanja, ubrzanju privrednog rasta i popravljanju kreditnog rejtinga naše zemlje. Zašto je ovo važno istaći? Zato što je ekonomska stabilnost preduslov, odnosno ona stvara dobar investicioni ambijent, ona privlači nove investicije. Nove investicije dovode do povećanja broja radnih mesta, novih radnih mesta, to sve zajedno dovodi do povećanja privrednog rasta, ali i boljeg životnog standarda građana. Iz svih tih razloga, želim da podržim ovaj, ali i sve ostale zakone koji su danas na dnevnom redu, a kao što sam rekao na početku mislim da je moj amandman apsolutno kompatibilan sa samim tekstom. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Savkić. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Savkiću, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovana guvernerko sa saradnicima, poštovane kolege narodni poslanici, amandman koji sam podneo na član 2. Predloga zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu glasi – osnovnim pojmovima i realizacijom ovog zakona obezbeđuje se sveukupni razvoj Republike Srbije sa posebnim osvrtom na efikasnost pravosudnih institucija. U prethodnom izlaganju govorio sam o sve masovnijem elektronskom poslovanju, razvoju savremenih informacionih tehnologija i načinu na koji Predlog zakona o finansijskom poslovanju na daljinu odgovara na sveopšti trend digitalizacije u ovoj oblasti. Međutim, bitno je istaći da predlog zakona ima ogroman značaj kada je reč o zaštiti interesa i prava korisnika finansijskih usluga i to u svim fazama ugovaranja. Korisnici finansijskih usluga su dodatno zaštićeni kada je reč o nepoželjnim uslugama. Ukoliko se ponudom ne odgovori, smatra se da nije prihvaćena, tako da ne može biti ni plaćena. Predviđena je obaveza pružanja usluga da u svakoj situaciji koristi elektronski potpis. Time je pravna sigurnost podignuta na viši nivo, što za posledicu ima jačanje poverenja korisnika ovog tipa usluga. Na ovaj način, predlog zakona ostvaruje realizovan efekat i na sveukupni razvoj Republike Srbije, na kome Vlada Republike Srbije i predsednik Aleksandar Vučić neprestano rade. Zbog toga smatram da sveukupan razvoj Republike Srbije i efikasnost institucija moraju biti eksplicitno istaknuti u članu 2, u cilju dodatnog definisanja predloga zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Jelena Mijatović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Jovan Palalić. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Palaliću, izvolite.
Hvala gospodine potpredsedniče. Obzirom da se u ovom zakonu radi o zaštiti korisnika finansijskih usluga, sasvim sigurno bi se trebalo osvrnuti, ako govorimo o zaštiti, koje su to pretnje za korisnike finansijskih usluga. Juče sam govorio o visoko-tehnološkom kriminalu kao jednoj od najvažnijih i najčešćih pretnji koja utiče na pružanje finansijskih usluga i koja sve više, nažalost, u poslednje vreme dobija na zamahu. Sam visoko-tehnološki kriminal podrazumeva, po svoj definiciji, da su i objekti sredstvo te vrste krivičnih dela, računari, računarska oprema, računarski podaci, računarske mreže i njihovi derivati. Ta vrsta, možemo tako reći, sajber kriminala u poslednje vreme poprima takve razmere da je država morala prvenstveno kroz institucije, koje je formirala od posebnih sektora u policiji, tužilaštvu do sudova, da reaguje na ovu opasnu pretnju i opasnu pojavu. Ono na šta želim sada da se osvrnem jeste činjenica da bi se uspešno borili protiv visoko-tehnološkog kriminala kao pretnje za korisnike finansijskih usluga, potrebno je da imamo obučene i kvalitetne kadrove. Poslednje procene govore da Srbiji nedostaje oko 15 hiljada IT stručnjaka i zaista je dobar korak i odlična vest da je već 71 gimnazija izrazila želju da se formiraju posebna odeljenja koja bi se bavila pružanjem i obukom za IT stručnjake. Želim da verujem da nove generacije IT stručnjaka neće otići samo u privatni sektor ili one delove državne administracije koji se tiču njenog razvoja, kao što su poljoprivreda, kao što je ekonomija, nego da će dobar deo tih stručnjaka otići upravo u ove institucije koje se bore protiv visoko-tehnološkog kriminala, jer je to jedna od najvažnijih potreba da bi ostali delovi našeg društveno ekonomskog sistema uspešno funkcionisali. Zato apelujem na policiju, na pravosuđe i na tužilaštvo da pomno prati kvalitet kadrova koji izlazi sutra iz naših gimnazija i da nađu atraktivne modele kako bi ih privukli da budu deo naših institucija koje se bore protiv visoko-tehnološkog kriminala, jer je to uslov uspešnog daljeg razvoja Republike Srbije. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Ana Karadžić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Radoslav Cokić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Bojan Torbica. Da li neko želi reč? Kolega Torbica, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, cenjena guvernerko sa saradnicima, kolege narodni poslanici, podneo sam amandman na član 2. Predloga zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu, s ciljem da se dodatno definiše predmet ovog člana. Predloženim zakonom se uređuju prava korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja finansijskih usluga korišćenjem sredstava komunikacije na daljinu, kao i uslovi i načini ostvarivanja i zaštite tih prava. Predloženim zakonom će se dodatno i sveobuhvatno urediti pitanje zaštite korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu i omogućiće se prevazilaženje problema u praksi kod zaključivanja ugovora uz upotrebu kvalifikovanog elektronskog potpisa koji, istina, još uvek koristi manji deo populacije. Ovim zakonskim aktom se u suštini dopunjuje postojeći pravni okvir u oblasti zaštite korisnika finansijskih usluga u Republici Srbiji, uvođenjem detaljnih odredbi koje za cilj imaju uspostavljanje jedinstvenih principa i načela za sve finansijske usluge koje se mogu pružiti na daljinu. Za različite finansijske koje su trenutno uređene kroz više posebnih zakona, kao što su: usluge davanja kredita i druge bankarske usluge, usluge osiguranja, platne usluge, usluge izdavanja elektronskog novca, finansijske pogodbe i investicione usluge usklađuju se pravila pri ugovaranju na daljinu, čime se korisniku finansijskih usluga pruža dodatna pravna sigurnost, a postupak ugovaranja različitih vrsta finansijskih usluga za korisnika se pojednostavljuje, čime se suštinski obezbeđuje sveukupni razvoj Republike Srbije. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Bogatinović. Da li neko želi reč? Kolega Bogatinoviću, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana guvernerka Narodne banke Srbije gospođo Tabaković sa saradnicima. Narodna banka Srbije je institucija koja je suštinski zaslužna za stvaranje ambijenta koji je doveo do značajnih i vrlo pozitivnih promena u privrednom razvoju Srbije, a posebno u Leskovcu, gradu iz koga dolazim. Posle dugogodišnjeg tavorenja, svedoci smo otvaranja velikog broja radnih mesta u proizvodnim pogonima koje su osnovali kako domaći, tako i strani investitori. Zahvaljujući monetarnoj politici koja je dovela do stabilizacije cena i kretanja inflacije u apsolutno planiranim okvirima, kao i kursa koji omogućuje privredi da planira, umesto da spekuliše, veliki broj preduzeća je odlučio da svoju proizvodnju pokrene i uveća u periodu od 2012. do 2018. godine u Leskovcu. Istakao bih „DŽinsi“, „Falke“, „Juru“, „Autostop Interiors“, „Tera stil“, „Bane Komerc“, „Mitić Plast“, Mlekara Leskovac, „Nevena Kolor“, kao i mnoge druge. Ti privredni subjekti su otvorili preko 4.000 novih radnih mesta u pomenutom periodu, što je, priznaćete, značajan zamajac za Leskovac da se ponovo uspostavi i nametne kao industrijski centar juga Srbije, što je pozicija koju je davno izgubio, a posebno katastrofalnim privatizacijama, pljačkaškim privatizacijama u periodu od 2000. do 2012. godine. Ne treba zaboraviti i poljoprivrednu proizvodnju. Politika koja posebnu pažnju posvećuje poljoprivrednim proizvođačima i politika subvencija i plaćanja uvela je u legalne tokove značajne iznose platnog prometa, a iznos i obim poljoprivredne proizvodnje u leskovačkom kraju značajno raste iz godine u godinu. Pored toga što je Leskovac značajni proizvođač velikog broja poljoprivrednih proizvoda, čija je kultura iz različitih razloga promenljiva, pa su samim tim promenljive cene i zarade, leskovački poljoprivrednici, koji su listom tržno opredeljeni, nalaze razumevanja za ovo kretanje, a često u neposrednom razgovoru ističu da poslovanje nikad nije bilo sigurnije i da je plasman proizvoda uvek moguć, uz domaćinsku i vrlo modernu proizvodnju. Ovakva proizvodnja karakteristična je za ove krajeve, pa bih istakao saradnju između proizvođača i lokalne samouprave, koja se zasniva na razumevanju i pomaganju, a nikada na ucenama ili blokadama koje nanose štetu svima. Leskovački poljoprivrednici, a mnogi od njih važe za vrlo imućne domaćine, uvek ističu da je posao kojim se bave težak, da zarada nije moguća preko noći i da je potrebno mnogo rada i znanja, ali da rezultat ne izostaje. U gradu Leskovcu, na teritoriji grada Leskovca, podsećam, žive najbolji povrtari i odlični voćari. Na kraju, teškom mukom ostvareni rezultati u privredi i poljoprivredi leskovačkog kraja kroz politiku Vlade Republike Srbije, Narodne banke Srbije moraju se braniti od zlonamernih koji druga posla nemaju, niti hoće da ih imaju, od centara moći koji su marginalizovali i kojima je onemogućeno da pljačkaju, a koji svoju šansu i dalje čekaju. Koristim priliku da pozovem sadašnju, a zdušno se nadam i buduću guvernerku Narodne banke Srbije Jorgovanku Tabaković da istraje sa svojom politikom rada u odbrani interesa građana i privrede Srbije na odbrani ambijenta u kojem želimo da mirno i prosperitetno živimo i mi i naša deca. Zahvaljujem.
Hvala, kolega Bogatinoviću. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Dubravka Filipovski. Izvolite, koleginice Filipovski.
Vi ste, gospođo Tabaković, juče rekli, citiraću vas – znamo šta su nam ciljevi i kako da ih efikasno i odgovorno ostvarimo. Ta rečenica mnogo govori o stabilnosti, o rezultatima koje je postigla Narodna banka Srbije za ovih šest godina za vreme vašeg mandata. Kako se finansijskim resursima utiče na sveukupni razvoj u stvari najviše govori stabilnost kursa koja je doprinela da privredni ambijent bude predvidiv, a time i povoljan za jačanje i ekonomske spoljnotrgovinske aktivnosti. Od 2016. godine više od polovine svoje proizvodnje plasiramo na ino tržišta, udeo izvoza roba i usluga u BDP-u je u 2017. godini dostigao 52,5%, u prvom tromesečju ove godine 50,4% i, poređenja radi sa 2012. godinom, izvoz roba i usluga je tada činio 36,2% BDP-a, što znači da je od 2017. godine načinjen veliki pomak. Takođe, pažljivo odmerenim reakcijama, Narodna banka Srbije je održala devizne rezerve kao garant stabilnosti i više je nego očigledno da kretanjem kursa dinara nije bilo ograničenja za izvozni potencijal naše ekonomije, naprotiv, stabilnost se pokazala kao dobra osnova za produbljivanje trajne i uspešne saradnje sa celim svetom. Podnela sam ovaj amandman kao dopunu članu 2, da bi još preciznije definisao član 2. ovog zakona zato što je finansijska stabilnost osnova našeg privrednog razvoja. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milija Miletić. Da li neko želi reč? Izvolite, kolega Miletiću.
Zahvaljujem se, predsedavajući. Uvažena guvernerka, kolege poslanici, građani Srbije, ja sam, kao i na prethodni amandman, u ovom zakonu stavio akcenat na nedovoljno razvijena područja, na brdsko-planinska područja, sa namerom da se što više radi u tim područjima, da se što više ulaže u tim područjima, jer smo svedoci da je u prethodnom periodu bilo velikih problema zbog finansijske nestabilnosti, zbog nepovoljnih kredita, a to se najviše odrazilo na razvoj poljoprivredne proizvodnje, na razvoj takvih krajeva kao što je Svrljig, Gadžin Han, Bela Palanka, Babušnica, Knjaževac i ostale opštine na jugoistoku Srbije gde je veliki broj naših poljoprivrednih proizvođača koji su bili stub našeg društva, stub naše države, koji su zajedno sa svima nama omogućili da prehranimo našu zemlju Srbiju kada je bilo najteže, kada se branila zemlja. Zbog toga sam dostavio ovaj amandman i očekujem da ćemo svi zajedno, kada dođe vreme za glasanje, da podržimo moj amandman, baš zbog toga što akcentujem nedovoljno razvijena područja, tu je akcenat na razvoj tih područja. Inače, svi znamo i svedoci smo da je u našim krajevima dosta teško, da veliki broj naših sela nema mogućnost elektronskog plaćanja, da veliki broj naših poljoprivrednih proizvođača nema tu mogućnost, nema tog znanja, ali mi želimo da zajedno u zakonskim okvirima, ovim zakonima i tim ljudima pomognemo edukacijom da oni to mogu da rade. U prvom planu zbog toga ću se uvek zalagati za ta naša područja, jer stvarno želim da cela poljoprivreda, jugoistok Srbije ima mnogo veći značaj u narednom periodu, da će tamo biti veća ulaganja. Ujedno bih se kao narodni poslanik i čovek sa tih područja, iz Svrljiga, kao predsednik Ujedinjene seljačke stranke i lično, zahvalio bih se državnoj banci koja stavlja stvarno veliki akcenat na nedovoljno razvijena područja, na male opštine, gde ima mali broj građana, a to je Poštanska štedionica gde je zajedno sa menadžmentom, zajedno sa izvršnim direktorom, predsednikom izvršnog odbora, gospodinom Bojanom Kekićem radi se na otvaranju ekspozitura u tim malim opštinama, jer na taj način stvarno želi da pomogne i tim malim opštinama da imaju svoje banke, da mogu da rade, da se daju povoljni uslovi za kreditiranje poljoprivrede i sve ono što je potrebno. Pozivam sve kolege da glasaju za ovaj predlog, za moj amandman zato što mislim da stvarno trebamo dati podršku i akcenat nedovoljno razvijenim područjima Srbije.
Hvala. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Zvonimir Đokić. Izvolite, kolega Đokiću.
Zahvaljujem poštovani predsedavajući. Poštovana guvernerko sa saradnicima, poštovani narodni poslanici, uvođenjem digitalizacije kao prioriteta Vlade Srbije koji označava unapređenje korišćenje informaciono-komunikacionih tehnologija u svim oblastima, a pre svega u privredi i državnoj upravi, javila se potreba i da se ta oblast uredi i odgovarajućim zakonima. Upravo ovaj zakon, dakle, Zakon o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu predstavlja jedan od ključnih zakona iz oblasti digitalizacije, koji zajedno sa Zakonom o elektronskom dokumentu, elektronskoj identifikaciji i uslugama od poverenja u elektronskom poslovanju i Zakonom o elektronskoj upravi zaokružuje zakonsku celinu i doprinosi korišćenju informaciono-komunikacionih tehnologija u oblasti finansijskih usluga. Pošto su osnovni ciljevi donošenja ovog zakona unapređenje prava korisnika finansijskih usluga kao i njihova dodatna zaštita preciziranjem određenih praktičnih pitanja kod ugovaranja na daljinu i usklađivanjem domaćeg zakonodavstva sa zakonodavstvom EU, gde je ova oblast već uređena, njegov značaj je još veći. Zbog navedenog postignut regulatorni okvir je veoma važan faktor srpske digitalne ekonomije, jer digitalna ekonomija zahteva moderan regulativni okvir, a inovacijama treba podsticati stvaranje sociotehnološke infrastrukture za novu formu novca i početak istorijske transformacije novca, onog papirnog novca u digitalni novac. Realizacijom ovog zakona i digitalizacijom društva obezbedio bi se sveukupni razvoj Republike Srbije, ali i unapređenje sistema odbrane. Srbija se već svrstala u deset najboljih zemalja u Evropi u razvoju E uprave, a digitalizacija će u naše živote unositi sve sadržajnije i dinamičnije promene. Naš je zadatak da stvorimo zakonske okvire za taj proces, te vas pozivam da usvojimo predložene zakone. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Izvolite kolega Arsiću.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana gospođa Tabaković, čini mi se da su mnoge od kolega koji su osporavali ovaj zakon zaboravili šta je osnovna namena jednog zakona. To je da uredi jednu oblast ili što bi se najprostijim mogućim rečnikom moglo reći - da se narod ne svađa. U svojoj ne tako dalekoj prošlosti imali smo situacije da pojedine oblasti baš zato što nisu posebnim zakonima razrađivane dovele su do velikih štetnih posledica i probleme koji su još tada uzrokovani rešavamo ih i dan danas. Recimo, 2002, 2003. godine dobrim delom je zatvoren domaći bankarski sektor, tržište su zauzele banke koje nisu sa teritorije Republike Srbije, počelo je naglo kreditiranje građana, privrede i baš zato što nije postojala zakonska regulativa počele su da se vrše određene zloupotrebe prilikom realizacije takvih ugovora. Onda smo na vrat na nos morali da donosimo Zakon o zaštiti korisnika finansijskih usluga. Bili ste tada poslanik, pokušavali smo na sve moguće načine da taj zakon popravimo amandmanima i da on zaista postigne svoju svrhu. Danas i posle izmena koje je predložila NBS od kada ste vi guverner, mogu da kažem da zloupotrebe prilikom ugovaranja, odnosno prilikom realizacije finansijskih usluga su svedene na najmanju moguću meru i obično je to samo zbog neznanja druge stranke u postupku koja su njena prava pred zakonom. Mi živimo u 21. veku. Tehnološki napredujemo, a jedno od činjenica vremena u kome živimo jeste i to da vreme koje gubimo na razno administriranje ima svoju određenu cenu. Zbog toga se i ukazala potreba da jedan ovakav vid ugovaranja počne da se primenjuje, ali baš zato što se ukazuje i potreba da ne bismo imali situaciju iz 2003, 2004, 2005, 2006. godine, pa sve negde do 2012, 2013. godine, donosimo zakon na vreme. Uređujemo jednu oblast, sprečavamo da se napravi bilo kakva zloupotreba prilikom pružanja finansijskih usluga na bilo koji način jednom novom metodom. Obaveštavamo i sve one koji učestvuju u tom postupku koja su njihova prava i koje su njihove obaveze i baš zato pokazujemo i onima koji su iz bivšeg režima i onima koji nas optužuju da ne vodimo računa o građanima i privredi, šaljemo sasvim jasnu poruku, da reagujemo kao odgovorna vlast i kao odgovorna politička stranka na vreme, u pravom trenutku, pre nego što neko bude imao bilo kakvih štetnih posledica zato što zakon ne postoji. Tako će biti i u budućnosti, dokle god Srbiju predvode SNS i predsednik Srbije Aleksandar Vučić.
Hvala kolega Arsiću. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Blaža Knežević.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovani guverneru sa saradnicima, jedan od stubova uspešnog razvoja Republike Srbije je naravno NBS. Ogromnim znanjem, požrtvovanjem i energijom koji nosi guvernerka Jorgovanka Tabaković sa svojim saradnicima postigla je i očuvala finansijsku stabilnost, doprinela stabilnom poslovnom okruženju, smanjenju inflacije, stabilnosti deviznog kursa i naravno povećanjem deviznih rezervi. Kao da to sve nije dovoljno, jer danas živimo u jednoj uređenoj, stabilnoj i fiskalno konsolidovanoj zemlji, a bili smo svedoci najbrutalnijih napada na guvernera Jorgovanku Tabaković. Naravno, nećemo više da dozvolimo da nam ovde u Skupštini predavanja drže najgori, ljudi koji mrze prvo sebe, a onda i sve što je dobro i kvalitetno u Republici Srbiji. Građani Šapca su pre neki dan bili u šoku koga to Dušan Petrović i Nebojša Zelenović, nekada javno, a nekada tajno dovode u Šabac. Kažu Šapčani, najveći ljudski i politički otpad u Srbiji, a neki su i prevazišli te okvire, a pre svega mislim na Vuka Jeremića koji je na luksuzna putovanja po svetu potrošio 3,6 miliona evra, a na bahanalije po hotelima stotine hiljada evra. Ipak, pre svega poznat po idiotskom pitanju pred Međunarodnim sudom pravde i koji je svojim postupcima doveo više nego svi šiptarski lobisti zajedno KiM u poziciju u kojoj se danas nalazi. Takođe, od skoro poznat i po najvećoj kriminalnoj i korupcijonaškoj aferi koja potresa svet. Dragan Đilas koji je kao gradonačelnik Beograda opustošio grad za 1,1 milijardu evra i koji je 2007. godine prijavio od imovine, ženinu kuću, zatim automobil i 70.000 evra, a sada njegova imovina se meri milionima evra. Bahat, arogantan i agresivan čovek kome niko od novinara nije smeo da postavi ni jedno pitanje kada je bio na vlasti, nema šta više da ponudi građanima Šapca. Zatim, Saša Paunović, predsednik opštine Paraćin, koji kaže da ne sme da otvori ormane i fioke u kancelariji, jer obavezno izleti neka afera. Naravno, nezaobilazni finansijski stručnjak, predsednik opštine Čajetina Milan Stamatović, čovek koji je kao predsednik opštine sam sebi potpisao rešenje istovremeno za načelnika opštinske uprave. Kada kažem – finansijski stručnjak, mislim na to da 80% budžeta opštine Čajetina puni prodajom zlatiborske zemlje, a upućeni kažu da mu je uža specijalnost izbegavanje postupka javnih nabavki. Iz ovog udruženja se Nebojša Zelenović, gradonačelnik Šapca, pokazao kao dobar đak, pa je po nalazu DRI do sada nenamenski potrošio samo pet miliona evra. Kada vidimo ko su ljudi koji napadaju sve što je dobro i sve što je uspešno u Srbiji, onda smo sigurni da naša zemlja, na čelu sa predsednikom Aleksandrom Vučićem, grabi krupnim koracima napred, ostavljajući iza sebe ružnu prošlost u kojoj su nas ovakvi doveli. Hvala vam.
Hvala, kolega Kneževiću. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Željko Sušec. Nije tu. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Olivera Pešić. Izvolite, koleginice Pešić.
Zahvaljujem. Uvažena guvernerko sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, pre nego što krenem da govorim o svom amandmanu, želim da iskoristim priliku da čestitam guvernerki Tabaković na odličnoj monetarnoj politici koju je NBS vodila u prethodnim godinama. Posebno želim da pohvalim transparentnost u radu NBS i timski rad koji ste, gospođo guverner, imali sa predsednikom Republike Srbije Aleksandrom Vučićem i sa Vladom Republike Srbije. Vi ste se, gospođo Tabaković, godinama unazad bavili politikom i odlično znate da je posao opozicionih poslanika danas da ovde osporavaju vaš rad i rezultate vašeg rada, iako činjenice o vašem radu govore nešto sasvim drugačije, ali ja iskreno nadam da vas to mnogo ne tangira, obzirom na vaše političko iskustvo. Ono što je za vas najznačajnije i najbitnije je da imate podršku predsednika Republike Srbije Aleksandra Vučića, da imate neizmernu i bezrezervnu podršku Vlade Republike Srbije i narodnih poslanika SNS, a ocenu o tome kako i na koji način ste vi radili u ovih prethodnih šest godina dale su kako domaće institucije, tako i svetske institucije, pre svega mislim da MMF i Svetsku banku, koji su ocenili da ste vi vaš posao u prethodnim godinama obavljali odlično. Amandman koji sam podnela ide u pravcu da se poveže sveukupni razvoj Republike Srbije, sa posebnim osvrtom na socijalnu ravnopravnost sa ovim zakonom, odnosno moj amandman ide u pravcu pružanja podrške politici koju predsednik Srbije Aleksandar Vučić vodi i politici koju vodi Vlada Republike Srbije. Dobra informisanost građana je osnova da bi građani zaštitili svoja prava, posebno kada građani svoje finansijske usluge ugovaraju putem interneta, odnosno putem savremenih sredstava komunikacija. Građani će sada na osnovu informacija koje im sada zakonskim putem postaju dostupne biti u prilici da vrše poređenje, da prave poređenje finansijskih institucija i da s tim u vezi izaberu najpovoljniju finansijsku uslugu, odnosno finansijsku uslugu koja će im pružiti najbolji kvalitet i najbolju cenu i lakše će se upoznati sa svojim pravima, ali i sa načinom kako da se zaštite. Naš cilj je da Srbija postane moderna zemlja i zato Srbija treba da prati svetske trendove i upravo se ovim predlogom zakona ide u tom pravcu, jer će realizacijom ovog zakona doći do digitalizacije finansijskog sektora. Takođe, primena ovog zakona povećaće bezgotovinska plaćanja, a to za posledicu ima smanjenje sive ekonomije. Ovaj zakon je isključivo u interesu građana Republike Srbije i sveobuhvatnog razvoja Republike Srbije, tako da i ovaj moj amandman ide u tom pravcu. Zahvaljujem na pažnji.
Hvala lepo. Pošto su se stekli uslovi, predlažem da konstatujemo potvrđivanje mandata narodnom poslaniku u Narodnoj skupštini za upražnjeno poslaničko mesto, kako bismo omogućili njegovo učešće u radu. Uručena vam je Odluka RIK o dodeli mandata narodnog poslanika radi popune upražnjenog poslaničkog mesta. Takođe, uručen vam je Izveštaj Odbora za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja Narodne skupštine, koji je utvrdio da su se stekli uslovi za potvrđivanje mandata narodnom poslaniku, sa predlogom da Narodna skupština, shodno članu 27. stav 5. Zakona o izboru narodnih poslanika, konstatuje potvrđivanje mandata narodnom poslaniku Živanu Đurišiću, izabranom sa izborne liste ALEKSANDAR VUČIĆ - SRBIJA POBEĐUJE. Na osnovu Odluke RIK i izveštaja i predloga Odbora za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja Narodne skupštine, a shodno članu 27. stav 5. Zakona o izboru narodnih poslanika, konstatujem potvrđivanje mandata narodnom poslaniku Živanu Đurišiću. Čestitam vam na izboru i molim da položite zakletvu. Poštovani narodni poslaniče, molim vas da saglasno članu 17. Zakona o Narodnoj skupštini, pristupite polaganju zakletve i pročitate zakletvu zajedno sa mnom. (Predsednik čita tekst zakletve, a narodni poslanik ponavlja.) "ZAKLINJEM SE DA ĆU DUŽNOST NARODNOG POSLANIKA OBAVLJATI PREDANO, POŠTENO, SAVESNO I VERNO USTAVU, BRANITI LJUDSKA I MANJINSKA PRAVA I GRAĐANSKE SLOBODE I PO NAJBOLJEM ZNANJU I UMEĆU SLUŽITI GRAĐANIMA SRBIJE, ISTINI I PRAVDI". Hvala poslaniče. Pozivam vas da potpišete tekst zakletve. Želim vam u ime narodnih poslanika i u svoje lično ime uspeha u našem zajedničkom daljem radu do kraja našeg mandata. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Veljković. Izvolite.
Hvala. Uvažena gospođo Tabaković sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, primarni cilj koji se želi postići donošenjem predloženog zakona jeste sveobuhvatno uređenje pitanja zaštite korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu i prevazilaženje postojećih problema u praksi kod zaključivanja ugovora uz upotrebu elektronskog potpisa. Međutim, uz realizaciju ovog fundamentalnog cilja, ostvaruju se i drugi efekti, kao što su šira dostupnost finansijskih usluga na domaćem finansijskom tržištu, veći izbor između postojećih pružalaca finansijskih usluga, smanjenje troškova i utroška vremena korisnika, kao i usklađivanje domaćeg prava sa propisima EU u ovoj oblasti. Naime, postojeći pravni okvir kojim se trenutno delimično tretiraju ova pitanja su Zakon o zaštiti potrošača, Zakon o obligacionim odnosima, Zakon o zaštiti korisnika finansijskih usluga. U odredbama navedenih zakona, a naročito Zakona o zaštiti potrošača, nije u potpunosti primenjena Direktiva EU broj 2002-65. Radi se o potrošačkoj direktivi koja ima za cilj usaglašavanje nacionalnih propisa koji se odnose na marketing na daljinu finansijskih usluga namenjenih potrošačima, što bi trebalo da poveća poverenje potrošača u primeni novih tehnika, kao što je elektronska trgovina. Uzimajući u obzir ovu činjenicu s jedne strane i naše strateško opredeljenje s druge strane, svakako postoji potreba da se ova oblast bolje uredi, što se upravo radi predloženim zakonom. Takođe, treba istaći da i pored donošenja ovog zakona i njegove buduće primene i dalje će se primenjivati određene odredbe postojećeg pravnog okvira. U tom smislu, ukazujem na završne odredbe predloženog zakona, gde je predviđeno da će danom početka njegove primene prestati da važe odredbe člana 29. stav 9. i 10. i člana 37. stav 2. Zakona o zaštiti potrošača, ali ostaju na snazi odredbe koje se izričito odnose na zaštitu korisnika finansijskih usluga, tako da će pored odredaba predloženog zakona primenjivati i dalje odredbe Zakona o zaštiti potrošača koje se odnose na obaveštavanje, na pravo potrošača na odustanak od ugovora, kao i druge odredbe koje nisu u suprotnosti sa odredbama predloženog zakona. Na osnovu svega prezentiranog, nesumnjivo proizilazi zaključak da je neophodno predloženi zakon usvojiti, pa pozivam sve narodne poslanike da to i uradimo u danu za glasanje. Hvala.
Na član 2. amandman je podneo poslanik Branimir Rančić. Izvolite, kolega Rančiću.
Zahvaljujem. Poštovani predsedniče skupštine gospođo Gojković, poštovani guverneru NBS gospođo Tabaković, poštovana gospodo iz Narodne banke, dame i gospodo narodni poslanici, član 2. definiše pojedine pojmove u ovom zakonu. U članu 2. Predloga zakona dodaje se stav 2. koji glasi: „Osnovnim pojmovima i realizacijom ovog zakona obezbeđuje se sveukupni razvoj Republike Srbije s posebnim osvrtom na unapređenje zdravstvenih uslova“. Pod tačkom 4. definisan je pružalac usluge, a u stavu 9. se kaže - drugo pravno lice, ili fizičko lice koje pruža finansijske usluge u Republici Srbiji u skladu sa zakonom i propisima EU. Nacionalnom programom za usvajanje pravnih tekovina EU u delu 3 – sposobnost preuzimanja obaveza iz članstva u EU, u delu 3. tačka 28. – zaštita potrošača i zaštita zdravlja, i u delu 3. tačka 28.1. – zaštita potrošača, predviđeno je donošenje zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu kako bi se izvršilo prilagođavanje zakonodavnog okvira kojim se uređuje zaštita korisnika finansijskih usluga u Republici Srbiji sa propisima EU, pre svega direktiva o oglašavanju finansijskih usluga na daljinu. Znam da se radi o evropskom zakonu koji štiti potrošače u sferi zdravstvene zaštite. U tom smislu, u prvoj polovini 2018. godine elektronski recept trebalo bi da bude u upotrebi u čitavoj Srbiji. Pored Beograda korišćenje elektronskog recepta počelo je u još 42 zdravstvene ustanove u Srbiji. Do ovog momenta izdato je skoro 3,8 miliona recepata na ovaj način, a oko 270 hiljada obnovljenih recepata, tako da ljudi ne moraju svakog meseca da odlaze kod lekara za recepte. Znači, sa elektronskim receptom pokriveno je 65% do 70% domova zdravlja i apoteka u Srbiji, odnosno ukupno 96% ustanova primarnog nivoa zdravstvene zaštite u Srbiji. Automatska overa zdravstvenih legitimacija, na osnovu kojih se izdaje elektronski recept, funkcioniše na osnovu podataka o doprinosu koji je uplaćen u sistemu poreske uprave i dolazi do Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje. Republički fond za zdravstveno osiguranje omogućuje automatsku overu kartica zdravstvenog osiguranja za najveći broj osiguranika, a ovaj način overe omogućen je i osiguranicima samostalnih delatnosti, znači preduzetnicima, poljoprivrednicima, sveštenicima, verskim službenicima, inostranim penzionerima. Automatska overa je dostupna i licima koja primaju penziju ili invalidninu od države sa kojima ne postoji bilateralni sporazum o socijalnom osiguranju, samostalnim umetnicima, licima koja su zaposlena kod fizičkih lica, znači ona lica koja nemaju PIB, i licima koja obavljaju poslove po osnovu ugovora o razmeni stručnjaka ili sporazumu o međunarodnoj tehničkoj saradnji. Automatska overa obuhvata i članove porodice ovih lica koji se preko njih osiguravaju. Takođe, ove mere se odnose i na lica koja su zdravstveno osigurana po osnovu invalidnosti, kao i mentalno nedovoljno razvijene osobe, zatim lica koja se leče od HIV infekcije i drugih zaraznih bolesti, malignih oboljenja, oboljenja od retkih bolesti, lica starijih od 65 godina života, žrtve nasilja i porodice i trgovine ljudima. Automatska overa kartica zdravstvenog osiguranja nastala je povezivanjem baze RFZO sa bazama Poreske uprave, Centralnog registra obaveznog socijalnog osiguranja, odnosno Fonda PIO i Nacionalne službe za zapošljavanje. Dosadašnje gubljenje vremena i novac na šalterima najzad će biti prošlost. Zahvaljujem.
Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Dušica Stojković. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Dušica Stojković. Izvolite.
Zahvaljujem, gospođo Gojković. Uvažena guvernerko NBS, gospođo Tabaković sa saradnicima, drage kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije, ne možete usvajati zakone po meri tajkuna ili ne možete usvajati zakone po meri dela političke elite. Morate, kada usvajate zakon, da vodite konstantan dijalog i sa privredom, i sa građanima, i sa trgovcima, i sa bankama i sa svim onim relevantnim akterima. Morate ih uključiti. Vi ste to, gospođo Tabaković, uspeli i ja vam na tome zaista čestitam, tako da mi danas imamo zaista kvalitetna zakonska rešenja. Svaka odgovorna država ne vodi monolog, vodi dijalog. U stalnoj je komunikaciji sa svojim građanima, sa privredom, sa komercijalnim bankama, sa trgovcima, sa svim onim pružaocima, ali i korisnicima finansijskih usluga i to je recept za uspeh i to je recept kako bi drugi morali da zakonske predloge, pre nego što oni uđu u proceduru Narodne skupštine, da se rukovode. Napori Vlade Republike Srbije su zaista veliki u prethodnom periodu, kada je reč o digitalizaciji. Digitalizacija je prioritet Vlade Republike Srbije, naše premijerke. Akcenat je u prethodnom periodu zaista stavljen na veliki broj zakonskih propisa i kad je reč o usvajanju zakona o elektronskom potpisu, o reformi elektronske uprave i mnogim drugim stvarima. Poštovani građani Srbije, želim da vas podsetim kako smo mi zapravo stanje zatekli kada je reč o elektronskom potpisu. Mi smo nasledili takvo stanje u državi Srbiji da elektronski potpis nije zaživeo, iako je on uveden, podsetiću vas, 2004. godine. NJegovo korišćenje je tada bilo skupo, bilo je neefikasno, a bez elektronskog potpisa zapravo ne možete da uradite ništa. Bez elektronskog potpisa ne možete da uvedete ni elektronsko poslovanje, ni elektronsku trgovinu, ni elektronsko bankarstvo. Ne možete da reformišete državnu upravu, ne možete da idete ka tzv. elektronskoj upravi i ne možete da uvedete elektronsko zdravstvo. Znači, ne možete da uradite gotovo ništa. Te 2014. godine samo pet odsto stanovništva je koristilo elektronski potpis. Vlada Republike Srbije i premijerka gospođa Brnabić je stavila do znanja da moramo uvesti elektronski potpis što pre i da pored elektronskog potpisa moramo voditi računa i o kvalifikovanom potpisu koji se služi za najveći broj transakcija, ali i u potpis sa različitim nivoima pravne zaštite i sa različitim nivoima sigurnosti. Znači, nasledili smo katastrofalno stanje. Nije bilo ni D od digitalizacije, ni E od elektronske uprave. Nismo imali ni elektronski potpis, ni katalog elektronskih usluga. Daleko smo bili i od portala E-uprave. Nismo imali zakone koji regulišu digitalizaciju, elektronsku upravu i elektronsko poslovanje. Nismo imali uvezane baze državnih institucija u našoj zemlji. Prethodnih režim je zapravo obećavao šarenu lažu. Varao je i lagao je građane, davajući prazna obećanja i građani su to prepoznali. Ne možete vi srpskog seljaka, srpskog domaćina tako lako da prevarite, da zavedete, da vam da glas na izborima. Oni su prepoznali tada lažna obećanja i upravo iz tih razloga nisu glasali i kaznili su prethodni režim. Zaista želim na samom kraju da kažem sledeće – zakoni i situacija u ovoj državi se zaista menjaju, usvajamo kvalitetne zakone, usklađujemo sa propisima EU, ali to nije samo puko prepisivanje određenih direktiva koje dobijamo od strane Evropske komisije. Danas raspravljamo o zakonu koji se odnosi na Poglavlje 28. „Zaštita potrošača“, ali i brojne druge zakone. Znači, ne prepisujemo samo direktive, već se zaista staramo da poboljšamo kvalitet građana, privrede, banaka i trgovaca u našoj zemlji. Kada sve to znamo ja zaista pozivam sve svoje kolege narodne poslanike da se uključe u ovu zaista kvalitetnu raspravu, da obrazlažu zaista svoje amandmane i vas zaista molim da imate sluha za sve amandmane i pozicije i opozicije, kako bi zaista došli do kvalitetnog zakonskog rešenja. U danu za glasanje SNS će podržati ova dobra zakonska rešenja. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, strpljivo sam čekao da obrazložim svoj amandman, pa ću probati ukratko. Proizvodnja hrane, pre svega poljoprivreda i prerađivačka industrija su po meni dve najstabilnije stvari za valutu jedne zemlje. Ko ima poljoprivredu i prerađivačku industriju taj ne mora da brine za budućnost, ali pod uslovom, naša poljoprivreda mora da se modernizuje na isti način kao poljoprivreda EU. Pri tome ne treba gasiti mala poljoprivredna gazdinstva, nego ih treba specijalizovati za stočarstvo, voćarstvo i povrtarstvo. Trenutno od 100 dinara, u Evropi 30 dinara su podsticaji, odnosno 30 evra evropski poljoprivrednik dobija od svoje države, a 70 je prihod od same poljoprivrede. Kod nas je to 10 prema 90, a bilo je do nedavno i 5 prema 95. Da bi bilo više podsticaja moramo razvijati prerađivačku industriju koja mora napraviti novac koji će otići kao subvencija u poljoprivrednu proizvodnju i tako povlači jedno drugo. Lako bi mi nahranili siromašne, ali nas stalno ometaju Đilas, Jeremić i ekipa, alavi i bogati, od tih alavih i bogatih teško je lepo i ravnomernije rasporediti novac, i ne treba siromašni da se stide svog siromaštva, ni seljaci, nego bogati treba da se stide svog bogatstva. Ja mislim da Đilas, Jeremić i ekipa imaju od svog bogatstva samo strah da ga uskoro ne izgube. Ne postoji, dame i gospodo, budućnost koja se poklanja. Budućnost moramo napraviti sami, onakvu kakvu stvorimo radom, takva će nam biti. Hvala.
Na član 2. amandman je podnela Ivana Stojiljković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podnela LJubica Mrdaković Todorović. Izvolite.
Hvala predsednice. Zakon o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu unosi brojne novine u tržišno privređivanje, ali i dosta olakšava zaključenje pravnih poslova bez prethodnog preteranog administriranja, jer su u zakonu na jasan i nedvosmislen način definisani parametri ko je ko u poslovnom odnosu. Ovim zakonom uvodi se nov način poslovanja, koji do sada nije bio toliko široko rasprostranjen u Republici Srbiji. Moderni tokovi poslovanja jednostavno nameću potrebu da i mi kao država i društvo prilagođavamo poslovanje na način da se što pre uključimo u regionalne, ali i u svetske tokove robe i kapitala, u ovom slučaju pre svega, finansijskih usluga i kapitala. Zakon će doprineti unapređenju osavremenjavaju i razvoju finansijskog tržišta u Republici Srbiji, tendencije da se u budućnosti informacione tehnologije sve češće i sve više koriste. Tako da na kraju bih pozvala sve kolege da glasamo za ove predloge zakona o kojima diskutujemo, a vama guvernerko Tabaković, sve pohvale i zasluge. Zaista, vaši rezultati rada i NBS, na čijem ste čelu, su izuzetni i priznati kako kod domaćih tako i kod međunarodnih finansijskih institucija. Vi ste timski igrač, i mi iz SNS vam želimo puno uspeha u budućnosti u daljem radu. Hvala.
Na član 2. amandman je podnela Milena Turk. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podnela Jelena Žarić Kovačević. Izvolite.
Zahvaljujem predsednice. Poštovana gospođo Tabaković sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, postoji realna potreba da se urede obaveze pružaoca finansijskih usluga u svim fazama ugovaranja. Korisnik mora još u predugovornoj fazi da dobije sve informacije koje su neophodne kako bi mogao da donese pravu odluku o svojoj potrebi za nekom finansijskom uslugom. Naročito je važno da korisnik bude upoznat sa svojim pravima, kao npr. da od ugovora na daljinu može da odustane pod određenim uslovima ili da ne mora da plati usluge koje nije tražio. Ono što je jako važno, a nalazi se u odredbama u članu 2. jesu korisnici, odnosno odredbe koje će se primenjivati ne samo na fizička lica, već i na preduzetnike i poljoprivrednike čija će se prava i interesi dodatno štiti, s obzirom na to da nemaju na raspolaganju stručni kadar kao što to imaju privredna društva. Primenom ranijih zakona uočeni su neki praktični problemi koji će primenom ovog zakona kada bude usvojen biti rešeni i otklonjeni, kao što su npr. posledice odustanka od ugovora. Ono što je pozitivno, a što će u određenoj meri doprineti sveukupnom razvoju Republike Srbije, jeste činjenica da će finansijske usluge biti dostupnije, da će izbor pružalaca finansijskih usluga na tržištu biti veći i raznovrsniji. Na taj način korisnici će moći da odaberu finansijsku uslugu koja u potpunosti odgovara njihovim potrebama. Takođe, pružaocima finansijskih usluga daje se dodatni podsticaj da oglašavaju svoje usluge u pravno izvesnijem okruženju i da zaključuju ugovore sa korisnicima, a da su njihova prava i obaveze detaljno uređene. Na kraju bih posebno izdvojila mogućnost zaključenja ugovora u elektronskom obliku bez elektronskog potpisa, jer takav način zaključenja ugovora još uvek nije dovoljno rasprostranjen kod nas. Dakle, usvajanje ovog zakona će u mnogome doprineti razvoju tržišta finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu. Zahvaljujem.
Na član 2. amandman je podneo poslanik Branko Popović. Da li želi reč? (Da.)
Zahvaljujem predsednice. Poštovana gospođo Tabaković, dame i gospodo narodni poslanici, dopunom ovog člana stavom 2. koji sam predložio, dodatno se definiše predlog zakona u smislu afirmacije sveukupnog razvoja naše države, a posebno razvoja regionalnih medicinskih centara. Politika Vlade Republike Srbije ogleda se u obezbeđivanju i realizaciji strateških projekata i novim investicijama, čime se stvaraju najpovoljniji uslovi za razvoj države. Saradnja Ministarstva zdravlja, Zdravstvenog centra Užice i opštine, u DZ Nova Varoš i u istureno odeljenje Opšte bolnice Užice u Novoj Varoši poslednjih nekoliko godina uloženo je preko 80 miliona dinara. Izvršena je rekonstrukcija i adaptacija većeg dela ovih ustanova, otvorena je i opremljena služba fizikalne medicine, otvorena je apoteka, izgrađen je parking prostor sa 30 parking mesta, nabavljeno je sedam sanitetskih i terenskih vozila. Kompletno je zamenjena stara stolarija, adaptirani svi toaleti, nabavljena brojna dijagnostička i računarska oprema. Ove godine, opština Nova Varoš je nastavila sa dobrom praksom, izdvajanje sredstava za poboljšanje zdravstvene zaštite građana. Nabavljeno je novo terensko vozilo za potrebe zdravstvene zaštite pacijenata u seoskim područjima, brojna medicinska oprema, kao što su moderni EKG aparati, aspiratori, inhalatori, gasni analizator, već su u upotrebi u isturenom odeljenju u Novoj Varoši. Ovih dana očekuje se i početak radova na izgradnji novog parking prostora u krugu doma zdravlja, a privodi se kraju i proces izrade projekta rekonstrukcije krova na najvećoj zgradi ove ustanove. Ove činjenice su dokaz strateške politike Vlade Srbije, koja temeljno realizuje projekte od vitalnog značaja za razvoj naše države. Samo novim investicijama u infrastrukturu, stvoriće se bolji preduslovi za nastavak započetih reformi, koje za krajnji cilj imaju povećanje životnog standarda građana. Zahvaljujem.
Na član 2. amandman je podnela poslanica Dragana Kostić.
Zahvaljujem predsednice. Uvažena guvernerko sa kolegama, kolege narodni poslanici, u drugom članu Zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga oko ugovaranja na daljinu definisano je značenje pojmova koji se koriste u zakonu. Mnogi od ovih pojmova je definisano i u drugim zakonima, kao što su Zakon o tržištu kapitala, Zakon o zaštiti korisnika finansijskih usluga i drugi. Svakako da će se donošenjem ovog zakona izvršiti i usklađivanje domaćeg prava sa propisima EU u ovoj oblasti, pre svega sa Direktivom 2002. Narodna banka Srbije u proteklih šest godina je obavila veoma značajnu ulogu u procesu evropskih integracija Republike Srbije i to kako kroz proces pridruživanja, tako i kroz proces pristupanja. Značajno je danas istaći da do kraja juna očekujemo otvaranje nova dva poglavlja i to 33 i 13. Svakako da je veoma značajno Poglavlje 33 koje se odnosi na finansijske i budžetske odredbe. Takođe, do kraja juna će se potpisati deo finansijske pomoći iz pretpristupnih fondova za 2017. godinu od 42 miliona evra od ukupnih 138 miliona evra. Takođe je dogovoreno i potpisivanje, po prvi put, finansijskog sporazuma IPARD, koji se odnosi na fondove za poljoprivrednike, u visini od 175 miliona evra bespovratne pomoći do 2020. godine. Sve ovo ukazuje da naša Vlada veoma marljivo i odgovorno radi za dobrobit svojih građana, kao što će i donošenje zakona koji je danas na dnevnom redu, svakako uticati na podizanje kvaliteta životnog standarda građana Srbije. Zahvaljujem.
Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Dragana Barišić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dalibor Radičević. Izvolite.
Zahvaljujem, predsednice. Poštovana guvernerko sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 2. Predloga zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu sa ciljem da se dodatno precizira Predlog zakona. O tome kako radi Narodna banka Srbije i kako radi Vlada Republike Srbije ne moramo mnogo govoriti. Rezultati rada su vidljivi i o njima je guverner, gospođa Tabaković, već govorila u toku rasprave u načelu. Dovoljno je da pogledamo kako se kreće kurs dinara i kolike su devizne rezerve, pa će i najvećem laiku biti jasno da se vodi jedna odgovorna politika, a kao rezultat takve odgovorne politike, vidimo da se procenat nezaposlenih smanjuje i da je trenutno oko 12%. Pre samo par godina je bio više od 26%. To ne bi bilo moguće da nije bilo direktnih stranih investicija u našoj zemlji. Svedoci smo da u Srbiji se stvari menjaju i da investitori otvaraju pogone svojih fabrika, i to nikako ne bi bilo moguće bez stabilnog kursa dinara koji direktno utiče na izvoz, pogotovo ako znamo da sve strane kompanije celokupnu proizvodnju namenjuju svom izvozu. Hvala.
Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Vesna Marković. Izvolite.
Hvala. Potpuno je prirodno da uvođenje i korišćenje naprednih tehnologija dovodi do potrebe da se odgovarajućim zakonskim rešenjima prate ove novine, pre svega zbog zaštite potrošača koji u velikoj meri najčešće koriste elektronski način plaćanja određenih usluga. Ciljevi donošenja zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu su unapređenje prava, dodatna zaštita korisnika finansijskih usluga, ali i preciziranje određenih praktičnih pitanja kod ugovaranja na daljinu. Ugovaranje na daljinu se odnosi na komunikaciju bez istovremenog fizičkog prisustva potrošača i pružaoca usluga. Ovim zakonom bi se izvršilo usklađivanje domaćeg prava sa propisima EU u ovoj oblasti, pre svega, sa direktivom 2002/65 kojom se uređuje upravo oglašavanje i zaključivanje na daljinu ugovora o finansijskim uslugama namenjenim potrošačima, koje se odnosi na sve vrste finansijskih usluga, i to: bankarske, kreditne, osiguravajuće, penzione, investicione ili platne. Zabeležen je trend stalnog porasta korišćenja instrumenata plaćanja, kao što su platne kartice i instrumenti na kojima je pohranjen elektronski novac. Kada je reč o broju platnih transakcija i njihovoj vrednosti zabeležen je rast u prethodnoj godini, plaćanjima u Republici Srbiji, ali i inostranstvu. Na osnovu ovih trendova može se zaključiti da su građani, privredni subjekti otvoreniji za korišćenje elektronskih načina plaćanja, što pokazuje da će se u budućnosti informativne tehnologije sve češće koristiti i za zaključivanje novih ugovora, posebno nakon što je u Srbiji 2015. godine uvedeno i zakonom regulisano korišćenje elektronskog novca. Uspostavljanjem jedinstvenog pravnog okvira za zaštitu korisnika kod ugovaranja svih vrsta finansijskih usluga na daljinu ojačaće poverenje korisnika ovih usluga u pružaoce finansijskih usluga. Amandmanom, koji sam podnela na član 2. ovog zakona, sam predložila dodavanje termina evrointegracija, jer sam želela da ukažem na značaj ovog procesa, na razvoj svih oblasti našeg društva, a posebno kada su u pitanju finansijske usluge. Hvala.
Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Radoslav Jović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik LJiljana Malušić. Da li neko želi reč? (Da)
Hvala, predsednice. Uvažena guvernerko sa saradnicima, 2012. godine dolaskom SNS na vlast počinje veliko zalaganje Vlade Republike Srbije za stvaranje povoljnog poslovnog okruženja, konsolidaciju budžeta, smanjenje nezaposlenosti, makroekonomskih pokazatelja i fleksibilnog tržišta rada i očekuju se novi napori za privlačenje investitora. Jedan od prioriteta Vlade Republike Srbije je upravo digitalizacija i unapređenje korišćenja informaciono-komunikacionih tehnologija u svim oblastima, a na prvom mestu u privredi i državnoj upravi. Unapređenju korišćenja informaciono-komunikacionih tehnologija doprinosi, takođe, usvajanje zakona o elektronskom dokumentu, elektronskoj identifikaciji i uslugama od poverenja u elektronskom poslovanju, kao i Zakon o elektronskoj upravi. Pogledajte samo projekat „Bebo, dobrodošla na svet“. Od aprila 2016. godine, roditelji imaju novu mogućnost… (Vjerica Radeta dobacuje.) Molim vas, čućete, nisam vas ometala, budite parlamentarni. Imaju novu mogućnost za dobijanje potrebne dokumentacije za novorođenče. Novi sistem omogućava određivanja ličnog imena deteta, prijave prebivališta i zdravstvenog osiguranja i određivanje državljanstva u zdravstvenoj ustanovi u kojoj je dete rođeno. Procedura je jednostavna i ne zahteva odlazak kod matičara. Ceo postupak je besplatan. Roditelji će biti obavešteni o završetku postupka. Dokumentacija, izvod iz matične knjige rođenih, uverenje o državljanstvu i kartica zdravstvenog osiguranja biće im dostavljeni na kućnu adresu. Zamislite samo koliko je to važno za populaciju koja nema novca da plati svu tu dokumentaciju, za romsku populaciju i svu ostalu populaciju koja je siromašna. Treba imati pijeteta, poštovanja prema tim ljudima. Ovo je odličan zakon. Ja se bavim socijalnim pitanjima i potpuno sam uklopila ovo što pričam, vrlo svesno pričam i znam šta pričam, jer je jedan od ciljeva SNS i Vlade Republike Srbije upravo briga o ljudima. Hvala.
Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Marko Atlagić.
Uvažena predsednice Narodne skupštine Republike Srbije, poštovana guvernerko, gospođo Tabaković, sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, realizacija osnovnih pojmova ovog Zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga i ugovaranja na daljinu, kao i osnovnih pojmova ovog zakona pridoneće modernizaciji Republike Srbije za koju se zdušno zalaže predsednik Republike Srbije gospodin Aleksandar Vučić, Vlada Republike Srbije, Narodna banka Republike Srbije, gospođo Tabaković na čelu sa vama, većina uvaženih narodnih poslanika u ovom visokom domu, SNS i najveći broj građana Republike Srbije. Ovaj zakon će pridoneti ukupnom sistemu vaspitanja i obrazovanja, posebno učenju i studiranju na daljinu koje vaspitno-obrazovne ustanove, a i fakulteti, odnosno univerziteti koriste već nekoliko decenija. Posebno treba afirmisati patriotska osećanja naših učenika. Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi građani Republike Srbije, da uvaženi narodni poslanici stranke bivšeg režima poseduju patriotska osećanja, oni bi danas 7. juna, gospodnje, 2018. godine aplaudirali uvaženom gospodinu predsedniku Skupštine Republike Slovačke prilikom njegovog obraćanja u ovom visokom domu narodnim poslanicima i njegovim rečima, citiram, da Slovačka neće priznati samoproglašenu nezavisnost Kosova i Metohije, završen citat. Građani Republike Srbije koji su gledali prenos, a i uvaženi narodni poslanici bili su šokirani kada su videli da narodni poslanici bivšeg režima nisu aplaudirali. Nije ni čudo, jer njihovi lideri Vuk Jeremić, zvani Vuk potomak, Boris Tadić, zvani lipicaner, i njihovi pajtosi, kao što su Čeda Jovanović, zvani šmrkavac, i Nenad Čanak, zvani gicoje, su svojim činjenjem i ne činjenjem uveliko doprinosili samoproglašenju tzv. nezavisnosti Kosova i Metohije. Zato je ovaj, dame i gospodo, amandman veoma važan kako bi učenje na daljinu ubuduće doprinosilo formiranju patriotskih osećaja, kako se ne bi dešavale ovakve gadosti nezapamćene u ovom visokom domu Narodne skupštine Republike Srbije. Hvala.
Na član 2. amandman je podnela Ana Čarapić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsednice. Poštovana guvernerko Tabaković sa saradnicima, poštovane kolege narodni poslanici, danas kada prvi put posle dugog niza godina imamo suficit u budžetu, danas kada posle dužeg perioda imamo najviši privredni rast u regionu, privredni rast koji je veći od proseka od svih zemalja u okruženju, koji je veći od proseka od zemalja članica EU, danas kada smo u 2018. godini 128 milijardi dinara izdvojili za investicije u kapitalne projekte, kada imamo rast izvoza za 12,4% iz oblasti prerađivačke industrije, kada imamo rast uvoza opreme i repromaterijala, sasvim sigurno možemo da govorimo i o privrednom rastu i o privrednom razvoju, pa, shodno s tim, sam i podnela amandman. Srbija danas ima najviše zabeleženi rast u regionu, a to je rezultat reformi Vlade koje je započeo naš predsednik Aleksandar Vučić, a nastavila Vlada gospođe Ane Brnabić. Danas Narodna banka Srbije rešava probleme koje je prethodni režim gurao pod tepih, a to su problemi koji se odnose na klijente bankarskog sektora. Danas zakonskim rešenjima u potpunosti štitimo klijente svih banaka, i to na taj način što su banke u obavezi da obaveštavaju klijente o svim aktivnostima koje sprovode. Danas banke, pre nego što zaključe ugovor sa bilo kojim klijentom, su u obavezi da dostave nacrt ugovora, odnosno ponudu ugovora i na taj način klijenti mogu da uporede ponude konkretne banke sa drugim bankama i da donesu odluku sa kojom bankom će zaključiti ugovor, a ta odluka je ujedno i najpovoljnija. Takođe, ukoliko dođe do bilo kakve promene u odnosu na inicijalne ugovore, a tiču se tarife ili kamatnih stopa, banke su u obavezi da obaveste svoje klijente, u suprotnom, snosiće određene kazne. Čak dva puta godišnje banke moraju da obaveste korisnike finansijskih usluga o dospelim i nedospelim obavezama, a to sprečava sudske sporove, smanjuje i gotovo eliminiše sve sudske troškove koji su za vreme bivšeg režima gotovo bile svakodnevnica. Danas i Narodna banka sve što radi, a i Vlada Republike Srbije, sve što radi, radi transparentno. Rezultati koje smo postigli u prethodnom periodu su odlični, a da nam građani Srbije veruju, da građani Srbije veruju SNS, Aleksandru Vučiću, su pokazali na izborima. Zahvaljujem.
Na član 2. amandman je podneo LJubiša Stojmirović. Da li želite reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo poslanik Goran Kovačević. Da li želite reč? (Da) Izvolite.
Zakon o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovora na daljinu svakako ne bi mogao da bude uopšte predmet analize Skupštine Republike Srbije da Republika Srbija od 2015. godine nije svoje makroekonomske parametre dovela u stabilan nivo. Kada govorimo o tom stabilnom nivou, onda moramo da se setimo ugovora sa MMF, koji je zaključen u februaru 2015. godine, koji je omogućio između tri stvari koje smo trebali da uradimo, a to je svakako fiskalna konsolidacija, jačanje finansijskog sektora i strukturne reforme, da Narodna banka Republike Srbije vodi stabilnu monetarnu politiku. Sa stopom inflacije koja se nalazi danas na 1,1% u prvih šest meseci i baznom stopom inflacije od 0,8%, sasvim je izvesno da u narednih šest meseci 2018. godine Srbija, odnosno Narodna banka Republike Srbije, ostvaruje planiranu zacrtanu inflaciju od 3%, plus-minus 1,5%. Opasnosti koje mogu da dođu u narednih šest meseci svakako se tiču međunarodnog dešavanja, odnosno dešavanja na robnim i finansijskim međunarodnim tržištima i moguće su posledice u oblasti poljoprivrede, koje su pre svega posledica suše. Pored neverovatno dobrih rezultata koji govore o nivou inflacije, ono što još više raduje jesu inflatorna očekivanja i kada ta inflatorna očekivanja pogledate, onda možete da shvatite da kratkoročna inflatorna očekivanja sektora privrede se nalaze na 2,5, odnosno finansijskog sektora na 2,8. Srednjoročna očekivanja inflacije u narednom vremenskom periodu se nalaze negde na oko 2,8, što sve svakako govori da Srbija i u 2019. godini neće ići sa stopom inflacije iznad 3%, odnosno iznad precizno i jasno zacrtane inflacije. Ako imate takav nivo stabilnosti u narednom vremenskom periodu, onda je sasvim normalno da se zaštite interesi finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu korisnika, a u interesu građana Srbije.
Na član 2. amandman je podneo Aleksandar Martinović. Da li želite reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Aleksandar Martinović.
Dame i gospodo narodni poslanici, kada smo započeli krupne reforme u oblasti ekonomije i javnih finansija, uz podršku NBS, koja je očuvala monetarnu stabilnost, mnogi nam nisu verovali da su za relativno kratko vreme mogući opipljivi rezultati. Ti rezultati su vidljivi ne samo na planu ekonomije i javnih finansija, nego su se odrazili i na modernizaciju našeg celokupnog sistema bezbednosti. Tu pre svega mislim na Vojsku Srbije. Praksa uništavanja perspektivnog naoružanja je zaustavljena još 2012. godine. Posle toga je napravljena analiza, još u vreme kada je ministar odbrane bio gospodin Aleksandar Vučić, i usvojen je nov plan razvoja i modernizacije Vojske Srbije. Prvi rezultati su bili vidljivi već 2014. godine, kada su usvojena tri nova borbena sredstva, 2015. godine je usvojeno pet novih borbenih sredstava, 2016. godine sedam, a plan je da u periodu od 2017. do 2019. godine u Vojsku Srbije uđe novih 28 najsavremenijih borbenih sistema. Ono što je takođe važno da se kaže, to je da je izvršena konsolidacija naše namenske industrije. Naime, 2012. godine od osam privrednih društava koja spadaju u oblast namenske industrije šest privrednih društava je bilo u ogromnim ekonomskim problemima, nalazile su se u situaciji da ne mogu da izmiruju dospele obaveze, da isplaćuju plate svojim zaposlenima. Već 2012. godine napravljena je jedna dubinska analiza poslovanja i problematike poslovanja tih preduzeća. Započelo se sa konsolidacijom i od druge polovine 2014. godine, pa do danas, svih osam fabrika izmiruje sve obaveze prema radnicima, državi i dobavljačima i praktično u svih osam preduzeća započeli su krupni radovi koji podrazumevaju izgradnju novih pogona. Tu pre svega mislim na javno preduzeće „Jugoimport“ SDPR, zatim na fabriku „Prvi partizan“, „Slobodu“ Čačak, „Krušik“ iz Valjeva, „Prvu iskru namenska proizvodnja“ Barič, „Zastava oružje“, „Milan Blagojević namenska“Lučani. Ono što je takođe važno da se naglasi to je da je izvoz naoružanja i vojne opreme iz Republike Srbije beležio konstantan rast u periodu od 2012. do 2018. godine. Samo u 2016. godini zabeležena je rekordna vrednost izvoza naše namenske industrije u visini od 484 miliona dolara. To je za oko 63% više nego u 2015. godini, za oko 80% više nego u 2014. godini, dvostruko više nego u 2013. godini i oko tri puta više nego u 2018. godini. Naravno, ovi rezultati ne bi bili mogući, ponavljam još jedanput, da nije bilo združene i zajedničke politike Vlade Republike Srbije i Narodne banke Srbije.
Na član 2. amandman je podneo Zoran Bojanić. Da li želite reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo Vladimir Orlić. Da li želite reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Vladimir Orlić.
Hvala vam. Poštovane dame i gospodo, oni značajni napori koji podrazumevaju, naravno i sve ono što radi Narodna banka, zaista su važni i u širem kontekstu razvoja naše zajedničke kuće, naše Srbije. U svim mestima o kojima su govorili poslanici SNS danas i u gradu Beogradu, naravno, Grad Beograd upravo je izabrao novog gradonačelnika i gradsko veće kojima i ovom prilikom čestitamo i želimo im dobar posao i dobre rezultate, jednako dobre kao one što su ostvarili njihovi prethodnici, a sigurno je uz marljiv rad i uz dobru saradnju i sa predsednikom Republike i sa našom Vladom i sa našom bankom. Svim sposobnim i stručnim ljudima koji se o Srbiji iskreno staraju. Biće ti rezultati i nadmašen. Kada je reč o onim poslovima koji se tiču neposredno Narodne banke, da to ima jasnu, opipljivu, merljivu korist, pa evo, samo par informacija koje je naša javnost mogla da vidi pre samo nekih mesec ili dva dana. Gledam javno saopštenu informaciju o postupcima poslovanja privrede Republike Srbije u prethodnoj godini, je o posebnim uspesima. Kaže - privreda Srbije je prošlu godinu završila sa dobitkom od 437,2 milijarde dinara, što je duplo više nego u 2016. godini i posebno ističu, zaradili i na dinar. Na šta misle, objašnjenje sledi. Firmama je prijalo i jačanje domaće valute na kojem su profitirale 37,4 milijardi. Kada se ovako dobro radi, a u Srbiji se danas dobro radi, onda postoje i pozitivne posledice, na primer, na plate koje danas u evrima mereno, a to može da se meri i vrlo lepo prati, upravo zahvaljujući stabilnom kursu, iznose 60 ili 70, o prosečnoj vrednosti govorimo, više nego što su bile 2012. godine. Penzije prosečne i pored onog zakona o privremenom smanjenju, danas u evrima opet posmatrano na približno identičnom nivou, a nakon očekivanog smanjenja, odnosno ukidanja Zakona o privremenom smanjenju koje će uslediti za nekih par meseci, odnosno na današnji dan, prosečno povećanje u odnosu na period 2014. godine koje se očekuje između osam i skoro 14, u proseku 10%, jasno će da taj rezultat podigne na istorijski maksimum. To su u stvari na koje možemo da budemo ponosni. To su stvari koje smo zajedničkim, napornim, mukotrpnim radom u ovoj zemlji napravili. Nastavićemo da radimo tako, između ostalog i kroz podršku odličnim zakonima kao što je ovaj i u tom smislu bio još jednom čestitke.
Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Milekić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milan Knežević. Da li neko želi reč? (Da.) Izvolite.
Poštovana predsednice, uvažena guvernerko sa saradnicima, koleginice i kolege narodni poslanici, pa, eto, podneo sam amandman na član 2. Predloga zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu. Hteo bih da podsetim više gledaoce, odnosno naše građane koji prate prenos, ako prate ili će snimak da prate, da je ovo praktično još jedan iz seta zakona koji se tiče informaciono komunikacionih tehnologija. Mi smo doneli u 2017. i 2018. godini Zakon o elektronskom dokumentu, elektronskoj identifikaciji, elektronskoj upravi. Tako da sada ovim zakonom u stvari se ide u dalje unapređenje korišćenja ovih informacionih komunikacionih tehnologija. Doneli smo i mnoge zakone vezane za bankarstvo i finansije, ali ovakvim zakonima koji predstavljaju komunikacionu i logističku podršku za brže i bolje funkcionisanje, jer samo unapređenje ovih informacionih tehnologija, što treba radi građana reći, da je bio jedan od prioriteta postavljenih od strane Vlade, tako da to u jednom delu pokazuje posvećenost i odgovornost Vlade, da ono što je obećala, pridržava se svojih prioriteta u zakonodavnom smislu, a naravno kasnije u implementaciji tih zakona. Hteo bih da naglasim da su mnoge moje kolege afirmativno iznele surove, čiste pokazatelje o privrednom rastu, zapošljavanju, stabilnosti dinara, znači o svim aspektima jednog privrednog i društvenog života od kada je SNS na vlasti koji su jasno uporedivi sa prethodnim rezultatima rada, prethodnog režima. Pojedini opozicioni poslanici kojih standardno nema dođu ovde i neprimerenim rečima, čak i uvredama isprazne, moram da upotrebim izraz, frustracije i onda odu, ali mi je drago što ova dva dana gledam guvernerku kako staloženo sa činjenicama, jer su evidentni rezultati rada Narodne banke. Politika Vlade, ministarstva je posvećena, odgovorna. Drugi momenat, pored svih subjekata koji učestvuju u svim aspektima jednog socijalnog, državnog, privrednog života jedne države, važna poluga iako sam doktor razumem je narodna banka sa svojim stručnim ljudima. Malo sam stariji čovek, bez glave, porodice, pitanje je kako nešto funkcioniše. U ovom trenutku to je guvernerka Jorgovanka Tabaković. Ona je bila prava, stručna, predana glava u organizaciji rada Narodne banke. Pretpostavljam, znajući je, da će reći, što je i istina, da ima odlične saradnike, ali ako dirigent ne ume da ih upravlja, stručnost nekad ide levo i desno. Drago mi je što su ovi zakoni vezani za bankarski sistem i poslovanje i Narodnu banku sada došli. Kolege su iznosile, ponavljam, jasne pokazatelje. Što neko priča neistine i ružno, to njemu na čast, ali ovo je sve proverljivo na osnovu jasnih pokazatelja i parametara. Guvernerka, moram njoj da se obratim, je opravdala poverenje i SNS i Vlade i predsednika države, što je velika stvar. Kvalifikovala vas je da budete i dalje tu gde jeste, a znam da je jedan mandat malo. Nekad sam bio dekan, jedan mandat radite odlično, ali tek u drugom mandatu ste još bolji, tako da vam želim još jedan mandat sa potpunim uverenjem, svim svojim srcem, ne samo partijskim, nego znam vašu stručnu, sposobnost, vrednoću i predanost i da ste pravi čovek da ponovo budete na svom mestu. Hvala.
Na član 2. amandman je podneo Jovica Jevtić.
Poštovani predsedavajući,uvažena guvernerko sa saradnicima, poštovani narodni poslanici, na predloženo zakonsko rešenje podnosim amandman na član 2. koji dodatno precizira povezanost pomenutnog predloženog zakonskog rešenja i ravnomernog razvoja Republike Srbije. Želim pre svega da pohvalim rad NBS u proteklom periodu, kao i rad resornih ministarstava vezanih za finansijski sektor, jer u tom periodu Republike Srbije je postigla i očuvala cenovnu i finansijsku stabilnost ispunjavajući time svoje zakonom propisane osnovne ciljeve i doprinoseći stvaranju stabilnijeg poslovnog, smanjenju unutrašnjih i spoljnih neravnoteža, nižim troškovima zaduživanja, većem raspoloživom dohotku, ubrzanju privrednog rasta, znatno nižoj premiji rizika, kao i popravljanju kreditnog rejtinga zemlje. U članu 2. definisano je značenje pojmova upotrebljenih u zakonu. Određeni broj pravnih pojmova instituta zadržava značenje određeno drugim zakonima, poput finansijske pogodbe, koja je uređena Zakonom o zaštiti korisnika finansijskih usluga ili pojma investicionog društva koji je utvrđen Zakonom o tržištu kapitala. Predloženim zakonskim rešenjem korisnici finansijskih usluga osetiće pozitivan uticaj kroz veću dostupnost finansijskih usluga i veći izbor između postojećih pružalaca finansijskih usluga na tržištu, kako bi mogli da odaberu najpovoljniju finansijsku uslugu koja odgovora njihovim potrebama, bez obzira na to koliko je daleko najbliža ekspozitura. Pružaocima finansijskih usluga daje se dodatni podsticaj da na pouzdan i predvidiv način oglašavaju finansijske usluge na daljinu i na taj način zaključuju ugovore sa korisnicima. Posebno treba naglasiti odredbu koja omogućava zaključenje ugovora do određene vrednosti u elektronskom obliku i bez kvalifikovanog elektronskog potpisa koji koristi klijent finansijske institucije. To je veoma bitna odredba Predloga zakona, imajući u vidu nedovoljnu rasprostranjenost upotrebe ovog potpisa kod fizičkih lica. Na kraju, treba naglasiti da finansijski sektor svakako najbrže prati trendove tehnološkog razvoja, tj. digitalizacije. Jednostavno je to realnost i predložena zakonska rešenja su svakako korak u smeru ubrzavanja tih savremenih procesa, a sve u cilju napretka u svim sferama društvenog života, jer realno sve pomenute sfere društvenog života u tom svom temelju, kao osnovu imaju finansije. Amandman ide u smeru podrške ideji ravnomernog razvoja Republike Srbije, često sam to ranije u svojim prethodnim izlaganjima pominjao. Realno je to dosta teško sprovodljivo, ali svakako je ideja da se u budućim predlozima zakonskih rešenja taj segment dodatno definiše. Zahvaljujem.
Na član 2. amandman je podnela Borka Grubor. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovana predsednice, poštovana guvernerko sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, osnovnim pojmovima i realizacijom ovog zakona obezbeđuje se sveukupni razvoj Republike Srbije s posebnim osvrtom na razvoj zdravstva. Uspostavljanjem jedinstvenog pravnog okvira za zaštitu korisnika kod ugovaranja svih značajnih vrsta finansijskih usluga na daljinu ojačava se i poverenje korisnika u pružaoce finansijskih usluga. Zakonom o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu, izvršilo bi se i usklađivanje sa propisima EU u ovoj oblasti. Obzirom na to da korišćenje savremenih tehnologija pri pružanju finansijskih usluga predstavlja jedan od važnih činilaca koji utiče na dalji razvoj finansijskog tržišta, kao i da korišćenje ovih tehnologija nalaže propisivanje dodatih pravila, kako bi korisnici finansijskih usluga bili na najbolji mogući način informisani i zaštićeni, uređivanje ove oblasti je od posebnog značaja kako za korišćenje ovih usluga, tako i za finansijske institucije. Na ovaj način se pozitivno utiče i na razvoj Republike Srbije, a samim tim i na razvoj zdravstva, čemu je najviše doprinela finansijska stabilnost naše države, što je uspeh našeg predsednika gospodina Aleksandra Vučića, naše Vlade, Narodne banke na čelu sa guvernerkom gospođom Tabaković. U ime pacijenata Podrinja, ja molim ministra zdravlja gospodina Lončara, državnog sekretara prof. Vekića, našu Vladu, Narodnu banku da pomognu Lozničkoj bolnici u nabavci skenera i rendgen aparata, koji su neophodni za dijagnostiku patoloških stanja, a potrebe za ovim pregledima su nažalost svakim danom sve veće. Loznička bolnica ima u okviru radiološke službe odličan i stručan kadar, ali nedostaje neophodna oprema. To bi bila dragocena pomoć teškim bolesnicima da se ne maltretiraju putovanjem u druge gradove, zakazivanjem pregleda u privatnim dijagnostičkim centrima za čije usluge teško iznalaze neophodna novčana sredstva, a i kvalitet zdravstvenih usluga bi nam bio nadaleko višem nivou. Zahvaljujem.
Na naslov iznad člana 3. amandman je podneo Sreto Perić.
Uloga Centralne banke u svakoj državi, pa i u Srbiji je od izuzetnog značaja i činjenica da je jedan član Ustava Republike Srbije posvećen Centralnoj banci ukazuje dovoljno. I, mi smo očekivali da će ovaj predlog zakona koji u privredi i u životima građana ne znači mnogo, on je jedan proceduralni zakon, da će on biti kvalitetnije napisan i predložen nama narodnim poslanicima. Međutim, to nije tako. Odnos prema drugim propisima, naslov iznad člana 3, je odnos prema drugim propisima. U pravnoj teoriji je definisana primena zakona. Definisana je primena prava, tako da ovo ovde što je navedeno apsolutno je nepotrebno, čak kompletan član 3. nije bio neophodan, a naslov iznad član 3. ne treba uopšte da postoji, jer svi ovde pozivate i dalje na Zakon o zaštiti korisnika finansijskih usluga, zaštite potrošača, Zakon o obligacionim odnosima, zaštita podataka o ličnosti, to je sve što će se primenjivati, to je potpuno i normalno. Gospođo Jorgovanka, vi ste mnogo više pažnje trebali da posvetite zaštiti privrednih subjekata, zaštiti fizičkih lica od banaka u Srbiji. Provizije su izuzetno visoke najviše verovatno u Evropi. Neka mesta nemaju konkurencije banaka. Postoji samo po jedna banka u određenim, a takvih mesta u Srbiji je mnogo, oni pošalju možda u prvoj polovini godine svim privrednim subjektima svoje tarife. One su izuzetno nepovoljne za privredne subjekte. Ovo neće doprineti poboljšanju ni uslova u privredi, ni fizičkim licima, samo može da bude na štetu. Kao što koleginica tražila pomoć ministra zdravlja, ja bih samo jedno pitanje, koje već predstavlja problem za meštane sela Brasine, između Loznice i Malog Zvornika, pošto postoji veliki broj azilanata, oni za sada doduše ne ugrožavaju meštane tog sela, ali postoji opasnost, ako imamo narodnog poslanika kao što je Meho Omerović, koji je u drugoj zemlji krao, onda ovi građani, odnosno kod njih se stvara strah da ne počnu da kradu, oni ulaze inače u njihove prostorije, ponekad i prenoće, plašim se da građani ne dobiju proliv, kao što je i gospodin Meho Omerović prilikom krađe dobio proliv, tako su možda i ovi u strahu da ne dođe do toga, pa bih zamolio ministra unutrašnjih poslova ili možda ovog komesara za izbeglice da malo pokuša rešiti ovaj problem. Hvala vam.
Na član 3. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su Milorad Mirčić i zajedno Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković. Reč ima Milorad Mirčić.
Ovde ovaj član 3. kaže da je to u stvari povezano sa drugim zakonskim rešenjima. Bilo bi interesantno da čujem obrazloženje kako to, recimo, zakon o zaštiti podataka da u potpunosti budemo sigurni da će zaštiti podatke koji se sadrže u JMBG. Jedinstveno je u Srbiji, a to su nam uvele ove buldožeri revolucije, da u JMBG-u sadrže se svi podaci o ličnosti dan, datum, odnosno dan, mesec i godina rođenja. Sledeći brojevi označavaju područja na kome živi osoba, onda se označava region, odnosno mikro-lokacija u kojoj boravi ta osoba. Tako da, taj podatak kad imate, sasvim vam je dovoljno da saznate sve o osobi, ne samo kada je u pitanju primena ovog zakona, nego kada su u pitanju i zloupotrebe prema pojedincima. Mi smo svesni da taj napredak, ta avangarda proevropska, donosi samo ono što je loše. Setite se samo posle 5. oktobra kako su nam servirali priču o Evropi. Priča o Evropi je bila kao priča o komunizmu – sve će biti med i mleko, samo da mi uđemo u tu Evropu. Vidite kako se to obija o glavu građanima, umesto danas da razgovaramo o porastu troškova života, o tome kako da utičemo na smanjenje cene nafte, o tome kako da ukinemo porez na mnoge proizvode gde ne treba da bude, da vidimo kako bez kredita da poboljšamo standard građana, mi se bavimo sa ovim stvarima koje mogu realno da sačekaju, nije to nikakav problem, a bavimo se i sa pojedincima gde njihove stranke i dalje ćute, jednostavno ne oglašavaju se povodom najveće sramote koja je donešena u parlament, a to je krađa od strane Mehe Omerovića.
Na član 3. amandman je podneo poslanik Zoran Radojičić. Da li neko želi da govori? Na član 3. amandman je podnela poslanica Marija Janjušević. Da li želi da govori? Na član 3. amandman je podneo poslanik Dragan Vesović? Da li neko želi da govori? Na član 3. amandman je podneo poslanik Srđan Nogo. Izvolite.
U ponedeljak je guvernerka rekla da je bila šokirana kada je otkrila da se putem platnih kartica svake godine iznese 30 miliona evra iz zemlje. Znači, tri platne kartice Amerike, Master i Viza iznesu svake godine 30 miliona evra i ona je pravilno rekla da to treba staviti pod kontrolu i forsirati Dina karticu i uspostaviti naš sistem. Međutim, ona je rekla da su u istom tom periodu, znači od 2005. do 2018. godine, 13 godina, to je 390 miliona za ove tri kartice, a poslovne banke da su iznele u tom periodu ukupno samo 600 miliona evra. Te same cifre kada uporedite vidite da ta konstatacija apsolutno ne može biti tačna i odgovarati istini. Stojim iza tvrdnje da su u periodu od 2007. do 2016. godine, znači samo u tom periodu poslovne banke utajile 30 milijardi evra dobiti kroz simulovane pravne poslove izdavanja lažnih kredita, odnosno kroz upisivanje hipoteke u vlasništvo banke. Na taj način, za četiri i po milijarde evra, oštetile budžet. Dalje, vi dobro znate da se kamata preko 2% smatra zelenašenjem mesečno, da se smatra zelenašenjem i predstavlja krivično delo. Sad, zamislite situaciju, kada je preko noći švajcarski franak naglo skočio. Tada su banke ostvarivale kamatu, odnosno imale koristi od toga koja daleko prevazilazi ta 2% mesečno, prevazilazila je i 10%, ali se to nije prikazivalo kao kamata nego kao kursna razlika. To je identične efekte i posledice po dužnike je sprovelo. Vi niste reagovali, niko nije u ovoj državi reagovao da zaštiti te ljude. Isto možemo da gledamo i kad je bio skok evra, u periodu kad je evro naglo skakao od 2008. do 2011. godine. Ključna stvar, vi kada krijete podatke o poslovanju banaka i kontroli banaka, vi ste u stvari saučesnik sa bankama, jer na taj način ona lica koja su se žalila na banke ne mogu da dobiju od vas podatak o njihovom radu, da ne bi, eventualno, mogle da traže nadoknadu štete. Evo vam samo jedan primer. Vi ste prema dogovoru sa poslovnim bankama, znači, na osnovu poverenja dali da samo na osnovu ovlašćenja poslovne banke Prinudna naplata Kragujevac skida novac, smatrajući da banke neće zloupotrebiti poverenje i falsifikovati ili krivotvoriti ovlašćenje klijenta, a samo u jednom primeru banka je skinula novac klijentu i na sudu je taj klijent dokazao da je banka krivotvorila i falsifikovala isprave. Ima pravosnažna sudska odluka i firme „DMD Holding“, „Arminus“ i „Kor trejd“ su vas o tome pismeno obavestile.
Hvala. Vreme ste potrošili.
Međutim, da li znate da nesprovođenje sudske pravosnažne… [[Isključen mikrofon.]]
Na član 3. amandman je podneo poslanik Ivan Kostić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Boško Obradović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Šešelj. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav LJubenović. Da li neko želi reč? Izvolite.
Hvala. Ovim amandmanom koji je podnela poslanička grupa SRS na Predlog zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu predložili smo da se u članu 3. stav 1. tekst: „koja nisu uređena ovim zakonom“ zameni tekstom: „koja nisu obuhvaćena ovim zakonom“. Članom 3. je definisan odnos ovog zakona prema drugim propisima. Inače, ovaj amandman nije samo pravno-tehničke prirode jer je drugačije kada kažemo da pojedina pitanja zaštite korisnika nisu obuhvaćena ovim zakonom i da će se u primeni shodno primenjivanju odredbe propisa koji su na snazi, a sasvim je drugačije kada kažemo da nisu urađena. Jer, zakon koji se donosi ne bi se određivala materija koja je urađena. Mnoga pitanja u vezi sa zaštitom korisnika finansijskih usluga, zaštitom potrošača, finansijskim uslugama, koji su predmet ugovora na daljinu u vezi sa poslovanjem pružaoca finansijskih usluga sa obligacionim odnosima i zaštitom podataka o ličnosti su već uređena pozitivnim propisima. Pojedine odredbe koje će zakon primenjivati odnose se i na korisnike finansijskih usluga, koji će sačinjavati ugovore na daljinu, a koje nisu ušle u tekst zakona o kome danas govorimo. Poslanička grupa SRS je mišljenja da je bilo prostora da predlagač i te odredbe unese u ovaj zakon, kako bi bio precizniji i sveobuhvatniji. Ne bi to opterećivalo ovaj zakon i ne bi bilo suvišno. Ono što moram da kažem, da je Meho Omerović, a malopre je bilo diskusije da jednostavno to nije kulturno, a ja mogu da kažem, samo da podsetim da je Meho Omerović zaboravio kodeks lepog ponašanja koji se stiče u osnovnoj školi, da se ne laže, da se ne krade, kada se krade ide se u zatvor, kada se ide u zatvor dobijaju se buve, a ko ima buve, poneo sam, da bi se zaštitili sprejom i da bi se na neki način obezbedili od takve napasti. Hvala.
Na član 3. amandman je podnela narodna poslanica Vjerica Radeta. Izvolite.
Član 3. Predloga ovog zakona treba da se briše zato što opterećuje zakonski tekst, jer sve ovo što piše u članu 3. trebalo bi da bude tema nekog od podzakonskih akata. Ovo je inače manir i Vlade Republike Srbije, a vidim i Narodne banke da na ovaj način opterećuju zakonski tekst. Ja sam diplomirani pravnik i sa pravnicima razgovaram pravničkim jezikom, ali kada želim nešto da objasnim ljudima koji nisu pravnici, onda uvek koristim neki plastičan primer. Sada ću koristiti plastični primer plastične kartice Vlade Republike Srbije, koju je 2015. godine u septembru koristila Zorana Mihajlović, na daljinu, u NJujorku. Ona je tada sa te kartice potrošila oko milion i po dinara, dužna je ostala 895.951 dinar. Potrošilo se na krpice, na donji veš, ali i na šminku. E, da je tada bilo ovog zakona, onda bi i Meho možda imao karticu Narodne skupštine, pa bi bar platio karticom, ne bi krao, pa bi ovde vratio, kao što je Zorana Mihajlović vratila kada je uhvaćena u krađi. Dakle, ovaj Predlog zakona neće pomoći većini ljudi koji ne mogu da koriste platne kartice, to smo više puta rekli, ni kada bude zakon. Vidite, navodili smo primere i mogućnosti korišćenja platne kartice od strane guvernera koja ima preko 500.000 dinara platu, pa Zorane Mihajlović koja je koristila pare iz budžeta, državnu karticu. Pitamo i guvernera i pitamo predstavnike vlasti – kako će platne kartice koristiti milion ljudi u Srbiji koji rade za garantovanu platu i od te garantovane plate, koja iznosi 26.000, pet do deset hiljada morati da vrati gazdi na ruke? To su ključni problemi i pitanja na koja mi tražimo odgovor. Naravno, od predstavnika vlasti tražimo odgovor da reše pitanje Mehe Omerovića koji je u Skupštinu došao kao član stranke Rasima LJajića, ali je bio na listi SNS i ta stranka mora zaista da rešava ovaj problem jer je nedopustivo da Meho Omerović bude na čelu Odbora za ljudska i manjinska prava i da možda razmišlja da će predsedavati tim odborom, jer od nedelje imamo, između ostalog, i taj zakon na dnevnom redu, zakon koji se odnosi na ljudska i manjinska prava, odnosno na izbor Saveta nacionalnih manjina, koji će se održati negde u septembru i zaista raspisivanje zavisi od ovog zakona, a nemojte da računate da će Meho Omerović moći da vodi tu sednicu. Sasvim sigurno neće. Rešavajte to na vreme, bolje vam je.
Na član 3. amandman je podneo Filip Stojanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela Marina Ristić. Da li želi reč? Izvolite.
Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, ima još nekoliko primedbi na određene tačke ovog zakona, a odnose se na kazne. Tako, pružalac usluga se obavezuje da prilikom potvrđivanja identiteta koristi šemu elektronske identifikacije visokog nivoa, u skladu sa zakonom kojim se uređuje elektronski dokument. Ta šema podrazumeva da pružalac finansijskih usluga obezbedi da izdavalac sredstava elektronske identifikacije obezbedi identifikacione podatke u okviru sredstava elektronske identifikacije koji odgovaraju licu kojem je sredstvo izdato. Jeste malo rogobatno. U suštini, ovo znači da banke treba da kontrolišu MUP, jer sredstva elektronske identifikacije obezbeđuje Ministarstvo unutrašnjih poslova. Ako pružalac finansijskih usluga to ne obezbedi, biće kažnjen novčanom kaznom od 500.000 do dva miliona dinara. Ovakvi propusti dešavaju se kada se zakoni samo prevode sa engleskog na srpski jezik, bez provere da li je to u Srbiji uopšte primenljivo. Ovakvih primera ima još mnogo u našem zakonodavnom sistemu i zato se zakoni i ne sprovode, nemoguće je. Za tri meseca imaćemo situaciju da ako pružalac finansijskih usluga ne bude snimao sve što se izgovori tokom pregovora, nadrljao je. Ako ne dokaže da nešto nije rekao, a trebalo je, kazna je od 50 do 800 hiljada dinara. A sa koliko će narodni poslanik Meho Omerović biti kažnjen, koji je svojom sitnom krađom najgrublje urušio dostojanstvo Narodne skupštine? Hoćemo da kažemo da se u Srbiji još uvek nisu stekli svi uslovi za ovakvo poslovanje na pošten način. Hvala.
Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik LJiljana Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Belačić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Momčilo Mandić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Dubravko Bojić i zajedno Zoran Živković, Marinika Tepić, Aleksandra Čabraja, Jovan Jovanović i Sonja Pavlović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Dubravko Bojić.
Otkud ja s njima, samo mi to nije jasno? Dame i gospodo narodni poslanici, članom 3. ovog predloga zakona uređuje se odnos zakona prema drugim propisima kako ste naveli zbog izbegavanja poteškoća u primeni zakona i radi zaštite svih korisnika finansijskih usluga. Uzimajući u obzir još uvek nedovoljnu rasprostranjenost kvalifikovanog elektronskog potpisa kod fizičkih lica omogućeno je da se kod ugovora na daljinu u vrednosti do 600.000 dinara korisnik daje saglasnost korišćenjem metode dvofaktorske autentifikacije, složićete se to ne zvuči baš najrazumljivije, bolje bi zvučalo da stoji dva elementa za utvrđivanje identiteta korisnika. A kada znamo da i pored fizičkih lica u užem smislu reči, zakon se primenjuje i na preduzetnike i na poljoprivrednike, jer i ovi subjekti treba da uživaju isti stepen zaštite prava i interesa kod ugovaranja na daljinu, ali ovde mogu nastati problemi kada znamo da opšti nivo njihovog finansijskog znanja nije na nivou privrednih društava koja poseduju i veća materijalna sredstva i veće stručne kapacitete. Sve je ovo po meni ishitreno, isforsirano i plod je kuhinje dobro poznatih evropskih nalogodavnih zakona.
Hvala profesore Bojiću. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Despotović. Da li neko želi reč? (Da.)
Zahvaljujem predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, ovakvim restriktivnim Poslovnikom ne možemo davati primedbe u vidu amandmana, samo na žalost na prva četiri člana i to prvog, odnosno jednog od pet predloženih finansijskih zakona. Recimo, o predloženom Zakonu o NBS u članu 9. se kaže, citiram – minimalan broj članova izvršnog odbora prema predloženom rešenju je tri, a ne četiri kao što je do sada bilo. Stoga je neophodno i propisati i novi kvorum za održavanje sednice. Sada, kada je prisutna većina, tj. dva kako obezbediti većinu ako je jedan protiv. Zatim, primedba na predloženi Zakon o platnom prometu u članu 3. treba propisati gornju granicu maksimalnog iznosa platnih usluga, a sve to u cilju zaštite korisnika usluga o velikim nametima. Zatim, o Zakonu o finansijskom obezbeđenju u članu 20. trebalo je dodati još jedan stav i regulisati netiranje obaveze, odnosno upravljanja rizikom kada ne mogu da se namire, a stečajna masa nije dovoljna da izmiri ukupna potraživanja i obaveze. Na kraju, ja bih zamolio skupštinsku većinu da privoli Mehu Omerovića zbog obraza i časti da podnese ostavku, jer nije naneo samo sebi zlo nego i ovom visokom domu i Republici Srbiji. Hvala.
Hvala. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Delić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Vesna Nikolić Vukajlović. Da li neko želi reč? (Da.)
Pošto smo konstatovali ovih dana da ovih pet zakona koje je NBS donela na razmatranje su mogli da budu u proceduri još pre mnogo godina, znači prve nedelje kako je guvernerka stupila na funkciju, mogla je da reši ove probleme ta međubankarska transakcija i par dobrih stvari koje postoje u ovih pet zakona. To je samo pet dobrih stvari, ali ono što sigurno znamo to jeste da su banke strane u ovoj državi, da nam je ceo bankarski sistem stran, da te iste banke 500.000 evra svake godine iznose iz naše zemlje, a onda bi bilo lepo da nam ona kao stručnjak i kao pravi predstavnik odgovori na sledeće pitanje. Koliko je u tih 500.000 evra profita, koliko je realno uzeto kredita od strane naših građana? Znači, koliko je tu potrošačkog kredita? Ako znamo da su to uglavnom potrošački krediti bili, a nisu bili razvojni jer niko u ovoj državi prošle godine nije mogao da otvori nikakav privatni biznis, i niko u ovim bankama ne može da se zaduži da bi otvorio privatni biznis. Isključivo su se ljudi zaduživali za vraćanje svojih dugova, a i za potrošnju. Tu potrošnju gde su realizovali? U stranim lancima i u stranim marketima. Šta se prodaje u stranim marketima? Prodaje se strana roba. Sada vi nama recite koliko to godišnje stranci iznesu iz naše zemlje, ako znači 500.000 evra iznesu samo banke u vidu profita, koliko onda ovi strani lanci iznesu svog profita iz naše zemlje na osnovu kredita, što se mi zadužujemo kod tih stranih banaka? To vam je jedna prosta računica i to jeste pitanje za guvernera. Hvala.
Hvala koleginice. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Sp. Jovanović. Da li neko želi reč? (Da.)
Pretpostavljam gospodine Marinkoviću da vi znate, a zna i gospođa Gojković ko su Medison Kiz i Sloun Stivens, ali ne verujem da to zna gospođa Tabaković ko su te dve osobe, jer kad bi znala ona bi, pošto je ovo za nju veoma bitan zakon, zatražila od vas u predstavništvu da prekinete zasedanje, jer trenutno je za RTS važniji meč između Medison Kiza i Sloun Stivensa od Narodne skupštine. Tako da mi nemamo mogućnost da se sada direktno obratimo građanima Srbije, već kada se završi polufinale Rolangarosa, noćas u neko doba, možda će neko od ovih umornih poljoprivrednika, iscrpljenih i gladnih penzionera, ljudi koji su ostali bez posla, zbog nesanice, zbog bede i nemaštine, da uključe RTS drugi program i da vide da se pričalo o zakonu koji veze nema sa njihovim trenutnim problemima i stvarnim životom. Da je to tako, govori i činjenica, a to bi guverner trebala da zna, pa zato da je htela da uradi nešto dobro za Srbiju kako je ovde hvale poslanici SNS, onda bi valjda predložila izmene i dopune Zakona o stečaju koji je dobar, a to nije ovaj koji je predložila, insistirala da upravo taj zakon bude prvi u raspravi, da se o njemu govori u amandmanima, jer trenutno u Srbiji ima 2.063 preduzeća. Vi to isto tako dobro znate gospodine Marinkoviću, koji su u aktivnom stečaju, na dan 5. juni 2018. godine. Neverovatno je, gospodine Marinkoviću, da vi još uvek ne znate, kaže gospođa Radeta i u pravu što mi je suflirala, zahvaljujem joj se na tome, da li će Meho Omerović da podnese ostavku zbog onoga što je uradio. Time je učinio bruku na kraju krajeva i vašoj partiji i listi Aleksandar Vučić, kako Srbija pobeđuje, na kojoj se nalazi, ali to njega ne zanima, to je očigledno, a ni vas, jer vi ni jednim svojim gestom, potezom, rečju niste osudili to što poslanik u Narodnoj skupštini Republike Srbije krade na frankfurtskom fri šopu. Zato je vama bitno da ovde sada teče neka rasprava, a za to vreme Medison Kiz i Sloun Stivens se bore za milione na Rolangarosu, guvernerku baš briga, ona ništa i ne zna.
Hvala. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Nikola Savić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 3. Predloga zakona o pružanju finansijskih usluga na daljinu. Ovo je još jedan od evropskih zakona koji neće moći da zaživi kod nas u praksi. Šta običan čovek, naš običan građanin dobija ovim zakonom? Ne dobija ništa, pogotovo ako znamo da je najveći broj naše populacije informatički nepismen ili je nedovoljno pismen i, sada, kada uvedemo i ovaj zakon gde oni jednostavno neće moći da se snalaze, samo ćemo im stvarati dodatne probleme. Ovo tim pre što znamo da je u velikom porastu visoko-tehnološki kriminal. Čovek koji je neuk informatički dovoljno je da jedan klik mišom na kompjuteru, laptopu, tabletu, mobilnom telefonu itd. i ode sve u pogrešnom smeru, ode novac sa tekućeg ili žiro računa. Dakle, morali ste voditi računa o tome da se treba zaštiti od visoko-tehnološkog kriminala. Međutim, ovde je jasno da ova vlast ne vodi računa ni o tome da se spreči ovaj najobičniji klasični kriminal, čak ni onaj najprimitivniji. Videli smo da je jedan poslanik vladajuće većine, Meho Omerović, krao. Uhvaćen je u krađi na aerodromu. Pozvao se na diplomatski status, ali se svi ovde i u ovoj sali, i u Vladi i u vladajućoj većini prave ludim na tu činjenicu.
Hvala. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Miljan Damjanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Ružica Nikolić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Ružica Nikolić. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, član 3. Predloga zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu treba da uredi odnos ovog zakona prema drugim propisima. Međutim, pojedine stavke nisu precizno definisane i kriju određenu opasnost. Jedna od takvih stavki jeste autentifikacija samog korisnika gde se paradoksalno ne definišu elementi autentifikacije, ali se nabrajaju kao potrebna dva elementa. Takođe, ono što je veliki problem jeste i nedostatak uslova elektronskog potpisa na iznose do 600 hiljada dinara. Ukoliko je fizički potpis zahtevan pri fizičkom zaključivanju ugovora, neophodno je zahtevati i elektronski potpis pri elektronskom poslovanju. U daljem objašnjenju ovog Predloga zakona jeste navedeno da postoje praktični problemi prilikom primene električnog potpisa, što jeste legitimna težnja da se olakša poslovanje, zaključivanje ugovora i slično, ali se problem ne rešava time što će se postaviti nejasno definisan kriterijum autentifikacije korisnika već jednim sistemskim rešenjem - pravljenjem registra lica koje će imati svrhu, takoreći fizička varijanta matične knjige rođenih ili barem pravljenjem onlajn registra kao zvanične državne agencije ili institucije. Na kraju bih pitala vas, gospodine Marinkoviću, da li je tačno da je gospodin Meho Omerović na Pisarnici danas predao svoju ostavku na funkciji narodnog poslanika posle svog jadnog i bednog lopovluka?
Hvala, koleginice Nikolić. Nisam o tome informisan. Proverićemo. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Dušica Stojković. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Dušica Stojković. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine Marinkoviću. Uvažena guvernerko gospođo Tabaković sa saradnicima, drage kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije, podnela sam amandman na član 3. Zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu, koji definiše i određuje samo odnos prema drugim propisima. Pitanje zaštite korisnika finansijskih usluga je ključno pitanje na koje odgovor daje ovaj zakon. Pored ovog zakona, primenjuju se i odredbe i propisi koji uređuju i zakoni koji se odnose na zaštitu finansijskih usluga, zatim zaštitu potrošača, zatim na odredbe zakona koji se odnose na finansijske usluge koji su predmet ugovora na daljinu, zatim brojni zakoni koji se odnose na samo ugovorno pravo, obligacione odnose, ali i zaštitu podataka o ličnosti. Određena vrsta ugovora o finansijskoj usluzi zaključuje se isključivo u pismenoj formi. Međutim, uvodi se sada jedna nova novina ovim zakonom. Reč je oko ugovaranja na daljinu, da se može ugovor zaključiti i upotrebom sredstava komunikacije na daljinu u formi elektronskog dokumenta, ali uz poštovanje određenih normi i standarda. Moramo koristiti kvalifikovani elektronski potpis i maksimalna vrednost koja se može zaključiti je do 600 hiljada dinara, bez upotrebe tzv. kvalifikovanog potpisa, ali ako se ispoštuju zaista dva ključna elementa koji potvrđuju korisnički identitet, znači autentifikaciju, ali i korišćenjem šema elektronske identifikacije visokog nivoa pouzdanosti, te su sve ovo procedure koje je zaista detaljno opisale i razradila Narodna banka Srbije. Ovim zakonom imamo brojne benefite i brojne koristi. Ne samo da se pojednostavljuje procedura, već i korisnici finansijskih usluga u današnje vreme snižavaju svoje troškove poslovanje, ali takođe i utrošak vremena koje je potrebno uz korišćenje savremenih sredstava komunikacije na daljinu i, s tim u vezi, u mnogome će njihovo buduće poslovanje zaista i u praksi bili olakšano. Ovaj zakon se ne odnosi na visoku politiku i ovde mi zapravo želimo da regulišemo prava i obaveze korisnika finansijskih usluga, ali i pružaoca finansijskih usluga. S tim u vezi ja zaista želim, ovaj zakon smo dugo čekali da uđe u skupštinsku proceduru i meni je zaista krivo zašto nismo ranije omogućili i olakšali i finansijsku disciplinu i pružanje finansijskih usluga kako korisnicima, tako i pružaocima finansijskih usluga i zaista bih želela, pošto ovde nema elemenata visoke politike, ovo su praktična rešenja koja će olakšati i omogućiti elektronsko poslovanje u našoj zemlji, uvesti finansijsku disciplinu, ja pozivam sve svoje kolege i iz opozicije, kojih danas nažalost nemamo mnogo prisutnih u Domu Narodne skupštine kada govorimo o važnim zakonima iz resora NBS, ali i Ministarstva privrede, da podrže ova zaista dobra finansijska rešenja kako bi našim građanima omogućili kvalitetniji život, kako bi našim privrednicima omogućili poslovanje i kako bi kao društvo zaista išli napred. Zahvaljujem se.
Hvala, koleginice Stojković. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Maja Mačužić Puzić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Manojlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Reč ima narodni poslanik Ivan Manojlović. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Poštovana gospođo Tabaković, drage kolege narodni poslanici, na član 3. Predloga podneo sam amandman u cilju da dodatno definišem njegov odnos prema drugim propisima i ovde će nesumnjivo doći do usaglašavanja ovog zakona sa propisima koji se već primenjuju u Republici Srbiji. Meni je, gospođo Tabaković, žao što danas evo opet nema predstavnika opozicije, naročito ovih iz žutog preduzeća. Inače bih voleo i bilo bi mi lakše, ne bih trošio ni vreme dragoceno mojih kolega, kada bi, eto, mi iz SNS ispričali danas šta mi primenjujemo i šta SNS donosi kao zakone, a da oni ispričaju kako se to dešavalo u njihovo vreme, ali neće mi smetati da napravim i sam tu paralelu. Govorimo danas o nekom plaćanju na daljinu. Oni su to imali u primeni mnogo ranije, ali ne ono što se dešavalo u relativno skorom vremenskom periodu, ovo plaćanje na daljinu Čad, Hong Kong, Beograda, NJujork, već su mnogo ranije to primenjivali. Mi danas uvodimo zakon kojim omogućavamo platne kartice da se primenjuju na jedan znatno bolji i adekvatniji način. Imali su i oni u tom periodu kartice, samo su ih nazivali članskim karticama. Mi danas uvodimo primenu savremene tehnologije da putem aplikacija će svaki korisnik moći da vrši plaćanje u zemlji, da koristi finansijske usluge, da sklapa ugovore, ali su koristili u tom periodu i oni, samo im nije bila potrebna nikakva aplikacija za mobilne telefone. Dovoljno je bilo da neko kaže da li ima karticu – da, da li je kartica žuta – jeste, e onda primenjuju telefon da neko telefonski okrene nekog u banci ili u Fondu i kaže – znaš šta, ovom čoveku daj novac. Nikakva pokrića, ništa nije bilo neophodno, nikakve aplikacije. Jedina razlika je što …
Vreme. Samo završite, kolega.
Hvala. Mi danas radimo po zakonu, a oni su radili mimo zakona i zato ih danas i ovoliko ima u sali i takvi su im izborni rezultati. Hvala puno.
Hvala vama. (Nataša Sp. Jovanović: Javljam se za reč.) Nataša Jovanović, po kom osnovu? (Nataša Sp. Jovanović: Po Poslovniku.) Po Poslovniku, izvolite.
Samo da se skloni ovaj grčki kip. Gospodine Marinkoviću, reklamiram član 27. Poslovnika i član 32. i zaista osećam obavezu da minimum dostojanstva Narodne skupštine Republike Srbije zaštitim u ovom trenutku, jer ste vi bili u obavezi da nas obavestite, pošto sednice Narodne skupštine Republike Srbije su javne, da li vas je RTS koja dobija od građana Srbije po tarifnom broju 150 dinara svakom meseca i pet milijardi dinara u 2018. godini iz budžeta Republike Srbije i predstavlja se kao navodni javni servis, obavestila da već više od sat vremena i do kraja, verovatno, današnjeg zasedanja nema direktnog televizijskog prenosa? Ovde sede ljudi, narodni poslanici, koji su duže vremena u Narodnoj skupštini Republike Srbije i među vama oni koji su nekada bili poslanici opozicije. Elementarno i demokratsko pravo, ne nas narodnih poslanika, nego građana Srbije koji su nas birali je da znaju i da imaju uvid u to šta mi to radimo. I, kada se već pozivate na nekakve vrednosti, hajde navedite mi, molim vas, bilo koju zemlju, evo zemlju u nekom našem okruženju, gde postoji mogućnost da se održava sednica Narodne skupštine Republike Srbije, a da se za to vreme na državnoj televiziji to direktno ne prenosi, već da je u pitanju, uopšte nema nikakve veze sa individualnim sportskim uspesima naših sportista, teniski meč od kojih želi dodatno da profitira RTS, jer joj nije dovoljno to što na ovakav način uzima od građana, a za to vreme ovde se odvija jedna rasprava koja će, možda, biti u etru na RTS u neko gluvo doba noći? Dakle, gospodine Marinkoviću, i vi i gospodin sekretar treba da nam pružite tu informaciju da li su vas i kada obavestili i koji je to period i šta ste vi preduzeli tim putem, da li ste se pobunili da kažete – ljudi, ovde su izglasane silne milijarde za vas?
Hvala. Naravno, zante i sami da mi ne možemo da se mešamo u uređivačku politiku RTS. Proverićemo da li je stiglo obaveštenje i naravno obavestićemo vas. Jeste, stiglo je obaveštenje. (Nataša Jovanović: Što nam niste rekli? Dužni ste da nas obavestite.) Stiglo je obaveštenje, tako da, u redu, hvala vam na sugestiji. Da li želite da se Narodna skupština izjasni u Danu za glasanje. (Nataša Sp. Jovanović: Ne.) Ne. Hvala vam. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik dr Darko Laketić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Petković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Olivera Ognjanović. Da li neko želi reč? Olivera Ognjanović, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, uvažena guvernerko, u toku vašeg izlaganja o setu finansijskih zakona dobili smo informaciju da je broj građana Srbije koji su u 2017. godini obavljali internet plaćanja dostigao gotovo dva miliona, a broj onih koji su obavljali mobilna plaćanja, prvi put je premašio jedan milion. To nam jasno ukazuje na trend digitalizacije društva u kojem banke prednjače nudeći klijetima korišćenje brojnih usluga putem interneta i mobilnog bankarstva, bez obzira na mesto prebivališta, što nameće potrebu unapređenje zaštite korisnika finansijskih usluga. Član 3. predloženog zakona propisuje način zaključenja finansijskog ugovora na daljinu uz kvalifikovan elektronski potpis, dvofaktorsku autentifikaciju ili šemu elektronske identifikacije visokog nivoa pouzdanosti koji korisniku daje različite mogućnosti izbora zaključenja ugovora. Ovo je još jedan dokaz da je poslovna politika NBS okrenuta korisniku, građaninu, preduzetniku, investitoru, jačanju finansijske stabilnosti. Da podsetim da je 5,3 milijarde vraćeno korisnicima na osnovu odluke NBS u 2015. godini po osnovu jednostranog povećanja kamatnih stopa, da građani sada imaju pravo da im banke obračunavaju rate po istoj vrsti kursa po kojoj je odobren kredit, da je kurs dinara 118.16 za jedan evro, odnosno niži nego 2012. godine i da su stvorene rezerve od preko 700 miliona evra. Ovo je samo mali deo velikog broja dobrih rezultata i reformi koje je sprovela NBS, a koji doprinose daljem razvoju privrede Republike Srbije. Hvala.
Hvala. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Vera Jovanović. Izvolite, koleginice Jovanović.
Poštovani predsedavajući, poštovana guvernerko sa saradnicima, kolege poslanici, građani Srbije, u prethodna dva amandmana osvrnula sam se na ono što je pozitivno, a odnosi se na to da obezbeđuje sveukupni razvoj Republike Srbije, kao i osnovnim pojmovima i realizacijom ovog zakona. Ovaj zakon je usaglašen sa svim finansijskim institucijama, a posebno sa Ministarstvom finansija i Ministarstvom za privredu. Takođe, moram da naglasim da je ovaj zakon usaglašen sa propisima EU, što se ogleda u sledećem - usklađenost propisa sa odredbama Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između evropskih zajednica i njihovih država članica, sa jedne strane, i Republike Srbije, sa druge strane. Šta sadrži ovaj sporazum? Sadrži odredbe koje se odnose na normativnu sadržinu propisa. Sadrži prelazni rok za usklađivanje zakonodavstva prema odredbama Sporazuma i prelaznog Sporazuma. Sadrži ocenu o ispunjenosti obaveza koje proizilaze iz navedene odredbe Sporazuma i prelaznog Sporazuma. Naravno, ako su ispunjeni svi napred navedeni, ne odredbe, stajaće klauzula – ispunjava se u potpunosti. Pored Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, postoji usklađenost propisa sa propisima EU. NBS će u postupku nadzora finansijskih institucija u njenoj nadležnosti, između ostalog, kontrolisati i poštovanje obaveza propisanih zakonom, starati se o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu, te preduzimati odgovarajuće mere radi usklađivanja postupanja nadzora sa svim propisanim obavezama. Komisija za hartije od vrednosti donosi podzakonski akt kojim će bliže urediti procedure ostvarivanja prava i obaveza propisanim ovim zakonom, dok je NBS ovlašćena da podzakonskim aktom utvrdi način određivanja vrednosti ugovora kod kojih se od korisnika ne zahteva upotreba kvalifikovanog elektronskog potpisa. Hvala.
Hvala koleginice Jovanović. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Matić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Tanja Tomašević Damnjanović. Izvolite koleginice, dva minuta.
Hvala poštovani predsedavajući. Poštovana guvernerko sa saradnicima, kolege i koleginice narodni poslanici, u proteklim godinama u Srbiji postignuta je i održana je preko potrebna stabilnost, pre svega politička, kao osnov i preduslov za zajedničko i efikasno funkcionisanje svih institucija u zemlji. Danas imamo stabilniji i stimulativniji poslovni investicioni ambijent. U uslovima postignute stabilnosti, zahvaljujući njoj ojačane su trgovinske i ekonomske veze sa inostranstvom, povećana je konkurentnost naše privrede, otvorena su nova radna mesta. Završili smo maj mesec sa 8,4 milijardi dinara suficita, a bilo je predviđeno 37,6 milijardi deficita. Srbija je unapredila svoju sliku u svetu, a to je važno i sa političkog i sa ekonomskog aspekta. To je rezultat predanog i odgovornog rada Vlade Republike Srbije, predsednika Republike Srbije, gospodina Aleksandra Vučića, naravno i NBS, a taj rad usmeren je ka ostvarenju zajedničkog cilja, a to je bolji život građana Republike Srbije. Hvala.
Hvala, koleginice. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Studenka Kovačević. Izvolite, koleginice Kovačević.
Zahvaljujem, predsedavajući. Gospođo guverner, dame i gospodo narodni poslanici, internet plaćanje u mnogome olakšava život u današnjici kada smo svi zauzeti, uvek negde žurimo. U 2017. godini broj korisnika u Srbiji koji su obavljali internet plaćanja dostigao je broj od gotovo dva miliona korisnika, dok je broj onih koji su obavljali mobilna plaćanja po prvi put prešao broj od jednog miliona. Ovim zakonima otvaramo mogućnost da se poveća broj korisnika ovih usluga, a najznačajnija je mogućnost mladih stručnjaka i poznavalaca internet tehnologija da posluju putem interneta, što će doprineti otvaranju malih i srednjih preduzeća. Više puta smo govorili o tome koliko su mala i srednja preduzeća važna za domaću privredu i koliko pažnje se usmerava na podsticanje onih koji imaju ideju za pokretanje posla da tu ideju i realizuju. Prethodnih godina pažljivo su se osluškivale potrebe privrede, a na osnovu dobijenih informacija pripremljeni su i programi Ministarstva privrede za podršku sektoru - mikro, malih i srednjih preduzeća. Od preduzetničkih ideja, truda i preduzimljivosti zavisi i brzina rasta i razvoja Srbije. Moramo jačati privatni sektor. Svi činioci koji učestvuju u kreiranju ekonomske politike, pa i mi poslanici, na istom smo zadatku, da svakoga dana apelujemo da se dodatno intenzivira rad na jačanju privatnog sektora. Uskoro će se i sama registracija privrednih subjekata vršiti putem interneta. Dakle, i sa te strane biće olakšana procedura. Dakle, država stvara okruženje koje podstiče razvoj preduzetništva, a posao se stvara, vremenom se proširuje i raste, zavisno od truda koji preduzetnik uloži. Ne možemo se držati ideje o brzoj i jednostavnoj zaradi. Takav koncept ne postoji u razvijenim zemljama na koje se moramo ugledati. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik dr Svetlana Nikolić Pavlović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovana guvernerko sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani, sveopšti trend digitalizacije društva koji se osetno brže razvija u finansijskom sektoru, vrednost obavljenih transakcija karticama na internetu u 2017. godini je oko 20 milijardi dinara i dovodi do potrebe da se uvede posebna zaštita za korisnike koji nisu fizički prisutni u momentu pružanja informacija ili zaključivanja ugovora koji koriste internet ili mobilne telefone, što stvara rizik da će korisnik bez potrebnih objašnjenja izabrati finansijski proizvod i obavezati se prema finansijskoj instituciji ugovorom koji ne odgovara njegovim potrebama, a može trajati više godina. Ovim zakonom se uvodi posebna zaštita za korisnike svih finansijskih institucija koje posluju na našem tržištu, uključujući i one koji nisu pod nadzorom Narodne banke Srbije. Zaštitom su obuhvaćeni, ne samo potrošači, već i poljoprivrednici i preduzetnici. Korisnici finansijskih usluga osetiće pozitivan uticaj kroz širu dostupnost finansijskih usluga i veći izbor između postojećih pružalaca finansijskih usluga na tržištu kako bi mogli da odaberu najpovoljniju finansijsku uslugu koja odgovara njihovim potrebama, bez obzira na to koliko je daleko najbliža ekspozitura. U svakom slučaju, dalje se podstiče već prisutna digitalizacija u finansijskom sektoru i ohrabruju korisnici na masovniju upotrebu tih usluga putem savremenih sredstava komunikacije, dodatnom zaštitom, te je u prošloj godini po prvi put broj korisnika mobilnog bankarstva u Srbiji prešao broj od jednog miliona korisnika. Svi ovi pozitivni efekti i finansijska sigurnost doprinose razvoju Republike Srbije, a svakako stvaraju se uslovi za dalje ulaganje u zdravstvo i poboljšanje kvaliteta pružanja zdravstvenih usluga. Zato u danu za glasanje SNS će podržati ova predložena zakonska rešenja. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Ivana Nikolić. Izvolite, koleginice Nikolić.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvažena gospođo Tabaković, sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, podnetim amandmanom se dodatno definiše odnos prema drugim propisima, jer u članu 3. Predloga zakona jasno je definisano da u okviru pružanja finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu pitanje zaštite korisnika apsolutno je sagledano i da će budući korisnik u svakom pogledu, uz dobra zakonska rešenja, biti zaštićen. Kako je u stavu 2. ovog člana definisano da se ugovor na daljinu može zaključiti i upotrebom sredstava komunikacije na daljinu u formi elektronskog dokumenta uz korišćenje kvalifikovanog elektronskog potpisa, a u skladu sa zakonom kojim se uređuje elektronski potpis, jasno je da je jako važno da korisnik, koristeći instrument elektronskog potpisa bude siguran i da ima poverenje kada se vrši prenos informacija od izvorišta do odredišta, odnosno kada se vrši prenos usluge od prijema do uručenja. Takođe, korisnik treba da bude siguran da će informacija biti preneta u garantovanom roku, u obliku u kom je poslata, da će biti vidljiva učesnicima u sistemu samo sa onima sa kojima je on upoznat, a od pružaoca usluge se očekuje dobra, kvalitetna, bezbedna infrastruktura i povezanost. Ovakvim zakonskim rešenjima građani Republike Srbije imaju sve više poverenja u funkcionisanje sistema u Republici Srbiji. Da građani prepoznaju i vrednuju rezultate rada, da poštuju i osećaju rezultate marljivog rada predsednika gospodina Aleksandra Vučića, Vlade Republike Srbije, kroz razne pokazatelje, nesumnjivo potvrđuju iz izbore u izbore dajući podršku dobrom, sigurnom i odgovornom timu. To se prepoznaje i građanima je potpuno jasno da rad Narodne banke Srbije za rezultat ima nisku i stabilnu inflaciju, da ima stabilan devizni kurs, da ima niže kamatne stope na kredite, i to se potvrđuje dobrim zakonskim rešenjima u interesu građana Srbije koji su danas na dnevnom redu. Otvaranje novih radnih mesta, povećanje finansijske sposobnosti naših građana dovode do povećanja broja finansijskih usluga i tome doprinosi odgovoran rad rukovodstva dolaskom na vlast SNS i shodno tome intenzivno se radi na stvaranja uslova za što bolji kvalitet života građana. Hvala.
Hvala vama. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Marko Zeljug. Izvolite, kolega Zeljug.
Zahvaljujem, predsedavajući. Na član 3. Predloga zakona o zaštiti finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu podneo sam amandman gde se dodaje stav 5. koji ima za cilj usklađivanje predloženog zakona sa drugim propisima i obezbeđivanje sveukupnog razvoja Republike Srbije, osvrćući se na državnu upravu. Predlog zakona uređuje odnos prema drugim propisima. Kako bi se izbegle poteškoće u primeni, predviđeno je da se pitanje zaštite korisnika koja nije uređena zakonom shodno primenjuju odredbe, propisi kojima se uređuje zaštita korisnika finansijskih usluga, zaštita potrošača, finansijske usluge koje su predmet ugovora na daljinu, poslovanje pružalaca finansijskih usluga i zaštita podataka o ličnosti. Osnovni ciljevi donošenja zakona jesu unapređenje prava korisnika finansijskih usluga i dodatna zaštita istih, kao i preciznije određivanje praktičnih pitanja kod ugovaranja na daljinu, kao i usklađivanje domaćeg zakonodavstva sa zakonodavstvenim pravima EU. Ova odredba zakona koja predviđa usklađivanje domaćeg zakonodavstva sa pravom EU ima višestruki značaj za Republiku Srbiju. Prvi razlog jeste nedvosmislena odlučnost Vlade Republike Srbije da Srbija bude na evropskom putu, a diplomatski napori predsednika Aleksandra Vučića dodatno učvršćuju ovakvu odluku i danas posle dugog niza godina iščekivanja imamo jasno utvrđen rok pristupanja društvu zemalja članica EU. Drugi razlog za usvajanje ovog zakona jeste dodatno olakšavanje priliva stranog kapitala. Prema podacima Narodne banke Srbije u 2017. godini direktne strane investicije iznosile su 2,1 milijarde evra, iako je planirano 1,7. U cilju prihvatanja amandmana, pozivam kolege da ga podrže.
Nemojte da se ljutite, moram da prekidam da bismo poštovali vreme. Čisto kolegijalno da ne pomislite da ne želim da dozvolim da se završi misao ili rečenica. Hvala na razumevanju. Na član 3. amandman je podneto narodni poslanik prim. dr Milovan Krivokapić. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Uvaženi guverner sa saradnicima, koleginice i kolege, kroz član 3, odnosno stavovima od 1. di 4. definisan je odnos prema drugim propisima na koji sam podneo amandman 3. kojim se dodaje stav 5. koji glasi – usklađivanjem ovog zakona sa drugim propisima obezbeđuje se sveukupni razvoj Republike Srbije, sa posebnim akcentom na nerazvijene opštine. Pripremajući amandmane koje sam podneo na ovaj zakon, detaljno sam analizirao sve članove zakona i mogu slobodno da kažem da je cilj zakonskog predloga da se umanje rizici, da će korisnik, iz razloga što predstavnik finansijske institucije nije fizički prisutan u momentu pružanja informacija ili zaključivanja ugovora, izabrati proizvode i obavezati se prema finansijskoj instituciji ugovorom koji ne odgovara njegovim potrebama i zbog toga snositi posledice dugi niz godina. Ovim zakonom se korisnici štite i od pružanja i naplaćivanja usluga koje nisu zatražili, budući da je izričito propisano da su oslobođeni od bilo kakvih obaveza u slučaju usluga koje nisu naručene, kao što je npr. slučaj sa određenom vrstom osiguranja kod kojih korisnik uopšte i nije svestan da ima bilo kakve obaveze, niti je te usluge tražio. Moram da naglasim da bi se donošenjem zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu izvršilo usklađivanje sa zakonskom regulativom EU. Predsednik Aleksandar Vučić i Vlada Srbije je mnogo radila i mnogo uradila u prethodnom periodu, postavljala je ciljeve i prioritete, a svima su nam bili potrebni dalekosežni ciljevi koji su nam pomogli da zaobiđemo prepreke na koje smo nailazili i koje su nam podmetali svakodnevno. Srećom što su naši ciljevi bili snažniji i jasniji, lakše nam je bilo da se borimo za njih i da garantujemo da ćemo ih realizovati. Još jednom bih naglasio da su ovim Predlogom zakona detaljno uređeni pravo na informisanje korisnika finansijskih usluga.
Hvala doktore. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Duško Tarbuk. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite, kolega Tarbuk.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovana guvernerko Narodne banke Srbije sa saradnicima, uvaženi građani Srbije, predloženim amandmanom bih u članu 3. Predloga zakona dodao stav 5. koji ukazuje na usklađenost ovog zakona sa drugim propisima i obezbeđuje sveukupni razvoj Srbije, sa posebnim osvrtom na lokalnu samoupravu. Predloženi zakon sadrži nekoliko najbitnijih načelnih obeležja. To su unapređenje poslovnog ambijenta u Srbiji, to je smanjivanje troškova privrede u delu koji se odnosi na poslovanje platnim karticama i on lajn trgovinom, stvaranje pretpostavke da dalji razvoj finansijskog tržišta, posebno u delu otklanjanja prepreke za razvoj lokalne, međunarodnog repo tržišta i tržišta finansijskih derivata, dodatno zaštita korisnika finansijskih usluga, kroz povećanje transparentnosti i pružanja tih usluga, kako bi svakom građaninu i privrednom subjektu omogućili da lakše donose pravu odluku o izboru usluga i finansijskih institucija u skladu sa njegovim realnim potrebama. Naravno, Banka Srbije nastoji svojim propisima da podrži i dostigne korišćenje savremenih tehnologija kod usluga koje pružaju finansijske institucije, imajući u vidu i potrebe korisnika finansijskih usluga u 21. veku. Ovaj set zakona naravno da treba podržati i, naravno, ako budete imali snage i vremena, i moj amandman. Zahvaljujem.
Hvala, kolega Tarbuk. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik dr Desanka Repac. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Mladen Lukić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima Mladen Lukić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine Marinkoviću. Uvažena guvernerko sa saradnicima, koleginice i kolege narodni poslanici, dinar je, od valute koja je služila za podsmeh, izbegavanje i menjanje u devize, valuta koja je za vreme prethodnog guvernera Šoškića sa odnosa od 80 dinara za jedan evro došla do 117 dinara prema evru, postao stabilna valuta koja je ojačala 0,3% u periodu od avgusta 2012. godine do maja 2018. godine, iako je to bio period značajnih turbulencija na međunarodnom tržištu. Očuvana stabilnost deviznog kursa doprinela je postizanju niske i stabilne inflacije što je dovelo do uravnoteženja domaćih finansija. Rekordna stabilnost kursa doprinela je da je udeo izvoza roba i usluga u BDP skočio sa 36,2%, BDP u 2012. godini na 54,4%, u prvom tromesečju 2018. godine. Ovakva stabilnost se pokazala kao dobra osnova za produbljivanje trajne i uspešne saradnje sa svetom. To dokazuje i jačanje konkurencije na tržištu finansijskih usluga, što se ogleda u izdavanju dve dozvole za rad u bankarskom sektoru, koje predstavljaju prve „grinfild“ investicije u bankarskom sektoru od 2008. godine. Domaće devizno tržište se stabilizovalo, ojačalo kroz uvođenje ruske rublje, kineskog jauna, turske lire, bugarskog leva i rumunskog leja, što je dodatno ojačalo ekonomske odnose sa ovim zemljama. Zahvaljujem na pažnji.
Hvala kolega Lukiću. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik docent dr Mihajlo Jokić Da li neko želi reč? (Da) Izvolite dr Jokiću.
Poštovani predsedavajući, poštovana guvernerka, hteo bih da kažem nešto što mislim da je vrlo bitno, da nama za budući ekonomski razvoj, za stabilnu privredu treba dinar koji nije ni potcenjen ni precenjen. To vi morate učiniti. On mora biti stabilan i njegova cena mora biti realna. Koje su vaše alatke? Vi imate referentnu kamatnu stopu. Referentna kamatna stopa je tu negde oko 3%. U tom intervalu - plus minus, ona se mora kretati. Drugo, imamo, koliko ja imam podatak, dobre devizne rezerve, negde 10.550,6 miliona evra, je li tako, ako sam u pravu. Znači sasvim dovoljno da obezbedimo da dinar ne bude ni precenjen i potcenjen, jer i jedno i drugo je mnogo opasno. Vi od 01.01.2019. godine kao Narodna banka preuzimate nadležnost nad menjačkim poslovima i nad deviznim poslovanjem. To su dve operacije ili dve nezavisne radnje koje mogu opasno da ugroze stabilnost. Dobro je što ste vi to preuzeli od poreske uprave. Vi ste tamo napisali da ćete vi preuzeti, ne znam, 60 radnika itd. Molim vas da to ne moraju raditi radnici koji su prešli fizički iz poreske uprave kod vas. To moraju raditi mladi stručni ljudi. Nadzor mora biti prisutan, našoj privredi u našem društvu, nama nedostaje nadzor. Mi napravimo projekat, mi obezbedimo posao, mi uradimo posao, isfinansiramo, ali nema nadzora nad kvalitetom tog rada, nema odgovornosti. rlo opasne.
Hvala dr Jokiću.
Molim? Samo momenat.
Moram vreme da poštujem. U debelom sam minusu. Hvala vam.
Samo taj nadzor mora biti prisutan u tim menjačnicama koje su vrlo, v...
Hvala. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Milimir Vujadinović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Nataša St. Jovanović. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite.
Hvala, uvaženi predsedavajući. Poštovana guvernerko Tabaković sa saradnicima, poštovan kolege narodni poslanici, podnela sam amandman gde se u članu 3. dodaje stav 5. želeći da ukažem na bitnost koordiniranog rada našeg predsednika Srbije, zatim Vlade, ministarstva, Narodne banke Srbije i svih drugih državnih institucija u cilju postavljanja stabilne osnove i sigurnosti koje osećaju investitori u poslednjih šest godina unazad, što ima za rezultat i povećanje investicija u Srbiju, bez rasprodaja imovina u bescenje, kao što je to bio slučaj kod prethodne vlasti. Inflacija na kraju 2017. godine je bila 3%, kontinuirano se radi na finansijskoj stabilnosti, ka obezbeđivanju još boljih uslova poslovanja privrede i postizanju stabilnog i održivog rasta. Na ovim poljima dobili smo najbolje ocene od MMF, što je potvrđeno kroz osam uspešno okončanih revizija aranžmana. Narodna banka podržava pojavu i razvoj različitih mogućnosti za ulaganje stanovništva, s obzirom na to da pospešuje rast konkurencije i stvara povoljnije uslove za građane prilikom plasiranja slobodnih novčanih sredstava, tako da građani mogu sad slobodno i bez bojazni da ulažu i štede i u državnim hartijama od vrednosti, zatim u penzijskim investicionim fondovima, osiguravajućim društvima i akcijama. Otvorene su mnoge nove mogućnosti i postignuta sigurnost na fiskalnom i monetarnom tržištu, zahvaljujući vrednom i stručnom vođenju Narodne banke Srbije. Hvala vam na tome. Ovim Predlogom zakona Narodna banka Srbije želi da korisnike zaštiti od pružanja i naplaćivanja usluga koje nisu tražili. Korisnici su oslobođeni bilo kakve obaveze u slučaju pružanja usluga koje nisu naručene. Ovaj zakon je u skladu sa prioritetima Vlade, da uz razvoj moderne tehnologije se zakoni prilagođavaju i ubrzavaju. Ovako radi odgovorna vlast. Hvala.
Hvala. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Mićin. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik dr Aleksandra Tomić. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite koleginice Tomić.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovana guvernerko, narodni poslanici, na osnovu svih ovih izlaganja o rezultatima NBS, ono što možemo da zaključimo, da od 2012. godine do danas smo dobili dinar kao jednu od četiri najgore valute, u 2012. godini, znači, prošli su put do druge najbolje valute ne samo u EU, već i u regionu. Ono što je važno reći, da ta monetarna stabilnost i stabilnost kada govorimo uopšte o inflaciji, kada govorimo o političkom i ekonomskom okruženju u kojem imamo određeno praćenje makroekonomskih trendova, u stvari su tek sada stvoreni uslovi, posle tog dugog i mukotrpnog posla, da Srbija krene jednim putem ubrzanog rasta i razvoja. Taj ubrzani rast i razvoj najbolje se ogleda u suficitu u budžetu koji je prošle godine bio 33,9 milijardi dinara, a ove godine za prvih pet meseci 8,7 milijardi dinara. Znači da su stvoreni uslovi da dođe i do povećanja plata i penzija, ali i do same potrošnje, čime ćemo sigurno dovesti do otvaranja novih radnih mesta i ove strane direktne investicije koje su bile dve milijarde evra za prošlu godinu sigurno će biti sada mnogo veće. Htela bih samo da kažem, da se zahvalim, pre svega, na transparentnosti upravo kod ovih posebnih mera zaštite koji su dati ovim članom 3, kada govorimo o odnosima sa drugim propisima i o tome da bilansi banaka zaista su javno dostupna dokumenta, pošto smo imali priliku da čujemo da vi sad tu nešto krijete, kao i da je kurs dinara prema drugim valutama takođe javno dostupan dokument. Ali, cena goriva o kojoj danas pričamo, koja je vrlo aktuelna kod nekih političkih stranaka da prave neke političke kampanje, je takođe javno dostupan dokument, pogotovo kad to upoređujete sa državama u regionu u EU – 26 zemalja su ispred nas po ceni, znači, mi imamo 22 zemlje EU, a samo u našem okruženju postoje tri države koje su energetski nezavisne kada je u pitanju gas i zbog toga imaju i manju cenu goriva. Hvala.
Hvala. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Slaviša Bulatović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Krsto Janjušević. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Jasmina Obradović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Goran Pekarski. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite, kolega Pekarski.
Hvala, predsedavajući. Poštovana guvernerko, puno pitanja je postavljeno za vreme načelne diskusije, na koje ste vi onako pedagoški, sa dosta strpljenja, odgovarali. Čuli smo zabrinutost dela opozicije kako to da je ovaj Predlog zakona tako brzo došao u ovaj plenum na raspravu. Očigledno nisu pratili šta se dešavalo sa ovim predlogom pre nego što je došao ovde u Skupštinu. Ovaj predlog pre nego što je postao Predlog zakona, bio je nacrt zakona i kao takav se pojavio 2015. godine u javnim raspravama i koliko se sećam, 23. decembra 2015. godine u organizaciji Privredne komore Srbije, u saradnji sa Narodnom bankom Srbije, održana je javna rasprava na kojoj su predložene određene sugestije i primedbe. Kada je komisija za izradu nacrta ovog zakona razmotrila sve to, ovaj nacrt je postao Predlog i tako je danas i završio ovde kod nas. Znači, ništa nije urađeno preko kolena, nego je samo ispoštovana procedura. Očigledno su pitanja postavljena samo kao deo političkog marketinga, pitanja radi pitanja, a danas nema ovde nikoga da sluša odgovore na ta pitanja. Ali, to je razlika između odgovornih i neodgovornih. Narodna banka Srbije i vi, guvernerko, ste pokazali visok stepen odgovornosti i hvala vam na tome.
Hvala kolega Pekarski. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Maletić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Tijana Davidovac. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite, koleginice.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvažena guvernerko sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, predloženi amandman sam podnela kako bi se predloženi zakon dodatno uskladio sa drugim propisima. Narodna banka Srbije je u prethodnom periodu uložila velike napore u sveobuhvatne reforme u oblasti platnog sistema, tako što su na celovit i sveobuhvatan način u naš pravni sistem uvedene najsavremenije platne usluge i omogućena je upotreba savremenih platnih instrumenata kao što su i-beking, em-beking, upotreba svih vrsta platnih kartica, digitalnih novčanika i drugih instrumenata. Tokom 2017. godine započela je projekat uvođenja tzv. instant platnog sistema, najsavremenijeg sistema za plaćanje koji trenutno postoji u svetu, a koji će građanima i privredi omogućiti da vrše plaćanje 24 časa dnevno sedam dana u nedelji tokom cele godine i da pri tom u svega par sekundi primalac plaćanja dobije ta novčana sredstva. Početak rada sistema za instant plaćanje je oktobar 2018. godine i očekuje se da on doprinese većoj konkurenciji na tržištu platnih usluga i da za sve vrste transakcija omogući veću upotrebu najsavremenijih metoda bezgotovinskog plaćanja, kao i da omogući plaćanje mobilnim telefonima na prodajnim mestima, po ceni koje su povoljnije u odnosu na troškove transakcija platnim karticama. U proteklih šest godina NBS je obavljala veoma značajnu ulogu u procesu evropskih integracija Republike Srbije, i to kroz proces pridruživanja, kao i kroz proces pristupanja. Učešćem u radu 11 od 35 pregovaračkih grupa, NBS je po obuhvatu i broju oblasti za koje je nadležna ostvarila ulogu jedne od vodećih institucija u pregovorima Republike Srbije sa EU. U toku 2017. godine, na inicijativu guvernera NBS prema guverneru Centralne banke Narodne Republike Kine, uspostavljena je poslovna i tehnička saradnja između nacionalnih kartičnih sistema „Dinakarda“ i kineskog „Čajna junion peja“, svetskog lidera po broju izdatih beskontaktnih platnih kartica koji se prihvataju u preko 160 država i teritorija širom sveta. Hvala.
Hvala, koleginice. Molim još jednom narodne poslanike da se strogo pridržavaju vremena od dva minuta. Hvala još jednom na razumevanju. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Boban Birmančević. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Šormaz. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Radovan Jančić. Da li neko želi reč? Po Poslovniku, Vjerica Radeta. Izvolite.
Član 27. Kolega Marinkoviću, vi ste malo pre kolegama iz SNS sugerisali, odnosno upozoravali svakog od njih da treba da prekinu da govore, zato što je, pretpostavljam, ta poslanička grupa potrošila vreme. Vi ste posle toga rekli da molite sve narodne poslanike da vode računa i da mogu da govore samo ta dva minuta. Poslanici SRS, živi, zdravi, veseli, evo nas ovde, nismo potrošili vreme i ako hoćemo da govorimo, možemo da govorimo oko osam i po minuta, toliko vremena nam je ostalo. Dakle, nemojte da se ponašate kao da ovde sedi samo jedna poslanička grupa. Kao što kolega malopre, koji je ovde govorio kaže da ovde sede samo vredni i koji hoće da slušaju, naravno mislio je na poslanike vladajuće većine, molim vas da svi skupa vodite računa da mi poslanici SRS ovde vrlo aktivno učestvujemo u radu. Možda vam se ne dopada to što govorimo, imate drugačije mišljenje, vodite drugačiju politiku, sve je to uredu, ali ne možete i ne smete da zanemarujete činjenicu da mi ovde sedimo, da mi ovde radimo, da mi ovde sugerišemo i guverneru određene stvari vezano za predloge koje je ona u ime Narodne banke podnela, ali sugerišemo i vladajućoj većini da reši problem Mehe Omerovića, da stavimo više tačku na tu krađu na frankfurtskom aerodromu. Hvala.
Hvala koleginice Radeta. Sigurno da znate kakvo je moje mišljenje i uvažavanje i rad svih narodnih poslanika, kao što je i sada trenutno situacija. U skladu sa članom 158. samo sam intervenisao kod poslanika. Istrošili su svoje vreme, imaju dva minuta po amandmanu, a iskreno da vam kažem, u duhu parlamentarizma najboljeg i u najboljoj nameri, želim da svako završi bar rečenicu ili misao, ali moram da insistiram da to uradi u okviru dva minuta i da se ne probija to vreme. Da li želite da … (Vjerica Radeta: Nije sporno, samo ste rekli – molim sve poslanike.) Izvinjavam se. Samo ove koji govore u skladu sa članom 158. dakle, predlagači amandmana. Da li želite da se Narodna skupština izjasni u danu za glasanje? Ne. Hvala. Reč ima Radovan Jančić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani narodni poslanici, uvažena gospođo Tabaković, podneo sam amandman na član 3. Predloga zakona koji glasi – usklađivanjem ovog zakona sa drugim propisima obezbeđuje se sveukupni razvoj Republike Srbije s posebnim osvrtom na unapređenje rada lokalnih samouprava. Opšti tehnološki razvoj i sve veći značaj elektronskog poslovanja u savremenom životu, a u skladu sa prioritetima Vlade Republike Srbije o unapređenju i korišćenju informaciono-komunikacionih tehnologija u svim oblastima privredi i državnoj upravi, traži od nas da ovih dana raspravljamo o Predlogu zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu, kojima se jasno definišu prava korisnika finansijskih usluga i zaštita tih korisnika. Primarni cilj politike SNS je sveukupni razvoj Republike Srbije i razvoj njenih lokalnih samouprava, pa sam iz tog razloga i predložio amandman kojim se dodatno definiše odnos prema drugim propisima, koji zajedno da svakako obezbeđuju sve pretpostavke za sveukupni razvoj i unapređenja rada lokalnih samouprava. Srbija pod rukovodstvom Aleksandra Vučića, ove Vlade i vas gospođo Tabaković, danas posluje sa suficitom u državnoj kasi, postala je zemlja sa uređenim finansijama, ekonomski stabilna, u kojoj bruto domaći proizvod raste, u kojoj gotovo da nema inflacije. Nije bilo lako doći do ovakvih ekonomskih pokazatelja, posebno ako znamo da je zemlju prethodni režim ostavio na sam rub bankrota koja je mogla da preživi samo još nekoliko meseci. Uspele su u tome, jer ovom zemljom od 2012. godine rukovode ljudi koji brinu o svojoj zemlji i njenim građanima, ljudi kojima je krajnji cilj razvijena i bogata Srbija i sveukupno bolji život za sve građane. Na kraju, pozivamo vas da prihvatite amandman koji sam predložio u kojem je ključna reč razvoj, jer samo razvijena i moderna Srbija može biti garant bolje, mirnije i lepše budućnosti kakvoj mi iz SNS stremimo. Hvala, gospođo Tabaković.
Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Snežana Petrović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Radmilo Kostić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Marko Parezanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Nenad Mitrović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Ognjen Pantović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Jolović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Srbislav Filipović. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite, kolega Filipoviću.
Hvala predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, uvažena guvernerko, hteo bih da istaknem dve činjenice kao nastavak svog prethodnog izlaganja, a na temu današnjeg dnevnog reda. To je da je od 6. avgusta 2012. godine do 22. maja 2018. godine, dinar prema evru ostao gotovo nepromenjen. Ojačao je nekih 0,3%, devizne rezerve, poslovi intervencija Narodne banke povećane su za 375 miliona evra. To je primer kako se na odgovoran način vodi politika u Narodnoj banci Srbije. Od 2008. godine do 6. avgusta 2012. godine, dinar je izgubio 33,2% svoje vrednosti prema evru i pored velikog, sećamo se ogromnog, enormnog trošenja deviznih rezervi i neto prodaje od 5,7 milijardi evra. To je razlika između odgovorne politike, odgovorne finansijske politike, vlasti SNS tadašnjeg premijera Aleksandra Vučića, današnjeg predsednika Republike Srbije. To je odgovorna politika Narodne banke. To je odgovorna politika svih onih koji su preuzeli odgovornost za vođenje vlasti u Republici Srbiji. Za sve je to, naravno, pored odgovornosti ljudi koji vrše vlast, bilo je neophodno imati razumevanje i podršku građana. Građani su prepoznali da je to odsudan momenat da se spasi Srbija, da se spasu njene finansije i budućnost dece koja želimo da ostanu da žive i da stvaraju svoje porodice u Republici Srbiji. Uspeli smo uz podršku građana i uz odgovorne ljude na vlasti da postignemo velike rezultate, uspeli smo da obezbedimo budućnost za građane u Republici Srbiji. Hvala vam.
Hvala, kolega Filipoviću. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Milovan Drecun. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Mirko Krlić. Izvolite, kolega Krliću.
Hvala, gospodine predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, zakonsko usklađivanje svih propisa ovog predloga sveukupno utiče na razvoj Republike Srbije, a ja ću i dalje insistirati da se iz ovoga dobro vidi i za Srbe u regionu. Samo da se razumemo, ugovaranja na daljinu nije ovo plaćanje iz daleka Vuka Jeremića. To je nešto drugo. Takva vrsta transakcija obično ima sudski epilog. Ekonomska politika farbanja i preprodavanja mrtvačkih sanduka firme „Topalović“ iz legendarnog filma „Maratonci trče počasni krug“ Slobodana Šijana završila se 2012. godine. Bili Piton žutog preduzeća, Mile Jerković, uhapšen je, a njegovi sledbenici, bez obzira na visoke funkcije, u raznim evropskim institucijama slede isti put. Od pomenutog Vuka Jeremića, s obzirom na funkciju u UN, očekivalo se da internacionalizuje pitanje Srba u regionu, a on je internacionalizovao svoj novčanik. Bilo bi zanimljivo predsedničkog kandidata Jeremića odvesti među Srbe u Hrvatsku ili u Bosnu i Hercegovinu, da njima objasni kako, zašto i odakle tolike pare iz daleka i kako je to potpuno normalno i potpuno savremeno u savremenom svetu imati takve transparentne transakcije. Najzanimljivije bilo bi ga odvesti na Kosovo i Metohiju, recimo u Staro Gracko i Goraždevac. Pristojnost mi nalaže da ne nazovem pravim imenom motku kojom bi ga odatle narod ispratio. E, to bi bilo ugovaranje fizičkih usluga na daljinu. Da je sve tako lako, gospođo Tabaković, ne bi ovo vas zapalo, drugi bi se gurali. Uveren u posvećenost, stručnost, čast i poštenje, ja ću glasati za vaš predlog zakona, bez obzira da li prihvatili ili ne prihvatili moje amandmane. Hvala.
Hvala. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Zoran Dragišić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Sandra Božić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Đukanović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik LJibuška Lakatoš. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Katarina Rakić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Goran Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Miodrag Linta. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite.
Želeo bih javnost Srbije da upoznam sa činjenicom da će 7. oktobra ove godine biti održani opšti izbori u Bosni i Hercegovini. Ti su izbori veoma važni za regionalni mir i stabilnost, a posebno su važni za preko 500 hiljada proteranih Srba sa područja Federacije BiH koji još uvek, više od dve decenije od završetka rata, ne mogu da ostvare svoja nacionalna i ljudska prava. Pre 15 dana sam uputio otvoreno pismo predsednicima sedam srpskih političkih partija u Republici Srpskoj sa apelom da se na predstojećim opštim izborima u BiH za područje Federacije BiH formira jedna zajednička srpska lista, čiji bi cilj bio da pomogne da što veći broj naših sugrađana izađe na izbore i da izaberu legitimne istinske srpske predstavnike. Ono što je posebno važno istaći da u prethodnom periodu Srbi iz Federacije BiH nikada nisu imali u većini istinske i legitimne svoje predstavnike nego su predstavnike Srba na nivou parlamenta Federacije Bih i Skupštine Kantona, u najvećoj meri birale tzv. građanske partije sa sedištem u Sarajevu, Socijaldemokratska partija BiH, Savez za bolju budućnost ili Demokratska fronta. To je ono što nije dobro. Verujem da ćemo kroz razgovore, inače sam bio juče na sastanku u Banja Luci, da ćemo kroz razgovore sa predstavnicima srpskih političkih partije u Banja Luci, doći do krajnjeg cilja da se formira zajednička srpska lista, da se potpiše koalicioni sporazum svih srpskih političkih partija u Banja Luci i da ta zajednička srpska lista izađe na izbore i ostvari veliki uspeh 7. oktobra. Hvala.
Hvala kolega Linta. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik magistar Igor Bečić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Sonja Vlahović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Stanislava Janošević. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovana guvernerko Narodne banke Srbije, dame i gospodo narodni poslanici, odmerena monetarna politika je ono što višestruko utiče na značaj razvoja tržišta Republike Srbije, ne samo tržišta u tom smislu uskom, već i širokom, jer na našem tržište ulažu i inostrani investitori. Mimo toga, ono što je uvek bio prioritet Vlade Republike Srbije jeste kako to utiče sve na prosečnog stanovnika i na njegov džep. Izuzetno je bitno da mi kažemo da smo omogućili smanjenje kamatnih stopa po kreditima i što apsolutno utiče na smanjenje troškova privrede, države i građana. Još nešto što je od izuzetnog značaja je da smo omogućili i uspostavili cenovnu, kao i finansijsku stabilnost, što utiče na povećanje standarda građana, njihovog života i nadam se da će se ubuduće taj standard podići na još viši nivo. Sve prethodno pomenuto jeste posledica apsolutno doslednog sprovođenja akcionog plana Narodne banke Srbije i obzirom, poštovana guvernerko, da ste dokazali da ste dosledni u sprovođenju tako sistematične politike, ne sumnjam da će to biti i ubuduće, stoga ću podržati sve i jedan predlog zakona. Hvala vam.
Hvala koleginici Janošević. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Đorđe Komlenski. Da li neko želi reč? Izvolite.
Dame i gospodo, drugarice i drugovi, na član 3. sam podneo amandman koji u skladu sa amandmanima koji su podneti sa moje strane na članove 1. i 2. i samo usvajanjem sva tri ova amandmana zaista bi imalo jedan odgovarajući efekat u cilju poboljšanja ovog zakona. Naime, članom 3. se ovde definiše odnos prema drugim propisima, a samo zakonski je i moglo to da se uradi zato što delimično pokrivenost pojedinih materija koje su u obuhvatu ovog zakona koji predlažete je pokriveno i Zakonom o zaštiti potrošača, Zakonom o obligacionim odnosima, Zakonom o zaštiti korisnika finansijskih usluga. Ono što je dobro, dobro je da se iz samog teksta ovog zakona vidi da je uložen ogroman napor kako bi se izbegla svaka kolizija u daljoj primeni ovih zakona koji su praktično upućujući, a nisu u direktnoj primeni na osnovu Predloga zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu. Jako je važno, upravo iz onog razloga o kojem sam govorio, a to je zaštita najšireg mogućeg broja korisnika koji nisu baš uvek u mogućnosti da na odgovarajući način i odgovarajućom brzinom reaguju na ponude koje dobijaju od banaka ili drugih finansijskih ustanova, već imaju odgovarajući rok da o njima razmisle, pa čak i da se predomisle ukoliko realizacija toga nije poštovana. Na ovaj način zaista se vodi računa o jednoj vrsti socijalne ravnopravnosti svih korisnika bankarskih usluga, a hteli to ili ne, danas smo gotovo svi korisnici toga. Hvala.
Hvala, kolega Komlenski. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Majkić. Izvolite, koleginice Majkić.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana guvernerko sa saradnicima, podnela sam amandman na član 3. Zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu i to da se na ovaj član doda stav 5. kojim se dodatno definiše odnos prema drugim propisima. Prilikom donošenja novih zakonskih propisa može da dođe do kolizije sa ranije donetim zakonskim odredbama i zbog toga je ovaj član potreban kako bi se razjasnilo koje se odredbe primenjuju u slučaju da je sa dva ili više zakona regulisano isto pitanje i da se naglasi koje se odredbe primenjuju na pitanja koja nisu uređena ovim zakonom. To je posebno potrebno naglasiti sa osvrtom na efikasnost lokalnih samouprava, jer su upravo lokalne samouprave najefikasnije ukoliko pravovremeno i pravilno primenjuju zakonske propise. Od 2013. godine većina lokalnih samouprava, kada je na njihovo čelo stala SNS, pokazale su se kao mnogo efikasnije u odnosu na ranije periode, zbog ušteda u budžetu, zbog pravilnog trošenja novca, zbog politike Vlade koja insistira na ravnomernom razvoju svih opština i gradova. Grad Kikinda, iz kojeg ja dolazim, 2013. godine zatečen je sa dugovima, sa uništenim fabrikama i sa ljudima koji su bili mahom bez posla. Danas, nakon nepunih pet godina, grad nema dugova, ima industrijsku zonu, jednu koja je završena, druga koja se završava i nekoliko stranih investitora koji zapošljavaju ljude u Kikindi. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Stanija Kompirović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvažena gospođo guvernerko sa svojim saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, predlog finansijskih zakona koji je Narodna banka Srbije pripremila ima osnovni cilj unapređenje bankarskog poslovanja i platnih usluga. Narodna banka Srbije je uspela da očuva finansijsku stabilnost, kurs dinara na najboljem nivou i time menjamo i ekonomsku sliku naše zemlje. Stabilizovana valuta, niska inflacija, rast broja zaposlenih, sve to postižemo donošenjem savremenih zakona koji prate trendove i unapređenjem društva i vremena u kojem živimo. Tehnološki razvoj, elektronsko poslovanje doprinose razvijanju novih načina finansijskih usluga, pre svega ugovora na daljinu. U članu 3. Predloga zakona predlažem amandman – dodaje se stav 5. koji glasi: „Usklađivanjem ovog zakona sa drugim propisima obezbeđuje se sveukupni razvoj Republike Srbije s posebnim osvrtom na unapređenje pravosuđa“. Unapređenje pravosudnog sistema, efikasnost pružanja usluga doprinosi stvaranju stabilnijeg društva i stabilnijeg poslovnog okruženja. Zato u danu za glasanje podržavam ovaj set zakona, kao i drugih finansijskih zakona koji su predloženi i pozivam svoje kolege narodne poslanike da podrže isti. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Milosav Milojević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik prim. dr Vlado Babić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Savkić. Da li neko želi reč? Izvolite, kolega Savkiću.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovana guvernerko sa saradnicima, poštovane kolege narodni poslanici, amandman koji sam podneo na član 3. Predloga zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu glasi: „Usklađivanjem ovog zakona sa drugim propisima obezbeđuje se sveukupni razvoj Republike Srbije s posebnim osvrtom na efikasnost pravosudnih institucija“. Smatram da je veoma bitno naglasiti i to da je Predlog zakona o pružanju finansijskih usluga na daljinu u potpunosti usaglašen sa propisima Evropske unije u ovoj oblasti. Na osnovu izjave o usklađenosti propisa sa propisima Evropske unije koji nam je dostavila Narodna banka istakao bih da su ove odredbe Predloga zakona u potpunosti usklađene sa propisima Evropske unije. Harmonizacija propisa i usvajanje pravnih tekovina Evropske unije su obaveze koje nam proističu iz procesa evropskih integracija i preduslov su za članstvo. U tom smislu, sprovođenje reformi kojima su Vlada Republike Srbije i predsednik Aleksandar Vučić privrženi direktno doprinosi sveukupnom razvoju Republike Srbije i efikasnosti pravosuđa. Usvajanje ovog Predloga zakona čini značajan iskorak ka tom cilju, kada je u pitanju oblast finansijskog ugovaranja na daljinu. Imajući u vidu sve činjenice koje sam izneo, smatram da je neophodno da se pozitivan uticaj Predloga zakona na sveukupan razvoj Republike Srbije i usklađenost pravnih normi u ovoj oblasti mora naglasiti. To se postiže ovim amandmanom. Hvala.
Hvala. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Jelena Mijatović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Jovan Palalić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Ana Karadžić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Radoslav Cokić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Bojan Torbica. Da li neko želi reč? Reč ima Bojan Torbica. Izvolite, kolega.
Poštovani predsedavajući, cenjena guvernerko sa saradnicima, kolege narodni poslanici, podneo sam amandman na član 3. Predloga zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu, koji je logičan nastavak onog što sam predložio amandmanima na članove 1. i 2. Ova dva minuta bih iskoristio da u ime Pokreta socijalista, partije koju predstavljam u parlamentu, kao i u svoje vreme, pohvalim guvernerku Jorgovanku Tabaković, koja je, sledeći odgovornu politiku koju je započela Vlada koju je vodio Aleksandar Vučić, a nastavila Vlada koju vodi gospođa Brnabić, uspela da obezbedi finansijsku stabilnost naše države. Ono što je svakom građaninu Srbije u potpunosti vidljivo i jasno jesu nemerljive zasluge Narodne banke Srbije i guvernerke Tabaković, pri stvaranju uslova za ubrzani privredni rast zemlje za popravljanje kreditnog rejtinga zemlje, smanjenje inflacije, uspostavljanje stabilnosti domaće valute, što je u mnogome doprinelo sveukupnom povećanju kako domaćih tako i stranih investicija. Šest godina posvećenog i odgovornog rada uspele su da u dobrom delu anuliraju sve ono loše što su Demokratska stranka i njeni satrapi ostavili iza sebe posle svoje dvanaestogodišnje vladavine. Pljačkaška privatizacija, pad kursa dinara, enormno zaduživanje države, dovođenje velikog broja građana na ivicu siromaštva, afera „Agrobanka“, afera „Razvojna Banka Vojvodine“, da ne zaboravim i „Tesla banku“ jesu samo mali deo onog što nam je ostalo posle kriminalne vladavine Demokratske stranke. Na sreću, građani Srbije su pre šest godina odlučili da svoje poverenje većinski poklone Aleksandru Vučiću, koji svojim radom i svojom vizijom Srbije predstavlja najveću garanciju građanima Srbije da ostaci bivšeg štetočinskog režima, predvođene Jankovićem, Đilasom i Jeremićem, koji se potpomognuti prljavim dolarima poslednjih dana pokušavaju okupiti u jedan front više nikada i nigde u ovoj državi se neće vratiti na vlast, pre svega zato što je to volja građana Srbije. Hvala.
Hvala kolega Torbice. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Bogatinović. Izvolite, kolega Bogatinoviću.
Predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, poštovana guvernerko Narodne banke Srbije, sa saradnicima, ukidanje Uprave za nadzor nad finansijskim institucijama, imajući u vidu da se određeni broj finansijskih usluga seli u druge finansijske institucije, kao što su menjačnice, stvara se potreba za ozbiljnim i detaljnije uređenim kontrolama nad ovim institucijama. Dakle, menjačnice obavljajući transakcije, koje su do skora bile rezervisane za bankarski sektor, polako ali sigurno postaju značajni učesnici, transaktori u finansijskom sektoru Srbije. Sa povećanim prometom gotovine, kao i sa povećanim raspolaganjem novca, privrede i građana javlja se potreba da se menjačnice kao učesnici u platnom prometu podvrgnu kontroli regulatora koji su obučeni i stručni za te poslove i to od onih regulatora koji su uspešno sproveli kontrolu banaka u periodu od 2012 godine do danas i na izvanredan način stabilizovali i učinili otpornim na sporije i unutrašnje izazove kompletan bankarski sistem Srbije. Naravno, reč je o Narodnoj banci Srbije instituciji koja na način koji treba da posluje na aksiom za sve državne institucije pokazala kako se obuzdava inflacija, kako se obuzdava inflacija, kako se kurs stabilizuje i kako se Narodna banka i njeni instrumenti monetarne politike stavljaju u službu privrede i građana, a ne tajkuna. Naravno, preuzimanje kompletne kontrole i supervizije od strane Narodne banke Srbije je jedini način da se ove institucije od platnog prometa rade na osnovu zakona, budu dobro i tehnički kadrovski opremljene, kao i da rade u interesu privrede i građana. Na kraju, smatram da je predloženo rešenje da direktor Uprave nastavi da obavlja dužnost člana izvršnog odbora Narodne banke Srbije, kao vršilac dužnosti viceguvernera sa pravima i dužnostima viceguvernera, izuzetno dobro jer nema vakuma ali da oročenost trajanja treba da bude 150 dana, umesto 120 dana, da bi se dalo dovoljno vremena da se izabere prava osoba za ovaj izuzetno važan posao. Hvala.
Hvala kolega Bogatinoviću. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Dubravka Filipovski. Izvolite koleginice Filipovski.
Zahvaljujem predsedavajući. Podnela sam amandman u kojem se u članu 3. Predloga ovog zakona dodaje stav 5, kojim se obezbeđuje sveukupni razvoj Republike Srbije sa posebnim osvrtom na poboljšanje finansijskih resursa. Zašto je to važno i zašto sam podnela ovaj amandman? Pa, pre svega, između ostalog zbog transparentnosti, zbog finansijske discipline, zbog finansijske odgovornosti. Posebno je važno da istaknem da se u Srbiju sve više ulaže dugoročno, neto priliv po osnovu stranih direktnih ulaganja povećani su sa 2,4% BDP u 2012. godini na 6% BDP u 2017. godini. Zatim, kreditna aktivnost se ubrzano oporavlja i u martu beleži međugodišnji rast na nivou od oko 7,5%, zatim rast kreditne aktivnosti dostiže oko 14%. Zahvaljujući tim merama NBS kamatne stope na nivou dinarskih kredita su u odnosu na decembra 2012. godine beležile snažan pad, konkretno oni su danas sa gotovo 11% poena niže za stanovništvo i preko 12% poena za privredu. Hvala vam.
Hvala, koleginice Filipovski. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Milija Miletić. Izvolite kolega, Miletiću.
Zahvaljujem se uvaženi predsedavajući dr Marinkoviću. Poštovana guvernerko, kolege poslanici, građani Srbije, ja sam i treći amandman podneo vezano sa akcentom na razvoj nedovoljno razvijenih područja na jugoistok Srbije, na brdsko-planinska područja gde stabilizacijom našeg dinara i NBS je pokazala kako treba da se radi na čelu sa guvernerkom Tabaković. Mislim da ovo što sada radimo jeste pravo mesto, da ovaj zakon donesemo, s tim što moramo svi zajedno raditi na edukaciji naših poljoprivrednih proizvođača, ljudi koji žive na selu, žive od sela, žive na jugoistoku Srbije, u brdsko planinskim područjima. Tamo nema mogućnosti da se radi elektronska naplata, da se obezbeđuju na takav način sredstva, ali sa druge strane vrlo je bitno što imamo stabilan dinar, što imamo mogućnost da veliki broj naših poljoprivrednih proizvođača mogu da obezbede kvalitetne kredite. Malo pre sam govorio o Poštanskoj štedionici, da niko to ne zameri zato što je to državna banka, zato što ta štedionica stvarno radi u malim sredinama gde nema nijedan druga banka. Oni tu otvaraju svoje ekspoziture. To je velika stvar za sve naše ljude koji žive na selu. Najlakše je da se tako plati, lice u lice, ovako elektronskim putem to će biti u nekom narednom periodu. Veliki broj naših mladih ljudi koji žive na selu, koji žele da obezbede sebi egzistenciju, nabavku nove mehanizacije, ogromnog stada, rekonstrukciju objekata, to može sada kada imaju stabilne kredite, sa malom kamatom, za tačni iznos zna se kolika je kamata, koliko uzima banka i to je ono što svi moramo da radimo. Još jednom pozivam sve kolege poslanike da glasaju za moj amandman, da svi zajedno i naš predsednik Srbije, gospodin Vučić i naša Vlada, a i vi guvernerko, svi želimo da damo akcenat nerazvijenim područjima, našim selima, našoj poljoprivredi, jesu svedoci da naše selo, naš seljak je spasio našu zemlju Srbiju. Hvala još jednom i pozivam sve kolege poslanike da glasaju za moj amandmane sa ciljem da damo veliku podršku nerazvijenim područjima kao što je Svrljig, Bela Palanka, Gadžin han, Merošina, Knjaževac i veliki broj opština koji imaju budućnosti, koji imaju mogućnosti da rade sa pozitivnim i dobrim kreditima, ali jedno je pravilo kod nas, naših poljoprivrednih proizvođača, dug je rđav drug.
Hvala vam. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Zvonimir Đokić. Izvolite.
Zahvaljujem. Posebno je značajno što Srbija u ovom trenutku dobija jedan ovakav zakon, kao što je Zakon o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu, imajući u vidu da sve trendove razvoja bankarstva u doglednoj budućnosti. Srpska napredna stranka predvođena predsednikom Aleksandrom Vučićem kao moderna evropska stranka uspela je da predvidi te trendove, a uvođenjem digitalizacije u društvo, posebno u privredu i e upravu, uspela je čak i da Srbiju svrsta u red desetak najbolje organizovanih zemalja u Evropi. Ovaj proces naravno morao je biti pokriven odgovarajućim zakonskim rešenjima u cilju unapređenja prava korisnika finansijskih usluga, njihove dodatne zaštite prilikom ugovaranja na daljinu i zbog praćenja trendova razvoja bankarstva u budućnosti. Sve će vam biti mnogo jasnije kada vam pomenem samo neke ključne trendove koje će nam promeniti navike i načine na koje ćemo plaćati u doglednoj budućnosti, kao što su plaćanje mobilnim telefonom bez čekanja računa, plaćanja goriva i parkinga preko računara, pametnih automobila, plaćanje selfijem, plaćanje skeniranjem zenice oka i otiskom prsta, plaćanje glasom i tako dalje. Hvala vam.
Hvala, kolega Đokiću. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Blaža Knežević. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Država Srbija dolaskom na vlas SNS uspela je da se izvuče iz ponora u koji je dovedena do 2012. godine vladavinom najveće političke pošasti koja je zadesila Srbiju u njenoj istoriji. Veliku ulogu u fiskalnoj konsolidaciji, ubrzanju privrednog razvoja, poboljšanju kreditnog rejtinga, a naravno samim tim dolaskom velikog broja investitora i realizaciju velikih infrastrukturnih projekata, imala je upravo NBS i guverner Jorgovanka Tabaković. Rezultati koje je ostvarila NBS postizani su u uslovima velikih izazova koji su u određenim momentima zahtevali donošenje i konkretnih odluka. Mudrim, odgovornim i pre svega stručnim vođenjem NBS guverner Jorgovanka Tabaković postigla je i očuvala finansijsku stabilnost Srbije i bila jedan od pokretača ekonomskog oporavka Srbije i privrednog razvoja. Zato velika zahvalnost za sve što ste do sada učinili i velika podrška u daljem radu. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Željko Sušec. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Olivera Pešić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Olivera Pešić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvažena guvernerko sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Srbije, i ovaj moj treći amandman ide u pravcu da se poveže sveobuhvatni razvoj Republike Srbije sa ovim zakonom. Članom 3. definisan je odnos ovog zakona prema drugim zakonskim propisima. Zakon će imati pozitivan uticaj na građane Republike Srbije koji su korisnici finansijskih usluga jer će građani imati veću dostupnost finansijskih usluga i veći izbor između pružalaca finansijskih usluga, tako da će lakše i brže moći da izaberu finansijsku uslugu, bez obzira na to koliko se daleko nalazi najbliža ekspozitura. Srbija mora ići u korak s vremenom i upravo se ovim zakonom to omogućava. Primenom ovog zakona veliki broj građana Srbije ohrabriće se da masovnije koriste sredstva savremenih komunikacija, jer im ovaj zakon garantuje sigurnost i upravo na taj način doći će do ostvarivanja socijalne ravnopravnosti i sveukupnog razvoja Republike Srbije. Ovaj moj amandman upravo ide u tom pravcu. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Veljković. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Dragan Veljković. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Uvažena guvernerko NBS, odredbom člana 3. Zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu definisan je odnos predloženog zakona prema drugim propisima. U tom smislu ukazujem da je stavom 1. navedenog člana regulisano pitanje zaštite korisnika usluga koja nisu uređena predloženim zakonom. U takvoj pravnoj situaciji predviđeno je da se primenjuju odredbe propisa kojima se uređuje zaštita korisnika finansijskih usluga, zaštita potrošača, obligacioni odnosi i zaštita podataka o ličnosti. Takođe, ako je odgovarajućim zakonom propisano da se određena vrsta ugovora o finansijskoj usluzi zaključuje samo u pismenoj formi, onda ugovor na daljinu može se zaključiti u formi elektronskog dokumenta, tj. uz korišćenje kvalifikovanog elektronskog potpisa. Međutim, ukoliko je vrednost takvog ugovora do 600.000 dinara, korisnik može isti zaključiti i bez upotrebe kvalifikovanog elektronskog potpisa ako je saglasnost za zaključenje takvog ugovora dao korišćenjem najmanje dva elementa za potvrđivanje korisničkog identiteta ili korišćenjem šema elektronske identifikacije visokog nivoa pouzdanosti. Ovako definisana odredba i sva predložena rešenja nesumnjivo će pozitivno uticati kako na korisnike finansijskih usluga, tako i na pružaoce usluga. Neće izazvati dodatne troškove građanima, a s obzirom da se pružanjem finansijskih usluga po pravilu bave velika pravna lica, to mala i srednja pravna lica neće imati dodatne troškove, a moguće je da će kao kliljenti finansijskih organizacija osetiti njegove pozitivne efekte. Uzimajući sve ove prednosti, ne treba imati dilemu da isti treba podržati, kao i sve ostale zakonske predloge, što ćemo i uraditi u danu za glasanje. Hvala.
Hvala kolega Veljkoviću. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Marković. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Aleksandar Marković. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine Marinkoviću. Kada je reč o rezultatima NBS treba istaći i to da se Srbija već pet godina u kontinuitetu nalazi u grupi zemalja koje na stabilan način ostvaruju nisku i predvidivu inflaciju. Sa dvocifrenog nivoa, koliko je nekada iznosila, danas je neuporedivo niža. Dovedena je na nivo uporediv sa evropskim zemljama. Očuvanjem niske inflacije povećavamo priliv investicija, a time povećavamo i proizvodnju i izvoz, kao i zaposlenost i zarade. Jednom rečju, niska i predvidiva inflacija daje veliki doprinos ukupnim rezultatima koji su ostvareni, a rezultati su vidljivi i kada je reč o prilivu direktnih stranih investicija i kada je reč o stopi privrednog rasta i kada je reč o smanjenju javnog duga i smanjenju nezaposlenosti koji je sada, podsetićemo, manji od 12% i kada je reč o rekordnoj naplati poreza, zatim skok na svetskoj Duing biznis listi i svega ostalog. Iz svih ovih razloga želim da dam snažnu podršku svim danas predloženim zakonima. Zahvaljujem.
Hvala, kolega Markoviću. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik prim. dr Branimir Rančić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Branimir Rančić. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovana gospodo iz NBS, poštovana gospodo narodni poslanici, članom 3. uređuje se odnos zakona prema propisima i prema zaštiti podataka o ličnosti. Podneo sam amandman gde se u članu 3. Predloga zakona dodaje stav 5. koji glasi – usklađivanjem ovog zakona sa drugim propisima obezbeđuje se sveukupni razvoj Republike Srbije s posebnim osvrtom na unapređenje zdravstvenih uslova. Evropski zakoni o zaštiti podataka o ličnosti, odnosno o zaštiti privatnosti podataka pacijenata kao imperativ nalažu da svaki medicinski sistem ima obavezu da obezbedi visok nivo bezbednosti podataka. U tom smislu postoji nacionalni informacioni sistem u zdravstvu koji se sastoji od centralnog informacionog sistema u zdravstvu, nacionalnog medicinskog kartona povezane dokumentacije i Fonda zdravstvenog osiguranja. Svi medicinski podaci pacijenata mogu da se podele u tri kategorije – opšti medicinski podaci, podaci o kontaktu sa lekarom i dodatni medicinski podaci. Deo zadužen za osiguranike podataka ima tri celine – deo zadužen za definisanje role osobe koja koristi sistem, deo zadužen za definisanje nivoa sigurnosti pojedinačnih podataka i deo sa informacijama o osobama koje se koriste. Zašto ovo govorim? Zato što se tiče aplikacije „Izabrani doktor“. Aplikaciju je skinulo 34.000 ljudi, a bezbednost i lični podaci korisnika aplikacije nisu ugroženi. Međutim Poverenik za informacije od javnog značaja i zaštite podataka o ličnosti Rodoljub Šabić saopštio je da aplikacija za zakazivanje termina lekarksih pregleda „Izabrani doktor“ ima nedostatak jer se njeni podaci pohranjuju i obrađuju i na to je odgovorio ministar Lončar, citiram: „Ne znam šta je pesnik hteo da kaže? Ja ne vidim ništa drugo nego ljubav i obavezu da platim Medija centru novac iz budžeta da bi se vratio tajkun Đilasu …“
Hvala, dr Rančić. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Milanka Jevtović Vukojičić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Milanka Jevtović Vukojičić. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi predsedavajući, gospođo guvernerko, kolege poslanici i poslanice, poštovani građani Srbije, sem što je pomenuti zakon donet na jedan potpuno transparentan, potpuno otvoren način, kroz javne rasprave, on je, naravno, izrađen u skladu sa metodologijom izrade zakonskih propisa, tako da neke primedbe koje smo ovde čuli, da nije u skladu i da nisu pojedini članovi zakona poređani redom kako treba, apsolutno ne stoje. Naravno, moram da istaknem da je član 3. Predloga zakona izuzetno značajan sa aspekta uporedivosti sa drugim zakonskim propisima. Zašto je to važno? Važno je zato da bi zakon imao svoju punu implementaciju, odnosno da bi bio implementiran u punom obimu on ne može da bude u koliziji sa drugim zakonskim propisima koji se tiču zaštite korisnika finansijskih usluga. Ono na šta se moj amandman odnosi to je zaštita ranjivih društvenih grupa. Poštovana guvernerko, moram da izrazim zadovoljstvo što ste vi ovim Predlogom zakona prepoznali ranjive društvene grupe, a to su, pre svega, poslovno nesposobna lica i predvideli ste da u postupku pregovaranja i zaključenja ugovora sa poslovno nesposobnim licima pružalac finansijske usluge to čini sa njihovim zakonskim zastupnicima i u skladu sa njihovim potrebama i u skladu sa njihovim najboljim interesom. Takođe moram da istaknem da će ovaj zakon itekako veliku važnost imati za 8% osoba sa invaliditetom, koliko ih ima u ukupnoj populaciji našeg stanovništva, jer će na brz, jednostavan i efikasan način moći da reše mnoga plaćanja, ne nailazeći ni na kakve prepreke i na administrativne barijere. Politika SNS i politika našeg predsednika Aleksandra Vučića je za život svih građana bez prepreka. Ovaj zakon ide u prilog tome. Zahvaljujem.
Hvala koleginice. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Ivana Stojiljković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik dr LJubica Mrdaković Todorović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Milena Turk. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Jelena Žarić Kovačević. Izvolite koleginice.
Zahvaljujem gospodine Marinkoviću. Gospođo Tabaković sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, Srbija svakodnevno šalje poruku da je sada stabilna i sigurna zemlja, ostvareni su posebni rezultati u oblasti makromonetarne stabilizacije i fiskalne konsolidacije. Na pravi način smo odredili prioritete i Vlada Republike Srbije je na pravi način ušla u teške i zahtevne reforme. Prilagođavajući se situaciji u kojoj je naročito izražena namera da se stabilizuju finansije, Vlada Republike Srbije je uspela da Srbija ostane u grupi zemalja koje imaju najbolje fiskalne, makro-ekonomske i reformske rezultate. Rezultati rada Narodne banke Srbije su značajni što Srbiji čini povoljnom destinacijom za investiranje. Nivo direktnih stranih investicija već prelazi milijarde evra, a stabilnost dinara stvara povoljne uslove za razvoj privrede. Zahvaljujući novim fabrikama i novim radnim mestima, inflacija se kreće u granicama planiranih vrednosti što stvara uslove za sigurne plate i otvaranje novih radnih mesta. Politička i finansijska stabilnost su međusobno uslovljene. Vlada Aleksandra Vučića i Vlada Ane Brnabić su dovele do konkretnih i vidljivih rezultata, a takođe mere koje sprovodi Narodna banka Srbije pospešuju planirane reforme i pružaju sigurnost građanima Srbije. Hvala.
Hvala koleginice. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Branko Popović. Da li neko želi reč? (Da.) Kolega Popović. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovana gospođo Tabaković, dame i gospodo narodni poslanici, dopunom ovog člana stavom 5. koji sam predložio dodatno se definiše odnos ovog zakona prema drugim propisima, a u cilju obezbeđivanja sveukupnog razvoja Republike Srbije. Pored izgradnje i rekonstrukcije velikih kliničkih centara veoma značajna ulaganja imamo i u zdravstvene ustanove širom naše države. Nabavlja se najsavremenija oprema za bolnice i domove zdravlja. Informatizacija zdravstva i uvođenje elektronskog recepta je već standard u 95% ustanova u Srbiji. Veliki koraci su napravljeni u oblasti transplantacije organa kao i u oblasti mentalnog zdravlja. U poređenju sa 2012. godinom kada je za lečenje pacijenata obolelih od retkih bolesti izdvojeno 130 miliona dinara, ove godine za istu namenu izdvojeno je milijardu i 500 miliona dinara. Osnovan je fond za lečenje dece u inostranstvu i ovim putem je preko 70 najmlađih pacijenata upućeno u najbolje inostrane klinike. U obnovu ginekološko-akušerske klinike u Višegradskoj biće uloženo 7,5 miliona evra, u Pedijatrijsku bolnicu u Zemunu 3,5 miliona evra, u Institut za kardiovaskularne bolesti „Dedinje“ 17 miliona evra, a u opremanje Urgentnog centra u Beogradu 3,9 miliona evra. Ulaganje u medicinske ustanove u našoj zemlji, kao i donošenjem dugoročnih planova razvoja medicinskih centara Vlada Srbije pokazuje da stremi sveukupnom razvoju države i podizanju životnog standarda svih njenih građana. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolega. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Dragana Kostić. Da li neko želi reč? (Da.) Koleginica Kostić. Izvolite.
Hvala gospodine predsedavajući. Uvažena guvernerko sa saradnicima, kolege narodni poslanici, pored svih značajnih rezultata koje ste vi gospođo Tabaković i vaš tim iz Narodne banke Srbije ostvarili u proteklih šest godina, svakako treba naglasiti projekat koji je Narodna banka Srbije u 2017. godini započela da uvodi tzv. instant platnog sistema. Najsavremeniji sistem za plaćanje koji postoji u svetu, a kojim će se građanima i privredi omogućiti plaćanje i to 24 časa dnevno 365 dana u godini, a da za par sekundi primalac plaćanja dobije ta novčana sredstva. Početak radnog sistema za instant plaćanja je oktobar 2018. godine. SNS ne sumnja u vašu odgovornost pa se iskreno nadamo da ćemo biti svedoci korišćenja ovog projekta do kraja godine. On će doprineti većoj konkurenciji na tržištu platnih usluga kao i da omogući plaćanje mobilnim telefonima na prodajnim mestima po cenama koje su povoljnije u odnosu na troškove transakcija platnim karticama. Narodna banka Srbije želi da podstakne veću upotrebu pametnih mobilnih telefona za svakodnevna plaćanja u našoj zemlji. Imajući u vidu da je popularnost „ku er koda“ kod mobilnih plaćanja u stalnom porastu u najrazvijenijim bezgotovinskim ekonomijama sveta. Na taj način i naša Srbija hvata korak sa najrazvijenijim zemljama u svetu. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik dr Dragana Barišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Dalibor Radičević. Da li neko želi reč? (Da.) Izvolite kolega Radičeviću.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovana guvernerko sa saradnicima, poštovane koleginice i kolege, podneo sam amandman na član 3. Predloga zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu. Cilj amandmana je da se uskladi ovaj predlog zakona sa drugim propisima i da se obezbedi razvoj Srbije, a toga nema bez kontinuirane i stabilne industrijske proizvodnje. Moram da pohvalim rad guvernerke, gospođe Tabaković, jer svojim aktivnostima u Saradnji sa Vladom Republike Srbije obezbeđuje da imamo stabilan kurs dinara. Sve je veći broj mladih bračnih parova koji uzimaju kredite za kupovinu stanova. Krediti su postali prihvatljivi i dostupni zato što su kamate znatno snižene, a to nikako ne bi bilo moguće bez stabilne valute. Još jedan uslov za dobijanje kredita ispunjen je zahvaljujući odgovornoj i domaćinskoj politici Vlade Republike Srbije i NBS. Svojim radom oni su stvorili povoljne uslove za dolazak stranih investitora. Svojim dolaskom u Srbiju, unapredili su industrijsku proizvodnju i omogućili da na hiljade mladih ljudi dobije posao i da na taj način obezbedi sebi osnovne uslove za normalan život, a to podrazumeva i rešavanje stambenog pitanja. Smanjenjem stope nezaposlenosti, smanjuje se i broj korisnika socijalne pomoći, povećava se kupovna moć stanovništva, a država od svega toga ima koristi, jer se povećava naplata poreza i priliv sredstava u budžet Republike Srbije. Hvala.
Hvala kolega. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Vesna Marković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Radoslav Jović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik LJiljana Malušić. Da li neko želi reč? (Da.) Izvolite koleginice Malušić.
Hvala predsedavajući. Uvažena ministarko sa saradnicima, Srbija je dugo bila na sivoj listi jer nije prijavljivala kriminal u javnim preduzećima. Prodat je NIS, retko ko zna gde je 450 miliona evra od prodaje. Takođe, i gde je novac od „Mobtela“. Zamislite samo koliko bi ustanova socijalne zaštite moglo biti izgrađeno, koliko stanova za socijalno ugroženu populaciju. Svi se sećamo afere „Heterlend“, projekat žutog preduzeća. Pretpostavljam da ste svi čuli za kompaniju „Gardi“, na čiji račun je uplaćivan novac i to za adaptaciju dvorca „Heterlend“. Ukradeno je više od milion evra i uskraćen dom deci ometenoj u razvoju ili pak mislite da će građani Srbije poverovati u to da je metalna tabla koštala milion evra. Može se naslutiti o kakvim se moralnim čistuncima radi, principijelnosti pogotovo. Vlada Republike Srbije radi na uspostavljanju nedostajućih socijalnih usluga koje su propisane Zakonom o socijalnoj zaštiti, a čime će omogućiti adekvatan humaniji tretman korisnika koji imaju potrebu za socijalnim zbrinjavanjem. Briga o socijalno ugroženoj populaciji pokazana je kroz ovaj zakon otvaranjem tekućeg računa, a banke su dužne da to učine svim građanima koji imaju boravak u Republici Srbiji, bez obzira na njihovu finansijsku sposobnost. Hvala.
Hvala. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik profesor dr Marko Atlagić. Da li neko želi reč? (Da.) Izvolite profesore Atlagiću.
Uvaženi potpredsedniče Narodne skupštine Republike Srbije, gospođo guvernerko Tabaković, ovaj zakon a samim tim i amandman uveliko će pridoneti modernizaciji Republike Srbije koja se ubrzano razvija. Tome je najviše pridonela ukupna stabilnost naše zemlje, za koju je najviše zaslužan naš predsednik i vrhovni komandant Aleksandar Vučić, kao i ministar unutrašnjih poslova, dr Nebojša Stefanović, a za finansijsku stabilnost zaslužni ste vi gospođo Tabaković. Realizacijom ovog zakona, a posebno člana 3. izazvaće usaglašavanje mnogih drugih propisa, pa i propisa iz područja vaspitanja i obrazovanja. Posebno je važno da budući učenici i naši studenti poseduju moralne kvalitete kako ne bi posezali za krađom, odnosno tuđom imovinom. Da je Dragan Đilas, zvani Điki mafija, posedovao moralne kvalitete, ne bi direktno bio odgovoran za pljačku „Telekoma“ 2011. godine, kada je to državno preduzeće pod njegovim pritiskom bilo primorano da kupi četiri kablovska kanala njegove „Arene sport“ za 7,7 miliona evra i tako prao pare. Zato je ovaj amandman veoma važan, kako u budućnosti ne bi razni lezijedovići i džabaletkovići u liku Dragana Đilasa, zvanog Điki mafija, Božidara Đelića, zvanog vojvoda od Meridijan banke, ne bi otuđivali, odnosno pljačkali državnu imovinu.
Hvala, prof. Atlagiću. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Ana Čarapić. Izvolite, koleginice.
Poštovani predsedavajući, poštovana guvernerko Tabaković sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, danas kada se suočavamo sa ubrzanim promenama u svom okruženju i u svetu, da bi opstali i bili konkurentna privreda moramo pratiti sve te promene i naravno da se prilagođavamo njima. U vezi sa tim sam i podnela ovaj amandman. Ne sumnjivo je da smo u prvom kvartalu 2018. godine ostvarili privredni rast koji meren bruto domaćim proizvodom iznosi 4,5% i privredni rast nam je na nivou zemalja članica EU, kao što su Poljska, Češka, Mađarska i Rumunija. Danas uporedo sa privrednim rastom preduzimamo sve mere za ubrzani privredni razvoj i održiv privredni razvoj. To za građane Srbije znači, osim što poboljšavamo životni standard građana Srbije i zapošljavamo ljude, pre svega u privatnom sektoru, zato što hoćemo privredu na zdravim osnovama, mi činimo sve da poboljšamo kvalitet života naših građana. Podsetiću da su do 2012. godine građani toliko bili nepoverljivi prema bankarskom sektoru da su se bojali tekuće račune da otvaraju, da bi u 2017. godini zakonskim rešenjima, najsavremenijim softverskim aplikacijama dostigli broj od dva miliona korisnika koji su svoje transakcije obavljali putem interneta i milion korisnika mobilnog bankarstva. Sa jedne strane, mi sprovodimo digitalizaciju finansijskog sektora i suzbijamo sivu ekonomiju, zato što za nadležne institucije sve transakcije bivaju transparentne, a sa druge strane poboljšavamo kvalitet života našim građanima zato što danas više ne moraju da čekaju na šalterima, već svoju kupovinu i plaćanja obavljaju putem interneta od kuće. Sve što činimo, činimo da građani Srbije žive bolje i danas građani Srbije zaista žive bolje. Zahvaljujem.
Hvala, koleginice Čarapić. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr LJubiša Stojmirović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Goran Kovačević. Izvolite, kolega Kovačeviću.
Kada govorimo o sigurnosti u finansijskom sektoru, onda svakako da nije sporno da je za nizak nivo inflacije ključna uloga Narodne banke, ali nije samo jedina. Stabilnost u finansijskom sektoru koja bi omogućila zaštitu korisnika finansijskih usluga, takođe, zavisi od stabilnosti koja postoji na finansijskom tržištu, odnosno od ključnih igrača na tom tržištu. Visok nivo kapitalizacije koju čini 90% najkvalitetnijih akcija u kapitalu čini bankarski sektor Srbije jednim od najstabilnijih. Ne možemo da kažemo da je potpuno stabilan zato što je to prosto nemoguća kategorija, ali nas čini vrlo izvesnim da u uslovima finansijskog i poslovnog leveridža naš bankarski sistem može da izdrži velike napore. Takođe, ako imate 36% potpune aktive likvidnih sredstava, odnosno kada vam je 95% odnos između kapitala i depozita. To govori da finansijski, odnosno bankarski sektor u Srbiji zavređuje svako poštovanje i svaku pažnju. Naravno da je tu ključna uloga NBS. Ja se potpuno slažem sa mojim prethodnicima koji govore da Narodna banka mora da radi na daljoj izradi normativnih akata, ali i na funkciji kontrole. Ono što je Narodna skupština Republike Srbije učinila u prethodnim mesecima, povratila je neke od ključnih uloga Narodne banke koje je u ranijim vremenskim periodima, svakako, imala. Radi se o menjačkim poslovima koji prelaze, odnosno davanje i oduzimanje licenci prelazi u nadležnost Narodne banke. Još značajnije, što bih posebno istakao, jeste da funkcije supervizije nad svim finansijskim transakcijama sa devizama, ustvari za fizička i pravna lica, odnosno korporacije prelazi u superviziju Narodne banke. Potpuni sistem funkcionisanja znači da mi danas zaokružujemo koji smo krenuli da zaokružujemo 2012. godine. Godine 2012. niste mogli da se bavite objektivno, za Narodnu banku, nedovoljno ključnim, već perifernim stvarima u uslovima kada je inflacija 12%, morali ste da radite da preživite, da spasite domaću valutu i funkcionisanje države Srbije. Sada polako uređujemo sistem kontrole. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem, kolega Kovačeviću. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik dr Aleksandar Martinović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Bojanić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik dr. Vladimir Orlić. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Vladimir Orlić. Izvolite.
Svi zajednički napori, dame i gospodo, o kojima mi govorimo danas i koji su rezultirali odličnim rezultatima, naravno, ne bi bili mogući da nisu postignuti zajedničkim snagama. Rezultati o kojima govorimo zaista obuhvataju toliko širok skup tema da je o njima moguće govoriti i više dana, samo u domenu ekonomije u ovoj Narodnoj skupštini, ali među najznačajnije i dalje spadaju pitanja značajno smanjene nezaposlenosti, čija je stopa, podsećam, u odnosu na period 2012. godine značajno manja, manja za 13% u ovom trenutku. Naravno, tu spada i javni dug koji, činjenica je, danas se nalazi ispod nivoa Mastrihta, a koji se nalazio u toj katastrofalnoj negativnoj spirali u koju je gurnut neodgovornim odnosom prema državi, prema onome što predstavlja zajedničko dobro. Vredi se uvek podsetiti kako je do toga došlo i u vreme one čuvene krize koja je potresla čitav svet, ljudi koji su se, nažalost Srbije, starali o njoj nisu tu krizu razumeli, nisu razumeli koliko je ona duboka i velika i reagovali su pogrešno, reagovali su guranjem ljudi u veću potrošnju, guranjem Srbije u veću potrošnju, čime su je zapravo gurnuli samo u tu krizu značajno dublje. Zbog toga što nisu želeli da razmišljaju u tom trenutku na duge staze 2012. godine rešili su da ne prihvate ispravne savete MMF-a i počnu da se bave samodisciplinom. Naprotiv, učinili su sve da populističkim merama zemlju dodatno zaduže, pokažu koliko su neozbiljni i taj MMF tada praktično isteraju iz Srbije. Ono što su planirali kao svoj rezultat na nivou budžeta premašili su u negativnom smeru za prvih nekoliko meseci te godine.
Zahvaljujem, kolega Orliću.
Poslednja rečenica, gospodine predsedavajući. Činjenice da se o Srbiji staraju ljudi koji su sve, ali apsolutno sve uradili potpuno suprotno od tih neozbiljnih i neodgovornih. Ta činjenica je koren dobrih rezultata koje imamo danas i koje postižemo zajedničkim radom …
Zahvaljujem.
… i predsednika Republike, i naše Vlade, i Narodne banke i zaista je čast učestvovati u tim uspesima. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Milekić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Milan Knežević. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Milan Knežević.
Poštovani predsedavajući, uvažena guvernerko sa saradnicima, koleginice i kolege narodni poslanici, radi javnosti i građana koji gledaju prenos, samo da kažemo da član 3. zakona govori o odnosu prema drugim propisima. Žao mi je što ne mogu građani da vide, ja sam gledao i mi poslanici, ilustrovano je tabelom gde su jasno prikazani statistički podaci o transakcijama koje su izvršene preko interneta. Pokazuje koliko obični ljudi, u ove zadnje tri godine, pogotovo od 2015. godine, u sve većem broju koriste ove informacione sisteme interneta. Moram da kažem da smo, gde sam i sebe smatrao, u početku bili neuki i nismo imali poverenja da se plaća preko interneta. Međutim, institucije, kao što je Narodna banka i druge bankarske usluge, a pre svega stub bankarskog sistema je NBS i u ovom periodu je ulila poverenje, tako da svi mi, među kojima i sebe računam, koji smo se plašili kupovine i transakcija na internetu, ne govorim o velikim privrednim subjektima koji imaju timove, tako da ovo pokazuje koliko je taj prioritet unapređivanja informacionog sistema ušao među običnog čoveka koji ga sve više koristi. To je opet možda jedna cigla u građenju kuće, cigla poverenja prema sistemu, prema Vladi, prema finansijskom i bankarskom sistemu, koji je izgrađen u ovih zadnjih šest godina, i to je veliki benefit. U to ime, zahvaljujem na trudu Narodne banke. Hvala.
Zahvaljujem, kolega Kneževiću. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Jovica Jevtić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Borka Grubor. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Borka Grubor. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovana guvernerko sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, zakonom bi trebalo dodatno i sveobuhvatno da se uredi pitanje zaštite korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu, a omogućava se i prevazilaženje problema u praksi kod zaključivanja ugovora uz upotrebu kvalifikovanog elektronskog potpisa, koji još uvek manji deo populacije koristi. Osnovano se očekuje da će predložena rešenja pozitivno uticati i na korisnike finansijskih usluga i na pružaoce finansijskih usluga. Zakon bi trebalo da doprinese pospešivanju tržišne konkurencije, budući da omogućava širu primenu sredstava komunikacije na daljinu, a time i pristup svim potencijalnim klijentima pod jednakim uslovima za sve pružaoce platnih usluga na teritoriji Republike Srbije. Narodna banka Srbije će u postupku nadzora finansijskih institucija u njenoj nadležnosti, između ostalog, kontrolisati i poštovanje obaveza propisanih zakonom, starati se o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu, preuzimati odgovarajuće mere radi usklađivanja postupanja subjekta nadzora nad svim propisanim obavezama. Ceneći dosadašnji rad Narodne banke i uspeh u očuvanju finansijske stabilnosti naše države, ubeđena sam da će sadašnja guvernerka gospođa Tabaković uspešno nastaviti da vodi monetarnu politiku na najbolji mogući način i u sledećem mandatu, da će naš dinar ostati stabilan, što je najvažnije za sve naše sugrađane. Zahvaljujem.
Zahvaljujem, koleginice Grubor. Na naslov iznad člana 4. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Nikola Savić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na naslov iznad člana 4. ovog zakona. Ovde želim da kažem da ideja da se finansijske usluge obavljaju na način kako je to predloženo ovim zakonom, samo po sebi, ne mora da bude loša ideja, međutim, ne postoji realna garancija da će to zaista tako i biti. Naš najveći problem nije način na koji se obavljaju finansijske usluge, naš najveći problem je u tome što mi sledimo uputstva MMF. O tome je malo ovde govoreno, ali ja želim to da istaknem. Do sada nije zabeležen slučaj nijedne zemlje u svetu koja je svoju privredu, svoju ekonomiju razvila zahvaljujući MMF. Dakle, zahvaljujući MMF-u, mi danas imamo ovakve cene goriva, ovakve otkupne cene maline, ovakve otkupne cene višnje, ovakve otkupne cene ostalih poljoprivrednih proizvoda i ovoliko nezadovoljstvo građana Srbije, koji danas protestuju na razne načine. Zahvaljujući MMF-u mi imamo ovakve i plate i penzije, ova Vlada sama kaže, doduše, tu su pošteni pa kažu - o tome da li ćemo povećati plate i penzije moramo se dogovoriti sa MMF, odnosno, direktno priznaju o visini naših plata i penzija odlučuje MMF. Ako sve ove stvari imamo u vidu, onda zaista ja ne znam o čemu mi ovde govorimo. Znači, ovaj način plaćanja sam po sebi ne mora da bude loš, ima tu mnogo problema, o tome sam govorio u mojim prethodnim amandmanima, ali, jednostavno, ovo je krucijalni problem, mi moramo da se izvučemo ispod kandži MMF. Hvala.
Zahvaljujem, kolega Saviću. Na naslov iznad člana 4. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav LJubenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Vjerica Radeta i zajedno narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Vjerica Radeta. Izvolite.
Rasprava o amandmanima se privodi kraju i pitaju građani uveče kada idemo kući da li ćemo uspeti nešto da progovorimo o Narodnoj banci. Nažalost, nećemo, zato što je tako koncipiran sada rad da se od onih predloga zakona koji budu na dnevnom redu da se za prvi izabere koji je najbezazleniji u smislu obraćanja javnosti i onda tu lepo potrošimo vreme na četiri člana nekog zakona, i to je kraj rasprave o amandmanima. Mi, naravno, u ime tih građana koji se interesuju za Narodnu banku nismo uspeli da pitamo Jorgovanku Tabaković od onih 554.426.00 dinara, to je više od pola miliona plate, koliko daje u humanitarne svrhe i kome, jer je to obećala kada je pričala da joj je plata stvarno velika, ali kaže ne može da je smanji, što naravno nije tačno, jer postoji statut koji može da se menja. Tada je takođe rekla da ona toliko radi da nema kada da potroši tu platu, tada sam se skoro rasplakala kada sam to čitala, a novinarima je rekla da sumnja da bi poželeli da se zaposle u Narodnoj banci, valjda što su tamo male plate. Onda, naravno, nismo stigli ni da je pitamo za držače za noge, ni za nove automobile, ni za pet miliona dinara za mašine za posuđe, svašta tu ima, ali to ćemo kada ona bude na dnevnom redu, ako je Vučić ponovo predloži, pošto je svojevremeno predložio njen lični prijatelj Tomislav Nikolić, ako je s njim ostala i dalje u tim odnosima, teško da će sada ovaj da je predloži. Dakle, razgovaraćemo u nekom narednom periodu. Ovo što radite sa ovim amandmanima je bruka za Narodnu skupštinu, taman onoliko koliko je i Mehina krađa na Franfurtskom aerodromu.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Vladimir Orlić. Replika na pominjanje predsednika stranke. Izvolite.
Dve napomene, vrlo dobronamerne, onaj ko ima nameru da nešto zamera procesu podnošenja amandmana, trebalo bi, u najmanju ruku, da onda sam u tom procesu ne učestvuje. I ovo slobodno shvatite kao otvoreni odgovor svima koji učestvuju u tom procesu, a onda sebi daju za pravo da nešto tu komentarišu, čak i upotrebe, s vremena na vreme, nešto poput reči bruka. Za sve ovo ostalo što se čulo, mislim da je reč o nekoj grešci, koja može da se ispravi, verujem da je štamparske prirode, neki ljudi nisu pravilno pročitali naslov zakona. Ovaj zakon se tiče ugovaranja na daljinu, ne ogovaranja na daljinu, vodite računa.
Koleginice Radeta, želite repliku? Izvolite.
Nije problem ovaj komentar gospodina Orlića, za njega je utvrđeno da zna da čita, a čak može da govori i da ne čita. Ali, ovaj hi, hi, hi tamo smeh od ovih dragih koleginica koje još nisu naučile ni da čitaju, stvarno smešno. Što se tiče amandmana, mi srpski radikali, nas ovoliko koliko nas je, nećemo dozvoliti da nas vi pregazite vašim brojem, ni vašim velikim brojem amandmana, mi ovu igru sa amandmanima nismo počeli. Vi ste je počeli, ne zbog nas, nego zbog onih što su sedeli tamo, koji su prvi nametnuli, i to treba javnost da zna, i one besmislene amandmane, ono, kako se zove, iz DJB, pa onda predlog za proširivanje dnevnog reda. Oni su se od toga umorili, mi se nećemo umoriti nikad, dokle god ovo traje, mi ćemo u tome učestvovati. Ali, to ne znači, da nećemo kritikovati. Ovo zaista jeste obesmišljavanje, i to morate da se složite, obesmišljavanje rasprave o amandmanima. Znate, sećamo se mi, koji smo ranije bili poslanici, lepo je bilo raspravljati - jedan predlog, jedna tačka dnevnog reda, pa se onda na taj predlog podnese amandmana onoliko koliko zaista neko misli da treba. Da li je to na predlog od 40 članova, maksimalno je moglo biti 40 amandmana ako neko želi da briše sve, jer misli da treba da postoji taj zakon u pravnom saobraćaju u Srbiji, ili je bilo pet amandmana, 15, 20 i onda se normalno raspravljalo i sa predlagačem, da li je to sada guverner ili neki ministar, i sa kolegama iz vlasti, sa kolegama drugog dela opozicije. Morate priznati, mi ćemo u ovome učestvovati. Vi hvalite Vladu i hvalite sve što vi mislite da je dobro, koristeći amandmane. Mi sve to kudimo koristeći amandmane. Legitimno, ali nije pošteno prema narodu što smo doveli Skupštinu u ovu situaciju.
Zahvaljujem. Pravo na repliku, narodni poslanik Vladimir Orlić. Izvolite.
Još jednom, naravno, svako ima puno pravo i treba to pravo da koristi, da govori o stvarima za koje smatra da su važne. Ukoliko to radi u skladu sa onim što predviđa Poslovnik nema tu ništa sporno. Ono što je meni neobično da primetim, da neko koristi to pravo i onda kaže – a, korišćenje tog prava to je obesmišljavanje. Korišćenje tog prava to je bruka. Dakle, ako je to na nivou samokritike, ja u to apsolutno ne ulazim. Samo da vodimo računa kad se jedni drugim obraćamo. Mi, naravno, ne mislimo da je bilo šta besmisleno u činjenici da mi imamo dobre rezultate dobre politike i da imamo šta da pričamo kada o tim rezultatima govorimo. Impresija drugih grupa neka ostane njihova stvar dok se u tim impresijama bave sobom i eventualno jedni drugima. Što se tiče poslaničke grupe SNS nema ni jednog razloga a pokazalo se nije ni baš korisno ni dobro po druge da nas pominju. Mislim da je ovo bila krajnje dobronamerna i krajnje korektna napomena sa moje strane, ni najmanje u tragu onog komentara koji se ticao naših koleginica. Ne treba to nikome ovde, to smo valjda utvrdili do sada.
Koleginice Radeta, omogućiću vam da govorite, ali vas ipak molim da se nakon toga vratimo na raspravu po amandmanima. Izvolite.
Vrlo kratko ću. Razumem ja da kolega Orlić brani svoje koleginice, ali znate, meni možete da zamerite šta god u mojim političkim stavovima itd. ali da možete da kažete da ja nešto nisam dobro pročitala, pa da napravite karikaturu kojoj se smeju oni koji zaista ne umeju dobro da čitaju, to ne mogu da dozvolim, ili da neko zna Poslovnik bolje od mene, ili bar onoliko da ga ja znam, eto bar onoliko koliko vi mislite da zna neko ko ga najbolje zna. Dakle, meni kao narodnom poslaniku ne možete takve stvari zameriti. Možete politička opredeljenja i ja sam ponosna što zastupam ovu politiku koju zastupam, ali ako vi kažete – koristićete to pravo, kao što i koristite, ponosni ste jer imate čime da se pohvalite, zašto mislite da mi nemamo pravo da vam zamerimo nešto što mi mislimo da nije dobro? Znate koliko god vi mislili da sve cveta, da je sve najbolje npr. u okviru poslova Narodne banke, nije. Nije, pitajte građane koji imaju problem sa ugovorima za kredite, gde je Narodna banka stala na stranu banaka, poslovnih banaka, i tamo onaj predstavnik banaka kaže – da imamo pravosnažne sudske odluke, ali mi ih nećemo poštovati i Narodna banka ne reaguje. Nama to nije dobro. Vama možda jeste, ako jeste vi kažite – bravo i ne trebaju se poštovani sudske odluke. Mi mislimo da treba da se poštuju i na to skrećemo pažnju. Ne možete da kažete, možda možete, da je dobro da guverner Narodne banke, sada je to Jorgovanka Tabaković, ko god da je, ne može imati veću platu zajedno od predsednika države, plus predsednik Vlade, plus jedan ministar i plus jedan narodni poslanik. Ne može. Prosto ne može, to nije dobar sistem vrednosti. Vama možda može, ali dozvolite da i mi kažemo da nama ne može.
Zahvaljujem koleginice Radeta. Kolega Orliću, omogućiću vam da govorite. Želite repliku? I vama molba da se vratimo nakon toga na raspravu po amandmanima.
Jasno je i meni, kao što je jasno i vama gospodine predsedavajući, da je ova priča izdivergirala Bog zna gde u odnosu na ono odakle je počela. Akcija i reakcija, ono što se desi i reakcija na to. Problem koji imamo i verujem, rešavamo ga sada uspešno jeste upravo to, konstantna potreba nekih ovde da se bave drugima. Konkretno nama i našim kolegama, bez ikakvog razloga i povoda. Što se tiče ovih amandmana, uopšte više neću time da se bavim. Sami koristite pravo, koristite ga, svaka vam čast, samo ako imate bilo šta loše da kažete na temu tog korišćenja, ne mešajte nas u svoje lične odnose spram onoga što sami radite. Što se tiče Narodne banke, ništa niste razumeli. Problem u vezi sa tim ljudima koje pominjete je problem koji se tiče sudova i ti ljudi koji su protestovali pre neki dan, gde su otišli da potraže rešenje? Pred sudom. Čime su bili zadovoljni kada su dobili odgovor koji smatraju korektnim? Kada se taj sud izjasnio. Dakle, nema nikakve potrebe da neki lični odnos uplićemo tako da promašujemo temu. Verovatno po sistemu šta nas briga da pogodimo temu, jer ko pogodi temu, promaši sve ostalo, a mi nećemo da promašimo sve ostalo. To ne služi ničemu i nije prilog dobre i kvalitetne rasprave. Što se tiče Narodne banke i konkretno gospođe Tabaković, da je jedini rezultat, a nije jedini, ovaj nivo kursa koji imamo od 2012. godine do danas, ta stabilnost i ta izvesnost za naše društvo, bio bi to toliko dobar rezultat da svi ti kritičari zajedno da se skupe ne bi imali toliko dobrog da stave naspram njenog i da kažu možemo da konkurišemo, imamo šta da komentarišemo. Mislim da je ovo bilo više nego dovoljno, ako hoćemo i dalje na liniji korektnog.
Zahvaljujem. Izgleda da moja molba nije urodila plodom. Još jednom vas molim da ne izazivamo dalje replike i da se vratimo na dnevni red. Izvolite.
Što se mene tiče, dva objašnjenja. Nisam promašila temu, nisam govorila o kreditima u švajcarcima i obećanju sudova i štrajku koji se desio juče, nisam to pominjala. Govorim o redovnim postupcima gde su banke dobile nalog od sudova da ne mogu u onim sitnim slovima što piše neko održavanje ugovora, neke provizije, da ne mogu to više da naplaćuju. LJudi imaju pravosnažne presude, predstavnik banaka izađe i kaže mi znamo za tu presudu, ali mi nećemo da je poštujemo. Jasno, glasno i precizno. Kolega Orliću, vi ste prvi mene uvredili, to moram da vam kažem, jer ovo o čemu danas raspravljamo je Predlog zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu, a vi ste rekli da ja mislim da se radi o ogovaranju. Dakle, ono što ja kažem ovde ili bilo ko od nas, ne može biti ogovaranje. Ogovaranje je ono što mi slušamo u kulorima šta vi pričate jedni o drugima. Hvala.
Zahvaljujem. Kolega Orliću, izvolite.
Sa željom da bude najkraće danas. Vidim šta će biti definitivno dobar put ka raspletu svih ovih naših nerazumevanja. Kada se neki budu bavili poslom narodnog poslanika u sali i kroz analizu zakona, a manje se bavili kulorima, tada ćemo se mnogo bolje razumeti.
Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Radojičić. Da li neko želi reč? Ne. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Marija Janjušević. Da li neko želi reč? Ne. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik dr Dragan Vesović. Da li neko želi reč? Ne. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Srđan Nogo. Da li neko želi reč? Ne. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik mr Ivan Kostić. Da li neko želi reč? Ne. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Boško Obradović. Da li neko želi reč? Ne. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Sp. Jovanović. Da li neko želi reč? Izvolite.
Član 4. i kada malo razmislim, slušala sam pažljivo skoro sve kolege iz vladajuće koalicije i kada su obrazlagali sve amandmane, zaista bez namere osim izuzetaka nekoga da uvredim, jer to su ljudi koji imaju neke svoje druge struke i kvalifikacije, mnogi od njih su i lekari i prosvetni radnici, ali nisam primetila da među vama ima puno onih koji imaju poslovnu inteligenciju. Jer, da je to tako, govori činjenica da vi niste shvatili uopšte da ovaj zakon za poslovni svet nosi i određenu vrstu rizika, kojim se nismo bavili ovde, a to je tzv. sajber kriminal, koji je i te kako razvijen u modernom svetu komunikacija, a ne odnosi se samo na poslovni svet, nego i na sve građane Srbije koji nisu shvatili prilikom prošlogodišnjeg izglasavanja zakona o elektronskom dokumentu i svih pratećih sadržaja apel ministra LJajića da treba više da se uključe u takvu vrstu poslovanja i elektronskih usluga u finansijskom sektoru koje zakon pruža, zato što građani Srbije samo u 35% kupuju proizvode putem interneta, ali tako što ih plaćaju na svojoj kućnoj adresi. Verovatno je i većina takvih kod vas. Ne možete sada da mi kažete da su mnogi od vas toliko inovativni pa sklapaju poslovne aranžmane, ajde neka se javi neko ko je uplatio turistički aranžman na takav način, pre ćete da odete u agenciju. Retko da će ko od vas, jer, najpre, postoji mogućnost da tu ne ugovorite dobar posao, kao što vas banke varaju, o čemu je govorila gospođa Radeta, ne kupite na taj način i avionsku kartu. Kad smo već kod avionskih karata, otišao je sada gospodin Milićević, želela sam da vidim da li je on imao problema i da li se negde uz put susreo sa ovim sitnim lopovom Mehom Omerovićem, koji može da se kandiduje za Broja 1 u onom čuvenom stripu „Alan Ford“.
Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Filip Stojanović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Periću, izvolite.
Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, meni se javio određen broj građana Srbije i kažu da su bolje razumeli gospodina Andreja Danka, predsednika Narodne skupštine Slovačke Republike…
Koleginice Radeta, ne ometajte kolegu Perića.
… nego neke narodne poslanike koji su danas govorili u našem parlamentu. Kaže da im je zajednički jezik, ali uslovi u kojima žive oni i u kojima žive neki narodni poslanici, kaže da se umnogome razlikuju. Vi o ovom zakonu pričate i želite ga predstaviti kao da je to jedna fabrika u koju će sutra ujutru krenuti svi koji su nezaposleni, želite ga predstaviti kao da je to kovnica novca, a u suštini to nije tako. Nije problem u načinu plaćanja. Naravno, ovo je nešto što je moderno i što prati savremene tokove života, ali nije građanima Srbije najveći problem što ne mogu da sklapaju ugovore na daljinu i da plaćaju, nego je mnogo veći problem nezaposlenost, mnogo je veći problem njihove obaveze. Sad se pitate i kažete, ističete vrlo često, da su strane investicije porasle. Tačno je. Zbog čega dolaze strani investitori? Pa, dolaze zato što je u Srbiji najjeftinija radna snaga, dolaze zbog toga što, pored toga što je najjeftinija radna snaga, za svako radno mesto koje strani investitori otvore oni prime oko 10-ak hiljada evra. Ali, da li je gospođa Jorgovanka Tabaković uradila nešto na tome da poslovne banke budu manji zelenaši nego što to jesu, jer, u proseku, da li je u pitanju uplata ili isplata, prenos sredstava sa tekućih računa privrednih subjekata u Srbiji jeste oko 0,50%. Svaki papir, svaki zahtev koji poslovni subjekt ima potrebu da dobije u poslovnoj banci, on bude naknadno plaćen. Nemoguće je to izdržati. Na tome treba mnogo više da se uradi. Da li znate koliko stanova, koliko kuća mora da se proda zbog toga što su hipoteke stavljene na njih?
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Despotović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Šešelj. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Ružica Nikolić. Da li neko želi reč? (Da) Koleginice Nikolić, izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, poslanička grupa SRS već drugi dan kroz raspravu u pojedinostima ukazuje na mnoge nedostatke Predloga zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu. Veliki je problem što zbog nakaradnog Poslovnika nećemo biti u mogućnosti da vodimo raspravu i o drugim predlozima zakona koji su danas na dnevnom redu. Ovim Predlogom zakona osnovni problem zaštite korisnika finansijskih usluga nije rešen. Naime, i ovde devizne i druge razlike na koje ni jedna ni druga strana ne mogu uticati snosi samo potrošač, odnosno korisnik. Ovo može proizvesti negativan podsticaj u smislu hazarderskog ponašanja pružalaca usluga, koji su daleko bolje od potrošača informisani o tome da li će se kamatne stope menjati, odnosno da li će doći i u kojoj meri će egzogeni događaji uticati na predmet ugovora koji moraju biti u skladu sa ovim zakonom. Zahvaljujem.
Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Miljan Damjanović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković, Marinika Tepić, Aleksandra Čabraja, Jovan Jovanović i Sonja Pavlović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Mirčiću, izvolite.
Suština ove rasprave koja se vodi je upravo u tome da mi kao opoziciona poslanička grupa želimo da iskoristimo i ovih dva minuta kako bi upozorili na određene probleme. Ali, veoma je začuđujuće što, sa druge strane, vlast koristi svaki trenutak kada se uputi opravdana kritika na račun Narodne banke Srbije, pogotovo Jorgovanke Tabaković. To se tumači lično i kaže se – zašto ste lični? A šta je tu lično ako poslanik kaže – da li je normalno da u ovakvoj situaciji, u ovakvoj ekonomskoj krizi u kojoj se nalazi Srbija, u kojoj je najveći broj građana prezadužen ili zadužen hipotekarno, da guverner Narodne banke, bez obzira kako se zove, ima preko pet hiljada evra platu? Šta je normalnije nego razgovarati o tome kako bankarski sistem, koji je potpuno ili preko 90% van kontrole Narodne banke Srbije, kako dovesti u red? Kako upozoriti građane Srbije da ovde postoji niz realnih opasnosti kada je u pitanju plaćanje na daljinu i kada su u pitanju transakcije koje se obavljaju preko banaka, kada je u pitanju potpisivanje ugovora. Pa, koliko to nama treba iskustva, koliko to gorkih iskustava treba Srbiji, da bi mi jednom rekli – čekajte, ljudi, da razmotrimo ove proevropske zakone detaljno, da vidimo da li to odgovara Srbiji? Koliko smo puta slušali objašnjenje da ona sitna slova što pišu u ugovorima koji smo potpisivali sa komercijalnim bankama, da smo morali to pažljivo da pročitamo, a ta sitna slova, u niz redova, upravo je kamen spoticanja mnogima u Srbiji. Dokle to opravdanje – vi ste lični. Nismo lični, nemamo mi ništa protiv. Doduše, imamo. Imamo kada je u pitanju krađa mandata, imamo. Ako je neko krao mandat, on je lopov, a lopov krade sve što mu dođe pod ruke. Zašto bi se tu našao neko pogođen lično da kaže – evo, sad radikali imaju lično protiv njega. Što ne napadamo ove koji nisu uzeli mandate SRS? To što vi objašnjavate, mi ovde moramo da upozorimo da postoji realna opasnost od razvoja kriminala i koristimo dva minuta, ili koliko je već na raspolaganju, da upozorimo, da kažemo da u parlamentu postoje ljudi koji su najnižeg intenziteta kriminalci. Postoji njihova partija koja se uopšte ne izjašnjava o tome. Pa šta građani Srbije da očekuju? Šta da očekuju? Da će sutra ta partija ili ta koalicija da stane u zaštitu građana od krupnijeg kriminala? Pa, kome vi to pričate.
Pravo na repliku, narodni poslanik Vladimir Orlić.
Jeste, gospodine Mirčiću, lični ste. Sada ste sami to rekli. Šta smo mi tu pogrešili u oceni? Ne samo da ste sad otvoreno priznali i potpuno je svima jasno zašto.
Bez ličnog obraćanja gospodine Orliću.
Izvinjavam se gospodine predsedavajući, vi prenesite da sam ja upravo primetio da je gospodin Mirčić sam priznao da su direktno lični u ovome što rade danas. Ubeđuju nas ljudi ovde kako oni savršeno sve lepo čitaju, ja im verujem. Onda sad gospodin Mirčić reče da ima problem sa sitnim slovima, pa je to problem za ovu državu i ovo društvo. Hajde to neka bude najmanje važno. Kaže, gospodin Mirčić – pet hiljada evra. Nije bitno po kom osnovu, gde i kako rešava probleme ovog društva. Je li to ozbiljan argument za bilo šta? Na kraju dođemo na šta? Priču o mandatima za koje je potpuno jasno svima da neki shvataju poprilično lično i ne mogu da je prebole. Zašto? Zato što se ta epizoda, a zaista se time vrlo retko ko uopšte u ovoj zemlji bavi i ima želju da se bavi, ali ta epizoda se odnosi na ono vreme kada su neki shvatili da nisu toliko politički važni koliko su smatrali da jesu i to su teško podneli. Da stravi ovde nisu lične, evo, ja bih voleo da dobijem odgovor, mene ovo lično zanima kada o ličnim stvarima pitam. Šta je to i koji je to mandat Aleksandar Martinović ukrao od onih ljudi koji su onu i onakvu knjigu o njemu napravili i onda ovde nosili i delili po Narodnoj skupštini. Znate jako dobro na šta mislim i na kakvu grafičku opremu mislim. To pristojan čovek sebi ne može da dozvoli. To je učiniti, na primer, moje lično mišljenje, sramno. Ali, zanima me razlog, kakva krađa kog mandata stoji iza toga, ako nije apsolutno lični odnos, pa i frustracija nekih ljudi. Šta je motiv za neke ljude da se ponašaju kako se u ovoj sali ponašaju, a utvrdili smo da je na ličnom planu? Jel su to opet isto neki mandati? Nisu, to je izgovor. Pravi razlog je duboko lično nezadovoljstvo onih koji sebi takve stvari dozvoljavaju.
Pravo na repliku, narodni poslanik Milorad Mirčić. Izvolite.
Kolega Orliću, ima jedna istinita priča iz istorije politike, na političkoj sceni bivše Jugoslavije. Kada je Vojislav Šešelj, kao najmlađi disident, zatvoren u zenički kazamat napisao je otvoreno pismo Hamdiji Pozdercu, koji je tada bio moćnik, bio je na vlasti, odlučivao o životu i smrti. Parafraziram samo jedan deo tog pisma. „Spletom istorijskih okolnosti, dragi moj Hamdo, jednog dana moraćeš završiti u zatvoru jer lopov je lopov.“ Pre toga ga je upozorio: „Možda ćeš jednog dana, spletom političkih okolnosti doći na sam vrh ove države, ali nemoj se iznenaditi kada japanski car, engleska kraljica i američki predsednik budu ispred tebe sklanjali kristalne pepeljare, zlatne upaljače i zlatne hemijske olovke jer znaju, Hamdo, lopov je lopov“. Svedoci smo toga kako je moćni Hamdija Pozderac završio. I tada su govorili – daleko je od toga, to se samo Vojislav Šešelj služi frazeologijom kako bi naškodio velikom drugu Hamdiji Pozdercu. Evo, sada mu je Vuk Jeremić potomak, ništa se ne razlikuje od svojih predaka, ali ima nešto što vreme potvrđuje. Mi sada upozoravamo da nije dobro da ljudi koji su uzeli mandat od SRS ili bilo koje druge partije i sede u ovom parlamentu i vrše funkciju, nije dobro, bez obzira što je Ustavni sud, na insistiranje Borisa Tadića, to aminovao. Nije to dobro. Nemamo mi ništa lično, privatno ne želimo ništa loše. To što je politički obračun između nas i Aleksandra Martinovića, između srpskih radikala ili vas, to je politički obračun. Nemojte da shvatate to lično. To je izgleda vaše jedino odbrambeno sredstvo da kažete – e, to je lično. Javnost zna. Ne možete vi ubediti javnost Srbije ko je krao i ko je prisvajao mandate i na taj način postao relevantna politička figura u ovoj Srbiji. Srbija sve prašta, oprašta sve, možda i krađu, ali izdaju ne oprašta Srbija.
Zahvaljujem. Pravo na repliku ima narodni poslanik Vladimir Orlić.
Opet da vas zamolim, gospodine Arsiću, da vi prenesete ovo upadljivo izbegavanje da mi odgovori na pitanje mandata Aleksandra Martinoviću meni mnogo rečitije govori nego bilo šta da je sada kazao gospodin Mirčić. To mu prenesite kada ga sretnete. Dakle, priča o tim mandatima, još jednom, samo je izgovor, mogao je biti bilo kakav drugi. Suština je u onome što sam ja kazao. Neki ljudi ne mogu da žive sa tim da izgleda nisu toliko važni koliko su mislili da jesu i da su izgleda ostali u manjini u ono vreme kada su se osećali velikim i moćnim. Ja bih sada mogao, ali neću to da radim, jer mene kao ni ostatak ove zemlje zaista ne zanima puno ta priča i ta epizoda, ali mogao bih možda da se jednog dana zapitam da li ti koji su ostali u manjini, da nisu oni uzurpirali te mandate, kome su trebali da pripadnu ti mandati, ali ja to sada neću da radim. Vratiću se na onu počnu priču, ja mnogo volim poučne priče, u vreme kada se Vojsilav Šešelj razračunavao Hamdijom Pozdercem i tačno je, zbog toga je i patio, postavilo se pitanje i intelektualnog poštenja. Da li je tako? Neki akademske karijere su bile pod znakom pitanja zbog nedostatka tog intelektualnog poštenja. Voleo bih da se u političkoj praksi u Srbiji pokazuje da je dostignut nivo intelektualnog poštenja na primer tako što neće ljudi za koje je dokazano da su falsifikovali svoje diplome, da su lažirali da imaju diplome svetskih univerziteta, na primer Univerziteta Lomonosov, zbog toga da budu nagrađeni od strane onih kojima je, gle čuda, baš svakog dana svaka druga rečenica – lopov je ovaj ili onaj. To bi, recimo, bio dobar dokaz da su neki ljudi kada neke stvari kažu ozbiljni i da iza tih stvari zaista stoje. Dok se takve stvari dešavaju, ja mogu samo ono što ti ljudi izgovore da kvalifikujem ovako kako kvalifikujem – tužni ostaci nečega što se nekada možda zvalo energijom, a sada su samo tragovi ličnog animoziteta i želje da se pošto-poto osvete ljudima kojima ne može da oproste jer su im pokazali da su od njih bolji.
Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, završavamo sa današnjim radom i nastavljamo sutra u 10 časova. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad sednice Šestog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 74 narodna poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 87 narodnih poslanika, odnosno da su prisutna najmanje 84 narodna poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Obaveštavam vas da su sprečeni da sednici prisustvuju sledeći narodni poslanici: Stefana Miladinović, Miroslav Petronijević, Žarko Obradović, Nataša Mihailović Vacić, Vojislav Vujuć, Marija Jevđić, Đorđe Kosanić i Jelena Vujić Obradović. Nastavljamo pretres u pojedinostima o 1. tački dnevnog reda – Predlogu zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine obaveštavam vas da su povodom pretresa u pojedinostima po 1. tački dnevnog reda Predlogu zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljini, pozvani da sednici prisustvuje guverner Narodne banke, dr Jorgovanka Tabaković sa saradnicima. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Dubravko Bojić. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Bojiću, izvolite.