Zaseda državni zbor Republike Slovenije. Vljudno pozdravljeni na 1. izredni seji državnega zbora Republike Slovenije. Spoštovane kolegice in kolegi, gospe in gospodje! Pričenjam torej 1. izredno sejo, ki sem jo sklical na podlagi prvega in drugega odstavka 51. člena in 54. člena poslovnika državnega zbora. Obveščen sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: zaenkrat imam obvestilo in opravičilo za gospoda Maksimiljana Lavrinca. Prosim, da ugotovimo navzočnost v dvorani! [[Ugotavljam, da je v dvorani navzočih 59 poslank in poslancev.]] Tako je zbor sklepčen in lahko odloča. Na to sejo sem vabil kandidata za predsednika vlade Republike Slovenije dr. Janeza Drnovška in predstavnike vlade Republike Slovenije. Vse lepo pozdravljam. Pred določitvijo dnevnega reda te seje bomo opravili še postopek sprejema zapisnika 1. seje državnega zbora. Zapisnik je na vpogled v računalniški mreži. Ali kdo od navzočih zahteva spremembo ali dopolnitev oziroma ima kakšno drugo pripombo k zapisniku? Ker na zapisnik 1. seje državnega zbora Republike Slovenije ni pripomb, prehajamo na odločanje o sprejemu zapisnika. Ugotovimo navzočnost! [[Ugotavljam, da je v dvorani navzočih 60 poslank in poslancev.]] Glasujemo o sprejemu zapisnika. Tiste kolegice in kolegi, ki nimajo za voljo pomote glasovalne kartice, naj svojo navzočnost in odločitev prijavijo z dvigom roke! [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti nihče.]] Prehajamo na DOLOČITEV DNEVNEGA REDA 1. IZREDNE SEJE DRŽAVNEGA ZBORA REPUBLIKE SLOVENIJE. Predlog dnevnega reda ste prejeli s sklicem dne 16. novembra 2000. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu z drugim odstavkom 64. člena poslovnika državnega zbora. Državni zbor najprej odloča o predlogih, da se posamezne zadeve umaknejo z dnevnega reda, nato o predlogih, da se dnevni red razširi in v zvezi s predlagano razširitvijo po potrebi skrajšajo roki iz 52. člena tega poslovnika, ter nazadnje o predlogih za hitri postopek in skrajšani postopek. Prehajamo na predloge za umik posamezne točke z dnevnega reda. Pisnega predloga za umik nismo prejeli. Kolega Peče, imate besedo. Prosim.
V imenu poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke predlagamo, da se z današnjega predloga dnevnega reda umakne 2. točka - predlog zakona o spremembi in dopolnitvi zakona o vladi Republike Slovenije. Prepričani smo, da gre za preveč pomembno materijo, da bi jo lahko obravnavali po tistem sistemu, "kar je zjutraj napisano, je zvečer sprejeto". Mislim, da Slovenija, ki je razvita demokratična družba, si predvsem za zakonsko materijo, ki nosi tako pomembno osnovo, zasluži vsaj to, da bi poslanci prejeli pisno mnenje sekretariata za pravne zadeve. Enako mnenje se je odražalo tudi v dobršnem delu prej sklicane komisije oziroma odbora za notranjo politiko, kjer se je prav tako pokazala nesoglasje. Predlagam, da navzoči poslanci podprejo predlog. Hvala.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Prosim!
Poslanska skupina Stranka mladih Slovenije, Marko Diaci. Na odboru za notranjo politiko je bilo dogovorjeno, da se po 1. točki dnevnega reda seja prekine in se potem nadaljuje z delom in se bomo potem dogovorili.
Hvala lepa. Želi še kdo od poslank in poslancev besedo? Seveda, če je hkrati tudi vodja poslanske skupine. [[Ne.]] Želi predlagatelj dodatno utemeljiti svoj predlog? [[Ne.]] Na glasovanje dajem njegov predlog za umik navedene točke z dnevnega reda. Prosim poslanke in poslance, da zabeležijo svojo navzočnost. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Glasujemo o predlogu za umik točke z dnevnega reda. [[Za je glasovalo 2.]] [[Proti 54 poslancev.]] Glede na izid glasovanja ugotavljam, da predlog za umik te točke z dnevnega reda ni bil sprejet. Prosim? Kolega Podobnik, proceduralno.
Spoštovani gospod predsednik! Danes sprejemamo dnevni red seje, na kateri bomo volili tudi predsednika, kandidata za predsednika Vlade Republike Slovenije. Sprejemamo dnevni red. Sprašujem vas, gospod predsednik, ali ste bili seznanjeni z razlogi, da v dvorani ni dveh poslanskih skupin? Menim, da bi bilo za naše delo dobro, da bi bili o tem obveščeni, ali gre za obstrukcijo. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega dr. Podobnik. Uradno s pismom nisem bil obveščen o tem, vendar je iz odsotnosti naših kolegov in kolegic iz dveh poslanskih skupin to več kot očitno. Morda je prav ali ne, da povem, da so bili tudi seveda telefonski pogovori, z moje strani predvsem zato, da se to ne bi zgodilo. Mislim, da ni moja dolžnost niti ne pravica, da v imenu kolegic in kolegov, ki jih danes ni, utemeljujem njihovo odsotnost. Predstavljam si, da je to posledica dejstva, da se do danes nismo uspeli dogovoriti o oblikovanju delovnih teles in o vodenju teh delovnih teles; to predpostavljam, vendar bodo seveda kolegice in kolegi iz obeh poslanskih skupin to povedali. Moram pa tu izrecno in zelo na glas reči, tako vam, ki ste tu v dvorani, kot tistim, s katerimi sem se neformalno pogovarjal: danes bo državni zbor Republike Slovenije odločal o kandidatu za predsednika vlade. Mislim, da se nihče od nas ne zaveda bolj, kako pomembno je to vprašanje, in ne glede na to, ali bokandidat dobil podporo ali ne s strani te ali one poslanske skupine, poslanca in poslanke, je pomembno, da sodelujemo vsi in o tem tudi odločamo. Kolikor je bilo v moji moči, sem si prizadeval za to, da bi danes bile navzoče vse poslanke in poslanci. Sam seveda na odločitev tistih, ki jih ni, žal ne morem vplivati. Ta nagovor izkoriščam tudi za to, da jih še enkrat povabim v dvorano. To je vse, kar lahko spričo pristojnosti, ki jih imam, povem. To je odgovor na vaše proceduralno vprašanje. Vidim, da ima kolega Peče še eno. Prosim, kolega Peče.
Še enkrat, hvala za besedo. Proceduralno, v smislu prej omenjenega glasovanja. V poslanski skupini smo vsi štirje glasovali za predlog, na izpisu sta se pokazala samo dva za predlog. Zahtevamo, da se seja prekine in da se preverijo glasovalne naprave vsaj v okviru poslanske skupine slovenske nacionalne stranke.
Kolega Peče, bilo bi prav, če bi me o tem obvestili takoj. Kolega Podobnik je v tem času že dvignil roko in postavil proceduralno vprašanje, na katerega sem odgovoril. Nekaj je pa seveda jasno: nihče od nas si ne želi, da bi na glasovanje padel kakršenkoli sum dvoma. To je jasno. Če - in to je pomembno vprašanje - kdorkoli meni, da je z glasovalnimi napravami karkoli narobe bomo to takoj preverili. Sam bi pa rad ta čas izkoristil tudi za zopet seveda neformalen pomenek s kolegi iz obeh opozicijskih poslanskih skupin, zato da bi morda vendarle vsi skupaj nadaljevali sejo. Prekinjam sejo za petnajst minut.
Spoštovane gospe in gospodje, poslanke in poslanci, nadaljujemo delo. Ugotavljamo navzočnost v dvorani! [[52 poslancev in poslank.]] Zbor je sklepčen in lahko nadaljujemo z delom. Najprej pojasnilo v zvezi s posegom kolega Pečeta. Informacijsko dokumentacijski sektor je zapisal naslednje pojasnilo. Pri preverjanju glasovalne naprave smo ugotovili, da glasovalna enota pri poslanki Sonji Areh-Lavrič ni delovala v redu. Zato smo glasovalno enoto zamenjali in opravili testno glasovanje ter ugotovili, da glasovalni sistem sedaj deluje brezhibno. To pa pomeni, da moramo ponoviti prejšnje glasovanje. Gre za glasovanje o predlogu za umik točke z dnevnega reda. V zvezi s tem ugotavljamo navzočnost v dvorani. Glasujemo. Navzočih je 60 poslancev in poslank. [[Za je glasovalo 7.]] [[Proti 54.]] Državni zbor je izglasoval, da predlog umika ne sprejme. Prosim za mir v dvorani. Glede proceduralnega vprašanja kolega dr. Podobnika in mojega odgovora, še eno pojasnilo, pred nadaljevanjem. Mislim, da je v interesu vseh, da državni zbor v popolni sestavi, ob navzočnosti vseh poslancev in poslank, ne glede, ali podpirajo ali ne kandidata za predsednika vlade, sodeluje v razpravi. Moj predlog je, da napovem kot predsedujoči, da bom po koncu te točke dnevnega reda, 2. točke dnevnega reda, torej razprave in glasovanja o kandidatu za predsednika Vlade Republike Slovenije, zasedanje za nocoj prekinil. To pomeni, da bo dovolj časa, da se pred jutrišnjim nadaljevanjem seje državnega zbora sestane matično delovno telo in nadaljuje razpravo o 3. točki. Seveda je veliko in dovolj časa, da se tako neformalno nocoj posvetujemo o uskladitvi različnih interesov glede vodenja in oblikovanja delovnih teles in seveda za sestanek komisije za volitve in administrativne zadeve. To se mi zdi razumen predlog, ki omogoča, da dejstvo, da še nismo oblikovali delovnih teles, ne bi bil morebiten razlog za to, da ne bi odločali naprej. Ugotavljam, da smo odgovorili na proceduralno vprašanje. Samo proceduralni predlogi imajo pravico [[...]]Dr. Rupel, proceduralni predlog? [[Da.]]
Mislim, da je nesporazum, gospod predsednik. Rekli ste, da bomo prekinili točko po, da bomo prekinili po 1. točki [[...]]
[[...]]po 2. točki, po izvolitvi ali ne [[...]]
[[...]]po zakonu. Dajte pogledati, kaj piše.
Poglejte. 1. točka dnevnega reda je predlog predsednika Republike Slovenije za izvolitev kandidata za predsednika vlade Republike Slovenije. Moj predlog je, pravim, moj predlog je, da bi po tej točki prekinili zasedanje do jutrišnjega dne in nadaljevali. Če državni zbor, gospe in gospodje, takega predloga ne bo sprejel, bomo nadaljevali z delom. To je jasno. To je bil moj predlog, da bi lahko morda tisti, ki jih ni, to razumeli kot priložnost, da zaradi diskusij pri drugih točkah na dnevnem redu ne bi manjkali pri tako pomembni politični debati, kot je ta. Proceduralno kolega Anderlič.
Jaz imam pravzaprav korekcijo vašega proceduralnega predloga, da ne bi po nepotrebnem glasovali in se preglasovali. Glede tudi na vse tisto, kar je potekalo v preteklih dneh v državnem zboru pri usklajevanju tako delovnih teles kot tudi pri obravnavi zakona o vladi, predlagam, kar je pa že bilo predhodno predlagano tudi na seji kviaza, da se kviaz sestane po sprejemu zakona o vladi in da se po 1. točki, ko je izvolitev predsednika vlade, prekine, ampak ne konča danes seja državnega zbora, ampak se seja nadaljuje, ko bo odbor za notranjo politiko podal poročilo glede zakona o vladi. Torej, po tej 1. točki naj odbor za notranjo politiko pripravi predlog za zakon o vladi, kasneje pa se opravi usklajevanje, tako kot ste predlagali. Ali bo to še danes ali bo jutri, je pa drugo vprašanje.
Torej, da se bomo vsi zelo dobro razumeli, vaš predlog, ki ga bom dal na glasovanje, je, da bi po končani 1. točki dnevnega reda, torej po odločitvi o predlogu predsednika republike, zasedanje prekinili, da bi se sestalo matično delovno telo, to je odbor za notranjo politiko, za zakon o vladi. Potem pa bomo to diskusijo nadaljevali, ko bo ta končal delo. Ali bo to še nocoj ali bo to jutri, bomo odločili v skladu s časom, ki ga bomo potrebovali, da bi do odločitve prišlo. Če bo to zelo pozno nocoj, potem verjetno ni razumno, da nadaljujemo odločanje danes in bomo nadaljevali jutri. Je to v redu, kolega Anderlič?
Mislim, da je bolj precizno, če zbor nadaljuje današnjo sejo toliko časa, da sprejme zakon o vladi, da pa naslednjo točko opravi v nadaljevanju, in to je jutri, torej oblikovanje delovnih teles.
Prav. Potem bom sedaj dal na glasovanje predlog, da državni zbor Republike Slovenije danes pred prekinitvijo odloči o predlogu predsednika republike, prekine sejo, da se lahko v tem času skliče odbor za notranjo politiko. Po koncu dela odbora za notranjo politiko bo državni zbor nadaljeval delo, verjetno še danes. Potem pa bo v tem času dovolj priložnosti, da bi se, tako neformalno kot tudi formalno, odločili o oblikovanju delovnih teles. Kviaz bo zasedal in pripravil tudi predlog za 3. točko dnevnega reda. Ta predlog dajem na glasovanje. Navzočih je 66 poslank in poslancev. Glasujemo o tem predlogu. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti 2.]] To pomeni, da smo določili pravila vodenja nocojšnje seje državnega zbora. Prehajamo na odločanje, kjer, kamor smo pred proceduralnim vprašanjem kolege dr. Podobnika tudi končali - to je o predlogu za širitev dnevnega reda. Sprašujem poslanke in poslance, ali ima kdo kakšen predlog. [[Ne.]] Ugotavljam, da takega predloga ni. Prehajamo na odločanje o hitrih postopkih. Prehajamo na odločanje o predlogu za sprejem predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o vladi Republike Slovenije po hitrem postopku. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina poslancev: Borut Pahor, Anton Anderlič, Anton Delak in Janez Podobnik. Želi predstavnik predlagateljev predloga k zakonu besedo? [[Ne.]] Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo inpravne zadeve? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik vlade? [[Ne želi.]] Predstavniki poslanskih skupin? [[Ne.]] Na glasovanje dajem predlog za sprejem navedenega predloga zakona po hitrem postopku. Prosim poslanke in poslance, da ugotovimo navzočnost! Navzočih je 64 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je predlog za sprejem predloga zakona po hitrem postopku sprejet. Prehajamo na odločanje o predlogu dnevnega reda v celoti. Za današnjo sejo predlagam dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem. Na glasovanje dajem predlagani dnevni red. Ugotovimo navzočnost! Navzočih je 64 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je dnevni red sprejet. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA - PREDLOG PREDSEDNIKA REPUBLIKE SLOVENIJE ZA IZVOLITEV KANDIDATA ZA PREDSEDNIKA VLADE REPUBLIKE SLOVENIJE. Prosim za mir v dvorani. Pozdravljam predstavnika urada predsednika države, gospoda Šiftarja, in vse ostale, ki so navzoči poleg poslancev in poslank pri tej točki dnevnega reda. 257. člen poslovnika državnega zbora določa, da predsednik Republike Slovenije predlaga državnemu zboru kandidata za predsednika vlade najpozneje v 30 dneh po konstituiranju državnega zbora. Predsednik republike mi je dne 14. novembra 2000 sporočil, da po opravljenih posvetovanjih z vodji poslanskih skupin in poslancema italijanske in madžarske narodne skupnosti kot kandidata za predsednika vlade Republike Slovenije predlaga dr. Janeza Drnovška. Besedo dajem kandidatu za predsednika vlade dr. Janezu Drnovšku, da v skladu z drugim odstavkom 258. člena poslovnika državnega zbora predstavi programske zasnove vlade. Dr. Janez Drnovšek, imate besedo.
Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci, gospod predsednik! Veseli me in v čast mi je, da se danes lahko predstavim državnemu zboru kot kandidat za predsednika vlade. To ni prvič, to je že četrtič, da se državnemu zboru predstavljam kot kandidat za predsednika vlade. Če bo državni zbor potrdil to kandidaturo, bo to že četrta vlada, ki jo bom predlagal temu državnemu zboru. Že iz samih teh dejstev seveda je razvidno, da ne gre za neko povsem novo predstavitev, nek povsem najbrž nov in nepričakovan program, ampak da gre za nadaljevanje našega skupnega dela v zadnjih osmih letih, da gre za nadaljevanje izgradnje naše države, zato da v tem mandatu, ki je pred nami, zagotovimo Sloveniji čim boljši, čim uspešnejši razvoj. Pred mesecem dni smo imeli volitve. Rezultati so znani. Tudi ta današnja predstavitev, kandidatura, je rezultat teh volitev. Ta mesec dni smo intenzivno uporabili za pripravo programa, za pripravo koalicijskega dogovora, za podobno opredelitev ciljev in nalog v naslednjem štiriletnem obdobju. Zato sem prosil vodstvo državnega zbora, da vam tudi razdeli ta koalicijski program. Program je na 97 straneh, s podrobnimi usmeritvami, cilji in nalogami. To je sestavni del moje predstavitve. Če dovolite, vam bom skušal ob tem podati svoj okvir in videnje našega razvoja v naslednjem obdobju. Koalicijsko pogodbo smo podpisali včeraj predstavniki štirih strank, Liberalne demokracije Slovenije Združene liste socialnih demokratov, SLS+SKD Slovenske ljudske stranke in Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Pred tem se že kot predsednik Liberalne demokracije Slovenije podpisal sporazum o sodelovanju tudi s Stranko mladih Slovenije. Ta sporazum določa okvire našega sodelovanja v državnem zboru, in sicer v naslednjem obdobju, ni pa ta sporazum sestavni del koalicijski pogodbe v tem smislu, da bi bila to tudi vladna stranka, pač pa bomo z njo sodelovali v tistih točkah in ciljih, ki predvsem tangirajo interese mladih in ki smo jih v tem dogovoru opredelili. Bližamo se koncu leta 2000. Leto 2000 je bilo nekoliko drugačno, kot so bila prejšnja leta. Ne samo zato, ker smo imeli volitve, pač pa tudi zato, ker je v tem letu prišlo do večjih političnih sprememb, do spremembe vlade, po daljšem obdobju politične stabilnosti. V zadnjih petih mesecih smo imeli vlado, drugo vlado, ki so jo predstavljali predstavniki nekaterih strank, ki bodo očitno od danes naprej tudi v opoziciji. Žal mi je, da predstavnikov dveh opozicijskih strank danes ni v tej dvorani ob predstavitvi mojega programa. Želel sem med drugim izraziti tudi spoštovanje njihovemu delu v teh mesecih. Tudi ta vlada je imela težko nalogo, nismo bili zadovoljni z vsemi njenimi dosežki, na nekaterih točkah smo bili kritični in smo še, vendar na nekaterih točkah je dosegla rezultate. Predvsem moramo spoštovati in upoštevati dejstvo, da je imela na razpolago le nekaj mesecev, in to nekaj mesecev pred volitvami, kar je specifičen čas in je seveda še to predstavljalo objektiven okvir in pa omejitev dometov dejavnosti takšne vlade v prehodnem obdobju. Za naslednji mandat, pripravljamo in predlagamo precej široko koalicijo, trden dogovor štirih strank o sodelovanju v vladi. Ocenjujem, da bi to moralo biti zagotovilo za politično stabilnost Slovenije v naslednjem obdobju in tisti nujen okvir, da bo lahko vlada, pa tudi državni zbor, izvajala svoje aktivnosti na najbolj učinkovit način in da bomo uresničili cilje, ki smo jih predstavili našim državljanom pred volitvami in ki smo jih tudi zapisali v tem koalicijskem programu. Če dovolite, bom najprej predstavil nekaj pogledov na program na gospodarskem področju. Slovenija je v preteklem obdobju v glavnem doživljala obdobja sorazmerno visoke gospodarske rasti, ob uravnoteženih bilancah na različnih področjih. V letošnje letu se takšna gospodarska rast nadaljuje. Pričakujemo sorazmerno visoko gospodarsko rast, vsaj pet odstotkov družbenega proizvoda, podobno rast, kot smo jo imeli tudi v prejšnjem letu. Naš cilj je, da v naslednjem obdobju takšno gospodarsko rast obdržimo. V zadnje obdobju so se pokazale v dveh bilancah - v plačilni bilanci in pa v javno finančni bilanci; v proračunu, v deficitu, v javno finančnem deficitu. Kljub tema dvema težavama oziroma teh dveh deficitih, ki sta prišla do izraza predvsem v zadnjem letu, je celotna gospodarska slika Slovenije še vedno trdna in ugodna. Vendar iz teh ugotovitev izhaja ena izmed ključnih ugotovitev pred začetkom dela nove vlade, da moramo tem vprašanjem posvetiti posebno pozornost, predvsem javnim financam, in zagotoviti, da bi se sedanji trendi, ki bi, če bi se nadaljevali, pripeljali v prihodnosti do večjih deficitov in pa do večjega javnega dolga, da bi se ti trendi spremenili. Trenutno stanje javnih financ v Slovenije je torej še vedno trdno, je zadovoljivo, javni dolg je nizek, bistveno pod povprečjem oziroma boljši od povprečja Evropske unije. Tako naš cilj ni izboljševanje teh temeljih postavk, ker so ugodne, ampak sprememba trendov. Da bi spremenili trende v javnih financah, bomo morali pregledati vrsto zakonov, ki jih je državni zbor sprejemal v preteklem obdobju in zagotoviti bolj usklajeno rast javno-finančnih prihodkov in odhodkov. Poskušali bomo nadaljevati z našo politiko, ki je več let bila povsem uravnotežena, ko nismo imeli proračunskega deficita, in ki je v zadnjih letih kot tisti limit preko katerega naj ne bi šli, postavila 1% družbenega proizvoda, a limit bo očitno v letu 2000 presežen. Bližamo se koncu leta 2000, zato je tudi v našem koalicijskem dogovoru jasno zapisano, da bomo morali zelo hitro in odločno pristopiti k reševanju proračunske situacije že za leto 2000 in pa pripraviti zelo hitro v pospešenih postopkih proračun za leto 2001. Lahko bi temu rekli kar krizno reševanje proračunske situacije in to bo vsekakor časovno in tudi vsebinsko tista prva prioriteta, ki se je bo lotila nova vlada. Morali se bomo soočiti z realnostjo. Realnost je seveda takšna, da želimo uresničiti čim več programov na vseh področjih, da želimo storiti čim več in smo tudi veliko že storili, vendar ne moremo storiti vsega naenkrat. Zato bo potrebno program različnih interesov, ciljev, želja pregledati in ga uokviriti v tiste razpoložljive možnosti, ki jih imamo. Priložen je cel komplet tudi različnih zakonov, ki jih bo potrebno v tem smislu opraviti, sprejeti ali ne sprejeti. Koalicija je pripravljena in soglasna, da začne s tem resnim delom, torej z uskladitvijo javnih financ in z zagotovitvijo trdnih finančnih temeljev tudi v prihodnje. Ob tem ne najavljam velikih šok terapij ali velikih varčevalnih programov. Najavljam pa zelo temeljito in zelo resno revizijo vseh javno finančnih obveznosti. Najavljam zmerno politiko plač in pokojnin, ne zamrznitev, pač pa zmerno rast v okviru produktivnosti, v okviru razpoložljivih sredstev. Najavljam potrebo po nadaljevanju socialnega dogovarjanja s sindikati, z delodajalci, nadaljevanje našega socialnega partnerstva, ki smo ga uspešno vzpostavili v preteklih letih. Prepričan sem, da bodo tudi naši socialni partnerji razumeli potrebo, razumeli realnost in da se bomo uspeli dogovoriti o tem, kakšna so lahko gibanja ključnih socialnih kategorij v naslednjem obdobju, da bomo zadržali sorazmerno visok nivo socialne solidarnosti v naši državi, hkrati pa da ne bomo ogrozili konkurenčnosti gospodarstva, nasprotno, konkurenčnost moramo povečati. Izzivi, ki so pred nami, so zelo resni. Svetovna konkurenca je vedno bolj ostra, svet se povezuje v svetovni ekonomski tekmi. Evropa se povezuje, giganti se med sabo povezujejo, zato da bi bili še močnejši, še bolj konkurenčni. Razumljivo je, da bomo morali tudi v Sloveniji dati vse od sebe, da v tej silni svetovni gospodarski tekmi vzdržimo, da ne izpademo, ampak da bomo tudi naprej zagotovili soliden razvoj naše države, solidno zadovoljevanje potreb na različnih področjih, da bomo lahko uresničili številne načrte, ki jih imamo, pripeljali do številnih izboljšav, tako v osnovnem življenjskem standardu kot v različnih dejavnostih, od kulturne, znanstvene, prometne in vseh ostalih, ki smo jih v našem koalicijskem programu temeljito opredelili s cilji in z ukrepi za njihovo uresničitev. Pri tem bi posebej izpostavil našo orientacijo, naš cilj, da skušamo zagotoviti v prihodnjem obdobju čim več stanovanj, predvsem za mlade družine. Za to imamo poseben program, nacionalno stanovanjsko varčevalno shemo. Želimo zagotoviti tudi naprej čim več delovnih mest, predvsem za mlade, tudi za to imamo program. Naše načelo pri tem bo čim večjafleksibilnost tudi pri delovnih razmerjih. Pri ustvarjanju delovnih mest želimo slediti najsodobnejšim trendom v svetu, uvajamo različne fleksibilne oblike dela, tudi dela z doma, delnega časa. Ena izmed ključnih besed, ki smo jih predstavili tudi pred zadnjimi volitvami in na katero ne mislimo pozabiti, je fleksibilnost. Slovenija mora biti fleksibilna, mora hitro reagirati na izzive, mora hitro reagirati na spremembe, svet se danes zelo hitro spreminja. Ena izmed ključnih nalog, ki je povezana s to fleksibilnostjo, je zato prečiščenje vseh birokratskih, administrativnih postopkov. Mi smo to poimenovali kot protibirokratski program. Kaj želimo s tem doseči? To, da bo država v širšem smislu, celotna javna uprava čim bolj prilagojena interesom in potrebam ljudi; da bodo vsi delavci v javni upravi v odnosu do državljanov v zavedanju, da služijo državljanom, da opravljajo določene storitve, ki morajo biti čim bolj racionalne, da mora njihov odnos biti čim bolj človeški, čim bolj neposreden. Tej nalogi, ki morda, ki zvezni predvsem običajno, želimo nameniti veliko, veliko prioriteto. Po eni strani želimo torej poenostaviti različne postopke, po drugi strani želimo državno upravo približati državljanom in v čim večji meri vključiti tudi nevladne organizacije, posameznike, različne institucije v skupno delo pri razreševanju naših problemov, pri doseganju naših ciljev in nalog. Takšno orientacijo smo zelo podčrtali in zato skušamo tudi našo novo vlado, njeno organizacijo prilagoditi tudi temu cilju. V gospodarskem delu pomeni fleksibilnost, čim lažji dostop novih podjetij na naš trg, čim lažje ustanavljanje podjetij, čim več konkurence, čim večji pritisk k bolj učinkovitemu gospodarjenju. Poenostavitev postopkov je pri tem zelo pomembna. Izkušnja, ki jo imamo, je da tudi tuji vlagatelji, investitorji, ki bi lahko prinesli več delovnih mest, več znanja, nove trge, v veliki meri ocenjujejo ravno to administrativno sposobnost države, da jih sprejme, enostavnost postopkov, možnost, da se v sorazmerno kratkem času učinkovito razrešujejo problemi. To nalogo, razreševanje te naloge pa želimo povezati z novimi tehnologijami, informacijskimi tehnologijami. Zato dajemo projektu, tako imenovane E Slovenije, elektronske Slovenije, zelo velik poudarek v našem programu. Tudi v organizaciji vlade smo mu izpostavili ustrezno mesto, ustrezno organizacijo. Slovenija kot sorazmerno majhna država državljanov, ki so sorazmerno visoko izobraženi, ki so sposobni v nekem spodbudnem okolju delovati kreativno, bi morali izzivi sodobne informacijske družbe veliko bolj odgovarjati, ustrezati, kot pa morda številnim drugim državam. Zato želimo v naslednjem obdobju Slovenijo pripeljati v sam vrh držav, ki so vodilne v informacijski tehnologiji v svetu. Zato želimo izobraževati, ampak ne samo mlade, ampak tudi starejše generacije, da se bodo lahko enakopravno vključile v novo informacijsko družbo. Spoštovane poslanke in poslanci! Slovenijo čaka v naslednjem obdobju tudi veliko izzivov na zunanjepolitičnem področju. Svet, v katerem živimo, je še vedno zapleten, nestabilen in lahko tudi nevaren. Slovenija vidi svojo prihodnost, svojo perspektivo v združeni Evropi, v Evropski uniji. To osnovno orientacijo smo skupno sprejeli pred časom, na njej skupno delamo več let in pred nami se kaže možnost, dav tem mandatu postanemo tudi člani Evropske unije. Vendar ta naloga ni enostavna. Po eni strani gre seveda za kompleten proces reform, ki jih izvajamo, ne samo za Evropsko unijo, ampak predvsem zase. Gre za reforme, ki jih moramo v tem mandatu dokončati. Izpostavil bi poleg reforme javne uprave, o kateri sem že govoril - umikanje države iz številnih gospodarskih sektorjev, nujnost privatizacije, povečevanje konkurence v teh sektorjih - to bo ena izmed ključnih nalog v delovanju te vlade v naslednjem obdobju. Že v prvem letu moramo narediti ključne, resne premike na tem področju. Vlagamo privatizacije v ključnih resorjih, kjer je državni sektor še močan: tako energetika, tako telekomunikacije, bančništvo, železarstvo in druge. V teh sektorjih je nujen pritisk konkurence, nujen pritisk kapitala, znanja, novih sredstev, novih resursov. To pa nam lahko zagotovi resen premik v gospodarskih aktivnostih - torej še višjo gospodarsko rast in pa tudi članstvo v Evropski uniji. Kompatibilnost našega gospodarstva z evropskim gospodarstvom, ostaja ključna naloga vlade tudi v naslednjem obdobju. Mislim, da obstaja širok konsenz naših državljanov, da to nalogo, ta cilj uresničimo. Zavedamo se, da ne bo vse odvisno samo od nas. Evropska unija išče svojo obliko, svojo organizacijo za prihodnost. Intenzivno spremljamo ta proces. Vidimo, da se nekatere države članice Evropske unije nekoliko bojijo razširitve in prihoda novih članic. Zato je možno, da bodo poskušale tudi upočasniti proces vključevanja novih držav. Mislim, da ni realne možnosti, da bi ta proces zaustavile, vendar pa je realna možnost, da bo v različnih oblikah prišlo do upočasnjevanja tega procesa. Edini način, da odgovorimo, je, da resnično hitro napravimo vse tiste poteze, ki jih lahko napravimo sami v tejdržavi, in to v letu 2001, v letu 2002, in da postanemo povsem jasna in prepričljiva kandidatka za članstvo v Evropski uniji že takoj po izteku teh dveh let. Ostalo bo seveda odvisno od članic Evropske unije, od druge strani, vendar naša naloga mora biti opravljena v naslednjih dveh letih. To je temeljna zaveza naše vlade in prepričan sem, prihodnje vlade, tiste, ki jo bom predlagal, in prepričan sem, tudi državnega zbora in vseh slovenskih državljanov. Naša usmeritev ostaja v naprej tudi čimbolj tesno sodelovanje z zvezo Nato. Smo partnerji zveze Nato, smo partnerji za mir. Želimo stabilnost, želimo mir, želimo partnerstvo s to zvezo demokratičnih držav, razvitih držav. Zato želimo postati tudi člani zveze Nato. Svoje usmeritve na tem področju smo že postavili v naslednjem obdobju. V tem obdobju jih želimo nadaljevati. Obkrožajo nas sosede, s katerimi imamo nekatera odprta vprašanja. Naj omenim odnose s Hrvaško, ki so v pričakovanju v naših koalicijski pogodbi, v naših programskih usmeritvah našli pomembno mesto. Mislim da je čas, da po dolgih letih pogajanj le najdemo rešitev tudi za tista vprašanja, ki so še odprta. Gre za resna vprašanja, zapletena politična, pravna vprašanja. Naj omenim samo vprašanje meje in pa še nekaterih premoženjskih vprašanj, ki so povezana s sukcesijo nekdanje države. Prepričani smo, da je sedaj čas, ko bo na naši strani dovolj pripravljenosti in tudi dovolj stabilna vlada, da ta vprašanja razrešimo. Upam, da bo to sovpadalo s takšno pripravljenostjo in sposobnostjo vlade tudi na hrvaški strani in da bomo končno lahko razrešili ta odprta vprašanja, te probleme, ki še na nek način vežejo našo državo s prejšnjim obdobjem, vprašanja sukcesije, ki so odprta seveda tudi do nekaterih drugih držav iz nekdanje Jugoslavije. Tudi za ostala vprašanja ocenjujem, da prihaja obdobje in pa realne možnosti, da jih razrešimo. V zadnjem času smo naleteli na težave tudi v odnosih z drugimi sosedi, z Avstrijo. Resnično upam, da bomo uspeli obdržati prijateljske in dobre sosedske odnose s to državo. Pričakujemo, da bo visok nivo demokracije v sosednji državi vzpostavil pogoje za to, da rešimo odprta vprašanja, da ne bo prihajalo do poizkusov izsiljevanj, da ne bo prihajalo do poizkusov izkoriščanja sosednje države, ki je že članica Evropske unije, zato da iz te pozicije skuša urejati nekatera vprašanja v naših odnosih na neenakopraven način. Temu se bomo uprli, na to ne bomo pristali. Skušali bomo z argumenti in pa z ustrezno diplomacijo razrešiti tudi ta vprašanja. Koalicija se je dogovorila o tem vteh tednih in postavila program tudi na tem področju. Spoštovane poslanke in poslanci! Pred državnim zborom in pred vlado je zelo zahtevno obdobje. Upam, da smo postavili temelje dovolj tesnemu sodelovanju, da smo postavili takšen okvir našemu koalicijskemu delu, da ne bo prihajalo do blokad, do različnih pretresov, do zastojev v našem delu. Zato smo toliko bolj intenzivno delali v teh tednih po volitvah, da bi vnaprej opredelili in razrešili možne probleme, vnaprej obšli ali razrešili možne blokade, zato da bi zagotovili, da bo vlada lahko začela takoj učinkovito delati in razreševati vsa ta vprašanja, ki so pred nami. Če me boste izvolili za predsednika vlade, bom v ta projekt vložil vse svoje izkušnje, vse svoje znanje in zavedanje, da gre za res pomembno obdobje; da je odgovornost, ki je pred mano in pred vami, zelo velika, da ni prostora in da ne bo prostora za kakšne drugačne posamične interese, za prevlado skupinskih interesov, da bodo stranke morale delati v isti smeri v korist državljanov. Za nami je več koalicij, več pogodb, različnih odnosov, izkušenj. Prepričan sem, da bi to morala biti zadostna osnova za to, da bomo zrelo delovali, uspešno razreševali vsa odprta vprašanja, da bomo kos izzivom, ki so pred nami, in da bomo upravičili zaupanje, ki so nam ga naklonili volivci, slovenski državljani, na zadnjih volitvah. S takšno mislijo in s takšno zavezo zaključujem svojo predstavitev. Ponavljam, da je glavnina programa vključena v dokument, ki ste ga prejeli. Ponavljam, da smo opravili trdo delo v zadnjih tednih, in mislim, da smo pripravljeni za prihodnost. Hvala lepa. [[Aplavz.]]
Hvala lepa, gospod Janez Drnovšek, kandidat za predsednika nove slovenske vlade, za vaš uvodni nastop. Kolikor je bilo mogoče med vašim nastopom, sem se posvetoval - pravim, kolikor je bilo mogoče - o tem, da bi zdaj predlagal naslednji proceduralni sklep, glede na naše prejšnje. Mislim, da je to tako pomembna politična debata, da bi bilo vredno še enkrat poskusiti, ali je mogoče doseči nek dogovor, ki omogoča, da se slišijo vsi argumenti v državnem zboru pri tako pomembni debati. Predlagam - prosim poslanke in poslance, da podprejo moj predlog, ki ga bom dal na glasovanje - da za pol ure prekinemo sejo pred tem, ko bomo dali besedo poslanskim skupinam, da se vodje poslanskih skupin vseh v parlamentu zastopanih strank takoj potem zberejo v moji pisarni. Ta predlog dajem na glasovanje. Ugotovimo navzočnost! Navzočih je 64 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 46.]] Tako nadaljujemo s sejo. Vabim predstavnike poslanskih skupin, da pojasnijo svoja stališča do uvodnega nastopa kandidata za predsednika nove slovenske vlade dr. Janeza Drnovška. V imenu poslanske skupine DeSUS se bo oglasil gospod Anton Delak. Prosim. Za njim vodja poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov, Miran Potrč.
Gospod predsednik, hvala lepa za besedo. Spoštovani državni zbor, spoštovani kandidat za predsednika vlade, gospod dr. Janez Drnovšek. Po volitvah, ko je Liberalna demokracija dobila tako veliko število poslancev, je bilo v glavnem jasno, kdo bo mandatar. Po posvetovanju predsednika države z vodji poslanskih skupin pa je seveda bil mandat podeljen. Izražam zadovoljstvo, da je tudi naša stranka oziroma poslanska skupina bila povabljena v koalicijo. Kljub temu da smo imeli nekatere kritične pripombe v prejšnjem mandatu, pa v glavnem le izhaja, da so bile izkušnje zelo dobre. Rezultat delovanja v prejšnjem mandatu so tudi zelo dobri rezultati v Sloveniji. Sedanja koalicija bo še boljše delala, kot je doslej. Prepričan sem, da bomo z dobrim oziroma s trdim delom in velikim prizadevanjem dosegali rezultate, ki bodo v ponos naši domovini Sloveniji. Gospod kandidat za predsednika vlade, predlagajte nam dobre kandidate za ministre in rezultat bo tu. Želim vam veliko sreče in uspehov, imate našo podporo. Hvala.
Hvala lepa. Besedo dajem gospodu Miranu Potrču, vodji poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov, za njim dr. Janez Podobnik, vodja poslanske skupine Združene slovenske ljudske stranke.
Hvala lepa, gospod Borut Pahor, predsednik državnega zbora Republike Slovenije, gospod dr. Janez Drnovšek, kandidat za predsednika vlade, spoštovane kolegice in kolegi! Poslanke in poslanci Združene liste socialnih demokratov podpiramo izvolitev dr. Janeza Drnovška za predsednika vlade Republike Slovenije. Slovenija potrebuje v prihajajočem mandatu programsko usklajeno vladno koalicijo, ki bo na podlagi dogovorjenega vladnega programa kvalitetne in odgovorne vlade in ob poudarjenem sodelovanju in skupni odgovornosti sposobna uresničiti pomemben del usmeritev, nalog in ukrepov, ki zaradi razvojnih potreb in nalog čakajo našo državo. Kot članica vladne koalicije pričakujemo, in tako bomo tudi ravnali, da bi prišlo v Sloveniji do večje strpnosti in povezovanja, ob spoštovanju različnosti, da bi dali znanju za prihodnost prioritetno mesto kot ključnemu dejavniku gospodarskega in kulturnega razvoja, da bi v gospodarstvu dajali prostor podjetništvu in novim tehnologijam, da bi bila država s svojimi institucijami prijazna do ljudi, da bi zagotavljali socialno varnost in prepotrebno socialno ravnotežje ter s tem ustvarjali stabilne razmere, brez katerih ni prave motivacije za vse ljudi, da ne bi samo razmišljali o regionalni prihodnosti Slovenije, ampak se tega projekta lotili, in da bi argumentirano ter hkrati dostojanstveno vstopali v evropske povezave. V Združeni listi socialnih demokratov si ne delamo iluzij, da bo vladanje lahko. Ravno nasprotno. Prav nič ne idealiziramo naših razvojno gospodarskih, socialnih in drugih razmer. Vemo, da nas vse skupaj čakajo trda pogajanja za enakopravno pozicijo v evropskih integracijah ter pri odločitvah, ki bodo zahtevale najširši nacionalni konsenz. Potrebno bo nadaljevanje in dokončanje mnogih začetih reform. Nujna bo konsolidacija javnih financ, šlo bo tudi za nepriljubljene ukrepe, zato v Združeni listi socialnih demokratov pričakujemo, da bo mandatar skupaj z izvoljenimi ministri uveljavil način reševanja vprašanj in problemov kot skupno nalogo, aktivnost in odgovornost vlade kot celote, da bomo tako pozitivne kot negativne učinke delovanja te vlade želi vsi ministri, z ministrskim predsednikom na čelu. V Združeni listi socialnih demokratov smo se za sodelovanje v koaliciji odločili zavestno, s premislekom, zavedajoč se naše odgovornosti do volivcev, ki so nam namenili tretjino več volilnih glasov, kot na preteklih volitvah, posebej pa jasno pokazali, da si ne žele vlade, ki je imela oblast neposredno pred državnozborskimi volitvami. Trdno smo odločeni, da skupaj z drugimi partnericami v vladi prevzamemo konkretno odgovornost za prihodnost te države. Zato je bilo prav, da smo veliko pozornosti, volje in poznavanja problemov usmerili v nastajanje koalicijskega sporazuma o sodelovanju v vladi. Ocenjujemo, da je bil pri njegovem oblikovanju dosežen velik napredek v primerjavi s prejšnjimi tovrstnimi dokumenti. Vsebuje zavezujoče obveznosti ter glede poglavitnih ciljev sodelovanja v vladi tudi konkretne obveznosti po posameznih področjih naših notranjih in zunanjih nalog. V Združeni listi socialnih demokratov in v njeni poslanski skupini smo odločeni, da bomo sporazum spoštovali, predvsem pa ga tudi uresničevali. Želimo, da bi bile razmere v vladi in pri njenem vodenju take, da bodo vsem koalicijskim strankam omogočale sprotno, skupno presojo delovanja, sprotno kritiko napačnih ali vprašljivih potez in sprotne popravke ter dogovore, ki so potrebni za uspešno delovanje vlade kot celote. Prispevati želimo k uspešnemu delu vlade, pa tudi državnega zbora. Ne bi bilo prav, če bi bil zaradi teže problemov obsega nalog vlade ali zaradi slabo organiziranega dela državni zbor neprestano pod pritiskom hitrih postopkov in izrednih sej. Ne bi bilo prav, če se pri odločanju ne bi upoštevala tudi mnenja stroke, socialnih partnerjev, civilne družbe in opozicije. Imamo jasne cilje, utemeljene v programu naše stranke, ki so v mnogočem tudi vsebina koalicijske pogodbe. Verjamemo, da jih bo mogoče uresničiti. Zato zavestno in odgovorno podpiramo predlog, da se za predsednika vlade Republike Slovenije izvoli dr. Janez Drnovšek. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Miran Potrč. Besedo dajem dr. Janezu Podobniku, vodji poslanske skupine SLS+SKD Slovenske ljudske stranke, za njim bo besedo dobil gospod Zmago Jelinčič, vodja poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Spoštovane poslanske kolegice in kolegi, spoštovani gospod predsednik, spoštovani kandidat za mandatarja dr. Janez Drnovšek. Poslanska skupina SLS+SKD Slovenska ljudska stranka bo podprla kandidata za predsednika vlade dr. Janeza Drnovška. Dr. Drnovšek je predsednik LDS - Liberalne demokracije Slovenije, ki je bila na volitvah deležna zelo velike podpore volilcev. Za vstop v vladno koalicijo pa se je s podpisom koalicijskega sporazuma o sodelovanju v vladi Republike Slovenije odločila tudi SLS+SKD Slovenska ljudska stranka. Slovenija je pred številnimi zahtevnimi nalogami in predvsem odločitvami; če omenim vsaj nekatere: vstop v Evropsko unijo in zvezo Nato in pri tem ohranitev čim več naše nacionalne identitete, vključitev v informacijsko družbo, zaustavitev negativnih demografskih trendov, ohranitev poseljenosti slovenskega podeželja, okrepitev stikov Slovenci v zamejstvu in po svetu. Številni drugi cilji so zapisani v programski zasnovi vlade oziroma v koalicijskem sporazumu, ki ga je predstavil kandidat za predsednika vlade, dr. Janez Drnovšek. V naši poslanski skupini smo prepričani, da bi bilo potrebno pri teh ciljih doseči čim širše notranjepolitično soglasje. Ali bo doseženo bo v veliki meri odvisno tudi od novega predsednika vlade. Prav tako pa tudi od načina delovanja nove vladne koalicije. V naši poslanski skupini in v naši stranki pri tem še posebej poudarjamo pomen partnerskega odnosa vladnih strank. V vsakem parlamentu je opozicija in je pozicija; obe vlogi sta častni in odgovorni. Prepričani smo, da v Sloveniji obstaja volja in pripravljenost za dogovarjanje in iskanje najboljših rešitev za državo Slovenijo. Verjamemo, da imakandidat za predsednika vlade dr. Janez Drnovšek voljo in pripravljenost, da bi v Sloveniji zaživelo široko nacionalno soglasje. Zato ga bo naša poslanska skupina podprla. Vsebina koalicijskega sporazuma, ki smo ga danes prejeli na klop, pa je pravzaprav ključni politični programski dokument, ki bo določil tako gospodarski, socialni, kulturni in ne nazadnje tudi človeško bivanjski utrip slovenske nacije v naslednjih letih. In v prvem cilju tega sporazuma piše: "Strpnost in več povezovanja v Sloveniji, upoštevanje svobodne izbire, uveljavljanje novih idej in ne vsiljevanje starih ideologij, prihodnost brez travm preteklosti." Zato mi dovolite, da ta svoj nastop zaključim s citatom, ki ga je zapisal pred nekaj leti uveljavljeni evropski intelektualec Martini: "Živimo v pluralistični in zapleteni stvarnosti. V le-tej ni vedno mogoče vsega, kar imamo za moralno, dobro, neposredno uzakoniti, kajti pri tem potrebujemo soglasja mnogih. Predvidevati moramo neko postopnost. Zlasti v času, kot je naš, v katerem je odpadla marsikatera etična razvidnost, ni vedno mogoče oziroma modro predlagati za uzakonitev še tako pomembne vrednote, če bi takšna uzakonitev resno ogrozila sožitje. Kolikor bolj je neka vrednota etično pomembna, toliko bolj zahteva in potrebuje zorenje na splošni bivanjski ravni. Menim, da moramo ločiti potrebo po pospeševanju nove skupne miselnosti in skupnega čutenja, ki si želi z dobrimi razlogi in veljavnimi zgledi prepričati ljudi o pomembnosti neke vrednote za skupnost, od umestnosti njene uzakonitve. Brez zadovoljivega soglasja tega ni mogoče izpeljati." Naj izvolitev dr. Janeza Drnovška za predsednika vlade pomeni začetek oblikovanja takšnega soglasja. Hvala lepa.
Hvala lepa, dr. Janez Podobnik. Besedo dajem gospodu Zmagu Jelinčiču, vodji poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke; za njim bo besedo dobil gospod Marko Diaci, vodja poslanske skupine Stranke mladih Slovenije. Prosim, imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Danes bomo glasovali o mandatarju, ki je pravzaprav pripravil koalicijsko pogodbo, ki je skorajda večja kot celoten program vladanja. Razumem to na zelo specifičen način, takšno koalicijsko pogodbo. Razumem jo kot pritisk na vse ostale in tudi na tiste, ki so v koaliciji, da nebodo več dovoljene eskapade, razmišljanja po svoje in pa morda drugačne odločitve; z drugimi besedami, gre za discipliniranje vladajočih oziroma vladnih partnerjev, ki ne vem, če bo ravno vodilo vse skupaj v pozitiven razvoj Republike Slovenije. Sama koalicijska pogodba je pravzaprav zelo proti socialna zadeva in je v veliki meri naperjena proti malemu človeku. Konec koncev, absolutno prednost se daje vstopanju v Evropsko unijo in pa tudi na splošno Evropski uniji pred dvigom lastne, to se pravi slovenske, gospodarske rasti. Vsi naj bi bili za Evropsko unijo in vendar; kje je trezni razmislek? Kje je trezni razmislek, ki ga imajo vse evropske stranke, ki so že v Evropski uniji, kjer je tudi določen segment opozicije, ki opozarja na pasti Evropske unije pred oziroma v državah, ki so že v tej uniji? Mi še nismo notri, še dolgo ne bomo, če sploh kdaj bomo, in vendar se že priklanjamo na vse konce in kraje. Še nekaj. V Evropi nas nočejo. Ko smo pred leti potrjevali gospoda mandatarja, takratnega in današnjega zopet - mislim, da zagotovo bo mandatar, o tem ni dvoma - je bilo rečeno, da bomo vstopili v Evropsko unijo leta 1999. To je bil prvi datum. Kmalu se je ta datum dvignil v leto 2000 in potem na 2002, danes se že z vso treznostjo in realnostjo govori o letih 2005 in 2008, mislim pa, da se bodo te zadeve po srečanju v Nici premaknile še v ene take bolj odmaknjene sfere. In vendar bomo zopet pred Evropo pokleknili in bomo po najkrajši možni poti zaprli prostocarinske prodajalne. Tiste brezposelne in tiste ljudi, ki so pa živeli od tega, bomo obesili na državni proračun, obenem pa govorimo o ne vem kakšni rasti in ne vem čem še vse. Mislim, da bo to zgolj obremenitev za državo na račun nekega morebitnega vstopanja v neko evropsko združbo, kar je še pravzaprav zelo daleč, če sploh je kje v bodočnosti. Glede na določene pomisleke in pa določene trende v Evropski uniji sami verjetno vstopa ne bo. V tem času se bo pa zgodilo tisto, kar pravzaprav Evropa dela s sedanjo - mislim Evropska unija dela s sedanjo vzhodno Evropo, bivšo vzhodno Evropo. Prihaja do neke nove oblike neokolonializma, ki se ga ne da več izvajati z orožjem, zato se ga izvaja z gospodarskimi posegi, s pritiski, takšnimi in drugačnimi, ki smo jim priča vsak dan. Nekatere države poklekajo, nekateredržave se branijo: mi smo podpisali španski sporazum, Poljaki so si na tem področju izborili najmanj desetletno odgoditev. Ravno tako se govori o odnosih s sosedami. V koalicijski pogodbi je strogo zapisano, da morajo vse stranke, ki bodo v vladi, podpreti maloobmejni sporazum z Republiko Hrvaško, ki je nedvomno na škodo slovenske države. Govori se samo o 1. členu in o predzadnjem členu tega sporazuma, na katerega naj bi se vezala ustavna odločitev, ali je sporazum protiustaven ali ni. Nihče ne pogleda, kakšen zemljevid je priložen k temu maloobmejnemu sporazumu in od kod do kod sega za Hrvate pas maloobmejnega delovanja. Sega točno do italijanske meje. In to sega na morski liniji, na obali in pa v globino slovenskega ozemlja, tako da sta zajeta oba maloobmejna oziroma oba obmejna prehoda med Slovenijo in Hrvaško. Kaj pomeni to? Vsakdo bo z maloobmejno izkaznico po kopnem, ali pa po morju, mirno prešel slovensko ozemlje, ne bo se mu treba javljati slovenskim maloobmejnim oziroma obmejnim organom, policiji, nikomur, direktno bo prišel v Italijo. Po domače rečeno, izguba suverenosti, tako na morju, kakor tudi na delu kopnega. O tem ne govori nihče. Slovenska ljudska stranka je pred časom bila proti temu, zdaj je - izgleda, zato da bo v vladi - pripravljena poklekniti in pozabiti na svoje obljube, ki jih je nekoč dajala volivcem. Ampak to je njena stvar. Ni urejenih premoženjskopravnih razmerij s sosednjo Hrvaško. Mislim, da bi bilo to dosti bolj bistveno in bolj pomembno urejati, kot pa začrtavati mejno črto, v korist Hrvaške in na škodo Slovenije. Škoda se je delala že leta 1990, pa 1991, ampak o tem ne bi govorili. Imeli smo priliko popraviti zadeve in jih nismo. Oziroma jih niso. Tisti, ki smo na kaj opozarjali, smo bili na ta ali oni način utišani. Edino kar bi bilo morda res smiselno v prvi vrsti narediti s sosednjo Hrvaško, bi bilo treba dvigniti vprašanje reparacij zaradi vojne škode v drugi svetovni vojni. Konec koncev, Hrvaška je bila kot Nezavisna država Hrvaška, sopodpisnica pakta sil osi, s Hitlerjem in z Musolinijem, Slovenija je bila na drugi strani. Na strani zaveznikov. In če v bivši Jugoslaviji tega nismo sprožili zaradi nekakšnega govorjenja o bratstvu in enotnosti, bi bilo morda smiselno odpreti to vprašanje zdaj. Kajti če odpiramo vprašanja do nekdanje Jugoslavije, jih lahko odpremo tudi do nekdanje sovražnice v drugi svetovni vojni, Hrvaške. Zadeve niso bile urejene in če bi bilo kaj smiselnega, bi bilo kaj smiselnega, bi bilo to smiselno. Konec koncev imamo tukaj tudi primer Avstrije. Kandidat za premierja je rekel, da bodo z Avstrijo skušali urediti zadeve; sam bi bil bolj za to, da bi naredili vse, da bi jih uredili, vendar jih ne moremo urediti na ta način, da se bomo priklanjali, priklekali, poklekali in pristajali na vse mogoče, obenem bodo pa določeni ljudje, ki bi morali protestirati, v bistvu utišani, češ pustimo, morda bo to dobro za nas, da bomo tiho. Pokazalo se je, da ni bilo dobro za nas, in vendar se iz tega nismo ničesar naučili. Pravzaprav, ko sem poslušal gospoda Drnovška, mi je prešinilo možgane tisto: pravzaprav že tretjič poslušam isto. Dvakrat smo podprli gospoda Drnovška in brez naše podpore ne bi bilo njegove vlade, vendar mu tretjič ne bomo dali podpore; ne verjamemo mu več, danih obljub je bilo ogromno, vendar nobena ni bila izpolnjena. Je pa nekaj, Slovenska nacionalna stranka ni kot nekatere politične stranke v tem parlamentu, ki si ne upajo soočiti z močnejšim nasprotnikom in pobegnejo v ilegalo in jih tu pač ni. Mi stojimo na svojih pozicijah, stojimo na poziciji konstruktivne opozicije in povemo na glas, kako bomo glasovali: glasovali bomo proti. Hvala.
Hvala lepa gospodu Zmagu Jelinčiču, vodji poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Besedo dajem gospodu Marku Diaciju, ki vodi poslansko skupino Stranke mladih Slovenije; za njim bo dobil besedo gospod Igor Bavčar v imenu poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije.
Spoštovani predsednik, spoštovani kandidat za predsednika dr. Janez Drnovšek, spoštovani državni zbor! Stranka mladih Slovenije soglasno podpira dr. Janeza Drnovška za predsednika vlade Republike Slovenije. Verjamemo, da bo dogovor o sodelovanju korektno izpeljan, prav tako pa smo veseli, da je reševanje problematike mladih eden glavnih ciljev v tem mandatnem obdobju v korist prihodnosti Slovenije. V dobrobit vseh generacij v Republiki Sloveniji vas zato pozivamo, da vladate modro in pošteno in opravičite zaupanje, ki vam ga danes izkazujemo. Hvala.
Hvala lepa, gospod Marko Diaci, vodja poslanske skupine Stranke mladih Slovenije. Besedo ima gospod Igor Bavčar, v imenu poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije. Prosim za mir v dvorani. Imate besedo, gospod Bavčar.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovani gospod dr. Janez Drnovšek, kandidat za predsednika vlade, kolegice in kolegi, poslanke in poslanci! Poslanska skupina liberalne demokracije je dr. Janeza Drnovška predlagala za kandidata za predsednika vlade in ga bo seveda tudi podprla. Gospod predsednik liberalne demokracije dr. Janez Drnovšek je to stranko popeljal v zmagovito tekmo na letošnjih volitvah. Program te stranke, zaobsežen v desetih korakih, je dobil med volivkami in volivci v slovenski državi največjo podporo. Koalicijska pogodba, ki joimate pred seboj in uvodna predstavitev kandidata za mandatarja je pravzaprav povzetek našega volilnega programa, vodilnega programa, ki je izhajal iz dejstva, da je Slovenija na tem, da konča tranzicijsko obdobje, da si postavi nova vprašanja, da se ne sooča in ne tekmuje več samo s kandidatkami za članstvo v Evropski uniji, pač pa, da se po svojih ekonomskih dosežkih, po svojih ambicijah lahko že primerja z razvitimi evropskimi državami in praktično lovi, bom rekel, skupino držav članic Evropske unije namnogih področjih: na ekonomskem prav gotovo, po socialni občutljivosti, razvitosti, razvoju in kvaliteti okolja in podobno. Mislim, da je čas, ki je pred novo slovensko vlado, ki jo bo vodil dr. Janez Drnovšek, čas, ko si je spet potrebno postaviti nova vprašanja, nove naloge, nove ambicije, ki so zaobsežene v tej koalicijski pogodbi. Od tod njena obsežnost, njena natančnost, od tod - bom rekel - izpričano vedenje o ključnih nalogah, ki so pred to državo. Ta koalicijska podoba se od drugih razlikuje v svoji natančnosti predvsem v tem, da je narejena na podlagi izkušenj, ki jih kandidat za predsednika vlade pri vodenju tako pomembnega dela, kot je vrh izvršne oblasti, ima. In prav stanje v naši državi izpričuje, da to védenje ni majhno. Deset korakov, s katerimi je liberalna demokracija nastopila na letošnjih volitvah, je deset korakov, ki vključujejo pojme, o katerih v tej državi v času tranzicije nismo govorili: o novi ekonomiji, o znanju, novih tehnologijah, odprti državi, vključujoči družbi, v soočenju s tistimi vprašanji, ki so se nam včasih zdela pridržana za razvitejše države. Danes je Slovenija na tem, da se s temi vprašanji sooči v obdobju, ki je pred nami in ki je bilo zelo dobro opisano v uvodni predstavitvi. Od tod vprašanja, ki zadevajo razvoj šolstva, razvoj zdravstva, razvoj novega regionalnega sodelovanja, vrsto nalog na področju zunanje politike od vključevanja v Evropsko unijo in reform, ki jih je s tem v zvezi treba narediti; ne zaradi Evropske unije, pač pa zaradi naše lastne sposobnosti, da se bomo vedno bolj v razvijajočem se svetu lahko postavili ob bok razvitim. Prepričan sem, da na tej podlagi in na podlagi enega ključnih poudarkov v našem programu, ki govori o strpnosti, o uravnoteženosti politike, o sredinskosti politike liberalne demokracije, ki je sposobna povezovati med seboj različne politične stranke in na ta način Slovencem in Slovenkam zagotoviti predvsem mirno življenje in ukvarjanje s stvarnimi vprašanji, izbira za dr. Janeza Drnovška, prava izbira za Slovenijo. Z njegovo kandidaturo in z njegovo vlado gre Slovenija naprej.
Hvala lepa gospodu Igorju Bavčarju, ki je govoril v imenu poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije. Prosim za mir v dvorani. Gospa Maria Pozsonec, želite v imenu poslanske skupine - madžarske narodnosti? Prosim, imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik! Spoštovani državni zbor, spoštovani gospod mandatar dr. Janez Drnovšek. Pričakovanja Pomurcev do nove vlade so velika in upravičeno velika. V vseh volilnih okrajih so zmagali kandidati iz vrst liberalne demokracije. Ženice z ruto na glavi so šle na volitve in so govorile, da bodo volile Drnovška, osebno Drnovška. To zaupanje so nam izkazale, smo vam izkazali kljub veliki revščini, nezaposleni in kljubrazsutemu kmetijstvu, z neizgrajeno infrastrukturo in z demografsko ogroženostjo. Tam so še podjetja, ki propadajo ali komaj životarijo, in tam je nafta in tam mladina nima kaj iskati, vsak dan odhajajo iz naših krajev. K temu volilnemu uspehu so prispevali tudi pripadniki madžarske narodnosti, pri katerih se vse te težave še stopnjujejo. Želim vam možnost in moč, da njihova upravičena pričakovanja uresničite, ker v njihovem imenu vas bom podprla.
Hvala lepa, gospa Maria Pozsonec. Vidim, da smo s tem izčrpali predstavitve poslanskih skupin. Zato sprašujem, ali bo še kdo, preden dam besedo tistim, ki so se javili za nastop v svojem imenu - prvi je prijavljen gospod Bogdan Barovič, za njim pa gospod Sašo Peče - dal prijavo za razpravo, ker bo to razprava brez časovne omejitve, če te prijave ne bo, bom omejil razprave v nadaljevanju na pet minut. Prav? Besedo ima najprej gospod Bogdan Barovič, za njim pa gospod Sašo Peče. To sta dve razpravi brez časovne omejitve, če se bo še kdo prijavil, bo imel na voljo pet minut.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovani kandidat za predsednika vlade, spoštovane gospe poslanke, gospodje poslanci. Moja dolžnost do volivcev, do kolegov v tej dvorani je, da obrazložim svojo odločitev, zakaj tako in kakšna bo. Mi smo, sam sem mnogokrat tehtal program vladne koalicije, se z njim o marsičem strinjal, mnogokrat doživel, da se ta, torej koalicija, ni želela ali ni hotela strinjati s tistim, kar smo ali sem sam predstavil, pa mogoče ni bilo slabo. Mi ne izsiljujemo niti ne vsiljujemo svojega programa, mi želimo konstruktivno sodelovati. Premnogokrat sem doživel, tudi na mikronivojih, neupoštevanje naših predlogov, naših idej, ki niso moji osebni, ki so tudi ideje in predlogi ljudi, s katerimi vsi skupaj živimo v Republiki Sloveniji. Koalicija nam je nemalokrat odrinila ponujeno roko, prav tako je naš program v marsičem drugačen in različen od programa, ki ga ima in ga bo imela ta koalicija. Osebno me motijo tudi posamezniki, ki se kitijo s članstvom v eni od strank, ki ste danes koalicijske stranke, in nekje v manjšem prostoru po Sloveniji se nekje, brez vaše vednosti, na ta račun okoriščajo, pa mogoče tudi na račun trdega dela nekaterih posameznikov, peščice, ki ste zdajle tule. Tudi mi imamo svojo volilno bazo, ki smo ji obljubili mnogo iz našega programa. Mi se moramo boriti za naše obljube, ostati načelni, v konstruktivni opoziciji. Mi spoštujemo voljo ljudstva, pa vendarle je naš načelni ponos in naša načelna obveza do volivcev takšna,da tudi jaz kot član Slovenske nacionalne stranke povem: spoštovani gospod kandidat, danes vas ne bom podprl. Obljubim pa, da bom takrat in tam, kjer bo šlo zares za dobro vseh Slovencev, ponudil roko tudi tej koaliciji in z velikim veseljem sodeloval v takšnih programih. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Bogdan Barovič. Besedo dajem gospodu Pečetu. Sprašujem, če bi se želel še kdo prijaviti k razpravi. Peče, imate besedo. Prosim.
Hvala. Spoštovani prisotni. Pričakovali smo več, pričakovali smo tisto, da bo izpolnjen vsaj osnovni pogoj napredka. Pričakovali smo komunikacijo. V teh dnevih po volitvah, torej po tistem obdobju, ko so nas bile polne besede o lepši, boljši Sloveniji, je bil komunikacija prekinjena. Vsak je poskrbel za svojo računico, seveda so to računico oziroma ta izračun vodili tisti najmočnejši. Zbijali ceno enim, zbijali ceno drugim, samo zato, da bi lahko močneje vladali. To jim je uspelo. Na volitvah ste zmagali. Po mojem prepričanju ste zmagali premočno in to je škodljivo za to državo. Kot je napovedal že vodja poslanske skupine, kot je napovedal moj kolega Barovič, vas tudi jaz ne bom podprl. Zaradi tega, ker še zmeraj ne poznamo tistih osnovnih ukrepov, s katerimi mislite v tej državi vladati, s katerimi mislite to državo popeljati naprej. Kako mislite zmanjšati proračun? Kako mislite zapolniti vse tiste vrzeli, ki so se v zadnjem času razbohotile: v vaši in v tisti drugi vladi. Ne, ne poznamo ničesar. Danes ste nas oborožili nekaj minut pred to sejo z vašo koalicijsko pogodbo. Od nas ste pričakovali, da jo bomo v treh minutah, recimo temu, absorbirali. Ne, to ni možno! Če hočemo napredek v tej državi vsi skupaj, za kar v Slovenski nacionalni stranki smo pripravljeni, se boste morali oziroma nas boste morali začeti jemati drugače. Mogoče je en odziv vaše samovolje, vaše všečnosti - samovšečnosti, ravno to, da je 1/3 današnje dvorane prazna. Razmislite o tem! Treba bo, če bomo hoteli vsi skupaj stopiti korak naprej, če bomo vsi skupaj hoteli za to državo narediti nekaj boljšega, da boste pripravljeni včasih poslušati tudi mnenje drugih; da boste pripravljeni sprejeti drugače misleče in iz vsega tega iztržiti tisto najboljše, kar je možno. Nikoli ni en sam zadosti. Pa še veliko sreče, kljub temu da ste močni, jo boste potrebovali.
Hvala lepa, gospod Sašo Peče. Sprašujem, ali želi še kdo besedo? Prosim, gospod Franc Kangler.
Hvala za besedo, predsedujoči. Dovolite mi, da spregovorim tudi v svojem imenu. Zadnje državnozborske volitve so pokazale, da je vsak tretji slovenski državljan nagradil liberalno demokracijo s svojim odločilnim glasom. Liberalna demokracija je dobila največ glasov. Glede na koalicijski sporazum, glede na to, da najmočnejši stranki pripada tudi mandatar, in glede na to, da liberalna demokracija predlaga dr. Janeza Drnovška za mandatarja, ne preostane drugega, kot da tudi osebno podprem dr. Janeza Drnovška. Želel bi pa apelirati nanj, kljub sporazumu, ki je bil podpisan. Leta 1997, ko ste bili, gospod dr. Drnovšek, predsednik vlade, smo ustanovili dodatni dve ministrstvi: ministrstvo za evropske zadeve in ministrstvo za malo gospodarstvo in turizem s sedežem v Mariboru. Vi ste soglašali s tema dvema ministrstvoma in tudi vladna koalicija ju je takrat ustanovila. Danes s predlogom zakona o vladi ministrstvo za malo gospodarstvo in turizem v Mariboru ukinjamo oziroma združujemo. Pred leti je ena izmed vladajočih strank - bodočih - imela kongres v Mariboru. V svoji kongresni deklaraciji je zapisala, naj mesto Maribor zacveti. Apeliram na vas, da ta cvet, ki ga imamo v Mariboru, edini cvet v Mariboru, imamo čas, da naj ostane v mestu Maribor. Zelo hudo mi bo, če bomo cvet, ki ga imamo v Mariboru, odtrgali in pripeljali nazaj v Ljubljano, kjer bo počasi uvenel. Maribor in nekatere kraje, Dravsko dolino in tudi druge slovenske kraje pesti velika socialna in gospodarska kriza. To koalicijo čaka trdo in težko delo. Predvsem se bomo morali zavzemati za enakomeren regionalni razvoj. Statistični podatki kažejo nekoliko drugače. Ljubljana z okolico ima 4% brezposelnost, nekateri drugi kraji, vključno - kot je kolegica povedala - s Prekmurjem, Koroško, pa so v samem vrhu brezposelnosti in v samem vrhu socialnih problemov. V zadnjem času srečujem veliko mater, ki imajo svoje sinove in hčere na študiju v Ljubljani. Marsikateri študent se nazaj, na podeželje ne vrne. Zato, ker v tistem okolju, od koder je šel na študij, ne najde svoje vizije, svoje bodočnosti, da bi lahko dobil, glede na ustrezno izobrazbo, za katero se je izšolal, službo. Dosti lažje najde službo v Ljubljani. Celo to se dogaja nam na Štajerskem, da starši pošiljajo svoje otroke na študij v Grac. Ali veste zakaj? V Grac zato, da se jim otroci vrnejo v svoje rojstne kraje. Ne vem. Kot član Slovenske ljudske stranke SLS+SKD si bom prizadeval v tej vladni koaliciji, da storimo vse, da storimo vse, da to raznolikost med enimi in nekaterimi drugimi kraji počasi znižamo, zmanjšamo in da se dejansko Slovenija začne enakomerno regionalno razvijati. Za konec: seveda, tudi apeliram, gospod dr. Janez Drnovšek, na vas, ali res v vseh teh koalicijskih strankah Štajerska, Prekmurje, Koroška ne premore niti enega političnega funkcionarja, ki bi bil sposoben prevzeti kakšen resor v vladi? Da ponovim za konec: glede na volilni rezultat, glede na program, glede na koalicijsko pogodbo bom podprl kandidaturo dr. Janeza Drnovška za predsednika vlade.
Hvala lepa, gospod Franc Kangler. Sprašujem, ali želi še kdo besedo? Ugotavljam, da ne. Sprašujem kandidata za predsednika vlade dr. Janeza Drnovška, ali se želi kakorkoli odzvati na razpravo. Imate besedo, gospod dr. Janez Drnovšek.
Spoštovane poslanke, poslanci, gospod predsednik. Bilo bi se samo na kratko zahvaliti tistim poslanskim skupinam, ki so najavile podporo. Seveda, zavedam se, da je to rezultat našega skupnega dela tudi ob pripravi koalicijske pogodbe, skupnih ciljev, nalog, usmeritev, naše skupne zaveze. Želel bi odgovoriti na predlog oziroma pripombo gospoda poslanca Kanglerja. Regionalni razvoj, uravnotežen regionalni razvoj je ena izmed naših temeljnih prioritet. Morda je nisem posebej izpostavil v svojem okviru, vendar je v tem programu, je v naši koalicijski pogodbi; veliko smo se ukvarjali s tem in se bomo ukvarjali s tem. Tudi, če bomo združevali, bomo združevali kakšno ministrstvo, seveda to ne pomeni, da je potrebno fizično združevati ali prestavljati na primer iz Maribora v Ljubljano tisto dejavnost, ki tam že obstaja. Bistvo tega je seveda enotna koordinacija in pa organizacija ministrstva. Želimo povečati učinkovitost vlade. Zavedamo se, da nas čakajo težki izzivi in mislim, da jim bomo skupaj kos. Hvala lepa.
Hvala lepa, dr. Janez Drnovšek. Želi še kdo besedo? [[Ne.]] V skladu z drugim odstavkom 111. člena ustave Republike Slovenije se o izvolitvi predsednika Vlade Republike Slovenije glasuje tajno. V skladu s 97. členom poslovnika vodi tajno glasovanje predsednik s pomočjo generalne sekretarke državnega zbora in štirih poslancev, ki jih izvoli državni zbor na predlog predsednika. Predstavniki poslanskih skupin so mi že posredovali predloge za člane volilne komisije, to so: za LDS Rudolf Moge, za Združeno listo socialnih demokratov Aurelio Juri, za SLS+SKD, Slovensko ljudsko stranko Franci Rokavec in za Slovensko nacionalno stranko Sonja Areh-Lavrič. Ali kdo temu predlogu nasprotuje? [[Ne.]] Potem dajem ta predlog na glasovanje in s tem tudi tako sestavo volilne komisije. Ugotovimo navzočnost! Navzočih je 63 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti nihče.]] Glede na izid glasovanja ugotavljam, da je komisija v predlagani sestavi izvoljena. V skladu z drugim odstavkom 97. člena poslovnika državnega zbora bodo poslancem vročene glasovnice tako, da pride vsak k mizi predsedujočega in pove svoje ime in priimek. Poslanec, ki pomaga predsedniku pri izvedbi glasovanja, izroči vsakemu poslancu glasovnico, generalna sekretarka državnega zbora pa označi pri imenu in priimku poslanca v seznamu, da mu je bila glasovnica uročena. Glasuje se tako, da se na glasovnici obkroži beseda za ali proti. Na podlagi drugega odstavka 111. člena ustave Republike Slovenije bo kandidat za predsednika vlade izvoljen, če bo zanj glasovala večina poslank in poslancev, to je 46 ali več. V skladuz drugim odstavkom 98. člena poslovnika državnega zbora je neizpolnjena glasovnica ali glasovnica, ki ni bila izpolnjena v skladu s prej omenjenim navodilom, neveljavna. Glasovali bomo v tej dvorani. Prosim poslanke in poslance, da izpolnijo glasovnico in jo oddajo v glasovalno skrinjico, ki bo v dvorani na mizi pred predsedstvom. Prehajamo na izvedbo tajnega glasovanja. Prosim poslance, ki mi bodo pomagali pri glasovanju, da se takoj po prekinitvi zglasijo v sobi 117, kjer bomo prevzeli volilni material. Glasovanje se bo pričelo čez petnajst minut, ob 18.20 minut. Trajalo pa bo do 18.40. Po končanem glasovanju prosim poslance, ki mi bodo pomagali pri glasovanju, da se torej zberejo v sobi 117. Sejo bomo nadaljevali ob 19.00 uri. Hvala lepa.
Spoštovane gospe in gospodje, kolegice in kolegi, nadaljujemo s sejo. Ugotavljamo navzočnost! [[61 poslank in poslancev.]] Ugotavljam, da je zbor sklepčen in objavljam izid glasovanja. Zapisnika o ugotovitvi izida glasovanja o izvolitvi predsednika vlade Republike Slovenije. Glasovanje na podlagi drugega odstavka 111. člena ustave Republike Slovenije je potekalo v četrtek, 16. novembra 2000, v prostorih državnega zbora Republike Slovenije. Razdeljenih je bilo 67 glasovnic, oddanih je 67 glasovnic, neveljavna je bila 1 glasovnica, veljavnih je bilo 66 glasovnic. Za je glasovalo 61 poslancev, proti pa 5 poslancev. [[Aplavz.]] Spoštovane gospe in gospodje, na podlagi izida ugotavljam, da je bil za predsednika vlade izvoljen dr. Janez Drnovšek. Gospoda dr. Janez Drnovška prosim, da v skladu s 113. členom ustave Republike Slovenije priseže pred državnim zborom.
Prisegam, da bom spoštoval ustavni red, da bom ravnal po svoji vesti, z vsemi svojimi močmi deloval za blaginjo Slovenije. [[Aplavz.]]
V imenu Državnega zbora Republike Slovenije vam iskreno čestitam. [[Aplavz.]] Predsednik vlade, dr. Janez Drnovšek.
Spoštovane poslanke in poslanci, gospod predsednik, zahvaljujem se vam za izraženo zaupanje, za podporo, za današnjo izvolitev. V celoti se zavedam, da je to velika odgovornost, je velika čast, vendar je predvsem odgovornost. V celoti se zavedam, verjetno bolje kot kdorkoli v tej državi, kako zahtevno je delo, ki ste mi ga naložili, kako pomembno je, da ga dobro opravim. Prizadeval si bom, da bom deloval čimbolj uspešno, da bo vlada čimbolj uspešna in da bomo uresničili pričakovanja naših državljanov. Deloval bom resnično po svoji vesti, na podlagi izkušenj in znanja, ki sem si jih pridobil. To ni samo moje znanje, moja izkušnja, to je nekaj, kar smo si pridobili skupno v tem obdobju mlade slovenske države, in to poskušajmo na najboljši način uporabiti, vložiti v prihodnost; v to, da zagotovimo Sloveniji čimboljšo perspektivo, prihodnost, čimbolj dostojno življenje vsem našim državljanom. Hvala lepa. [[...]] [[Aplavz.]] [[...]]
Hvala lepa. Še enkrat čestitke predsedniku vlade. Če smem v imenu državnega zbora izreči upanje, da bo predsednik vlade dobro sodeloval s tem visokim domom. Ker je bil dr. Janez Drnovšek izvoljen za predsednika vlade Republike Slovenije, ne more več opravljati poslanske funkcije - prosim za mir v dvorani - zato bom o tem takoj obvestil republiško volilno komisijo in jo zaprosil, da zboru sporoči, kateri kandidat bo zamenjal dr. Janeza Drnovška v skladu s 14. členom zakona o poslancih, da bo lahko mandatno-imunitetna komisija zbora pripravila poročilo in predlagala potrditev mandata že na naslednji seji zbora. Prosim še za malo pozornosti, preden zaključim s to točko dnevnega reda in v skladu z odločitvijo državnega zbora tudi prekinjam to zasedanje do nadaljnjega. Bi prosil, da se vodje poslanskih skupin, vseh poslanskih skupin, za nekaj minut po koncu zberejo v moji pisarni. Hvala lepa. Do nadaljnjega prekinjam sejo. Naprej jo bo vodila podpredsednica, ker sem jaz eden od predlagateljev predloga zakona, ki bo na dnevnem redu. Hvala lepa.